prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — Orreforsgruppen har genomfört nedläggning avSlrömbergshytlan och Flygsfors samt Alsterfors (). Den sisinämndanedläggningen kombineras med en viss inveslering i och enöverflyttning av Alslerfors personal och produktion till detla bruk. Orreforshar avtalat med huvuddelen av personalen om pendling i företagets regi. Efter denna omslrukturering omfattar : Gullaskrufs Glasbruk 41 anställda Orreforsgruppen totalt 517 anställda har ganska såll fabriksfaslighelenvid glasbruk till kommunen och varslat om nedläggning av Skrufsglasbruk () och avslällt glasproduktionen . Efler nedläggningen av Skrufs glasbruk omfattar Bodaföljande tillverkningsenheter: Kosla Glasbruk 440 anställda Johansfors Glasbruk 77 anställda Måleräs Glasbruk 31 anställda Afors Glasbruk 103 anställda tillskott från Skruf 26*) Reijmyre**) 118 anställda *) Beräknal tillskoll från Skrufs Glasbruk **) Reijmyre hänförs vanligen lill de fristående brukentrots att del är direki underställt Någon strukturell förändring inom gruppen frislåendeglasbruk har inte ägt rum som ovan beskrivits avseendeflerbmksförelagen. De 10 fristående glasbruksföretagen omfattar II tillverkningsenheter inklusiveReijmyre Glasbruk. I gruppen ingår ett belysningsglasbruk, AB Rosdala Glasbruk. Sammantaget sysselsätts 436 anställda i de friståendeglasbruken. sysselsällningsuppgiflen exkluderas Reijmyre Glasbruk,eftersom det tagils upp i samband med redovisningen av Kosla ) Ensummering av sysselsättningen i de tre redovisade grupperna gersysselsätlningen i branschen lolall. OrreforsgruppenKosta Övriga fristående glasbruk 517 ansliillda 831 anställda 118 anställda 436 anställda Från lidpunkten för uppdragel till har såledesantalel anställda i branschen minskal med ca 150 personer. Strukturomvandlingen i den glasinduslrin kan inlebelraklas som slutförd i och med att den ovan redovisade sammansättningen ochstorleken uppnåtts. Den svenska produktionen av HP-glas uppgick lill ca 280mkr 1979. Beloppet ulgör summan av tillverkarnas fakturerade försäljning lillsvenska marknaden, utländska dotterbolag, agenter och andra importörer samtbrukens egen bodförsäljning. Fördelning av produktionsvärdet för HP-glas 1979 Produktionsvärdet har under 1970-lalet ökal från 100 mkrlill . Den uppskattade prisnivån för svenska glasprodukter,"glasprisindex", har stigit , medan konsumentprisindexstigit med ca 130 proceni. Åren 1974/75 skedde en språngvis ökning i"glasprisindex" utveckling. Denna sammanhänger med kraftigt ökadeenergipriser. Den totala vikten av levererat glas beräknas uppgä lill ca 10000lon 1979 mol ca 1970. Prop.1980/81:89 32 Den totala tillverkningen fördelar sig pä produktområdenenligt nedan. Produktområde l'roeenluell andel På den svenska marknaden svarar svensklillverkal glas för57 proceni av försäljningen. Den svenska andelen är störst för prydnadsglas ikristall. och minst för lumblers i icke-krislall. Den lolala svenska glasexporlen omfaliar och ärsåledes någol slörre än imporlvärdel, . Importen har dock vuxil snabbare än exporten, Importholetökar speciellt på servisglas men man kan inte bortse frän risken av ökadimport av prydnadsglas. En koncentration lill större enheter idistribulionsledel innebär också en risk för ökande importvolym eftersom storadetaljhandelsenheter förfogar över goda inkopsresurser. Den svenska glasbranschen har förioral marknadsandelarbl.a. pä en sä viklig marknad som . Förelagen har klarl uttalat sinaambitioner all salsa mer pä närmarknaderna som tidigare bearbetats för lite. Den av ulredningen upprättade prognosen över efterfråganefter svenskl hushälls- och prydnadsglas fram lill mitten av 1980-lalel visarpä en ärlig eflerfrågeökning pä i genomsnitt 1.5 proceni. Därvid har anlagilsmark-nadsålgärder med nuvarande omfattning. (När det gäller utvecklingen pälängre sikl, se avsnitt 15.2.6.) Denna prognos är baserad på en stagnerande hemmamarknad,en något ökad bodförsäljning och en exportökning på 5 proceni. Vidare har konstaterats