prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Länssryrelseni : föreslagil under denna rubrik föranleder ingenerinran. Det kan dock konstaleras att kommitténs uiialande all var och en somavser att sätta upp annans namn på valsedel, som är avsedd för spridning,skall inhämta samiycke av den person som berörs mest harkaraktären av en rekommendation. 6 Valsedlar och valkuvert : I nu föreliggande betänkande tillmötesgårkommittén de av RSV och postverket framförda kraven att innerkuvert II skall framställas av papper i annanfärg än det som används för valkuvert I. Vi noterar detta medtillfredsställelse. Kommitténkonstaterar att förväxlingar mellan valkuvert och innerkuvert är vanligare i kyrkofullmäktigvalenän i septembervalen. har även vi den uppfattningen attskillnaderna mellan valkuvert I och innerkuvert II framträder tydligare än vad fallet är med valkuvert VI och innerkuvert VII. föreligger det ell klarl behov av ändringar vad gäller både valsedlaroch kuvert i kyrkofullmäktigvalen. Vi delar helt denna åsikt och tillstyrkerförslagen på denna punkt. Vi beklagar dock om de angelägna ändringama inte heltkan slå igenom till val. Så blir ju fallet om innerkuvert II inte ändras förrän lill 1985 årsval. Vi noterar dock en viss mindre förbättring, vad avser kuverten, om kuvertI och II skall användas vid kyrkofullmäktigvaleni stället för kuvert VI och VII.Därigenom minskar risken för sammanblandning av material och underlättasinformationen till berörd personal. Kommitténföreslår emellertid, att nya innerkuvert II skall framställas först när inneliggande lager avsådana kuvert, beräknat för ett val, har använts. Vi har full förståelse fördetta förslag. RSV delarkommitténs mening att ett klart behov av ändringar föreligger vad gäller valsedlaroch kuvert i kyrkofullmäktigvalen. Valkuverten VI och VII bör därvid ersättas av kuvert I och II.Vidare bör valsedlar av skilda färger, vita och blå, användas för val avkyrkofullmäktige i församling respektive samfällighet. 1980/81:170 126 Till skillnad mol kommittén anser emellertid RSV attendast papper (blått) för tryckning av valsedlar för samfällighetsvalen skalltillhandahållas genom RSV:s försorg. Riskerna för atl olika papperskvalité ochfärg används vid tryckning av de vita valsedlarna för församlingsvalen måstebedömas som små om RSV även i fortsättningen utfärdar anvisningar förtryckningen m. m. Nuvarande ordning, som innebär all partierna själva anskaffarvitt papper för tryckning av valsedlar vid kyrkofullmäktigvalen, har nämligenenligt RSV:s mening fungerat tillfredsställande. Den föreslagna ordningenskulle i detta avseende förorsaka ett onödigt administrativt merarbete både förpartierna och RSV. Då det gäller det blå valsedelspapperet för samfällighetsvalenär riskerna däremot betydligt större för att olika färgnyanser kan förekomma.Av hänsyn till skyddet för valhemligheten bör således papper för tryckning avblå valsedlar tillhandahållas av en enda leverantör. Enligt kommittén är del lämpligl alt ett mindre förråd avvalsedelspapper hålls tillgängligt hos valnämnderna. är avsett attanvändas för de partier som först före valdagen beslutar att ställaupp i valet. Kunskaper saknas emellertid om hur många partier som bestämmer sigså sent för atl ställa upp i valel. Det kommer därför atl bli svårt att beräknabehovet av valsedelspapper. För att inte riskera att något parti blir utanpapper måste relativt myckel valsedelspapper tillhandahållas hos valnämnderna.Enligt RSV:s uppskattning trycks 20-30 milj. valsedlar för samfällighetsvalen.Att valnämnderna skulle hålla valsedelspapper i förråd för alt täcka hela dettabehov kan inle vara rimligt. Enligt RSV:s mening måsle därför partiernaförhindras att i alltför stor utsträckning täcka sitt behov av valsedelspappergenom att anlita valnämnderna. Delta skulle kunna lösas genom att valnämndernaendast skulle behöva tillhandahålla valsedelspapper för beställningar som görssista veckan före valet. För atl ytterligare underlätta arbetet med beställningaroch