prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — Härtillkommer att verkstadsindustrin (lokaluppvärmning) har en besparingspotential avca 85000 toe/är. Antas att verkstadsindustrins lokaler Prop.1980/81:49 86 utgör av industrins lokalbestånd blir den totalabesparingspotentialen på lokalsidan ca 350000 toe/år. I SIND PM 1979:9 konstateras att efter ca fyra budgetår ca45 % av den tidigare bedömda potentialen har intecknats. föreslär att bidragsverksamheten fortsättermed i huvudsak oförändrad inriktning, men trappas av för att 1984/85 intetillföras nya medel. I det följande görs ett försök alt uppskatta volymen av defondmedel som kan bli aktuella för att i fortsättningen stödja energibesparandeprocessomläggningar inom industrin samt länemedel för prototyper ochdemonstrationsanläggningar. Resonemanget förs under två förutsättningar: - en avtrappningsplanför processbidragen fastställs (i huvudsak enligt SIND:s förslag) - bidragen till PoD-anläggningarbyggs ut successivt. Länemöjlighet införs 1984/85 dä bidragsverksamheten hartrappats ned. SIND föreslår följande anslag för perioden. (beviljat, avses täcka särskilt stöd ) (beviljat, ' Totalt 1975/76 '1978/79 Totalt 1979/80 '1983/84 Lånemöjlighet införs för omläggningar av processer somstöds enligt nuvarande regler. Med hänsyn till att behovet av stöd till dennatyp av investeringar bör vara begränsat efter det att bidragen har trappatsned, bör lån utgå med marknadsmässiga villkor. Möjligen kan - för att konkurrensmed övriga investeringar i företagen skall undvikas - lånen ges utan särskildsäkerhet. Behov av lån som alternativ till bidrag torde inte finnasunder den tid som här är aktuell - den närmaste femårsperioden. Härvid har intehänsyn tagits till att lån givetvis principiellt kan komplettera bidrag påsamma sätt som vid prototyper och demonstrationsanläggningar ovan. Antages att nuvarande bidragsverksamhet omedelbartavvecklas kan det teoretiskt tänkas uppstä ett årligt länebehov ca störreän ovanstående anslag. Ges emellertid detta lån pä marknadsmässiga villkortorde medels- 1980/81:49 87 behovet bli ringa. Detta under fömtsättning att dennormala kapitalmarknaden fungerar. De nuvarande PoD-bidragen kompletteras med enlånemöjlighet. Med hänsyn till att subventionen enligt nuvarande regler kanuppgå till bör inte ytterligare subvention komma i fråga. Företagen självabör också kunna stå för en viss del av finansieringen. Län och bidrag böralltså inte tillsammans täcka hela finansieringen. SIND har tidigare föreslagiten lånemöjlighet varierande . Principen skulle därvid kunnavara att bidraget kalkyleras på basis av beräknad energibesparing och lånet iprincip skulle kompensera företaget för de ökade risker en PoD-anläggningmedför. I det följande antas schablonmässigt att lånebehovetuppgår till av det totala investeringsbehovet och att bidrag täcker detresterande finansieringsbehovet. SIND uppskattar i SIND PM 1979:9 stödet - bäde bidrag ochlån - till prototyper och demonstrationsanläggningar till: Andelen lån och bidrag föreslås inte överskrida avden bidragsgrundande kostnaden. Lånedelen antages till av den totalabidragsgrundande kostnaden eller ca pä fem är eller ca /är. Lånemöjligheter till nya processanläggningar Nuvarande bidrag till energibesparande åtgärder iindustriella processer utgår till processmodifieringar i befintligaanläggningar. Åven vid projektering av nya anläggningar eller nyaprocesskedjor finns ofta en valmöjlighet mellan etablerad teknik och nyenergisnål teknik. Merkostnaden för den nya energisnåla tekniken är med nuvarandebidragsförutsältningar inte bidragsberättigad. De senaste årens oljeprishöjningar har medfört ett ökatintresse för fastbränsleeldning. Vid utbyte av befintlig utmstning för eldningmed olja och gasol osv. utgår statliga bidrag. Pannor för nya anläggningar ochprocesser är inte bidragsberättigade. 