prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — ring och atl industripolitiken blir allt mer experlstyrd islällel för polilik-styrd. anför: "Bankföreningenavslyrker det i betänkandel framlagda förslagel att inrätla elt nytt organ Expertgruppen för industripolitisk utveckling (EIU) - vilket skulle fungera somidégivare, initiativtagare, arrangör av debatter, seminarier och konferenserinom del industripolitiska området saml ha lill uppgift att sammanställa ochlolka utredningar och forskningsrapporter. Visseriigen synes flera av dessa uppgifterangelägna all ulveckla, men del bör kunna ske inom ramen för redan befintligaorgan, i första hand slalens industriverk". Nägra av remissinstanserna förordar, i likhel medulredningen, atl ell nytt organ EIU inrättas. Bl.a. ÖEF, STU och forskningsrådsnämnden. ÖEFansluter sig till kommitténs förslag och förutsätter atl det ekonomiskaförsvarets intressen och kunskaper kommer alt representeras bäde iexpertgruppens styrelse och i dess kansli. STU uppfattar fiera av förslagenvara angelägna bl.a. inrättande av EIU, under förutsättning atl expertgruppeninle ges operativa uppgifter eller ansvar och atl viklen av ökad samverkanmellan redan tillgängliga resurser i stället betonas. Forskningsrådsnämndenmotsätter sig inle alt en expergrupp för industripolitisk utveckling inrättas,men vill understryka de betydande problem som kan uppstå. Vad gäller denforskningsinitierande rollen bör uppmärksammas att denna lyp av organ kanutvecklas lill mindre lämpliga "hybridlbrmer" med oklart ansvar förforskningens finansiering och utförande. SCB, KK och SPK är inte direklavvikande frän förslagel men SCB anför: "Om en expertgrupp enligtulredningens förslag skulle tillsättas, vill SCB understryka behovel av eltnära samarbete mellan denna och SCB. Den utrednings- ochinformationsverksamhet som skall initieras av EIU betingas i hög grad avtillgäng och anpassning av existerande statistik samt möjlighelen att utvecklany sädan. Samräd med SCB blir därför en nödvändig uppgift för EIU pä dettainitieringsstadium. SCB bör därför lämpligen representeras i expertgruppen.Huruvida detla skall ske permanent vill dock verket f. n. lämna öppet. Isamband med en utvärdering av verksamheten, som enligt SCB:s mening lämpligengörs , bör även frägan prövas om SCB skall kvarstå i gruppeneller om samarbetet med SCB bör ske i andra former. SPK anför; "Om gruppenkommer lill stånd bör den enligt nämndens uppfattning som en av sinahuvuduppgifter ha atl följa utrednings- och forskningsarbetet hos myndigheteroch inslilulioner så alt behovet av industripolitiskt beslutsunderlag så längtmöjligt kan beaktas redan i utredningsplaneringen. Härigenom skulle ocksäonödigt dubbelarbete inom samhällets utrednings- och forskningsväsende kunnaundvikas". 1980/81:130 383 Ulredningenframhåller atl ökade insatser bör göras för internationell bevakning, bl.a.genom systematisk utveckling av internalionella konlakler. Liknande synpunklerframförs bl.a. av SCB. RRV, SPK, TCO, SALF. SCB anför: "Dennationella ekonomiska statistiken i är sedan gammalt anpassad lillinternationella normer och standarder. Denna anpassning görs fortlöpande ochulgör etl normall led i den svenska stalislikproduklionen. Genom vår medverkani del intemationella samarbetet på området framför SCB svenska önskemål om atlandra länder rapporterar statistik som är av intresse för . Del äremellertid viktigt all denna rapportering sker via de internalionella organen(i första hand ECE och ) sä att statistiken blir internationelltjämförbar". KK redovisar uppfattningenatt det bedrivna induslripolitiska arbetet varit alltför centrerat påinternt svenska problem, finansiering och sysselsättning. Man framhåller vidareatt man i industripoliliska sammanhang ofta möter uttryck för en bristandeinsikt om vilka internationella spelregler som gäller och vilka förpliktelserSverige åtagit sig, i detta fall speciellt vad gäller subventioner och andrastödåtgärder åt industrin. Ej heller är insikten allmän att