prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Samordning genom minskning av lönen sker när denna härrör frånstatligt reglerad anställning som är lägre än statssekreterartjän-sten. Iövrigt torde lönen inte minskas med hänsyn lill den utgåendepensionen. Denu angivna principerna för statssekreterarnas pensionering har tillämpats ävenvid pensionering av del fåtal andra politiskt tillsatta tjänstemän somentledigats i anslutning till regeringsskifte. Dethar ansetts att samma principer skall kunna tillämpas även vid senareregeringsskiften. De praktiska erfarenheterna av pensioneringen har emellertidavslöjat brister i samordningen. Dessa bör avhjälpas. Del finns också skäl attöverväga ytterligare ändringar. Jag förordar därför atl en särskild utredaretillkallas med uppdrag atl närmare överväga de principer som varit vägledandevid pensioneringens utformning och ev. ändringar av dem. Utredarenbör särskilt beakta de förändringar som har uppkommit fiH följd av dennuvarande polifiska situafionen med vad den kan komma all innebära i fråga omtäta regeringsskiften. Man måsle räkna med möjligheten 1980/81:103 174 av att en statssekreterare innehar sin anställning endasiunder en valperiod eller kanske ännu kortare lid. Del kan därför finnasanledning att ompröva villkoret om sex års anställning som förutsättning förpension. Statssekreterarpensionen har bestämls endast på grundvalav den fid den f.d. statssekreteraren har tjänstgjort i kanslihuset. Del kansynas rimligt alt vid bestämmande av pensionen la hänsyn även lill annanslafiig anställning och till icke-statlig anställning med pensionsrält som denreguljära stalHga Ijänstepensionsrätten samordnas med. Utredaren bör övervägaom och i vilken omfallning tid för sådana anställningar bör få tillgodoräknas.I anslutning härtill bör utredaren överväga förulsältningarna för en jämnareinväxning mot hel pension. Eftersom del här oftast gäller förhållandevis ungapersoner, är det tveksamt om del finns skäl alt bibehålla nuvarande princip medell pensionsminimibelopp som svarar mot av hel pension. Enligl minmening är del i princip inle godtagbart alt en f.d. statssekreterare före denallmänna pensionsåldern samfidigt uppbär pension som statssekreterare ochinkomst av förvärvsarbete ulan nedsättning av någondera förmånen. De bådaförmånerna bör alltså normalt samordnas. Samordningen synes böra ske genomreglering av pensionen, eftersom möjlighelerna fill samordning annars skullebli alltför begränsade. Med beaktande härav bör utredaren överväga atl för lidföre pensionsåldern utforma pensionen som en garanfipension med syfte alt geförsörjning när försörjningen inte kan ordnas på annal sätt. Pensionen böralltså göras samordningsbar, dvs. kunna innehållas eller minskas när den f.d.statssekreteraren före fyllda uppbär inkomst av förvärvsarbete. Vidövervägande av samordningsregler bör utredaren eftersträva elt syslem som intehelt förtar lönsamheten av arbetet. Pensionen bör därför inte allfid samordnasmed hela sidoinkomslen utan bara i den omfattning som förutsätts för en lämpligavvägning av totalförmånerna. Uppenbart är all samordningsbeslämmelser medförbesvärligheter av både teknisk och personlig natur. Samordningen bör utformasmed beaktande av önskvärdheten av lättnader i dessa hänseenden. Som ettkomplement lill samordningen bör övervägas att låta pensionsrätlen upphöra heltnär det kan anses motiverat med hänsyn lill den nya anställningens natur ochförmåner. Det bör också övervägas om inte en vägran all anta acceptablaanslällningserbjudanden bör kunna påverka pensionens storlek eller medföra alträtlen till pensionen upphör. Utredaren bör vidare uppmärksamma all en f.d.statssekreterare inte bör uppbära statssekrelerarpension och annantjänstepension ulan minskning av den ena av pensionerna. De båda pensionernabör alltså samordnas. Heltidssysselsalta kommunala (landsfingskommunala)förtroendevalda utövar liksom statssekreterarna en