1980/81:49 88 Lånför merkostnaden skall i fortsättningen även kunna utgå till nya anläggningaroch installation av energisnål utmstning eller fastbränsle-utrustning. Detmaximala medelsbehovet för lån i nya processanläggningar torde vara svårt attuppskatta. En grov skattning kan emellertid göras utifrän erfarenheter ibefintliga processanläggningar. Slutsatserna av denna beräkning mästeemellertid tolkas med slor försiktighet. Bidragsvolymen till energibesparandeåtgärder i befintliga industriella processer uppskattas av SIND till ca 2200 Mkr.för perioden /76-1983/84. Totalfinansiering medför ca så stortbelopp eller ca . Antages att nyanläggningarna utgör av debefintliga anläggningarna blir den årliga lånevolymen ca . Fömtsättsen statlig finansiering (jämför ovan) reduceras lånevolymen imotsvarande grad. Det har ovan i avsnittetom processanläggningar konstaterats att lånebehovet pä normala marknadsmässigalånevillkor torde vara begränsat vid normala förhållanden på kapitalmarknaden.Samma förhållanden torde gälla vid nya anläggningar, varför det ovan framräknadelånebehovet reduceras väsentligt. Prop.1980/81:49 89 Påuppdrag av , industridepartementet, har vi utrett olikalånesystems effekter pä företag och kommuner. Uppdraget har utförts medanledning av uppdraget till OED (Oljeersättningsdelegationen) att utredamöjligheterna att finansiera investeringar i energiteknik som syftar till attsnabbt minska oljeberoendet. Värrapport omfattar följande huvudavsnitt: - Tekniska utformningar av län.Avsnittet beskriver kortfattat olika tänkbara variabler beträffandeamortering, ränta och säkerhet. - De olika variablernas tänkbaraeffekter pä låntagare (företag, kommuner m.fl). - Olika variablers effekter förlångivaren. - Administrativa fördelar ochnackdelar av olika länelyper. Motbakgrund av den korta tid som stått till vårt förfogande har någon fullständiganalys ej kunnat utföras, vilkel innebär att utredningen är av generellkaraktär och därför ej kan förväntas vara fullständig i alla detaljfrågor. 2 Teknisk beskrivning av olika lånekonstruktioner Såsomutgångspunkt för denna utredning har antagits alt syftet är att stimulerainvesteringar i anläggningen för alternativa energikällor genom att tillskapalånemöjligheter. Således har vi utgått ifrån att lån i någon form är detprimära och att bidrag endast kan komma i fråga såsom ett medel att förstärkastimulanseffekterna av lånemöjligheterna. Detbör dock i delta sammanhang noteras alt ett län, beroende på sin konstruktion,kan innehålla ett betydande subventioneringsmoment, som rent ekonomiskt kanjämställas med bidrag. Ur andra aspekter, t.ex. skattemässiga, kan däremotvalet mellan lån på fördelaktiga villkor och bidrag få olika effekter på olikatyper av mottagare, såsom beskrivs längre fram i denna rapport. 1980/81:49 90 2.2Grundläggande beskrivning av ett låns variabla parametrar Ettgrundläggande kännetecken för ett lån är att det utgör en finansiell transaktiondär medel först överförs från längivare lill låntagare för all därefteråterbetalas i nominellt belopp. Med transaktionen förknippas ett antal villkor,vilka i huvudsak hänför sig lill följande områden: Inomvarje huvudområde kan konstrueras olika tekniska lösningar vilka beskrivs närmarei följande avsnitt. 2.3Variabla parametrar avseende amortering Inedanstående figur beskrivs de variabla parametrar, som normalt förekommeravseende amorteringsvillkor: Ovanståendedelvariabler kan självfallet samtliga kombineras. Dessa samband har dock föröverskådlighetens skull ej beskrivits i figuren. Återbetalningenav ett län kan förenas med att vissa villkor uppfylls. Vanligen är dessa avekonomisk eller teknisk natur. Inormalfallet gäller att lån amorteras antingen genom annuiteter eller genom rakamortering. Annuiletslån innebär att återbetalning görs med jämna belopp vidvarje förfallotidpunkt och att delta belopp innehåller såväl ränta somamortering. Denna konstruktion medför att räntedelen i annuiteten är högst ibörjan av länets löptid för att därefter sjunka som andelenamortering ökar. Vid s. k. rak amortering sker återbetalning med lika beloppvid varje förfallotidpunkl under länets löptid. Beträffandelånevillkoren kan förekomma att visst amorteringsanstånd ges i början av lånetslöptid. Normalt återbetalas lån i nominella belopp. Ett lån kan dockkonstrueras så all ett inflationsskydd erhålls genom att Prop.1980/81:49 91 Delta skydd kan dockäven erhållas genom att räntevillkoren konstrueras så att infiationseffekternabeaktas. 