prop · G40373 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt förordningen (1954:735) om kostnadsfria och prisnedsatlaläkemedel m. m. skall förskrivning av kostnadsfria läkemedel ske på ensärskild receptblnnkett (Inkemedelskort) som skiljer sig frän den blankett somanvänds för prisnedsatla läkemedel. När kunden på apotek visar upp läkemedelskortelutlämnas däri angivna läkemedel kostnadsfritt. Frågan om ell läkemedel geskostnadsfritt eller med prisnedsättning avgörs således i praktiken nv den läknresom förskriver medlet. Den patient som önskar avstå från kostnadsfriheten och istället erlägga avgift enligl reglerna om prisnedsättning av läkemedel bördärför upplysas om denna möjlighel så alt han kan ange delta för läkaren isamband med förskrivningen av medlet. I den mån patienten önskar åtnjuta kostnadsfrihet skerförskrivningen såsom f, n, pä ell läkemedelskorl. Om patienten däremot - föralt kunna tillgodoräkna sig inköpet som kvalificerande för högkoslnadsskyddet enligl7 § - önskar avslå från kostnadsfriheten gör läkaren en förskrivning på envanlig receplblankelt som är fastställd för prisnedsalta läkemedel. Med den nu föreslagna lösningen är det enbart läkaren somordinerar läkemedlet som - i samråd med patienten - i de aktuella fallenbehöver ta ställning lill om reglerna om kostnadsfrihet enligt 2 § eller om prisnedsällningenligt 3 § skall tillämpns. Paragrafen innehåller reglernn för högkoslnadsskyddet. Föralt uppnå ell skydd får de prisnedsatla läkemedel som avses i 3 § denna laginräknas. 1980/81:73 21 Däremot medräknas inle de medel som ordineras enbnrl i födelskontrolle-randesyfle (4 §) och inle heller prisnedsatta s. k. specialdestinernde livsmedel (5 §). Den läkarvård som avses i 2 kap. 2§ lagen (1962:381) om nllmnnförsäkring (AFL) regleras närmare i läknrvårdslnxnn (1974:699) och den sjukvårdandebehandling som avses i 2 kap. 6 § AFL i förordningen (1976:1018) med taxa försjukvårdande behandling m. m. (behandlingstaxa). Företagshälsovården regleras i2 kap. 7 § andra stycket AFL. Skyddet omfattar endast vårdbesök för vilkapatientavgifter skall betalas enligt läkarvårds- och behandlingslaxorna samtförelagshälsovård. För ornlkirur-gisk behandling m. m. ulgår jämlikt 20 § tnndvårdslnxnn(1973:638) ersällning under vissa förulsällningar enligt beslämmelserna iläkarvårdstaxan. Skyddet omfattar härigenom även denna form av behandling. Ipatientavgiften innefattas givetvis även tilläggsavgifter som patienten skall beinlaenligl nämnda författningar. Med läkarbesök och besök för sjukvårdnndebehandling avses både besök på mottagning för öppen vård och hembesök. Olika slag av vårdbesök får räknas samman med vnrnndra ochmed läkemedelsinköp för alt taket för egenkostnaden skall uppnäs. Som framgärav paragrafens andra stycke jämställs därvid tvä vårdtillfällen, där patientavgiftenär lägre, med ett läkarbesök eller läkemedelsinköp. För all ett läkemedelsinköpskall inräknas fordras dock all del är prisnedsatl, dvs. all kunden har betalatmer än . För alt vårdbesöket eller läkemedelsinköpd sknll räknas fordrnsinle all den enskilde själv slutligen har fått slå för kostnaderna. Även om denenskildes arbetsgivare, lill följd av ell avlal om sjukvårdsförmåner, lämnarersättning för sådana avgifter får den enskilde tillgodoräkna sig vårdbesöketeller läkemedelsinköpet. Delsamma gäller om läkarvård eller läkemedel heltersätts genom arbetsskadeförsäkringen. När del gäller läkarvård och sjukvärdande behandlinggäller ersättningsreglerna bara försäkrade. I fråga om läkemedel gällerdäremot ntl inte bnrn försäkrade utan också personer som är i nllmän ellerenskild tjänst här i landet har rätt till prisnedsatta läkemedel. Sisinämndagrupp kommer alt bli omfattad av högkoslnadsskyddet såvitt avser läkemedel. Som framgått av den allmänna motiveringen föreslås högkoslnadsskyddetvara gemensamt för barn i en familj. Föräldrabegreppet är detsammasom gäller enligl 4 kap. och 20 kap. 2 § AFL. Delta innebär alt enfosterförälder är jämställd med en biologisk förälder. Av 4 knp, 8 § föräldrabalkenföljer vidare alt lagens beslämmelser också gäller adoptivföräldrar. Häravföljer alt de barn som gemensamt kan kvalificera sig för kostnadsbefrielse ärbiologiska barn, adoptivbarn, styvbarn och fosterbarn. Förutsättningen är allföräldern eller föräldrarna gemensamt har bnrnen i sin vård. Med vård avses denfaktiska värden av barnen. Om t. ex. tvä personer sammanbor och det i familjenfinns dels ett gemensamt barn, dels bnrn till 1** 1980/81. 