stödåtgärder somfär användas i nödfallslägen mäste vara temporära för att godkännasinternationellt. STU anser att den av STU finansierade teknisk-vetenskapligaatlachéverksamheten (STATT) fyller en myckel viktig uppgift genom att hämta heminformation från uUandet. SALF anser att framtidens industripolitik måstebaseras på en bättre uppfattning om de internalionella ekonomiska och politiskaförhållandena. Världsekonomin kommer att internationaliseras ännu mer ochSverige kommer att få vidkännas en ökad konkurrens från nya industriländer i"u-världen". märks ökade tendenser till protektionism i"i-världen" och ökar i belydelse som marknaderoch som producenter av industrivaror. Den teknologiska utvecklingen sker alltsnabbare och sprids globalt med allt högre hastighet. leder i sin turlill en allt snabbare global strukturomvandling i olika branscher. SALF delarutredarens syn på att ökade satsningar pä inlernationell bevakning bör göras,myndigheter som SIND och STU bör bygga upp en högre teknisk kompelens, bygga utden teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten, bygga upp en bevakningsfunktionöver de 50-100 viktigaste ulländska konkurrensföretagen. Detfinns även remissinstanser som pekar på alt den information som produceras ochden forsknings- och utredningsverksamhet som initieras av staten måste inriktast.ex. på hur en minskad imporlhandel i vår lotala försöjning kan kombineras medindustriell tillväxt sett till både produktionsvolym och sysselsättning.Landstingsförbundet framhåller vidare att kunskap om internationellakonkurrensförhållanden självfallet måste utgö- Prop.1980/81:130 384 ra en väsenllig ingrediens i informationsunderlagel för enlångsiktig industripolitik. Delta fär inle bli liktydigt med atl man ensidigtsatsar krafl pä att påverka det industripolitska skeendet i riktning mot ökalinternationellt beroende hos svensk industri och därmed del svenska samhällel. 4 Statens industriverks planerings- och utredningsbyrå Ulredningen föreslär en omorganisation av statensindustriverks planerings- och utredningsbyrä (PU-byrä) och får medhåll fränbl.a. statskontoret, RRV, regionala utvecklingsfonden i Slockholm, IVA,, Statskontoret föreslär alt regeringen tar initiativ till enöversyn av SIND i dess helhet. Statskontoret anser emellertid alt det finnsskäl all i ell sammanhang pröva vilka arbetsuppgifter SIND bör ha i framliden,lämplig organisation samt resurstilldelning. Statskontoret framhåller vidareatt SIND:s utredningsverksamhet bör inriklas pä atl ge service äl de regionalautvecklingsfonderna. Översynen bör även pröva inriktning och former för ensådan service. RRV anser atl förslagel alt upphäva seklionsindelningen stämmeröverens med vad RRV kommit fram lill i sin förvaltningsrevision, nämligen altutredningsresurserna bör utnyttjas mer fiexibelt än . Däremotskulle en uppdelning av utredningsresurserna sä atl en del särskilt avdelas förutvecklingsfonderna antagligen verka i motsatt riktning. Utvecklingsfonden iSlockholm framhåller beträffande de förslag som direkt berör småföretagen altfonden slödjer en överföring av vissa utredningsresurser från industriverkelsplanerings- och utredningsbyrä lill verkels service genlemolutvecklingsfonderna. Härigenom torde den småföretagsinriktadeutredningsverksamheten, som fungerar bra ur fondens synvinkel,kunna göras mer lillämpad och operativ. Några remissinstanser finner del inle nödvändigl att skäraned SlND:s ulredningskapacilel. framför atl starka skäl talar för altulredningskapacitelen i stället bör förstärkas genom omprioriteringar ochomdisponeringar inom SIND. Syfiet bör vara all skapa möjligheter för verkelatl ta pä sig en roll som mer är av framåtsyftande och initierandekaraktär och mindre en fråga om traditionellt myndighetsutövande påindustripolitikens område. Delta torde i sin tur kräva bådekompetensförstärkningar och en hög grad av öppenhet i arbetssätt såväl interntsom externt gentemot högskolor, andra myndigheter liksom näringslivs- ochfackliga organ. I likhet med utredaren anser landstingsförbundet alt klaramotiv för att SIND:s utredningsresurser förstärks visavi den regionala nivånoch de regionala utvecklingsfonderna. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelseni . Statsföretag konstaterar med intresse den debatt som KIPI medutgångspunkl från RRV:s förslag om SIND:s PU-byrä drar Prop.1980/81:130 385 uppbeträffande den branschpoliUska informationen. Som statsförelag uppfattar sakenär såväl KIPI som RRV och SIND överens om alt del behövs nägon form avöversiktligt bevaknings- och varningssystem pä branschnivå, liksom ocksä om atldessa översiktliga sludier bör fördjupas antingen genom åtgärdsinriktadeulredningar pä direkl beställning av olika uppdragsgivare eller meraåtgärdsinriktade branschutredningar. Statsföretag förordar att SIND när detgäller vägvalet fär pröva sig fram och inhämta reaktioner frän olikaintressenter. TCO anför för sin del atl KIPI inte bör tas till utgångspunkt fören diskussion om verkets interna organisation. 25 1980/81. Prop.1980/81:130 386 Sammanfattning av mineralpolitiska utredningens förslagtill mineralpolitisk verksorganisation [del av (SOU 1980:12) Mineralpolitik]. Den nuvarande statliga myndighelsorganisationen pämineralomrädet infördes , dä statens industriverk (SIND) () bildades, som Sverigesgeologiska undersökning (SGU) omorganiserades och inledde en övergång tillhuvudsakligen uppdragsfinansierad verksamhet belräffande prospektering. I kapitel6 beskrivs den nuvarande statliga myndighetsorganisationen i detalj och behovetav förändringar analyseras. Därefter anges utgångspunkterna för våra förslagvad gäller myndighetsorganisationen. En viklig utgångspunkl är att deindustripoliliska insatserna i syfte att åstadkomma en gynnsam utveckling inommineralseklorn bör förslärkas. Dessulom bör ell samhällsekonomiskt synsätt, därockså andra hänsyn än de renl företagsekonomiska tas, komma till starkareuttryck vid beslut om förändringar i produktionsstrukturen och vid planeringenav den långsiktiga inriktningen av produktionen. Industripolitiska ochhandelspolitiska överväganden bör i större utsträckning än nu ske samordnat ochstatens insatser i syfte atl främja forskning och utveckling pä mineralomrädetbör samordnas närmare med den del av industripolitiken som rör mineralomrädeti övrigt. Vidare bör informationen från de ansvariga myndigheterna på mineralomrädetUll planeringsorgan pä läns- och kommunnivå förbättras som samarbetetmellan statliga myndigheter och företag bör förbättras och ges fastare former,särskilt vad gäller prospekteringen. Underiaget för prospektering i form avberggrundskartor etc. bör förbättras. Slulligen bör gränsdragningen mellanstatens egendomsförvallande och övervakande funktioner göras tydligare. Med dessa utgångspunkter till grund har vi bedömt det somlämpligl att större delen av myndighetsuppgifterna pä mineralområdet samlaslill NSG, som i samband härmed bör byta namn till bergskollegium. SIND börbehälla tillsynsuppgiflerna, medan bergskollegium bör få följande uppgifter: Ansvar för induslripolitiska och handelspolitiskainsatser som berör mineralsektorn, vari bör inga: - Inilativtagandelill och genomförande av näringspolitiska ålgärder i syfte atl främja enpositiv uiveckling av mineralseklorns produktion och struktur saml avförsöijningen med mineralråvaror. - Branschutredningaroch bevakning av branschutvecklingen. - Bevakning avförsörjningssituationens och handelns utveckling. - Samordning avstatliga åtgärder som rör mineralsektorn. 