prop · G403131 · 1980-12-31 00:00:00 — ' Deadweight ton = Vikten av den last. bunkers och lösutrustning som fartyget förmår bära. 1980/81:131 11 ekonomiska beräkningar inte vara realistiska. Föriustenenbart uppgick till 344 milj. kr. Svenska Varvs analys avförlusterna vid fullföljande av den av godtagnaplanen visade på ylterligare mycket slora föriuster. Orsakerna till de ökadeförlusterna var främst atl produktionskostnaderna vid varvet hell hade felbe-dömtsi dess egna plan samfidigl som prisutvecklingen på kommande fartygsorder hadeöverskattats. Styrelsen för Svenska Varv har mot denna bakgrundkonstaterat atl Öresundsvarvets långsiktsplan på vilken besluladesom varvets omstmkturering inte är genomförbar inom givna ekonomiska ramar och atlvarvet inte bedöms bli lönsaml senasl är 1985. Styrelsenhar därför inte funnit nägon anledning alt ompröva sill beslut om varvetuttryckt i den strukturplan som fastställdes av styrelsen den 10 januari 1980och har pä nytt beslutat att varvet skall avvecklas eller senast vidutgången av . Mot bakgrund av nämnda styrelsebeslut har Svenska Varv ABtill industridepartementet inkommit med en skrivelse sominnehåller bl. a. en fastställd avvecklingsplan för Öresundsvarvet och kostnaderför denna, det ekonomiska beslutsunderlaget för styrelsens beslut samt enhemställan om finansiellt stöd för atl täcka kostnader för avvecklingen avvarvet. Svenska Varv hemställer även om att 200 milj. kr. ställs till bolagetsförfogande för att täcka kostnader för förtidspensionering, utbildnings- och anpassningsätgärderför äldre och begränsat arbetsföra vid och Öresundsvarvet. Sädanakostnader kan bli akluella även i samband med neddragningen av kapaciteten vidKarlskronavarvet, men Svenska Varv kan f. n. inte precisera storleken avkostnaderna. Jag tar nu upp nedläggningskostnaderna för Öresundsvarvet. Avunderlaget framgår atl företagsledningen vid Öresundsvarvet har analyseratflera olika avvecklingsplaner. Skillnaden mellan planerna består i atl olika slordel av orderstocken förutsätts bli färdigställd vid Öresundsvarvet. I någraalternativ färdigställs delar av orderstocken vid andra enheter inom koncernen. Orderstocken ulgörs av ett supplyfartyg, en färja till Gotlandsbolagel,en färja och tre bulkfartyg på vardera 40000 dwl till detholländska rederiet van . Del förSvenska Varv ekonomiskt minst ofördelakUga alternativet är en snabb avvecklingav Öresundsvarvet som delar av orderstocken färdigställs vid Kockums.Fördelen från kostnadssynpunkt för Svenska Varv beräknas uppgå till 100-150milj. jämfört med en långsammare avveckling. För atlmöjliggöra en avveckling med en långsammare personalavgång anser Svenska Varvdock att hela orderstocken bör färdigställas vid Öresundsvarvet. Deltaalternativ medför atl nedläggningstidpunkten förskjuts till första halvåret1983. 1980/81:131 12 Jag vill för egen del ansluta mig till bedömningen atlflera fördelar finns med en längre avvecklingstid för Öresundsvarvet. Ellfärdigställande av delar av Öresundsvarvels orderstock vid skulle kunnaleda till betydande omställningssvårigheter för . Vidare hinner samhälletsstöd till utbyggnaden av näringslivel i ge positiva effekter, vilketökar de varvsanslälldas möjlighet att få sysselsättning i hemorten. Jagåterkommer i det följande lill frågan om utbyggnaden av näringslivet iLandskrona. SvenskaVarv har beräknat kostnaden för det längre nedläggningsalter-naUvet lill 1004milj. Kostnaderna är fördelade med 344 milj. kr. , 162 milj. kr. år1981, 254 milj. kr. och 244 milj. kr. Kostnadsberäkningarna ärförknippade med stor osäkerhet på grund av svårigheten att bedömaproduktivitetsutvecklingen . Förlusterna orsakas huvudsakligen av dels ogynnsammakontrakt på fartygsnybyggen, dels svåra effektivitetsproblem. En vissytterligare försämring av effektiviteten vid varvet anser Svenska Varvoundviklig under nedläggningsliden. För flera av fartygsleveranserna harerhållna priser inle läckt rörliga kostnader. Denberäknade nedläggningskostnaden om sammanlagt 1004 milj. kr. kan delas