prop · G40326 · 1980-12-31 00:00:00 — Botten och stränderna har under tidernas lopp rensats vid ettflertal tillfällen för att underlättatimrets framfärd. Sista rensningen på 1950 eller gjordes med maskiner. Flottningenhar numera upphört. Närmaste bebyggelse är Storsjöby, som ligger på västra sidan av , fågelvägen ca 8 kmfrån dammen. Skogsbilvägar löper på vardera sidan om Sölvbackaströmmarna. Vattendraget är mest lättillgängligt frånden södra av dessa vägar, varifrånman flerstädes skymtar vattnet. På ett ställeär avståndet mellan vägenoch vattnet ca 20 m. I övrigt varierar avståndet mellan 100 och 250 m. Dcimmen i Storsjönsutlopp har en längd av ca 60 m. byggd i betong och förseddmed en körbana på krönet. har två utskov.Regleringen av sker väsentligen genom ett bottenutskov. FÖRBEREDELSERNA FOR BYGGANDET AV SÖLVBACKA KRAFTVERK (Trängfors), som ärett helägt dotterbolag till ,ansökte 1972 om tillstånd att anlägga Sölvbacka kraftverk. Enligt ansökningenskulle vatten från intill 30 m /s ledas genom en i berg utsprängd tunnel till en i berget anlagd kraftstation ochdärifrån till sjön övre Grucken. Ansökningen innebar alltså att av-tappningen genom den i utlopp befintliga dammen skulle upphöra. Detta skulle - bortsett från vårflod ellerandra perioder med mycket hög vattenföring - medföraen total torrläggning av Sölvbackaströmmarnaätminstone på den Översta sträckan. Genom tillflödet från några små bivatten-drag skulle en vissvattenomsättning ske i de nedre delarna. Vattneti håarna och edorna skulle emellertidbli mer eller mindre stillastående. Detnuvarande fiskbeståndet skulle bli totalförstört. 1980/81:26 14 Ansökningen omfattade också bl.a. rättatt utöva korttidsreglering varigenomvattenståndet i skulle variera maximalt under vardagsdygn, 2dm under veckoslut och under långhelger. Sökanden bedömde i ansökningen,att skadan på fisket i ström-<-marna och pä grund av företaget kunde värderastill sammanlagt i kapitaliserat värde,varav ca . för fisket i Sölvbackaströmmarna.Fiskeriintendenten angav skadans kapitaliserade värde till ca . I denna summa ingick emellertid även skador påfisket i övre Grucken och Ljunghålet, som berördesav den ursprungliga ansökningen men som sedermerauteslutits. hänsköt 1974 fräganom tillåtligheten av företaget till Kungl Maj:t. Domstolen uttalade därvid, att domstolen ansåg hinder mot det begärda företaget möta jämlikt 2 kap3 § andra stycket vattenlagen. Genom företaget skulle nämligenenligt domstolens mening förorsakas sädan beståendeändring av naturförhållandena,varigenom betydande förlust från naturskyddssynpunkt är att befara. Domstolen uttalade bl a att den begärda torrläggningenav älvsträckan och sänkningen av övre Grucken med tillhörande bortrensning av forsnäteti Ljunghålet utan tvekan skulle innebära en förlustfrän naturskyddssynpunkt. Domstolenbeaktade dä, utom de rent estetiska värdena, ävende sociala och ekonomiska värden -betydelse för fiske, turism, rekreation - som är knutna till naturen i området och som i höggrad framhållits från företrädarna förintressen som var motstående sökandens. Inför regeringen, som verkställer den prövningsom tidigare ankom pä Kungl Maj:t, redovisade bolaget ien skrivelse en modifierad utformning avprojektet. Modifieringen innebar bl a att rensningarna nedströms kraftverket utelämnades. Regeringen beslötden ge Trångfors tillstånd att anläggaett kraftverk enligt det modifierade förslaget.I beslutet föreskrev regeringen såsom särskildavillkor bl a att Prop.1980/81:26 15 bolaget skulle utge (Mkr) till främjande av näringslivetinora kommun samt bekosta de åtgärder och undersökningarsom regeringen pä förslag av , naturvårdsverketoch kammarkollegiet kunde finna skälatt bestämma. I deldom lämnade bolaget tillstånd att bygga kraftverket. Bolaget har påbörjat byggnadsarbetena. Sålunda har en kraft-.ledningsgata (efter erforderligkoncession) röjts och stolparna för kraftledningen rests. Bolaget har vidare träffat bindande avtal med en finsk leverantör om leverans av en