1980/81:130 387 Prospektering,vari bör ingå: - Finansiering och styrning av översiktligagrundläggande arbeten (förenklad berggrundskartering, geofysiskaflygmätningar, storregionala geokemiska undersökningar, regionala gravimetermälningaroch översiktliga kvartärgeologi ska undersökningar) genom uppdrag till SGU. - Finansiering och styrning av prospektering ochandra undersökningsarbeten som är motiverade frän samhällssynpunkl genomuppdrag lill SGU och förelagens prospekteringsorganisationer. - Planering och samordning av prospekteringsverksamheten. Förvaltning av statens gruvegendom Finansiering av från samhällssynpunkt motiveradgruvbrytning Finansiering och styrning av forskning ochutveckling på mineralomrädet Inriktningen av bergskollegiiprospektering bör främst bestämmas av vad som är motiverat frän samhällssynpunkt.Bergskollegium bör i sin prospektering använda elt längre tidsperspektiv och slyrasmer av hänsyn till regional balans och försörjningstrygghel än förelagen. Detlainnebär all bergskollegium bör prioritera projekt som har betydelse från försörjnings-ellersysselsättningssynpunkt eiler innebär prospektering i "okända" områden.Gjorda fynd förutsätts blir utbjudna till företagen för gruvunder-sökning ocheventuell exploatering. Bergskollegiumbör vidare, med utgångspunkt frän sitt ansvar för gruvnäringens utveckling sikt, verka för en frän samhällets synpunkt önskvärd inriktning avföretagens prospektering genom att ge lämpligt utformade uppdrag till dessa. Förelagen förutsättsdärutöver bedriva egenfinansierad prospektering på åtminstone nuvarande nivå.Deras möjligheler all reservera resurser för detta ändamål bör förbättras genomatt de bereds tillfälle atl avsätta vinstmedel . Dessafonder, som anlas bli undantagna frän skall pä samma villkor som gäller förallmänna investeringsfonder, skulle fä las i anspråk för täckande av framlida prospekleringsul-gifter. I anslutning tillbergskollegiet bör elt särskill rådgivande organ, prospek-teringsrädet,inrättas. 1 rådet bör, förutom bergskollegii representanler, ingårepresentanter för företag och fackliga organisationer samt SGU. Rådet börfungera som elt forum för informationsutbyte och diskussioner mellan prospekleringsorganisationerna.Inom rådet träffas ocksä överenskommelser om vilka områden, slag av elcsom varje prospekteringsorganisalion skall ägna sig ät. Vi utgår ocksä fränalt de olika prospek-teringsorganisationerna söker samarbete i konkreta frägorgenom gemensamt utnyttjande av utrustning, standardisering av mätmetoder etc..vidare alt de håller varandra informerade om sin verkamhet och atl de kontinuerligtinformerar berörda myndigheter. Detbör överlåtas till en organisationskommitté atl ange formerna för 1980/81:130 388 överföringen av delar av SlND;s verksamhet lillbergskollegium, liksom den organisatoriska uppbyggnaden av kollegiet. Som etl led i den ökade betoningen av regional informationi mineralfrågor bör också bergsstalen, den regionala organisationen pämineralområdet, förstärkas. Bergmästarna bör på elt mer fullständigt sätl äntidigare förmedla information om pågående prospekteringsarbelen elc. lilllänsstyrelser och kommuner, medverka vid planeringsmyndigheternas konlaklermed prospektörer saml biträda kommuner och länsstyrelser med sakkunnigutlåtandenoch upplysningar. För all dessa uppgifter skall kunna ulföras behövspersonalförstärkningar på bergmästarämbetena. Vi föreslår också att antalet bergmästardislriklökas från nuvarande ivä till fyra. Vad gällerSGU päverkas inte dess inlerna organisation primärl av förslagen till organialoriskaförändringar. Belräffande SGU:s arbelsformer .fömlses ingen förändring ulövervad som följer av den redan föreslagna intensifieringen av samarbetet ipraktiska frågor mellan de olika prospekleringsorganisationerna ochprospekteringens ökade omfallning. För all man skall kunna upprätthålla välfungerande uppdragsrelationer mellan SGU och dess uppdragsgivare torde del varanödvändigl att SGU bedriver ell kontinuerligt utvecklingsarbete belräffandeuppdragsspecifikationer, rapporteringssystem, budgeteringssystem och rutinerför utvärdering av avslutade projekt. I della sammanhang är det också vikliglatt man kan komma fram till klarare ansvarsförhållanden vad gäller den prospekteringsom sker pä uppdrag, och en klarare gränsdragning mellan denna verksamhel och SGU:sövriga uppgifter. Prop.1980/81:130 389 Sammanställning av remissyttranden över mineralpolitiskautredningens förslag till mineralpolitisk verksorganisation [del