distribution av valsedelspapper föreslår RSV all detla skalltillhandahållas i ett enhetligt arkformat såväl hos RSV som hos valnämnderna. För betalningen av valsedelspapperet förordar kommitténett syslem motsvarande det i septembervalen. Detta innebär bl. a. atlförskottsbetalning skall ske om någon som inle är behörig företrädare förpartiet beställer papper. Detta system grundar sig emellertid enligt RSV:smening på förutsättningen att vissa partier vid de allmänna valen har rätt atterhålla ett visst anlal valsedlar gratis. Vid kyrkofullmäktigvalen gäller intedenna förutsättning. Samtliga parfier skall således alltid betala för sinbeställning av valsedelspapper. Vidare är det mycket vanligt vid kyrkofullmäktigvalenatl fiera partier går samman under en gemensam partibeieckning och låter tryckavalsedlar med denna nya gemensamma partibeteckning. Någon behörig företrädareför partiet finns då inle registrerad hos RSV i dessa fall. 1980/81:170 127 Med stöd av det anförda föreslår RSV därför - i syfte attförenkla förfarandet även för partierna - att betalning av valsedelspapperalltid sker i efterskott. Vad gäller priset på valsedelspapper bör enligl RSV:smening delta grundas på kostnaderna för papper, emballage, administration ochdistribution. RSV föreslår vidare den formella rättelsen i 6 kap. 8 § ValLatt orden "centrala valmyndigheterna" byts ut mot "centralavalmyndigheten". Länsslyrelsen i : De ändringar som kommitténföreslår beträffande valmaterialet kommer säkerligen alt underlättagenomförandet av kyrkofullmäkligvalet. Felläggning av valsedlar kommersannolikt att minska vid användande av valkuvert med avskurna hörn och olikafärg på valsedlarna. Den ymniga förekomsten av samfällighetsvalsedlar i församlingsvalet,och vice versa, i de församlingar som har val både till församling och samfällighet,har alltid onödigt försvårat sammanräkningsarbetet och gjort länsstyrelsensarbete med mandatfördelningen inom parti tidsödande. För samfällighetsvalet föreslås blå valsedlar.Länsstyrelsen vill ifrågasälla om man inte - för att undvika onödigaförväxlingar - bör överväga alt i slällel ta någon i valsammanhang"ledig" färg, exempelvis grön. Eftersom kyrkofullmäktigvalet kommerså nära efter de allmänna valen föreligger eljest risk för att väljare somnåtts av informationen om blå valsedlar vid val till kyrklig samfällighetanvänder sparade landstingsvalsedlar. En sådan valsedel bedöms vidlänsstyrelsens sammanräkning som giltig för angivet parti, eftersom felvalbeteckning m. m. inte utgör ogiltighetsanledning. Om partiet inte ställt uppi kyrkovalet som egel parti - i församlingsval förekommer ofla valsamverkanmellan flera partier under gemensam partibeteckning. Kyrkans Väl, m. fl. -protokollförs en sådan enstaka röst vanligen bland "Övriga partier".I sådana fal) kan man anta att parfiet Kyrkans Väl gått miste om en röst.Särskilt vid lågt valdeltagande kan detla få betydelse för mandatfördelningenmellan partierna. i : Förslagen i denna del belräffandevalkuveri för september- och oktobervalen är ägnade att försvåra förväxlingaroch underlätta för väljarna och sammanräkningsmyndighelerna utan atl säkerheteneftersatts. De lämnas därför utan erinran. Som en konsekvens av valkuvertensutformning följer att valsedlarna till kyrkofullmäktigvalen måste tryckas påpapper av enahanda utseende, liksom papperet i septembervalen. Papperetföreslås av kommittén skola tillhandahållas av RSV. Länsslyrelsen gör ingenerinran häremot men understryker vikten av att valsedelspapperet finns lätttillgängligt hos valnämnden så att valsedlar kan framställas även på etl sentstadium. Erfarenhetsmässigt inträffar det nämligen ej så sällan att valsedelsframställningenvid kyrkofullmäkligval sker i nära anslutning till valet. harsålunda regelmässigt svårt att få in valsedlar i många fall för denvalbarhetskontroll som åligger Prop.1980/81:170 128 Eftersom någon sista dag för valsedelsframställningenej finns angiven - såsom förhållandet delvis är beträffande septembervalen -kan del