prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — : har i sitt yllrande omsjöfartsverkets organisation föreslagit alt ställning lill sjöfartsverkels organisationlas i anslutning lill MIST-kommilténs förslag. Naturvårdsverkettillstyrker förslagel alt en ny sjöfartsmyndighel bildas genom sammanslagningav kuslbevakningsdel med sjöfartsverkel. Härigenom skapas bällreförulsällningar för etl samlat slalligl agerande för all bekämpa ulsläpp avolja och/eller kemikalier lill sjöss och inom det slrandnära området. Verkethar lidigare behandlat den nya organisationens uppgifter. Verket utgår ifränatl den nya organisationen kommer att nära samverka med och allorganisafionen i erforderlig ulslräckning kan utnyttja tullverkelsinformationer om hälso- och miljöfariiga ämnen. Generaltullstyrelsen:Etl stort antal myndigheter och organ är direkl eller indirekt engagerade iolika tillsyns-, övervaknings- och räddningstjänst-uppgifter säväl längs vårakuster som lill havs även långl utanför svenskl terrilorialhav. Ifrågavarandeuppgifter faller dessutom inom ansvarsområdet för flera olika departement.Verksamheten lill sjöss utmed den svenska kusten företer sälunda en splittradbild när det gäller säväl departementens och myndigheternas ansvarsområden somulnyitjandet av lill buds slående resurser. Bilden kompliceras ytterligare avatl många verksamhetsgrenar 11 1980/81. 1980/81:119 Bilaga 1.2 162 ärförknippade med skilda internationella engagemang inom ramen för ett stortantal regionala och världsomspännande konventioner och avtal, något som medfören avsevärd belastning på berörda departement och myndigheter. Isin strävan atl på bästa sätt svara mot ständigt ökade krav på effektivitetställer inom sjöövervakningsomrädel ansvariga myndigheler anspråk på bättreresurser, utnyttjande av ny kostnadskrävande teknik och ökad satsning påforskning och utveckling inom respektive ansvarsområde. Motbakgrund av den påtalade splittringen medför denna utveckling avsevärdaprioriteringssvärigheter på säväl departements- som myndighetsnivå. Dettaaccentueras ylleriigare i rådande slatsfinansiella läge med krav pä storåterhållsamhet inom den offenliga sektorn. Det framstår därför alltmerangeläget alt försöka åstadkomma en samlad lösning av sjöövervakningsfrågornasyftande lill bättre effektivitet genom oplimalt utnyttjande av tillgängligaresurser. Styrelsen anser därför all starka skäl talar för utredningensuppfattning alt behov föreligger av en oy civil sjö-övervakningsmyndighet medtillgång lill erforderliga resurser och med samlat ansvar för allasjöövervakningsfrågor. Styrelsen har förståelseför att föreliggande belänkande på grund av den korta utredningslid. som ståtttill förfogande, i vissa avseenden saknar önskvärt djup i genomlysningen avkonsekvenserna av föreslagna åtgärder inom bl.a. tullverkels arbetsområde. Denav utredningen tillsalta arbetsgruppen har sålunda endasi ytligt kunnal beröraföljderna av sitt förslag för den egentliga tullverksamheten. Förslagel lillorganisationsförändring har härigenom fått en av miljöaspekterna domineradslagsida. Det torde härigenom inle ge statsmakterna tillräckligt underiag förbeslul i frågan om organisationen av den civila övervakningen ochräddningstjänsten lill sjöss och i kustområdena. Enligt utredningensförslag skall det forlsalla utredningsarbetet ske i en organisationskommittémed utgångspunkt från det av arbetsgruppen i bilagan 9 till betänkandetpresenterade materialet. Arbetsgruppen har emellertid elt flertal gångerpålalal i sin rapport alt gruppens arbete ulgör en analys av principiell ochöversiktlig karaktär. Med hänvisning härtill samt med hänsyn lill vad ovananförts anser styrelsen det olämpligt att redan på detla stadium tillsätta enorganisationskommitté. Frågan om organisationen av kust- och sjöfartsverksamhelenbör utredas mera allsidigt. Konsekvenserna för berördamyndigheters organisation och möjligheler att lösa sina huvuduppgifter börhärvid analyseras. Likaså bör en utvärdering ske från tolalsamhällsnyltosynpunkt, däri