prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett samarbete med så många intressenter kommer också, vUketkommittén själv förmodar, alt stöta på flera svårigheter. Remissinstansersom är tveksamma till förslaget är bl. a. rektorsämbetet vid iUppsala, regionslyrelsen i , högskolorna i ochHärnösand!Sundsvall, länsskolnämnderna i , och ,och . Regionslyrelseni är beredd påta sig ett sammanhållande ansvar i ett sådant avutredningen föreslaget organ. Utredningen borde dock, menar ,kunnat fylligare belysa även andra tänkbara alternativ. kantänka sig en mera inskränkt sammanhållande roll, innefattande ansvar för sammankomstermed det regionala samrådsorganet och viss administrafion i samband med dessa. Högskolani SundsvaU anför alt ett organ för regional samordning måste inrättas. Det ärdock inte nödvändigt med centrala anvisningar om hur detta skall ske, vilka personersom skall ingå i detta organ etc. Berörda insfitufioner inom varje region börsjälva få överlägga och besluta om hur denna samordning skall ske i resp.region. Frånflera remissinstanser, bl.a. länsskolnätnnderna i , , Jämtlandsoch , understryks önskvärdheten av att det regionalasamarbetet byggs upp utan centrala regler och anvisningar. VadSFK anför beträffande FoU-arbetets innehåll och genomförande tillstyrks av praktiskttaget samtiiga remissinslanser. Framför allt välkomnas kommitténs förslag ommer långsiktig planering och breddning av FoU-arbetet, både vad avsertvärvetenskaplig uppläggning av projekten och utökat antal forskningsområden.Vidare uttalar remissinstanserna sitt stöd för förslaget till fastahögskoletjänster med ämnespedagogisk inriktning. Vissakritiska synpunkter framförs från högskolan förlärarutbildning i och länsskolnämnderna i och Jämtlandslän. Institutionenför pedagogik vid högskolan för lärarutbildning i finner iutredningen ingen tillfredsställande analys av hur FoU-anslaget utvecklats ochvilka villkor som faktiskt gällt. Institutionen anser att utredningen inte tillräckligtdiskuterat och analyserat den problematik som rör dels relationerna mellan gmndforskningoch tillämpad forskning, dels relationerna mellan s. k. extern och internforskning. Konsekvensen är därmed att det är svårt att kvalificerat diskuteraförslagen i brist på underlag. Institutionen stödjer i princip förslagen, mendetta stöd är utifrån de villkor utredningen arbetar med. 1utredningen påpekas behovet av fortsatt utbyggnad av forskning kring områdensom berör vuxenpedagogik, invandrarfrågor, ämnespedagogisk forskning samtyrkesämnenas pedagogik. Insfitutionen instämmer i att det är betydelsefullt attdessa områden får möjligheter att utvecklas men nämner även de praktiskt-estetiskaområdena samt den ulbildning som berör levnadsvanor och hälsofrågor. Inslilulionentillstyrker utredningens förslag och betonar särskilt betydelsen av bättresamordning av planeringen vad gäller läroplansforskning ochläroplansutveckling samt av att längre temaorienterade projekt kommer till sländ. Avslutningsvisframhåller institutionen den utomordentligt stora betydelsen av alt ett antalforskartjänster byggs upp vid varje instituion efter Prop.1980/81:97 113 mönsterfrån forskningsråden, dvs. tjänster som löper och kräverdocentkompetens, och av att tUl dessa tjänster knyts temaprojekt. vid universilelel i Göleborg förordar tidsbegränsadeforskartjänster efter mönster från forskningsråden. UHÄuttalar för sin dd stöd för den allmänna inriktning av projektverksamheten somSFK föreslår. Enligt UHÅ bör en sådan inriktning kunna bidra till att motverkaryckighet och "brandkårsutryckningar" i FoU-arbetet. Rektorsämbetetoch pedagogiska institutionen vid i anser att avsärskild vikt är kommitténs förslag om att den tid under vilken ett visst FoU-projekttUldelas medel skall göras mera flexibel. Projektet skall kunna arbeta bådekortare och än . En skulle också ge utrymme för denmera brett upplagda forskningen som kommittén förordar för tematisktarrangerade projekt i vilka flera insfitufioner är