prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Länsslyrelsen vill i huvudsak instämma med ulredningen i fråga om behovel av ulredning av fiskerätt före beslul om bildande av fiskevårdsomräde. Fiskerätt är inte sällan så svårt att utreda alt kostnaderna härt'ör inte står i skäligtförhållan de till fiskerättens värde. En reglering efter viss förebild av lagen om äganderättsutredning och legalisering synes därför vara befogad. 1 prakti ken lorde det dock ofta anses lämpligl att delaktigheten uireds redan under förrättningen. Erforderiiga föreskrifter för att arbetet härmed inte skall tillåtas fördyra förrättningen lorde tillhöra de planerade anvisningarna lill ledning för förrättningsman. Delföreslagna förfarandet synes vara grundat på atl endasi ansvararför prövning av allmänna intressen medan förrältningsmannen endast fär ellbegränsat ansvar. Detla har lell lill en detaljreglering som måste tyngaförfarandet. Enligl erfarenhet kan ett väsenlligl större ansvaranförtros förrätlningsinslansen, i synnerhet som utserförrällningsmän och kan förordna om överprövning. ViUkoren för bildande.Förslagel är i hög grad ägnat atl tillgodose del allmännas intresse av attfiskevårdsområden bildas och alt dessa förses med gmndregler för fisketsutnyttjande som tillgodoser det allmännas intresse. Måhända kan detförhållandet atl fiskerätlsägarnas inlresse har fått en till synes kärvbehandling i förslagel motverka detta syfte. I praktiskt handlande torde detvara svårt all tillskapa fiskevårdsområde för alt bereda en vidare kretsmöjlighet atl fiska mol en stark ägareopinion i fiske som fillhör flera olikaägare. Den i förslagets 9§ andra stycket intagna undantagsregeln frånopinionsvillkoret, som kan uppfattas som ett alltför långl tillgodoseende avallmänt intresse, synes knappasi vara motiverat av praktiska behov och börutgå. Kostnaderna för bildande.Den föreslagna förenklingen av förtällnings-förfarandet är sakligt motiveradoch ägnad all hålla nere kostnaderna för atl bilda fiskevårdsomräde. Sett urenskild synpunkt torde del emellertid komma att uppfattas som inkonsekvent attkostnaderna i princip skall betalas av delägarna, i synnerhet när fisket inteär avsett all nyttjas kommersiellt. Det är därför väsentligl alt statsbidragkan utgä. Enligt mening bör en konsekvens av det föreslagnaförfarandet vara alt kostnaderna inle skall fördelas mellan delägarna, i varjefall inle för bildande av fiskevårdsområde som huvudsakligen uppbärs av allmänlintresse. Kostnaderna bör, i den män de inte täcks av bidrag, kunna debiterasfiskevårdsområdel och förskolleras av länsslyrelsen. 4.2.16------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Fiskerättsförteckning.---------------------------------- Förslagetom förenklad fiskerättsulredning bör i princip tillstyrkas. Förfarandet.Förrättningarna försvåras och fördyras av oenhetliga regier t ex när det gällerkallelseförfarande. Det är ekonomiska och praktiska skäl som främst lalar fören anpassning lill AL (anläggningslagen) och SFL (lagen om förvaltning avsamfälligheter). Det finns där färdiga rutiner att bygga på. Också för sakägareoch allmänhet är det en fördel med en i olika sammanhang enhetlig lagstiftning. Enmindre lämplig konstrukfion synes vara att , 1980/81:153 138 somförrällningsmän utses, jämväl skall kunna meddela undanlag fränopinionsvillkoret i 9§ 1 st i den föreslagna lagen om fiskevårdsområden. Besväröver förtättningsmannes beslul avgörs ändå i första instans av . Villkorenför bddande.--- Motivationen bland delägarna i etl fiske vårdsomräde är betydelsefull för dess verksamhet. Genom alt låta fiske rättsinnehavarna även i fortsättningen fä rösta om bildande av fiskevårds omräde kan fövaltningen av ett. sådanl omräde komma atl gagna fisket i landet. vill därför slarkl understryka atl bildande av fiske vårdsområden skall föregås av omröstning. Förslagsvis skulle en omröst ning kunna ske på följande sätt: "Vid omröstning har varje delägare en röst. De som med samäganderäll äger en eller fiera fasligheler har gemen samt en röst. Om minst en femtedel av de närvarande röstberättigade delägarna begär del, skall röstning ske efter delaktighetstal." 