prop · G40386 · 1980-12-31 00:00:00 — Föreslagen provisorisk lagstiftning skulle - tvärtemot vadutredningen påslår - medföra sädana risker för innehavare av loppinlcckningarall särskilda övergångsbeslämmelser blir nödvändiga. Här skall inledningsvispåpekas, all fasligheler som gär lill exekuliv försäljning är loppintecknade istörre omfattning än normall. Vederbörande faslighelsägare fär anlas hautnyttjat fastigheternas kreditvärde till det yttersta, innan han tvingasupphöra med ränle- och skattebetalningar. Del ökade skydd som kredilinslilulenfär genom den föreslagna lagstiftningen kommer däiför att i förekommande fallmedföra molsvarande föriusl för innehavare av inteckningar med sämreförmänsläge. Del finns ingen anledning alt gynna den ena pä den andresbekostnad. har uppmärksammat denna frägeställning menanser den av olika skäl sakna belydelse, I första hand anföres all denföreslagna provisoriska lagstiftningen endast avser en marginell ränleändring.1 sä fall framstår den provisoriska lagstiftningen inte som särskill angelägen.-Del görs vidare gällande säsom ett avgörande faklum. att det även undernuvarande förhällanden är svårt och ibland omöjligi för innehavare av högt 1980/81:86 27 liggande inteckningar all bedöma sill verkliga förmänsliige.Deil Frägan om övergängsbesliinimelscr lär diiriör anses vara bel\delscl'ull. Utredningens skrivelse redovisar inte ö\crvagandcii onimotsvarande andringar i sjölagens panibrevsregler. Sedan departementet underhand anmodal samfundet alt yttra sig iiven i den frägan anföres följiuidc. I praktiken har det visal sig all panlbievssystemel efter1973 ärs andringar i sjölagen fungerar mindre väl, Detla sammanhängerhuvudsakligen med alt den svenska pantbrevskonslruklionen är myckel säregen viden inlernalionell jämförelse och pantbrev i skepp uiiiyitjasju ofta somsäkerhet vid upplagande av krediter utomlands. Konstruktionen med en siirskill tillagghar i internationella sammanhaiiu visat sig sväi alt förklara och vallarosäkerhet om sjöpantiätlens innebiird. En iindring av paniicglerna bör övervägasoch detla gäller inte minst stadgandel om tillagg enligl 264 8 sjölagen.Emellertid iir frägan t)m lilliigget inle isoleial av sädan betydelse i frågaom kredit i skepp, an en separat ändring pä denna punkl ar motiverad. Tvärtom skullesannolikt en ht-ijning av tillagget kunna medföra komplikationer i ätskilligaav de i allmänhet relativt långsiktiga läneavtal som tillämpas pä skeppskrcditomrädetoch medföra krav pä ökning av säkerheten frän de kredilgivare som inle innehar panlbrevmed bäsla riitt. Samfundet förordar därtor all ändring pä denna punkl sker endasli samband med en allmän revision av sjölagens pantregler. : Det framgär av remisshandlingarnaatt ulredningen ingående analyserat utfallet av ett anlal exekutiva auktionerpä fasligheter under aren 1979 och 1980 samt alt man därvid kunnat notera enstigande förlusllendens för hypoteksinstituten. Med hänsyn härtill harRedareföreningen inga invändningar mot ulredningens förslagom en ränle-höjning. Däremot torde icke nägot lika trängande behov föreliggaför en ändring av sjölagens motsvarande beslämmelser. 