inbegripet de kostnadsmässiga följderna. ------ .I det följande pekas emellertid pä några problem som en utbryt ning av medför. Tullverketsnuvarande organisaUon bygger i inte obetydlig omfaUning pä en hög grad avsamverkan meHan de olika bevakningsgrenarna. Detla gäller såväl vid vissaarbetsuppgifters genomförande som samutnytljande av lokaler, service vad gällersambandsmedel, fartyg och fordon. Åttaav femlon sambandscentraler bemannas med kustbevakningspersonalmen utnyttjas för såväl kuslbevakningens som di-striklsbevakningens verksamhel.Frägan om hur sambandsmedel skall ordnas vid elt särskiljande avkustbevakningen fordrar därför närmare övervägande. Ävenom kuslbevakningspersonalen numera inte utnyttjas för tullupp-gifter i sammaulslräckning som ingår den dock som en icke Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 163 obetydligresurs i tullkontrollsyslemel. En utbrytning av från tullverkettorde därför aktualisera en viss ökning av distriktsbevak-ningspersonalen.Dessutom kan dislriklsbevakningen behöva tillföras några mindre bålar på endel platser för atl kunna utföra rufinmässiga tullkon-trolluppgifter, som nuåvilar i och i närheten av vissa hamnar. Förslagel om en fräntullverket fristående kuslbevakningsorganisalion bygger på all nuvarandemålsättning och ambitionsnivå för insatser ifråga om olikalulluppgifter skall behållas. Detla förutsäller att kustbevakningspersonalen ien ny organisation fär ha kvar sina befogenheter all vidtatullkontrollålgärder och alt ingripa med tvångsåtgärder vid brott motsmuggellagstiflning och annan tullagstiftning. Dessa befogenheter ställer medhänsyn till rättssäkerheten krav på att kuslbevakningspersonalen ävenfortsättningsvis erhåller en grundlig utbildning inom delta område. Enliglstyrelsens erfarenheler är personalulbildningsfrägorna av utomordentligbetydelse för en myndighels möjligheler att fungera. Inom finns enav styrelsen administrerad mångsidig och djupgående utbildningsverksamhet förtullpersonal. Utbildningsfrågan har emellertid inte belysts av utredningen ochmåste därför övervägas närmare. En utbrytning avkustbevakningen från får av redan anförda skäl sådana återverkningaratt de aktualiserar en översyn av verkets organisation. Vidare behövs enanalys av hur samordningsfrågorna mellan och en nysjöövervakningsorganisation skall lösas. Inle minst viktigt härvidlag är - bådeav sakliga och ekonomiska skäl - alt en fortsatt samverkan påtullbevakningsområdet kan tryggas. Sammanfattningsvisger MISTs betänkande enlig styrelsens uppfattning inte ell tillräckligtunderlag för beslut om tillsältande av en organisationskommitté. Alltför mångaoch i sammanhanget betydelsefulla delproblem kvarstår olösta. Som framhållitstidigare bör därför frågan utredas mera allsidigt. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: ÖEF finner del f.n. omöjligt atl la ställning tilldetta förslag m.h.t. andra pågående ulredningar som berör kust- ochsjöfartsverksamheten såsom bl. a. sjöövervakningskommillén (H 1977:05). Enregional indelning av kusl- och sjöfarlsverksamhelen som har godöverensslämmelse med rådande regionala indelning av lolalförsvaret äremellertid av stort värde för beredskapsverksamheten. : finner del riktigt atl vissa enheter av sjöfartsverketsom arbetar med förebyggande av olyckor i sjöfarten, kontroll av fartyg ochkust, räddningsljänsl, organiseras tillsammans med under ensmidig, central förvaltning. bör resultaten avvaklas från andra utredningsuppdrag, som kan kommaatt påverka de förslag, som läggs fram rörande organisationsfrågorna. Enutredning om huvudmannaskapet för räddningstjänsten, tilläggsdirektiv 1979:57,har påbörjats, då det enligt civilutskottet visat sig atl svårigheter kanuppstå belräffande samarbetet mellan olika huvudmän inom räddningstjänsten. Deslora frågorna i sistnämnda utredning är om brandväsendel skall förstatligasoch behandlingen av sanering av olja i gränszonen land-sjö. Eventuellt kanresultatet av huvudmannautredningen och försvarskommitlés arbetepåverka den skisserade omorgani-safionen av och . Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 164 Delegationenför samordning av havsresursverksamheten: Delegafionen som inle är beredd attyttra sig över betänkandet i denna del anser alt statsmakten bör avvaktaförslag frän oljeskyddskommitté och Sjöövervakningskommiltén innanställning las i organisationsfrågan. Länsstyrelseni : finner förslaget att överföra kustbevakningenfrån till sjöfartsverkel myckel intressant. Av ulredningen framgåratl kuslbevakningens funktionella samband med numera inte ärstarkare än atl tjänster ät utan större nackdelarborde kunna ulföras även inom ramen för en annan organisation. Ensammanslagning av och skulle innebära ett effektivareresursutnyttjande med bättre tillsyn av farledsanordningar, intensifieradbesiktningsverksamhet, samordnade insatser vid olje- och andrakatastrofsituationer samt en ökad satsning pä forskning och utveckling.Länsstyrelsen tillstyrker förslaget och anser att regionernabör fä en stark ställning i den nya organisationen. Länsstyrelseni Hän: En särskild utredning om samordning och ledning i fred avövervakningen och räddningstjänsten lill sjöss sker f.n. genom sjöövervakningskommittén.För att en helhetssyn skall kunna anläggas i organisationsfrågan böröverväganden angående utredningsmannens förslag i första hand ske inomsjöövervakningskommittén. Länsstyrelseni : Med hänsyn till centrala läge i och med enförväniad ökning av samarbetet mellan bör en avsevärdförstärkning ske av de pä Golland nu tillgängliga resurserna. Denorganisatoriska uppbyggnaden av verksamheten bör anpassas fill de materiellaresurserna. I analogi med vad som ovan anförts under avsnill 5.3 bör därförväljas sådan organisatorisk nivä som motsvarar vad som i utredningenklassificeras som den "regionala nivån". Beträffande den del av förslaget som omfattarhuvudorterna är motiveringarna inte särskilt välunderbyggda. Som exempelmotiveras förslaget att skall utgöra huvudort i södra regionen medrådande trafiksituation i . Södra regionen omfatlar kusten mellanLaholmsbukten och , vilket omräde geografiskt sammanfaller med södramilitärområdet. Länsstyrelsentillstyrker i princip utredningens förslag lill organisafion ochregionindelning av kusten. Däremot avvisar länsslyrelsen utredningens förslagi den del det avser huvudort i södra regionen. Som huvudorti den södra regionen anser i stället atl har de bästaförutsättningarna. Motbakgrund av de sakskäl som anförts anser sammanfattningsvis atten fömtsättning för all den planerade organisationen skall bli framgångsrik äratt huvudorten för dess södra verksamhetsområde lokaliseras till . Länsstyrelseni : I likhet med ulredaren anser länsslyrelsen atl resurserna inomsjöfartsverket och samordnas. För all fördelarna med trafikövervakningensmöjligheter lill snabbare larm vid 1980/81:119 Bilaga 1.2 165 elt ulsläpp skall ulnylljas optimalt krävs regionaltvälutrustade enheter med en god kunskap om de regionala problemen.Länsstyrelsen anser atl den regionala indelningen med fyra regioner bäsltillgodoser möjligheterna till snabba ingripanden med god regional kunskap. Motdenna regionindelning på sjösidan bör en motsvarande regional indelning avplanläggande länsstyrelser svara. På del sättet kan samverkan lättare ordnassom kommer ledningsorganisafionen lill del vid eventuell olycka. De regionalaförråd av materiel som skall utforma mäste även ingå som endel i denna regionala planläggning. i : Förslagel atltillskapa starka regionala organ pä della omräde stämmer väl överens med denuppfaUning länsslyrelsen redovisade i sill yllrande lill regeringen den 12februari 1979 över förslag lill ny organisafion försjöfartsverkel (11.80-4879-78). Tyngdpunkten i verk.samhelen bör läggas päregional nivå, huvudenhelen bör förläggas lill Göleborg, som har godalokaliserings-beiingelser. av verkels regionkonlor kommer all förläggas häroch vidare finns betydande FoU-resurser. och har en radinstitutioner som är specialinriktade på detta område. Vidare finns StatensSkeppsprovningsanstalt samt Svenska