prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — Om dagskostnaden underdet kommande halvåret i respektive kommun tas som utgångspunkt för en skattningav merkostnaderna för kommer vi lill följande resultat: Prop.1980/81:25 97 Merkostnader för transporter inom byggnadsverksamhet åren198081 1980 1981 Summa Summa 1269 1039 2308 Den sammanlagda merkostnaden i regionen uppgår således till ., varav Stenungsundsförelagen svararför , eller . Merkostnaderna på är ca . medan de påOrust stannar vid någol . De sammanlagda merkostnaderna för personal (traktamenten,överlid, m. beräknas till följande (Kkr. I8/I-3I/5. I/6-3I/I2 Summa Summa 156 222 378 Totalt beräknas således personalen kosta ca . merunder till följd av broraset. Även här väntas Stenungsundsförelagen fåden högsta merkostnaden, eller ca , dvs. av de totala merkostnaderna.Som förut väljs dagskostnaden för till utgångspunkt för enskattning av merkostnaderna . Merkostnader för personal inom byggnadsverksamhet åren1980-81 1980 1981 Summa Summa 378 374 752 Slutsumman för personalkostnaderna uppgår till ca 750000kr., där svarar för ca 170tkr,, Omsl för 180 tkr., medan stärför merparten, 400 tkr. Förelagen har i allmänhet inte redovisat några extrakostnader under 7 1980/81. Prop.1980/81:25 98 Detta beror till stor del på ej planerat några sådana, eller att man är osäkra på om man kommer attkunna genomföra dessa. Merkostnaderna uppgår till följande (uppräknade enligttidigare antagande): 18/1-31/5 I/6-3I/I2 Summa Summa 3 128 131 Uppgiften för får betraktas som mycket osäker. Denär hell beroende pä att planerade investeringar verkligen blir av. Kostnaderna är svåra alt uppskatta, då dessa ärhell beroende av den kommande investeringsnivån. Företagen redovisar 1 stortsett inga investeringar för år 1981-82. räknar därför schablonartalmed merkostnader på av Investeringsnivå. Delta ger följandeuppskattningar . Summa 131 70 201 De totala merkostnaderna för investeringar skulle därmedsluta pä ca 200 tkr. för hela perioden. vill dock kraftigtunderstryka osäkerheten i beräkningarna. Häri Ingår extra koslnader för inköp av tjänster,marknadsföring, räntor m. m. redovisas följande kostnader (uppräknadeenligt ovan): 18/1-31/5 I/6-3I/I2 Summa Summa 212 215 427 Totalt beräknas företagen i branschen således lägga uldrygt . i extra kostnader för tjänster, räntor etc. . Meddagskostnaden för i respektive kommun som utgångspunkt fören skattning av merkostnaderna är 1981 får vi följande värden: 1980/81:25 99 Övriga merkostnader inom byggnadsverksamhet åren 1980-81 1980 1981 Summa Orusl 130 110 240 Summa 427 364 791 De övriga koslnaderna belöper sig totalt ca 800000 kr.under perioden, varav drygt hälften hänför sig lill . 5.5.6 Effekter av inkomstbortfall Företagen inom bygg- och enlreprenadbranschen tycks iförsta hand ha drabbats av inkomstbortfall. De totala uppskattadeinkomstföriuslerna uppgår till nedanstående värden. Effekten förföretagen har av uppskattas lill .50% i genomsnitt. I8/I-3I/5 1/6-31/12 Summa 812 1500 2 312 Summa 2192 3950 6142 Effekten av inkomstföriuslerna skullesåledes uppgå till ca . Åven här måsle dock påpekas att uppgifterna ärmycket osäkra. Förär 1981 uppskattar förlusterna till sammastorleksordning som . Delta ger följande värden. Orusl 2565 2500 5 065 2312 2 300 4 612 Summa 6142 6000 12142 Den lolala effekten av inkomstbortfallet 1 bygg- ochenlreprenadbranschen i regionen skulle alltså komma att uppgå till ca 12 Mkr.Därav svarar och för vardera . De totala merkostnaderna till följd av brorasel kansummeras på följande sätt. Prop.1980/81:25 100 Effekterav inkomstbortfall 6 142 Summa 8 347 7847 16194 Branschens totala merkostnader för hela perioden slutar påca . Därav utgör dock bortfall av inkomster merparten. De egentligamerkostnaderna uppgår därmed lill . Huvuddelen av dessa, drygt 2,3Mkr., utgörs av merkostnader för transporter. 