8 264. första stycket, tiedjepunkten. Föreningen är därför införstådd med all överväganden beträffandesistnämnda paragraf fär anstä till det slulbelänkande som kan väntas relativtsnart och förutsätter dä att den nu föreslagna åigärden icke i nägot avseendeföregriper utredningens ställningstagande till principfrågor angåendetilläggen. Förslaget innefattar icke särskilda övergångsbestämmelser.Dä ätskilliga osäkerhetsfaktorer belräffande utfallet av en exekution alllidföreligger och med hänsyn lill det starka intresset av all en iindring avtemporär nalur blir läll alt tillämpa är föreningen införslädd med attsärskilda övergångsbestämmelser icke föresläs. ansluter sig således lill den avutredaren föreslagna åtgärden och utgär då ocksä frän alt den vidtages utandröjsmål, dä avsikten med förslaget annars kan komma all förfelas. : sladshypolekskassahar i skrivelse föreslagit all den fasta delen av tilläggethöjs frän 15 till 20 proceni och all den s.k. ulmätningsränlan höjs frän 6 lill10 proceni. Förbundet har i remissyttrande tillstyrkt en sädan ändring. Prop.1980/81:86 2X Ulredningen föreslär nu i avvaktan pä sitl slulliiia sliiUningslagandcsom en provisorisk ätgiird ;iil iitmätningsiiintan höjs frän 6 till 10 proceni. Förbundet vill inledningsvis erinra om de regler somgällde föie ikraftträdandel av nya JB, Enligl dessa iigde inteekningshavarevid exekutivauk-tion bevaka, utöver inteckningens hela kapital, riinla frän enlidpunkt tvä är före utmätning t.o.m, dagen lor köpeskillingsfördelningen efterden räntesals som angavs i inleckningsreversen. Därutöver ägde borgenärenbevaka indrivningskoslnader i den män delta - vilket ofia vai fallei - varstipulerat i inteckningsreversen. fram till långt in på 196()-ialei var den stipuleradeinleckningsräntan , vilket överensstämde med och även översteg denräntenivå som gällt under en följd av är. Forsl under senare delen av |96i)-taletkom inleckningsräntan alt höjas och anpassas till de stigande räntorna. Inom jordabalksutredningen ansågs ;ilt de nyatillaggsreglerna materiellt skulle ge ungefär samma ulfall som de tidigare ochi varje fall ge borgenärerna ell lillräckligl skydd. Del fasla tilliiggei 15 procenimotsvarande 2 1/ränla efler och ulmätningsränlan överensstämdemed den dä gällande "lagliga" räntan. Inom bankerna var man dock allmiinlav den uppfattningen all de nya reglerna innebar en försiimring. i synnerhet omdet allmänna ränteläget skulle forlsälla all sliga. Vad som därefter hani är all ränlorna i del niirmaste fördubblalsoeh den lagliga ränlan anpassats härefter till gällande diskonio -t- (). Ulredningen anför all behovet av en höjning av lilläggei iförsta hand bedömes med hänsyn till boltenläneinstitutens situation. Förbundetkan inle dela denna uppfattning. Tvärtom är problemel betydligt allvarligareför de inslitul som lämnar sekundiir- och topplän till diskontoanpassad ränta,som stundom kan övcrsliga 15 proceni. Den melod som ulredningen anvisarför dessa instilul all säkerställa sig mot förluster av denna lyp genom tilläggssäkerheli form av bl.a. borgen iir enligl förbiindcis mening hell förkasllig. Allbegära borgen som komplement till en i och för sig fullgod säkerhel som endastpä grund av lagliga begriinsningar ime kan göras gällande fullt ut är ur bankelisksynpunkt inle godtagbart. Den möjlighel som återstår är att underbelänapantbreven, en metod som medför stora olägenheler och - som ulredningenframhåller - kredilinslilulen hitlills lojalt undvikit alt tillämpa. Ulredningen bygger i alll väsenlligl pä malerial frän btilienläneinsiilu-tensverksamhei och är därtor relevant endast för dessa institut. De krediter somgett upphov lill exekuliva auktioner har genomgående löpl med förhållandevis lägoch fasl ränla. inle i nägol fall högre än 10.2 proceni. Trols detta harförluster inle hell kunnal undgås. För de inslilul som lämnar sekundär- och lopplän är silualionensom redan