4.2.17 Länsstyrelseni : Förfarandet. För alt rationalisera handläggningen vid bildandet av fiskevårdsomräden är del lämpligl all direkt utgå från all fasfighelsbildningsmyndighel bör vara förrällningsmän och att ansökan om förrättning görs direkt dit. Den föreslagna modellen för fiskerättsulredning synesändamålsenlig. vill dock ifrågasätta om ersättandet av omröstningefter delaktighetslal med en opinionsmätning bland kända fiskerättsägareuppfyller kraven pä rättssäkerhet. Enskilda fiskerättsägares intressen kankomma att förbises. Den enskilda rätten måste ges betryggande garantier.Länsslyrelsen föreslär därför alt del i lagen om fiske-värdsområden klartfastläggs all fiskevårdsomräden i regel inle skall omfatta annat än fiske medhandredskap. Skall fiskevårdsomräde omfalta annat fiske fordras samtycke avfiskerätlsägaren. Särskill vikligl är det med en strikt gränsdragning mellanhandredskapsfiske och övrigt fiske då fiskevårdsområden bildas för områden därvärdefullt fiske med icke handredskap förekommer, exempelvis fasta ålfiskenvid kusten. 4.2.18 Länsstyrelseni : Fiskerättsförteckning. I enlighet med sina tilläggsdirektiv har ulredningen föreslagit en förenklad form av fiskerättsutredning, vars resullal benämns fiskerätlsförteckning. Denna utredning bedöms kunna utgöra lillräcklig grund för alt, på det säll försla gel anger, mäta delägarnas inställning till frågan om bildande av fiske vårdsomräde. Häri delar ulredningens bedömning. En fiskerättsutredning enligl del nu rådande mönstret har emellertid - efter som den utgör ell hjälpmedel under förvaltningen av omrädel, säsom vid ekonomiskt mera omfattande satsningar på fiskevårdande åtgärder - ett vidare användningsområde än atl bara ulnylljas vid bildande av fiske vårdsomräde. Detla framgår bla av alt elt flertal fiskevårdsföreningar valt att låta utföra fiskerältsutredningar ulan all direkl ha syftat till en områdesbildning. I många fall känner alltså fiskerätlshavarna ell behov av att ha en lillföriitlig utredning med delaktighetsberäkning lill förfogande. Det är svårt alt se hur detla berättigade behov praktiskt och framför allt ekonomiskt skall kunna tillgodoses inom den föreslagna lagstiftningens ram. Fräga är om man inle pä något sätt bör möta den efterfrågan pä kompletta fiskerättsutredningar som antar finns. Förfarandet.Utredningens förslag all fiskevårdsomräden skall bildas vid en förrättninggillas av . Med hänsyn till den vikl, som förslaget lägger vid denlokala och regionala planeringen på fiskets områ- 1980/81:153 139 de,framstår det som naturligt all också i fortsättningen har ettavgörande inflytande vid områdesbildningen. Del kan emellertid i sammanhangetövervägas om del inte vore lämpligt atl låta hela förfarandet vid bildande avfiskevårdsområde ske hos en och samma myndighet, som då skulle varaförrätlningsmyndighel efler förebild i flera nyare lagar på fastighetsrättensomräde. Eventuellt skulle härigenom kunna vinnas vissa fördelar, såsomexempelvis en snabbare handläggning. Delta skulle då få vägas mot att manmister den direkla förbindelsen i mellan den tilltänktafiskeplanläggningen och områdesbildandel. 1 bifogad PM, som upprättats inomlänsstyrelsens lantmäterienhel, anförs yllerligare synpunkter på frågan omfaslighelsbildningsmyndighelen som förrätlningsmyndighel vid bildande avfiskevårdsomräden. Del bör också uppmärksammas vad som i nämnda PM anförtsangående möjligheterna till fastställelse av fiskerättsförteckningen ochändringen i den. Ilänsstyrelsens yttrande över betänkandet fiskevårdsomräden förordades attdelgivningslagens regler i sin helhet blev tillgänliga i fråga om kallelse Ullförrältningssammanlräde. menar fortfarande all vissa fördelarskulle uppnås genom den lösningen. Man skulle exempelvis få till ständ ensamstämmighet med reglerna i faslighetsbildningslagen, anläggningslagen ochledningsrättslagen