2.4 Variabla parametrar avseende räntevillkor Även beträffande räntevillkoren finns ett betydande anlalvariabla parametrar, som framgår av nedanstående figur: räntebefrielse viss lid ingen räntebefrielse Räntevillkor kan utformas med såväl rörlig ränta som fastränta över länets löplid. Rörlig ränta binds normalt till diskonioplus x %. Tekniskt sett kan räntevillkoren utformas även som en mellanformmellan fast och rörlig ränta. Härvid används en s. k. räntejusteringsklausulsom innebär all den fasta räntan justeras vart femte eller . Liksom då det gäller amortering kan räntevillkoreninnebära alt räntebefrielse erhålls från det lånet utbetalats. 2.5 Variabla parametrar avseende säkerheter Lån förenas normalt med krav pä säkerhet från låntagaren.Säkerheter kan förekomma i form av panträtt i fast och lös egendom, borgeneller garantier. Åven andra mindre konventionella typer av säkerheter kanförekomma. Beroende på låntagarens status kan även förekomma all lån ges utansäkerhet s. k. förtroendekrediter. Detta innebär att det i princip finns tvävariabla parametrar. 2.6 Lån förenat med bidrag I avsnitt 2 har redogjorts för de variabla parametrar, somförekommer avseende lån och som normalt bör vara tillräckliga för att kunnakonstruera låneformer i syfte att stimulera lill investeringar i anläggningarför alternativa energikällor. Åven om lån utgör huvudalternativet i denna Prop.1980/81:49 92 rapport har effekterna av alternativet lån förenat medbidrag bedömts, varför ytterligare variabler kan vara följande: T o förenat med bidrag Som nämnts i inledningen till avsnitt 2 är gränsdragningenmellan lån på fördelaktiva villkor och lån förenat med bidrag ur ekonomisksynpunkt ej helt klar. Generellt kan dock sägas att ett län där villkorenavseende amortering, ränta och säkerhet avviker från marknadsmässiga villkor,till låntagarens fördel innehåller ett visst inslag av bidrag eller subvention. 2.7 Övriga variabla parametrar för långivaren Utöver de handlingsparametrar som angetts ovan finns förlängivaren ytterligare tvä enligt följande: Lån '»i'-'' Det ovan sagda innebär att lånet kan ges direkt mellanlångivaren och låntagaren eller att "långivaren" kan ställa medeltill låntagarens förfogande indirekt. Alternativen här kan vara att ställasäkerhet/garanti för lån till låntagaren eller att ge län via leasingbolag. 3 Grundläggande begrepp vid investeringsbeslut Dä utredningsuppdraget avser att belysa vissafrågeställningar i samband med investeringen i anläggningar torde det vara avintresse alt först belysa vissa av de grundläggande faktorer, som ingår ibeslutsprocessen vid investering saml investeringskalkylering. Vid beslutsfattande bedöms handlingsalternativen medledning av sina konsekvenser. Varje beslut innebår att beslutsfattaren(personen, företaget etc.) gör vissa uppoffringar mot att i utbyte erhållavissa prestationer från någon motpart (den anställde, kunderna etc). Vidlönsamhetsbedömning studerar man de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativoch jämför de intäkter och kostnader som de ger upphov till. Principielltmotsvaras dessa intäkter och koslnader av in- respektive utbetalningar somäger rum förr eller . Behandlingen av ett investeringsärende kan liksom andrabeslutsproblem delas upp i ett antal etapper, t.ex. enligt följande grovamodell: 1 precisering av mäletför handlandet, 2 val av mått påmåluppfyllelse, 3 sökande ochprecisering av handlingsalternativ. 