prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Därmed skapadesförutsättningar för en återhämtning fr. o. m. slutet av 1978. Industrinskonkurrenskraft förstärktes och produktionen ökade. Handelsbalansenförbättrades och inflationens tidigare höga stegringstakl gick snabbt ner.Återhämtningen blev emellertid i vissa hänseenden icke desto mindre enbesvikelse. Åven om svenska företag icke längre förlorade andelar utomlands ochpå hemmamarknaden, återvann de endast i ringa utsträckning tidigare förlorademarknadsandelar. Innevarande år överstiger vår industriproduktion blottmarginellt produktionen under föregäende högkonjuklur 1974-1975. Under ettdecennium då vi skulle behövt 1980/81:20 13 bygga ul vär industri har den istället minskal sin andelav produktion och sysselsättning. Denna tendens har vi inle lyckats bryta underden nu avslutade konjunkturuppgången. Sammanfattningsvis har tendenserna under 1970-lalet drivitfram kraftiga balansbrister i vår ekonomi. Vi har ell oacceptabelt underskotti vår bytesbalans liksom i den statliga budgeten. Våra offentliga utgifterväxer för snabbt. Vär industriseklor är för liten och våra investeringar är förlåga. Dessa balansbrister måste hävas. Ju längre de erforderliga åtgärderna skjuts på framliden,desto svårare kommer våra problem att bli. Detta beror bl. a. pä att vär skuldtill utlandet successivt ökar vilket medför en snabbi ökande räntebörda, sombegränsar vår konjukturpolltiska handlingsfrihet. Om kraftfulla åtgärergenomförs, har vi dock goda möjligheter alt lägga en ny fast grund för fortsattvälståndsutveckling. sådana åtgärder kan vi däremot få en utveckling, somdel blir allt svårare alt få under kontroll. Detla belyses av alt de offentligautgifternas andel av den totala produktionen växt så snabbt, all vidhittillsvarande tendenser redan mot slutet av 1980-lalel nära nog hela BNPskulle erfordras för att täcka de offentliga utgifterna. Självfallet kommerdetla inte alt inträffa. Bryts inle utvecklingen nu genom planerade åtgärder,kommer den att brytas senare genom att en stark försämring av våra ekonomiskaförulsätlningar ställer krav på myckel drastiska åtgärder. Det är mot den bakgrund jag här tecknat som regeringenidag framlägger sitt besparingsprogram. Det innebär en omfattande begränsningav de statliga utgifterna i förhållande till långtidsbudgeten. Programmet mästeföljas av ytterligare åtgärder pä den statliga sidan. Åven den kommunalautgiftstakten måste begränsas. Inom den kommunala sektorn återfinnes störredelen av den offentliga konsumtionen. Omkring 1/4 av vår samlade produktion tas1 anspråk av våra kommuner. Eftersom del för balans krävs att den totala inhemskakonsumtionens ökning begränsas, måste den offentliga sektorn la sin del, ominte bördan på den privata konsumtionen skall bli alltför stor. Anpassningsprocessen underlättas givetvis om den kan skeinom ramen för stigande produktion. Den utlandskonkurrerande sektorn måstevitaliseras för att hindra alt uppbromsningen av den inhemska efterfråganleder till stora påfrestningar på vår sysselsättning. Det är bl.a. därför somen omläggning måste komma lill stånd inom det skattepoliliska området ochekonomins funktionsförmåga förslärkas 1 olika avseenden. Vi måsle bättre än vadnu är fallet la tillvara de obestridligen goda betingelser som vi har i våranaturtillgångar, 1 en tekniskt kvalificerad Industri, i mänsklig arbetslustoch initiativförmåga och i en nedärvd strävan alt i samförstånd komma lillrätta med nationens svårigheter. Innan jag redogör för olika åtgärder ägnade alt förstärkaförutsättningarna i dessa hänseenden övergår jag alt mera i detalj beskrivaden internationella konjukturutveckllngen och den ekonomiska utvecklingen iSverige . 