upp iföljande viktigare delposter. Ett negativt täckningsbidrag från erhållna priserpå fartygen om ca 85 milj. kr., sedan avdrag har sketl för löner och materialdirekt hänförligt till byggnationen. Omkostnader i form av bl.a. löner till Ijänslemänoch viss kollektivpersonal om ca 697 milj. kr. Kapitalkostnader i form avräntor och fullständig nedskrivning av anläggningstillgångar med sammanlagt 270milj. Garanlikostnader för fartyg, annulleringskostnader för material m.m.ca 85 milj. kr. I tidigare bokslut har 133 milj. kr. reserverats för att täckade angivna förlusterna. Som jagnyss har nämnt anser Svenska Varv del svårt att beräkna kostnaderna över entreårsperiod med hänsyn till den stora osäkerhet som bl.a. beror på hureffektivt verksamhelen kan bedrivas. Svenska Varv påpekar även de risker förkoncernens övriga verksamhet som en fördyrad avveckling kan medföra. Kraftfullaåtgärder, vilka kräver medverkan från samtliga anställda, måsle vidtas för atti största möjliga utsträckning hälla kontrakterade åtaganden vad gällerleveranser. För att hålla kostnadsutvecklingen under kontroll måstenedläggningskalkylen kontinuerligt följas upp mot de faktiska kostnaderna. 1den män risk bedöms föreligga att förkalkylerade kostnader överskrids ellerförseningar uppstår är del angeläget att motåtgärder vidtas. Sådana kaninnebära omprövning av beslutet alt fullfölja orderstocken eller en forceradpersonalavveckling i kombinalion med ökal entreprenörsutnyttjande. Jag harför egen del inget att erinra mot den kostnadsberäkning Svenska Varv harredovisat. Jag delar alltså bedömningen atl 1 004 milj. kr. behövs för attläcka Svenska Varvs kostnader för nedläggningen av Öresundsvar- Prop.1980/81:131 13 vet.Under år 1980 har regeringen ställt sammanlagt 292 milj. kr. till Svenska Varvsförfogande för att täcka nedläggningskostnader. Anslagen G 12. Avskrivningslåntill varvsindustrin, m.m. och G 7. hardärvid belastats med 125 milj. kr. resp. 150 milj. kr. Vidare har fullmäktige iriksgäldskonloret - efter hemställan av regeringen - utfärdat etl skuldebrevtill för nedskrivning av anläggningstillgångar, varav 17 milj.kr. Av de beräknade nedläggningskostnaderna återståralltså 712 milj. kr. Fullmäktige i har inom ramenför givna bemyndiganden möjlighet att utfärda skuldebrev om ytterligare 40milj. för atl läcka de förluster som uppstår vid nedskrivning avÖresundsvarvets anläggningstillgångar. Återstående nedläggningskostnader omsammanlagt 672 milj. kr. bör slällas lill Svenska Varvs förfogande säsomägartillskott. Jag förordar att medel anvisas för ändamålet. Elt särskiltanslag härför, benämnt Tillskott av medel till för nedläggningav , bör las upp på statsbudgeten för /82. Medhänsyn till de utomordentligt slora insatser som det här är fråga om från samhällelssida för atl möjliggöra en mjuk avveckling - som andra sektorer avdet svenska samhället drabbas av kännbara besparingar - villjagunderstryka vikten av att kostnaderna för nedläggningen inte fär överskridas. Det åvilar ledningen för Svenska Varv att vidta motåtgärder om risk finns att kostnadskalkylen överskrids. 2.3Insatser för att främja sysselsättningen i vissa varvsregioner Denomstrukturering av svensk varvsnäring som har skett harlett till påfrestningar pä de arbetsmarknader som har berörts. beslötdärför (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115) omsärskilda åtgärder för att avhjälpa sysselsättningsproblem i vissavarvsregioner. - Medelstillskotttill de regionala utvecklingsfonderna inom , , och samt på sammanlagl 105 milj. kr., varav 75 milj. kr. avsåg medel som kunde användas för att bilda investmentbolag för varvsregionerna i och . Föralt ge stimulans ökad sysselsättning inom näringslivet i varvsregionerna iMalmöhus län har bildats av den regionala utvecklingsfondeni för insatser i varvsregionerna med medel som anvisadeår 1978. - Stöd till alternativ produktionvid varven med 200 milj. kr. - Bidrag lill sysselsältningsåtgärderi varvsregionerna med 265 milj. kr. Medlen skulle bl. a. användas för