prop · G403111 · 1980-12-31 00:00:00 — 1. omfastighet eller del av fastighet genom förbiseende inte har blivit taxerad 2. om taxering har ägt rum avannan egendom än fastighet 3. om fastighet har upptagits såsomskattepliktig fastän den är undantagen från skatteplikt, eller har undantagitsfrån skatteplikt, trots att så inte hade bort ske 4. om fastighet eller del avfastighet har taxerats på mer än en ort 5. om taxeringsbeslut beträffandefastigheten har blivit oriktigt på grund av felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 6. om eljest sådana omständigheterföreligger, som har bort föranleda väsentligt annorlunda taxering och särskilda skäl föreliggerför prövning av besvären 1980/81:111 60 7. om underrättelse som avses i 20 kap. 14 eller 18 §§, har haft felaktigt innehåll. Besvär enligtdetta kapitel prövas av länsrätten. Har taxeringen prövats av länsrätten,skall kammarrätt pröva målet. Har taxeringen prövats avkammarrätt eller regeringsrätten, skall regeringsrätten pröva målet. Regeringsrätten ochkammarrätten får, om besvär enligt detta kapitel finnes böra upptastill prövning, förord:ia att målet skall upptas och vidare handläggas av länsrätt. Anförs besvär i särskildordning hos länsrätt, äger 21 kap. 2 § motsvarande tillämpning. övriaa bestämmelser om besvär Besvärsrätt tillkommerden som vid ingången av taxeringsåret är ägare avfastighet liksom den som därefter, dock senast före ingången avfemte året efter taxeringsåret, har blivit ägare av fastigheten ävensom arrendator,vilken jämlikt avtal, ingånget efterkommunalskattelagens ikraftträdande, gentemot ägare har att ansvara för skatt Eörfastighets garantibelopp. Taxeringsintendentfår inom den för honom gällande besvärstiden anföra besvär till fastighetsägarens förmån. Därvid har hansamma behörighet som fastighetsägaren. 1980/81:111 61 Finnerlänsrätt, kammarrätt eller regeringsrätten vid prövning avbesvär rörande allmän fastighetstaxering, att taxeringen har verkställts på orätt orteller har underlåtits på rätt ort, får rätten, efter vederbörandes hörande,vidtaga erforderlig rättelse. Taxeringen får dock inte höjas utöver vadtidigare har bestämts, om inte sådan höjning har yrkats i besvären. Angåendefullföljd av talan mot beslut i anledning av besvär som haranförts i särskild ordning, så ock i fråga, somavses i 3 §, skall i tillämpliga delar gälla vad i denna lag i övrigt är föreskrivetangående besvär rörande allmän fastighetstaxering . Harpart anfört besvär över länsrätts eller kammarrätts beslut i mål angående fastighetstaxering,får även motpart föra talan mot beslutet, även omden för honom föreskrivna besvärstiden har utgått; dock åliggerdet honom att inko.mma med sådana besvär inom en månad från utgången av den tid inom vilken de först anförda besvären harskolat anföras. Återkallas eller förfaller eljest den första besvärstalan, är även densenare besvärstalan förfallen. Ifråga om besvär enligt denna lag skall vad som är föreskri vetför kommun gälla jämväl for landstingskommun och annan menighet, som äger utöva beskattningsrä-tt. Prop.1980/81:111 62 Avlänsrätt behandlad fastighetstaxeringsfråga får återförvisastill rätten för förnyad behandling. Dennalag träder i kraft såvitt avser 18 kap 21 § och 29-43 §§ två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommitfrån trycket i samt i övrigt den1 och skall tillämpas första gången i fråga om allmän fastighetstaxering . 1980/81:111 63 Lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i frågaom taxeringslagen (1956:523) att 158, 160-162 och 164-169 §§ skall- upphöraatt gälla och att rubrikerna närmast före158, 164 och 168 §§ skall utgå. 164 § 1-3 mom. 19 79:175 164 § 4 mom. 1971:399 155 § 1971:399 157 § 1-2 mom. 1973:1106 157 § 3-4 mom. 1979:175 Denna lag träderi kraft och skall till- lämpasförsta gången i frågaom allmän fastighetstaxering åc 1981. Bestämmelserna skall dock alltjämt tillämpasi fråga 1980 och tidigare. 