1980/81:20 14 2.2 Det internationella läget I den bild av den internationella konjunkturutvecklingensom tecknades i årets reviderade finansplan var del mest markanta inslaget denannalkande lågkonjunkturen. Den hade visserligen fördröjts av en oväntat starkefterfrågan och början av 1980, men förutsattes komma lill tydligtuttryck . Därefter skulle följa ett svagt andra halvår mednegativ tillväxt 1 OECD-området. De konjunkturdata som föreligger bekräftari allt väsentligt denna bild. Nedgången i aktiviteten blev - när den välinträffade - starkare än väntat. Detta gäller i synnerhetutvecklingen i . lorde tillväxtkomma alt svara mol den i den reviderade finansplanen angivna siffran, dvs. aktuella bedömningar lyder på all konjunkturen kommeralt plana ul i och vända uppåt . De europeiska ekonomierna synes släpa efter med ett eller två kvartal.Nedgängsfasen lorde där inträffa och en stabilisering ske underförsta . skulle aktiviteten iOECD-området mera allmänt stabiliseras och börja expandera. Mycket tyderemellertid på att återhämtningen blir svagare än vad som är normall i denna fasav konjuklurcykeln. Med den väntade svaga tillväxten under första halvåret1981, beräknas BNP-ökningen stanna vid I-l 1/. Vid en bedömning av de fortsatta lillväxtulsiklerna spelarinflationen en avgörande roll. Inflationsbekämpningen ges högsta prioritet i detongivande ländernas ekonomiska politik. Därför kan, som ett positivt inslag ien annars lämligen dyster bild, noteras alt infiationstakten bromsals in påtagligtunder de senasle månaderna. har ökningen avkonsumentprisindex i de sju största avtagit frän 13,till 11,8%pä tolvmånadersbasis. Delvis kan delta förklaras av tillfälliga faktorer. Enså viklig drivkraft för inflationsprocessen som lönerna har emellertid underperioden efler den senasle oljeprischocken uppvisat en klart återhållsamutveckling. I de större har de nominella löneökningarna legal påeller under konsumentprisernas ökningstakt. En kvarstående riskfaktor för inflationen och helakonjunklurförloppet ulgör oljeprisernas utveckling. Ekonomiska faktorer - denlåga aktivitetsnivån i världsekonomin samt de välfyllda lagren hosoljekonsumenlerna -lalar för oförändrade eller t.o.m. temporärt fallande realapriser på olja under resten av årel och 1981. Eftersom även politiska faktoreri hög grad spelar in vid oljeprissättningen, kvarstår dock en betydandeosäkerhet beträffande den forlsatla prisutvecklingen. Utvecklingen iMellanöstern har än en gäng understrukit denosäkerhet som vidlåder alla prognoser om oljelillförsel och oljepriser. Ellavbrott i oljelill-förseln från Gulfslalerna skulle få mycket allvarligaåterverkningar. 1980/81:20 15 negativ faktor för inflationsutsikterna är vidare deamerikanska livsmedelsprisernas starka uppgång . Dekommer all slå igenom i konsumentledet och driva upp inflationstakten. Förövriga råvaror är en lugn utveckling att förutse, så länge lågkonjunkturenvarar. Sammanfattningsvis bedöms en inbromsning av inflationstakten komma tillstånd från 1981. Den ekonomiska politiken i de slörre länderna är nu mycketrestriktiv och tar sig främst uttryck 1 en stram penningpolitik. Politikensyftar i första hand till alt förhindra all oljeprishöjningarna föranlederkompensatoriska löne- och prisökningar. Den bygger vidare på övertygelsen atten stabil framlida tillväxt är omöjlig om inle inflationstakten nedbringas,inle minst anses näringslivets investeringsbenägenhet vara beroende härav.Erfarenheterna från inflationsvågen under uppgången 1978/1979 anses också tydapä alt den lediga kapaciteten i ekonomierna - den höga arbetslösheten tilltrots - är så begränsad all en försiktig ekonomisk politik är nödvändig. Så längeinte mera påtagliga resultat vunnits 1 kampen mol inflationen finns därföringen grund att anta att den hittillsvarande politiken skulle läggas om. De mindre länderna har som grupp, genom oljeprishöjningenoch sin bristande konkurrenskraft, drabbats av mycket stora bytesbalansunderskoll.För 1981 förutses att de stora sammantagna kommer att vara ibalans medan de mindre kommer all få bära hela underskottpå i storleksordningen . Underskottet kommer tillsammansmed inflationsutvecklingen all starkt begränsa handlingsfriheten för denekonomiska politiken i flertalet av de mindre länderna. Den väntade svaga tillväxten