prop · G40366 · 1980-12-31 00:00:00 — Bolaget skall verka inom området telekommunikation,elektronik och därmed sammanhängande verksamheter. Det är enligt min meningväsentligt att verksamheten begränsas till dessa områden. skallses som en del av televerkskoncernen. Verksledningen och televerkels styrelsehar således anvaret för att de samlade resurserna används på effektivastmöjliga sätt. bör bildas på del sätt som föreslagit.Aktiekapitalet i kommer inledningsvis att uppgå till 18 milj. kr.Några särskilda medel för aktieteckningen behöver inte anvisas av riksdagen.Som jag tidigare anfört bör ombildas lill bolag. Detlabolag bör naturligen läggas under . Jag har vid min beräkning avaktiekapitalet i inte tagit hänsyn lill ombildningen avlarmdivisionen. Jag avser återkomma till regeringen i denna fråga. har också tagit upp frågan omanställningsförhållandena för den personal som arbetar i dotterbolagen.Televerket och dess personalorganisationer anser att det vore till stor fördelom anställda inom televerkskoncernen smidigt kunde övergå mellan olika enheteroberoende av enheternas juridiska form. Sådana övergångar skulle, enligt ,underlättas om man för hela verksamhetsområdet hade samma huvudavtal 1980/81:66 38 och samma avtalsslutande parter. har därförföreslagit alt personalen, utom verkställande direktören, i verkels helägdabolag anställs i och utlånas till bolagen. Om en sådan utlåning skulle vara möjlig blir effekten,enligt , att vederbörande bibehåller sin anställning vid verket, fåranställningsvillkoren reglerade inom verket och dessulom får anställning i detbolag där han/hon skall tjänstgöra. Ett slags dubbelt anställningsförhållandeskulle därigenom åstadkommas. Fördelarna för med ett sådantarrangemang är att verkel därmed endasl får en facklig motpart inom hela koncernen.Administrativt innebär detla betydande förenklingar och man kan undvikakonflikter som annars kan uppstå till följd av att näraliggande verksamhetsområdenligger under olika avtalsområden, följer olika lönesystem, etc. För verkets personalorganisationer skulle den dubblaanställningsformen betyda alt organisationerna skulle få medlemmar anställdavid verkets helägda bolag. De har då möjlighet att sluta kollektivavtal medbolagen och därigenom skulle de avlal som gäller inom , t.ex. rörandetillämpningen av medbestämmandelagen och arbelsmiljölagsliftningen, även kunnagälla i bolagen. Personalorganisationerna skulle också såsom avtalsslutandepart i bolagen få möjlighet lill styrelserepresentation. Ett genomförande av förslag i fråga omanställningsformerna har alltså vissa fördelar för såväl verkel som desspersonalorganisationer. kan en del principiella invändningar resasmot förslaget. Affärsverken är en del av statsförvaltningen och därmed iprincip bundna av samma förvallningsrättsliga, ekonomiska och personalpolitiskastyrsys-lem som gäller för statsförvaltningen i övrigl. Av hävd haraffärsverken emellertid givils en något friare slällning när del t. ex. gäller anslagskon-struklionoch personalstat. Möjligheterna lill ett affärsmässigt agerande har ocksåsuccessivt förbättrats genom beslul av statsmakterna. För sådanstatlig verksamhet där handlingsfriheten hos affärsverksformen, ändå befunnitsotillräcklig har i stället bolagsformen tillämpats. förslag omdubbelanställning innebär i praktiken att en ny instilulionell form för statligverksamhet skulle införas. Lagstiftningen rörande offentligt anställda låtersig för övrigl inle ulan vidare samordna med de arbelsrältsliga regler som gällerför bolag. Jag anser därför att den personal som verkar inom televerketsdotterbolag också skall vara anställd av bolagen och få sinaanställningsvillkor reglerade där. och personalorganisationerna börfinna andra vägar för att åstadkomma den samordning och personalrörlighet somkan behövas inom leleverkskoncernen. 2.3.7 Samordning av industrierna industriverksamhet bedrivs i två olikaförelagsenheter: inkl. materieldivisionens renoveringsverkstäder och Tefab.Teli drivs i verksforrn och Tefabs verksamhet i bolagsform. 