prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — Även om samrådet får den formen atl RSV delger jordbmksnämndende uppgifter som kommer fram vid revisioner, undviker man ändock inleolägenheten med dubbla uppbördssyslem. Det kan för övrigt nämnas attdeklarationerna för särskild vamskatt resp dryckesskatt och för utjämningsskattär sammanfogade med ansökan om prisutjämningsbidrag. Planer finns på attsammanföra de båda deklarationerna till en deklaration. Så skulle också kunnaske om utjämningsskalten ersätts med en utjämningsavgift. Attavgiftsdeklarationen avser tillverkad mängd medan vamskatte- resp. dryckesskatledeklarationenavser levererad mängd skulle inte innebära något problem. RSVhar redan en utbyggd organisation för att administrera utjämningsavgiften och prisutjämningsbidragen.Verket har en kontrollorganisation med 4 regionala kontor.Kontrolltjänstemännen får anses ha god vamkän-nedom på del aktuella vamområdet.För kontrollen av utjämningsskalten och prisutjämningsbidragen används ca 3,3årsarbetskrafter. RSVifrågasätter om en tillfredsställande kontroll av ca 600 avgiftsskyldiga kanutföras av - såsom föreslagits - endast en "kontrollant". RSVberäknar att antalet revisorer i det föreslagna systemet skulle, med bibehållennivå på kontrollen, behöva motsvara 4 årsarbetskrafter. Kostnaderna hos jordbmksnämndenför administration och kontroll av det 1980/81:190 158 föreslagnasystemet synes kommittén ha underskattat. Kostnaderna skulle enligt RSVs meninguppgå lill . Den tillkommande personalkostnaden om RSVadministrerar och kontrollerar systemet lorde inte överstiga . Av deskäl som RSV tidigare framhållit kan inle heller - om administrationen läggs påjordbmksnämnden - någon egentlig minskning av statsverkets kostnader görasgenom indragning av resurser hos RSV. Den besparing, som kan göras hos RSVgenom en överföring av administrationen och kontrollen av utjämningsavgiftenoch prisutjämningsbidragen till jordbmksnämnden uppskattar RSV till mindre än1/4 revisorstjänsl och 1/4 biträdestjänst vid avdelningen för indirekt skatteller ca . RSVvill också framhålla att administrationen av utjämningsskalten och den del av utbetalningenav prisutjämningsbidragen som sköts av RSV, fungerar väl. Vidbedömningen av vilken myndighet som skall administrera avgiften resp. bidragenbör också beaktas all punklskatleseklionerna hos RSV, som administrerarutjämningsskatten, avses få ADB-stöd, vilket ytterligare lorde effektiviseraoch förbilliga administrationen. Pågrund av det anförda anser RSV att adm.inistrationen och kontrollen bör liggakvar hos verket. RSVhar däremot inte något att erinra mot att jordbmksnämnden beslutar om avgiftensresp. bidragens storlek och atl lill jordbruksnämnden knyts elt råd för råvamkostnadsutjämningsfrågor. : Kommittén föreslår atl jordbruksnämnden blir huvudansvarig förall prisutjämning. Detta innebär att den prisutjämning för vissa varor somenligt gällande ordning ombesörjs av i fortsättningen skall övertasav nämnden. De föreslagna förändringarna av vamområdet och förslaget attutjämningsskatten för vissa varor ersätls med utjämningsavgifter enligt jordbmksprisregleringslagengällande hela det interna systemet talar härför. Nämnden anser det lämpligt attalla frågor som gäller prisutjämning - så långt del är möjligt - handhas av enmyndighet. Påangivna skäl är jordbmksnämnden - under förutsättning av nödvändigresursförstärkning varom mera nedan beredd att åta sig även de utökadeuppgifterna. I likhet med kommittén anser nämnden att det kan föreligga behovav samråd dels i kontrollfrågor med i vad avser tillverkningenav starköl samt med särskild vamskatt belagda choklad- och konfeklyrvaror samlvissa biscuits och wafers, dels med generaltullstyrelsen beträffandeprisutjämningen i det externa systemet. Deregleringsföreningar som i sina yttranden till nämnden har berört frågan omvilken myndighet som skall administrera rävarukostnadsuijämningen biträderalla kommitténs förslag att detta uppdrag ges till , Svensk Kötthandel och Svensk Ägghandel föreslåratt prisutjämningen bör nära anknytas till regleringsföreningarna. Dessaföreningar vill begränsa jordbruksnämndens uppgifter till atl administreraberäkningar och avräkningsförfarande och föreslår aU beslul omutjämningsavgifter och exportbidrag fattas av vederbörande regleringsförening. Förslagetatt utjämningsavgifter skall beslutas av en förening innebär en delegation av normgivningsmaktsom inle är tillåten enligt regeringsformen. I övrigt vill jordbruksnämndenendast erinra om den nära anknytning som finns mellan nämnden ochregleringsföreningarna, i vars styrelser ingår tjänstemän från nämnden. 