kommer att bärasupp av en svag men fortsalt positiv utveckling för den privata konsumtionen närinflationen bromsas in. Den offentliga eflertrågan kommer i flertalet länderatt tillålas expandera endast långsamt. Näringslivsinvesleringarna väntas minska men till följd avlöneutvecklingen som i slor utsträckning varit långsammare än inflationen,företagens relativt goda finansiella situation, saml behovet av energisparandeinvesteringar lorde nedgången inte bli tillnärmelsevis lika stark som underförra lågkonjunkturen. Den internationella lagercykeln är f.n. inne i en negativfas och bidrar därmed till eflerfrågeborlfallet under innevarande halvår.Lagerhållningen vid början av denna lågkonjunktur bedöms allmänt ha varil lägreän /1974. Anpassningen av lagernivåerna beräknas vara avslutad underhösten 1980 i och i . Utrikeshandeln väntas fortsätta att ge ettpositivt bidrag till BNP-tillväxlen, främst p.g.a. alt exporten ökar frånOECD-länderna till OPEC-slalerna. förblir importen lill fortsallsvag. Den svaga produktionsökningen i området kommer all ledatill en ytterli- 1980/81:20 16 gare försämring av sysselsällningssitualionen. Dengenomsnittliga arbetslösheten i OECD-området beräkas stiga från ca 20 milj.arbetslösa vid ingången av 1980 lill 23 milj. . Här givna prognoser är behäftade med en rad osäkerheter,som merendels pekar 1 negativ riktning. Först och främst har såväl denunderliggande konjunkturutvecklingen som den restriktiva politiken i de slörreländerna synkroniserats mer än vad som allmänt antogs . Dä detinbördes beroendet emellan är slorl och då politikenhuvudsakligen inriktas på en restriktiv penningpolitik, vars effekter är svåraatt bedöma, finns risk för att efterfrågeminsknlngen blir starkare än vad somhär antagits. Andra osäkerhetsfaktorer är förutom oljepriserna utvecklingen avefterfrågan från länder utanför OECD-området. Världshandelns tillväxt väntasbromsas in kraftigt från 1979 lill 1980 och 1981. I-ländernas och deicke-oljeproducerande ländernas imporllill-växt kommer att bli svag.Expansionen av världshandeln bärs upp av en stark importökning i deoljeproducerande länderna. Aktiviteten i ekonomi sjönk mycketkraftigt i är. har ett antal tecken pååterhämtning noterats. Med den nuvarande höga inflationstakten på omkring 10%och med de uppsatta restriktiva målen för penningmängdens tillväxt lyderemellertid allt på att aktiviteten förblir svag . Enförsiktig återhämtning förutsätts äga rum första halvåret 1981.Konsu-menlprisökningarna förväntas avsakla fram lill millen av 1981, då de kankomma att ligga nivå. I har den inhemska efterfrågan ersatts av exportensom drivande kraft lill den ekonomiska aktiviteten. väntas såväl export som offentliga investeringar öka.medan den privata konsumtionen förutses ytterligare försvagas förall därefter stiga . För de privata investeringarnaväntas en fortsatt avmattning . En nedgång i den ekonomiskaaktiviteten väntas följas av en återhämtning redanförsta . Trenden mol minskad ekonomisk aktivitet iFörbundsrepubUken väntas bestå för att brytas underförsta . Både de privata investeringarna och den privatakonsumtionen försvagas . Försvagningen väntas fortgåför de privata investeringarna medan hushållensefterfrågan stärks bl.a. beroende pä utlovade skattesänkningar. Den vikandeökningstendensen för konsumentpriserna antas beslå in i 1981. För förutses en fortsatt svag utvecklingfram till millen av 1981. Industriinvesteringarna och industriproduktionenkommer alt ytterligare sakta av. Den svaga inhemska efterfrågan ocholjeinkomslerna väntas dock leda till ett bytesbalansöverskolt 1981. Den fördapolitiken kan också väntas leda till en sänkning av inflationstakten, samtidigtsom arbetslösheten ligger kvar på en mycket hög nivä. 1980/81:20 17 Den totala produktionstillväxten har varit väl hävdad isåväl som F(«/a«rf . BNP beräknas öka med ca 4,resp. nästan7% 1980. Åven om takten väntas avla i båda länderna , kommerBNP-tillväxten att väsentligt överstiga den för genomsnittliga. 