atlytterligare förstärka de insalser 1980/81:131 14 somnyss har nämnts saml för stöd till projekt som är särskilt omfattande. - Bidrag till fartygsexport tillutvecklingsländer med 125 milj. kr. - Anställningsgaranti för deanställda vid storvarven. - Särskilt regionalpolitiskt stödmed 290 milj. kr. i lokaliseringslån och 10 milj. kr. Ennärmare redovisning för dessa insalser lämnade jag i prop. 1979/ 80:165. Jagbegränsar därför mina kommentarer del särskilda regionalpolitiska stödet. Regionalpolitisktstöd har lämnats som lokaliseringslån i Malmö-, Landskrona-, Göteborgs- ochUddevallaregionerna och som lokaliseringsbidrag i , alltenligt förordningen (1979:59) om särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner. Stödel förutsattes utgå Ullfälligl och avbrytas när arbetsmarknadenåler fungerade normalt. På förslag av beslutaderegeringen därför alt ansökningar om stöd skulle ha inlämnats senasl den 30april 1980. Några av dessa ansökningar återstår för regeringen att behandla.Arbetsmarknadsstyrelsen avser atl redovisa resultat och erfarenheler av delsärskilda regionalpolitiska stödet . Utan att föregripa dennaredovisning villjag nägot kommentera utfallet . Beslutom stöd t.o.m. framgår av följande sammanställning. Avden lotala ramen på 300 milj. kr. för lokaliseringslån och lokaliseringsbidragsom anvisat hade då ca 145 milj. kr. lagits i anspråk. Stödet harbidragit till invesleringar som beräknas leda till en sysselsättningsökning påca 950 personer. av investeringarna har gjorts i Uddevalla-, Lysekils-och Göteborgsregionerna. Även den beräknade sysselsättningen är i motsvarandegrad koncentrerad lill dessa regioner. Bevisatsärskilt regionalpolitiskt stöd inom vissa varvsregioner (1000-tal kr.) ', , , , och kommuner i Göteborgsoch län, i samt Ale kommun i Prop.1980/81:131 15 Jaghar i annal sammanhang (prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79:115 och prop,1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405) lämnat utförliga redogörelser förarbetsmarknaden i de kommuner som berörs av stmkturförändringarna inomstorvarven. Därvid framhöll jag bl.a. att samtliga slorvarv ligger inom lättbefolkadeområden med välutvecklade kommunikationer och goda pendlingsmöjligheter.Arbetsmarknadens fömtsättningar för att bära de förändringar som förestårinom Svenska Varv beror på situationen i det område som kan näs genom daglig pendlingfrån resp. varvskommun. Några sysselsältningsförändringarvid varvsanläggningarna i och är inte aktuella . Medhänsyn till att sysselsättningen vid Göteborgsvarven enligt tidigarebedömningar förutsattes minska betydligt bör den nuvarandesituationen, om Svenska Varvs bedömningar är riktiga, innebära en förbättringför arbetsmarknaden i . Arbetsmarknaden i denna region hartrots de senaste årens påfrestningar utvecklats bättre än genomsnittet förriket. Även i Uddevallare gionen är situationen förhållandevis gynnsam. Detfinns därför inte anledning att nu vidta några speciella ålgärder i Göteborgs-och Uddevallaregionerna. Avvecklingen avÖresundsvarvet berör ca 2600 anställda. För innebär den omstruktureringav varvet som beslutade är 1980 och som fullföljs av Svenska Varven minskning med I 500 sysselsatta. i har iskrivelse till regeringen anfört att dessa förändringardrabbar arbetsmarknader som redan har svårigheter och föreslagit en rad ätgärderför att stärka sysselsättningen i länet. Båda varven är emellertid belägna iarbetsmarknader med en för svenska förhållanden betydande storiek. I västraSkåne, inom pendlingsavstånd från och , finns elt ärligtnyrekryteringsbehov av arbetskraft till följd av pensionering på ca 7000personer vartill kommer tillväxt inom vissa näringsgrenar och inom denoffentliga sektorn. Det är min bedömning atl om man ser till arbetsmarknaden isin helhet i detta område de problem som kan uppstå lill följd av sysselsältningsföräridring-arnainom varven borde kunna av genom normala arbelsmarknadspolitiskainsatser. Förändringen kommer emellertid atl slå jämförelsevis hårt motLandskrona kommun. Jag