engagerade. Pedagogiska insfitutionenanför vidare att en breddning mot ämnespedagogisk forskning bör främjas. Ettökat deltagande av företrädare för undervisningsämnen är eftersträvansvärt. mån särskilda forskartjänster med ämnespedagogisk inriktning inrättas ärdet absolut nödvändigt att dessa förankras i de pedagogiska institutionernainom högskolan. Risken för forskningsmässig isolering skulle vara mycket storom särskilda ämnespedagogiska forskningsinsfitutioner inrättas. Åvenregionstyrelsen i , pedagogiska instUutionen vid universUet i i behandlar fids-aspekten i FoU-projekten.Regionstyrelsen i anför att ulredningens förslag att FoU-arbetetframgent också skall inriktas på kortare projekt för att få framkunskapsöversikter och forskningssynteser är positivt. Regionslyrelsen anfördock att det finns anledning att starkt understryka det viktiga i att sådanaarbeten mer får karaktären av synteser och analyser av utförd forskning ochdess resultat än som rena översikter härav. Detta bör vara en ambition i syfteatt åstadkomma en möjlighel för skolans verksamma lärare att i sinyrkesutövning kunna dra nytta av detta slags FoU-arbete. Pedagogiskainstitutionen vid i välkomnar kommitténs förslag att FoU-medlenbör satsas dels på forskningsöversikter, som tar I att framställa,dels på projekt med löptider men anser att förslaget om längre projektfiderinte behöver knytas till kommitténs tankar om s.k. temaprojekt. Länsskolnämndeni instämmer i kommitténs förslag alt treårsprojekten skallbrytas upp och ersättas dels av kortare kunskapsöversikter, dels av längretemaprojekt med uppföljningsansvar. Nämnden vill dock betona viktenav att undvika centralisering till universitetsorterna. Rektorsämbetetvid universUetet i anför att de forskningstjänster, vilka kan bli följdenav förslaget om en satsning på vissa breda specialiteter, t.ex. vuxenpedagogikoch invandrarfrågor, bör inrättas under de samhällsvetenskapligafakultetsnämnderna. Ämbetetstöder i övrigt de förslag som framförs av kommittén. Särskilt positivt finnerdet förslaget rörande en tvärvetenskaplig projektförankring, vilket börinnebära att flera discipliners kunskap utnyttjas i skolforskning. Att därvidproblemområdet utbildning-samhälle får större vikt är glädjande. Ämbetetstöder även förslaget rörande fortsatt uibyggnad av de samhällsvetenskapligafakulteterna med inriktning dels mot breda specialiteter som vuxenpedagogikoch invandrarfrågor, dels på ämnespedagogisk forskning och yrkesämnenaspedagogik. Beträffandede fasta forskartjänsterna intar pedagogiska instUutionen viduniversUetet i en till rektorsämbetet motsatt inställning. Institutionenunderstryker behovet av fasta forskartjänster i pedagogik med allmän och bredinriktning och ställer sig inte bakom en uppbyggnad av tjänster med "snäv speciaUnriktning". Regionslyrelseni understryker all en kraftig satsning på den ämnesteoretiskaforskningen är angelägen inte minst för de delar av högskolansundervisningssektor som inte tidigare haft möjlighet att bygga upp någon formav ämnesforskning. Planeringsnämndenför lärarutbildning vid i anser beträffande de fastaforskartjänsterna att dessa bör föras till de pedagogiska institutionerna i defall metodikutbildningen sker inom sådana institutioners ram. Om inte så ärfallet bör den ämnesmetodiska forskningen föras till den inslitufion somgenomför metodikutbildningen. På så sätl sker utbildningens forskningsanknytningpå bästa sätt. Förvaltningsnämndenför och i anför att den långsikfigauppbyggnaden av kunskapsresurser inte bara blir en uppgift för desamhällsvetenskapliga fakulteterna. Också andra fakulteter berörs i hög grad. SÖanför att en möjlighet att öka beredskapen för omprioriteringar kan vara attupprätta temaprojeki enligt ulredningens förslag, i vilka forsk-ningsinsUtutionernages ett ansvar för problemområden av central betydelse förutbildningsväsendet. Utredningen har själv pekat på denna möjlighet till omprioriteringgenom att tala om "fortlöpande förnyelse" inom temaprojektet.Samtidigt