1980/81:73 22 den ene av dem, kan barnen gemensamt kvalificera sig förkostnadsfrihet. I del fall två personer sammanbor och har var sitl barn meninga gemensamma barn är enligl 20 kap. 2 § AFL den ene samboende inle alt ansesom förälder lill den andres barn. Till följd härav skall inle dessa barnräknas samman. I denna paragraf regleras de generella fömlsältningarnaför alt erhålla kostnadsbefrielse. Den koslnadsbefridse som avses i dennaparagraf gäller för läkemedel som har ordinerats enligl första styckei. Molsvarandekoslnadsbefridse för vård och behandling avses regleras genom hänvisningar lilldenna paragraf i läkarvårdstaxan resp. behandlingslaxan. I paragrafen har sammanförts beslämmelserna om vilkapersoner som omfattas av lagen. Någon ändring i förhållande lill äldre lag har inlegjorts. Denna paragraf molsvarar 3 b § lagen (1954:519) omkostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m. m. I paragrafen reglerasersättningen till personer som inköpl läkemedel i annat nordiskt land.Bestämmelsen innebär alt personen fär återbäring i efterhand med det beloppvarmed hans kostnader överstiger vad han skulle fått betala i . Om enperson som har dl gällande frikorl inköper läkemedel i annat nordiskt land ärhan självfallet berättigad till återbäring av hela det erlagda beloppet. Ellläkemedelsinköp utanför ger däremot ingen rätt lill markering förerhållande av högkoslnadsskyddet. 10 och 11 §§ Dessa paragrafer motsvarar 5 § resp. 7 § lagen (1954:519)om kostnadsfria och prisnedsalta läkemedel m. m. Denna paragraf anger alt de allmänna försäkringskassornaär behöriga att fatta beslul i frågor rörande högkoslnadsskyddet när så behövs.Ett sådant beslut kan överklagas i den vanliga ordningen. Del förutsätts dockatt koslnadsbefridse normall uppnås och erhålls utan all något särskill beslulbehöver fattas. När en person har fått erforderligt antal registreringarpå en handling bör det direkt kunna utläsas att kostnadsbefrielse har uppnåtts.Ett frikort utfärdas därefter. Detta frikort skall utfärdas av den personal somtar upp patientavgifter, dvs. personal vid offentliga öppna mottagningar ochapotek saml sådana privata lakar- och sjukgymnaslmotlagningar som finns upplagnapå förteckning, lill vilka utger ersättningenligt 2 kap. 7 § andra stycket AFL. Något särskill formellt beslul 1980/81:73 23 därutöver behövs inle. Det ankommer på den enskilde att visa alt han gjort deläkarbesök m. m. som krävs för kostnadsbefrielse. I normalfallet behöversjukvårds- eller apotekspersonal endast konlrollera att erforderligt anlalregistreringar har gjorts innan bevis om kostnadsbefrielse utfärdas. Vidutfärdande av frikort kan underlaget vara flera registreringshandlingar. Omregistreringshandlingen har förkommil bör den enskilde, genom att hosförsäkringskassan uppvisa kvitton eller andra bevis om att betalning erlagtsför vårdbesök eller läkemedel, kunna få markeringar på en ny handling. Ettpåstående utan närmare precisering av när och var vårdbesöket eller läkemedelsinköpdgjordes bör normalt inte godias som underlag för en anteckning påregistreringshandlingen. I de fall den enskildes uppgifter inle kan godiaseller då det uppstår tveksamma situationer bör han alltid hänvisas tillförsäkringskassan för prövning av rällen till en markering. En person har själv alllid möjlighel alt bestämma vilketbesök eller inköp som skall räknas som del första och därmed varautgångspunkten för beräkning av giltighetstiden. Som angivits i den allmänna motiveringen föreslås lagenträda i kraft . De vårdbesök eller rabatterade läkemedelsinköpsom görs efler detta datum får den enskilde tillgodoräkna sig för att erhålladet nu föreslagna högkostnadsskyddet. Såsom angivits i den allmännamotiveringen får en person däremot inte tillgodoräkna sig vårdbesök ellerläkemedelsinköp gjorda före . Med hänvisning till vad jag nu anfört hemsläller jag allregeringen föreslår att antaga förslaget till lag om begränsning avläkemedelskostnader m.m. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposilion föreslå alt antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:73 24 Gällande bestämmelser m. m. 1 Ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkringoch därtill knutna författningar Försnkrnde enligl Ingen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)är svenska medborgare och i bosalla utlänningar. Allmänna bestämmelser om försäkrads räll lill ersättningför läkarvård, tandvård, sjukhusvård, sjukresor och sjukvärdande behandlingfinns i 2 kap. AFL. Försäkrads rätt lill kostnadsfria eller prisnedsaltaläkemedel regleras i en särskild lag. Närmare beslämmelser om ersällning förvård och läkemedel finns i särskildn förordningar. Ersättningsreglerna anger dels vilka avgifter sompatienten skall betala, dels ersättningen från den allmännn försäkringen tillvärdgivare resp. läkemedelsdislribulör. Beskrivningen i del följandekoncentreras pä försl-nämndn regler. Framför allt lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsaltaläkemedel m. m. saml förordningen (1954:735) om kostnadsfria och prisnedsatlaläkemedel m. m. innehåller beslämmelser om ersällning till den enskilde förläkemedelskostnader. Läkemedel utlämnas antingen koslnadsfriti eller lillnedsatt pris om de ordinerats pä recept av läkare eller tandläkare. För all få kostnadsfria läkemedel sknll man lidn nvlångvarig och allvarlig sjukdom. De läkemedel som enligt denna förutsättning ärkostnadsfria för den som tillhör sjukförsäkringen är upptagna i kungörelsen(1954:520) med förteckning över kostnadsfria läkemedel. I förteckningen, somregelbundet revideras nv regeringen, har angivits vissa sjukdomar (f. n. 32)och för dessa sjukdomar de ämnen som läkemedlen skall innehålla som endaverksamma beståndsdel. För andra läkemedel än dem som är koslnadsfrin görs en nedsällningav fastställt pris. gäller för den som tillhör sjukförsäkringen eller äri allmän eller enskild tjänst här i riket. Nedsättning görs på läkemedel som ärsamtidigt förskrivna och inköpta. Försäkringen svarar för halva kosinadenmellan 10 och . och heln kostnnden . Högstn kostnaden per inköpför den enskilde blir därför . Om ell recept skall gälla för flerainköpstillfällen, görs prisnedsällning för varje tillfälle. Förutom läkemedelavser beslämmelserna om prisnedsällning ocksä medel som skrivs ul i enbart födelsekontrollerandesyfle. S. k. skyddsläkemedel lämnas lill kvinnor och bnrn i anslulninglill mödra-och barn- eller skolhälsovård. Regeringen har möjlighet att förordnaatt 1980/81:73 25 sådana läkemedel skall vara koslnadsfrin. Vissaförbrukningsartiklar skall enligl kungörelsen (1972:189) om kostnadsfriaförbrukningsartiklar vid sjukdom lillhandnhällas koslnadsfrin. Det gäller t.ex. injektionssprutor och bandagemalerial vid vissa allvarliga sjukdomar. I smitlskyddslagen (1968:231) finns en bestämmelse omkostnadsfria läkemedel vid behnndling nv venerisk sjukdom. Från kan om regeringen så förordnarbarn som inte fyllt få inköpa vissa livsmedel lill nedsatt pris. Nedsättningenberäknas på samma sätt som för läkemedel. Koslnaderna för tillhandahållande av förmåner enligl lagenom kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel bestrids av den allmännaförsäkringen. Ersättningen utbetalas av lillApoteksbolaget , Ersättning utgår för ulgifler för läknrvärd vid sjukdom,som enligl läkare kräver sådan värd, och vid förlossning, om vården ombesörjs nvstnten, landstingskommun eller kommun, som inle tillhör landstingskommun (2kap. 2 § AFL). Delsamma gäller om vården lämnas nv läkare, som är uppförd på enav allmän försäkringskassa upprättad förteckning. Närmare