bedömer det därför nödvändigt atl särskilda ålgärdervidtas för att lösa de problem som kan uppstå där. Jag återkommer i delföljande med förslag härom. SvenskaVarv avser också att avveckla varvet i med ca 200 anställda. Inomräckhåll från ligger arbetsmarknaderna i Kristianslads,, och Karishamns kommuner. Risk finns för negativaförändringar inom flera av dessa kommuner. Jag finner det därför motiverat attgenom statliga insatser bidra till sysselsättningsfrämjande åtgärder iSölvesborgs kommun. Delta bör enligt min Prop.1980/81:131 16 mening lämpligen ske genom att det i statsbudgeten /79 uppförda reservationsanslaget C 5. Bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionema även vid behov får användas iSölvesborgs kommun. Eftersom anslaget är avsett för sysselsättning inom andra varvsregionerbör godkännande inhämtas. IKarlskrona planeras en sysselsättningsminskning vid varvet med 500 personer.Karlskrona kommun är visserligen större än , med denarbetsmarknad som kan nås genom daglig pendling är mindre. Den föreslagnaminskningen vid med 500 personer innebär,tillsammans med svårigheter för annan industri i , en sådanpåfrestning på arbetsmarknaden att näringslivet i kommunen enligt min meningmåste stödjas särskilt. Enligt förordningen (1979:632) om regionalpolitisktstöd kan regeringen besluta om stöd till företag i en region där avsevärda sysselsättningssvärigheterkan förutses eller har uppkommit till följd av induslrinedläggning i sambandmed omfattande branschralionalisering eller liknande orsak. Dessa förutsätlningaranser jag vara för handen f. n. i Kariskrona. Jag är därför beredd alt föreslåregeringen atl t. v. bevilja regionalpolitiskt slöd lill företag i enligt vad som normalt lämnas vid stöd utanför stödområdet. Stöd isådana fall lämnas enligl de regler som gäller för stödområde 1. Som jag redan har framhållit innebär nedläggningen avÖresundsvarvet en sådan påfrestning pä arbetsmarknaden i med omgivningatt särskilda insalser är nödvändiga. Svenska Varv har vid beräkningen av behovet av medel tillÖresundsvarvet utgått frän att orderstocken skall fullföljas och allavvecklingen därför skall ske i relativt långsam takt. I det avvecklingsalternalivsom förordas räknar företaget med att den naturliga avgången skall uppgå till400-500 personer men därefter minska betydligt. Företagel bedömervidare att varsel om avskedande måste utfärdas för ca 100 personer under är1981, för drygt 700 personer och för ca 650 personer under år1983. Verksamheten skulle därmed upphöra . Genom den successiva avvecklingen av Öresundsvarvet skapasrådrum för att lösa de problem som kan uppstå för dem som berörs av nedläggningenav varvet. Del bör kunna väntas att företag, fackliga organisationer samlkommunala och regionala statliga myndigheter samarbetar för alt lösa de problemsom kommer atl uppstä. Arbetsmarknadsmyndigheterna är självfallet beredda atlsätta in de arbelsmarknadspolitiska åtgärder som krävs för att underiätta de varvsanslälldasövergång lill annan sysselsättning. Genom de möjligheter som sålunda finns attfrån samhällels sida medverka till annan sysselsättning och även medge förtidapensionering finner jag inte skäl föreligga att tillmötesgå Svenska Varvsbegäran om särskilda medel för atl betala förtidspensioneringar och särskilda anpassningsätgärdervare sig vid Öresundsvarvet, vid eller vid . Prop.1980/81:131 17 Vidarehar Svenska Varv slutit avtal med kommun, . och några privata företag om alt bilda ell särskilt bolag . Avsikten är att varvets mark och byggnader skall disponeras avLandskrona Finans. Svenska Varv har hemställt om att 100 milj. kr. av de medelsom har anvisats för produktutveckling vid Öresundsvarvet får användasi Finans verksamhet. Bolaget skall enligl planerna ulgöra ettkomplement till andra insatser som kan vidtas för alt bygga ut näringslivel i Landskronaregionen.Jag bedömer alt den föreslagna användningen av högst 100 milj. kr. av det /81 anvisade reservationsanslaget G 8. Bidrag för vissa utvecklingskostnader inte strider mot syftet