framgått hell annorlunda. Del malerial som redovisas i utredningenfrån affärs- och sparbanker är allför knapphändigt för att man därur skallkunna dra nägra bestämda slutsatser. Förbundet vill i slällel belysa detaktuella läget med ell konkret fall som är under handläggning i en föreningsbankoch som fär betecknas som fulll normalt. Länebelopp , pantbrev på samma belopp. , räntetermin 6 män. Ränta lill dagen för köpeskilling jiimie koslnader84000 kr. (24 män., därav 12 män. handliiggning i länsst.) Banken kommer i detla fall alt drabbas av en förlust pä19500. Vid en ulmälningsränla av U) proceni skulle förluslen bli 4 500 kr.Först vid en räntesats av skulle banken undgä förlust. Prop.1980/81:86 29 Delvis beror förluster av denna typ pä tmiständigheter somlångivaren inle själv rader över. Förbundet syfiar hiirvid friimsl pä handläggningsti-dcrnavid länsstyrelserna. Dessa tenderar all bli alll längre och det äi inleovanligt att man ulnylljar den maximala normala liden en är. Utredningens egenundersökning bekriifiar delta förhållande. Med den stegring av antaletexekutiva auktioner som redan intriill och som siikerligen kommer att forlsällakan man inle förvänta en förbäuring av della förhiillande om inle särskilda ätgärdervidtas. Del nusagda leder lill slutsatsen alt den föreslagna höjningen av utmälningsräntan lill10 proceni inle är tillräcklig för all tillgodose alla kreditgivaresintressen. Men dessas inbördes intressen är i viss män motstridiga, lopplåneinslilulhar uppenbarligen behov av ett slörre lillägg än bolten-läneinslilulen. Urlänlagarnas synpunkt kan likaledes motstridiga intressen föreligga. Vid ell högllillägg mäsle de långivare som lämnar län mot högt liggande panlbrev betingasig en slörre siikerhelsmarginal som gör all belåningsmöjlighelerna reduceras. Elllågl lillägg medför å andra sidan alt längivaren vid bristande räntebelalningsnabbi mäste tillgripa indrivningsålgärder även i situationer där eitbetalningsanstånd vore väl moliveral. Vid en sammanvägningav dessa intressen finner förbundet det motiverat med en ytterligare höjningav tillägget ulöver vad ulredningen föreslär. Förbundet finner ocksåövervägande skäl lala för alt tillägget diskon-toanpassas pä liknande säll som ränlanenligl ränlelagen. Med stödav det sagda föreslär förbundet i första hand den ändringen i utredningensförslag alt del rörliga tillägget fastställs lill gällande diskonto + 3 proceni.I andra hand kan förbundel godla ett fasl lillägg men bör delta dä sällas lill12 proceni. Svenskahankföreningen:Enligt bankföreningens mening är det angelägel all utmälningsräntansslorlek anpassas lill dagens ränteläge. tillstyrker därför denföreslagna lagändringen. Såsomframgår av ulredningens skrivelse har bankföreningen under utredningsarbetetsgång för ulredningen framhållit del nära sambandet mellan dröjsmälsränta och ulmälningsränla,Slorleken av dröjsmålsränian beror bl. a. av diskontot. Om jämväl utmälningsräntananknyts till diskontot åsladkommes. enligl bankföreningen, en aulomaliskanpassning av tilläggets storlek lill borgenärens behov av säkerhel.Bankföreningen vill i förevarande sammanhang än en gäng hemslälla alt dennakonstruktion av bestämmelsen övervägs av ulredningen i del forlsatla ulredningsarbeiel.Bankföreningen vill dessulom framhälla all föreningen allljäml har denuppfattningen all även del fasla tillägget bör höjas. På närmareanförda skäl. bl.a. all fråga är om höjning av endast utmälningsräntan och intedet fasta tillägget, har ulredningen funnit all det inte