prop · G403203 · 1980-12-31 00:00:00 — Dellagarna bör vidareutvecklasin förmåga all som konsumenter kritiskt kunna värdera de varor och budskap deutsätts för. 3.1 Uppdelning i olika ämnen och kurser Medel atl uppnå vuxenutbildningens mål mäsle lill väsenlligdel sökas i utbildningens innehåll och uppläggning. En grundläggande förulsällningför att äsladkomma en framgångsrik utbildning år atl dess innehåll ochstudieformer förmår skapa god motivation hos de studerande. Del är viktigt attde studerande kan se sambandet mellan de kunskaper de tillägnar sig ochtillämpningen av dessa kunskaper i livssituationen eller i yrkeslivet. Utbildningen inom komvux består av separata ämnen ochkurser. Varje ämne och kurs måste kunna bilda en avgränsad helhet och kunnastuderas frislående från andra ämnen och kurser. Men del måsle också varamöjligt atl kombinera olika ämnen med varandra till en sammanhängande utbild--ning. Denna uppdelning i ämnen medför ocksä nackdelar. Deproblem vi möler i vardagen, i yrkesliv och i samhälle är ofla ämnesövergripande.Förståelse av t.ex. miljöproblem, konflikter i världen och u-landsfrågor kräverkunskaper inom flera olika ämnesområden. Del är därför angelägel atl möjlighelernatill ämnesövergripande studier beaklas ocksä inom komvux. 3.2 Urval av stoff, saklighet och allsidighet De kunskaper och färdigheter vi behöver behärska är avmånga slag och ställer stora krav pä övning. Man mäste därför strängt begränsaurvalet av stoff i undervisningen. Inom yrkesutbildningen får della dock inleleda lill all man eftersätter kravel på godtagbart yrkeskunnande, sett mot bakgrundav de kunskaper och färdigheler som ulbildningen i fråga avser all meddela samtde säkerhetsaspekter som gäller för yrkesområdet. Urvalel och behandlingen av stoff i alla ämnen skallpräglas av saklighet och allsidighel. Genom alt undervisningen görs saklig ochallsidig, uppfyller man pä bäsla säll kravel på objektivitet. Därigenom kommerdeltagarna att ulveckla ett självständigt och kritiskt belraklelsesäll och envilja till saklig bedömning. De stimuleras lill elt personligt engagemang och eltfördjupat inlresse. Saklighet innebär bl.a. alt innebörden i mångtydiga ochvaga begrepp 1980/81:203 .33 Läraren måsle avhålla sig från all användatendentiösa beskrivningar och att själv dra förhastade slulsalser. Allsidighet innebär bl.a. alt stoffurvalet skall vara sädantalt centrala problem i ämnel, arbetsområdet eller projektet lyfts fram. Skiljaktiga uppfattningar liksom problem och svårigheterskall öppet redovisas och bearbelas. Värderingar får givetvis förekomma.Samhålls-frågor år 1. ex. aldrig värderingsfria. Men del skall alllid klarl framgävem del är som slär för värderingarna. Del år en viklig uppgift för läraren alt klargöra fördellagarna vad som är kontroversiellt resp. okontroversiellt i sakfrågor liksomi värderings- och normfrägor och redovisa de argument som kan finnas för all inlaen viss ståndpunkt. Komvux omfatlar utbildning molsvarande grundskolanshögstadium och gymnasieskolan. Dessutom finns särskild yrkesinriktadutbildning. Ämnen med samma beteckning förekommer inle sällan både igrundskolan och i gymnasieskolan men med olika omfattning och innehåll. Ämnenasinnehåll och omfattning skiljer sig också mellan de olika linjerna igymnasieskolan. De teoretiska ämnena saml vissa yrkesinriktade ämnen uppdelas ikomvux i etapper. Dessa bygger på varandra och ingår som delar i en sammanhängandestudiegäng. Varje etapp leder till en viss bestämd nivå. De studerande inplaceras på den nivå där de har förutsätlningaralt följa undervisningen. Eftersom etapperna bygger pä varandra, behöver de studerandei komvux inle från början bestämma sig för hur omfaltande studier i ämnel deskall ägna sig åt. De som vill ha avgångsbetyg från komvux motsvarande någonstudieväg i gymnasieskolan kan därför uppskjuta sill val, lills de har skaffatsig viss erfarenhet av sltidierna i resp. ämne och känner sina förutsäitningaroch behov bättre. Vuxna som