antas all tidsnöd även kommer att föreligga i fråga om valsedelsframställningenavseende oktobervalen. Något botemedel häremot föreslås inte av kommittén och lorde,med hänsyn till den fria nominerings-rätten, inte heller kunna föreslås. i : Länsstyrelsenanser det angeläget alt förslaget om olika färg på valkuveri och på innerkuvertför valsedelsförsändelse genomförs möjligt. I detla län kasserades isenaste va! ett inte obetydligt antal röster på grund av förväxling av de bådakuverttyperna. Detta gäller särskilt kyrkofullmäktigvalen. Det är inteuteslutet atl i etl kyrkofullmäktigval i en mindre församling med lågtvaldeltagande en sådan ogiltigförklaring av röster skulle kunna medföramandatförlust för någol parti. Väljarna i de kyrkliga valen förväxlar i hög gradförsamlingsvalsedlar och samfällighetsvalsedlar. Misstagen kan förryckavalresultaten och medför ökal arbele för valförrättarna och vidsammanräkningen. För att förhindra förväxling är det angeläget attden av kommittén föreslagna ordningen med valsedlar av olika färg och kuvertmed avskurna hörn genomförs. : Kommitténs förslag atl innerkuvert II, som används vid s. k. budröstning,skall ha annan färg än del vanliga valkuvert I, förefaller ägnat att minskarisken för kassering av budröster och välkomnas därför. Likaså förslaget omavskurna kuvert vid kyrkofullmäktigvalen och olika färg på valsedlar för val avkyrkofullmäktige i församlingar respektive samfälligheter. vill altgarantin för valhemlighetens bevarande utsträcks till atl avse ävenvalsedlarnas storlek. församhng tillstyrker atl samma lyp av valmaterialskall användas vid kyrkofullmäktigvalen som vid septembervalen. : Församlingen var till samfällighetsbildningen1974 indelad i valkretsar. Härefter utgör församlingen en valkrets. Vid valen1976 och 1979 förekom många frågor i vallokalerna före valet om hur manåtskiljde församlings- och samfällighetssedlarna. Trots förklaringar blev deten mycket stor procent felinläggningar, vilket innebar att rösterna ogiltig-förklaradesvid sammanräkningen i vallokalen men sedan godkändes i den slutligasammanräkningen. I andra fall lämnades bara en sedel. Förslaget om olika färgpå valsedlarna kommer att underlätta för såväl väljare som röstmottagare. Etlled i detta är övergång till den kuverttyp som gäller vid de allmänna valen iseptember. Därmed bortfaller också behovet av kryssmarkering på kuverten i samfällighets-resp. församlingsruta. Som utredningen anför sker nominering och fastställande avlistor vid olika 1980/81:170 129 tidpunkter inom partierna. Så är också fallet i vårkommun. Det har därtill förekommit att andra konstellationerställt upp i kyrkofullmäktigvalet än riksdagspartierna. utgör dock intehinder för ett förverkligande av förslaget att sedlar skall vara tryckta påcentralt tillhandahållet papper. instämmer i utredningens synpunkter ochförslag. , kyrkorådet: Tankegången att skiljapå olika valkuvert från varandra genom olika färg för de väljare som röstar ivallokalen och de väljare som röstar genom ombud avvisar kyrkorådet hell, dådetta skulle minska skyddet för valhemligheten. Situationer kan, särskilt med tanke på del lågavaldeltagandet vid kyrkofullmäktigval, uppstå då enbart några få väljare budröstaroch då det klarl skulle kunna gå att urskilja dessa väljares röster vidsammanräkningen. Mot della kan invändas all det finnssärskillnad mellan dessa olika kuvert genom olika numrering och delvis olikatext. Att genom olika färg markera skillnaden har enligt kyrkorådet nackdelarsom vida överstiger fördelarna. Vad gäller valsedlar vill kyrkorådet helt instämma iresonemangen om central leverans av valsedlar, om valsedlarna skall tryckas påfärgat papper. Rådet vill betona vikten av samma förfarande åven i de fall viltpapper används och uttrycka det så: När valkuvert med skurna hörn används skallsamtliga valsedlar vad gäller papperet levereras centralt, medan tryckningefter anvisning från central valmyndighet av praktiska skäl må ske lokalt. kyrkliga samfällighel tillstyrker de