bestämmelser finns i läkarvårdslaxan(1974:699). I denna taxa skiljer mnn på offenllig läkarvård, varmed avsesläkarvård som ombesörjs av sjukvårdshuvudman, och annan läkarvård, vilkelavser läkarvård som lämnas av privatpraktiserande läkare som är uppförd påförsäkringskassornas förteckning över sådana läkare som har åtagit sig allfölja laxans beslämmelser. För offentlig läkarvård betalar tillsjukvårdshuvudmannen läkarvärdsersätining med . för varje läkarbesök. Avpatienten får las ut en avgift på högst . Beloppen inkluderar ersällningäven för del första läkarbesök som sker med anledning av remiss saml för sädnnnrönlgen-och laboratorieundersökningar m. m. som patienten blir remitterad lillvid läkarbesöket. Meddelas vården vid läkares besök hos den sjuke kan en filläggsavgiflav . tas ul av den försäkrade. Vid rådfrågning per telefon utgår endaslpatientavgift med . Dennn avgift las dock i nllmänhel ul endasl om rädfrågningenleder lill läkemedelsförskrivning och betalas dä på i samband med allmedicinen betalas. Inom annan läkarvård än offenllig får läkare för varje palienlbesöktillgodoräkna sig arvode med högsl det belopp som anges i läkarvårdslaxan.Läkaren får i patientavgift la ul högsl . Om läkaren har rätt fillarvodeshöjning får i patientavgift tas ul . Vid läkares besök hosden sjuke får las ut en tilläggsavgift av . För telefonrådfrågning utgörpatientavgiften högst . Skillnaden mellan läkararvodd och patientavgiftenbetalas av direki lill läkaren i form avläkarvårds-ersättning. 1980/81:73 26 Undersökning eller behandling hos sjukvårdshuvudman eflerremiss från försäkringsansluten privatpraktiserande läkare är avgiftsfri förpatienten. Ersättning utgår från försäkringen till sjukvårdshuvudmannen med 147kr. för varje sådan undersökning eller behandling. Vid remiss från fördagshäl-sovårdsmotlagningsom registrerats hos allmän försäkringskassa är ersättningsbeloppet 127 kr.för varje remitterad patient och patientavgift får tas ul med högst . När en person ansöker om förtidspension,handikappersättning eller vårdbidrag kompletteras ansökan i allmänhel med ettläkarutlåtande. Bestämmelser om ersättning för bl. a. sådana läkarutlåtandenfinns i en särskild förordning (1975:1157). Om utlåtandet utfärdas ellerundersökningen genomförs av läkare anslälld hos offenllig sjukvårdshuvudmanutgår ersättning från sjukförsäkringen till huvudmannen med . perundersökning eller utlåtande. I vissa fall betalar den försäkrade . 1.3 Ersättning för sjukvårdande behandling Enligt 2 kap. 6 § AFL ulgår ersällning för försäkrads ulgiflerför annan vård eller behandling i anledning av sjukdom än läkarvård, tandvårdoch sjukhusvård. Närmare bestämmelser härom finns numera i förordningen(1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling m. m. Man skiljer iförordningen mellan sjukvårdande behandling i offenllig vård och annansjukvårdande behandling. Med sjukvårdande behandling i offenllig vård avses sådansjukvårdande behandling som ombesörjs av sjukvårdshuvudman. Arvodet för sjukvårdande behandling i offentlig vård är , för varje besök. i patientavgift och försäkringen betalar mellanskillnaden. Med annan sjukvårdande behandling än i offentlig vårdavses sådan sjukgymnastisk behandling som lämnas av privatpraktiserandesjukgymnast eller läkare som är uppförd på en av allmän försäkringskassaupprättad förteckning. Den som är ansluten till försäkringen får lillgodoräknasig arvode med högst det belopp som anges i taxan. Patientavgift får las ut medhögst . Sjukgymnast som har rätt till arvodeshöjning får dock la ul 25 kr.i patientavgift. När vården ges vid besök hos den sjuke får en tilläggsavgiftpå . För telefonrådfrågning utgår patientavgift med högst 10 kr.Försäkringskassan betalar skillnaden mellan arvode och patientavgift direkitill vårdgivaren genom behandlingsersältning. I 2 kap. 7 § andra styckei lagen om allmän försäkring (AFL)regleras gottgörelse från försäkringskassa till arbelsgivare/företagshälsovårdscenlralsom anordnar vård åt sina eller medlemsföretagens anställda. 