transformator, med ASEA ora tillverkningav generatorn, med KMW-Nohab ora tillverkning av turbinen och med Skånska Cementgjuteriet om byggnadsarbetena pä platsen. Ocksådessa leverantörer har påbörjat sinaarbeten. Transformatorn är t o ra färdig. Enligt den ursprungliga planen skullebyggnadsarbetena med det egentliga kraftverket påbörjas senhösten 1979 och verket tagas i drift den 1 december1981. Sedan regeringen lämnatsitt tillstånd till företaget och bolaget börjat förberedelserna för bygget uppstod efterhand en allt starkare opinionmot det tilltänkta kraftverket. Delar avlokalbefolkningen och företrädare för "Älvräddarna"m fl krävde vid demonstrationer och på namnlistor att arbetena på kraftverket skulle avbrytas. kommun, som ioktober 1977 avstyrkt och i december samma årtillstyrkt företaget, vädjade till regeringen att regeringenskulle upphäva sitt medgivande till utbyggnadenav Sölvbackaströmmarna. I beslut uttaladeregeringen att lagliga förutsättningar saknades för en ändring av regeringens beslut sarama är. Regeringen lämnadedärför kommunens framställning utan ätgärd. Motståndet mot utbyggnaden grundar sig framför allt på att fisket skulle totalförstöras i älvfäran, som enligt ansökan Prop.1980/81:26 16 skulle torrläggas.Det uteblivna fisket skulle i sin tur medföraett avsevärt avbräck för turismen.Man hänvisade till den förfulning av landskapsbilden, som en torrläggning skulle medföra. Det yppades också farhågor för att nu orörda fjällsjöar uppströmsStorsjön skulle tagas i anspråk förkraftproduktion. BEHANDLING I NOVEMBER 1979 AV FRAGAN OM EN UTBYGGNAr AV SÖLVBACKASTRÖMMARNA Med aaledning av motioner som väckts under våren1979 behandlade under hösten1979 frågan om en utbyggnad av Sölvbackaströmmarna.I sitt avgivna betänkande(1979/80:5) konstaterade civilutskottet att frågan om företagets tillåtlighet slutligt avgjorts genom regeringens beslutden . Utskottet konstaterade emellertid också att regeringen ansett att den medgivna utbyggnadeninte var tillåtlig enligt vattenlagens grundläggande tillåtlighetsregleroch att regeringen därför tillämpat dispensregeln i 4 kap 18 § tredje stycket vattenlagen, varvid hänsyn möjligentagits till förslag till riktlinjer för energipolitiken som då ännu inte godkäntsav . Utskottets slutsats uttrycks i betänkandet pädetta sätt. Det anförda har letttill att inom utskottet övervägts extraordinära åtgärder för detta undantagsfall. Inom utskottet har förts fram ett konkret förslag om att skulle påkallaatt regeringen sökte få till stånd en överenskommelse med om att arbetena avbryts och bolaget avstår från sin rätt. Utskottet har kommit till den slutsatsen att detenda sätt som snabbt kan ge resultat är att följadetta förslag. Utskottet föreslär attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att så bör ske. Sju av utskottets ledamöterreserverade sig och ansåg att motionerna borde avslås. Betänkandet behandlades i kammaren den21 och vållade en livlig debatt menutskottets hemställan godkändes. Prop.1980/81:26 17 REGERINGENS UPPDRAG ATT FÖRHANDLA MED TRÄNGFORS Genom beslut uppdrog regeringen ät justitiekanslern att förhandla med Trängforsi syfte att nå en överenskommelse med bolaget i enlighet med beslut. Regeringen har sedermera uppdragit åt mig att utan hinder av min utnämning till landshövdingfullgöra pä justitiekanslern ankommande göromål bl a såvittavser uppdraget att förhandla med Trångfors. Jag har vid fullgörandetav mitt uppdrag biträtts av revisionssekreteraren . Per har i slutskedet granskat dettekniska och ekonomiska materialet. Samrådhar dessutom ägt rum med fiskeriintendenten iNedre Norra distriktet, . Förhandlingarna inleddes i december1979. Parterna enades i ett tidigt skede om att resultatet av kärnkraftsomröstningenden 23 raars 1980 borde avvaktas innan överläggningarna slutfördes. I en förstautredningsfas ägnades uppmärksamhet ätvilka ekonomiska konsekvenser som den av förhandlingarnaförorsakade förseningen skulle få om kraftverket trots allt säsmåningom kom till stånd. Det visade