1980/81:66 39 Tefabs tillkomst sammanhänger med att utvecklingen avtelekommunikationerna, bl. a. i samband med telenätets automatisering, framemolmitten av ledde lill att en utbyggnad av egen verkstadskapa-citelaktualiserades. Företagsekonomiska och produktionstekniska skäl ansågs tala föratt utbyggnaden inte borde ske i anslutning till någon av de tre existerandeverkstäderna (), som då sysselsatte totalt ca 3 000 personer. Telisverkstäder är belägna i , och . På grundval av bl. a. lokaliseringspolitiska övervägandenbeslöt därför att två nya verkstäder skulle byggas och alt dessaskulle förläggas till och Skellefleå. Verkstäderna skulledimensioneras för vardera 250 anställda och drivas av ett helägt dotterbolagtill . Bolagsformen valdes med tanke på den större rörelsefriheti olika hänseenden som denna verksamhetsform innebär. Detta ansågs särskillgynna en snabb och effektiv uppbyggnad av verksamheten, som påbörjades . Industrisektorn genomgår f. n. en strukturomvandling pågrund av teknikbyle inom . Nuvarande elektromekanikbaserade telekommunikationssystemkommer successivt att bytas ut mot elektronikbaserade syslem och apparater. Detta innebär ett påtagligt ökat investeringsbehov såvälnär det gäller nätet, apparater, abonnentväxlar etc. som investeringar iproduktionsutrustningar för dessa. krymper emellertid sysselsältningsinnehålleli produktionen vilket medför alt antalet personer som sysselsätts inomindustrierna minskar. Övergångenfrån eleklromekanik till elektronik har ändrat förutsättningarna förproduktionen inle bara i industrier ulan också vid L M Ericssonsverksläder. Mot bakgrund av de ändrade produktionsförulsält-ningarna föreslogteleverket alt det avlal om produktionssamverkan som 1970träffades mellan verket och skulle upphöra. Efter bemyndigande avriksdagen (prop. 1977/78:4. /78:4, rskr 1977/78:9) godkändes förslagetav regeringen . I samband med att denna produktionssamverkanföreslogs upphöra anmälde sin avsikt att samordna verksamheten vid Tefabi med verksamheten vid verkstäder genom att Tefab-verkstadenskulle komma att delta i programsammanträden tillsammans med treverkstäder. Vidare anmäldes verkets avsikl att samordna verksamheten i Tefab iKristinehamn med verksamheten vid renoveringsenheterna inom maleriel-divisionengenom att Tefab-verkstaden skulle få delta i renoveringsenheternasproduktionssammanträden. Genom sådan samordning ansåg del möjligtall avbalansera den vikande sysselsättningen vid berörda enheter under denärmaste fem åren som övergången från eleklromekanik lill elektronik bedömdeskomma alt medföra. Samordningav verksamheterna har skett som planerats och sysselsättningsutvecklingen hari stort sell följt tidigare bedömningar. 1980/81:66 40 syfte har chefen för utsetts att även varaverkställande direktör för och (exkl personalensföreträdare) deltar numera i direktions sammanträden, när verksamheidiskuteras. För alt få en effektiv samverkan mellan utveckling och produktiondeltar numera i utvecklingsprocessen vid tekniska avdelningoch inom ELLEMTEL. Det har successivt blivit mer och mer uppenbart attnuvarande ordning med uppdelning på tre verkstäder som tillhör med ca 3600 anställda och två verkstäder som tillhör Tefab med ca 500 anställda ärolämplig. Tefabs leveranser går numera liksom lill lillteleverket. Enligt skulle en effektivare samordning möjliggöras omde fem verkstäderna tillhörde samma juridiska enhet. Som en följd av teknikbyleti lorde enligt verket sysselsällningsminskningar inom industriernaunder alla förhållanden vara oundvikliga. Förutsättningarna för att på ett föralla parter acceptabelt sätt planera och genomföra neddragningen ökar vid ensamordning av produktionen. Med hänsyn till behovet av att produktionssidandeltar i utvecklingsprocessen vid den tekniska avdelningen och ELLEMTEL anserteleverket att de fem verkstäderna bör tillhöra och sortera under . Övergången till elektronik