verksamhet, vars varakfighelär beroende av den politiska situationen. Med slöd av kommunallagen (1977:179)har kommunerna (landsfingskommunerna) beslutat om pensionsrält för sinahelfidssysselsalla förtroendevalda. Pensionsvillkoren är i flera avseendenHkarlade med dem som tillämpats beträffande statssekreterarna. Frågan omsamordning av en f.d. förtroendevalds pension med inkomst avförvärvsarbete har övervägts inom kommunförbunden. Sådan samordning hargenomförts endasi belräffande lön från anställning. I övrigt har ingagenerella rekommendafioner i frågan lämnats lill kommunerna(landstingskommunerna). Vissa kommuner har dock infört samordning med andraslags förvärvsinkomster genom lokalt utformade bestämmelser av ohka uppbyggnadoch innebörd. Med hänsyn till de likartade betingelserna förstatssekreterarna och de 175 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:8 heltidssysselsaltaförtroendevalda bör utredaren bedriva sill arbele i nära kontakt medföreträdare för kommunförbunden. För en sådan nära kontakt lalar även detförhållandel atl samma politiskt verksamma person kan beröras både avpensionsreglerna för statssekreterarna och av pensionsreglerna för dekommunall förtroendevalda. Någonbegränsning i en f.d. riksdagsledamots rätt alt uppbära oreducerad pension vidsidan av inkomst av förvärvsarbete finns inte. Samordning sker dock genomminskning av jämsides utgående lön när denna härrör från slalligl regleradanställning. Lön från icke-statlig anställning torde däremot inle minskas medhänsyn till den utgående pensionen. Pensionsregleringen förriksdagsledamöterna är i delta avseende i stort sett likartad med den somtillämpats belräffande statssekreterarna. Med beaktande härav bör utredarenbedriva sitt utredningsarbete i nära kontakt med den kommitté som riksdagensförvallningsslyrelse nyHgen tillsatt med uppdrag all se över ersältningssladgan(1971:1197) för ledamöter. Detfinns andra än statssekreterarna som i verksamhet hos staten inte har sammatrygghet som statens arbetstagare i allmänhet och som fått sina pensionsvillkorutformade med hänsyn härtill. Utredaren bör uppmärksamma att hans utredning omstatssekreterarnas pensioner kan komma all tjäna fill vägledning även vid enev. framlida översyn av pensionsvillkoren för dessa personer. Utredarenbör slutligen överväga lämpligheten av att införa elt författ- ningsregleral syslem för pensioneringen av vissa politiskt tillsatta tjänste män. Finner han motiv för etl sådanl syslem, bör han också avge förslag lill bestämmelser. Efter förebild från förordningen om förordnandepension bör dessa utformas som tillägg till eller undanlag från allmänna pensionsavta let. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigardet statsråd som har till uppgift alt föredra frågor om arbets- ochansläUningsvillkor i aHmän tjänst m.m. alltillkalla en särskild utredare allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde ål utredaren. Vidarehemställer jag all regeringen beslutar altkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 8.Tilläggsdirektiv till utredningen (Fi 1976:03) om samordning av statligaåtgärder vid företags obestånd, m.m. Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förfinansdepartementet en kommitté med uppdrag all DelIIB:8 Skr.1980/81:103 176 utredafrågan om samordning av statliga ålgärder vid företags obestånd, m.m. Kommitténhar antagit benämningen (). Utredningenhar avlämnat deibetänkandet (SOU 1979:91) Företagsobestånd, samordning av statliga åtgärder. Det innehåller överväganden ochförslag om en organisation för uppföljning av företag och handläggning avobeståndsärenden samt vissa ändringar i skalteindrivnings-förfarandet. Avbetänkandet framgår vidare att kommittén avser alt fortsätta sill arbete medalt behandla frågor angående nya stödformer, rekonstrukiionsbolag,ackordscenlralernas ställning och verksamhet samt allmänt ombud vid konkurseroch ackordsuppgörelser m.m. 