5.6 Konsekvenser för partihandeln Partihandeln drabbas genom att leveranserna av varor lillföretaget försvåras. Effekterna blir mindre om leveranserna 1 huvudsak skettöver . Å andra sidan håller sig parlihandelsförelagen alltid med ellvisst lager, varför man inte är beroende av dagliga leveranser. Man lorde därförha vissa möjligheter att planera dessa så att de sker under lägirafik-lid medmotsvarande mindre förseningar. Icke desto mindre bör parlihandelsförelagen hadrabbats av vissa prishöjningar till följd av ökade transportkostnader. Enannan möjlig effekt är kundbortfall genom att kunderna drar sig för all läggasina inköp på under rådande förhållanden. De intervjuade partihandelsföretagen på läcker in sägott som hela sysselsättningen i branschen. Den totala omsättningen uppgår tillca . På Orusl är täckningsgraden väsentligt lägre, ,Inlervjuförela-gens uppgifter har därför räknats upp till totaler för helaförelagspopula-tionen. Det lolala antalet sysselsatta inom partihandel på Orusluppgår lill 68 och den uppskattade omsättningen till ca . IStenungsund har endast ett partihandelsförelag intervjuats. Del svarar förmindre än av den totala sysselsättningen i branschen. Någon direktuppräkning, baserad pä sysselsättningen, har därför inte gjorts, I stället harkostnadsredovisningarna för del schablonmässigt räknats upp med enfaktor 3,0, dvs. samma uppräkningsfaktor som för byggnadsbranschen. Transportkoslnadsfördyringarna enligt förelagens uppgifterframgår av följande uppställning. I vissa fall har skattningar fåll göras.Värdet för är ett skattat totalvärde. Skattningen bygger pä antagandetatt koslnaderna för de icke-intervjuade företagen genomsnittligt är lika storasom för dera som intervjuals. 1980/81:25 101 10/3-31/5 1/6-31/12 18/1-9/3 Summa 149 159 253 561 Omräknat till dagskostnader visar tabellen att dessagenomsnittligt sjunker allteftersom tiden gått. Delta kan tolkas som atttransportorganisationen kommit att fungera bättre . För att uppskattatransportkostnadsfördyringarna under den perlod som återstår fram tills dessbron är klar, anser att dagskostnaden för perloden 1/6-31/12 ärmest representativ. Med ell sädant antagande blir kostnaderna ochkommun följande. Merkostnader för transporter inom partihandeln åren198081 Summa 561 428 989 De totala transportkostnadsfördyringarna under periodenuppgår därmed lill ca . Huvuddelen, eller , drabbarTjörn. Företagen redovisar i allmänhet ringa ökningar avpersonalkostnader p.g.a. broraset. Endast ett förelag redovisar högre siffrorgenom att man tvingats låta personal arbeta hemma. På Orusl redovisas ingaextra personalkostnader alls av intervjuföretagen. För att gardera oss moturvalsfel har vi därför fört upp . 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Orusl 10 10 20 Summa 96 93 189 Den totala merkostnaden för personalen uppgår således tillknappt . Åven här framgår att kostnaden per dag kan antassjunka . För antas en dagskostnad av . för resten avperloden och för och uppgår motsvarande kostnad lill 500 kr.resp. Delta ger för följande kostnader. Prop.1980/81:25 102 Merkostnader för personal inom partihandel åren 198081 Summa 189 158 347 De totala merkostnaderna för personal inom detaljhandelnbelöper sig alltsä till ca . svarar för merparten,eller ca . Under övriga fördyringar las upp l.ex. inköp av tjänster,kostnader för extra marknadsföring m. m. Förelagens uppgifler är här i mångafall osäkra och knapphändiga, varför nedanstående sammanställning ulgör ettmycket grovt mått. Uppgifterna för är uppräknade till totaler. Företaget1 har ej uppgivit nägra fördyringar i detla avseende. Schablonmässigtantages därför merkostnader om . per halvår 1980. -31/5 1/6-31/12 Summa 57 26 83 Enligt dessa myckel osäkra beräkningar skulle de övrigafördyringarna uppgå lill drygt 80 tkr. antas samma kostnad.Totalt för perioden blir då merkostnaden 83-1-80 = 163 tkr. Det är svårt att bedöma uppgifterna omomsättningsbortfall. Man kan inle utan vidare hänföra allt lill brorasel,eftersom konjunkturer, marknadsförändringar och annat också påverkaromsättningen. Sådana bedömningar skulle dock kräva djupgående studier, vilkelav tidsskäl inle varil möjligt 1 denna utredning. Nedanstående tabell visardärför företagens egna uppgifter. har antagit att effekten förföretagen uppgår lill . Förlusterna i tabellen är alltså nettoföriusler. FörStenungsund har uppräkning sketl enligt det tidigare antagandel. 