måste ske sombefintliga eleklrome-kaniska utrustningar och stationer skall fungera. Underöverskådlig tid kommer det således all finnas både ny och gammal teknik itelesystemet. Detta ställer krav på ett intimt samarbete mellan renoverande ochtillverkande enheter inom för alt nödvändiga nyinvesteringar igammal teknik skall kunna minimeras. Efter beslut av överfördesdärför renoveringsenheterna till . Som ett led i sinsträvan att effektivisera produkfionen har fattat principbeslut omatt dela upp /Tefabs operativa verksamhet i fem resultatenheter lill vilkasker en belydande delegering av beslutsfattandet. Tefabs båda verksläder förs sin resultatenhet. En samordning av och bör kunna innebära eneffektivare produktion av telemateriel. /Tefab kommer efter genomförandelav investeringsplanen för omställning till ny teknik att vara ett av Sverigesstörsta och modernaste elektronikföretag. För att effektivt kunna utnyttjainvesteringssatsningen och del eleklronikkunnande som byggs upp inomindustrierna bör enligt en breddning av produktionen genomföras. Verkelhar angelt fiera möjligheter att åstadkomma delta. Ökad produktion av olikatyper av apparater inom telekommunikationsområdet är enligl verkel en väg sombör prövas. En annan möjlighel är att ta upp tillverkning av vissaelektronikkomponenter, som ingår i elektronisk utrusining utanförtelekommunikationsområdet. Avsikten med de olika åtgärderna är att göra /Tefabtill ett konkurrenskraftigt elektronikförelag som med krav påtillfredsställande lönsamhet kan öka sin försäljning och därmed erbjudatryggare sysselsättning på berörda orter. Produktionsbetingelserna för /Tefabförbättras 1980/81:66 41 också av all ett flexiblare betalningssystem för abonnentutruslningarinförs och av alt en smidig samverkan med andra företag möjliggörs. /Tefabkommer all i ökande grad inle bara samverka med andra elektronikförelag ulanockså konkurrera med dessa. Som jag tidigare framhållit har farhågor framförtsfrån annan tele- och elektronikindustri för att industrier skullekomma alt få en otillbörligt gynnad position med säkra leveranser tillteleverket som bas för verksamheten. Därvid har också frågan om i vilkenverksamhetsform industrierna skall drivas, bolags-eller verksform,aktualiserats. Frågan har också tagils upp i remissyttrandena från bl. a. SALF,SIF och Metall. Den industriella verksamheten bör enligt S ALF:s meningbedrivas i bolagsform särskilt med hänsyn lill alt industrierna alltmer kommeratt arbeta i konkurrens med andra tillverkande företag. SIF och Metallframhåller i sitt gemensamma remissyttrande, till vilket LO hänvisar, att ettsamarbete mellan staten och näringslivet försvåras om man har olikaorganisationsformer på statlig och privat sida. TCO understryker vikten av alt /Tefabsorganisationsform kontinuerligt prövas med hänsyn till behovet avatt bibehålla och helst förslärka organisationens konkurrenskraft. RRV som iprincip ser positivt på en sammanslagning av har i sitlremissyttrande påpekat alt inte redovisat koslnaderna för altöverföra de bolagsanstäUda till verksanställning. Lönekostnaden för verksladsmontörervid är f.n. avsevärt högre än vid Tefab. Om det vid överföring lillverksanställning skulle bli nödvändigt all höja lönerna för Tefabs personaltill Teli-nivån innebär det högre koslnader för induslrisys-temel totalt settoch för den produktion som annars hade skett i bolagsform. Att drivaindustriell verksamhet i bolagsform har enligt min mening slora fördelar.Bolagsformen ger framför allt förutsättningar för konkurrens på lika villkoroch en större flexibilitet. Detta möjliggör en snabbare anpassning till dentekniska utvecklingen och förändringar i efterfrågan på teleproduk-ter. Isammanhanget vill jag också erinra om att bolagsformen valdes för Tefab därföratt den gav en större handlingsfrihet i olika hänseenden. Samarbetet med andraföretag underlättas också om verksamheten drivs i bolagsform. Jagkonstaterar alt behovet av en samordning av hela industrisystemet