av (SOU1980:12) Mineralpolitik] Remissammanställningen omfattar endast yttranden övermineralpolitiska utredningens organisalionsförslag. Över betänkandet (SOU1980: 12) Mineralpolilik har yttranden avgivits av (),kammarkollegiet, statskontoret, (), universitels-ochhögskoleämbetet (UHÄ), som bifogat yllranden frän universilel,rektorsämbetet, , nalurgeografiska inslilulionen, Uppsalauniversitet, geologiska institutionen. ,biologisk-geovetenskapliga sektionsnämnden, , fakultetsnämndenvid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten, högskolan i ,högskolestyrelsen, kontakt- och forskningssekretariatet, ,geografiska institutionen, lantbruksslyrelsen (LBS), som bifogat yllrande fränlantbruksnämnderna i och , , ,kommerskollegium, överslyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF), arbelsmarknadsstyrelsen(AMS), arbelarskyddsstyrelsen, slalens planverk, statens industriverk (SIND),geologiska undersökning (SGU), (),styrelsen för leknisk utveckling (STU), domänverket, forskningsrådsnämnden (FRN),norra bergmästardistriklel, södra bergmästardislrik-tel. Norrlandsfonden,, länsslyrelsen i Slockholms län, länsslyrelsen i län,som bifogat yttrande från kommun, i Södermanlandslän, i , som bifogat yttrande från Norrköpingskommun, i , länsslyrelsen i ,i län, som bifogat yttranden frän kommun ochlantbrukarnas länsförbund i norra och södra , i Gotlandslän, länsslyrelsen i , länsslyrelsen i län, länsslyrelseni , länsslyrelsen i , länsslyrelsen i län, i , i , sombifogat yttranden från och ,avd. 12, i , i län, som bifogatyttranden frän läns landsting, , , ,och kommuner. Skiffergruppen (samordnande organ för ,och kommuner i frägor rörande alunskiffer), länsarbetsnämnden iÖrebro län, utvecklingsfonden i län, handelskammaren för ochVästmanlands län. Svenska arbetsgivareföreningens regionkontor , länsslyrelseni , länsslyrelsen i , i Gävleborgslän, som bifogat yttrande frän ulvecklingsfonden i , Prop.1980/81:130 390 länsslyrelsen i , iJämtlands län, som bifogat yttranden från , , Åre, ,och kommuner samt läns utvecklingsfond, länsstyrelseni , som bifogat yttranden frän ,, , , , , , Umeä och Åselekommuner, lantbruksnämnden i , länsarbetsnämnden iVästerbottens län saml . länsslyrelsen i Norrbottenslän, som bifogat yttranden frän , och kommuner samthögskolan i , kommun, delegationen för glesbygdsfrägor, Kungl.Vetenskapsakademien, (), Stiftelsen berglekniskforskning (BeFo), Stiftelsen mineralteknisk forskning (MinFo), . ,(), (gemensamtremissvar från de tre sisl nämnda organisationerna), (CF-STF), (),Centralorganisationen /SR, som utan eget ställningstagande bifogat yttrandefrän , med bilaga och yttrande frän /SR-föreningenvid SGU, i (LO), som bifogat yllranden frän och Svenska Metallindustriarbetareförbundel,(), personalorganisationerna vid Sverigesgeologiska undersökning, (), AB Slatsgruvor,. - Slörre delen av myndighetsuppgifterna på mineralområdetbör samlas lill NSG, som i samband härmed bör byta namn lillbergskollegium. SIND bör behälla tillsynsuppgiflerna, medan bergskollegiumbör få Ansvar förindustripolitiska och handelspolitiska insatser som berör mineralseklorn (seavsnitt l.l). Prospektering(se avsnitt 1.2). Förvaltning avstatens gruvegendom (se avsnitt 1.3). Finansiering avfrän samhällssynpunkt motiverad gruvbrytning (se avsnitt 1.4). Finansiering ochstyrning av forskning och utveckling på mineralomrädet (se avsnitt 1.5). Prop.1980/81:130 391 Förslagel om inrättande av bergskollegium tillstyrks avLunds universitet, SGU, länsslyrelserna i , , ,, , , och , Aselekommun saml TCO. Svenska Gruvindustriarbeiarejörbundet och kommunföreslär atl ett "" inrättas, som skall svara för samhällelssamlade insatser pä gruv- och mineralomrädet Bergmästaren i södra distriktet och Kungl.Vetenskapsakademien är tveksamma lill förslaget om bergskollegium. Statskontoret,RRV, , kommerskollegium, ÖEF, SIND, STU, iJämtlands län, IVA, , ,, , , avslyrker förslaget. i och IVA anser att nuvarandeorganisation kan behällas. , , NSG och CivilingenJörsjÖrbundföreslår