sig därvid, att ett uppskov till skulle medföra produktionsförlusteroch förseningskostnader m m till ettsammanlagt belopp av storleksordningen . Trångfors framhöll redan frånbörjan att ändamålet med den verksamhetsom bolaget och dess moderbolag driver äratt producera och leverera elektrisk energi. Bolaget hade därför inte något intresse av en ersättning i pengar. Gottgörelse bordei stället utgä i form av realvärden.Utredningen inriktades därför till en början på frågan om detvar möjligt 2 1980/81. Prop.1980/81:26 18 att finna nägra former för en ersättningav detta slag. Särskilt undersöktes möjligheternaför bolaget att överta ett befintligt kraftverk eller förvärva en fallrätt som tillhördestaten eller att erhålla ersättningskraft. Ävenom det vid utredningen i denna del framkom vissa uppslag fann jag inte nägon möjlighet att- inom ramen för det förhandlingsuppdrag som regeringen läranat mig - förhandlamed Trängfors om en ersättning i realvärden. Under de fortsatta överläggningarna om ett skadeständ i pengar till bolaget vid en totalavveckling,uppkom tanken huruvida företaget trots allt kunde komma tillutförande men därvid 'begränsastill sin omfattning pä ett sådant sättatt naturvärdens intressen tillgodosågs och ett meningsfullt fiske i Sölvbackaströmmarnabibehölls som företaget ändå framstod som lönsamt. I samråd medbolaget genomfördes provtappningar för att klarläggaeffekten av olika vattenföringar i strömmarna. Sålundaverkställdes ett försök med enstabil vattenföring av 8 m /s. Effekten på strömmarna studeradesingående vid ett besök i vilket bl a fiskeriintendenten och fiskeexpertisfrån Trångforsbolaget deltog. Efter önskemål från fiskeriintendentenverkställdes en tappning av 1,8 m /s, vilkenstuderades av fiskeriintendenten. I utlåtande anför fiskeriintendenten bl a. För att i stort sett bibehålla nuvarande fiske med konventionell minimitappningbedömes att det erfordras en sommartappningav och en vintertappning av . Lägre tappningar är ejnellertid möjliga vid målsättningen att bibehålla ett meningsfullt fiske under vissa förutsättningar. Genom att anpassatappningarna efter ett naturligt vattendrags rytm torde kunna upprätthållas enfiskproduktion och möjligheter till fiske som ejdrastiskt skiljer sig från nuvarande förhållanden. En sådan tappnlngsplan skulle preliminärt ha följandesteg : Prop.1980/81:26 19 jan - april 1,6 m /s (4 mån) (1/2 mån) 15 - 8,0m/s (1/2 mån) - (2 mån) 1-31 aug 8,0 m /a (1 män) - (1 1/2 mån) - dec (21/2 mån) Ovauistående tappnlngsplanär som nämnts preliminäroch utgör ett försök att optimeraförutsättningarna för produktion av fisknäringsorganismer och fisk. Avkortning av tiden för den högstatappningen () kan möjligen diskuteras. Viktigast är härvidlag månaden juni. Vidare kan awikelser för perloden under extrema torrår visa sig ofrånkomliga. Fiskeriintendenten framhåller också att omfattande åtgärder beträffande strömsträckans bottentopografi varken är behövliga eller önskvärda och atten viktig förutsättning för optimering av förhållemdena på sträckan är att relativt stabila vintervattenföringar kan hållas,dvs att tappning utöver minimivattenföringen normalt ej görs. Både 1 sitt yttrande och vid den överläggning som ägde rum har fiskeriintendenten framhållitatt det från biologiska synpunkter är fördelaktigtom en tappning av ytvatten kan ske . En total awecklinq av kraftverksprojektet Trångforshar vid våra OverlSggnlngar varit berett att trXffaen uppgörelse om en total avveckling avplanerna på ett kraftverk vid Sölvbackaströmmarna under fOruts&ttnlng attbolaget får ersitttnlng 1 realvJlrden, dvsett annat kraftverk, en fallrStt eller leverans av ersXttnlngskraft. Bolaget har däremotinte velat - på nuvarande stadium - trXffa en uppgörelse om ersättning1 pengar. 