1 Norgeantas den vikande utlandseflertVågan i ökande grad kompenseras av en starkinhemsk efterfrågan. Den finska ekonomin kännetecknas f. n. av högtkapacitetsutnyttjande och snabb tillväxt av såväl inhemsk efterfrågan somexport. De ekonomisk-politiska älslramningspakelen i och 1980 harlett till en kraftigt minskad efterfrågan. Totalproduktionen förutses minska1980 trots en relativt stark exportutveckling och väntas inte heller visa någontillväxt 1981. Tabell I. Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder ochländerområden -1 1/2 5 1/4 1 1/2 -2 1/2 -1/2 3 1/2 1 1/4 1-1 1/2 2.3 Konjunkturutvecklingen och den ekonomiska politikenunder 1980 Regeringen har 1 finansplanerna ingåendediskuterat de balansproblem som präglar den svenska ekonomin men ocksåsamtidigt pekat ul huvuddragen i den politik som pä sikt kan föra vårt land utur svårigheterna. Det råder bred enighet om all en lugn löneutveckling ärnödvändig för återställd balans. Den ekonomiska politiken inriktades därför päatt nå en låg löneökning 1980. När regeringen sedanutformade sill förslag lill sänkt direki inkomstbeskattning var syftet attunderlätta årels avtalsförhandlingar. Dels garanterade indexregleringen attendast reala, inle nominella, inkomstökningar skulle leda till höjd skatt, delssänktes marginalskatterna med ca . med tyngdpunkten på deinkomstlägen där det stora antalet löntagare befinner sig. För en Inkomsttagaremed en bruttoinkomst pä . och genomsnilllig kommunalskatt betyddedetla att skallen sänktes med ca I , vilket motsvarade enhöjning av nettolönen . Ytterligare åtgärder vidtogs . Regeringen åtog sigdå att föreslå en ytterligare lättnad av inkomstskatten om närmare Imiljard kr. Därtill skulle den kompensation lilljordbru-2 1980/81. Prop.1980/81:20 18 ketsom enligt jordbruksavtalet ulgår per den bekostas med budgetmedel ochinte genom höjda priser i konsumentledet. Vidare skulle ett allmänt prisstoppråda . Allt byggde på förutsättningen att de nya avtalenträffades på i stort sett oförändrade villkor. Detkan i efterhand konstateras att avtalen, i kombination med de finanspoilliskaåtgärder som krävdes för att få slut på storkonflikten, medförde en belydandeökning av efterfrågan , Vi fick inle heller en nödvändig förbättringav vår konkurrenskraft. Denbedömning av industriländernas ekonomiska utveckling som presenterade under sommarenutvisade all den inhemska efterfrågan i skulle stiga väsentligt mer änvad som var fallet 1 andra . Allvarliga varningssignaler kom ocksåvia handelsbalansen som medförde ett underskottpå . Valutaflödet uppgick vidarefill inle . Åven om detta delvis var en följd avkonflikten stod det klart att den Inhemska efterfrågan varalltför hög och all situationen riskerade att förvärras om inteefterfrägedämpande åtgärder vidtogs. Sådana ätgärder framstod också sommofiverade mol bakgrund av del närmast överhettade läget inom vissa delar avarbetsmarknaden. Enytteriigare faktor som visade på ett behov av åtstramning var inflationstakten.I augusti i år låg den på 12,jämfört med . Inflationenförorsakades av den höga efterfrågenivän och den Inhemska kostnadsutvecklingeni kombination med genomslaget av 1979 och oljeprisstegringar. /79 har de i konsumentprisindex ingående oljepriserna höjtinflationstakten . Härtill kommer att de bl. a. av hänsyntill den Internationella ränteutvecklingen nödvändiga diskontohöjningarnapåverkat prisindex med . Den sänkning av räntelägeti utlandet som sketl har inte kunnat fillåtas slå igenom i enmotsvarande räntesänkning i p.g.a. budget- och bytesbalansunderskollen. Undersommaren fanns således flera tecken som klart angav behov av en åtstramning.Regeringen beslutade därför att föreslå att höja momsensamt vissa punktskatter. Skattehöjningarna motsvarade ungefär 1,av dentotala inhemska efterfrågan räknat pä helårsbasis eller 2,av hushållensinkomster. Skattehöjningarna medför att konsumentprisindex pä kort sikl höjsmed ca 2,. På längre sikl päverkar emellertid efterfrågedämpnlngeninflationstakten positivt. Sysselsättningenhar