måste samverkan mellan SÖ och forskarna i lemaprojektet bliintensiv. Forskningsinstitutionernas större självständighet i temaprojekten,som kommittén talar om, kan ju inte innebära att samspelet med uppdragsgivarenskall minska. SÖ delar vidare kommitléns uppfattning ifråga om behovet avbreddning av forsknings-programmet så att forskningsprojekten alltefterproblemens art också får ett större inslag av sociologi, kulturgeografi,statsvetenskap och ekonomiska vetenskaper. Relationen skola-arbetsliv motiverarenligt SÖ en breddning av forskningsprogrammet mot sociologi ochstatsvetenskap. SIVser med lillfredsslällelse att ulredningen uppmärksammat behoven av särskildforskarkompetens inom invandrarområdet. Komvu.x-ulredningentillstyrker förslagel all UHÄ:s planering av den fortsatta utbyggnaden av desamhällsvetenskapliga fakulteterna inriktas på vissa breda specialiteter som vuxenpedagogiskforskning inkl. yrkesämnenas pedagogik. LOanser, liksom utredningen, all del kan vara lill fördel för FoU-verksamheten omman kommer all ha en friare inställning till projektens varaktigheti tiden och deras olika karaktär. Forskningsöversikter av ochprojekt med löptider torde öppna nya möjligheter till kunskap.Däremot behöver inte förslaget om längre pro-jekuider knytas tUl ulredningenstankar om s. k. lemaprojekt. LO, SAF, SHIO och TCO understryker vikten av yrkespedagogisktFoU-arbele. i anknyter tillutredningens mening att resurser bör avsättas för kontakter mellan skolan ocharbetslivet. vill understryka denna synpunkl och finnersådana diskussioner i hög grad väsentliga vad gäller komvux, framförallt fördess yrkesdel, men i viss mån också för dess överbryggande dd. FSLunderstryker vikten av att planeringen av läromedelsprojekt i framfiden görs inära samarbete med den myndighet som fördelar det statliga produktionsstödet. FSLförordar starkt att tillgängliga FoU-medel inte 1980/81:97 115 används till produkfion av läromedel ulan i slörreutsträckning än hitintills på ämnesmetodiska problem. Några remissinstanser, såsom rektorsämbetet vid universUeteti , pedagogiska institutionen vid i och LO, kommenterari avsnittet om FoU-arbetels innehåll och genomförande fördelningen av externaoch intema projekt. LO framhåller det självklara i att centrala FoU-projektskall vila pä en vetenskaplig grund. Dessa projekt bör därför i störreutsträckning än i utredningens förslag förläggas externt till olikainstitutioner. vid i anser att godaskäl finns för en större satsning på de externa projekten. Pedagogiska instituionen vid i att den av kommittén påtalade, osäkra vetenskapliga anknytningen ochbelysningen av SÖ:s internprojekt inte kan accepteras med tanke på den sloraandel av FoU-medel som går fill dem. Institutionen rekommenderar att enbetydligt störte andel av FoU-anslaget avsätts för veienskaplig prövning ochläggs ut på exlerna projekt. Kommitléns förslag beträffande internationelll FoU-ulbyletillstyrks helt av de remissinstanser som yttrat sig i den delen. Pedagogiska instUutionenvid högskolan för lärarutbildning i , förvaltningsnämnden förlärarhögskolan i och pedagogiska in.stitutiimen vid universUetet iGöteborg påpekar att den anglo-saxiska dominansen inom det internationellautbytet behöver brytas och en större öppenhet för impulser från övriga Europaoch länder i Iredje världen komma lill stånd. InstUutiimen för internationell pedagogik i Stockholmkommenterar mer uttömmande än de andra remissinslanserna denna fråga, särskiltsom den gäller institutionens egen ställning. Inslilulionen påpekar all en inlernatio-nelltoch komparativt inriklad forskning fyller flera funktioner, som 1) all föra hemutländska pedagogiska forskningsresultat, 2) alt följa och utvärderautbildningsarbete i andra länder samt 3) all ställa svensk forskningspotentialoch svenska uibiidningserfarenheter i andra länders tjänst. Institutioneninstämmer i SFK:s rekommendation, alt institutionen ges garantier allfortsätta och utveckla sin verksamhet men framhåller alt