1980/81:73 27 huvudregel för beräkning av goltgörelsebelopp - fastställdi kungl. brev den 12 december-1955 till dåvarande riksförsäkringsanstallen -får gottgörelsen besiämmas till högst hälften av arbetsgivarens nettokostnaderför sjukvårdande åtgärder. Om arbetsgivaren också har vidtagit åigärder avhälsovårdande nalur, får gottgörelsen bestämmas lill högsl hälften av desammanlagda nettokostnaderna för sjuk- och hälsovård, om minsl hälften av koslnadernakan antas belöpa på de sjukvårdande åtgärderna. Om nettokostnaderna försjukvårdande åtgärder understiger hälften av de sammanlagda nettokostnaderna,skall gottgörelsen jämkas nedåt i molsvarande mån. Gotlgörelseutgick till ca 640 företagshälsovårdsmoltagning-ar. Vid ca 225eller av dessa mottagningar uttogs patientavgift vid läkarvårdsbesök. 7.5 Ersättning för resor De grundläggande bestämmelserna om ersättning vid resorfinns i 2 kap. 5-6 §§ AFL. Närmare bestämmelser om resekoslnadsersätlning finnsi sjukreseförordningen (1975:964). Resekostnadsersältning från sjukförsäkringenutgår i samband med ersällningsberätligad läkarvård, landvård, sjukhusvärd,sjukvårdande behandling, sjukvård meddelad av distriktssköterska ellerbarnmorska, rådgivning i födelsekontrollerande syfte, ulprovning ochanpassning av handikapphjälpmedel som efter ordination av behörig personombesörjs av sjukvårdshuvudman samt besök hos läkare vid fördagshälsovårdsmollagningsom är registrerad hos allmän försäkringskassa. Ersättningulgår som regel i den mån resekostnaderna vid varje besök överstiger . Förresor i samband med tandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte ärdock karensbeloppet . Är det fråga om landvård som efter remiss frånläkare eller tandläkare meddelas av specialisl-eller speciallandläkare gällerdock huvudregeln i fråga om karensbeloppet. Delsamma gäller landvård sommeddelats barn och ungdom enligl folktandvårdslagen. Även lillföljeslagare utgår i vissa fall ersättning enligl samma regler som för denförsäkrade. Förälder eller annan anhörig som gör besök i öppen offentlig vårdpå grund av sjukdom hos barn som inle har fyllt får vidare ersällning förresekostnad enligl samma bestämmelser som gäller vid egen sjukdom även ombarnet inle är med vid besöket. Ersättning kan också utgå för besök somföräldrar eller andra anhöriga gör hos barn som vårdas på sjukhus.Ersättning ulgår i sisinämnda fall för den del av den sammanlagda kostnaden somvid varje besök översfiger . Slutligen kan skälig kosinad för medföljandevårdare ersättas, om den sjuke behöver vård under sjukresa. Ersättning för sjuktransporter ulgår från sjukförsäkringenlill sjukvärds- 1980/81:73 28 Den nvgift somfår las ul nv den sjuke hnr beslämls lill högsl . 1.6 Ersättning för sjukhusvård När en försäkrad vårdas på sjukhus ulgår ersättning frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmannen med . För vnrje dngsom den försäkrnde vistns på sjukhus görs snmtidigl ell avdrag från hanssjukpenning med . Avdragel får dock uppgå lill högsl 1/3 av sjukpenningensbelopp och den ålerslående sjukpenningen skall alllid uppgå lill lägsl 8 kr.per dag. För patient som uppbär hel ålders- eller förtidspension ersällersjukförsäkringen kostnaden för sjukhusvård i snmmnnlagl 365 dngnr. Frågnn om nvgiftsreglervid sluten sjukvård för utförsäkrade patienter hnr behnndlnts i socialulredningensbetänkande Ds S 1977:2. Vidare har tagit upp frägan om enomläggning nv avgiftssystemet för de utförsäkrade patienterna. Frägnn är f. n.föremål för prövning inom socialdepartemenlel. 1.7 Ersättning för hjälpmedel till handikappade Ersällning lill sjukvårdshuvudmännen för lillhandahållnndeav tekniska hjälpmedel ål handikappade ulgår med . för varjeinvånare som vid årels ingång var bosatt inom sjukvårdsområdet. Sedan samtligasjukvårdshuvudmän har antagit regler om avgiftsfria eller prisnedsalta glasögontill barn och ungdomar ingår ersättningen härför numera i grundbeloppet. Den försäkrndefår handikapphjälpmedel kostnadsfritt. 