prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Småhus 76 har i vad gäller slandardvillkoren förenlreprenadkontrakt anpassats lill ABS 80 med tillhörandekontraktsformulär och betecknas nu Småhus 80. Smähusköpkommiltén (Ju 1975:02) har bl.a. i uppgift attutreda och komma med förslag om civilrältsliga skyddsregler för konsumenternavid köp och uppförande av småhus. Enligt uppgift har hithörande frågor ännuinte varit föremål för några närmare överväganden från kommilléns sida. (Ju 1972:07) har ibetänkandet SOU 1979: 36 föreslagil en konsumenltjänstlag. Utredningenslagförslag är till-lämpligt på avtal mellan näringsidkare och konsumenter omsådana tjänster som näringsidkaren i sin yrkesverksamhet utför huvudsakligenför konsumentens enskilda bruk. Lagförslaget omfattar dock inle avtal omuppförande av byggnader för bostadsändamål eller andra arbeten som den somuppför en sådan byggnad har åtagit sig i samband med uppförandet. Däremotgäller förslagel för separata avtal som konsumenten kan ha träffat med andranäringsidkare, i.ex. Bestämmelserna i lagförslaget föresläsbli tvingande, om inte annal anges i lagen. Förslaget har remissbehandlats.Enligl vad jag har erfarit avser justitieministern all föreslå regeringen enproposition i ämnet omkring . Jag övergår nu till ;s skrivelse. 1 syfte atlförbällra konsumentskyddet för köpare av styckebyggda småhus har i enskrivelse till regeringen föreslagil bildandet av engarantifond. Fonden skall garantera att en småhusägare får rättelse omväsentliga fel eller brister kommer fram efter garantitidens utgång och framtill tio är efter slutbesiktningen. föreslär alt fonden ges följandehuvuddrag. Varje entreprenör som deltar i ell slyckebygge påtar sig etttioårigt ansvar för väsentliga fel och brister. För byggherrens eget arbeteåtar sig kommunen motsvarande ansvar för väsentliga fel eller brister som bordeha upptäckts vid besiktningar. Om väsentliga fel ellerbrister uppstår får konsumenten vända sig till entreprenören eller kommunenmed sina anspråk. Om parterna inle kan komma överens får konsumenten vända siglill allmän domstol eller för atl få tvisten löst.Om entreprenören eller kommunen inte fullgör sina skyldigheter träder fondenin. Fonden får därefter en regressrätt mot den felande. Konsumenten färdelaktighet i fonden genom att han betalar in en avgift, som har uppskattatlill av basbeloppet. anser all fonden kan organiseras på olika sätt menalt staten, kommunerna, näringslivet och konsumentföreträdare bör vararepresente- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 44 radei fonden och ingå som intressenter. De närmare reglerna kan enligl STRularbelas gemensamt av representanter för berörda myndigheter ochorganisationer. Enligt min mening slår det klart alt : s förslagbl.a. förutsätter etl ökal kommunall ansvarslagande och sannolikt också en ökadkommunal besiklningsverksamhel. Behovel av ett konsumentskydd med den utformningsom har föreslagit kan inte bedömas förrän det är klart vad bl. a.smähusköpkommitléns arbele och konsumenlljänstutredningens förslag kommer altleda till. Jag avser därför atl la upp frågan med juslitieininislernom möjligheten atl behandla hithörande frågor med förtur. Del är synnerligenangelägel att ett effektivt och heltäckande konsumentskydd för småhusägare snarastkommer till stånd. Jag övergår nu till att behandla bostadsslyrelsensöverväganden och förslag i skrivelsen angående förstärktkonsumentskydd för småhusköpare som elt villkor för bostadslån. Yttranden överskrivelsen har lämnats av , statens planverk,småhusköp-kommittén. (), , . Svenska ,allmännyttiga bostadsföretag (), ,(), () samlEskdstuna, och kommuner. Som har framgått lidigare hade styrelsen i uppdrag attpröva möjligheterna all införa garanti och försäkring som ett villkor förbostadslån vid nybyggnad av småhus. 