att branschen exklusivebelysningsglas i utgångsläget (1980) har en överkapacitet pä ca räknati försäljningsvärde. Om della skulle avsättas pä export skulle del krävas en40-procenlig ökning. Produktiviteten per anslälld förväntas öka med 4-5 procentper år. Den prognostiserade eflerfrågeökningen på 1,5 proceni räckeralltså inle till för att kompensera effekliviletsökningen. Sammanlagetindikerar uppgifterna ell behov av all minska anialet anställda i branschenmed ungefär 50 personer per är. Utredningen bedömer att andra anlaganden lill följd avexempelvis kraftiga marknadsföringsinsatser på export vad gällermarknadstillväxten inte påtagligt kan krympa gapet mellan efterfråge- ochprodukliviielsul-vecklingen . var totalt ca 2000 personer anställda i densvenska glasindustrin, i runda lal 650 kvinnor och 1 350 män. Prop.1980/81:89 33 Tjänstemännen utgjorde knappt 15 proceni av totalaarbetsstyrkan vilket aren relalivl läg andel i jämförelse med totala industrinsdrygl 25 proceni. Männens åldersfördelning lorde ganska väl molsvara denallmänna åldersfördelningen. Kvinnorna lorde dock vara någolöverrepresenterade inom de äldre åldersgrupperna. I den företagsvisagenomgängen har dock framkommit högsl betydande skillnader mellan enskildaglasbruk vad beträffar åldersfördelningen. Kvinnorna är hänvisade till de mindre kvalificeradeyrkesgrupperna och arbetar nästan uteslutande inomeflerbehandlingsavdelningarna. Andelen kvinnor inom hyttan är alltjämt mycketläg. bortsett frän den minst kvalificerade yrkesgruppen. Tyngdpunkten i framlidens rationaliseringar kommer attinriktas framför alll på eflerbehandlingsenhelerna. Ansträngningar görs för altmekanisera och eliminera befattningar med bl.a. besvärlig arbetsmiljö.Åigärderna kommer i första rummet alt medföra en minskning av anlalelsysselsatta inom de mindre kvalificerade yrkesgrupperna.Ralionaliseringsinsatserna kommer därför sannolikt att slä hårdast molkvinnorna. Den övertaliga personalen har i allmänhel inle sådanakvalifikationer alt den utan vidare kan föras över till bristbefattningar inomförelagen. är en förklaring till all det trots den krympandesysselsättningen inom branschen föreligger brist på kvalificeradeyrkesarbetare. Även fortsättningsvis torde företagen fä vissa bekymmermed att rekrytera kvalificerad personal till hyllorna. För att underlältarekryteringen av personal till den glasindustrin behövsutbildningsinsatser, bl.a. vidareutbildning. 15.2.4 Produktion och produktionsteknik Den svenska glasinduslrin är mycketarbetsintensiv och besitter en relalivl låg produktionsteknisk standardjämfört med övrig svensk industri. I viss män gäller jämförelsen även utländskglasindustri. Den beräkning av produktionskapacitet ochmarknadsefterfrågan som ulförts gav vid handen ett överskoll avproduktionskapacitet pä ca mätt i glasbmkens försäljningsvärde i 1979års priser. För att klara den internationella konkurrensen är det docknödvändigt alt öka produktiviteten, vilkel medför ett minskat arbetskraftsbehovom man inle kan öka sina marknadsandelar. Invesleringar måste göras för att ersälla förslitna delarav anläggningarna, för all höja såväl den tekniska som arbelsmiljömässigastandarden. gäller i högsta grad efterbearbetningen. Även i hyttornafinns del en eftersläpning när det gäller arbetsmiljön speciellt avseendevärmesirålning och buller, vilket bl. a. försvårar rekrytering av arbetskraft. Branschen belastas också av vissa förelägganden avseendeyttre miljöproblem som måste lösas genom omfattande investeringar.Erforderliga invesleringar för att förbättra arbetsmiljön och för att lösayttre miljöpro-3 1980/81. Prop.1980/81:89 34 blem är företagsekonomiskt improduktiva investeringar. Enligl konsultutredningen finns det en besparingspotentialsom grovt uppskattat skulle sänka kostnadsnivån för branschen med ca 50 mkr.Huvuddelen utgörs av inbesparad arbetskraft och energi. En grov uppskattning av kapitalbehovet för erforderiigainvesleringar uppgår lill för en femårsperiod. Dessa beräkningarbaserades pä de bruk som var i drift i oklober 1979. Med undanlag för några företag är verksamheien slarklförlustbringande. Totalt sett belastas branschen av en för slor skuldbörda somi dagens ränteläge ger ell belydande negativt räntenetto. Utvecklingstendensenär slarkl oroande. Utvecklingen kan illustreras med vinsten efter kalkylmässigaavskrivningar men före slalligl stöd och koncernbidrag. 