föreslagnaförändringarna. Eftersom det i kyrkovalen förekommer många tillfälligapartigrupperingar kan det säkerligen i vissa fall bli svårt att få utinformation till partierna om beställning av valsedelspapper. bör därför se lill atl information tillställs inte barapartierna ulan även kyrkoförvallningarna och lämna information i press, radiooch TV. Det är också viktigt atl distributionen är snabb, så att även departier som i ett sent skede beslutar sig för att ställa upp kan få lagstadgatmaterial. För att undanröja tvister huruvida papper som liknar detsom tillhandahålls av valmyndigheten kan godkännas borde lagstiftaren klargöraatl endast papper som cenirala valmyndigheten tillhandahållit godkänns somvalsedelsformulär. Särskilt vid kyrkofullmäktigvalen kan en sådan tvingandebestämmelse ha sin betydelse. : F. n. sänds båda röstkorten ut tillsammansutan att inneslutas i kuvert. Röstkortsförsändelserna som alltså är öppna påtre sidor kan vålla en 9 1980/81. Prop.1980/81:170 130 hel del besvär under sortering och annan posthantering. Avdessa anledningar är det elt starkt önskemål från vår sida, att röstkortensänds inneslutna i kuvert, lämpligen fönsterkuverl. Vid de uppföljningskonferenser, som RSV arrangerade efler1979 års val, betonades från flera håll, att en försändelse i kuvert har ett slörreuppmärksamhelsvärde än en försändelse utan omslag. Det finns nu risk för attröstkorten tas för reklamförsändelser och kastas. Om man sänder ul röstkorten iett kuvert, skulle kuvertets framsida kunna förses med någon informativ textsom fångade uppmärksamheten t. ex. om att kuvertet innehåller två röstkort, ettför septembervalen och etl för kyrkofullmäktigvalen. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att de bådaröstkorten sänds ut inneslutna i kuvert. Lokala skattemyndigheten i fögderi (LSMS): Isamband med de allmänna valen 1979 utfärdade LSMS 7 091 dupletlröslkort. Vidfolkomröstningen uppgick antalet duplettröstkort dock endast till 2 234.Detta arbete är både tidskrävande och kostbart för LSMS. För att minska antaletutfärdade duplettkorl bör röstkorten anfingen kuverteras eller utformas på ettsådant sätt så att allmänheten inte förväxlar dem med t. ex.reklamförsändelser. i : Ur väljarnas synpunkt finnsuppenbara fördelar med en separat utsändning av röstkort för septembervalen ochför oktobervalen. I likhet med kommittén finner att kostnadsökningenför porton, ca 7 milj. kr., klart talar emot en separat utsändning. , kommunstyrelsen: har, somredovisas i betänkandet, framhållit en rad nackdelar med nuvarande samdislribulionav rösikort till seplembervalen och kyrkofullmäktigvalen. Kommunstyrelsenfinner det sannolikt att en separat distribution av röstkorten till kyrkofullmäktigvalenskulle kunna höja det nu ofta mycket låga valdeltagandet vid dessa val. Detenda skäl, som kommittén anfört mot en separat distribution, är de ökadeportokostnaderna. Dessa innebär visserligen en utgift för en statlig myndighelmen en intäkt för det statliga postverket, varför statsverket bordekunna acceptera den föreslagna förändringen. kyrkliga samfällighel hyser förståelse för deekonomiska aspekter kommittén lagt på frågan om separat utsändning av röstkort.Denna fråga bör dock prövas på nytt i samband med att frågan om tidpunkten för kyrkofullmäktigvalenbehandlas. : Kommittén har på s. 134 i betänkandel lämnatuppgifter om antalet poströstande på valdagen . Av siffrornaframgår att antalet poströstande på valdagen successivt har sjunkit. Prop.1980/81:170 131 Även om elt riksdagsval i flera avseenden inte ärjämförbart med en folkomröstning kan dock konstateras att antalet poströstandepå var något större än på valdagen den 16september 1979. Antalet poströsiande var på omröslningsdagen 40 908 mot 38 956på valdagen 1979. Det är också att märka att antalet poströsiande totalt vidfolkomröstningen var 1 393 978 mot 1 517 623 vid septemberval. Vi har inle någon klar uppfattning om orsakerna till dennågot högre poströstningsfrekvensen på omröstningsdagen. En orsak