tillgängliga resurserär otillräckliga. Psykologiska institutiimen vid i all "enligt vår mening hade det varit värdefullt, om kommittén hade lagilupp en mera ingående diskussion av den pedagogiska forskningens värde än vadsom nu skett. Del finns vissa indikationer på alt kritikerna av forskningentill en viss del kan ha rält. En indikation är den bristande inlernalionellapubliceringsverksamhet som karaktäriserar den pedagogiska forskningen i ". vid högskolan för lärarulbildningi anknyter lill liknande resonemang om internationell publicering.Institutionen anför att det saknas en tradition bland pedagogiska forskare allpublicera egna arbeten i inlernationdla tidskrifter. Denna brist på traditionåterspeglar just forskningens villkor med dess knytning till ell centralt verkoch med små tidsramar där utrymme för annat än stencilerad rapportverksamhetär liten. vid universUet menar all betydelsen avpublicering av resullal i internationella tidskrifter inte skall underskattasför del inlernalionella utbytet av erfarenheter. Del bör vara av primärtintresse för Prop, 1980/81:97 116 såvälden interna som externa projektverksamheten all resultaten kan spridas i deninternationella facklitteraturen. Remissinstansernainstämmer i alt statens psykologisk-pedagogiska bibliotek bör få behålla sinfristående ställning som specialbibliotek för riket i dess helhet. Enligtlänsskolnämnderna i och bör slatens psykologisk-pedagogiskabibliotek få ökade resurser så all del har möjligheter att skaffa den nyutkomnautländska litteratur (främst engelskspråkig) som har relevans för skolan inomområdena pedagogik, psykologi och sociologi. Fleraav remissinstanserna anknyter inledningsvis till SFK:s eget konstaterande attden spridningsideologi, som hitlills alltför starkt dominerat tankesätt ochvärderingar av FoU-verksamheten, har byggt på ett informationsflöde uppifrånoch ned. Enligl UHÄ förefaller det som om kommitténs förslag innebär en riskatt även fortsättningsvis informationsflödet kan komma att gå i huvudsak inämnda riktning. UHÄ finner flera av de framlagda förslagen av intresse för sinegen FoU-planering men efteriyser en diskussion av kanaler förmottagare av FoU-information att göra sin röst hörd. Pedagogiskainstitutionen vid i anser också att de lagda förslagenäven fortsättningsvis kommer att leda till ett informationsflöde i riktninguppifrån och ned. Redan valet av uttrycket "uppföljningsstöd" tyderpå detla. Vågar att sprida informationen ut till "gräsrotsnivån"finns. Institutionen saknar motsvarande etablerade kanaler för dessa mottagareatt reagera och göra sin röst hörd. Krav ställs på att FoU-projekten på ett akuvareoch mer välplanerat sätt medverkar till att vunna erfarenheter och resultatsprids och kommer till användning - ett principiellt uttalande sominstitutionen ställer sig bakom. Men motsvarande krav måste även ställas påinformationsanvändarna i form av ökade kunskaper och insikt i pedagogiskabegrepp, teorier och modeller för aU en dialog skall komma till stånd menarinstitutionen. i anför att SFK:s i alltför ringa omfattning synes habaserat sina förslag på aktuell forskning. Som exempel kan nämnas den vid INFORSK,sociologiska institutionen vid , bedrivna forskningen. Även omdet inte finns anledning att invända mot de förslag kommittén kommer med, såvill rektorsämbetet uppmärksamma de möjligheter som finns tiU konkretareförslag, om dessa baseras på relevant informationsforskning. Remissinslansernai övrigt tillstyrker helt de förslag kommittén lägger fram under mbrikenspridning och resultatanvändning. Framför allt är remissinstansema positivatill förslaget att projektplaneringen i fortsättningen skaU innehålla såvälplan för resultatuppföljning som medel för denna. i Blekingelän anför att de som medverkat i ett projektarbete har små möjligheteratt i större utsträckning vara aktiva i den del av uppföljningsfasen, sominnebär direkt medverkan i fortbildningsarbete. Nya pedagogiska rön når därföralltför sällan ut till den enskUde