1980/81:111 64 Lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Hätiaenom föreskrivs i frågaom lagen om allmänna förvaltningsdomstolar (1971-.289) att 11, 12, 16-19 och 21 §§ skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kam.marrätt är delad i avdelningar. Regeringen får bestämmaatt avdelning skall vara förlagd till annan ort än den därdomstolen har sitt säte. Avdelning bestårav presidenten eller en såsom ordförande sa.mt av minst tv-å kammarrättsråd, av vilka en ärvice ordförande. Om särskild sammansättning Om särskild sammansättning av kammarrätt vidbehandling av kammarrätt vid behandling av mål om fastighetstaxering av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser i ta: finns bestämmelser i fasti»:;- lagen (1956:623). Bestämmelser hetstaxeringslagen (1979:1152) om domförhet vidbehandling av Bestämmelser om domförhet vid kommunalbesvärsmål finns i behandling av kommunalbesvärs- 13 a §. mål finns i 13 a §. Kammarrätt är domförmed tre lagfarna ledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter får ej sitta i rätten. När det är särskilt föreskrivet att nämndemanskall ingå i rätten, är kammarrätt domförm.ed tre lagfarna ledamöter och tva nämndemän. Fler anfyra lagfarna ledamöter och tre nämndemän får i sådant fall ejsitta i ratten. Kammarrätt är dock domför utan nämndemän 1, Lagen om trvek t 1979:165 1980/81:111 65 1. vid prövning avbesvär över beslut som ej innebär att målet avgöres, 2. vid förordnanderörande saken i avvaktan på målets avgörande samt vid annan åtgärd somavser endast måls beredande, 3. vid beslut varigenom domstolenskiljer sig från målet utan att dötta prövats i sak. Handlägges mål somavses i andra stycket gemensamt med annat .-r.ål, får nämndemän deltagavid handläggningen även av det senare målet. Omdomförhet vid behandling Om domförhet vid behandling av mål om fastighetstaxering av mål om fastighetstaxering finns bestämmelser i taxerings- finns bestämmelser ifastig- lagen (1956:623). Bestämmelser hetstaxeringslagen (1979:1152). om domförhet vid behandling av Bestämmelser om domförhet kommunalbesvärsmål finns i vid behandling av kommunalbs- svärsmål finns i 13 a § Regeringenbestämmer i vilken omfattning åtgärd som avser endast måls beredande f-årvidtagas av lagfaren ledamot i kammarrätten eller annan tjänsteman vid denna. Länsrätt får efterbeslut av regeringen vara delad i avdelningar. Avdelning består av ordförande ochminst tvä rådmän. Ordförande är lagmannen eller en chefsrådman. Omsärskild sammansättning Om särskild sammansättning avlänsrätt vid behandling av av länsrätt vidbehandling av mål om fastighetstaxering mål av fastighetstaxering finnsbestämmelser i taxer ings- finns bestämmelser i fastig- lagen (1956:623). hetstaxeringslagen (1979:1152). Länsrätt är domför med enlagfaren domare och tre nämnde.Tiän om inte annat följer av 13 §. Fler än fyra nämndemän får intesitta i rätten. Senaste lydelse 1979:165 5Riksdagen 1980/81. 1980/81:111 66 Omdomförhet vid behandling Om domförhet vid behandling avmål om fastighetstaxering av mål om fastighetstaxering finns, förutom i 18 §, be- finns, förutom i 18 §, be- stämmelser itaxeringslagen stämmelser i fastighetstaxe- (1956:623) . ringslagen (1979:1152). Regeringenbestämmer hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätten. Länsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. Länsrätt är domför med enlagfaren domare ensam 1. när åtgärd somavser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittneeller sakkunnig som begärts av annan länsrätt samt vid sådant förhör i ärende enligt utlänningslagen (1954:193) sombegärts med stöd av 40 § sam.ma lag, 3. vid beslut._som avser endast rättelse avfelräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut, såvitt gällersvenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, om återkallelsetills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägran tills vidare att godkänna körkortet,när det är uppenbert att sådant beslut börmeddelas, 5. vid annat