1980/81:26 20 En ersättning 1 realvärdensynes inte möjlig utan medverkan av statensvattenfallsverk. Jag har inte ansett det falla inom mitt uppdrag att Inleda förhandlingar med detta verk i syfteatt bereda Trångfors ersättning 1 realvärden. Även om Trångfors inte velat medverka till enuppgörelse där ersättning utgår 1 pengar har bolaget tillhandahållit visst material som gör det möjligt att beräkna åtminstone vissa av de ersättningskrav aom det kan bli fråga om. Det största kravet kommer naturligtvis att avse förlusten av produktionen i detplanerade kraftverket. Vid mina överläggningar med bolaget om en lösning enligt det s k minimitappningsalternatlvethar enighet nåtts om att beräkna produktionsbortfallet med utgångspunkt från att nettovärdet av den totala produktionenunder kraftverkets beräknadelivslängd - -är . Detta belopp kan tjäna som ledning även i ett alternativ med en totalawecklingav projektet. Vid beräkningenhar kostnaderna för byggande, drift och underhåll av upptagits med114 Mkr. Beräkningarna av produktionens storlekredovisas i bilaga 1. I bilaga 2 redovisas hur värdetberäknats. Det andra stora Iiravet gäller ersättning för redan nedlagda men vid en totalawecklingonyttiga kostnader. Eftersom bolaget inte velat 1 egentlig mening förhandla, d v s träffa en överenskommelse om ersättning vid en totalaweckling, harjag Inte i detalj granskat de ungefärliga siffror som bolaget lagt fram. Beloppen avser dessutom delviskrav som bolaget självt saknar ett direkt Intresse av,nämligen krav från leverantörer roed vilka bolaget träffat avtal om vissa leveranser mm.Om en totalaweckling blir aktuell, bör staten förhandla med dessa underleverantörer. Även om jag alltså Intei detalj granskat yrkandena 1 denna del och Inte sjUlv fört några förhandlingar med leverantörerna har jag ansett nödvändigt att hXr uttala en uppfattningom de Prop.1980/81:26 21 ungefärliga kostnader det kan röra sig om. Jag har därvid kommit till den slutsatsen att det gäller belopp i storleksordningen 30Mkr. En sammanställning som visar hur beloppet framkommitfinns i bilaga 3. Jag räknar alltså med att en totalaweckling av kostar staten ca286 Mkr i form av ersättningartill Trångfors. Härtill kommer att koromun går miste om det belopp å som bolaget enligtregeringens beslut utbetalat till i Jämtlandslän. Ett s k minimitappningsalternativ Trångforshar vid mina överläggningar förklarat sig berett att diskutera enlösning som innebär att fisket i Sölvbackaströmmarna räddas, om lösningen kan förenas med en acceptabel lönsamhet hos kraftverket. Bolagethar därför noga studerat fiskeriintendentenstappnlngsplan och beräknatvilka förluster planen skulle resultera i. Resultat av bolagets övervägandenär att man i princip godtar tappningsplanen,dvs man är beredd att bygga kraftverket men samtidigtgarantera att vattenföringeni Sölvbackaströmmarna motsvarar vad fiskeriintendentenangivit. Det enda mer väsentligaavsteg bolaget önskar göra gäller juli månad. Under vill bolaget begränsa tappningen till 8 m /s. I övrigt önskar man bara några små justeringar i fråga om tidpunkterna. Frånstatens sida har bolagets beräkningar av produktionsbortfallet vid en tappning enligt bolagets önskemål granskats av främst vattenrättsrådet . VI har vid de ekonomiska beräkningarna konstaterat att produktionsbortfalletutgör 11,9 GWh, d v s 16,8 4 av detplanerade kraftverkets produktlon. I7tgångspunkten är då fiskeriintendentens plan med denjämkning i fråga om juli månad som bolaget föreslagit. Beräkningarna redovisas i bilaga 1. Prop.1980/81:26 22 Värdet av den bortfallna produktionenpåverkas av bl a den tid dä bortfallet sker. Värdet har, på sätt som framgår av bilaga 2 beräknats till , vilket motsvarar av nettovärdet påden totala produktionen. Också vid en lösning enligt detta alternativ tillkommer vissa ersättningar utöverde som avser den bortfallna produktionen. Som redan framgåttpåbörjades arbetena med kraftverket sommaren och och avsikten var att de egentliga byggnadsarbetena- tunnelsprängningen mm- skulle utföras /80. På grund av beslut och regeringens uppdragtill mig avbröts arbetena. Bolaget har ända sedan mina överläggningar inleddes intagit den ståndpunkten att man är berättigad till ersättning förde kostnader m m som är en