Varvs AB:s utvecklingsresurser. Dennyinrättade slalliga havsresursdelegationen har lokaliserats till Göleborg.Dessutom verkar Göteborgsdelegationen för elt Havstekniskt inslilui tillGöleborg. i : Starka skäl lalar för allsjöfarlsverkels och kuslbevakningens resurser slås samman. Länsslyrelsenlillslyrker förslagel om all en organisalionskommitlé tillsätts för all utredaförutsättningarna för della. För gäller ju särskilda förhållanden.Vänerns seglalionsslyrelse fyller här sjöfartsverkels funktioner i akluellahänseenden. Del är naturligt och viktigt all kuslbevakningens förhoppningsvisökande resurser på och seglalionsslyrelsens samordnas. Inilialiv i denriktningen har redan lagils. i : Länsslyrelsen konslalerarall en myckel slor del av arbetsuppgifter har nära anknytninglill verksamhel. Vissa arbetsuppgifter och då närmasl smugglingsbekämpningoch konlroll av in- och utförsel kommer dock även i fortsättningen alt haenbart anknytning lill generallullslyrelsens verksamhel. Och viss personaltorde även i fortsättningen tillhöra . Denna splittring kan innebärabetydande olägenheler inom tullsidan. Länsslyrelsen förutsätter attorganisationskommitténs uppdrag skall avse förslag till organisation vilkelförslag i sedvanlig ordning blir föremål för remissbehandling före slutligtbeslut. Med den förutsättningen tillstyrkes förslagel. Länsslyrelsenfinner för sin del naturligt att och sjöfartsverkets-verksamhet samplaneras i avseenden som rör miljösäkra transporter.Tulldirektionen i framhåller alt behovel alt bevaka smugglingen lillhavs inte fär tonas ned till följd av nya prioriteringar. Direktionen nämnerSundsvall eller som länkbara huvudorter i den norra operativa regionenefter den omorganisation som eventuellt kan följa. 1 vart fall med utgångspunktfrän kuslbevakningens lillsynsuppgifl i miljövårdshänseende anser länsslyrelsenatl är den nalurliga huvudorten även i fortsättningen. 1980/81:119 Bilaga1.2 166 minstvad gäller trafikinformation torde ha strategiskt läge förnorrlandstrafiken. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen vill framhålla nödvändigheten av en klarkompelens- och ansvarsfördelning i de frågor som ulredningen behandlar. Tankenpä en sammanslagning av och är väl värd atlprövas och bör också genomföras om detta anses ge bästa resultat. Länsstyrelseni : Det framlagda förslagel om sammanförande av sjöfartsverketoch till en ny myndighet finner länsslyrelsen intressant ochangelägel atl närmare utreda. Med hänsyn lill de frågor som ulredningen haftall behandla bör ell sådanl sammanförande vara lill fördel. De eventuellanackdelar som kan finnas bör dock närmare klarläggas innan ställning tas sådan organisationsändring. Länsslyrelsen tillstyrker att den föreslagnautredningen kommer fill stånd. Sjöövervakningskommittén:SÖK anser all del skulle vara bra om man kunde få till ständ en sammanslagningav och kustbevakning. ---- .Om man bildar en ny myndighet på del sätt som MIST har föreslagilåterstår atl hitta former för samverkan mellan den nya myndigheten å ena, och,i första hand, polisen och marinen å andra sidan. SÖK försöker hitta lösningarsom kan tillämpas bäde under nuvarande organisatoriska förhållanden och underde som uppkommer om MIST:s förslag genomförs. Om man slår samman sjöfarlsverkeloch kustbevakning fill en ny myndighet sä skulle alltså vårasamordningsmodeller kunna användas för alt få lill sländ en bällre samordningmellan den nya myndigheten och de andra myndigheterna. Räddningstjänstkommittén:Förslagel föregriper de slutsatser när det gäller huvudmannaskapet ochsamordningen av olika organs arbele som kan bli resultatet avräddningstjänslkommitténs arbete. Göteborgskommun: Tanken med en samlad statlig organisation för den slalliga kust- ochsjöfarlsverksamhelen är tilltalande. Möjligheterna till rationellt utnyttjandeoch tillvaratagande av de tolala resurserna bör vara betydligt bättre i ensädan organisation än i den nuvarande. Erfarenheterna frän de slagkraftigaCoast Guard organisationerna i och pekar pä delta. Möjligheternalill