kan vara attmånga röstande var tveksamma till hur de skulle rösta vid folkomröslningen ochdärför vänlade med sitt ställningslagande till omröstningsdagen. Del kan ocksåha varil andra orsaker. Kommitténhar inte föreslagit någon begränsning av det obligatoriska öppethållandet avpostkontor på valdagen. Vi delar kommitténs uppfattning härvidlag. Vitillstyrker även förslaget vad gäller poströstning vid sådant val som inteomfattar hela riket. Det bör inte möta några egentliga svårigheter att medutgångspunkt i hitfills vunna erfarenheter åstadkomma en lämplig avvägning avantalet postkontor som skall medverka. Vi delar kommitténs uppfattning att valsedelsservicen inteskall avse valsedlar från icke registrerade partier. Det är vidare önskvärt attpartier åläggs att använda den registrerade partibeteckningen på valsedlarna.Man kan då undvika sådana misstag som inträffade i samband med valavseende Kommunistiska Arbetarförbundets valsedlar. Vi tillstyrker även övriga förslag i detta avsnitt. 132 §tredje stycket KfvL har ändring föreslagits avseende värdepostnumret. I en nolhänvisas till kommitténs första delbetänkande Översyn av vallagen 1 s. 28. Omförslaget genomförs, vilket vi anser vara helt riktigt bör molsvarande ändringgöras i 10 kap. 4 och 8 §§ samt 11 kap. 8 § ValL, i enlighet med vad kommitténhar anfört i det första delbetänkandet, avsnitt 11.7.2. i (majoriteten) har ingenerinran mol förslagen i denna del. har ingen erinran mol kommitténsståndpunkt i fråga om begränsning av tiden för poströstning. Nyköpingskommun: Poströstningen har ökat högst väsentligt och översteg av deröstande vid senaste valet. Volymen förorsakar praktiska problem i form avförvaring, sortering m. m. av poströster för valnämnderna. , sommottar och vidarebefordrar poströsterna, torde kunna leverera dessa sorterade påvaldistrikt i löpnummer i röstlängden. Enligl vår uppfattning bör RSV ävenköpa denna ijänsl av postverket. Med nuvarande ordning måste arbetet utföras avpersoner uteslutande rekryterade härför, vilket ej är rationellt. 1980/81:170 132 Enligt kommittén utnyttjar ett storl anlal väljare möjlighelenatt poströsla av poströslningsperioden. Därför servi det som en avsevärd försämring i strävandena att underlätta för deröstberättigade atl della i val om poströstningen slopas på valdagen. Vidarebör de poströsiande, liksom övriga väljare, ges möjlighet alt ta del avvalrörelsens slutskede, innan de röstar. Vi instämmer sålunda i kommitténsförslag alt någon ändring ej bör införas härvidlag. anför atl möjligheten att poströsta påvaldagen bör behållas så länge onsdagsräkningen ändå måste anordnas. menar att det behövs bättreinformation till den postpersonal som skall vara röstmottagare. En bättrehänvisning för de röstande är angelägen. 1 likhet med vad som gäller vid deallmänna valen bör anslag uppsättas med texten "Röstning"eller "Poströstning". Det är dock frågor som inle berör lagförslagenutan frågor som bör vidarebefordras till den centrala valmyndigheten. : Poströstningen torde kunna fortgåsom tidigare dvs. t. o. m. dagen före valsöndagen. Det bör emellertid kunnaingå i postverkets service att tillhandahålla blanka valsedlar framöver vid kyrkofullmäkfigvalen. Det bör åvila varje postkontor alt fillhandahållaförteckning över de olika valsedelsbeteckningar som förekommer för resp.församling inom den kommun eller de kommuner som postkontoret betjänar medpostutdelning. Listorna kan sammanställas genom atl resp. valsedel anmäls tillkommunens valnämnd senast dagen före poströstningens början, och atl sedanvalnämnden distribuerar denna förteckning. _ De anmälningar som kommer insenare lämnas utan avseende i detla sammanhang. (): Utrikesdeparlemenlel harföranslallal om röslmottagning vid svenska ambassader och konsulat. Sålundahade vid folkomröstningen omkring 250 utlandsmyndigheter möjlighetatt ta emot röster från röstberättigade svenskar. Även om detta innebar enökning jämfört med allmänna val och även om ulrikesdepartemenletförklarat sig berett att anordna