1976 i977 1978 1979 Förlust i mkr 4 17 30 14 En prognos (upprättad ) talar för enföriust av ca , dvs. Om resullalei uilryckessom vinst efter planmässiga avskrivningar men före statligt stöd ochkoncernbidrag ger prognosen en föriust på ca . 1978 påverkades resultatet i hög grad av belydandeinkörningskostnader för de nyinstallerade vannorna i och . Förstahalvårel 1979 belastades lill viss del av fortsatta inkörningskostnader. 1979var marknadsmässigt eU hyggligt är för glasbruken. Ett vägt genomsnitl av lönekostnadernas andel avförädlingsvärdet ger för förelagen 1978 värdel 101,2, dvs. intäkterna lämnarinle någol bidrag lill läckande av kapitalkostnaderna. Som tidigare nämnts belastas branschen tolall sell av enför slor skuldbörda som i dagens ränteläge ger ett betydande negativträntenetto. Likvidiletsbrisl kan alltså inte lösas genom upplåning eftersom enbristande lönsamhet icke täl en högre ränlebelastning. Likviditetsbrislen äralltsä i sin vida bemärkelse ett lönsamhetsproblem som inte kan lösas med volymökning.Förelagen måste lösa sina likviditetsproblem med volymanpassning kombineratmed lönsamhelsförbältringar som kan generera kapital för volymökning. Somnämnts i avsnitt 15.2.4 finns del en besparingspotential när del gäller de tvåtunga kostnadsposterna, löner och energi. Det är för branschen nödvändigt att stigande lönerkompenseras med ökad produktivitet och att åtgärder vidtages för att minskaenergiförbrukningen. I annat fall kommer priserna på branschens produkter attstiga snabbare än för andra branscher och förmodligen också snabbare än hoskonkurrenterna, vilket innebär minskal marknadsutrymme. Prop.1980/81:89 35 Under 1970-talel har produktiviteten i branschen stigitsnabbare än marknadstillväxten. Delta kan inge vissa förhoppningar om denforlsalta utvecklingen under förulsällning all en kraftigt ökande export kanuppnäs och alt branschens likvidilelsproblem för en sådan volymökning kanlösas. /5.2.6 Samhällsekonomiska utgångspunkter Utredningen har genomfört en samhällsekonomisk analys förall belysa konsekvenserna av strukturförändringar i den glasindustrin. Analysen avser en jämförelsevis måttlig minskning avsysselsättningen i branschen, nello 285 personer. En sädan neddragning leder,om den genomförs , till samhällsekonomiska förluster i form avresursborlfall. Den avgörande faktorn är all möjligheterna till alternativsysselsättning inom regionen är starkt begränsade. Arbelskraflsefterfrågan iandra branscher är myckel låg vilkel fär lill följd alt de lokalaarbetsmarknaderna inle kan suga upp personal som mäste lämna glasbruken. Medlokal arbetsmarknad menas arbetstillfällen inom pendlingsavsländ frånrespektive orl. Som acceptabelt avstånd har räknats en restid med bil pä ca 30minuter. En omfallande analys av glasbruksorternas lokala arbetsmarknaderligger lill grund för bedömningarna av den alternativa sysselsättningen. Den samhällsekonomiska analysen är beräkningsmässigtbegränsad till en Ireärsperiod. 1 normalfallet är del den tidsrymd under vilkenomställningen efter en nedläggning har slutförts och lägel stabiliserats, dvs.de personer som inte fäll arbete inom perioden brukar erfarenhetsmässigt fallainom den grupp som långsiktigt hamnar utanför arbetskraften. Enligl kalkylen ger en fortsalt användning avarbetskraften i glasinduslrin ett bidrag på tillsamhällsekonomin för säväl omställningsperiod som efter omställning. Enomallokering av arbetskraften lill alternativ sysselsättning ger ett bidragtill samhällsekonomin på och ca för respektive period. Dellainnebär alt den forlsalta användningen av arbetskraften i branschen ger ettbidrag pä för treårsperioden. På