prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Avvecklingen av stimulansbidraget för de elever som erhållerdagpenning med . och inle är arbelslöshetsförsäkrade bör ske fr.o.m. denI . Ändringen bör gälla för elever som beviljas utbildningefter den , vilket innebär att dä utgående bidrag inte behöverreduceras. Belräffande övriga elever avser jag att återkomma i samband medbudgetarbetet då frågan om höjning av ersättningen vid arbetslöshet och därmed ocksädagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning skall behandlas. Enavveckling av stimulansbidraget kan beräknas medföra en besparing av ca 110milj. av /81 kan besparingenberäknas lill 15 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslår alt godkänna av mig förordad ändring i grunderna förbidrag vid arbetsmarknadsutbildning att lillämpas fr.o.m. den . [4] Förskott på utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning. kan förskoll på utbildningsbidrag ulgå tillden som skall genomgå en arbetsmarknadsutbildning. Bidraget utbetalas avförsäkringskassan sedan kursdeltagaren uppvisat närvaroinlyg från lärare ellerarbetsförmedlare vid AMU-center. Förskottet kan variera mellan ca . beroende på bl.a. dagpenningens och skalleavdragens storlek. Möjlighetenatt lyfta förskolt utnyttjas enligl () av ca hälftenav kursdeltagarna. De utbetalade förskollen har beloppsmässigt minskat sedanjuli 1978 och uppgick till genomsnittligt 2 milj.kr. De avskrivningar av ej återbetalade förskolt som skett motsvararca 0,av del lolala beloppet utbetalade förskoll. 1980/81:20 6 Förskottet har för det stora flertalet kursdeltagare somutnyttjat förmånen, fungerat som ett starllån. vilket har återbetalats innanutbildningen avslutats. 1 vissa fall inträffar det dock att förskoltsmöjlighetenmissbrukas. Det är angeläget att reglerna för förskott utformas så att de sålångt möjligt motverkar sådana effekter. Därigenom kan också beloppet av avskrivnaoreglerade förskoll ytteriigare begränsas. En väg att åstadkomma detta är all förskolt får utges förkortare period än en månad. Besparingseffekten kan dock inte närmare beräknas.Uppskattningsvis kan RFV:s avskrivningar av ej återbetalda förskoll minska medca . Det ankommer på regeringen all besluta om detta. [5] Avgift för barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen.Sedan är 1965 bestrider AMS kostnader för försöksverksamhet med barnomsorg fördeltagare i arbetsmarknadsutbildning. Barnomsorg kan erbjudas barn tillkursdeltagare som uppbär utbildningsbidrag och som deltar i utbildning utanförhemortskommunen under förutsättning all utbildningen i fräga inte går att få påhemorten. AMS bestrider hela kostnaden för sådan barntillsyn. För allåstadkomma större rättvisa avseende koslnader fqr barntillsyn för kursdeltagareinom AMU oavsett var utbildningen äger rum föreslår jag att barnomsorgen inom AMUfr.o.m. får erbjudas mot avgift. Denna bör svara mot vadkursdeltagaren skulle få betala för barnomsorg i sin hemortskommun.Vid anlagandel att antalet utnyltjade platser i barnomsorgsverksamhelen inom AMUuppgår till 100, kan besparingen uppskattas till ca . Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag allregeringen föreslär alt godkänna de nya grunderna för barnomsorgsverksamheteninom arbetsmarknadsutbildningen som jag har förordat atttillämpas den Ijanuari 1981. [6] Slopat detalj planeringsbidrag för byggnadsarbeteninom bostadssektorn. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder omfattar bl.a. delprogrammet Delaljplaneringsbidrag, vilket syftar lill att främjaupprätthållandet av en beredskap av färdigprojeklerade byggnads- ochanläggningsprojekt som kan användas för att motverka arbetslöshet.Detaljplaneringsbidrag utgår främst till kommunala byggherrar. /76 beslutade därutöver (prop. 1975/76: 125, InU1975/76:38, rskr 1975/76:314) att AMS temporärt skulle kunna betala delaljplaneringsbidragockså för projektering av bostadshus avsedda att upplåtas med hyres- 1980/81:20 7 rätt eller bostadsrätt. Bestämmelserna om