vilkel skulle vara en effektivitetsvinst, eftersom del ipraktiken ofta kommer all vara samma förrättnings-män som handhar de olikainstituten på fastighetsrättens omräde. Dessulom skulle man få enkostnadsbesparing. Med "ortstidning" avses oftast ett flertalfidningar. Annonskoslnaderna kan då uppgå lill belydande belopp. Om antaletfiskerältsägare är begränsat kommer kungörelsekoslnaderna att draanmärkningsvärt slor del av förrätlningskostnaderna. I de fall samUigafiskerättsägare är kända - lex genom all fullständig fiskerättsulredning finnseller samfällighetsförteckning till jordregislrel upprättals eller fastighetsregistretinnehåller erforderliga uppgifter - kan ordinär delgivning (3 § 1 st DelgL)ställa sig betydligt billigare. En följd av att del vid bildandet av etl fiskevårdsomräde endastkrävs en förenklad fiskerättsulredning är att kostnaderna för förrättningenenligl förslaget skall fördelas efter skälighet. I många fall måste det häruppstå tveksamhet och tvist vid kostnadsfördelningen. Även för detta fall voredel önskvärt om delägarna, när de så önskar, har en möjlighet atl i ställetlägga en delakfighetsberäkning fill gmnd för fördelningen. Om ändå enskälighetsbedömning måste göras bör det i lagförarbeten eller på annat sätt gesvissa riktlinjer för hur en sädan bedömning ska göras. 4.2.19Länsstyrelsen i : Fiskerättsförteckning. Slor enighet råder omalt den fiskerättsutredning som utförs av förrättningsmannen i regel äronödigt omfattande med hänsyn lill den begränsade rättsverkan som den har.Ulredningens metod alt begränsa officialutredningen fill framställning av enpreliminär förteckning över fiskedelägande fasligheler och lill prövning avsenare framställda anspråk pä fiskerätt bör i allmänhet fillfredsställa rimligakrav på rättssäkerhet inför områdets bildande. Vid fördelning avförtättningskostanden liksom under förvaltningen kommer delägarna emellertidstundom att begära omröstning efter delaktighet. Om de då ej kan nå dentillräckliga majoritet som delaktighetslalen kräver måste en fullständigfiskerättsutredning göras i efterhand. Det blir dä, enligt utredningen, istället delägarna själva som får bekosta denna fullständigafiskerättsulredning. anser atl del kan bli mycket 1980/81:153 140 kostsamtför delägare atl begära omröstning efter delaktighet. Det kan därför i vissafall vara mofiverat med slalsbidrag även i dessa fall. Förfarandet.Länsslyrelsen utser i regel faslighetsbildningsmyndighet, - speeialenheten ilänet - atl vara förrällningsmän. Del har visal sig vara ändamålsenligt.Utredningarna är myckel gedigna och del krävs sällan nägra kompletteringar.Likväl anser länsslyrelsen det vara fördelaktigt all även i fortsättningen hamöjlighel till självständig prövning om annan förrättningsman har den kunskapoch erfarenhel som uppdraget kräver. Om specialenheten belastas med alltförmånga förrättningar kan väntetiden bli lång. Finns då lex möjlighet atlutnyttja lex en pensionerad lantmätare finns det tidsvinster att göra. Länsslyrelsenser med tillfredsställelse atl utredningen föreslår atl besvär ej skall fåanföras självständigt över valet av förrättningsman. Enligt15 § lagförslaget skall förrältningsmannen utfärda kungörelse, varifiskerättsägarna kallas till sammanträde. Däri skall bla inlagas föreläggandeför "okända fiskerättsägare" all senasl vid sammanträdet anmäla anspråkpä fiskerätt. anser att lagtexten bör ändras så att dessa anspråkskall anmälas senast före sammanträdet. Förrättningsmannen skulle dåfä tid att bällre granska framställda yrkanden. Fiskerätlsförteckningen skulleocksä bli kortektare och sammanlrädesliden kunde minska. anser atl det föreslagna opinionsvillkoret är eltsleg i rätt riktning för alt underlätta bildandet av fiskevårds-områden. förslag bortfaller emellertid opinionsvillkoret om bildande avfiskevårdsområde bedöms som synnerligen angeläget från allmän synpunkl. Omundanlagsbestämmelsen vad gäller opinionsvillkoret är tillämplig, skall detladessutom framgå av förrättningsmannens förordnande. Utredningen har visseriigenframhållit atl denna möjlighel kommer atl utnyttjas endasi i undanlagsfall.