1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken m.m. framhöll dåvarandechefen för industridepartementet alt del kan vara av vikt att staten bygger uppen kapacitet för arbele med förelagsrekonstruklioner m.m. som i fortsättningenbör kunna utnyttjas när temporärt statligt ägarengagemang är aktuellt. Hanavsåg att återkomma med förslag i denna fråga. har som sin mening givitregeringen till känna (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) attföretagsobeståndskommittén bör ges i uppdrag alt utreda frågan vidare. Undersenare år har behovel av ett s.k. rådrumsstöd i obeståndssituationerdiskuterats i flera sammanhang. Inom har frågan ometl sådant stöd beretts med inriktning på att bl.a. lösa samordningsproblemeni förhållande tiH konkurslagstiftningen. En departementspromemoria i dettaämne har upprättats (Ds A 1979:7). Innan ställning las till elt eventuelltrådrumsslöd bör emellertid vissa frågor i anslutning härtill belysas ur ellvidare perspektiv. Chefen för industridepartementet kommer senare denna dag altföreslå atl en särskild utredare tillkallas för att studera frågan om etteventuellt rådrumsslöd. Denna fråga bör inle vidare utredas avföretagsobeståndskommittén. Ifråga om bildande av ett särskilt rekonstruktionsbolag vill jag efter samrådmed chefen för industridepartementet anföra följande. Enfortgående strukturomvandling är en nödvändig process för alt vårt näringslivskall kunna förbli konkurrenskraftigt. Det innebär att nya företag startar ochatt andra förelag läggs ned när verksamheten inle längre kan bedrivaskonkurrenskraftigt och ge en långsiktigt tryggad sysselsättning åt de anställda.Vid en sådan utveckling, som kan leda till konkurs, ackord eller motsvarande,rekonstrueras i allmänhet företagel så att åtminstone en viss verksamhet kanfortgå. En konkurs eller ett ackord innebär att den som satsat kapital ocksåtar konsekvenserna av de risker som är och bör vara förknippade medföretagsamhet. Statenkan emeHertid av olika anledningar ha intresse alt della i arbelel medföretagsrekonstruktioner. I många fall när ett företags existens hotas av akutaekonomiska problem ingår staten bland fordringsägarna. Del kan gäHa obetaldaskatter, statliga lån eller fordran på grund av slallig garanti som måsteinfrias. I vissa fall bevakas statens fordringar bäst genom en rekonstruktiontillsammans med övriga fordringsägare. Självfallet utgör del faktum att stateningår bland fordringsägarna inte i sig elt skäl lill särskilda insatser. Iandra fall kan staten ha intresse av atl medverka eftersom enobeslåndssituation ibland kan leda till strukturförändringar som innebär enfrån samhällsekonomisk synpunkt icke önskvärd lösning. Beroende påobeståndssituationens art kan insatserna variera till omfattning och karaktär.Del är I.ex. en väsenllig skillnad ifall staten bedömer del nödvändigt all gåin 177 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:8 som delägare eller om andra ålgärder är fill fyllest. Staten har inrättat flera organ och vidtagit olikaålgärder för all i skilda avseenden underlätta näringslivetsstrukturomvandling, dels för att uppnå elt så konkurrenskraftigt näringsliv sommöjligt, dels för all i görligaste mån motverka negativa konsekvenser förenskilda människor och för regioner och orter. I flertalet fall torde de organsom finns och de ålgärder som vidtagits vara tillräckliga för atl åstadkomma enfrån samhällets synpunkt acceptabel strukturomvandling. Det kan likväl finnasskäl atl utreda om nu tillgängliga ålgärder kan behöva kompletteras. I enlighet med uttalande börföretagsobeståndskommittén därför ytterligare utreda behovel av eltrekonstrukiionsbolag. Utredningsarbetet bör leda lill ell ställningstagande tillfrågan om etl särskilt rekonstrukiionsbolag bör bildas eller om de möjlighelersom redan slår lill buds kan anses tillräckliga. Därvid bör beaktas denverksamhet som redan bedrivs av i.ex. banker, konsultföretag, ackordcenlraleroch berörda offentliga