hitlills i är ökal med bortåt 70000 personer över tjolårsnivån. Huvuddelenhärav avser den offentliga sektorn, i första hand kommunerna. Endast ca 5000personer beräknas falla på industrin. Den erforderliga ökningen av denkonkurrensutsatta sektorns kapacitet har inte kommit till stånd i tillräckliglsnabb takt. Åven om industriinvesteringarna under åren 1979 och 1980sammantagna ökal med är nivån ändå otillräcklig. Prop.1980/81:20 19 Utvecklingenpå den internationella oljemarknaden har självfallet starkt påverkat våramöjligheter att uppnå en balanserad ekonomi, I flera steg ökade deoljeproducerande OPEC-ländernas genomsnittliga exportpris för råolja från ca 13$ per fat till ca 23 $ per fat vid utgången av årel. Åven stegoljepriset och uppgår f. n. till ca 33 $ per fat. Kostnadsökningen för densvenska oljeimporten kan beräknas till ca 18 miljarder kr.Oljeprlsstegeringarna försämrade, som framgår av följande tablå,handelsbalansen med . , sedan hänsyn tagitstill reexport av oljeprodukter. Miljarder kr., avrundade siffror Råolja och petroleumprodukter Övriga råvaror och bearbetade varor del har oljeprisstegringarna motverkats av all priserna på vår egen exportockså höjts. Detta medförde en förbättring av handelsbalansen med 7 miljarderkr. Ett sådant kortsiktigt tillskotl till vär handelsbalans är dock inte såförmånligt som man i förstone skulle kunna tro. Prisstegringarna på råvaror ärnämligen utpräglat konjunkturberoende och prisstegringarna på bearbetade varormotverkar möjligheterna alt vinna marknadsandelar och därmed lägga grundenlill en varaktig exportökning. Volymmässigt har importen ökal 9 miljarder kr.mer än exporten. Säväl den relativt snabba importtlllväxten som den långsammaexportökningen sammanhänger med att vi inle kan upprätthålla våramarknadsandelar vid stigande relativa priser pä bearbetade varor. För råvarornahar också kapacilelsbegränsningarna spelat en inle oväsentlig roll. Delsom nu sagts om relativ prisstegring avser i första hand . är detmycket svårt all med säkerhet uttala sig om pris- och volymutvecklingen inomutrikeshandeln, särskilt vad gäller exporten. Statistiken har påverkats avkonflikterna på arbetsmarknaden. torde i första hand ha drabbatexportvaror med ell lågt pris per viktsenhet, medan andra transporlsält därvarorna har ett högre pris per viktsenhet inte drabbats i samma grad. Delta harmedfört en förskjutning i exportens sammansättning i riktning mol varor medhögre priser. Denna förskjutning redovisas i utrikeshandelsstatistiken som enprisstegring. Om man istället studerar utvecklingen av den månatliga index som byggerpä ett urval av representantvaror finner man inte samma tendens till relativprisstegring för vår export. Om man lar hänsyn till attutrikeshandelsstatisliken således överskattar prisstegringen och i motsvarandemån underskallar volymök- Prop.1980/81:20 20 ningenkan exporten beräknas ligga kvar nivå. Detla är en betydligtsämre exportutveckling än vad jag räknade med så sent som i proposition 1980 U:1. Förklaringen ligger i att den internationella efterfrå-getillväxlen nu synessvagare och att möjligheterna att återta deexporlförlusler vi gjorde under konflikterna nu bedöms som mindre. Ikonjunklurbaromelern har exportföretagen redovisat en avsevärdförsämring av exporlorderingången sedan föregående enkät-tillfälle samlförväntningar för som är inställda pä en fortsalt nedgångi exportorderna. Enoförändrad total exportvolym innebär all vi torde ha föriorat marknadsandelarmotsvarande någon procent av exporten av bearbetade varor.Relativprisstegringen skulle då ha varit av ungefär samma omfattning. Jagvill i sammanhanget erinra om att harpublicerat nya nationalräkenskaper för , vilka i vissaavseenden innebär betydande revideringar av den tidigare stafistiken. Igörligaste mån har delta beaktats. Jag vill framhålla att även de revideradeberäkningarna är förknippade med betydande osäkerhet. Enviss osäkerhet råder även om vilken den faktiska imporlvolymen beräknas bli 1år. Här har en ökning