beslut som inteinnefattar slutligt avgörande av mål. 6.mål om besiktning en-liqt fastiqhetstaxeringsla- gen(1979: 1152). Omdet inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsuttenrätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattarprövning av målet i sak. Vadsom sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mål enligt bevissäkringslagen(1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen, enligt lagen(1979:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om handlingsundantagande frän taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskningoch om 1980/81:111 67 befrielsefrån skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen(1956:623), 3. mål om omhändertagandeför utredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960:97), 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5. mål om uppdelning av taxe- mål om uppdelning av taxeringsvärde enligt 8 § 3 mom. ringsvärde enligt 20 kap. sistastycket kommunalskattela- fastighetstaxeringslagen gen(1928:370), (1979:1152), 6. mål som avser ändring avtaxerad inkomst med högst . 7. mål enligt skatte- ochtaxeringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer medparternas samstämmiga mening, 8. mål om rättshjälp genomoffentlig t biträde i ett ärende hos en annan myndigfiet, 9. mål i vilket saken äruppenbar. Nämndeman ikammarrätt och länsrätt utses genom val. förrättas avlandstinget eller, om i länet finns kommun som inte ingår ilandstingskommunen, av och kommunfullmäktige medden fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen.I förrättas val av kommunfullmäktige iGotlands kommun. Valetskall vara proportionellt, om det begärs av minst såmånga ledamöter som motsvarar den kvot, som erhålls omantalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökad med1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val är särskilt föreskrivet. Varttredje åc väljes halva väljeshalva antalet nämndemän i kammarrätt antalet nämndemän i kammarrätt och länsrätt. När val avde och länsrätt. När val av' de nämndemän som ingår i länsratt nämndemän som ingår i länsrätt Prop.1980/81:111 68 vidbehandling av mål om fas- vid behandling av mål om fastighetstaxeringskall ske fram- tighetstaxering skall ske framgår avtaxeringslagen (1956:623). går av fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Regeringenfår för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas bland dem som för samma mandatperiod harutsetts till nämndemän i hovrätt. Nämnde.man i hovrätt får även iannat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är kyrkobokförd. Nämndeman ikammarrätt och länsrätt utses men får avgå . Om nämndeman i sådan rätt visar giltigt hinder, får rättenentlediga honom . Den som har fyllt har rätt att frånträdauppdraget. Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, 'förfalleruppdraget. Bestämmelserom mandatperiod Bestärrimelser om mandatperiod för sådan nämndeman som ingår för sådan nämndemansom ingår i länsrätt vid behandling av i länsrätt vidbehandling av mål om f astighetsta:-cer ing mål ora fastighetstaxering finnsi taxeringslagen finns i fastighetstaxerings- (1956:623). lagen (1979:1152). Närledighet uppkommer, utses ny nämndeman för den tid som återstår. Ändras antalet nämndemän, får nytillträdande nämndeman utses än som följer av förstastycket. 1980/81:111 69 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Besvärsreglervid allmän fastighetstaxering, följdändringar m. m. (Ds B 1980:8) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern(), , kammarkollegiet, , kammarrätterna i Göteborgoch , hyresnämnden och arrendenämnden i , länsrätterna iStockholms, , , , och ,, samt , (),(), (), statens planverk(planverket), statens lantmäteriverk (LMV), (), länsstyrelserna i , , ,, , , och , , samtNorrbottens län, länsstyrelsernas organisalionsnämnd (), arrendelagskommittén,stämpelskatteulredningen, Föreningen revisorer (), . Kooperativa förbundel (KF), (),(), (),(), Svenska