1980/81:49 93 4 kartläggning av alternativenskonsekvenser, 5 värdering av alternativenskonsekvenser, 7 genomförande av det valdaalternativet. Investeringsteorinsysslar endast med etapperna två och fem i schemat. Målet för handlandetförutsätts vara lönsamhet, och teorin diskuterar vilket eller vilka mått somkan användas för att mäta en investerings lönsamhet. Trolsatt dessa problem är stora och komplicerade, måste konstateras attinvesteringsteorin endast ger beslutsfattaren en del av den hjälp han behöver.Etapperna tre och fyra i schemat är vid praktiskt beslutsfattande många gångerväl så svåra som nummer två och fem. Hur skall man finna alla "bra"alternativ att analysera och välja bland? Hur skall man kunna kartlägga ochbeskriva alternativens konsekvenser? Det karakteristiska förinvesteringsalternativen är även att de fär konsekvenser under en följd av år,varför prognoserna över deras konsekvenser kommer att präglas av extra storosäkerhet. Att helt eliminera denna osäkerhet torde inte vara möjligt, men mankan genom omsorgsfulla prognoser få en uppfattning om osäkerhetens storlek ochkanske även reducera den. Investeringarkan indelas i: 3 investeringar i nya produktereller produktförbättringar, 4 strategiska investeringar. Motbakgmnd av uppdragets syfte att påskynda övergäng lill användning avalternativa energikällor torde aktuella investeringar vara att hänföra tillgrupperna utbytes och/eller strategiska investeringar, vilket faktum även färinverkan på låntagarens benägenhet att utnyttja nya lånemöjligheter. Eninvestering kan möjliggöra och/eller nödvändiggöra finansiella transaktioner,som annars ej skulle ha utförts. Givetvismåste kapitalanskaffning och kapitalanvändning samordnas, och man måste alltsåbesluta om finansieringssätt med investeringsbesluten. Men i regelavser denna koordinering enbart den lolala kapitalmängden, och man varken kaneller vill koppla samman en viss finansieringskälla med ett visstinvesteringsprojekt. Detkan dock förekomma fall där en finansieringskälla är öppen endast för ett visstprojekt eller en viss kategori av sädana. Exempel härpå är lokaliseringslånsamt vissa lånefonder för fartygsinvesteringar. Sekundärthar en investering ocksä inverkan på företagets skattebetalningar. Givetvisbör en investerings inverkan på skattebetalningarna beaktas, men osäkerheten omutgångsläget för bedömingen, dvs. 1980/81:49 94 getsskattebetalningar kommer all bli om man inte gör invesleringen, gör dettabeaktande mycket svårt och osäkert. 4 Olika lånevillkors effekter för låntagaren Idetta avsnitt behandlas effekterna av förändringar i de variabla parametrar,som beskrivits i avsnitt 2. Med hänsyn till att effekterna blir olika förskilda grupper av låntagare har dessa indelats i följande huvudgrupper: Förelag,till vilken grupp hänförs främst rörelser bedrivna i form av aktiebolag, menäven rörelser bedrivna i annan form där beskattning sker på likartat sätt somför aktiebolag i samarbete (normalt i aktiebolagsform) Ovannämnda grupper kommer att behandlas var för sig i de följande avsnitten 4.2till 4.5. Grundläggandeför möjligheterna att genom lån stimulera investeringar i anläggningen föralternativa energikällor måsle vara alt den alternativa anläggningen är lönsam,dvs. att de minskade kostnaderna för energi i vart fall överstiger kostnadernaför lånet. Speciellt hög lönsamhet torde fordras vid s. k. utbytesinvesteringarsom sker innan exislerande anläggningar är oekonomiska. Om beslutetatt investera i en ny anläggning är av mera strategisk natur (beroende påföretagens förväntningar om framlida tillgäng på olja och priset på denna) börbenägenheten all utföra investeringen kräva en något lägre lönsamhet än i detförsta fallet. Vid de lönsamhetsbedömningar som här måste utföras av företagenär alltså förväntningarna på den framtida utvecklingen av tillgängen ochpriserna för olika energikällor av största betydelse. Idetta sammanhang kan alltså investeringar indelas i följande lyper: a) utbyte av anläggning ("tvång") b) utbyte när existerandeanläggning är oekonomisk c) strategiska investeringar Ifallen a) och c) ovan torde för de flesta företag förekomsten av lånemöjlighelerpå s. k. marknadsmässiga villkor ej vara tillfyllest för att uppnå en snabbövergäng till