organ. Utredningsarbetet bör la sikte pårekonslruktionsinsatser i slörre företag eller förelag med verksamhet i fieralän. Kommittén bör däremot inle överväga rekonstruktioner av mindre företag. finner atl elt rekonstrukiionsbolag bör bildas, bör förslagbelräffande arbetsformer, organisation, finansiering av verksamheten och formerför beslut om statligt ägarengagemang läggas fram. Olika allernaliv bör därvidprövas och diskuteras. En lösning med elt rekonstrukiionsbolag med egnakapitalresurser bör jämföras med ell alternafiv som innebär alt bolaget fårsärskilda kapitaltillskott av slatsmaklerna för varje enskilt fall. I fallbolaget bör ha egna kapitalresurser krävs preciserade regler som anger i vilkafall bolaget skall kunna engagera sig. Del är även viktigt atl avgöra på vilketstadium i en obeslåndssituation som rekonslruktionsbolagel skall kunna agera.Kommittén bör därvid överväga om en anknytning av rekonslruktionsbolagel kanske lill något befintligt slalligl organ eller bolag med kompelens all arbetamed förelagsrekonstruklioner, I.ex. En utgångspunkt för kommitténs arbele bör vara all elleventuellt rekonstrukiionsbolag skall medverka lill en omstrukturering ocheffektivisering av berörda företag. Bolaget bör vara inriktat påfidsbegränsade insatser. Kommittén bör överväga hur bolaget kan organiseras förall elt företag efter rekonstruktion snabbt skall kunna övergå till nya ägare.Som generell riktlinje bör gälla att etl eventuellt bolag inte skall engagerasig i en rekonstruktion om förutsättningar inle bedöms föreligga för fortsattföretagsekonomiskt bärkraftig drift. Eventuella insatser måste alllid ske medbeaktande av hur andra förelag i den aktuella branschen kan påverkas.Konkurrenssnedvridande effekter måste motverkas i största möjliga ulslräckning.I sammanhanget bör också erinras om de internationella åtaganden som Sverigehar gjort i fråga om subventioner till förelag, bl.a. subventionskoden i anslutningtill Allmänna tull- och handelsavtalet (). Som en utgångspunkt för kommitténs arbele skall gälla allalla förslag som läggs fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser inom det område som förslagen avser. Del innebär all om kostnadskrävandeförslag läggs fram måste samfidigt visas hur förslagen kan finansieras genombesparingar i form av rationaliseringar och omprövning av pågående verksamhetinom ulredningsområdet. Även i övrigt har kommittén att beakta vad som sägs ide direktiv som utfärdals fill samtliga kommilléer och 12 1980/81. 1 saml Nr 103 1980/81:103 178 särskilda utredare angående finansiering av reformer (Dir1980:20). Jag hemställer atl regeringen preciserar och utvidgarutredningsuppdraget i enlighet med vad jag förordat. Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av statskontorets organisation m.m. Departementschefen, stalsrådel Mundebo, anför. Den cenirala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen har behandlats vid innevarande (prop. 1979/ 80:124,FiU 1979/80:26, rskr 1979/80:308). I propositionen lämnades förslag lill huvuduppgifter ochverksamhetsinriktning för statskontoret. Vidare angavs vissa riktlinjer förstatskontorets organisation och arbetsformer. Den närmare utformningen avstatskontorets organisation m.m. borde enligl proposifionen dock överlåtas påen särskild organisationskommitté. En strävan borde vidare vara allstatskontorets nya organisation skall kunna lillämpas fr.o.m. den 1 januari1981. En huvuduppgift för organisafionskommittén borde enligtproposifionen vara att mot bakgrund av de föreslagna förändringarna iverksamhetsinriktningen lämna förslag till programindelning och organisationför statskontoret. Vad gäller statskontorets organisation framhölls ipropositionen (s. 36) all en strävan borde vara alt bygga upp en organisationsom är flexibel i den meningen atl statskontoret kan bilda lämpligl sammansattaprojektgrupper och fillhandahåHa kompetenta personer för uppdrag av skildaslag. Vidare