1 denna fräga har styrelsen anförtföljande. Överenskommelsen mellan om ett konsumentskydd för småhusköpare (76) och dessmotsvarighet inom den kooperativa sektorn är fortfarande de enda avtalen påsmåhusmarknaden som kan erbjuda köparen elt förbättrat ekonomiskt skydd. Enförutsätlning för att etl avtal av delta slag skall kunna träffas är emellertidalt en entreprenör eller en husleveranlör har hela ansvaret för husets färdigställande.Detla är mindre vanligt på dagens slyckehusmarknad och därmed faller enliglstyrelsens mening möjligheten att införa Småhus 76 eller dess motsvarighet inomden kooperativa sektorn som etl villkor för lån fill styckebyggda småhus. Styrelsen berör vidare möjligheten att som ett villkorför bostadslån föreskriva alt del i varje projekt, dvs. även styckehusprojekl,skall finnas någon som har totalansvaret för produkten. Härigenom skulle Småhus76 och dess motsvarighet inom den kooperativa sektorn kunna tillämpas även förstyckebyggda hus. Att införa ell sådanl villkor är enligl styrelsen mindrelämpligl f. n. med hänsyn lill de svåröverblickbara konsekvenserna påentreprenadmarknaden, på prisbildningen och på styckehusbyggarens möjlighet altutföra eget arbete. Styrelsen anser vidare alt del är oklart i vilkenulslräckning som Småhus 76 och motsvarigheten inom den kooperativa sektornstår öppna för alla slyckehusenlreprenörer. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 45 Styrelsen konstaterar också atl, om Småhus 76 ellerdess motsvarighet inom den kooperativa sektorn görs lill etl villkor för bostadslån, del i realiteten skulle bli ABBostadsgaranti eller motsvarande som ensamt avgör vilka som kan komma i frågasom entreprenörer för statligt belånade småhus. Alt göra ell frivilligt avtalmellan tvä enskilda parter lill ett generelll villkor för statliga lån måsteenligt styrelsen bedömas som mindre lämpligl. Bostadsslyrelsens bedömning av möjligheten atl införagaranti och försäkring som elt villkor för bostadslån för småhus delas avkonsumentverket, statens planverk, småhusköpkommittén. , , , och . anser atl del ligger isakens natur att behovel av ell gott konsumentskydd inte är lika framträdande ide fall dä stycke-husbyggaren genom eget arbele och/eller fortlöpande kontrollåtminstone i viss utsträckning kan gardera sig mot fel och brister i huset. Elllångtgående skydd för denna form av småhusproduklion skulle enligt förbundelinle bara vara onödigt ulan också medföra kraftigt höjda kostnader. För degruppbyggda småhusen däremot föreligger del enligt förbundet ell framträdandebehov av ell heltäckande konsumentskydd och del finns nu omfattandeerfarenheler av elt sådanl. Också för styckebyggda hus som byggs pätotalentreprenad finns ell stort behov av elt förbättrat konsumentskydd.Förbundel kan i motsats lill flerlalel remissinstanser som har yttrat sig ifrågan inte godta de argument som har anfört för sin negativainställning lill garanti- och försäkringsskydd som villkor för bostadslån. Althelt förlila sig på en frivillig medverkan frän byggproducen-lernas ochkommunernas sida anser förbundel inle tillräckligt. Därför bör en utvidgadgaranti och försäkring införas som ell villkor för bostadslån lill gruppbyggdasmåhus. För slyckehusens del ansluter sig förbundet lill STR:s förslag om engarantifond. För egen del anser jag i likhet med bostadsstyrelsenoch flertalet remissinstanser all det inle är vare sig lämpligl eller möjligtall som elt villkor för bostadslån nu införa ett garanti- och försäkringsskyddav det slag som Småhus 76 och dess motsvarighet inom den kooperativa sektornger. Det gäller för såväl gruppbyggda som styckebyggda småhus. Bostadsslyrelsen föreslår vissa andra villkor förbostadslån som pä kort sikl skulle kunna medföra förbättringar försmåhusförvärvaren. Styrelsen förordar som ell första villkor att användningenav ABS 80 jämte tillhörande konlraktsformulär görs lill en förutsättning förbostadslån. Som har framgått har parterna på småhusmarknaden gemensamtutformat formulär för dels ett enlreprenadkontrakt som är avsett för sådanagrupphusköpare som köper marken av någon annan än entreprenören, dels etlköpe- och enlreprenadkontrakt som omfattar förvärv av både tomt och hus. Bådakonlraklsformulären är avpassade för grupphus med statlig belåning. Ellkonlraktsformulär som är direkt avsett för styckebyggda småhus saknas ännu menär enligl uppgift under utarbetande och beräknas bli klart . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 46 Nästan alla remissinstanser har tillstyrkt dettaförslag eller lämnat del utan erinran. SBEF och byggmäsiareförbundanser atl ABS 80 innebär en önskad sanering av i branschen förekommande olikaavtalsformulär. är positivt lill all likartade konlraktsformulär tillämpasgenerelll. Förbundet anser sig dock inte kunna la ställning till ABS 80 förränkontraktet för styckebyggda småhus är färdigt. Vä.sterås kommun anser atl detbör ankomma på kommunens förmedlingsorgan alt bestämma om ABS 80 skallfillämpas eller inte. Styrelsen föreslår vidare för i första hand gruppbyggdasmåhus atl garantitiden skall vara . Enligt styrelsen föreskriver alltfler kommuner tvä års garantilid vid upphandling även när Småhus 76 eller dessmotsvarighet inom den kooperativa sektorn inte skall tillämpas. En förlängningav garantitiden torde därför enligl styrelsens uppfattning inte behöva medföranågon påtaglig kostnadsökning. Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av konsumeniverkel, statens planverk, småhusköpkommittén. , , , och kommun.Inte heller HSB,' Svenska , SBEF och byggmästareförbundställer sig avvisande lill förslagel. De hävdar dock atl del medförkostnadsökningar, vilka måste beaktas vid finansieringen. , som lämnade sillyttrande innan ABS 80 var färdigförhandlal, anser alt varken kostnaden föreller värdet av garantin kan bedömas förrän man har bestämt såväl garantitidsom garantins omfattning och innehåll. 1 fräga om gruppbyggda småhus harjag gjort följandeöverväganden. Det är som jag framhöll angeläget att konsumentskyddet vidköp av nyproducerade småhus förbättras. Om ABS 80 med tillhörande kontraktsformuläranvänds vid förvärv av nyproducerade grupphus, tillförsäkras köparen etl visstminimiskydd i avlalsförhällandet med producenten. Det skydd som konsumenten fårmed delta är enligl min mening f. n. atl anse som godtagbart underförutsättning alt garantitiden har en viss minsta längd. Jag anser dock atl detpå sikl finns ell behov av alt förstärka skyddet, bl. a. i fråga om säljarensansvar för brister eller fel som uppkommer efter garantitidens utgång ochsäljarens rätt all utan skadestånd senarelägga tillträdesdagen. Enligt minmening bör parterna på marknaden la lill vara möjligheten alt förbättrakonsumentskyddet genom överenskommelser av den typ som ABS 80 med tillhörandekonlraktsformulär är etl uttryck för. har föreslagil alt användningen av ABS80 med tillhörande kontraktsformulär görs lill etl direkt villkor för län. Föregen del anser jag del mindre lämpligt atl statsmakterna ulformar kravet påkonsumentskydd pä detla säll, bl.a. därför all del skulle innebära en statliglåsning av ell omfattande regelsystem och försvåra ändringar och förbättringari detla. Jag förordar i stället all statsmaklerna formulerar ettlänekrav av innebörden atl köpare av gruppbyggda småhus tillförsäkras etl frånallmänna Prop.1980/81:100 Bilaga 16 47 konsumentintressentillfredsställande skydd i avtalsförhållandet med säljaren. Följanderiktlinjer bör gälla för att elt sådant krav skall kunna anses uppfyllt.Köparen bör tillförsäkras elt tillfredsställande skydd vad gäller hansmöjligheter atl påtala brister och fel i huset som framträder såväl under somefter garantitidens utgång. Vidare bör köparen tillförsäkras ett tillfredsställandeskydd vad gäller frågor om rätt för köparen att få besöka huset företillträdesdagen och atl fä ersättning för utlägg med anledning av alt tillträdeinte kan ske pä avtalad dag. Kravet på ett tillfredsställande skydd bör ocksågälla möjlighelerna lill ochkostnaderna för ändringar i huset och tilläggsarbeten liksom möjligheterna förköparen all häva avtalet vid senareläggning av tillträdesdagen eller när denslulligl fastställda köpeskillingen överstiger den preliminärt beräknade. Ävenhur köpeskillingen skall regleras slulligl och hur räntan skall beräknas pätillkommande resp. återbetalningsplikliga belopp när den slutligt fastställdaköpeskillingen avviker från den preliminärt beräknade är exempel på frågor sombör omfattas av etl sådanl krav. ABS 80 med tillhörande konlraktsformulär har i sinaväsentliga delar etl innehåll som motsvarar de angivna riktlinjerna. Detföreslagna nya lånevillkoret bör alltså kunna anses uppfyllt om ABS 80 medtillhörande konlraktsformulär tillämpas med en tvåårig garantitid. Del nya lånevillkoret bör gälla för ärenden i vilkapreliminärt beslut meddelas efter utgången av . 