Även om så blev fallet finns det enligl uppfattning ejtillräckliga skäl för all sätta opinionen ur spel. avslyrkerdärför förslaget i denna del. 4.2.20Länsstyrelsen i län: Fiskerättsförteckning. tillstyrkerförslagel i denna del. Förfarandet.Ulredningens förslag innebär en viss begränsning av officialiniuativet. Enligtnuvarande tillämpningsföreskrifter 5§ äger fiskeriintendenten rätt ingeansökan om områdesbildning. Dä emellertid denne äger att vid fiskenämndssammanträde väcka frågor om förrättning, tillstyrkes förslaget. Som anförts inledningsvis saknas i stort sett den kommunala ochregionala planeringen på fiskels område. finner det därförangeläget att en sådan planering kommer till stånd. ---- Länsstyrelsenvill--- särskilt framhålla viklen av alt, i fall där opinionsvillkoretställs mot allmänna intressen, det allmänna verkligen dokumenterar att åtgärdenär synneriigen angelägen. Då delaktighetslal som regel ej kommer att framräknas vidbildandel, kan fördelning av kostnaderna efter delaktighet ej som läggastill grund för kostnadsfördelningen. Detla kan leda till Ivistigheter vid denfördelning enligt skälighetsprincipen, som framstår som kvarvarande alternativ.Om däremot en fullständig fiskerättsutredning förelåg behövde en sådansituation aldrig uppstå. Länsstyrelsenanser vidare, att om fiskevårdsområde bildas med det huvudsakliga syftet attfillgodose allmänhetens fritidsfiskeintressen, statsbidrag bör utgå med minstbelopp enligt gällande normer. Prop.1980/81:153 141 4.2.21 Länsstyrelseni : Förfarandet. I 21 § förslaget till lag om fiskevårdsområde anges att fiskevårdsomräde skall äga bestånd från den dag stadgar och styrelse finns för området. För alt lillgodose kravel på klarhet hos avtalsslutande parter mfl i frågan om vid vilken lidpunkt fiskevårdsområde blir juridisk person och därmed behörig att förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter anser länsslyrelsen atl registrering av fiskevårdsområdet bör ske innan det erhåller nämnda rättsliga status. Med de lokala olikheter som fisket har i skilda delar av landetanser del nödvändigl all förutsättningarna för atl rätt värda ochutnyttja fisket som naturresurs försl uireds och vägs in i översiktlig kommunaloch regional planläggning pä fiskels område. 1 en sådan planering kan sädanafaktorer som fiskevattenkvalilet, nalurliga fiskemöjligheter, artförekomst,fiskelryck och förutsättningar för bildande av fiskevårdsområde närmarekartläggas. anser att en sådan planläggning med bred förankringpå lokal och regional nivå inle blott kommer att medföra en gynnsam utvecklingsåvitt avser bildande av fiskevårdsområden utan även utgör en fömtsättning fören sädan utveckling. Olika berörda intressenters uppfattningar kan i en sädanplanläggning vägas samman och beaklas med hänsyn till de förhållanden som underplaneringsperioden förväntas råda i kommunen och regionen. Tillkomsten av ensådan planläggning bör därför påskyndas och pä alla sätt stödjas. Fören god hushållning med den naturresurs som fisket utgör - varvid med hushållninghär avses såväl vård som nyttjande - är det angelägel all alla av fisketberörda intressenter samverkar. Förutsättningarna för en sådan samverkankommer, enfigl mening, väl all kunna tillgodoses genomtillämpningen av del förslag till organisationsform för fiskevård och-nyttjande som utredningen lämnat samt genom och regional planläggningpå fiskets område. och fiskenämnden bör filläggas uppgiften atti samråd ..med kommunerna aktivt verka för att fiskevårdsområden kommer tillständ i den omfattning som fömtsätts i planeringen. I konsekvens med avslyrkan av ulredningens förslagtill inlösen av del rörliga redskapsfiskel vid södra kusl(avsnitt 6.2.1.2) vill länsslyrelsen föreslå atl del för inlösen beräknadeersättningsbeloppet med avseende på ifrågavarande kuststräcka i ställetomdisponeras lill förmån för fiskevårdande åtgärder och bildande avfiskevårdsomräden. 