delaljplaneringsbidraglill bostadsbyggen var tidsbegränsade men har därefter getts fortsattgiltighet för ett budgetär i sänder. Sedan den fär bidrag beviljasockså för miljöförbättrande ombyggnader som avses i förordningen (1975: 129) ombidrag lill förbättring av boendemiljöer. Av en total utgift på 17,7 milj. kr. fördetaljplaneringsbidrag under /80 avsåg 2,5 milj. kr. bostadshusoch förbättringar av boendemiljöer. Den projeklreserv som härigenom skapades ibostadssektorn kan beräknas representera eller ca300 manår. Detta motsvarar mindre än en procent av den totala sysselsättningeni bostadsbyggnadsseklorn. Erfarenheternavisar enligl min mening att några nämnvärda sysselsättningseffekter inte harkunnat vinnas med stödet till projekteringskostnader inom bostadssektorn. Inteheller har stödet utgjort någon stimulans för bostadsbyggandet. Jag vill isammanhanget nämna all den statliga boslads-lånegivningen täcker kostnader förprojektering. Om bostadslån beviljas för bostadshus lill vilkaprojekteringsbidrag utgår skall bidraget räknas av från det låneunderlag som ulgörgrunden för bostadslånegivningen. Det har därför huvudsakligen inneburit en förskolteringav ell framtida bostadslän med räntebidrag. Jag förordar med hänvisning lill det nu anförda all delaljplaneringsbidragfr.o.m. den inle längre skall utgä för projektering inombostadssektorn. Detta kan beräknas medföra en besparing för statsverket på 1,3milj. under innevarande budgetår och ca 4 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår all godkänna vad jag anfört om slopande av möjligheterna lilldelaljplaneringsbidrag för arbeten inom bostadssektorn. Kontant stöd vid arbetslöshet [7] Arbetslöshetsersättning till tjänstepensionärer.Formerna för del ekonomiska stödet vid arbetslöshet ändrades genomgripandegenom beslul av 1973 ärs riksdag (prop. InU 1973:23, rskr 1973:251).Reformen, som trädde i kraft den , innebar att den frivilligaarbetslöshetsförsäkringen förbättrades pä olika sätt. Bl.a. förlängdes ersätlningsti-denoch ersättningsbeloppen höjdes väsentligt. För arbetslösa som stär utanför denfrivilliga försäkringen eller inte har hunnit uppfylla ersättningsvillkoren idenna försäkring infördes en ny stödform, kontant arbetsmarknadsstöd. Reformen innebar vidare bl.a. all rätten lill ersättningfrån arbetslöshetsförsäkringen skulle upphöra . Motivethärtill var all ålderspensionärerna av principiella, adminislrativa ochekonomiska skäl 1980/81:20 8 inte borde tillhöra arbetslöshetsförsäkringen.Föredragande departementschefen pekade bl.a. på att tillkomsten avtilläggspensioneringen inom den allmänna försäkringen hade medfört allpensionsförmånerna förbättrats i sådan omfattning att del inte fanns någonanledning alt ha kvar möjligheten alt få ersättning frän tväsocialförsäkringsgrenar . För dem som före fyllda uppbärålderspension enligt lagen om allmän försäkring eller pension som utgår pågrund av anställning infördes bestämmelser som innebär alt ersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen reduceras med hänsyn till storieken av den utgåendepensionen. Avdrag sker enligt en av regeringen fastställd tabell.Pensionsavdragets storlek bygger på samma förutsättning somarbetslöshetsersättningen, nämligen inkomstbortfall per vecka.Detta medför att dagpenningen minskas med ett belopp som motsvarar cä 1/260 av årspensionen.I samband med alt den allmänna pensionsåldern sänktes lill den I juli1976 ändrades också den åldersgräns, vid vilken ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen skall upphöra att utgå, till (prop. 1975:97, SfU1975: 15, rskr 1975:222). Kontant arbetsmarknadsstöd upphör ocksä att utgä när stödtagarenuppnår . Samordningen mellan kontant arbetsmarknadsstöd och bl.a.tjänstepension sker på så sätt att stödet nedsätts med pensionsbeloppet. utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring (ALF-utred-ningen)överlämnade är 1978 sitt betänkande (SOU 1978:45). Allmän arbetslöshetsförsäkring.