kommunförbundel(), (),, (), (), (), (), , (), (), , (), , och (). Härutöver har yttrande inkommit från . och har lämnat in ettgemensamt utarbetat svar. åberopar som sitt yttrande det avVattenfall och gemensamma svaret. LRF har som sittyttrande ingett ett inom Lantbrukarnas skattedelegation upprättat utlåtande.Sveriges skogsägareföreningars riksförbund delar de synpunkter som harframförts i nämnda yttrande. hänvisar till de synpunkter somframförs i Lantbrukarnas riksförbunds yttrande samt avger eget svar. har avgett ett gemensamt remissvar. I följande sammanställning redovisas endast yttranden överde delar av betänkandet som tas upp i de remitterade förslagen. De sifferbeteckningarsom anges efter olika rubriker syftar på motsvarande avsnitt i betänkandet. Prop.1980/81:111 70 2.1 Uppgifter från myndigheter m. m. konstaterar under hänvisning tillbyggnadsnämndernas ökade arbetsbelastning med tillfredsställelse att kommitténinte har föreslagit någon utvidgning av nämndernas uppgiftsskyldighet. Enligt TORbör byggnadsnämndernas rapportering även innehålla uppgifter om sådant, somiakttagits i samband med den besiktning som vidtas för räkningi anledning av beviljat byggnadslov. LMV och CFD framför synpunkter i fråga omlokal skattemyndighets möjlighet till rättelse av fastighetsbeteckningarna ifastighetsbanden så atl dessa skall komma att överensstämma med de officiellabeteckningarna i jord- och stadsregister (fastighetsregister). Inför AFT 81 har - enligl överenskommelse , och - en rättelserutininförts så att fastighetsbeleckningarna i fastighetsbanden i så slorutsträckning som möjligt skall komma att överensstämma med de officiellabeteckningarna i jord- och stadsregister (fastighetsregister). Rättelserna hargjorts genom s. k. HB-avisering från fastighetsregistermyndigheten till lokalaskattemyndigheten. Det är av stor vikt att denna rältelserulin kan fortsättaäven efter . Sådana rättelser bör givetvis kunna ske utanbesvärsförfarande -detta bör enligt LMVs mening på något sålt komma lilluttryck i lagstiftningen. Liknande synpunkter framförs av CFD. 2.2 Besiktning (2.2.4) Allmänt Förslaget att införa tvångsbesiktning har fått ett blandatmottagande av remissinstanserna. Många remissinstanser tillstyrker eller lämnarförslaget att införa tvångsbesiktning utan erinran. Hit hör bl. a. JK, RRV,, kammarrätten i , länsrätterna i , ,, och , länsstyrelserna i ,och samt , RSV, LMV, ,och . Flera remissinstanser ställer sig negativa till förslagetatt införa ivångsbesiktning, bl. a. länsrätterna i , samt , i , LRF och KF. De flestaremissinstanserna berör frågan huruvida behov av tvångsbesiktning föreliggereller ej. Övervägande antalet remissinstanser anser att det föreligger ellerkan föreligga behov av tvångsbesiktning. Andra instanser anser att de nuvarandemöjligheterna till inhämtande av uppgifter är tillräckliga, såsom begäran omuppgifter från ägaren, inhämtande av uppgifter från myndigheter, frivilligbesiktning, länsrättens möjlighet att i 1980/81:111 71 besvärsmål företa syn. Några remissinstanser anser atttvångsbesiktning skulle utgöra en i den enskildes privatliv särskilt ingripandeåtgärd. Frågan om förslaget uppfyller krav på rättssäkerhet behandlas av fleraremissinstanser. anser att underlaget vid fastighetstaxeringenär bristfälligt och bör förbättras. Hovrätten anser att ökade möjligheter tillbesiktning bör kunna bidra till att taxeringarna blir så likformiga ochrättvisa som möjligt och menar att några mer vägande invändningar inte kan riktasmot principen att besiktning skall kunna genomföras även mot fastighetsägarensvilja. Förslaget är enligt hovrätten ägnat att ligga till grund förlagstiftning. Kammarrätten i anser att besiktning är ettvärdefullt instrument för att fä till stånd ett rikligt laxeringsresultat ochanser det vara angeläget att besiktning kan ske även om fastighetsägaren intesamtycker till det. Kammarrätten pekar på möjligheten att taxeringsnämnden fåravstå från