följd av att mcin avbrutit arbetena och gett sig in iförhandlingarna . Jag har på ett tidigtstadium i princip anslutit mig till bolagets ståndpunkt. Efter kontakter med företrädare förregeringen har jag också sagt att förhandlingarna försmed utgångspunkt från att bolaget har rätt till ersättning för de kostnader m m det här kan rörasig om. Med hänsyn till arten av de uppgifter det här är fråga om redovisar jag här inte alla detaljer. De större posterna gäller ersättningar till Skånska Cementgjuteriet, KMW-Nohab öch ASEA m.fl. och avsermerkostnader som är en direkt följd av en senareläggning med av hela kraftverksprojektet. Enannan stor post är räntor å redan nedlagda kostnader. Det saumaanlagdabeloppet är . En sammanställning av beloppen finns 1 bilaga4. Det angivna beloppet gäller under förutsättning att arbetena med att byggakraftverket kan upptas 1 full utsträckning och under normala förhållanden 1 börj«m av . Om någon av dessa förutsättningar brister måste beloppet höjas. Prop.1980/81:26 23 statens totala kostnader vid en lösning enligt alternativet med en minimitappning bliralltså 6 . Eftersom detta belopp är resultatet av en förhandling, där båda parter tagit och givit, fordras inga ytterligare förhandlingar om denna lösning välj». Min uppgift har varit att söka få till stånd en överenskommelsesom innebär att Trångfors dels avbryter arbetena med att bygga detkraftverk vid Sölvbackaströmmarna som bolaget enligt regeringens tillstånd och dom har tillständ att bygga, dels avstår frän sin rätt att bygga kraftverket. Bolaget avbrötde pågående arbetena redan innan mina förhandlingarinleddes och de har ej senare återupptagits.Läget är allt3å fortfarande detsamma som inovember 1979. Detta gäller arbetena på platsen. Närdet gäller utrustning som beställts hos entreprenörer har bolaget inte haft samma möjlighetatt påverka arbetena. Med hänsyn till sin juridiskt sett starkaställning har bolaget naturligtvisingen anledning - knappast ens möjlighet -att avstå från sin rätt att bygga kraftverket utan att få full ersättningför de förluster detta innebär. Detta gäller såväl ersättning förredan nedlagda egna kostnader och eventuella ersättningar till entreprenörer som ersättning förvärdet av den uteblivna energiproduktionenvid kraftverket. Bolaget tillkännagav också på ett tidigtstadium att man inte kunde Ingå i några förhandlingarutan att få skadestånd för de förluster som ett uppskov med byggandet skulle medföra. Mot den nu angivna bakgrunden har jag vid fullgörandet av mitt uppdrag i realiteten haft ett mycketbegränsat förhandlingsutrymme. Förhandlingarna har fått ske på bolagets villkor och min uppgift har 1 första hand bestått1 att granska de beräkningar av olika ersättningar som bolaget begärt. 1980/81:26 24 När detgäller förlusterna under pågående förhandlingar har jag - efterkontakter med företrädare för regeringen - på ett tidigt stadium uttalat, att sådan ersättning givetvis måste utgå. Som redan framgått har bolaget velat förhandla om endast två alternativ, nämligenen total avveckling av Sölvbackaprojektetmot ersättning i realvärden samt det s k minimitappningsalternatlvet. En lösningsom innebär att Trångfors får ersättning 1 realvärden förutsätter, som jag redan nämnt, uppenbarligen en medverkan avvattenfallsverket. Någrarealvärden - i den mening som här är aktuella, nämligen fallhöjd, kraftverk eller ersättningskraft - som staten kanerbjuda bolaget torde inte finnas utanför vattenfallsverket. Vid mina överläggningar med bolaget har framkommitvissa uppslag till lösningarsom enligt min mening ärmycket tilltalande, bl a från juridisk synpunkt, men företrädare för bolaget har också upplyst att vattenfallsverketmycket bestämt motsätter aig att medverka genom attavstå från någon rättighet. Jag har därför inte ansett mig böra gå närmare in på denna lösning. Det andra alternativet, minimitappningsalternatlvet, harinte förutsetts i den allmänna debatten om Sölvbackaströmmarna, troligen därför att det inte ansetts möjligt att bygga