4.2.22--------------------------------------------- Länsstyrelseni län: Fiskerättsförteckning. fiskevårdsområdesbildningenkommer frågor om fiskerättsliga förhållanden ofta i blickpunkten. Det kanockså ifrågasättas om del är riktigt atl vid Uppkommen Iveksamhel skjuta överfrågan om fiskerätt eller ej på den enskilda markägaren. Förfarandet.Enligl ulredningens förslag blir förfarandet i samband med förordnande avförrättningsman mer omständligt än . 1 motsats lill Ulredningen anserlänsstyrelsen del inte behövligt att genom särskilda föreskrifter och direktivreglera förhållandel mellan länsslyrelsen och förrättningsmannen. Erforderligakontakter bör här kunna ske enkelt och informellt. Ulredningenvill slopa nuvarande fastställelseprövning av fiskevårdsomrädenoch ersätta den med besvärsprövning. Härmed synes dock föga vara vunnet.Visserligen fungerar den ordning utredningen föreslagit väl i fråga om annanlagstiftning exempelvis faslighetsbildningslagen. Prop.1980/81:153 142 Emellertid anger ulredningen som skäl för sitt förslagfrämsl önskemålet om att med större snabbhet få igång nya fiskevårdsomräden.Därtill kan dock sägas att, ätminslone i Kristianslads län, länsstyrelsenshandläggningstider genomgående varit korla. De längsta väntetiderna harförelegat hos förtällningsmannen och i kammarrätten. Om fiskerältsutredningarnaenligt förslaget görs mer preliminära än finns det risk att renafiskerättsfrägor, som redan nu dominerar såsom anledning till erinringar, i änhögre grad kommer upp i form av besvärsärenden. Och någon möjlighel att heltavvisa någorlunda motiverade fiskerättsanspråk innebär inte heller det nyaförslaget, om än della i högre grad ger möjlighel atl begära ytterligareutredning av markägaren. I motsats till vad som gäller eller attfiskeområdesbildningen träder i kraft från den dag beslutet därom vunnit lagakraft föreslär ulredningen all området skall äga bestånd från den dag sladgaroch styrelse för området finnes. Detta innebär dock alt rättsläget vidöverklagande av beslul i vissa hänseenden blir oklart särskilt i fråga omförvallningen. Dessa frågor bör ytterligare övervägas. VUlkoren för bildande. gäller för bildandeav fiskevårdsomräde krav på viss majoritet bland fiskeintressenlerna.Ulredningen föreslår nu att majoritelsreglerna upphävs och ersätls av etl merallmänl utformat s. k. opinionsvillkor, som innebär all del i stället skallkrävas att fiskerätlshavarna ej mera allmänl motsätter sig områdesbildningenoch har beaktansvärda skäl för detta. I detla hänseende godlar länsslyrelsenutredningens förslag eftersom nuvarande majorilelsregler får anses något stelbentaoch dä opinionsvillkor av del slag som här föreslagils kommit till användning iannan jämförbar lagstiftning. 4.2.23 i : Förfarandet. 16 §.Meddelande om kungörelsen bör även tillställas . I betänkandel, sid. 171, anges nämligen atl det är lämpligl att tjänsteman från länsslyrelsen är närvarande vid sammanträdel. Kostnaderna för bddande. Enligl ulredningen skallslalsbidrag endasi kunna utgä till de fiskevårdsområden som förbinder sig altupplåta fisket till allmänheten. anser att nuvarande regler förstatsbidragsgivningen inle bör ändras. Det är nämligen angeläget, t.ex. frånfiske-värdssynpunkt, all fiskevårdsomräde bildas även om fisket inle upplåts. 4.2.24--------------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Fiskerättsförteckning. reviderade förslagel har valts nya former förfiskerätlsulredningen som kan jämföras med äganderättsutredning enligt lagen omäganderättsutredning och legalisering. Då denna lagsliflning har givit eltmyckel gott resultat bör en jämförbar lagstiftning med fördel kunna användasför fiskeulred-ning. Förslaget innebär ocksä ell billigareutredningsförfarande. I betänkandet anges sälunda all utredningskostnaden kanreduceras till av kostnaden för en fullständig officialutredning.Reduceringen åstadkommes genom aktiv medverkan från delägarna och enfördelning av ansvarel mellan förrättningsman och delägare. Den förenklade fiskerältsutredningen