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Summa 1664 3400 5064 1980/81:25 103 Förlusterna är i stort sett hänförbara till tre förelag.Den kraftiga skillnaden mellan första och för Orusls delberor på anlaget bortfall av sommarförsäljning. De lolala nelloförluslernauppgår till ca . Skattningarna är dock myckel osäkra. För reslen avperioden antas förlusterna bli i stort sett lika stora, eller totalt 10 Mkr.för hela perioden. De totala merkostnaderna för partihandeln uppgår tillföljande: De totala kostnaderna för partihandeln stannar vid ca 11,5Mkr. Dock utgörs av dessa koslnader av inläktsborlfall. De renakostnadsökningarna uppgår till ., varav merparten utgörs av ökadetransportkostnader. 5.7 Konsekvenser för detaljhandeln Brorasel har medfört skilda konsekvenser för detaljhandelninom regionen. Köpvanorna för den bofasta befolkningen och sommarstugeägarem.fl. har ändrats på ell markant sätt. Väntetider och köbildningar vid färjornahar gjort att en stor del av de inköp som tidigare gjordes i Stenungsundscentrum nu görs på annat håll. För en del livsmedelsbutiker på främst hardetta inneburit belydande omsältningsökningar. Tyngdpunkten i utredning av brorasels konsekvenserför detaljhandeln har med hänsyn lill dessa omständigheter lagts vid detaljhandelni . Uppgifter för drygt trettiotalet detaljhandelsföretagvid har samlats in genom intervjuer med företrädare för denlokala företagareföreningen. För övrig detaljhandel inom regionen har detbedömts vara tillräckligt med kontakter med ,företrädare för lokala köpmannaföreningar på och Orusl saml berördagrossistföretag inom dagllgvarubranschen. 5.7.2 Detaljhandeln på och Som tidigare nämnts har en del livsmedelsbutiker kunnaltillgodogöra sig betydande omsältningsökningar som en direkt följd av broraset.Några merkostnader för transporter av livsmedel har Inte drabbat butikerna på 1980/81:25 104 öarna eftersom dessa transporter betalas avkedjeföretagen. Däremot medför förseningar av livsmedelstransporterna problemoch även merkostnader 1 samband med varumotlagningen. Del finns också en vissoro för att den vikliga sommarförsäljningen på öarna skall minska om turisternablir färre. För övriga detaljhandelsföretag på och Orustberäknas brorasets konsekvenser bli av marginell belydelse. Sammanfattningsvis har delta inneburit att någramerkostnader för detaljhandeln pä öarna inle lagils med 1 utredningen. Snarastkan man konstatera alt omsätiningen och därmed samhällets skatteintäkter iflera fall bör öka. 5.7.3 Detaljhandeln i Effekteravinkomstbortfall Försäljningsökningarna pä /har möjliggjortsgenom det avsevärda omsällningsbortfallel 1 . Här finnsregioncentrum med ett brett varusortiment vid i första hand Slenungs torg. Enslor del av kunderna utgörs under normala omständigheter av personer bosalla påTjörn eller saml turister. Tillsammans omsatte detaljhandelsföretagen vid under och sysselsatte ca 250personer. Fram maj/juni hade omsättningen minskal med 23%jämfört med under föregående år. somsvarar för en jämförelsevis stor del av omsättningen beräknas bortfallet bli28%. 1980 kan omsättningsminskningenuppskattas till eller . I beräkningarna ingår en pris- ochinfialionsposl pä och en 2 %-ig volymökning. faktiska volymökninghar legat på för detaljhandeln vid . Omsättningen har angettsexklusive moms. För all i möjligaste mån begränsa omsällningsminskningarnahar detaljhandlarna genom företagareföreningen gjort extra marknadsföringsinsatser.Hittills har dessa åtgärder bestått i en informationsbroschyr lill en kostnad100000 kr. saml att man chartrat en passagerarbåt som trafikerar ochTjörn. Bruttokostnaden för båttrafiken uppgår till . Manhoppas att biljetfintäkter och fraktavgifter skall reduceraföretagareföreningens nettokostnader till halva bruttokostnaden. Enskildadetaljhandelsföretag har härutöver drabbats av ökade transportkostnader. Dessamerkostnader har dock inte tagits med i detta sammanhang. Konsekvenser för köpcentret som helhet Den stora omsätlningsminskningen har redan och kommerframgent under alla omständigheter att ge sysselsättnlngsmässiga effekter.Normalt extrarekryteras ett 80-lal personer. 