röslmottagning i största möjliga utsträckningkvarstår betydande svårigheter. Ett växande antal svenskar har nämligen sittarbete förlagt till platser så avlägset belägna från svenska ambassader ellerkonsulat atl de i praktiken knappast har någon möjlighet atl begagna sinrösträtt. UF vill därför ifrågasätta om det icke vore möjligt atlåtminstone i vissa länder införa ett system motsvarande den poströstning somtillämpas vid röstning inom . Den röstande skulle, försedd med valkuvertoch identitetshandling, företräda inför någon funktionär som på fastställtformulär hade att intyga att vederbörande fullgjort sin röstning. I ett flertaleuropeiska länder och i finns etl utbyggt system av funktionärer 1980/81:170 133 ungefärligen motsvarande det svenska publicus-väsendet.Dessa personer borde vara väl ägnade all fullgöra uppgifter av det slag delgäller. Även andra kategorier av offentliga eller halvofficiella funkfionärerborde kunna ifrågakomma. UF utgår från all dessa frågor tas upp i kommitténsnästkommande belänkande. 9 Vissa röstningsförfaranden 9.1 Budröstningen : Det är även enligt vår uppfattning svårt atl klarloch enlydigt ange vilka personer som kan hänföras till kategorin vårdare.Kommittén anser härvidlag att de kategorier av vårdare, som RSV angett i etlyttrande till valprövningsnämnden, fär anses vara en väl användbar avgränsning.Det är dock tveksamt om en person som tillfälligt hjälper en väljare med attfungera som bud, när väljaren hastigt insjuknat, men inte i övrigt bistårväljaren, uppfattas som eller uppfattar sig själv som vårdare. Vi delar dock kommitténs åsikt atl ett bud som endasttillfälligtvis hjälper en sjuk person med att lämna en valsedelsförsändelse idelta fall ändock får anses som vårdare. i delar kommitténs synpunklerpå budröstningen. (valnämnden): När det gäller vårdarbegreppetanser vi atl detla inte definierats på ett tillfredsställande sätt ochförutsätter att så sker. Vi vill dessutom tillägga att många människor som liggerinlagda på en institution upplever att vårdpersonalen är direkt ovillig atthjälpa till med budröslningen. Lagen bör ålägga den som har vårdnaden om enmänniska att vara denna behjälplig vid röstning om den röstberättigade begärdelta. Önskar den röstberättigade hjälp av annan än sin ordinarievårdare vid budröslning bör detta vara möjligt. (föredragande borgarrådet): Kommitténhar behandlal den successiva utvidgning som skett av möjligheten att röstagenom bud, dvs. Kommittén har här konstaterat attdet finns risk för att vissa väljare kan utsättas för ofillbörlig påverkan,speciellt da röstning sker genom att en vårdare fungerar som bud. har mot denna bakgrund anförl alt begreppetvärdare bör definieras på etl tillfredsställande sätt. Jag delar valnämndensuppfattning, speciellt som kommittén nöjt sig med att överlämna åt valförrättareoch röslmoltagare att i varje enskilt fall definiera vårdarbegreppet. Jag anser vidare, i likhet med valnämnden, att vallagenklart bör ålägga den som har vårdnaden om en röstberättigad att hjälpa till medröstningen om vårdnadstagaren begär detta. 10 1980/81. Prop.1980/81:170 134 : Den kartläggning, som kommittén utförtangående budröstningens omfattning, visar en totalt tämligen liten volym.Emellertid uppfattas definitionen av vårdarbegreppet som något oklar. Sannolikthar detla bidragit till ett antal polisutredningar och åtal i samband med 1979års val. En skärpning av nu gällande regler för budröstning synes svår attgenomföra, om inte ett system med särskilda röslmoltagare införs. Röslmottagarnaskulle kunna uppsöka väljarna i hemmet på begäran och hämtavalsedelsförsändelsen. Elt sådant syslem synes i och för sig vara positivt. Vitror dock atl en skärpning av uppmärksamhet och kontroll kommer att ske lillföljd av publiciteten kring de anmälningar om otillbörligt förfarande somförekom i samband med val. Därför torde nuvarande förhållanden varatill fyllest tills vidare. anser att informationen både tillpolitiska partier och till enskilda om budröstningen kunde förbättras.