kan dock föranleda enökning av antalet eflerprövningar. Enligt förslagel skall den, som efler delförrältningen avslutats, gör gällande rätl lill fiske ulan atl vara upplagen ifiskerättsförteckning vara skyldig atl om så påfordras styrka sin rätl. Då delär väsenlligt all reducera de nu höga kostnaderna i samband med bildande avfiskevårdsomräde, tillstyrker förslagel. Prop.1980/81:153 143 Den utredningsmetod somredovisas ger såvitt enheten kan bedöma en god och för ändamåletanvändbar förteckning över fiskerältsägarna ---- .1bilagan nr 1 framhålles att faslighetslängdernas ägamppgifter väl överensstämmermed de lagfarna ägarna och all längdernas uppgifter därför bör kunna godtassom underlag för den preliminära förteckningen. Lantmäterienhetenär emellertid av den uppfattningen att längdernas ägareuppgifter inte okritisktkan användas i förteckningen, eftersom dessa ibland avviker fränfastighetsbokens. Det är ocksä att märka att enligl § 3 i förslaget fömtsättslagfaren ägare till fastighet med rätt lill fiske vara fiskerättsägare.Fastighetslängdens uppgifter måste därför alllid jämföras med fastighetsbokensföre användandet. En ålgärd som vid ell stort antal fiskerättsfastigheter kan blikostsam, innan inskrivningsregistret datalagts. Lantmäterienhetenutgår ifrän alt dessa synpunkter kommer alt beaktas vid utformningen av deriktlinjer för framställandet av den preliminära förteckningen som enligtförslaget skall ankomma pä lantmäteriverket efter samråd med . Förfarandet.Lantmäterienheten anser, all ulredningen i nu framlagt slutbetänkande borde hatagit upp och närmare diskuterat sambandet mellan hushållningsplaner ochgällande planlagsliftning samt kontaktvägarna mellan olika myndigheler motbakgrunden av rådande osäkerhet beträffande fiskets planering. Altlänsstyrelsen vid sin lämplighetsprövning mäste beakta att fiskevårdsområdelkommer all utgöra en lämplig fiskeribiologisk och administrativ enhet ligger isakens nalur. Hur den enskilde fiskerättsägaren emellerUd skall fä tillfälleatl la del av och yttra sig över de hushällningsplaner som fiskenämndernaupprättar och vilka i stor utsträckning kommer atl ligga till grund förlänsstyrelsens ställningslagande har utredningen inte berört. Lantmäterienhetenställer sig tveksam till procedurförfarandel som är tvivelaktigt med hänsynfill den enskildes rättssäkerhet. Grundreglerna för fiskevårdsområdel utformasju under stort hänsynstagande till allmänna intressen som bevisbördangenom opinionsvillkorels utformning lagts på den enskilde. En enskilds ansökankan t.ex. efler remissbehandlingen (§ 11) på grund av utförd fiskeplanläggningkomma att ulvidgas lill alt avse ett betydligt större omräde än den sjö sökandenföreslagil. Utvidgningen kan medföra atl kostnaderna för upprättandet avfiskerätlsförteckningen flerdubblas, varvid de enskilda drabbas avmerkostnaderna, om inte den myndighet som föreslagit utvidgningen uppträder sommedsö-kande. Fall kan också länkas där förrältningen till följd av detallmännas ingripanden får avslutas ulan atl fiskevårdsområde bildas, varvidförrättningskostnaderna får betalas av sökanden (jfr 22 § lagförslaget). Oavsettatt förrältningsmannen enligl förslaget är bunden av direktivkommer emellertid myckel stora krav all slällas på hans kunnighet i ocherfarenhel av fastighelsrätlsliga frägor, när fullständig fiskerättsulredningsaknas. Förutom all upprätta fiskerätlsförteckning skall förrättningsmannenenligt lagförslaget mottaga anmälan om innehav av fiskerätt, tillse allinnebörden i anmälda anspråk blir klarlagd, bedöma humvida omfånget avfiskerätt skall bli föremål för särskild utredning och om sä prövas nödvändigtförelägga sakägare alt påkalla fastighetsbeslämning, verkställa särskildulredning om oförenliga anspråk på fiskerätt anmälts och slutligen upprättaförteckning över de fastigheter, som skall anses ha fiskerätt. Dessaförrätlningsmannens åligganden begränsar -såvitt lantmäterienheten kan förstå -på elt avgörande sätt kretsen av förrällningsmän. 1980/81:153 144