1980/81:25 105 dessa är ungdomar. Omsällningsborlfallel gör altdetaljhandeln vid tvingas dra ned på antalet extraanställdasamtidigt som man förskjuter semestrarna för den fasta personalen. I genomsnitt beräknas täckningsbidraget för detaljhandelnvid lill . Den beräknade omsätlningsminskningen för 1980innebär på så vis ca . mindre i täckningsbidrag. De kostnader som skallklaras med täckningsbidraget är personal- och hyreskostnader. Möjligheterna attpressa hyreskostnaderna är sä gott som obefintliga vilket innebär alt omsättningsbortfalletmåste mötas genom en minskning av antalet anställda. För de små enheterna vidtorget kan della vara praktiskt omöjligt utan en nedläggning av det enskildaföretaget. Eftersom varje butik inom torgbildningen drar nytta av andrabutikers utbud kan en sådan utveckling få konsekvenser för övriga butiker. Enligt mening är del ur flera synpunkterangelägel att söka motverka en sädan utveckling. är regioncentrum iden regionalpolitiska planeringen och där bör följaktligen finnas ett brettvaruutbud. gäller del alt rädda sysselsättningen för de anställdainom detaljhandeln 1 . Totalt för detaljhandeln i beräknasmerkostnader och bortfall av täckningsbidrag uppgå till följande belopp (Kkr). Merkostnader 440 460 900 Effekter av inkomstbortfall 8625 8625 17250 Summa 9065 9085 18150 5.8 Hotell ocb restauranger Totalt har älta förelag intervjuats inom hotell- ochreslaurangnäringen i kommunerna . Täckningsgradenär i stort sett . Det totala antalet anställda vid undersökningstillfälletuppgick till ca 150 personer. Omsättningen var ., varav hotellSten-ungsbaden svarade för ca . De direkta kostnadsökningarna för de intervjuade förelagenhar varit ganska ringa. Endast 1 några fall har man nämnl att transporterna kanbli något dyrare. Annars är del dominerande intrycket all de berörda företagenkostnadsmässigt drabbats i liten utsträckning. Endast ökade kostnader för marknadsföring (annonsering m. Dessa skattastill ca 100 kkr. för och 150 kkr för . Mangör inga uppskattningar för men finner 1980/81:25 106 vara en rimlig uppskattning av ökade kostnaderför marknadsföring. För hela näringen skulle därmed de ökade kostnaderna fillföljd av broraset inskränka sig till nedanstående: 5.8.2 Effekter av inkomstbortfall Hotell- och restaurangnäringen har främst drabbats genombortfall av inkomster genom färre antal kunder. Förelagens uppgifter präglas avbetydande osäkerhet, utom för Stenungsbaden där man ganska säkert kan angeIntäktsborlfallet. En grov uppskattning av omsättningsbortfallet ger följandesiffror. Effekten av inkomstbortfallet beräknas fill . 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Summa 2120 2 040 4160 Den totala nettoföriusten för näringen i regionen under år1980 kan skattas till ca . Räknar man ut förlusterna per dag blir de högreför . Del kan emellertid antas att huvuddelen av intäktsbortfalletför många av förelagen kommer att infalla . Det är dockomöjligt att fördela förlusterna mer noggrant. Vad som sker är också vanskligt att förutsäga. Härantas för enkelhetens skull att bortfallet kvarstår under . Detotala föriusterna blir då . De sammanlagda koslnaderna för hotell- ochrestaurangnäringen framgår av följande sammanställning. Ökade kostnader 250 100 350 Effekter av inkomstbortfall 4160 4000 8160 Summa 4410 4100 8510 Totalt skulle alltså kostnaderna för branschen komma attuppgå till ., varav utgörs av inkomstförluster. 