med anslaget. Delifrågavarande beloppet torde därför via Svenska Varv kunna Ullföras LandskronaFinans i pä villkor som regeringen föreskriver. Finanskan även i samarbete med Svenska Varv pröva i vilken utsträckning verksamhetinom Öresundsvarvet som kan drivas vidare när fartygsproduktionen vid företagetavvecklas. Efter tillkomsten av detta bolag bör de resurser som har anvisatsför i ökad utsträckning kunna sättas in i Malmöregionen.Vidare kan nämnas atl en del av de förslag med anknytning till näringslivetsom har förts fram bör kunna genomföras genom medverkan av Finanssom föreslås. kommun ochlänsstyrelsen i har lagt fram förslag till ytterligare åtgärdersom bör vidtas i området för alt lösa uppkommande sysselsättningsproblem.Länsstyrelsens förslag omfattar som har sagts även andra delar avMalmöhus län än Landskronaregionen. Därjämte har och Eslövs kommuner iskrivelser framhållit att arbetsmarknaden i de båda kommunerna påverkasnegativt av nedläggningen av Öresundsvarvet samt att de därför bör omfattas aveventuella åtgärder som vidtas. Som jag har redovisat kommer Öresundsvarvelsavveckling atl ske successivt. De medel som enligt vad jag här har angivit börstå till förfogande för alt lösa sysselsättningsproblemen i ärbetydande. Det är därför motiverat att avvakta utvecklingen på arbetsmarknadeni regionen och resultatet av dessa insatser innan ställning tas till omytterligare åtgärder behövs. Jag vill emellertid kommentera några av deframförda förslagen. För all ytterligarestimulera näringslivels utveckling har kommun föreslagit alt kommunenskall ingå i stödområde 3. Jag vill erinra om det tidigare nämnda särskildabolag som skall bildas med samma syfte. Med Ullgångar i mark med byggnader ochdärutöver 100 milj. kr. kommer detta bolag atl representera den störstasärskilda regionalpolitiska insats som har vidtagits i ettbegränsat geografiskt område. Jag är medveten om atl regionalpolitiskt stöd dämlöveri vissa fall kan bli nödvändigt, men vill erinra om uttalande idenna fråga så sent som (NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405) att för Lands- 1980/81:131 18 kronaregionensdel samma principer bör tillämpas som i allmänhet gäller för stöd utanförstödområdena. Förhandlingar om lokaliseringsstöd till några företag som villetablera sig i kommun pågår. Blandövriga förslag som har förts fram kan nämnas uppbyggnad av en centralhamn förkol i . Regeringen har prövat frägan omen sådan etableringenligt 136 § a byggnadslagen och lämnat tillstånd till att hamnen i ut för lagring av kol m.m. Frågan om kolhamnar har behandlats i prop.1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken. Där föresläs en försiktig ökningav användningen av kol i . Distributionen av kol kan då ske genom enmåttlig utbyggnad av befintliga hamnar. Något statligt engagemang i en centralhamn för kolimport är mol den bakgmnden inte motiverat. Närdet gäller den verkstadsskola som f. n. drivs vid Öresundsvarvet har SvenskaVarv i sin beräkning av medelsbehovet för avvecklingen av Öresundsvarvetutgått från att företagel svarar för verksamheten vid skolan till dess den haravvecklats, dvs. till mitten av . Detla innebär alt alla som harpåbörjat utbildning vid verkstadsskolan kan fullfölja den. Jag finner eftersamråd med chefen för det angelägel all denkompelens som finns inom verkstadsskolan även i fortsättningen tas till vara.Det rådrum som har skapats bör utnyttjas för att finna en lösning som syftartill att ge Landskronaregionen fortsatt hög standard i fräga omyrkesutbildning. Landskronakommun har hemställt om bidrag för att täcka kommunens kostnader för outhyrdalägenheter i det allmännyttiga bostadsföretaget , som hade ca 600 outhyrda lägenheter. Kommunen befarar attantalet kan komma att fördubblas som en följd av nedläggningen avÖresundsvarvet. Jag vill redan nu erinra om att regeringen har beviljatkommunen ett extra skatteutjämningsbidrag för med . medanledning av dess kostnader för oulhyrda lägenheter i det allmännyttigabostadsföretaget. Anlaleloulhyrda