alternativa energikällor. Speciellt gäller detla då eventuellalänemöjligheter endast är avsedda alt finansiera merkostnaderna i invesleringen.Vid fallet b) bör en lånemöjlighel ha någol större stimulanseffekt ominvesteringen i övrigl är lönsam. Prop.1980/81:49 95 Vid bedömningen av vilka stimulanseffekter som kan uppnäsmed olika låneformer måste hänsyn även tas till det individuella företagelssituation ur lönsamhets-, likviditets- och soliditetssynpunkt totalt sett.Beroende på ett företags situation i dessa avseenden kan olika låneformer fåolika effekt. Motbakgrund av vad som sagts ovan är det därför troligt att vissa fördelar måsteges till företag för att öka viljan att genomföra investeringen av nu aktuelltslag. Sombeskrivits i avsnitt 2 existerar en mängd variabler, som kan användas i syfteatt göra lån attraktiva för företagen. Generellt finns följande samband: Amortering Likviditet, soliditet Ränta Lönsamhet, likviditet (soliditet indi- Säkerheter Indirekt påverkan på lönsamhet, likvi- ditet och soliditet. Då investeringskalkyler främst baseras på lönsamhetskriterierborde, rent teoretiskt sett, önskvärda stimulanseffekter uppnäs genom alt konstrueragoda räntevillkor. Under senare är har dock de svenska företagens soliditet imänga fall försämrats, vilket innebär att en ökad upplåning ej är möjligt ur soliditetssynpunkt.Detta medför i praktiken att lån för att få stimulanseffekt måste varaattraktiva beträffande såväl amorterings-, ränte- som säkerhetsvillkor. I bilaga 1har kortfattat beskrivits olika avskrivningsvillkors effekt på företag.Generellt kan sägas att de variabler, som har störst attraktionskraft förföretag torde vara möjligheten till villkorad återbetalningsskyldighet, visst amorteringsanständsamt läng amorteringstid. Olika räntevillkors effekter har intagits i bilaga 2. Härkan konstateras att den största påverkan såväl positivt som negativt uppnäsgenom val av räntesats. Beträffande frägan om säkerhet för lån gäller att ett kravpä dylika i normalfallet kommer att inkräkta pä ett företags möjligheter atterhålla lån för andra lönsamma investeringar. Som framgått tidigare avses att finansiera en merkostnadvid byte till annan anläggning vilket för företagen innebär ökade avskrivningaroch räntor i relation till utgångsläget. För företag med lillfredsslällande lönsamhettorde detta inte innebära något problem under det att problem kan uppstå förmindre lönsamma företag. Det bör i detta sammanhang noteras att såvälavskrivningar som räntor är skattemässigt avdragsgilla. Ökade kostnader kommerdärför att till viss del motverkas av minskade skattebe- 1980/81:49 96 talningar.Troligen är dock inte de skattemässiga aspekterna av någon primär avgörandebetydelse vid beslut om investering eller ej i nu aktuella fall. Sammanfattningsviskan konstateras att något exakt svar ej kan ges på frågan hur olika variablaparametrar avseende lån påverkar företag. En sådan analys kan endast göras förvarje speciellt fall med hänsyn lagen till: - företagetsspecifika situation (lönsamhet, likviditet) skattemässigt. Detta talar för alt lånevillkoren om möjligt bör göras flexibla om syftet attåstadkomma att en snabb övergäng till alternativa energikällor skall uppnås. Somtidigare nämnts kan ett län för fördelaktigare villkor än marknadsmässigasägas innehålla en viss del bidrag. Att kvantifiera detta kan dock vara svårtoch ett alternativ är därför all definiera bidragsdelens storlek och benämnadelta bidrag. Atten viss del av en investering finansieras med bidrag innebär för ett företagatt in- och utbetalning "möts" i tiden samt all någon räntekostnad ejbelastar investeringskalkyler pä denna del. Skattemässigt är bidrag neutralt såtillvida alt bidraget utgör intäkt som kostnaderna normalt utgöravdragsgill kostnad. 