Ärendet bereds f.n. i . Med hänsyn lill att det är ovisst nären allmän arbetslöshetsförsäkring kan träda i kraft vill jag redan nu ta uppett förslag som har lagt fram i fräga om rätt lillarbetslöshetsersättning för dem som uppbär tjänstepension. Bakgrunden till utredningens förslag är alt del inom såvälden offentliga som privata sektorn förekommer all ålderspension på grund avanställning utgär innan arbetstagaren har fyllt . Pensionens storlekpåverkas bl. a. av den s.k. tjänstelidsfaktorn, som bestäms av förhållandetmellan det anlal tjänsteår som fär tillgodoräknas och det anlal tjänsteår somkrävs för hel pension. Enligl utredningens mening bör den som före ålderuppbär tjänstepension med en tjänslelidsfaklor som överstiger 0,8 inle varaberättigad lill ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. För den som uppbärpension med en tjänslelidsfaklor på högsl 0,8 föreslås ersättning kunna ulgåför den del av inkomstbortfallet som inle kan anses täckt av pensionen. Vid remissbehandlingen av utredningens betänkande harifrågavarande förslag genomgående godtagits. Även enligl min mening bör försäkrad som uppbärtjänstepension, som grundar sig på ett inte oväsentligt anlal tjänsteår, intehar rätt att uppbära ersällning frän arbetslöshetsförsäkringen. Sammamotiv som ligger bakom regeln om att ersätlningsrätt inle föreligger för densom har fyllt 1980/81:20 9 talar för denna ståndpunkt. Såväl principiella somadministrativa och ekonomiska skäl kan således anföras som stöd för all gruppervars försörjning är tillfredsställande ordnad genom olika former av pension inleskall tillhöra arbetslöshetsförsäkringen. Utredningens förslag lar också hänsyntill storleken av den utgående pensionen på så sätt alt det bara utesluter densom har pension med en tjänslelidsfaklor överstigande 0,8 från rätten till ersäuning.Jag ansluter mig därför till utredningens förslag i denna del. Av praktiskaskäl bör dock gränsen sättas så alt ersältningsrätten upphör då tjänstelidsfaktornuppgår till 0,8 eller mer. Däremot anser jag all de nuvarande reglerna ompensionsavdrag även i fortsättningen bör lillämpas pä försäkrade som jämsidesmed dagpenning uppbär ålderspension som inle medför uteslutning från rält lillersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Jämfört med utredningens förslag omatt låta pensionen minska den tid som skall anses som arbetslös lid ärordningen med pensionsavdrag mer tilltalande ur social rättvisesynpunkt,eftersom den medför att pensionens storlek blir avgörande för i vilken ulslräckningdagpenningen skall reduceras. Någon motsvarande ändring är inle behövlig när det gällerdet kontanta arbetsmarknadsstödet. Med hänsyn lill storleken på stödet ochpensionsbeloppens nivåer skulle en regel av ifrågavarande slag inte få någonpraktisk betydelse. Den som uppbär fiänslepension med en tjänslelidsfaklor somuppgår lill 0.8 eller mer lär redan på grund av de gällande reduktionsreglernavara utesluten från rätt till kontant arbetsmarknadsstöd. Förslaget, som föranleder ändring i 21 § lagen (1973: 370)om arbetslös-helsförsäkring (ändrad senast 1979:385), bör träda i kraft den Ijanuari 1981 (bilaga I I.l). Den föreslagna ändringen kan beräknas medföra en minskningav utbetald ersättning från arbetslöshetsförsäkringen med 9-10 milj. kr. perär, vilket skulle medföra minskade statsbidrag med ca 8 milj. kr. En väsentligomständighet i sammanhanget är de lättnader ur administrativ synpunkt somförslaget medför för de arbetslöshetskassor inom framför allt del statliga ochkommunala området som f.n. har att handlägga en mängd ersätlningsfall belräffandeijänslepensionärer. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår alt anta ett inom arbelsmarknadsdeparlemeniet upprättatförslag lill lag om ändring i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring. [8] Finansiering av arbetsmedicinsk forskning inomarbetarskyddsstyrelsen. Arbetarskyddsstyrelsensarbelsmedicinska avdelning är landels centrala arbetsmedicinska forksningsinstitution.Den har ocksä omfatiande utbild- 1980/81:20 10 ningsuppglfler, bl.a. forskarutbildning och kurser förförelagshälsovårdens personal. Vidare arbetar man med service- och uppdragsverksamhet.Forskningen vid avdelningen bedrivs dels som uppdragsforskning dels efterinitiativ inom verket. Uppdragsforskningen är avgiftsbelagd. Den egnaforskningen finansieras dels via statsbudgeten, tolfte huvudtitelns anslag C 1.Arbelarskyddsstyrelsen, dels genom bidrag från arbetarskyddsfonden. Från arbelarskyddsfondenutgår forskningsmedel dels som bidrag till enskilda projekt efler beslul ifondens styrelse, dels som bidrag från fonden till sådana särskildaundersökningar som arbetarskyddsstyrelsen finner skäl låta utföra. Regeringenbeslutar om storleken av det senare bidraget som för uppgårtill 8,8 milj. kr. Kostnaden för verksamheten inom arbetsmedicinska avdelningenberäknas för innevarande budgetår uppgå till totalt ca 45 milj. kr. Denforskning som initieras inom styrelsen syftar i första hand till att förse lillsynsavdelningenmed underiag för normerlngsverksamheten. ÄtskiUiga projekt har emellerfid delvidare syftet att öka kunskaperna inom arbetsmiljöområdel. Denna forskning harnaturligtvis - liksom övrig arbetsmiljöforskning ett stort värde förtillsynsavdelningen genom att den underlättar planering och prioritering av föreskriftsarbelel.Den kan emellertid i mångt och mycket jämställas med den arbetsmiljöforskningsom bedrivs vid institutioner utanför arbelarskyddsstyrelsen och som lill stordel finansieras med medel från arbetarskyddsfonden. Som jag har nämnt kan koslnaderna för verksamheten vid arbelsmedicinskaavdelningen uppskattas till ca 45 milj. kr. Det är emellertid svårt all angehur stor del därav som hänförs lill den ena eller den andra verksamheten. Med hänsyn till den utbyggnad som skett avarbetsmedicinska avdelningen finns det enligl min mening starka skäl för attöka den kostnadsandel som finansieras via arbetarskyddsfonden. Jag beräknardenna ökning till 1,5 milj. kr. Det ankommer på regeringen all besluta om ensådan åtgärd. Enligl min bedömning kan, bl. a. med hänsyn till fondenskapitalbehållning och gjorda åtaganden, ett ökal uttag av denna storlek görasur arbetarskyddsfonden ulan att övrig arbetsmiljö- eller annan forskning somfinansieras av arbetarskyddsfonden drabbas av nedskärningar. Genom en ökad finansiering av arbetsmedicinskaavdelningens forskningsverksamhet över arbetskyddsfonden kan utnyttjandet avanslaget till arbetarskyddsstyrelsen begränsas i motsvarande mån. 1980/81:20 II Lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1973: 370) omarbetslöshetsförsäkring skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 §' Sedan försäkrad erhållit ålderspension skall han,när ansökan om ersättning därefter första gången görs under verksamhetsåret,inplaceras i avdragsklass enligl en av regeringen fastställd pensionsavdragstabell.Dagpenning skall nedsättas med det mol avdragsklassen svarande avdragsbe-loppei.Ersättning som understiger för dag utbetalas ej. Rätten till ersättning upphör, när den försäkrade börjaruppbära ålderspension med en tjänstetidsfaktor som uppgår till 0.8 eller meroch pensionen utgår på grund av för-värv.sarhete. Vad som har sagts gällerdock inte tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Denna lag träder i krafl den . Prop.1980/81:20 Bilaga 12 1980/81:20 1 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna1-4: statsrådet såvitt avser punkt 5 Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. Bostadsförsörjning m. m. [I] Räntebidrag och skattesubventioner. 