läraren i den mest effektiva och övertygandeformen, dvs. i form av direktkontakt med forskaren på t. ex. studiedagar ochvid fortbildningskurser. Nämnden anför att utredningens förslag i dettahänseende synes skapa de ekonomiska och tidsmässiga fömtsättningama för en mer organi- Prop,1980/81:97 117 seradspridning av FoU-arbetet inom främst länsskolnämnderna och kommunernasfortbildningsverksamhet. Pedagogiska instUutionen vid universUetet i Uppsalafinner förslaget alt resultatuppföljning och medel för detla skall ingå iprojektplanen särskilt positivt. Institutionen förulsätler också att arbete medspridning av forskningsresultat även skall ha ett meritvärde vid sidan avundervisning och forskning vid tillsättning av nya tjänster. Länsskolnämndeni Upp.sala län anför alt kritik ofta framförts från olika håll rörande brist påinformation om bl.a. FoU-verksamhelens innehåll. Resultaten anses främst hautnyttjats på administrativ nivå, medan lärarna ute i skolorna inte sällantycker alt FoU inte har myckel med deras dagliga verksamhei att göra. Kommilténframhåller att den granskning som gjorts av FoU-projektens utnyttjande har enpositiv slagsida så lill vida att genomgången främst ägnats observerade effekier,medan frånvaron av effekter inte i motsvarande grad blivit belyst. Länsskolnämndeni anför att en annan lyp av spridningsideologi växerfram, som ser information av FoU-resullat som ett medel att stimuleramottagarna till kunskapssökande, analyserande av akluella upplevda problem ochett sökande efter medel att lösa dessa. Detta förändrade sätl att se påinformationsspridning medför också att del är lika väsentligt att delge"lyckade" som "misslyckade" resullal. Länsskolnämndeni län betonar att för alt information skall tas emot ochanvändas, måste den vara efterfrågad. För att den skall efterfrågas måste ettbehov föreligga. i menar att den stora vinsten i fråga omspridning och resultatanvändning torde bli genom att det lokalautvecklingsarbetet breder ut.sig i kommuner och skolor. a. kommunoch TCO ansluter sig till delta resonemang och menar att den bästa garantin föratt resultat skall spridas och användas är att de berörda själva deltar iprocessen redan på initieringsstadiet och vidare i genomförande ochuppföljning. Detta understryker ytteriigare vikten av en lokal förankring av FoU-arbetet. SÖanför att utredningen med rätta starkt betonat vikten av en målmedvetenspridningsinsats från FoU-arbetet. Det kan pekas på fall där forskarna haftförmåga att stimulera erfarna lärare, skolledare och administratörer. Där har resullalspridningenblivit god. De personliga förutsättningarna för en väl fungerande fältkontaktoch resultalspridning bör tiUmätas störte vikt vid forskarrekryteringen ochprojektbemanningen än f.n. anser att de regionala pedagogiska resurscentra som behandlats iföregående avsnitt bör kunna skapa nya möjligheter för att förbättrautnyttjandet av FoU-arbetet. erinrar om att SÖ söktförbättra resultatutnyttjandet av FoU-arbetel genom alt låta kvalificeradeforskare eller erfarna "användare" sammanstäUa kunskapsöversikter.Lunds kommun anför liknande tankegångar. Kanske vore det skäl i att låtakunniga journalister på ett enkelt sätt redogöra för resultaten för att väckaintresse för vidare studier av forskningsrapporterna. Skellefteåkommun anser att förslaget alt resultatet skall spridas genom FoU-blad är välmofiverat.En betydligt seriösare insats kan vara skälig i vissa fall, när ettförsöksresultat är av mer allmänt intresse. För det första bör förteckningaröver forsknings- och försöksrapponer med kortfattade beskrivningar kunna gå ullsamtliga kommuners skolchefer. För del andra bör vissa rapporter - möjligenefter ytteriigare bearbetning - kunna ges ut som kommentarmaterial tiU läroplanema. Planeringsnämndenför lärarutbildning vid i an- 1980/81:97 118 seratt kunskapsöversikter och sammanfattningar är väsentliga för alt göra materialav slort omfång och med delvis motsägande resultat tillgängligt för avnämarna.De kan med