återvänder till sludier i komvux efter tidigare sludieri ungdomsskolan eller komvux kan tas in i lämplig etapp. På gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurserär del s. k. karaktärsämnet (yrkesämnet) i regel av myckel stor omfattning. Föratt underlätta vuxenstudierna har dessa ämnen uppdelats i mindre kurser, s.k,delmoment. Dessa måste av lokal- och utrustningsskäl i en del fall anordnas iform av s. k. modulkurser. Delmomenlskurser och modulkurser kan läsas var försig om de omfatlar ett visst antal timmar eller kombineras med varandra eftervissa fastställda regler. Därigenom erhålls ett stort antalkombinationsmöjligheter. På grund av bl.a. den tekniska utvecklingen och tillkomstenav nya yrken måste dock gymnasieskolans läroplaner kompletteras med s. k. särskildyrkesinriktad utbildning. Läroplaner för särskild yrkesinriktad utbild-3 1980/81. Prop.1980/81:203 34 ning fastställs av SÖ efler samräd med arbelsmarknadensparter. 1 läroplanen för varje ulbildning anges utbildningens mäl, innehålloch omfallning. De yrkesinriktade kurserna bygger i vissa fall på tidigareutbildning inom samma omräde (påbyggnadskurser). Detta framgår i sä fall iregel av kursernas namn. I de fall förkunskaper krävs för att en kursdeltagareskall kunna följa ulbildningen i specialkurs eller särskild yrkesinriktad kurs,framgår detla också av läroplanen. Möjligheten all uppdela vissa ämnen i fyra lika sloramoduler ger tillfälle atl bygga upp modulkurs 1-2-3-4. som följer pä varandrapå samma sålt som elappindelade kurser. I vissa grundskolkurser,t.ex. engelska, svenska och matematik, kan studierna i komvux behöva påbörjaspä en nivä som motsvarar mellanstadium. I engelska omfattar grundskolkursenockså lågstadium, eftersom undervisning i engelska kan anordnassom nyr börjarundervisning inom komvux. Inom komvuxkan samverkan ske mellan grundskolkurser och molsvarande ulbildning inomarbetsmarknadsutbildningen (AMU) efler samråd med länsarbetsnämnden.Samundervisning ordnas om särskilda skäl föreligger. Det bör dock beaktas atlden leoreliska ulbildningen inom AMU ulgör en förberedelse föryrkesutbildningen. I inledningen lill kursplanerna och i kursplanerna för resp.ämne anges ytterligare förutsättningar för samverkan mellan grundskolkurserinom komvux och molsvarande ulbildning inom AMU. 3.4 Grunddel och fördjupningsdel Mänga vuxenstuderande återupptar sludier efter en lidsyrkesarbete. De bör inläs lill den kurs (elapp) och på den nivå som är lämpligmed hänsyn till deras föregående ulbildning och deras möjligheter alt följaundervisningen. 1 ell initialskede kan dock problem uppslå inaktuella. Möjlighet till viss repetition bör därför finnas inomkursens (etappens) timram. I vissa ämnen med starkt reducerat timtal bör i slällelstödundervisning ges till deltagare med bristande förkunskaper. Vuxna har eltannat utgångsläge än ungdomar. Del är inte nödvändigt att i alla ämnen behandlaalla delar av kursen i samma omfattning som i ungdomsskolan. Mänga vuxnastuderar ämnen med anknytning till sin yrkesverksamhet eller för all uppnä ellväl preciserat mål. Delta bör påverka stoffurvalet. För atl åstadkomma en sädananpassning till deltagarnas behov och intressen delas kurserna in i engrunddel och en fördjupningsdel. I flertalel yrkesinriktade kurser förekommerdock inle denna uppdelning. I grunddelen behandlas vanligen allt del stoff somkursdeltagarna behöver för atl kunna gä vidare till en följande kurs (elapp).1 fördjupningsdelen väljer deltagarna olika arbetsuppgifter, vilkel säledesinnebär atl de priori- 1980/81:203 35 terar en del av kursen på bekostnad av andra delar.Studierna (inom fördjupningsdelen) kan t.ex. utformas som problemområden.Deltagarna har olika behov och intressen, som skall kunna tillgodoses ifördjupningsdelen. Inom denna bör dellagarna också ges möjlighet att väljaarbetssätt. Fördjupningsdelen kan därför inte i sin helhel förläggas lillslutet av kursen. I vissa ämnenär det nödvändigt att dellagarna väljer vissa moment som i och för sig inte ärnödvändiga för den kurs (elapp) de genomgår men som krävs som underlag förfortsatta studier i påföljande kurs (elapp). För alt del skall bli utrymme förfördjupningsdelen och anpassning till dellagarnas erfarenheter, behov ochintressen blir det nödvändigt att begränsa grunddelen. 