4.3 Effekterför kommunala bolag Deolika effekter skilda läneformer har pä företag, och som beskrivits ovan, tordei allt väsentligt vara giltiga även för kommunala bolag. Då emellertid dessabolag normall drivs ulan vinstsyfte och ej har samma krav på soliditet somfristående företag för att möjliggöra annan extern upplåning, är det troligtatt amorteringstiden är den variabel som har störst påverkan påinvesteringsbeslutet. Självfallet har även räntesatsen stor betydelse. Rentteoretiskt torde säväl de grundläggande kraven vid investeringskalkylering somolika låneformers effekt vara desamma för kommuner som för företag. Vissaskillnader finns dock i praktiken med hänsyn till att kraven på lönsamhet ejtorde vara sä framträdande som för företag. Vidare finns möjlighet all inomvissa gränser justera lönsamheten av en investering genom taxesältningoch/eller förändrat skatteuttag. För ett företag är möjligheterna tillförändringar i "utförsäljningspriset" såväl internt som exter"gränsademed hänsyn till marknadsvärdet. Inomkommunal verksamhet görs även en skillnad mellan kapital- och driftsbudget,vilket påverkar kommunernas situation. Det bör även noteras att kommuner ejbeskattas i vanlig ordning för rörelsevinst, varför skatteaspekterna torde varaav ringa intresse. Prop.1980/81:49 97 Motbakgrund av kommunernas situation bör även i detta fall variabeln långamorteringstid ha den största stimulanseffekten. Dock kan län kombinerat medbidrag få än större effekt med tanke pä effekterna på vid fastställande avskatteuttag. Undernuvarande skattesystem torde de amorteringsvariabler, som har störst"positiv" effekt vara amorteringstiden samt möjlighet till annuiletslån,där skatteeffekterna av större räntebetalningar nära i tiden påverkar investeringsbeslutet.Räntesatsens storlek är här troligen av mindre betydelse sä länge den inteöverstiger marknadsmässig ränta. 5 Olika lånetypers effekt på långivaren Generelltsett gäller att det som upplevs såsom positivt för en låntagare även innebär enuppoffring ( = kostnad) för långivaren. Hårtill kommer att olika låneformerskapar skilda administrativa för- och nackdelar vid längivning och kontroll avlänets återbetalning. Vidantagande att det totala lånebelopp, som längivaren har till sitt förfogande,är fixerat till sin storlek kommer villkor innehållande t.ex. villkorligåterbetalning eller lång amorteringstid medföra att återbetalning kommer attske i långsam takt. Detta innebär i sin lur att en eventuell lånefond måstetillföras nya medel i snabbare takt än vad som vore fallet vid ovillkoradåterbetalning och kort amorteringstid. Deovannämnda "negativa" effekterna skulle förstärkas ytterligare om visstamorteringsanstånd ges. Beträffanderäntesats kan noteras att en hög sådan ger snabbare intäktsflöde tilllångivaren och därmed förbättrar möjligheterna att lämna nya lån. 5.3 Effekterav direkt eller indirekt långivning Urlåntagarens synpunkt torde skillnaden mellan direkt och indirekt långivning ejha någon väsentlig betydelse så länge de länevillkor som ges vid indirekta lånkontrolleras av den "verklige" längivaren, dvs. För statens del är detdock klart att indirekt långivning t. ex. via ställande av garantier harpositiva effekter då något utflöde av pengar över budgeten ej blir aktuellt.Med anknytning till vad som sagts ovan måste 7 1980181. Prop.1980/81:49 98 dock viss reservation göras för det faktum attlånevillkoren måsle vara attraktiva och därvid styras av slalen. Detta medföreventuellt att det långivande institutet måste ersättas för skillnaden mellan s.k.marknadsmässiga villkor och av staten fastställda länevillkor. 5.4 Administrativa för- och nackdelar med olika låneformer Vid långivning föreligger ett antal arbetsuppgifter, vilkai huvudsak omfattar: - bedömning avinvesteringskalkyl (lönsamhet, låneunderiag) - administrationav in- och utbetalningar. Oavsett val av läneform lorde de arbetsuppgifter, somingår i den första punkten, bli av likartad omfattning. Troligen blir del för långivaren mest ekonomiskt om dessauppgifter kan ulföras av något redan nu exislerande organ med erfarenhet pädetta område. Beträffandeadministrationen av in- och utbetalningar kan först konstateras all dettaarbete blir av liten omfattning vid indirekt längivning.