effektiv fysisk kontroll av atl farlyg uppfyller fasl-slällda krav ifrågaom leknisk slandard, bemanning och besältningens kvalifikationer är förnärvarande begränsad. En sädan konlroll av misstänkta fartyg genomförd innanfartyg tillåts löpa in på svenskt vatten skulle kunna verksamt bidraga tillutgallring av fartyg av otillfredsställande slandard. Den föreslagna nya kusl-och sjöfarlsorganisafionen skulle lämpa sig väl för detta slag av uppgifter. Detär angelägel alt den operativa ledningen för kust- och sjöfartsverksamhelendecentraliseras lill den regionala nivä som ulredningen föreslär och altledningen i förstärks. För all erfarenheterna av sjöfartsverksamheteni på ett effektivt sätt skall kunna utnyttjas bör en representant försjöfarten i ingå i den föreslagna organisationskommittén. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 167 Stockholmsläns landsting: lillslyrker förslaget, som torde underlätta effekfivaresjöövervakning, farledsfillsyn och insatser vid miljöolyckor. CentralorganisationenSACO/SR: /SR anser del yUersl väsenlligt alt alla tillgängliga resursersamordnas pä ell rationellt och på elt för samhällsnyttan så ekonomiskl sättsom möjligt. ---- .Utredningens förslag till ny slallig organisation av kusl- och sjöfartsverksamhet- enbart en samordning av och kuslbevakningens resurser -bedömer /SR som direkt olämplig. En ny organisation bör utformas som en"paraplyorganisalion" där alla berörda instansers resurser(sjöräddning, kusl- och havsövervakning, oljesanering, sjöpolis,farledsövervakning, lolsning och naturvård m. samordnas och leds avregionala centraler vars ansvarsområde bör överensstämma medmiliiärområdesindelningen. Desenaste oljekataslroferna visar med önskvärd tydlighet att ledningen avtillgängliga resurser lämnar myckel övrigt all önska. Som exempel kan nämnasalt en betydande del av oljesaneringen i skärgärd genomförts medmarinens resurser trots atl marinen inte över huvud taget har sådana uppgiftersig ålagda. Det ter sig naturligt atl även de resurser som finns tillgängligainom försvaret involveras när beredskapsplaner för oljesanering etc. upprällas.Oljekataslrofen i visar också att arbetet hade kunnalbedrivas myckel effektivare om kuslbevakningens, marinens och televerketssambands- och ledningsresurser varil samordnade. : Förbundel tillstyrker atl för den komplexa frågan om en nyslallig organisation för kust- och sjöfartsverksamhelen tillsätts en särskildorganisationskommitté. Del av sjöfarlsverkel för en lid sedan framlagda remissbehandlade förslagel om omorganisation av verkel får prövas med nyaulgångspunkter. In i bilden kommer den fortfarande akluella frågan om formenför bemanningen - militär eller civil - av isbrytnings- ochsjömälningsfartygen. Desvenska hamnarna är i hög grad berörda av det säll pä vilkel organisationsfrågornablir lösta; del gäller såväl servicenivå och kostnader som avgiftsuttag.Hamnarna känner ett starkt ansvar bäde mol trafikanterna och kommunmedlemmarnaför alt sjösäkerheten hälls på en hög nivå. Det gäller atl i konkurrens medandra överordnade samhällsekonomiska mål avväga resurserna så atl de gerstörsta effekt. har pekat på olika besparingsmöjligheter vidsamverkan mellan den statliga farledsljänslen och hamnarna. Pä regeringensuppdrag har dessa närmare övervägts av en arbetsgrupp med representanter försjöfartsverket och hamnförbundet. Det ler sig befogal att föra arbetet vidare ietl större sammanhang. förutsätter alt förbundel blirrepresenterat i organisafionskommittén. : Styrelsen, som finner att skäl lalar för och emot en sådanomorganisation, tillstyrker att del lillsälts en kommitté med uppdrag att utformaen ny statlig organisation för kusl- och sjöfartsverksamhelen. Elt av målenför uppdraget bör vara alt utforma en organisation som blir flexibel ochslagkraftig även dä det gäller atl förebygga miljökatastrofer. Härför krävs enbreddning av den lokala och regionala verksamheten, sä all samarbetet med detkommunala miljöskyddsarbetet kan främjas och sambruket av olikamiljöskyddsresurser kan underlättas. 