med 2,förutsatts vid en antagen ökning av den inhemskaefterfrågan om 3,. Jag förutsätter dä en nägot högre imporlbenägenhel iekonomin än konjunkturinslilutet räknar med. Eftersom import volymen ökarsnabbare än exportvolymen blir utrikeshandelssektorns nettobidrag lillproduktionen negativt, ca -0,av BNP. Lagerutvecklingenär också ovanligt svår att bedöma. Enligl tillgänglig lagerslalistik skullelagren inom näringslivet ha ökat med ett par miljarder kr. i fasta priser underförsta halvåret i är. Del är emellertid svårt alt exempelvis ikonjunklurbaromelern finna något slöd för delta. Konjunk-turinstltulel räknarmed att företagen kommer att tvingas lill en ofrivillig lageruppbyggnad vid enförsvagad efterfrågan . Delförefaller inte troligt all det skulle ha ägt rum någon meromfatiande lageruppbyggnad. Mot bakgrund av förelagens eriarenheter av deproblem som lageruppbyggnaden under överbryggningsåren medförde finns detanledning förmoda att företagen kommer att vara försikfiga när det gäller attproducera på lager när efterfrågan avtar. Jag räknar därför med en något lägrelageruppbyggnad än konjunkturinstllulet gör. Importprisernaökar snabbare än exportpriserna, mot , vilket innebär attbytesförhållandet försämras med 2,. Underskottet i handelsbalansen uppgick t.o. m. augusti lill . För hela 1980 lorde underskottetkomma att uppgå till ca . Det innebär att underskottet skulleuppgå till ca 900 milj. kr., mot 1,1miljarder kr. i genomsnitt t.o.m. augusti. räknar dock medett något gynnsammare utfall . Prop.1980/81:20 21 beräkningaruppgå till , vilket innebär en fördubbling ijämförelse med 1979. Underskottet uppgår därmed lill ca 4,av BNP.Räntenettot ökar nu snabbi och beräknas uppgå till , enökning med på ell år. Denprivata konsumtionen har av beräknats öka med I % i år.Delta är en någol lägre ökning än vad jag räknade med i propositionen 1980 U: I. Medhänsyn tagen lill alt konsumtionen synes ha minskat under första halvåretinnebär det en kraftig uppgång mellan första och andra halvåren. Man bör härvidobservera att hushällens disponibla Inkomster lorde öka vilket ärmera än vad som tidigare ansetts troligt. Denkommunala konsumtionen beräknas öka ungefär i den takt som tillgängligtmaterial tidigare pekat pä, . Del förefaller emellertid som om denstatliga konsumtionen skulle öka ovänlat snabbt, 1,. Det synes vara fråga ombåde en ökning av den statliga sysselsättningen och förbrukningen. Den totalaoffentliga konsumtionen ökar därvid med 3,och de totala offentligautgifterna med realt sett ca 4,, Detta är en kraftig nedrevidering i jämförelse medtidigare bedömningar. Antalet påbörjade lägenheter förutses dock inte blimindre, konjunkturinstitulel räknar med ca 50000 lägenheter . Förklaringentill Investeringsnedgången är i stället att nyare statistik baserad på s. k.låneunderlagshandlingar, tyder på att investeringskostnaden per lägenhet blirlägre än vad som tidigare ansetts troligt. Den Irendmässiga ökningen vad avserlägenhetsytor, utrustning m. m. synes nu ha brutits. Därmed blir också detotala bosladsinvestering-arna lägre. Dentotala produktionen, BNP, väntas öka med 2,. Detta ansluter istora drag lill den bedömning som gjordes 1 samband med all förslaget omhöjning av mervärdeskallen och vissa punktskatter lades fram. a. för förändringar i bytesförhållandet utgör bruttonationalinkomsten,BNI. Denna ökar med , Den inhemska efterfrågan har dock ökat merän så, vilket skett till priset av en försämrad bytesbalans. Nationalräkenskapernahar sedan den reviderade finansplanen undergått avsevärda revideringar. Dessaberor dels på alt ny primärinformation har erhållits, dels på att stafistiskacentralbyrån, som svarar för nationalräkenskaperna, genomfört vissadefinitions- och klassificeringsändringar. Det bör starkt understrykas att ävendessa nya beräkningar är behäftade med stor osäkerhet. Ytterligare revideringarkan komma alt ske när materialet har analyserats mer ingående. De viktigarerevideringarna av BNP beräknad från användningssidan år följande.