1 remissyttrandena har från några häll framförtsuppfattningen atl en tvåårig garantitid medför kostnadsökningar, vilka måstebeaktas vid finansieringen. Bostadsslyrelsens uppgift alt allt fler kommunerredan med nuvarande belåningsförutsättningar ställer krav på en tvååriggarantitid talar enligl min mening för alt ell sådant villkor inle skall behövaleda lill några kostnadsökningar. Som jaghar nämnt tidigare saknas ännu ett konlraktsformulär för styckebyggda småhussom ansluter till ABS 80. Jag anserall det krav som jag har förordat beträffande lån lill gruppbyggda småhus bör utvidgas till alt även gällastyckebyggda småhus så snart kontraktsformuläret är klart. Jag föreslär därföratt regeringen inhämtar godkännande att utvidga kravet till atlgälla även styckebyggda småhus. Ytteriigare etl förslag från för atlförbättra konsumentskyddet gäller kontrollen ochbesiktningen. 1 föreskrifterna lill 11 a § förordningen (1978: 384) omberäkning av läneunderlag och panlvärde för bostadslån anger styrelsenomfattningen och inriktningen av den särskilda kontroll och besiktning som ären förutsätlning för att kostnaderna för denna skall få räknas in ilåneunderlaget. Styrelsen föreslår alt dessa föreskrifter skall gälla som ettvillkor för lån för småhus. För styckebyggda hus bör föreskrifterna om kontrollunder byggnadstiden gälla endasi i de delar som styrelsen anger. Bostadsslyrelsens förslag har tillstyrkts av småhusköpkommittén. 1980/81:100 Bilaga16 48 , villaägare förbund. HSB och 577? har avstyrkt det. Svenska och atl den egna kontrollen är tillräcklig och all förslagel fördyrar ionödan. har avstyrkt i huvudsak med motiveringen all kostnaderna är höga iförhällande till värdet av kontrollen och med hänvisning till del egnaförslagel om en garanlifond. och anseratt del bör ankomma pä kommunen att även fortsättningsvis bedöma om en särskildkonlroll och besiktning skall äga rum. SBEF och byggmäsiareförbundmotiverar sin inställning med alt kostnaderna är höga och att nu gällandeföreskrifter lill 11 a § bör utvärderas innan förslaget genomförs. För egen del anser jag alt resultatet avsmähusköpkommitténs arbete och konsumenlljänstutredningens förslag samterfarenheterna av det av mig förordade konsumentskyddet bör avvaktas innan mantar ställning till behovet av eltsädani villkor som styrelsen har föreslagit. Jag är därför inle f. n. bereddalt biträda styrelsens förslag i denna del. Belräffandeanslagsbehovet för nästa budgetår får jag anföra följande. /81 ersattes Lånefonden förbostadsbyggande av etl motsvarande reservationsanslag. vidtogs enförändring så till vida atl inflytande amorteringar inte längre tillgodoförs deltaanslag utan redovisas på särskild titel på statsbudgetens inkomstsida.Amorteringar på lån för bostadsbyggandet samt inlösen av län under budgetåret1980/81 beräknas uppgå till ca I 020 milj. kr. Under /80 utgjorde anslaget tillLånefonden för bostadsbyggande och behållningen från föregående budgetärsammanlagt 6 199 milj. kr. Anslagsbelastningen blev emellertid 1461 milj. kr.lägre, dvs. 4738 milj. kr. Delta berodde pä atl utbetalningen av bostadslån ochunderhållslån blev lägre än beräknat. För innevarande budgetär beräknar jaganslagsbelastningen till ca 7 100 milj. kr. Etl anslag på 6900 milj. kr.haranvisats för detta budgetår. Härtill kommer den nämnda reservationen /80 på 1 461 milj. kr. Vid utgången av /81kommer del enligl dessa beräkningar all finnas en reservation på anslaget om 1261 milj. kr. För /82 beräknar jag utbetalningen päanslaget till ca 6960 milj. kr. Vid beräkningen har jag tagil hänsyn till vadjag kommer alt föreslå under anslagen B 8. Vissbosladsförbätlringsverksam-hel m. m. och B 9. Bidrag lill förbättring avboendemiljön. Med hänsyn lill det beräknade utbelalningsbehovel ochlill medelsbehållningen beräknar jag anslagsbehovet för budgetärel 1981/82lill 5700 milj. kr. Jag förordar således atl ett anslag på 5700 milj. kr.anvisas för /82. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört i fråga om ramar förbeslut om bostadslån lill ny- och ombyggnad. 1980/81:100 Bilaga16 49 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om rätt all fastställa ramar för bostadslån tillnybyggnad, 3. medge atl bostadslån för sådanaboendemiljöförbältringar för vilka boendemiljöbidrag inle lämnas får medgesintill ell belopp av . under /82 och preliminärtintill ett belopp av . under /83, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om revisor i vissa bostadsrättsföreningar, 5. godkänna vad jag har förordat omförstärkt konsumentskydd för småhusköpare, 6. lill Lån tdl bostadsbyggande /82 anvisa etl reservationsanslag av . 1979/80Utgift 3665959577 1980/81 Anslag 5260000000 1981/82 Förslag 7100000000 Från anslaget bekostas utgifter för räntebidrag enliglbostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad1980:1965), bo-sladslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senast1980:1066), förordningen (1977: 332) om statligt slöd lill energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. (ändrad senast 1979:422) saml för eftergift avräntelån m. m. enligl ränlelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976:790, ändradsenast 1980: 1067). Frän anslaget bekostas även utgifter för ersällning tillkommun enligl 33 § bosladslänekungörelsen (1962:537, upphävd 1967: 552). Vidarebekostas från anslaget utgifter för räntebidrag för vissa lån, som harbeviljats för atl anordna studentbostäder, enligt bestämmelser meddelade den 24april 1975. Räntebidrag enligt bosladsfinansieringsförordningenlämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan den verkliga räntekostnadenför underliggande kredit och bostadslån inom låneunderlagel för bosläder ochen garanterad ränta beräknad på del ursprungliga beloppet av samma länedelar.Vid ombyggnad av flerbostadshus kan räntebidrag lämnas för markkostnader ävenom de inte ingår i låneunderlagel. Den garanterade räntesatsen för det förstaåret av lånetiden varierar fr. o. m. är 1981 mellan 3,0 och 5,beroende päläntagarkalegori och tidpunkt för när arbetena har påbörjats. Den garanteraderäntan skall höjas på visst sätt. För hyres- och bostadsrältshus och för gruppbyggdasmåhus lämnas räntebidrag även för tiden mellan färdigställandel och länelsutbetalning. Räntebidrag lämnas även för hus med parilelslån ellernominellt lån enligl 1967 ärs bostadslänekungörelse. 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 16 50 Vidare lämnas räntebidrag för hus färdigställdaefter med statligt lån enligt 1962, 1957 eller, i fråga omflerbostadshus, kungörelse, om låntagaren inle har ränlelån. Räntelån som avser liden efter utgången av är1974 efterges med undanlag av sädanabelopp som motsvarar amorteringar på del statliga bostadslånet ellermotsvarande lån. Enligl 33 § bostadslänekungörelse ellermotsvarande äldre bestämmelser har en kommun rätt alt under vissaförutsättningar få ersällning avstatsmedel med fyra femtedelar av vad kommunen har eriagt för atl täcka sådan föriust som har uppställ vidförvaltning av ell allmännyttigt förelag tillhörigt hus, vilkel har uppförts,byggts om eller förvärvals med slöd av bostadslån. Räntebidrag för lån till energibesparande åtgärderlämnas i vissa fall med belopp somberäknas efter grunder liknande dem som gäller för räntebidrag enligtbosladsfinansieringsförordningen. Räntebidrag för vissa lån som har beviljats förstudentbostäder medges med belopp som motsvarar skillnaden mellanfastställda annuiteter och den verkliga räntekostnaden. Utgifternaunder