1980/81:119 Bilaga 1.2 168 : Förslaget tillstyrks. Föreningenfömtsätts bli representerad i den kommande organisationskommittén. SFBFfår för egen del ifrågasätta det rimliga i att verken för sin verksamhel skallulgå från principen med full kostnadstäckning. : Förbundet är posilivt lill tanken på en samlad statligorganisation för kusl- och sjöfarts verksamheten. Möjlighelerna lill etloperativt samlat ansvar och därmed bättre utnyttjande och tillvaratagande avde totala resurserna synes vara uppenbara. : Föreningen finner det mycket angeläget att en ny statligorganisation för kusl- och sjöfartsverksamheten införes så snart som möjligtoch tillstyrker utredarens förslag. Vidare förutsattes att föreningen blirrepresenterad i ulredningen. : Vi tillstyrker att Sjöfarlsverkel och Kustbevakningenförs samman i en organisation, vilket bör leda till ell effekfivare utnyttjandeav resurser och bättre samordning vid katastrofsituation. Samordningen börkunna medföra besparingar. : föreslär TCO all en särskild organisafionsutredningtillsätts och atl i denna får ingå fackliga representanler för berördaintressen. Utredningens förslag all en organisationskommitté skall ges iuppdrag att utforma en ny statlig organisafion för kust-och sjöfartsverksamheti enlighet med i utredningen föreslagen principlösning avvisas således. Remissinstansernalämnar många och delvis skiljaktiga synpunkter på utredningens förslag angåendelänsstyrelsernas roll vid slörre bekämpningsorganisationer. Rikspolisstyrelsen:Länsstyrelsens roll vid större bekämpningsaktioner är oklar.Ingripande kan ske endasi under vissa fömlsällning-ar. Till sjöss harkuslbevakningen del riksomfattande bekämpningsansvarel medan berörd kommun hardel direkta ansvaret till lands. Slyrelsen är av den uppfattningen alllänsslyrelsen som i andra fall har ell samlal regionall ansvar bör ha möjlighetall ingripa vid störte olyckor lill sjöss även i samband med olje- ochkemikalieulsläpp. Denna fräga torde emellertid behandlas i utredningen omhuvudmannaskapet för räddningstjänsten fill land. Statskontoret:- .Även samarbetet regionalt mellan berörda myndig heter bör kunna inom ramen för del samarbete som redan åligger myndigheterna. Miljövårdsaspekterna i själva bekämpningsarbetet får anses tryggade genom atl, som kommittén föreslår, länsslyrelserna får anvisningsrätt gentemot kuslbevakningen på planeringsstadiet. Statskon toret stöder detla förslag, men avstyrker inrättande av särskilda regionala samarbetsorgan. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 169 En del av oklarheterna när del gäller länsstyrelsensoch kommunernas roller försvinner om förslag tillansvarsfördelning genomförs. Verkel anser för sin del alt kommunerna självabör ha ledningsansvaret för bekämpning till land av mindre utsläpp. För störreulsläpp bör den föreslagna sjöfartsmyndighelen ha ansvarel även på land. Naturvårdsverkethar svårt all bedöma om del behövs någon ylleriigare samordning avbekämpningsoperalioner genom någol överordnal organ med den ansvarsfördelningsom verkel föreslagil. Skulle en sådan ytteriigare samordning anseserforderlig har länsslyrelsen genom sill ansvar för civilförsvar,räddningstjänst och naturvård en naturiig roll. Länsslyrelsen är dock liksomnaturvårdsverket inle uppbyggd för operativa uppgifter av delta slag. Verkelanser därför atl länsslyrelsen, liksom , främst bör koncentrerasina insatser till förberedelserna för atl kunna bekämpa ulsläpp av olja ochkemikalier (ulredning, planering, rådgivning, informafion, ulbildning). Iförslå hand är del självfallet en uppgift för den direkl ansvariga myndighetenalt svara för planeringen. Generaltullstyrelsen:Slyrelsen finner det olämpligt atl ges rätt att ingripa medanvisningar då det gäller bekämpningen till sjöss. 1 ett akut bekämpningsskedeär del mest rationellt om en enda myndighet har det odelade ansvaret förbekämpningsaktionerna. Slyrelsen kan dessulom förutse vissa problem i sådanafall då flera länsstyrelser är inblandade i en bekämpningsoperation.