behövs nägon annan övergängsregleringän en föreskrift om all lagändringen inle bör omfatta fall dä ränlan har börjallöpa före ikraftlrädandel av den föreslagna beslämmelsen. delar ulredningens uppfallning om att inuläget nägon yllerligare övergångsreglering utöver vad ulredningen föreslagitej är nödvändig. framhälla alt jämväl 264 8 sjölagen (1891: 35) bör ändras ienlighel med vad ulredningen föreslagil. Svenska sparhank.sforeningen: Den f.n. till sex procenibegränsade Ulmätningsränlan, som enligt 6 kap. 3 8 JB fär med slöd av pantbrevbevakas och uttas i samband med faslighelsexekulion. har i dagens höga ränlelägeoch med hänsyn lill de ofta förekommande onormalt långa vänte- 1980/81:86 30 tiderna hos exekutionsmyndigheterna medfört ökad i Isk förkicditförlusler i faslighelskredilgivningeii. Till della hör de ingalundabetydelselösa olägenheter i förhållandet lill kundkreisen. sttm följer härav ochinnebar all kreditgivaren tvingas inta en rcstiikiiv stiillning i frägor om anstiuidmed betalningen, dä giiklcnarcn läkat i betalningssviirigheter oavsett orsakentill och omständigheterna kring dessa. Dessa i och lör sig icke önskvärdakonsekvenser kommer alt ytterligare accentueras betriiftande krediter. st)m utgivitsefter den senaste ht)jningen av tliskontot till tit. proceni tich den däravföranledda höjningen av utläningsriintt)rna. - som redan tidigare franihiillit oliigcnhcternaav den nuvarande enligl föreningens mening alllför higa uimäiningsränlan -harmed tillfredsställelse lagil del av del nu framlagda förslagel allöver-gängsvis, i avvaktan pä resultatet av utredningens forlsatla övervägandeni denna fråga, höja riintesatsen för utmalningsriinlan frän sex . Föreningen tillstyrker sålunda ftiislaget men vill understrykaönskvärdheten av en slutlig lösning enligt vilken ulmiiinings-räntan enliglsamma principer som i ränlelagen anknytes till det vid var tid gällandediskontot. stadshypoiekskassti: Som framgär avskrivelsen lade sladshypolekskassan genom skrivelse lill jusliliedepartc-inenielfram förslag lill en höjning av pantbrevstilläggel frän ochav utmalningsriinlan frän 6 lill K) proceni. Kassans skrivelse överlämnadestill panlbrevsutredningen för överviigande. Kassan har senare haft möjlighetatt redovisa sina synpunkter för ulredningen och har hemsliilll om enprovisorisk höjning i avvaktan pä det slulliga ulrednings-resultalet. Molbakgrund härav är det angeläget för styrelsen alt tillstyrka ulredningensförslag. Behovel av ändringen är sii slort all den bör genomföras ulandröjsmål. Annan övergängsbeslämmelse än den som förordas av ulredningen börenligt styrelsens mening ej ifrägakomma. Till de skäl för iitgärden som anförs av utredningen vill slyrelsenliigga följande. Ulvecklingen pä kredilmarknaden har under de är som nyajordabalken varit i krafl varit sädan att räntesatserna har höjts i avsevärd omfallning.Detla framgär av den sammanställning rörande sladshypoleksinstitutio-nens ullåningsränloravseende prioriterade lån som redovisas i ulredningens skrivelse. Av belydelsei sammanhanget är även den utveckling som ägt rum innevarande år avseende bollenläneinslitutensopriorilerade långivning. En höjning av räntenivån har för sådana län sketttill 14,5-15 proceni. Del innebär all ulredningens beräkning rörande utfalletvid exekuliv försäljning inte direki kan appliceras på denna typ av längivning.Den sälunda förhöjda räntenivån skulle i och för sig kräva all uimäiningsränlanhöjs ytterligare utöver de som ulredningen föreslår. Slyrelsen utgäremellertid från