kraftverket men ändå behålla Sölvbackaströmmarna. Mitt uppdrag avser emellertiden förhandling med Trångfors om ett avstående från rätten att bygga ett kraftverk enligtvattendomstolens och regeringens beslut. Enligt vanligt juridiskt språkbruk måste häri ligga ett uppdrag att förhandla om alla lösningar som innebär ett mindre Ingrepp i naturen än det som gällande tillstånd Innebär. Härtill kommer att en totalavveckling av projektet blir mycket dyrbar för staten. Också av detta skäl har jag ansett det värdefullt för regeringen och att vidställningstagandet till ersättningsfrågan ha möjlighet att överväga även ett alternativ. Tvåsaker har styrt utformningen av alternativet. Den ena är fisket i Sölvbackaströmmarna, den andra är dimensioneringen Prop.1980/81:26 25 m m av kraftverket enligt det gällande tillståndet. I fråga om fisket har utgångspunkten varit att ett fiske som är i allt väsentligtlikvärdigt med det som bedrivs i Sölvbackaströmmarnaskall vara möjligt även efter tillkomsten av kraftverket. Detta kräver att en väsentligmängd vatten tappas i den naturliga fåran. Fräganvilken mängd som bör tappas denna väghar jag för min del ansett böra besvaras av fiskeriintendenten. Resultatet harblivit den plan för tappningen som förut redovisats. När dét gäller dimensioneringen m m avkraftverket har utgångspunkten varit att avtappningeni den naturliga fåran inte Skulle få vara störreän att verket kan byggas enligt deuppgjorda ritningarna samt med den utrustning som beställts och delvis redan tillverkats. Det har som ett resultat av utredningen visat sig att devillkor som måste uppfyllas för att ett meningsfullt fiske skall kunna behållas kan förenasmed ett bibehållande av kraftverket i dessursprungliga utformning. Detta beror påatt verket anpassats till en vattenmängdsom kommer att bli vanlig även i det nudiskuterade alternativet. Beträffande vattenmängden 1 den naturliga fåran bör tilläggas att den kommer att påverkas ävenav tillrinningen från de smärre biflödenatill Sölvbackaströmmarna. Vattenföringenkommer alltså att bli något störreän tappningsplanen visar. Vad som främst föranledde debatten om ett bibehållande av Sölvbackaströmmarna var att kraftverket skulle innebära ett i det närmastetotalt bortfall av fisket i strömmarna.Detta fiske ansågs värdefullt bl a som ett medel att locka turister till bygden. Också från mera allmänna naturskyddssynpunkter betonades värdet av att bibehållaströmmarna. De sålunda anförda skälenbör inte förringas. 3 1980/81. Prop.1980/81:26 26 har man emellertid inte haft tillgång till någotmaterial som belyst vad ett tillgodoseende av främst fiskeintresset kostar. Detta kan möjligen ha påverkat opinionsbildningen. Genom den nu gjorda utredningen skapas enligt min meningklarhet på flera väsentliga punkter. Som de två viktigaste vill jag beteckna att det kostar statenca att helt bevara Sölvbackaströmmarna som ett i stort sett bibehållet fiske - och ett bibehållande av landskapsbilden med levande forsar -kostar endast ca . Fördelarna med minimitappningsaltemativetär sammanfattningsvis - de väsentligt lägrekostnaderna, något som är särskilt viktigti dagens ekonomiska läge - fisket bevarasi stort sett oförändrat - landskapsbilden,de levande forsarna, bevaras - ett antal nyaarbetstillfällen skapas 1 bygden - bygden får behålla beloppetå - landet får ett visst energitillskott Fördelarna med en total avveckling avkraftverksprojektet är naturligtvis att Sölvbackaströmmarna- och därmed såväl fisket somlandskapsbilden - helt bevaras. Det finns naturligtvis de som anser att ett belopp å är ett lågt eller i varje fall acceptabeltpris för att bevara Sölvbackaströmmarna. Om utgångspunkten därvid är rena miljöhänsyn, blir bedömningen Iseroende på det pris man åsätter en bevarad miljö, vilket i detta fall betyder enreglerad -dvs icke naturlig - ström. Är utgångspunkten däremot den att strömmarna bör bevaras för att genom fisket locka turistertill bygden och därmed ge ett underlag för försörjningen, kan Prop.1980/81:26 27