att NSG endast skiljs frän SIND och får ett egel kansli. Enligt TCO:s mening har förslaget om en branschmyndighetför mineralpolitiken stora förtjänster. TCO vill därför tillstyrkaprincipförslaget och -som utredningen förordar - föreslå att dess konkrelainnebörd får utredas av en organisationskommitté med representantion från bl.a.Ijänsteman-narörelsen. SGUinstämmer i utredningens åsikt all stålens insatser bör förstärkas vad gällerden näringspolitiska bevakningen av mineralseklorn. SGU finner det ocksårimligt att dessa funktioner överförs på elt särskilt statligt organ kallatbergskollegium, medan tillsynsuppgiflerna ligger kvar på SIND. Länsstyrelserna i och ländelar utredningens uppfattning om behovet av en kraftig förstärkning av denstatliga myndighetsorganisaiionen. Ralionaliseringsvinsler kan sannolikl uppnäsom arbelsuppgifler som f. n. utförs av NSG, SIND och kommerskollegium överförs lillelt nyinrättat ämbetsverk i enlighet med utredningens förslag. sommineralhanteringens stora belydelse för svensk ekonomi härigenom markeras,främjas gruvnäringens inlressen vid en samordnad bedömning av försörjnings- ochregionalpolitiska frågor. i räknar upp ett anlalfaktorer som ger gruvnäringen dess särprägel och som skiljer den fråntillverkningsindustrin, bl.a. följande: Gruvnäringen baserar sig på ennaturresurs precis som jordbruk, skogsbruk, fiske. Förfogandet över dennaresurs regleras av en särskild lagstiftning. Statens roll är redan av detskälet större än inom industrin. Mineralbrytningen är första etappen i en längprocess. Prop.1980/81:130 392 ringen har sekundära effekter som ingen industrigren har.Samhällsekonomiska faktorer väger därför tyngre här än pä andra häll. Länsslyrelsentar också upp bl.a. försörjningsaspeklerna och all gruvnäringen kan fungera somett viktigt regionalpolitiskt instrument. Bl.a. dessa faktorer ställer enligl länsslyrelsenkrav pä en målmedveten och väl genomtänkt mineralpolitik. Ett särskiltämbetsverk ulgör den bäsla organisatoriska förutsättningen för att en sådanpolitik skall komma till stånd och bli framgångsrik. Gruvnäringen skulle pä delsättet fä en centralare roll och större tyngd i statsapparaten. Liknande tankegångar framför också av länsslyrelsen iVästernorrlands län. Svenska Gruvindustriarbetareförbundelförslår atl ell "" inrättas. Verket skall svaraför samhällels samlade insalser på gruv-och mineralomrädel, t.ex. angelägnaindustripolitiska satsningar, göra bedömningar av konkurrenssituationen ochinitiera nödvändiga satsningar för atl förbättra konkurrenskraften, tillvaratatillväxtmöjligheterna, svara för prospektering, forskning ochutvecklingsarbete. Förbundet framhåller viklen av all del nya verket bygger uppnödvändig kompetens pä de gruv-, mineral- och anrikningslekniska områdena. Bergmästareni norra dislriket påpekar all genom alt SlND:s mineralbyrä fungerar som kansliål NSG så förelräder mineralbyrån i vissa fall sökanden eller annan part vid t.ex.ulmälsförrättningar, där bergmästaren är beslutande instans. Del torde dessutomnärmast åvila nämndens kansli, dvs. mineralbyrån, att beakta gruvlagensföreskrifter i samband med förvaltningen av statens gruvegendom. Vidförsummelser kan del åligga bergmästaren alt ingripa. Även ombergmästaren pä grund av sin ställning som självständigt beslutande instans haransett sig kunna handlägga frågorna opartiskt, torde dock mineralbyränsdubbelroll som representant för säväl chefsmyndighet som part ej befrämjasamarbetet mellan bergmästare och chefsmyndighet. Om beslutenvid en utmålsförrältning överklagas, går besvären i vissa hänseenden lillindustriverket, och med nuvarande ordning kan den situationen uppstå alt sammabyrä dels å industriverkets vägnar är beslutande instans och dels representerarpart i ärendet. Bergmästarenanser all utredningens förslag att särskilja förvaltningen av statensgruvegendom frän mineralbyräns lillsynsuppgifler löser elt problem, som undersenare tid fäll ökad aktualitet, och därför tillstyrks förslagel i princip.