är påtagligt.Av ovan angivna skäl anser jag att samordningen bör ske genom alt televerketsindustridivision överförs till bolagsform. Härvid är det angeläget attteleverket utifrån sitt koncernansvar även framgent kan effektivt och smidigtsamordna den tekniska ulvecklingen i verkel och ELLEMTEL med sinaproduktionsresurser för att därigenom kunna tillvarata fördelarna förteleverket av ELLEMTEL-samarbetet med LM . En effektivproduktionsapparat inom televerkskoncernen är en av förutsättningarna för attkunna bedriva detla utvecklingsarbete. Allmänt gäller att förändringar i verksamhetsformer börske efter 1980/81:66 42 alt beslut har fattats. Med hänsyn till de särskildaomständigheter som föreligger lill följd av omställningen lill eleklroniktillverkningbedömer jag att i detta fall en något längre övergångslid kan krävas än someljest hade varil motiverad. Överföringen till bolag bör dock ske så snart som möjligloch definitivt vara avslutad . Utan att avvakta dennaöverföring finner jag det ytterst angeläget att samordnar ocheffektiviserar produktionen vid verkstäderna på det sätt som harfattat principbeslut om. skall den personal som är anslälldi Tefab behålla sin bolagsanställning. Övergångsvis bör detla kunna ske inomramen för Teleinvesl AB:s verksamhei. Jag utgår också från att televerketbevakar att inga avialsändringar görs som försvårar en senare bolagsbildning avindustrisektorn. Bolaget bör naturligen läggas under . Underförutsättning att bifaller förslaget om överföring lill bolag avserjag alt föreslå regeringen att ges i uppdrag all redovisa hurbolagsbildningen bör ske. 2.3.8 Investeringar I telenätet m. m. De av investeringar som redovisas överstatsbudgeten finansieras i princip antingen genom avskrivningsmedel ellergenom tillskott av statskapital. I anslagsframställningen för budgetåret1980/81 anmälde ett behov av kapitaltillskott från statsbudgeten om312 milj. kr. 1 samband med framställningen om inrättandet av Telefinans ABföreslog verkel ett flertal åtgärder som tillsammans skulle eliminera dettakapitalbehov. Investeringarna skulle alltsä i sin helhet kunna finansieras medinternt genererade medel. En sådan fullständig självfinansiering möjliggjordesgenom att televerkels resultat kan förbättras om inrättas. Resultatförbättringen uppkommer genom att verketsavskrivningskostnader för abonnentutruslningar skulle minska vid en övergångtill finansiering via ett finansbolag i stället för genom anläggningsbidrag.Resultatförbättringen, som för övrigt uppkommer även vid finansiering viarörlig kredit, skulle enligl kunna användas för att öka verkelsavskrivningar för telenätet och befintliga fasligheter. Genom alt dessulom senareläggavissa planerade investeringar i byggnadsprojekt skulle därigenominvesteringarna under /81 kunna finansieras enbart medavskrivningsmedel. Del tidigare begärda tillskottet av statskapital om 312milj. skulle alltså inte erfordras. Sammanlaget innebar detla attinvesteringsprogrammet skulle kunna genomföras utan belastning på statsbudgetenoch utan alt taxorna skulle behöva höjas mer än eljest. anförde vidare att verket på motsvarande sättskulle kunna självfinansiera alla investeringar som avser telenätet även underden närmaste femårsperioden. Eftersom behovet av investeringar kan komma attvariera mellan olika år förutsatte all verket därvid skulle kunnautnyttja sin konsolideringsfond för utjämning av avskrivningarna mellan 1980/81:66 43 Något tillskotl av statskapital för dessainvesteringar skulle således inle bli aktuellt men inte heller någonåterbetalning från sida av tidigare tillskjutet statskapital. Dennafråga har berörts av flera remissinslanser. Statskontoret menar att utbyggnadenav telenätet inte bör göras beroende av möjlighelerna alt låna på den öppnalånemarknaden. RRV har funnit att den föreslagna användningen avkonsolideringsfonden innebär att skulle kunna finansieraexpansionsinvesteringar genom taxor som överstiger självkostnaden. Enligtriksbanken