borde få beslutsnivåer eftersträvas. Beträffande arbetsformernaborde enligl proposifionen en riktlinje vara all arbetet i myckel slorutsträckning skall bedrivas i form av projekt med fastställda mål och tids- ochresursramar. Likaså borde som riktlinje gälla att även tjänstemän i ledandeställning skall della i projektarbete. Andra riktlinjer borde vara atl söka organisations-och arbetsformer som underlättar atl personal inom utredningsverksamhetenutnyttjas för uppgifter inom den normgivande och stödjande verksamheten ochvice versa. I del sammanhanget måste klarläggas hur man på etl effektivt sällskall kunna utnyttja den ofta knappa kvalificerade experfisen i många frågor,inle minst ADB-frågor. Också behovel av att behålla någon form avsektorindelning av verksamheten nämndes i propositionen som en utredningsuppgiftför organisationskommittén. I propositionen anfördes atl del på grund av den natur,som arbelel med rafionalisering och administrafiv utveckling har, är angelägetatt forfiöpande få till stånd personalmässig förnyelse genom rekrytering av nypersonal och cirkulation meHan olika befallningar och arbetsuppgifter.Möjligheter borde även finnas att få fill stånd cirkulation mellanstatskontoret och andra myndigheter. Del kan vidare finnas skäl atl förkvalificerade projektledare 179 Kommittéer: Budgetdepartementet Del IIB:9 och utredare inrätta etl anlal tjänster ulan ansvar förpermanenta enheter inom verket. (FiU 1979/80:26) konstaterade i sitt av godkända betänkande attstatskontorets nya organisation endasi var löst skisserad i propositionen.Frågan borde därför på nytt underställas när huvudlinjerna är klara.Vidare anfördes att det är angeläget att organisafionskommittén arbetar snabbiså atl den nya organisationen kan byggas upp möjligt och arbetsroskapas vid statskontoret. Om emellerfid tidsschemat därvid skulle bli alltförpressat får den nya organisationen genomföras , docksenast . som är avsedd alt svara för arbetet med statskontoretsnya organisafion bör nu tillkallas. Riktlinjerna för arbetet har, som framgåttav det föregående, dragils upp i propositionen. Dessa bör vara utgångspunktenför kommitténs arbele. Kommittén bör föreslå de ändringar som erfordras istatskontorets instruktion samt lämna förslag lill andra författningsändringaroch sådana ändrade föreskrifter i övrigt som regeringen utfärdar. bör även pröva med vilka frågor ochpå vilkel sätt statskontoret skall arbeta inom del kontorstekniska området.Perspek-fivet får därvid dock inte begränsas lill enbart utrustning ulan måsleavse kontorsfunklionen i sin helhet. I propositionen anförs all ett råd för melodfrågor börinrättas vid statskontoret. bör lämna förslag angåenderådets ställning, uppgifter och sammansättning samt lill de åtgärder som behövsför inrättandet. Del börankomma på statskontoret atl enligt kommitténs anvisningar svara för sådanaulredningar och sådant biträde i övrigt som behövs för organisafionskommitténsarbete. Kostnaderna för statskontorets medverkan bör belasta åttondehuvudfitelns förslagsanslag Statskontoret. Om det finns behov av all anlitapersoner utanför slatskonlorel i organisationskommitténs arbete, får kommitténgöra framställning härom lill chefen för budgeldeparlementet. Målet bör som nämnts vara atl statskontorets nyaorganisation om möjligt skall kunna tillämpas fr.o.m. den 1 januari 1981.Arbelel bör därför läggas upp och bedrivas med utgångspunkt i atl förslag tillregeringen i programindelnings- och organisationsfrågorna lämnas senast den 1oktober 1980. Förslag till regeringen bör kunna lämnas i etapper, om så befinnslämpligt. Förändringen i statskontorets organisation avses varagenomförd under /82. Följaktligen påverkar kommilléns arbeleutformningen av statskontorets anslagsframställning för nämnda budgetår. Delbör därför ankomma på kommittén atl på lämpligl säll medverka i arbetet medstatskontorets anslagsframställning avseende /82. bör vid arbetets påbörjande ochunder arbetets gång informera berörda personalorganisationer och bereda demfillfälle atl framföra synpunkter. Del bör därutöver åligga kommittén atl pålämpligt sätt informera berörda arbetstagare om kommitténs arbete. Med hänvisning fiH vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartementet att fillkalla en kommitté med högst fem ledamöter för attutforma förslag fill ny programindelning och organisation för statskontoret, all utse en av ledamöterna all vara ordförande. 