samma sätt ger en omallokeringav arbetskraften lill alternativ sysselsätlning ell bidrag på omkring 40 mkrunder . Jämförd med andra "krisbranscher" såsom varvs-och stålindustri har den glasinduslrin ett relativt höglförädlingsvärde per anslälld. Branschgenomsniltel låg 1979 på uppemot 100000kr. Följande jämförelse visar alt en fortsall användning avarbetskraften i glasindustrin ger det högsta bidraget tillsamhällsekonomin. Bidragsförlusten vid den marknadsanpassade nedskärningen medbranschslöd framgår av tabellen nedan. För treårsperioden innebär delta ettsamhällsekonomiskt bortfall pä priser. Tabell15.1 Jämförelse mellan fortsatt användning av arbetskraften i den manuellaglasindustrin och den marknadsanpassade utvecklingen med branschstöd. Realanalys Bidrag vid fortsatt användning i glasindustri Alternativ sysselsättningBidragsförlusl Starktförenklad kan den samhällsekonomiska kalkylen illustreras med tvä kurvor. ABvisar produktionen (egentligen förädlingsvärdet) i de av omstruktureringberörda företagen, dvs. illustrerar bidraget lill samhällsekonomin vidbibehållen förelagsstruktur. Den stigande kurvan, CD, visar värdel av denalternativa sysselsättningen. CDvisar effekterna av att den från glasbruken friställda arbetskraften efler handfär sysselsättning i andra branscher där de bidrar lill en produktionsökning.Kurvan planar ul någol efler omställningsperioden, men jäm- Figur 15.1 Utvecklingen över liden av bidraget lillsamhällsekonomin vid bibehållen företagsstruktur respektive vidmarknadsanpassad utveckling med branschslöd. Bidrag vidmarlinflidaanpassaa utveckling med branschstöd I9ÖI 1982 1983 193ii 185 1 187 188 1 Prop.1980/81:89 37 fört med "bibehållen företagsstruktur" stigerden. Före lidpunklen E är avkastningen högre i glasbruken. Av kurvorna framgår all skärningspunkten E ligger bortomtreårsperioden. Del innebär all arbetskraften med nuvarande alternativasysselsättningsmöjligheter ger högsl avkastning om den behålls i glasbruken. Kalkylen omfattar enbart det korta perspektivet 1980-83.Mot bakgrund av osäkerhet om del glasels efterfrågeulveckling pä längsikl, hemma och på exportmarknaderna, har utredningen inle bedöml detmeningsfullt alt försöka kvantifiera efterfrågan i ett längre perspektiv.Glasulredningen kan dock med utgångspunkt från vissa indikatorer ochgrundläggande förulsällningar ange följande utvecklingstendenser på längresikl. Ingenfing tyder på att exportefterfrågan på svensktmanuellt glas kommer all öka sä kraftigt all den kan eliminerakapacilelsöverskotlel. Detla gäller även om förstärkta marknadsföringsinsatserskulle sällas in. När det gäller hemmamarknaden blir importkonkurrensen sväräven fortsättningsvis. kan man av konkurrensskäl förutsätta all delkrävs en stark produktivitelslillväxl för all motverka kostnadsslegringarna.Allt detta talar för alt behovet av arbetskraft snarare kommer att minska änöka. Slutsatsen blir att de problem som den manuellaglasindustrin har sannolikl kommer att beslä för stora delar av branschenäven i ett längre perspektiv. Detta innebär att möjlighelerna att höjaproduktionen efler treårsperioden i syfte alt bereda fler personer arbete ellerdämpa syssel-sällningsnedgången i glasinduslrin är starkt begränsade. Insatseri form av branschstöd kan dock mildra effekterna. Man kan inte utesluta att det kan finnas andrastmkluralternativ som i samhällsekonomisk mening är båttre än de studeradealternativen. Den genomförda analysen utvärderar inle den optimala stmkturenför branschen. Det bör framhållas all resultatet av analysen inte kantolkas sä att nuvarande branschstruktur bör behällas. Däremot bör man ur samhälleligsynpunkt sälta in åtgärder för att mildra effekterna av nedläggningarna. Detlakan ske dels genom branschstöd dels genom regionalpolitiska åtgärder. Del är inte särskilt meningsfulll att föreslå attstrukturförändringen skall genomföras . Fömtsättningarnabåde vad gäller arbetsmarknad och förädlingsvärde kan då se helt annoriunda ut.Tvä verkande åtgärder kan minska förlusterna