1979/80: 100 bil. 16 (s.74) anmälde jag att jag avsåg alt föreslå regeringen all lägga fram vissaförslag om ändrade regler för räntebidrag med verkan frän är 1981. Jag framhöllall förslagen borde läggas när de närmare riktlinjerna allmännafastighetstaxering kunde preciseras och när regeringen hade haft möjlighet altbedöma hur reglerna för villabeskattningen borde utformas. I sammanhangeterinrade jag om alt samhällets subventioner via räntebidrags- ochskattesystemen f.n. ökar i mycket snabb läkt. Denna ökningstakt borde, enliglmin mening, begränsas. Mina uttalanden föranledde ingen erinran frän riksdagenssida (CU 1979/80: 22, rskr 1979/80: 240). Regeringen har efter riksdagsbehandlingen gjort en samladbedömning av hur reglerna för räntebidrags- och villabeskattningssystemen börutformas för all tillgodose de olika bostadspolitiska syftena. Resullalen avdenna bedömning är i huvudsak klara. Pä grund av att bl.a. sammanställningenav yttrandena fastighetstaxeringskommiltés förslag ännu inle ärhelt avslutad, kommer propositionen med förslag om ändrade regler för villabeskatlningenall läggas fram . Beträffande utformningen av reglerna för räntebidrag harjag övervägt olika alternativ. Utgångspunkten för mina överväganden har bl. a.varit de allmänt omfattade krav som uppställdes för bosladsfinansieringssystemelnär det ändrades (prop. 1974: 150 s. 404 och 405. CU 1974: 36, rskr1974:372). Ett av kraven är alt en ökad utjämning av boendeutgifierna mellanolika besillningsformer skall uppnås genom åtgärder inom länesystemets ram.Ett annat krav är all finansieringssystemet skall ge förutsäll-I 1980/81. Prop.1980/81:20 2 ningar för rimliga boendekostnader i förhållande tillbetalningsförmågan både i nyproduktionen och i det äldre bostadsbestånd somomfattas av långivningen. krav är att systemet i möjlig mån skallförhindra väsentligt olika boendekostnader mellan likvärdiga bostäder av olikaålder. Ett Ijärde krav är att lånesyslemets utformning skall bidra till attmotverka den förmögenhelsomfördelning lill förmån för fastighetsägarna som uppstårgenom den inflatoriska utvecklingen. De åtgärder som kommer att vidtas beträffanderäntebidragen bör syfta lill att minska bidragen till beståndet av äldrebosläder och all ytterligare differentiera dem med hänsyn lillbesittningsformerna. För hyreshussek-lorn bör ändringarna genomföras inom ramenför en i huvudsak oförändrad total subvenlionsvolym. Genom dessa ändringar avreglerna för räntebidrag lorde. enligl min bedömning, utgifterna under budgetårel1981/82 kunna minskas med ca 600 milj. kr. jämfört med om regelsystemet hadevarit oförändrat. Jag avser all i samband med propositionen om nya villabeskatlnings-regleråterkomma till regeringen med detaljerade förslag om nya regler förräntebidrag. Enligl min mening är del inte möjligt att i framtidentillgodose de tidigare nämnda bostadspolitiska kraven enbart inomfinansieringssystemets ram. För detta krävs all både skattesystemets ochfinansieringssystemets effekter beaktas. [2] Bostadsbidrag. Samhället lämnar individuelltbostadsstöd till barnfamiljer, hushåll ulan barn och vissa folkpensionärer.Stödet lämnas i form av statligt och slatskommunall bostadsbidrag. Bäde de statliga och de statskommunala bostadsbidragen är inkomstprövade.Oreducerat bostadsbidrag beviljas f.n. om den bidragsgrundande inkomsten inleöverstiger . för barnfamiljer och . för hushåll ulan barn. 1 budgetproposition (prop. 1979/80: 100 bil. 16 s.87) påpekade jag att de nuvarande nedre inkomstgränserna ligger över normenför existensminimum för vuxna inom skattesystemet. Hänsyn las inte heller lillalt ett hushåll med två vuxna har större konsumtionsbehov än ett hushåll med envuxen. Jag föreslog därför att den nedre inkomstgränsen för ensamslående medbarn skulle sänkas från . inför bidragsåret 1981.Riksdagen beslöt i enlighet med milt förslag (CU 1979/80: 16. rskr1979/80:211). Av samma skäl anserjag att inkomslgränsen för hushåll ulanbarn bör differentieras med hänsyn till om hushållet består av en person ellerav makar. Jag har därför för avsikt all budgetproposition föreslåall inkomslgränsen för ensamslående ulan barn sänks. Ändringen bör träda i kraflden Ijanuari 1982. Till grund för inkomstprövningen ligger den laxeradeinkomsten med 1980/81:20 3 Som taxerad inkomst räknas inlestudiemedel. Studerande har därför som regel en bättre ekonomisk situation änvad som framgår av taxeringen. Detta gäller även för makar i de fall den enahar taxerad inkomst och den andra uppbär studiemedel, eftersom makes inkomsternumera inle påverkar