1980/81:103 180 att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna för kommitténs arbele, med undanlag för statskontorets medverkan,skall belasta åttonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till vägtrafikskatteutredningen (B1977:05) Departementschefen, stalsrådel Mundebo, anför. Med slöd av regeringens bemyndigande den 24 mars 1977tillkallade jag en särskild utredare för atl göra en leknisk översyn avväglrafikbeskallningen (vägtrafikskatteutredningen), B 1977:05, dir. 1977:44och 1979:9. I samband med beslut om en ny trafikpolitikutlovades all utredaren skulle ges i uppdrag att utreda frågan omskatlekonstruklionen för elfordon (prop. 1978/79:99, /79:18, rskr1978/79:419). Riksdagsbeslutet omfattade också elt önskemål om atlutredningsuppdraget skulle avse även elbussar. Utredaren bör nu erhålla dettauppdrag. Fordon med elektriska drivsystem har fåttökad aktualitet. De anses ha både miljöoch energipolitiska fördelar. genom styrelsen för leknisk utveckling (STU) och slalens industriverkengagerat sig i och bidragit till forskning om och utveckling av elfordon. lill finansieringen av ell elfordonscenlrum i medsyfte all påskynda utvecklingen av elfordon. Det slalliga Svenska UlveckiingsAB arbetar bl.a. med batteriutveckling. har redan köpt någraeldrivna fordon och planerar all göra ytterligare inköp. Även andra statligamyndigheter och enskilda företag har gjort beställningar av elfordon. I vissakommuner undersöks möjligheterna all införa elfordon i den kollekliva trafikenoch annan nyttotrafik. eldrivet fordon kan drivas med batterier som placerasi fordonet eller i släpvagn fill fordonet. Etl eldrivet fordon kan också varaförsett med en mindre diesel- eller bensindriven motor, generator,ackumulatorer och elmotor. Elströmmen lill elmotorn alstras i den avdieseleller bensinmotorn drivna generatorn och lagras i ackumulatorerna. Enform av elfordon av mera specielll slag är den s.k. trådbussen, som drivsantingen med ström från det allmänna nätet eller med ström från både detla nätoch batterier. Det har gjorts gällande att den fortsatta utvecklingen ochen ökad användning av eldrivna fordon hämmas av gällande beskattningsregler.Därvid har särskilt framhållits atl den höga batlerivikten leder lill en iförhållande lill skatten på konventionellt drivna fordon högre skall enligllagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon och enliglväglrafikskallelagen (1973:601). Vidare har framhållits atl den sammanlagdaeffekten av kilomelerskatten, som enligl nuvarande regler utgår för elbilar 181 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 11 av kilomelerskatten för andra fordon, och skallenenligl lagen (1957:262) om allmän energiskall på den elektriska energi somförbrukas för laddning av batterierna är oförmånlig för de eldrivna fordonen.De nu nämnda förhållandena bör undersökas närmare av utredaren Utgångspunkten för utredarens arbele bör vara atl finna enskattekonslruklion för de olika eldrivna fordonen, som kan användas för all sålångl del är möjligt utjämna de skillnader som kan finnas i skattebelastningenpå dessa fordon och på likvärdiga, konvenfionelll drivna fordon. Del är möjligt alt elfordonens särskilda egenskaper kankomma all motivera en förmånligare beskattning för deras del än vad som gällerför andra fordon. Del är inle en uppgift för utredaren alt ta ställning härtillmen den beskaltningsordning som föreslås bör utformas med tanke på en sådanmöjlighet.