1980/81:25 107 5.9 Konsekvenser för hamnverksamheten Hamnverksamheten 1 undersökningsregionen representeras avWall-hamn AB. Uppgifterna i avsnittet gäller således endast detta förelag. WallhamnAB är 1 hög utsträckning beroende av en fast förbindelse mellan Almön-Stenungsön-fasllandelför södergående trafik. Direki efter brorasel tvingades trafiken att gå viaUddevalla, vilket innebar en högre transportkostnad för gods till/från orterunder 58:e breddgraden, samt och Kungälvsreglonen.Inrikestransportörer, l.ex. Bilsped och ASG, införde direkt ett tillägg på 1600kr. per container till/från , samt ändrade taxeringspunkt på styckegodsifrån till . Ändringen har drabbat de kunder som slår somfraklbeta-lare och därmed också som erhållit mindre omlastning ochlagringsverksamhet. Tunga godstransporter har vidare ej kunnat accepteras avde linjer som trafikerar , då begränsning av lolalvikt finns både päSkåpesundsbron och färjeförbindelsen vid . De extrakostnader som drabbat , har delat upp i tvä perioder. Den förstaperloden avser liden från broraset fram lill dessfärjeförbindelserna kunde utnyttjas för godstransporter lill och frän Wallhamn.Denna period omfattar liden 1980. tvingadestrafiken gå via . Period 2 gäller liden 1980. Underdenna period har all trafik med destination orter norr om 58:e breddgradendirigerats via . Trafik med målpunkl söder om denna linje har använtfärjeförbindelsen Almön-Stenungsön. Huvuddelen av de ökade kostnaderna är att hänföra tillökade transportkostnader. Dessa är helt beroende av hur många färjor som är itrafik och trafikmängd. Med hjälp av ett stort underlag har uppskattats attgenomsnittstiden för en transport land/land är I timma och . För på ell enkelt sätt skall kunna ta fram extra transportkostnader harWallhamn AB tagit fram antalet resor till/från orter söder om 58:e breddgraden.Antalet resor har multiplicerats med kostnaden för den genomsnittligaöverfarttiden. De extra transportkostnaderna för första halvåret 1980uppskattas till följande (Kkr): 18/1-15/3 16/3-24/5 Summa Trailer via och Kolhältan Trp till/frånSJ-terminalen i Övrig conlainerlrafik Anspråk från entreprenörerang. trpkostnader m. m. Extra trpkostnader för distr. avpersonbilar Extra kostnader för fartygslrafiken Summa 1470 964 2434 Prop.1980/81:25 108 För resten av perioden har inga preciseradekostnadsuppskattningar redovisats. väljer liksom tidigare allbasera de framfida kostnadsuppskattningarna på hitfills redovisad genomsnittligdagskostnad. Denna sjönk mellan period 1 och 2 från ca . till ca 21 000kr. Den senare siffran får anses vara mer representativ (den förra baseras påen situation när ingen färja fanns) och tas här som utgångspunkt för enskattning av kostnaderna . Dessa framgår av följande uppställning.I skattningarna har också lagts in aviserade kostnadsökningar frånentreprenörer, sysselsatta med kajbyggnation i . Anspråk från dessa hargjorts med totalt ca . Denna kostnad (som beror på fördyradetransporter) har fördelals med I Mkr. och 1981 vardera. Merkostnader för transporter inom hamnverksamhet åren1980-81 Trailer-och conlainerlrafik m. m. 5 164 5 300 10464 Anspråk från entreprenörer 1000 1000 2000 Summa 6164 6300 12464 Med hänsyn till en trolig volymökning av trafikeninnefattar de beräknade merkostnaderna en uppräkning . har haft vissa ökade personalkostnader genomförskjuten arbetstid p.g.a. sent inkommande gods. Man uppskattar merkostnadenunderförstå till . antar schablonmässigtatt denna kostnadsnivå bibehålls i fortsättningen. ger en merkostnad avtolall . De sammanlagda merkostnaderna för hamnverksamhelen underperloden framgår av nedanstående uppställning: Transporter 6164 6300 12464 Personal 30 30 60 Summa 6194 6330 12524 Merkostnaderna under hela perloden uppgår såledeslill ca . Dessa är så gott som uteslutande att hänföra till ökadekoslnader för transporter. 