1980/81:190 159 Regleringsföreningarnauttrycker olika grad av tveksamhet inför förslaget om ett råd för prisutjämningsfrågor.Enligt nämndens mening kan emellertid ett sådant råd med allsidig sammansältningvara av stort värde när det gäller alt fortlöpande utvärdera prisutjämningssyslemensfunktion och bedöma behovet av ändringar inom dessa syslem. Givelvis kommeradministration av och sammanträden med rådet alt ta nämndens resurser ianspråk. Denna resursbelaslning bedöms uppvägas av fördelarna med all direktoch ulan remissomgångar kunna få synpunkler och förslag från experter inom demyndigheter och organisationer från vilka representanter utses. Jordbmksnämndenlillslyrker därför alt rådet tillskapas. Nämnden har inle heller någoninvändning mot att dess medlemmar såsom kommittén föreslagit utses avregeringen. Jordbruksnämndenanser det lämpligt alt rådet består av åtta personer, varav en, tillikaordförande, från jordbmksnämnden, en från kommerskollegium, en från generaltullslyrelsen.en från konsumentdelegationen, en från , en från , en från och en frän . Dämtöver bör rådet ha en sekreterare från jordbmksnämnden. Vidarebör rådet till sig kunna adjungera behövlig expertis t. ex. frånregleringsföreningarna. Det bör få ankomma på nämnden att meddela närmareföreskrifter för rådets verksamhet. Kommitténföreslår mot bakgrunden av de ökade krav som kommer att ställas på restitutionssektionenatt denna enhet får ställning som byrå. tillstyrker detlaförslag och erinrar om atl den i annal sammanhang lill regeringen framfört atldenna fråga borde tas upp i samband med att kommittén för industrins råvamkostnadsutjämningframlagt sitt betänkande. Enhetens arbetsuppgifter tillhör redan innan deföreslagna uppgifterna tillkommit de viktigare inom nämndens verksamhetsområde.Vad antalet tjänster beträffar har enheten en storlek som är jämförbar med t.ex. beredskapsbyrån, internationella byrån och vegetabi-liebyrån. Med hänsyn lillenhetens uppgifter skulle ett namnbyte till exempelvis industribyrån kunnaövervägas. Inrättandet av ell särskill råd och ändringen från sektion till byråtorde föranleda ändring i jordbruksnämndens instmktion. Jordbmksnämndenunderslryker vidare de krav på resursförstärkning för enhetens del somkommittén framför med anledning av väsenlligt utökade arbetsuppgifter förenheten. Yrkandet preciseras till en tjänst som handläggare, en kontrollant ochtvä biträdesljänsler, en sammanlagd kostnad på f n ca . Jordbmksnämndenfår vidare framhålla att resursförstärkningen - oavsett hur den finansieras -är en nödvändig fömtsättning för atl nämnden skall kunna åla sig de nyauppgifterna. I annal fall tvingas nämnden att slopa vissa av statsmaklernaålagda regleringar på jordbmkets område. Om den förhållandevis ringaresursförstärkningen inte anses böra finanseras över budgeten bör, somkommittén föreslår, medel för ändamålei ulgå från den föreslagna prisul-jämningskassan.Även det föreslagna rådels verksamhet bör i sådant fall finansieras över uljämningskassan. konsumentdelegation: RÄK föreslår beträffande administrationenav den framtida prisutjämningen att denna helt skall omhänderhas av statensjordbruksnämnd vilket Konsumentdelegationen tillstyrker. Därför måsle ocksånämnden ges utökade resurser för alt bl. a. kunna följa prisutvecklingen iSverige och internalionellt och för all kunna Prop.1980/81:190 160 administreraäven den del av prisutjämningen som omhänderhas av . Konsumentdelegationentillstyrker även förslaget atl etl särskilt råd utses med företrädare för olikamyndigheter, näringslivel och konsumentintresset. Rådet föreslås följa ulvecklingenoch utvärdera prisuljämningssystemet. Konsumentdelegationen förutsätter altden blir representerad i delta råd och att rådets ledamöter utses avregeringen. :--- I den nya ordningen är finansiering med budgetmedelinte längre aktuell, ulan för hela den berörda importen och inhemskaproduktionen för hemmamarknaden av färdigvaror skall en utjämningsavgift ulgåsom skall balansera kostnaderna för uljämningsbi-dragen. Förslagel belyder alt utjämningsskaltenkan avskaffas. De delar av den prisutjämnande verksamhel som ulförsav kan därigenom överföras till den myndighel som får ansvarelför prisuljämningen, enligt