lägenheter i AB Landskronahems bostadsbestånd har ökat sedan början av1970-talet. uppgick andelen till av bolagetsbostadsbestånd. Bolaget har dock i syfte atl minska antalet tomma lägenheterbyggt om 18 lägenheter till barnstugor och 33 lägenheter lill ellservicehus . Vidare avser kommunen alt bygga om ett bostadshus med 18lägenheter till föreningshus. Ombyggnaden är tänkt atl finansieras medboendemiljöbidrag och bostadslån. Bostadsföretaget har hemställt om att fåbehålla del ursprungliga bostadslånet på oförändrade villkor, dvs. med bibehålleträntebidrag, även efter ombyggnaden. Om bifaller regeringens förslagi prop. 1980/81:100 (bil. 16 s. 54) om ändring av reglerna för räntebidrag tilllokaler som tillkommer med stöd av boendemiljöbidrag kommer bolagets ansökanatt kunna bifallas. Föråren t.o.m. har bolaget kunnal läcka sina hyresföriusler Prop.1980/81:131 19 Sammanlagt har bolaget beviljats . i lånför åren 1973-1979. Preliminärt har därtill beviljats . De totala hyresförlustlånen till bolaget har därigenom hitUllsuppgått till ca 17 milj. kr. Kommunenoch bolaget har i en gemensam framställning till regeringen hem.slällt omeftergift av hyresförlustlånen . Enliglnuvarande regler i förordningen (1976:260) om hyresförlusfiån finns det två altemativför kommun och dess allmännyttiga bostadsföretag alt fåhyresförlustlänen eftergivna. Det första alternativet är alt för vaije länbegära ränte- och amorteringsfrihel och därefter eftergift med50%. Kommunen måste då lösa in den del som inte efterges. Det andraalternativet är att redan nu begära eftergift för de lån som avserhyresförluster . Kommunen kan då få ett särskilt hyresförlustlånför den del som skall lösas in. Jaghar efter samråd med chefen för inte funnil skäl attföreslå nägon ändring av gmnderna för eftergift av hyresföriustlän förLandskrona kommun. 2.4 Projekt 80 AB Riksdagenbeslöt (prop. 1978/79:49. NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115) att ens. k. anslällningsgaranli skulle införas för de fyra storvarven inom . I och med atl staten övertog ijuni 1979 omfattades även detta varv av anställningsgaranlin. Ienlighet med beslut uppdrog regeringen åtSvenska att i nära kontakt med arbetsmarknadsmyndigheterna träffa avlalmed berörda fackliga organisationer om en anslällningsgaranli för den dåanställda personlen vid storvarven. träffades ett sådanl avtal sominnebar bl.a. att ett aktiebolag. Projekt 80 AB (P80), bildades. Till detlabolag överfördes den övertaliga personalen vid varven i och från vissaandra företag inom i Göleborg. Arbelsmarknadslagsliftningenoch träffade överenskommelser nödvändiggjorde nämligen atl anställningsgarantinomfattade samlliga bolag i inom . Bolagetsuppgift har varit alt förbereda den överförda personalen för anställningutanför varvsförela-gen eller andra lösningar säsom pensionering. initiativ bildades en anställningsgrupp vid förelagel. Idenna grupp ingick representanter för företagsledning, de fackliga organisaUonernavid , arbetsmarknadsverket, trygghetsrådet och näringslivssekretariat.Dessutom upprättades en särskild arbetsförmedlings-enhet vid P80. Riksdagenhar lämnat regeringen bemyndigande atl låta projektet fortsätta viss del in päår 1981 om så erfordrades med hänsyn till personalsituationen vid årsskiftet1980-1981 (prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405), 1980/81:131 20 hade sammanlagl 1698 övertaliga personeranmälts till P80 varav ) 263 kollektivanslällda saml 435 tjänstemän ocharbetsledare. Av dessa hade 1 615 personer fält nytt arbeleeller förtidspensionerats. Av de som fått nytt arbete hade 371 personerskaffat nytt arbete, innan anställning vid P80 påbörjades. De flesta personer som lämnat P80 har erhållit anställningi mindre förelag inom . Av dessa företag (exkl.Götaverken-bolagen) har endast ett fåtal anställt fem eller flera personer. Många som erhållit nytt arbele har övergått lill annatyrke än de hade vid varvet. Detta har möjliggjorts genom den utbildning sompersonerna har erhållit som de har varil anställda i P80.