sludiemedelsbeloppel. Maximala studiemedel uppgår f. n.till ca . Tillsammans med bostadsbidrag ger studiemedlen enkonsumtionsförmåga som ligger över existensminimum redan ulan de ytterligareförvärvsinkomster som en studerande kan ha utan alt studiemedlen reduceras.Boende- och bosladsfinansieringsulredningarna föreslog i belänkandet (SOU1975:51) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag att utgående studiemedel, såvälbidragsdel som återbelalningspliktig del, och stipendier skulle räknas sammanmed ev. övriga inkomster vid prövning av rätt till bostadsbidrag. Förslaget,som hängde samman med de förslag om ändrade regler för inkomstreducering somutredningarna förde fram, mötte Invändningar från vissa remissinstanser, främstdärför att det innebär att man jämställer ett ålerbetalningspliktigl lån medtaxerad inkomst. Dåvarande bostadsminislern avvisade i prop. 1975/76: 145utredningarnas förslag beträffande Inkomslreducering och fann mol bakgrundhärav inte skäl all la upp förslaget rörande studiemedel lill prövning.Riksdagen hade inget att erinra mol vad som anfördes i proposifionen på denna punkl(CU 1975/76:25, rskr 1975/76: 308). I syfte alt utjämna olikheterna i ekonomisk bärkraftmellan hushållen inom bosladsbidragssyslemet har jag för avsikt att i 1981 årsbudgetproposition föreslå all inkomstprövningsreglerna ändras så all ävenstudiemedel enligl 4 kap. studiestödslagen (1973:349) beaktas vid prövningen.Den ändrade regeln bör gälla frän den . Det slatskommunala bostadsbidraget är, förutom alt del är inkomslprö-vat,beroende av den bostadskostnad som fastställs i samband med beslul ombostadsbidrag. meddelar föreskrifler för hur bostadskostnadenskall beräknas. För ägda småhus, varmed avses en- och tvåfamiljshus. beaktassåväl räntekostnaden för upplånat och i fastigheten nedlagt kapital somdriftkostnader, när bostadskostnaden beräknas. Driftkostnaderna är uppdeladepä bränslekostnader och övriga driftkostnader. 1 posten övriga driftkostnader ingärbl. a. avskrivning. De bostadskostnader som ligger lill grund för slatskommunalabostadsbidrag bör sä långt som möjligt svara mol verkliga utgifter förbostadskonsumtionen. För hyresgästen ingär kostnaden för avskrivning i denhyra, som han betalar. Kostnaden för avskrivning svarar i dessa fall ofta molgjorda amorteringar. Även en ägare av ett småhus har givetvis utgifter föramorteringar, men i motsats till vad som gäller för hyresgästen motsvarasamorteringen av ett lika stort förmögenhetslillskotl förvillaägaren-bidrags-lagaren. Inle heller förekommer det några faktiska utgifterför avskrivningar i dessa fall. Regeringen har därför på mitt förslagbeslutat all kostnader för avskrivning inle skall medlas när denbidragsgrundande 1980/81:20 4 bostadskostnaden för ägda småhus fastställs. Ändringenträder i kraft den Ijanuari 1981. De ändringar som jag har nämnt innebär en total besparingpä 260 milj. kr., varav 115 milj. kr. faller på statsverket med nuvarandestatsbidrags-regler. Resterande del av besparingarna, dvs. 145 milj. kr.,faller på kommunerna. Av skäl som chefen för socialdeparlementel tidigare dennadag har anfört har jag för avsikt all budgetproposition föreslå attstatsbidraget lill statskommunala bostadsbidrag lill barnfamiljer m.fl. den Ijuli 1981 sänks från lill . En följd av defta förslag blir all den delav bidragen som kommunerna skall stå för enligl förordningen (1977:392) om slatskommunalabostadsbidrag till vissa folkpensionärer m.fl. höjs från 57 . Jaghemställer att regeringen låter få tillfälle att ta del av vad jaghar anfört i fråga om, dels inkomslgränser och regler för beräkning avbidragsgrundande inkomst 1 systemen med statliga och statskommunalabostadsbidrag lill barnfamiljer m.fl, och till vissa folkpensionärer m.fl..dels fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten och kommunerna. [3] Lån till kommunala markförvärv. Under innevarandebudgetär får beslut om lån till kommunala markförvärv meddelas inom en ram av100 milj. kr. 1979/80: 100 bil. CU 1979/80:22. rskr 1979/80:240).