är del angeläget att självfinansieringsgraden hos affärsverkenhålls på en hög nivå. Frågan om och i vilken utsträckning televerketsinvesteringar skall vara större än vad som kan finansieras med interntgenererade medel måste enligt ingå i regeringens samlade bedömningav taxor, investeringslakt och servicenivå. Liknande synpunkterframförs av riksgäldskontorel. Fördelarnamed förslag alt variera avskrivningarna efter investeringsbehovetär uppenbara. Televerkels investeringar skulle till stor del kunna genomförasutan belastning på statsbudgeten. De invändningar som kan resas är t.ex. attdel från ekonomisk synpunkt inle finns någol samband mellan det akluellainvesteringsbehovet och storleken av de avskrivningar som görs på redananskaffade tillgångar. Detta är särskilt påtagligt i ett expansionsskede,vilket befinner sig i. Man kan också hävda, i likhetmed RRV, att taxorna blir högre än nödvändigt när expansionsinvesteringar i sinhelhet finansieras med medel från kunderna. Del kan vidare ifrågasättas om dennu inledda moderniseringen av telenätet på det sättet bör betalas av dagensabonnenter. Del är här fråga om investeringar av långsiktig karaktär och avstrategisk betydelse för telekommunikationernas utveckling. Moderniseringens koslnaderborde kanske därför snarare fördelas över tiden i form av ett ökat förräntningskravgenom kapitaltillskott från statsbudgeten. För egen del anser jag att frågan omhur hög självfinansieringsgraden bör vara inom bör avgöras från årtill år. Del är därvid självfallet angelägel att kapitaltillskotten frånstatsbudgeten begränsas så långt möjligl. Om skulle självfinansiera investeringarna itelenätet finner verket det naluriigt att verket självt får avgöra vilken nivåinvesteringarna bör ligga på med hänsyn till marknadssituationen,rationaliseringspotential och finansieringsmöjligheterna. Frågan om invesleringsprövningen har tagits upp i någraremissyttranden, RRV anser inte att någon ändring av den nuvarandefinansieringsformen för investeringar i nätet bör genomföras bl.a. med hänsyn lillalt huvudparten av investeringarna därigenom skulle falla utanför den sedvanligabudgetprövningen. avstyrker förslagel med hänvisning lill atthandhavandet av nätet är en monopolbelagd uppgift i vilken statsmakternasinsyns- och slyrningsmöjligheter inte ulan starka skäl bör försvagas. Investeringarna i telenätet liksom i kundutrustningar harlänge varit i 1980/81:66 44 Vid en viss trafikvolym ochservicenivå är nätinvesleringarna normall i stort sell givna. Uibyggnad av förbindelse-och kopplingskapacitelen sker således i takt med trafiktillväxlen och statsmakternasprövning av omfattningen av dessa investeringar har som regellett fram lill att förslag har godtagits. Detta skulle kunna talaför att beslutanderätten om lelenälsinvesteringarna ulan nackdelar borde kunnaöverföras lill . Ä andrasidan är investeringar i nätet inte lika marknadsstyrda på kort sikl som kundulrustningarna.Så är t. ex. moderniseringen av telenätet, som nämnts, av långsiktig ochstrategisk karaktär. De investeringar som moderniseringen medför styrs delvisav efterfrågan på de nya tjänster som möjliggörs men också av dekostnadsbesparingar som den nya tekniken kan ge saml av de praktiska,personella och finansiella möjligheterna alt gå över lill den nya tekniken. Ensamordning med investeringar i abonnentutruslningar är som jag inledningsvisframhållit nödvändig för att bl. a. inte riskera resursslöseri genomdubbelinvesteringar som var för sig kan tillgodose samma behov av teletjänster.Denna samordning och bedömningen av hur den skall avspeglas i verketsinvesteringsprogram när del gäller nätet görs självfallet bäst hos televerketoch inte hos stalsmaklerna. Nätinvesleringarna avser emellertid en väsentligdel av samhällels infrastruktur och har dessutom belydande konsekvenser förverkels ekonomi, dess personal och de framtida ulvecklingsmöjligheterna. Deltaär enligt min mening avgörande skäl för alt statsmakterna även framgent explicitbör la ställning lill investeringarnas omfattning. En ändring i delta avseendeskulle dessulom innebära en principiell nyordning i fråga om de grundläggandeprinciperna för affärsverkens roll och statsmakternas möjligheter att påverkaavgörande beslut beträffande verksamhetens inriktning och omfattning. En sådannyordning är jag efter samråd med chefen för budgetdepartementel inte bereddatt förorda. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår att 1. godkänna den avmig förordade inriktningen av verksamhei, 2. godkänna den avmig förordade handläggningsordningen för vissa provnings- och tillståndsärendeninom , 3. godkänna attteleverkets larmdivision överförs till bolagsform, 4. medge allteleverket får disponera en rörlig kredit i riksgäldskontorel intill ettbelopp av högst 800 milj. kr. för finansiering av vissa abonnentutruslningar, 5. godkännainrättandet av , 1980/81:66 45 6. godkänna att televerkels verkstadsröreise samordnas och överförs till bolagsform. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:66 46 Remissammanställning 1 Ökad marknadsanpassning : Hela kommunikationsmarknaden befinner sig istark utveckling. Alt denna utveckling ställer slora krav på möjligheter tillsmidig marknadsanpassning kan väl vitsordas av postverket vars situation imånga avseenden kan jämställas med . delar den iteleverkets framställning redovisade uppfattningen att en ökad ekonomiskhandlingsfrihet skulle gynnsamt öka möjligheterna till en ökadmarknadsanpassning av verksamheten. : Televerkels förslag synes både från företagsekonomisksynpunkt och i fråga om möjligheten att effektivt bedriva verksamheten medförabetydande fördelar och föranleder från dessa utgångspunkter inga invändningar.Däremot är förslagen i andra hänseenden förenade med vissa problem. (Nö): Från NO:s utgångspunkterfinns del självfallet ingel att erinra mot alt effektiviserar sin verksamheioch all verket får förbältrade möjligheter att erbjuda nya funktioner ochtjänster som den snabba tekniska utvecklingen inedger. kommer avallt all döma all fortsätta med att vidga och delvis förändra sin verksamhei.Man kommer alltmer in på marknader där man möter konkurrens, vilket gäller t.ex. de telefax- och teletextjänsler som beslutat införa. Televerketbör ha möjlighet att i olika avseenden anpassa sig till dylikamarknadsförutsättningar för alt kunna konkurrera effektivt. () anser detönskvärt att ges de möjligheter man önskar till en bättremarknadsanpassning. TCO vill därför tillstyrka förslag om bildandetav och . () delar målatt genom bättre marknadsanpassning av verksamheten bättre kunna fylla verketshuvuduppgift att förse de svenska konsumenterna med moderna och billigateletjänster. () och (Metall) anser det angelägel att televerketfår en bättre marknadsanpassning av verksamheten och all införande av nyateletjänster, som åberopas i skrivelse, inte fördröjs avfinansiella skäl. och Datautrustning (LKD): Detlaförslag är myckel tilltalande. Del måsle anses ändamålsenligt att ettaffärsdrivande verk ges förutsättningar att driva sin verksamhet iaffärsmässiga former och sålunda anpassa verksamheten till marknadens krav ochförutsättningar. LKD vill därför i princip tillstyrka televerketsframställning. 1980/81:66 47 : Den direktavskrivningsmelod med hjälp av de s.k. anläggningsbidragen som tillämpas inom för terminaler lordemed de allt högre koslnaderna för terminalerna innebära attanläggningsbidragen blir orimligt slora. De konkurrenter som finns kommersäkerligen alt kunna erbjuda smidigare finansieringsformer. Det synes därförönskvärt att en ny finansieringsform för terminaler införs. Denföreslagna lösningen synes lämplig. avser enligl framställningen all bilda ett finansbolag i syfte attförbättra sin konkurrenssituation. Bolaget kommer att uteslutande finansierateleverkets produkter. Med hänsyn lill avsikten att finansiera sig på den"öppna lånemarknaden" torde bolaget komma all omfattas av den lag omfinansbolag, som träder i kraft .