stor fördel användas i fortbildning och ulbildning av lärare.Nämnden instämmer i kommitténs förslag att studiedagsmaterial i högre grad börta tillvara FoU-resullat. Fleraremissinslanser, bl.a. länsskolnämnden i , iLinköping och , understryker det önskvärda i att denpedagogiska forskningen sprids genom huvudlärarkonfe-renser, studiedagar ochdylikt. Åven dagspress och TV bör utnyttjas för informationsspridning. Länsskolnämndeni län instämmer i kommitténs förslag att en mångsidig information böreftersträvas. Fömlom rapporter, artiklar, debattskrifter och olika fortbildningsaktivitelerbör etermedierna stimuleras till större insatser. FoU-verksamheten mäste upplevassom det positiva inslag i skolverksamheten som den verkligen är. Flera.remissinstanser, bl.a. pedagogiska institutionen vid i ,och i , pedagogiskainstitutionen vid högskolan för lärarutbUdning i , länsskolnämnden i Göleborgsoch län, understryker betydelsen av personliga kontakter vidinformationsspridning. Remissinstanserna anför att den skriftligainformationen självfallet är viktig men alt den måste begränsas och i övrigtutformas så att den är läsvärd och stimulerar till engagemang. Personligakontakter är emellertid minst lika viktiga som skriftlig information. PedagogiskainstUutionen vid i menar att kommittén alltför lite uppmärksammatde s.k. länkpersonernas roll och betydelse. Det bör vara naturiigt att stäUaökat krav på insikt i pedagogiskt FoU hos dem som har till uppgift att medverkafill en ökad spridning och användning av pedagogiskt FoU-arbete, t. ex.lärarutbildare inom gmndutbildning och fortbildning, skolledare, skoUnspektöreroch skolpsykologer. Institutionen anser vidare att det inte främst ärspridningen av rapporteringen som skall förstärkas utan sökningen avinformation. Flerainstanser understryker betydelsen av att man inom lärarutbildningen får god fillgångfill resultat från forskning och utvecklingsarbete och alt läramtbUdningenutformas så att de blivande lärarna blir öppna för att ta emot denna informalion. i uttalar att läramtbUdning både som gmndutbildningoch fortbildning måste betraktas som en mycket väsentlig kanal mot några av FoU-verksamhelensintressenter, lärarutbildare, verksamma lärare och blivande lärare. I fokusstår i detta sammanhang läramtbildarna. Del är angeläget att finna former förhur dessa skall kunna ta del av resultat och erfarenheter och föra dessavidare. Det bästa sättet är att rekrytera forskningsintresserade lärarutbildareoch att ge dem tUlfälle att forska. Regionstyrelseni anför att kunskapsöversikter och sammanfattningar är viktiga föratt göra material och resultat av stort omfång tillgängliga för avnämaren. Dekan då med fördel användas i gmndutbildning och fortbildning av lärare. Integrationsutredningendelar helt SFK:s uppfattning beträffande spridning av FoU-resultat. Den ökadeintegrationen av handikappade elever har medfört att den gmpp som efterfrågarinformation om bl.a. FoU avsevärt ökat i omfattning under de senasle åren. DFIanser, liksom utredningen, att man för olika mottagare skall presenteraprojektresultaten i olika former och genom oUka media aUt efter den målgmpppresentationen gäller. Men DFI vUl samfidigt understryka bety- Prop.1980/81:97 119 delsenav effektiva informationsspridningskanaler och all höga kvalitativa krav måsteställas på de olika resultatpresentalionerna. DFI understödjer endifferentierad resultatspridning till olika motlagargrupper. Uppdelningen fårinte vara alltför strikt då detta kan göra all intresserade blir utestängda. SFKföreslår alt ett stort ansvar läggs på SÖ då det gäller uppföljning av i anser detla rikfigt i vissa fall, t.ex. då manfrån centralt håll initierat en viss verksamhei. I normalfallet måsteemellertid informationsspridningen ligga på lokal och regional nivå. Länsskolnämndeni län finner all kommittén förbisett den roll länsskolnämnderna redanalltmer pålagil sig beträffande informationsspridning även på FoU-området. Planeringoch administration av FoU-anslaget