3.5 Planering av studierna De övergripande målen och målen för olika ämnen angerstudiernas inriklning och de begrepp som varje kursdeltagare skall få insikt iliksom de färdigheler han skall tillägna sig. I huvudmomenten anges detgrundläggande stoff som dellagarna skall arbeta med liksom de nödvändiga färdighelersom deltagarna skall öva sig i. Men även inom huvudmomenten måste lärare ochkursdeltagare vid planeringen av kursen göra ell urval av stoff som skallbehandlas. Följande riktlinjer bör kunna vara till ledning för elt sådanlurval inom komvux: lärare och kursdeltagare måste sökakomma överens om den kärna av kunskaper som är nödvändig för alla att kännatill i dagens samhälle och som behövs för vuxnas fortsalla sludier samtyrkesverksamhet och arbetsliv, tillfällen lill övning avgrundläggande kommunikalionsfärdigheter och andra basfärdigheter som ärväsentliga för en allsidig personlighetsutveckling skall ges dellagarna imånga ämnen och får inte ensidigt koncentreras lill svenska och matematik, inom yrkesinriktad utbildning börkravet på godtagbart yrkeskunnande samt arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor vara avgörandeför vad som skall las med i undervisningen. Planeringen i kurserna innebär all lärare ochkursdeltagare tillsammans avgör hur läng tid de vill ägna äl olika moment, ivilken ordning de skall la upp olika frägor, med vilka meloder frågorna skallbearbetas och vilka läromedel man kan använda. Eftersom planeringen görs gemensaml av lärare ochkursdeltagare, bör läraren la hänsyn lill deltagarnas olika förutsättningar ochbehov. Vid planeringen måste man utgå både ifrån de centrala begreppen i målenoch från kursplanernas huvudmoment. Även SÖ:s kommentarmaterial och de lokalaarbetsplanerna skall beaktas vid planeringen av undervisningen i den enskildakursen. Valel av lämpliga läromedel - bl.a. material som Prop.1980/81:203 36 kompletterar läroboken, studiebesök, tidningar, experiment bör ske med utgångspunkt i denna gemensamma planering. Behovel av yrkesinriktadundervisning och praktik måsle avgöras med hänsyn lill dellagarnas tidigareyrkeserfarenhet. Vid planeringen av den yrkesinriktade ulbildningen skall beaklasalt all yrkesinriktad utbildning bör ha inslag av arbetslivsorientering, t.ex.skyddsfrågor, arbetsmiljöfrågor, yrkes- och arbelsmarknadsorienlering, avtalsfrägor,facklig information. Vid den konkreta planeringen i kursema skall man utgä fränden lid som står lill förfogande. Har man kommit överens om att en del av tideni etl ämne skall anslås till temaarbete eller till fördjupningsdel, mäsle stoffmängdeni övrigt anpassas därefter. Tillräcklig lid måste avsättas för praktisktillämpning, för bearbelning av aktuellt stoff och för elt undersökandearbetssätt. Vid planeringen bör man ocksä avsätta lid för oförutseddahändelser. Det kan under kursens gäng inträffa all deltagarna vill ta upp någotmoment mera utförligt än vad som frän början var tänkt. Det kan ocksä hända atlredovisning av grupparbeten eller enskilda arbeten tar längre lid än beräknat.Det bör dä finnas reservlid för sädana inslag. 