1980/81:25 109 Dettaär den bransch som mesl direkt berörts av raset. Vad som för andra förelag ären kostnad utgör levebrödet för transportföretagen. Dessa drabbas genom alltransporttiderna förlängs, vilkel leder till högre koslnader för åkerierna.Dessa koslnader kan möjligtvis tas Igen genom högre priser, men det är integivet alt detla är möjligt. De längre transporttiderna ger ett sämreutnyttjande av bilarna räknat 1 tonkm/dag. För att utföra samma transportarbetekan en åkare tvingas skaffa fler bilar. Givet samma antal bilar kan han inleåta sig lika många uppdrag. Genom att leveranssnabbhet och -säkerhet ärkonkurrensmedel 1 branschen hamnar åkarna 1 en sämre marknadsposition. Enligt CFR uppgår antaletanställda inom samfärdsel (exkl. sjötransporter) till ca 250 personer på Tjörnoch knappt 60 på . Vardera kommunen har ett fyrtiotal företag i branschen.I dessa siffror upptar åkerierna den allt dominerande delen. Undersökningenomfattar fem åkerier på saml två pä . In-lervjuföretagen harsammanlagl ca 200 anställda, varav 180 på . Därutöver har ytterligare tvåföretag inom samfärdselseklorn Intervjuats. Totalt läcks härmed avåkerisysselsättningen pä in samt på . För bör såledesinlervjuförelagens uppgifter räknas upp. Med hänsyn till att de valda förelagenkan vara speciellt drabbade väljs här uppräknlngsfaklorn 3,0, i stället för 4,4som skulle valls om sysselsätlnlngsandelen fått vara styrande. Detotala transportkoslnadsfördyringarna framgär av nedanståendeuppställning. 18/1-9/3 10/3-31/5 1/6-31/12 Summa 646 756 2071 3473 Fördyringarnaför 1980 kan således uppskattas lill . De genomsnittligadagskostnaderna är relafivt konstanta kring 15-16 tkr. På Orusl visar dessa enfallande tendens, medan den motsatta trenden kan observeras på . För allskatta kostnaderna tas dagskostnaden för tillutgångspunkt. Delta ger följande uppskattningar: 1980/81:25 110 Merkostnader jör transporter inom åkerier åren 198081 3083 3 190 6273 Summa 3473 3495 6968 De totala merkostnaderna för transporter under perloden1980-81 kan således uppskattas till ca.7 Mkr. av dessa drabbar åkeriernapå . Åkerierna har i stor utsträckning drabbats av kraftigtökade personalkostnader, vilkel framgär nedan. 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Orusl 135 228 363 Summa 854 1587 2441 Totalt uppgår alltså merkostnaderna fill 2,4Mkr., varav åkerierna på haft kostnader på någol över 2 Mkr.Personalkostnaderna tenderar alt öka både på och , dådagskostnaderna för uppskattas bli högre än . Härtas ändå de förstnämnda som utgångspunkt för en skattning av koslnaderna förresten av perioden. Merkostnader för personal inom åkerierna åren 198081 2078 2299 4 377 Summa 2441 2684 5125 De totala merkostnaderna för personalen uppgår såledeslill . 5.10.4 Service, besiktning Kostnaderna för service och besiktning av fordonen harökat enligt nedanstående. 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Summa 300 475 775 1980/81:25 111 merkostnader stannar således vid . Medsamma antaganden som fömt kan koslnaderna för skattas till följande: Summa 775 795 1570 Slutsumman uppgår fill ., varav ca 70%faller pä Tjörn-företagen. Till övriga koslnader räknas ökade administrationskostnader,räntor, skatter m.m. Kostnaderna kan mycket grovt skattas på följandesätt. 18/1-1/5 1/6-31/12 Summa 305 415 720 Dessa kostnadsuppskattningar är mycket grova och troligenför låga, dä sifferunderlag inte förelegat från alla intervjuade förelag.Totalt för perioden uppskattar de extra kostnaderna till 720000-I- 700000 = ca . 5.10.6 Effekter av inkomstbortfall Åkerierna har också redovisat inkomstbortfall, antingen iform av direkta minskningar eller som utebliven expansion. Åven här fåruppskattningarna bedömas som myckel grova. Effekten av bortfallet beräknas avlänsstyrelsen till . har uppskattatnettoföriusten pä till . 18/1-31/5 1/6-31/12 Summa Orusl 300 750 1050 Summa 910 2 200 3110 Totalt skulle åkerierna ha förlorat nettoinkomster tillett värde av . Hur stora föriusterna blir ärnaturiigtvis svårt att säga. För enkelhetens skull antas dessa bli lika stora ifortsättningen. De totala merkostnaderna för perioden kan alltsåuppskattas till följande. 1980/81:25 112 De totala merkostnaderna för åkerierna kan såledesuppskattas till ca . Därav utgör effekterna av Inkomstbortfall drygt 6Mkr. De egentliga fördyringarna uppgår till ca . Därav utgör ökadetransportkostnader nästan hälften. 5.11 Konsekvenser för tjänstesektorn