anslaget uppgick under /80 lill 3666 milj. kr., vilket innebaren ökning med 540 milj.kr. i förhållande lill budgetåret1978/79. Utgifterna för de båda budgetåren fördelas på följande säll. RäntebidragEftergift av räntelån Ersättning lill kommuner för förvaltningsförluster lämnadesräntesubventioner lill 1500000 lägenheter, dvs. en ökning med 110000 iförhällande lill första halvåret 1979.1 antalet ingår inte lägenheter medräntebidrag endasi för energisparlån. av del totala subvenlionsbeloppet underförsta avsäg lägenhetersom har beviljats lån enligt bosladsfinansieringsförordningen. Bostadsslyrelsen lar upp frågan om räntebidrag isamband med produktionskostnadsbelåning m. m. Enligl 36 § bosladsfinansieringsförordningen ärhuvudregeln atl räntebidrag beviljasfrån tiden för utbetalningen av bostadslånet. Om lånet avser flerbostadshus eller sädana småhus som skallupplåtas med hyres- eller bostadsrättbeviljas bidrag även för liden mellan färdigställandel och utbetalningen. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 51 Den infördes s.k.produktionskoslnadsbelåning. syslem innebär bl.a. alt räntebidraget kankomma all räknas på ell högre belopp än lidigare. Med nu gällande bestämmelser kommer emellertidräntebidraget att räknas på det högre beloppet endast från utbetalningen. Förliden mellan färdigställandet och utbetalningen skall räntebidraget beräknas pådet schablonmässigt framräknade låneunderlagel. Enligl styrelsen förlorar manhärigenom en del av produktionskoslnadsbelåningens fördelar. Härtill kommer denadministrativa komplikationen all beslut måste fattas även om delschablonmässigt beräknade låneunderlaget och all även della belopp måsleinföras i datasystemet för beräkning av räntebidrag. Styrelsen anser atl 36 a §i bostadsfinansieringsförordningen bör ändras så att tiden frånfärdigställandet ur räntebidragssynpunkl jämställs med liden frånutbetalningen. Ändringen bör ha en sådan retroaktiv verkan att alla ärendenmed produktionskoslnadsbelåning kan fångas upp. Kostnaderna för ändringen harberäknats lill ca 40 milj. kr. Styrelsen ifrågasätter dessulom om inle 36 a § bordeändras även i en annan del, nämligen i fräga om räntebidrag till uthyrdasmåhus. 1 de flesta sammanhang behandlas numera flerbostadshus och sädanasmåhus som är avsedda för uthyrning och upplåtelse med bostadsrätt pä ettinbördes enhetligt säll. Belräffande uthyrda småhus bör denna jämställdhet dockgälla endast den uthyrning som är yrkesmässig och inle t. ex. uthyrning av enstakasmåhus. Bostadsslyrelsen lägger ocksä fram ett förslag omräntebidrag i vissa fäll när bostäder byggs om till lokaler. Styrelsenframhåller atl det ofta är angeläget atl fä in verksamheter av olika slag ibostadsområden med uthyrningssvårigheter. är det nödvändigl att bygga ombosläder lill lokaler. Styrelsen anser alt de regler som gäller kan ledalill antingen atl hyrorna för lokalernaberäknas bli sä höga alt ombyggnadeninte genomförs eller att kostnaderna blir mycket stora för kommunen som oftastkommer alt hyra lokalerna. 1 de fall boendemiljöbidrag och därmed bostadslånmed räntebidrag beviljas för ombyggnad av bosläder till lokaler föreslår därförbostadsstyrelsen alt räntebidrag även i forlsältningen får lämnas för de lånsom belöper pä dessa lokaler. Eftersom bestämmelserna endasi kommer alttillämpas i några få fall varje är bedömer styrelsen atl kostnaderna i form avräntebidrag blir mycket begränsade. Anslaget för /81 uppgår till 5 260milj.kr. Styrelsen beräknar utgifterna för delta budgetår lill 5200 milj.kr. och för budgetåret1981/82 lill 6810 milj. kr. Utgifterna för räntebidrag under /80 och de beräknade utgifterna för /81 fördelas pä följande säll(milj. 1980/81:100 Bilaga16 52 Utgifter.förräntebidrag för budgetåren 1979/80 och 1980/81 Läneformer' Flerbostadshus Småhus Totall 1979/80 1980/81 1979/80 1980/81 1979/80 1980/81 Nya hus(1974:946) 499 1004 809 1503 1308 2507 Hus med paritetslån (1967:552. 32 §) 1249 1428 173 205 1422 1633 Hus med ränlelån (1967:553) 743 840 76 107 819 947