3.6 Kursdeltagare med särskilda behov Enligt de övergripande målen för vuxenutbildningen skall komvuxmedverka till att överbrygga utbildningsklyftorna i samhället. Detta innebäralt komvux i första hand skall rekrytera korttidsutbildade människor, dvs. människorsom tidigare fäll en relativt liten del av samhällets ulbildning. Andramålgrupper som särskill utpekats som angelägna för komvux att rekrytera är t.ex. invandrare, äldre personer, medicinskt och socialt handikappade,arbetslösa och interner. Eftersom komvux är en kompetensinriktad och arbelsmarknadsinrikladulbildning som släller stora krav på deltagarna, kan mänga av dessa människorfä problem med studierna inom komvux. Risken för studieavbrott är överhängande om kursdeltagarenmöter problem med studierna eller på det studiesociala området. Både lärare,skolledare, syo-funktionärer och övrig personal på skolan bör vara uppmärksammapå de risker för studieavbrott som finns och medverka till alt studiehinderundanröjs. Det kan t.ex. vara nödvändigt att starta med eninskolningsperiod, där man ger möjligheter till sludielräning för människor somsaknar studievana. Korttidsutbildade kursdeltagare och invandrare kan också oflaha svårigheter med den lerminologi som används i läromedel och i undervisningen.Undervisningen bör utformas så att i första hand de prioriterade målgruppernages möjlighet att fullfölja utbildningen. När man upptäcker att vissa kursdeltagare har brister isina kunskaper eller färdigheter, vilket gör det svårt för dem atl följaundervisningen, bör 1980/81:203 37 man utnyttja den resurs som finns för stödundervisning ochsälta av lid för extra handledning för dessa kursdeltagare. Stödundervisningenbör ordnas enskilt eller i små grupper, där deltagarna inle behöver vara räddaför atl avslöja eventuella brister i fråga om kunskaper och färdigheler. För vissa handikappade kan man ordna speciella kurser omantalet deltagare beräknas bli varaktigt lägst fem i kursen, men handikappadekan ocksä integreras i vanliga kurser. Man bör observera att synskadade ochhörselskadade elever ofta behöver längre lid på sig för att lillgodogöra sig etlstoff. Därför bör för dessa elever resursen för stödundervisning användas. Manbör också utnyttja möjligheterna alt använda lekniska stödåtgärder, för vilkadet finns särskill slalsbidrag. Invandrare, som har svårigheter alt delta i den reguljäraundervisningen i svenska, bör kunna delta i kurs i svenska som främmande språki slällel. En sädan kurs inriktas betydligt mera på de svårigheier med språketsom invandrare har. Vidare bör invandrare genom dellagande i kurs i hemspråkkunna fä förslärkning av sin begreppsvårid. Men del kan ändå vara nödvändigl allsälta av en del av stödundervisningsresursen för all invandrare skall kunnafölja undervisningen. Om möjligt bör invandrare kunna få stödundervisning påsill hemspråk. För studie- och yrkesorientering, studiehandledning ochstödundervisning inom komvux finns en särskild resurs, del s.k. schablonlilläggel.Bestämmelser om beräkning av schablonlilläggets storlek och dess användningfinns i förordningen om och statlig vuxenutbildning. Kommunerna har stor frihet all själva bestämma hur schablonlilläggelskall användas för de ändamål som anges i förordningen. Kommunerna kan fördelaresursen lill olika aktiviteter allt efler kursdellagarnas behov. Resursen kananvändas både för personella insatser och för inköp av material dock ejläromedel - för studie- och yrkesorientering, studiehandledning ochstödundervisning. Studie- och yrkesorienteringen (syo) vänder sig dels lillallmänheten med information om studiemöjligheter inom komvux och hos andra utbildningsanordnare,dels till studerande inom komvux. En viklig uppgift för syo är all informera ombehörighetskrav och inlagningsbestämmelser för olika ulbildningar. Syon skallockså kunna ge upplysningar om arbetsmarknadssituationen och möjligheterna allfä anslällning efler en viss ulbildning. Man bör i della sammanhang observera möjlighelenall anordna en särskild kurs uianför schablonlilläggets ram -Orienteringskurs för vuxenstuderande, enligl av SÖ fastställd läroplan. Den gerorientering om studiemöjligheter och arbetsmarknad och viss studielekniskträning. 