kommitténs förslag jordbruksnämnden. Kollegietfinner förslagel i linje med RÄK:s direktiv och ser del som eftersträvansvärt atlså stora delar av prisutjämningssystemets administration som möjligt samlas hosden ansvariga myndigheten. Kollegiet förutsätter att nämnden även kommer atl taöver den råvarukostnadskompensation som handläggs av regleringsföreningarna. Kommerskollegiumtillstyrker RÄK:s förslag alt inrälta etl särskilt marknadsråd för prisutjämningsfrågoroch menar atl berörda intressenter på detta vis får större möjligheter allbedöma industrins konkurrenssituation och att påverka råvamkoslnadsutjämningenän vad som är fallet med nuvarande ordning. Kollegiet hade dock sett det som enfördel om rådets beslutanderätt, befogenheter och verksamhet i övrigl behandlalsmer ingående av RÄK. När det gäller den formella beslutanderätten skall dennaenligt RÅK till övervägande del ligga hos jordbmksnämnden, låt vara inom avriksdag och regering angivna ramar. En sådan delegering av beslutsrätten tillverksplanet för huvudparten av de prisutjämningsfrågor som kan uppkomma ger en belydandemaktbefogenhet för nämnden. Kollegiet vill dock inte motsätta sig denföreslagna beslutsordningen, delta med hänsyn lill de administrativa fördelarsom slår att vinna. Kollegiet fäster vid detta ställningslagande stort avseendevid del föreslagna marknadsrådet. Rådetskall som nämnts enligt förslagel beslå av experter från berörda myndigheter.Vilka myndigheter som här avses framgår inle, men kollegiet fömtsätter altkommerskollegium skall vara representerat. Kollegiet fömtsätter vidare altkonsumentintressena kommer att bevakas genom särskild representation. Generaltullstyrelsen:I avsnitt 3.12.3 i betänkandet föreslås att till jordbmksnämnden knyts ett avregeringen utsett råd för råvamkostnadsutjämningsfrågor. Generaltullstyrelsentillstyrker detta försiag. I detta råd bör ingå en representant förgeneraltullstyrelsen, dels därför att har viktiga uppgifter vidadministrationen av prisutjämningen (uppbörd av importavgift ochutjämningsavgift, kontroll vid utförsel av exportbidrags-berättigade varor),dels därför atl inom verket finns betydande erfarenhet av och kunskaper om vamklassificering. Näringsfrihetsombudsmannen:Det bör i sammanhanget noteras att inom statens jordbruksnämnd finns inrättaden beredningsgrupp för behandling 1980/81:190 161 avsådana i direkl samband med jordbruksregleringens tillämpning uppkomnakonkurrensbegränsningar som faller utanför NOs verksamhetsområde. NO är representeradi denna beredningsgrupp. Det synes naturiigt alt förelag som känner sigförfördelade vid tillämpningen av den nu föreslagna råvamkostnadsregleringenskall kunna påkalla behandling av sin sak inom denna beredningsgmpp. : SIND lillslyrker kommitténs förslag om all ett särskill råd för råvamkostnadsutjämningknyts till . Landsorganisationeni : Likaså delar LO kommilléns uppfattning, all statens jordbruksnämndbör vara huvudansvarig för prisutjämningen. Förslaget innebär att även prisuljämningenför de varor som handläggs av bör skötas av jordbmksnämnden.LO vill också tillstyrka RÄK:s förslag om inrättande av ell särskilt råd för råvamkostnadsutjämningsfrågor.Rådels uppgift bör vara atl kontinuerligt följa utvecklingen inom den konkurrensulsaltaindustrin och mot bakgrund av överväganden rörande behovet av uljämningsåtgärderrekommendera åtgärder för olika produkter. Rådet bör enligl förslaget bestå avföreträdare för berörda myndigheter, näringslivet och konsumenterna. Enligt LO:smening måste också de anslällda, genom ,beredas plats i rådet. : Utredningen föreslår också alt etl särskill råd för råvamkostnadsuljämningenknyts lill jordbmksnämnden, som föreslås administrera systemet. I detta rådskall representanter för berörda myndigheter, näringslivet och konsumenternaingå. LRF fömlsäller att förbundet och berörda riksorganisationer blir representeradei rådet. Utredningenföreslår att ökade kostnader för kontroll och administration aUernativt skallfinansieras med medel ur fonden. Förbundet har inget atl invända mol detta, omdet sker via utjämningsavgifterna. Däremot bör dessa kostnader ej täckas medmedel från regleringsföreningarna, eftersom detta skulle slå i strid medprincipen om lägsta ahemativkoslnad för jordbmket. : tillstyrker RÄK:s förslag alt statens jordbmksnämndskall vara huvudansvarig för prisutjämningen. Uppgiften att fastställastorleken av utjämningsavgiften