tvångsbesiktning och att taxeringsiniendenten i stället anför besväri de mål där besiktning behövs men ej kunnat komma till stånd. Länsrätten kandå tillämpa bestämmelserna i om syn och rätta till de taxeringsbeslut somblivit felaktiga på grund av brister i utredningen. Om man väljer en sådan linje,kan man enligt kammarrätten undvara ivångsbesiktning. Kammarrätten i SundsvaU anser atl de uppgifter som lämnasi fastighetsdeklarationer ofta är felaktiga eller ofullständiga och att det äruppenbart att dylika brister i uppgiftslämnandet utgör en påtaglig felkälla vidfastighetstaxeringen. Kammarrätten menar att det torde föreligga ett visstbehov av att kunna företa besiktning även mot fastighetsägarens vilja. Även länsrätten i menar att förslaget fåranses motiverat med hänsyn till intresset av att uppnå en materiell rättvisa ibedömningen av underlaget för fastighetens taxeringsvärde. Länsrätten i menar att behovet avtvångsbesiktning i och för sig torde vara begränsat. Genom den anknytning tillförvaltningsprocessen, som förfarandet får i och med länsrättens medverkan ochgenom de regler som föreslås för själva besiktningsförrättningen, har engodtagbar avvägning mellan kraven på rättssäkerhet och riktig taxeringåstadkommits. För det behov som ändock kan finnas tillstyrker länsrätten därförförslaget. Även i tillstyrkerförslaget och pekar på dess preventiva funktion. framhåller att besiktning mot fastighetsägares viljaav många torde uppfattas som ett väsentligt ingrepp i den personligaintegriteten och att denna möjlighet bör utnyttjas med största försiktighet.TOR uppger att del emellertid är angeläget att man vid fastighetstaxeringenökar möjligheten till kontroll av de uppgifter, som skall ligga till grund förtaxeringen. Besiktning av fastighet är enligt att betrakta som en viktigkontrollåtgärd. anser att kommittén anfört godtagbaraskäl för lagstiftning om besiktning av fastighet mot fastighetsägarens vilja.En sådan Prop.1980/81:111 72 åtgärd är emellertid, enhgt samfundet, av ingripande slagoch måste emellertid förbindas med särskilda rättssäkerhetsgarantier. Länsrätten i , som avstyrker förslaget,kan inte finna att de skäl som har förts fram för tvångsbesiktning, som äravsedd för rena undantagsfall, är så starka alt institutet bör införas.Länsrätten framhåller att behov av besiktning föreligger ytterst sällan och attden då i regel kan genomföras efter överenskommelse med fastighetsägaren. Manpekar även på åtskilliga praktiska svårigheter. Även länsrätten i anser att kommitténinte har anfört skäl som kan motivera att institutet tvångsbesiktning införs ifastighetstaxeringssammanhang. Länsrätten erinrar om att länsrätt i besvärsmålhar rätt att göra syn av en fastighet ocksä mot ägarens vilja. För det fåtalfall då tvångsbesiktning kan anses erforderlig, bordet, enligt länsrätten,räcka med att sådan går att få till stånd hos länsrätten. Liknande synpunkter anförs av länsrätten i ,som även betonar integritetsaspekten. i avstyrker att entvångsbesiktning införs eftersom en sådan inte står i rimlig proportion tilldet långtgående ingrepp i fastighetsägarens privata förhållanden entvångsbesiktning innebär. Länsstyrelseni län framhåller att den inte känner till något fall därfastighetsägare vägrat besiktning och uppger att den föreslagna lagstiftningenkan uppfattas som mera våld än nöden kräver. Liknande åsikt framförs avlänsstyrelsen i . i är f. n. inte beredd atttillstyrka förslaget. Skulle det emellertid visa sig att bestämmelser omtvångsbesiktning fyller ett starkt behov bör frågan, enligt ,övervägas på nytt. i vill inte motsätta sig ettinförande av den föreslagna besiktningsmöjligheten. uttryckeremellertid farhågor för att lagstiftningen inte kommer att tillämpas och ävenbli okänd för fastighetsägarna. anser att tvångsbesiktning ingriper ihög grad i fastighetsägarens intresseområde. m. fl. menar att om enrätt till tvångsbesiktning över huvud taget skall anses godtagbar ur