1980/81:203 38 Med studiehandledning avses dels information omundervisningens innehåll och uppläggning före kursens början, dels handledningav vuxna som studerar etl ämne pä egen hand eller vid statens skolor för vuxna.Vuxna som vill studera i komvux kan känna sig osäkra på om de har tillräckligaförkunskaper eller om kursens/ämnets innehåll molsvarar de behov de har. De kandå av en erfaren lärare i ämnel före studiernas början få information om vadsom krävs för atl kunna följa undervisningen på en viss nivä. De kan också medhjälp av diagnostiska prov undersöka sina egna förkunskaper. Del händer emellertid ocksä all vuxna behöver ulbildninginom ell område där underlagd är för litet för alt en kurs skall kunna starta.Del kan t.ex. gälla nödvändiga förkunskaper för en yrkeskurs eller ett ämne somkrävs för behörighet för fortsatta studier eller för atl vederbörande skall fåfullständig kompelens. I sädana fall kan den vuxenstuderande välja alt sluderaämnet pä egen hand och få viss sludiehandledning av lärare i komvux. Denstuderande får sedan dokumentera sina kunskaper och färdigheter genom särskildprövning. 1 vissa fall kan också handledning behöva ges lill vuxna som studeraretl ämne per korrespondens vid slalens skolor för vuxna, dä inle kurs harkunnat anordnas inom komvux. Möjligheterna atl ge sådan handledning med hjälpav schablonlilläggel får avvägas med hänsyn lill andra angelägna behov och lillgångenpå resurser. Genom atl antalet undervisningstimmar i komvux ärreducerat i förhållande till ungdomsskolans limtal blir studietaklen oflabetydligt snabbare än i ungdomsskolan. Även om en fördelning av kursensinnehåll i grunddel och fördjupningsdel i viss mån motverkar delta, kan detändå medföra svårigheter för korttidsutbildade och studieovana vuxna att hängamed. Del är därför angelägel alt schablonlilläggel används lill att ge dessagrupper extra hjälp för att motverka risken för studiemisslyckanden ochstudieavbrott. Man bör särskilt observera handikappades behov av stödundervisning.Det gäller t.ex. hörselskadade och synskadade som kan ha behov av extra hjälpför atl de skall kunna lillgodogöra sig undervisningen. Vuxna har också ofla svårigheter all regelbundet delta iundervisningen. Stödundervisning kan därför sällas in när dellagare varilfrånvarande från undervisningen nägra lektioner. Del är vikligl atl slödundervisningsresur-senanvänds för dem som bäst behöver del och inte för hela undervisningsgruppen. Studieovana vuxna kan också behöva få en viss inskolning iämnet, innan de deltar i den reguljära undervisningen. Del kan t.ex. gällainvandrare som har otillräckliga kunskaper i svenska för all kunna della i enkurs. I vissa ämnen, t. ex. matematik, kan ibland sädan inskolning ellerförberedande undervisning behöva anordnas för en grupp av studerande. Prop.1980/81:203 39 kursdeltagare i särskilda yrkesinriktade kurser kan behövasådan inskolning. Många kursdeltagare behöver också en studietekniskförberedelse för studier. En sådan träning kan ges med utnyttjande avschablontillägget, men åven SÖ:s föreskrifter om möjlighelen atl under vissa förutsätlningardela kurs i mindre grupper för sludietekniska övningar bör uppmärksammas. ÄvenOrienteringskursen för vuxenstuderande ger viss studieteknisk träning. Enligl 17 S förordningen om och statlig vuxenulbildningfär schablonlilläggel användas oavsell utgiflsslag. Om man använder det förinköp av visst material, bör man observera all det skall vara malerial som användsför studie- och yrkesorientering, studiehandledning och stödundervisning,alltså inle malerial som används i den reguljära undervisningen. Del kan t.ex.vara material som används för information om studiemöjligheter, kursutbud ocharbetsmarknad eller övningsuppgifter med facit i malemalik och språk ellerkassettband för kursdellagarnas individuella träning. 