respektive bidrag bör ligga hos nämnden. Viavvisar således tanken alt denna uppgift skulle kunna delegeras tillregleringsföreningarna. Vad gäller det råd för råvamkostnadsutjämningsfrågorsom föreslås skola knytas till nämnden fömtsätter vi att såvällivsmedelsindustrin som övrig industri blir företrädd i detsamma. Vianser vidare att restitutionssektionen - med hänsyn lill dessa frågors särartoch fortsättningsvis sannolikt ökade betydelse och omfaUning - bör få ställningsom byrå. Sverigeskemiska industrikontor: Kemikontoret tillstyrker atl blirhuvudansvarig för prisuljämning och atl elt särskill råd inrättas för dessafrågor, knutet fill nämnden. Med hänsyn lill Kemikontorets intressen i dennafråga, vilka berör såväl livsmedel som andra varor -framför allt sådana inomdet kemiska vamområdet - skulle Kemikoniorel se det som naturligast om organisafionenfinge tillfälle alt nominera en representant i rådet. 1980/81:190 162 Däremotavvisar Kemikoniorel länken all regleringsföreningarna skulle fastställastorleken av utjämningsavgift resp -bidrag. Denna uppgift bör ligga hosJordbruksnämnden efter hörande av rådet och i lämpliga fall respregleringsförening. : RÄK föreslår alt skall varahuvudansvarig för prisutjämningen. Vi har inga invändningar emot en sådanordning. Vi vill dock påpeka, att RÄK"s förslag innehåller åtskilligafrågor, som man överlåtit ål atl närmare utreda, vilket naturiigtvisinnebär alt etl stort ansvar kommer all åvila jordbruksnämnden. Då denslutgiltiga utformningen och tillämpningen av det nya systemet är av stor viktför berörda branscher och företag inom Grossistförbundsverksamhetsområde, anser vi det angeläget att förbundet som företrädare förparti- och importhandel får ingå som part i det särskilda råd för råvamkostnadsutjämning,som är tilltänkt alt knytas lill . : KF tillstyrker R,ÅK:s förslag beträffande administrationen av denframlida prisutjämningen att statens jordbmksnämnd bör vara huvudansvarighärför, vilket även innefattar prisutjämning för de varor som fn handlägger. Vidare fiilstyrker KF RÅK;s förslag att ett särskdt råd för olikafrågor angående den framlida råvarukostnadsutjämningen bör utses och knytas lilljordbmksnämnden. KF anser del väsentligt att få med en representant förkonsumentkooperationen i delta råd för att på så sätt kunna följa utvecklingeninom den konkurrensutsatta livsmedelsindustrin och ge synpunkler påutvecklingen för olika produkter m.m. 1980/81:190 163 Propositionens huvudsakliga innehåll ........................... ...... I Förslag fill lag om ändring i lagen (1967:340) omprisreglering på Förslag tili lag om upphävande av lagen (1960:258) omutjämnings skatt på vissa varor ....................................................... ...... 4 1 Inledning ................................................................... 5 2 Prisreglerande ätgärderpå jordbmkets område 30 juni 1981, m. m 7 2.1 Justering av införselavgifter, m. m. 7 2.2 Justering av införselavgifler, m. m.den ! 2.3 SammanfaUning av miitpriser.subventioner, m. m. fr. o. m. 3 Föredragandens överväganden ................................. II 3.1 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker ................................................................. ... 11 3.2 Införselavgiftsmedel m. m....................................... ... 17 3.3 Sockerregleringen m. m.......................................... ... 21 3.4 Prisstödet lill jordbmket i norraSverige ............... ... 23 3.5 Industrins råvarukostnadsuljämning ..................... ... 24 3.5.1 Allmän bakgmnd och reformbehov .............. .... 24 3.5.2 Råvamkostnadsutjämningensutformning ..... 28 3.5.3 Finansiering av råvamkostnadsutjämningen 34 3.5.4 Administration ............................................. ... 37 3.5.5 Lagstiftningsfrågor ...................................... 38 4 Hemställan ................................................................ 41 5 Anslagsfrågorför /82 ...................... ... 42 6 Beslul ......................................................................... 44 Bilaga I Förslag till prisreglerande ålgärder påjordbrukets område efter , m.m. 45 Bilaga 2 angående prisstödet lilljordbruket Bilaga 3 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1980:14)avgivet av kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning 99 Bilaga 4 Kommitténs författningsförslag 109 Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden 119