och underlättaomställningen. Begränsa nedläggningstakten genom branschstöd är den ena. Denandra åtgärden år att öka möjligheterna för alternativ sysselsättning. Möjligheten att undvika samhällsekonomiska förluster ochmildra de negativa sociala konsekvenser som den marknadsanpassade nedskärningenmedför är att sätta in åtgärder för att skapa sysselsättning utanför Prop.1980/81:89 38 glasindustrin, dvs. höja kurvan DE. Strävan bör vara altminimera resurs-bortfallet och underlätla omställningen socialt. flertal mindre orter i glasriket är för sin existensnästan hell beroende av ortens glasbruk. Detla medför svåraarbetsmarknadspoliliska och sociala anpassningsproblem vid en successivneddragning av branschen. har hemslälll om förslag lill en samlad plan församhällels insalser som i fråga om den glasinduslrin syfiar till attbevara branschens långsiktiga konkurrenskraft och konstnäriiga kvalilet saml bibehålladen nuvarande sysselsättningsnivän. Målformuleringen innehåller således tre delmål: - konkurrenskraft,konstnärlig kvalitet och bibehållen sysselsättning Begreppel konkurrenskraft kan ges många tolkningar. Envanlig tolkning är följande: En bransch (eller ett förelag) som arbetar i enmarknadsekonomi är konkurrenskraftig om den i konkurrens med andra förelageller andra länders industrier kan fortleva och ulvecklas ulan speciella permanentaslalliga stödinsatser. Delta kräver fortlöpande effektiviseringsin-satser ochanpassning av produktion och produkler. Sysselsättningen i kvantitativa och kvalitativatermer blir dä beroende på företagens förmåga all hävda sig pä marknaden. 1 enexpansiv marknad kan produktionen öka i samma takl eller kraftigare änrationaliseringseffekten. Sysselsättningen blir dä oförändrad eller stigande. 1andra fall kan motsatsen gälla, försäljningsökningen undersligerproduktivitelsslegringen och sysselsättningen minskar. Företagen kan dockfortfarande vara konkurrenskraftiga i denna situation. Beträffande produkternas konstnärliga kvalitet är dennarelevant i sammanhanget i den män den förbätirar företagens konkurrensförmågagenom all produkterna blir mer attraktiva på marknaden. Konstnärlig kvalitet äremellertid ett ganska oprecisl begrepp. Del kan avse själva produktutformningen(designen) men också framställningssättet (hantverksmässig tillverkning,handgjort glas). 1 detta sammanhang är del i första hand designen som ärrelevant, i mindre utsträckning den hantverksmässiga tillverkningen. Densenare är kostnadskrävande (löneinlensiv) vilket höjer produkternas pris ochdärmed begränsar marknadsulrymmet. Den hantverksmässiga tillverkningen inomsvenskt glas hotas från två håll. Dels kan länder med lägre arbetskostnaderframställa handgjort glas till kostnader som väsentligt undersliger de svenska,dels har den tekniska ulvecklingen fortskridit så alt det och ännu mer iframtiden är möjligt alt framställa maskingjort glas som utseendemässigt ochkvalitetsmässigt är väl i klass med det handgjorda men lill lägre pris. Densvenska glasindustrin måste anpassa sig till förändringar i omvärlden.Hantverksmässigt utförande är 1980/81:89 39 fortfarande ell vissl försäljningsargumenl men produklernafär då inte ha ell alllför högl pris i förhällande lill jämförbara maskingjordaprodukler av hög kvalilet. Konstnäriig utformning och god glaskvalilet tenderaratt bli väsentliga försäljningsargumenl. Som framgått av tidigare detaljanalyser är silualionen iden svenska glasinduslrin sädan all del enligl SIND:s mening inte ärmöjligl all göra en plan för samhällets insalser för branschen som helttillgodoser de sysselsätlningspolitiska målsällningar slälll upp.Delar av branschen är ej konkurrenskraftiga och en realistisk marknadsbedömninglyder pä all lillväxlmöjligheten i reala termer är slarkl begränsade. I dagföreligger en icke obetydlig överkapacilet i förhållande lill efterfrågan päförelagens produkler. samlidigl krävs belydande effektivilelshöjande insalser.Lönerna är branschens största kostnadspost. Allt delta lalar för alt en ytterligarereducering