4 METODER OCH ARBETSFORMER 4.1 Deltagarmedverkan och ansvarsfördelning Etl vidgat och fördjupat dellagarinflylande är etl medelall nä cenirala övergripande mäl och en metod alt öka effektiviteten iundervisningen. En strävan bör vara alt deltagarna skall medverka istudieplanering, i val av arbetsformer och material samt i utvärdering. Ett avde övergripande målen för undervisningen i komvux är all dellagarna skall lärasig planera och ta ansvar för sina studier. Flera faktorer försvårar deltagarmedverkan i planeringenav undervisningen i komvux. konkrel problem är del i förhållande lillungdomsskolan låga timtalet. Deltagarmedverkan lar tid. En avvägning måslegöras mellan den lotala kurslid man har lill sill förfogande och den lid som 1.ex. gemensam planering tar. Andrahinder för deltagarmedverkan ligger ofla hos de vuxna själva. Även om de vuxenstuderandei sitt arbete har fått vana atl planera självständigt och att ta initiativ,har de ibland bestämda och på lidigare skolerfarenheter grundade förväntningaroch krav pä hur undervisning skall gå lill och vilken roll låraren skall spela.Man har inte sällan en alltför stor respekt för ämnel och läraren.Kursdeltagarna har ofla, hell oberättigat, dåligl självförtroende och en däravbetingad rädsla för all ta ansvar för den egna inlärningssituationen. Lärarslyrd undervisning får inle ersällas med slyrning aven liten grupp 1980/81:203 40 Både lärare och kursdeltagare måste arbeta föratt samtliga skall fä komma till tals. Det är läraren som framför allt iinledningsskedet har överblick över kursens omfattning och innehåll ochkännedom om ramar och resurser. Kursen bör därför inledas med eninskolningsperiod, styrd och planerad av läraren. Kursen bör börja med en inskolningsperiod som kan varierai längd beroende på kursens omfattning. Inskolningen syflar till attkursdeltagarna skall börja lära känna varandra. -ta del av övergripande mål och kursplanens mål ochhuvudmoment och diskulera vad kunskap i ämnel är. börja formulera egna mål förstudierna, börja diskutera studieteknik ochpröva olika arbelsformer, diskutera former för utvärdering avkunskaper och färdigheler och arbetsformer. 4.3 Studieplanering och kursvärdering Lärare och kursdeltagare bör gemensaml ularbela enstudieplan för kursen. En studieplan behövs dels för alt kursdeltagarna skallfä en överblick över studiernas omfattning, dels för alt dellagare som ärfrånvarande från någon eller några lektioner skall ha möjlighet att arbeta påegen hand. Dellagarnas förutsätlningar, inlressen och behov bör istor utsträckning påverka planeringen. Planeringen bör avse fördelning av tidmellan grunddel och fördjupningsdel i kursen och val av arbetsuppgiftergruppvis eller individuellt inom fördjupningsdelen, val av malerial som kompletteringtill de låromedel som finns tillgängliga för kursen, val av arbetsformer ochformer för utvärdering. Inskolningsperioden och varje annan period av studiernabör avslutas med en kursvärdering, innan näsla period detaljplaneras. På såsålt kan man i det fortsatta arbetet ta vara på de erfarenheter och synpunktersom framkommit i kursvärderingen. I de återkommande kursvärderingarna, som kanvara muntliga eller skriftliga, kan man bl.a. ta upp frågor som gäller hur manlyckats uppfylla de mål som man ställt upp, om urvalet av stoff och avvägningenmellan olika moment varil tillfredsställande, hur arbelsformer, läromedel,hemarbete och prov fungerat osv. Vid slulel av kursen kan det vara lämpligt attgöra en grundligare och mera övergripande utvärdering. Särskill vikligl är del belräffandekurser som är nya för skolenhelen eller som man ordnar relativt sällan, 1. ex.vissa slag av yrkesinriktad utbildning. 1980/81:203 41 Arbetsformerna skall varieras. Alla arbelsformer har sinaför- och nackdelar och lämpar sig olika väl beroende på undervisningsgruppens sammansältning,sloff, syfte och arbetsmaterial. Det finns slora valmöjligheter för lärare ochkursdeltagare att tillsammans pröva olika arbetssätt. Indivi-dualisering måsleså långl del är praktiskt möjligt få prägla arbetet. Det innebär en anpassningav stoffet till dellagarnas behov och inlressen. Del innebär också att olikadeltagare bör få olika lång lid för en viss inlärning. och samma arbelssällpassar inle alla deltagare. Också arbetssättet måsle individualiseras utan atlkravet på en allsidig träning åsidosätts. Reellt deltagarinflytande över valetav arbelsformer måsle utgå ifrån atl läraren styr gruppen lill att pröva ochutvärdera olika arbetsformer.