rättssäkerhetssynpunkt,bör del krävas att varje risk för dess tillämpning genom misstag kan uteslutas.Vidare anser m. fl. att det bl. a. bör fordras att rekvisiten förtillåtlighet av besiktningsbeslut erhåller en mer strikt utformning. ifrågasätter om inte förslaget omtvångsbesiktning går väl långt och anser att kommittén borde ha övervägtåtgärder där samma effekt kan åstadkommas på ett enklare och mindre resurskrävandesätt. Enligt FARbör införande av tvångsåtgärder ske medförsiktighet och alltid ställas i relation till vikten av att få fram denaktuella informationen. Med hänsyn härtill och då tillfredsställande underlagpraktiskt taget undantagslöst torde kunna erhållas utan tvångsbesiktning,ställer sig FAR tveksam till om 1980/81:111 73 det verkligen kan anses motiverat att vidfastighetstaxeringen införa en regel om tvångsbesiktning för erhållande avunderlag för taxeringen. finner med hänsyn bl. a. till gällande regler omsyn behovet av det föreslagna nya regelsystemet om besiktning om tillhopa 13paragrafer mera vara ett uttryck för en strävan till perfektionism än ettverkligt behov och ifrågasätter om det bör införas. anser det tveksamt omregler om tvångsbesiktning verkligen är erforderliga men anser att det iundantagsfall, såsom då frivillig besiktning inte kunnat ske, kan varamotiverat med tvångsvis besiktning. Förbundet anser att förslaget bl. a. inteuppfyller kraven på tillfredsställande skydd för rättssäkerheten och denpersonliga integriteten och föreslår därför vissa ändringar. Lantbrukarnas skattedelegation, som avstyrker förslaget,anför: Enligt delegationens erfarenhet är det ibland av visstvärde att vid fastighetstaxering besiktning utförs. Initiativet till sådanbesiktning kommer i allmänhet från fastighetsägaren själv. Man kan därför iregel utgå från att det ligger i fastighetsägarens eget intresse att besiktningkommer till stånd. Mot bakgrund härav anser delegationen att det inte finnsnågot egentligt skäl att införa tvångsregler för besiktning. Fastighetsägarenssamtycke bör således erfordras liksom . I annat fall uppkommer risk förmotsättningar mellan fastighetsägare och fastighetstaxeringsnämnd. Till bildenhör att de uppgifter som lämnas vid fastighetstaxeringen ofta är svåra attprecisera och mera har karaktär av bedömningsfrågor. Har fastighet bytt ägarekan det visa sig omöjligt att över huvud taget utreda vissa frågor i efterhand.Att i sådanl läge föranstalta om tvångsåtgärder skulle uppfattas som stötande.Delegationen anser dessutom att den av kommittén åberopade parallellen medinkomsttaxeringen haltar på grund av att fastighetstaxeringen har mindreekonomisk betydelse än inkomsttaxeringen. KF anser att förslaget inte bör genomföras inte minst medtanke på att det innebär långtgående ingrepp i den personliga integriteten.Enligt KF:s mening är det i de fall där Iredska förekommer lämpligare och mereffektivt att utnyttja vitesinstitutet. uppger sig inte ha något atterinra mot förslaget under förutsättning att tillämpningsområdet inte blirvidare än vad kommittén har tänkt sig. Förbundet har därvid också fäst viktvid att beslut om besiktning skall fattas av domstol. LMV, som tillstyrker förslaget, framhåller att den iegenskap av central myndighet för fastighetsvärderingen har stort intresse avatt fastigheternas klassificeringsdata är korrekta, eftersom flera av devärderingsmetoder som används bygger på fastighetstaxeringens beskrivningav fastigheternas storlek, byggnader m. m. Prop.1980/81:111 74 2.2.1 Förutsättningar (2.2.4.1) Förslaget om under vilka förutsättningar tvångsbesiktningskall få ske har godtagits eller lämnats utan erinran av de flestaremissinstanserna. Några remissinstanser har uttryckliga synpunkter påförslaget i denna del. Hit hör bl. a. JK, , kammarrätterna iGöteborg och , länsrätten i lån, länssryrelsen iÖstergötlands län, , VattenfaU m.fi, SBEF och . JK anser att i 18 kap. 30 § bör klart framgå att medoriktig uppgift skall jämställas avsaknad av uppgift.