av sysselsättningen blir nödvändig om man pä sikl skall nå balans pämarknaden. Skäl kan finnas för bibehållande av produklionskapacileloch sysselsättning i vissa industriella verksamheter utöver vad som ärmotiverat ur marknadsekonomisk synvinkel. Sådana fall kan vara däförsörjningsmäs-siga och beredskapspolitiska moliv är slarkl framlrädande, somexempel kan nämnas delar av TEKO-industrierna och skotillverkningen. Ett permanentslalligl slöd kan då erfordras om andra alternativ inte föreligger. När detgäller den glasinduslrin kan enligt SlND:s mening sädana moliv inteåberopas. Motiven för samhällsstöd är i slällel i första handregionalekonomiska (bruksortsproblemel) och sysselsätlningspolitiska saml iviss män kulturpolitiska. SIND tolkar mening så all den manuellaglasinduslrins problem främsi är ett regionalekonomiskl problem ochföljaktligen bör behandlas som ett sådanl. Mol bakgrund av ovanslående har verket vall alt ifortsättningen diskutera olika handlingsalternativ frän samhällets sida sommolsvarar de tvä väsentliga delmålen i uttalande: bevaradsysselsätlning respektive konkurrenskraftig industri. 15.3.2 Bevarad sysselsättning i branschen Enligt näringsutskollets mening skall man söka "bevarabranschens långsikliga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet sä allnuvarande sysselsältningsnivå kan bibehållas". "Nuvarandesysselsältningsnivå" kan tolkas på olika sätt. En rimlig lolkning är attden nivä som rådde vid beslutsdatum () avses, dvs. ca 2050anställda personer. Sannolikt avses inle det anlal anställda som råder närföreliggande utredning läggs fram, ca I 900 personer. Andra bedömare har idebatten framfört andra sysselsättningslal. Hur sysselsätlningsmålet skalltolkas med avseende på anlal glasbruk logs inte upp av utskott. SINDhar inte närmare analyserat detla. Prop.1980/81:89 40 Oavsell vilket sysselsäiiningstal som väljs innebäruppdragets mälsättning en fixering av en lägsta gräns för sysselsättningen ibranschen som skulle ligga högre än i dagslägel, dvs. bruken mäste rekryterafolk. Det kan finnas skäl all se närmare pä förulsällningarna alt uppfylladelta. Utgångsläget är all vi har svårt all hävda oss prismässigtför jämförbara produkter. Även med väsenlligl ökade stödinsatser påmarknadsföringssidan skulle del la mänga år all nå målel. Marknadsföringenmåsle ändra inriklnig för alt sälja högprissaita produkler med konstnärligtvärde. måsle lyckas i konkurrens med låglöneländernas godaförulsätlningar all tillverka jämförbara produkter lill betydligt lägre priser,vilket vi upplever som ell mycket svärhanlerliglkonkurrensförhällande. Del lar tid all bygga upp resurser i förelagen för attgenomföra de väsenlligl utökade akliviielerna. Vad skulle hända med branschensslruktur under liden? Om man ulgår från all långsiktig konkurrenskraft skallbygga på konsl-närlig kvalilet. och därmed avser hantverksmässigt ulförande, säskulle nuvarande ralionaliseringsinsalser i branschen inte genomföras ifortsättningen. En ökad satsning på hanlvevksmässigl utförande innebär i slortsell en återgång lill del vi lämnal pga. den mycket hårda internationellaimportkonkurrensen. För all klara den internationella konkurrensen är detnödvändigt all öka effekfivileten vilket i sin tur medför ett minskatarbetskraftsbehov. Såvida inle marknadsandelen för svenskl glas kan ökaskraftigt. Med utgångspunkt från de förutsättningar som framgår avlidigare avsnitt kan man följaktligen inle bedöma del som realistiskt alluppnå målel om bibehållande av nuvarande sysselsättningsnivå. De styrmedel somskulle behövas mäsle i så fall fä sådan omfallning och inriktning allåtgärderna bryter mol inlernalionella regler. 15.3.3 Marknadsanpassad utveckling ulan branschstöd Ett annat huvudmål kan vara en konkurrenskraftig industripå marknadens villkor. Det är utifrån denna målsättning naluriigt alt som ettsteg i analysen se på vad som spontant kan förväntas ske i branschen om nuvarandestatliga stöd avvecklas. De som överlever är defmitionsmässigtkonkurrenskraftiga.