1.8 Ersällning för tandvård Den grundläggande beslämmelsen om ersällning för tandvårdfinns i 2 kap. 3 § AFL. Närmare beslämmelser finns \i landvårdslaxan(1973:638). Enligt landvårdslaxan betalar hnlvaarvodel för landvården genom tandvårdsersätlning. Ålersloden belalas av denförsäkrade genom patientavgift. Om del sammanlagda arvodet under en behandlingsperiodöverstiger , utgår tandvårdsersätlning för del överskjutande beloppetmed 3/4. Om åtgärden utförs som ett led i behandling nv medfödd eller förvärvadansikts- eller käkmissbildning, betalar under vissnförutsättningar hela arvodet. För utgifter för oralkirurgisk behandling, dvs.käkoperationer o.d., och vissa andra åigärder utgår ersättning enligt beslämmelsernaför offentlig läkarvård i läkarvårdslaxan under förutsättning alt vårdenmeddelas vid vissn institutioner. Prop.1980/81:73 29 1.9 Vissa övriga ersättningar Rådgivning i födelsekontrollerande syfle är kostnadsfriför den försäkrade. Ersättning ulgår från socialförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen med . om rådgivning lämnas av läkare och med 55 kr.om den lämnas av annan personal. Bestämmelser härom finns bl. a. i lagen(1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m. Vidkonvalescentvård betalar 3/4 av den försäkrades utgifter förvård som har meddelats på konvalescenthem som finns upplaget iriksförsäkringsverkets förteckning över sådana hem. Ersällningen till denförsäkrade får dock inte översliga vårdavgifien på allmän sal vid hemortssjukhus.Om sjukpenninggrundande inkomst har fastställts skall den försäkrades del av kosinadenmotsvara lägst det belopp som sjukpenningen skulle ha minskals med vid sjukhusvård.Bestämmelser härom finns i behandlingslaxan (1976:1018). Enligt 2 kap. 7 § AFL kan arbetsgivare träffaöverenskommelse med försäkringskassa om ersättning i samband med s. k.företagshälsovård. Patientavgift tas i allmänhel inte ul i samband med sådanvård. Vid läkarvård utom riket ulgår ersättning med 3/4 avläkarens arvode, som dock inle får beräknas till högre belopp än . Ersättning för sjukhusvård ulgår med den avgift som har erlagtsför vården, dock högst med . Beslämmelser härom finns ikungörelsen (1962:388) angående ersättning för sjukvård utom riket enligl AFL. 2 Nedsättning av patientavgifter i öppen sjukvård anlog en proposition (1975:36) sombl. innebar en höjning av såväl sjukförsäkringens läkarvårdsersältning lillsjukvårdshuvudmännen som av patientavgiften. Patientavgiften höjdes då från 12till . med verkan fr. o. m. . I den överenskommelsemellan och som låg lill grund förnämnda proposition anges att skulle la upp frågan omgenerella regler för nedsättning av patientavgiften hos sjukvårdshuvudmännen. utfärdade sedermera rekommendationer lilllandslingen alt införa ett generellt högkostnadsskydd (cirkulär AC 54/75). Dessförinnanhade några sjukvårdshuvudmän på eget initiativ infört syslem för generell avgiftsmaximering(, , och ). har också förekommit nedsättning avpatientavgifter efler särskilt beslut för patientgrupper med omfatiandevårdbehov t. ex. seriebehandlingar (cirkulär AC nr 41/73resp. 20/70). Huvuddragen i dessa rekommendationer m. m. redovisas i delföljande. Prop.1980/81:73 30 2.1 GenereUt högkostnadsskydd inom öppen offenUig vård Enligt rekommendationerna bör den som har erlagtpatientavgift för åtta läkarbesök på grund av sjukdom vara berättigad tillbefrielse från patientavgift för samtUga efterföljande besök under en tolvmånadersperiodräknai från datum för det första besöket. Detsamma gäller erlagd patientavgiftför sjukvårdande behandling. Två sådana besök motsvarar dock ett läkarbesök.Läkarbesök och besök för sjukvårdande behandling i kombination med varandraberättigar också till avgiftsbefrielse. Endast besök inom patientenshemlandsting är i allmänhet kvalifikalionsgrundande, om inle annanöverenskommelse träffats. Läkares besök hos den sjuke räknas i kvalifika-lionshänseendepå samma sätt som patients besök på mottagning. Den övre gränsen för sjukvårdskostnaderna under en dlårsperiodför varje patient är fr. o. m. åtta läkarbesök ä20kr., dvs.160 kr.