alt utredningen i sina forlsalta överväganden kommer all beaktade nya omständigheter som tillkommit. En höjning av ulmätningsränlan på sätt som föreslagitskommer alt få positiva effekter för låntagarna i sä måtto all utrymmet ökas förkredilgi-varna att la hänsyn lill sociala skäl när del gäller att meddela betalningsanslånd.Enligt stadshypoteksföreningarnas erfarenheler medger nuvarandepantbrevstillägg och ulmälningsränla ej all betalningsanslånd lämnas sävittgäller nyare lån. Den omständigheten alt exekutiva åtgärder rörande restantiermåste inledas så gott som efter föriallodag upplevs självfalletbesvärande i de fall omständigheter av social natur kan åberopas. Prop.1980/81:86 3| Svenska skeppshypoiekskawiiii: Svenska Skeppshypotekskassans.Skeppslartens Sekundärlänekassas och Liinenamndens for den mindre skeppsfartenräntesatser för utlåning ligger mellan 13.5 och 14.25 C-. Enliglav Kassorna använda reversvillkoi- ligger dröjsmiilsränlan en procentenhet överullåningsräntan. Den nu föreslagna höjningen frän 6 till lOCf liicker sälundaicke upplo-pande dröjsmålsränta men innebär dock cn ftirbiillring mol nugällande reglering. Eftersom ränleliiget i framliden kan antagas komma attfluktuera inom vidare marginaler än vad man kunde förutse nar jorda',ialken tillkom,skulle en anknylning lill diskontot efter den meiod som lillämpas i riintela-genvara att föredraga. Väljes icke en sådan lösning tillstyrker förslag. Vidare hemställer Kassan all molsvarande iindring somvidtages i jordabalken ocksä företages i Sjölagen 264 8. Föreningenmellan ombudsmännen hos liiiulshypoteksinslilii-tion: Reglerna om tillägghar till syfte all täcka borgenärens räntor och andra biförpliklelser.Därigenom skall mtijliggöras att säkerhelen för län kan utgöras av panlbrev påsamma belopp som lånebeloppet. Nuvarande regler svarar inte mol delta syfte.Ränta och förvaltningsbidrag för hypotekslån är f.n. . Om förstaårsavgiften ej betalas och utmätning sker efter förfallodagen ochom tiden mellan utmätning och medelsfördelning blir ett är uppkommer en förlustför föreningen pä cirka 14 proceni av lånebeloppet. Pantbrevsulredningensförslag skulle reducera förluslen lill cirka lOCf av länebeloppei. Engrundval för hypoteksföreningarnas verksamhei är all betryggande säkerhet skallställas för varje län. Denna grundregel kan inle uppriillhällas vare sig enliglnu gällande regler eller enligt pantbrevsulredningens förslag med mindreföreningarna betingar sig pantbrev pä belopp som överstiger lånebeloppet. Föreningenanser all del är angelägel all reglerna ändras och all lilläggei konslmeras såalt det oberoende av ränleläge kan beräknas läcka ränla och dröjsmålsränla.Eftersom panlbrevsulredningen inle definifivl har lagil slällning till hursädana regler skall ulformas är del angelägel alt en provisorisk höjning avtillägget kommer till stånd. En provisorisk höjning bör vara av en sädanstorleksordning att längivarna utan förlustrisk kan lämna lån mol säkerhel av panlbrevpä samma belopp som länebeloppet. För all della skall vara möjligl fordras för hypoteksföreningarnasdel i dagens ränleläge all det fasla tillägget höjs till och alt ulmätningsränlanhöjs lill . En provisorisk höjning, som är liigre än den angivna, färinle medföra all arbelel på en definitiv ändring av reglema om lilläggfördröjs. : Förbundel delarutredningens uppfattning att tillägget bör justeras upp. På grund av dekraftigt stegrade ränleni-väerna under senare är. har längivarna i alltförmånga fall kommil att sakna täckning för upplupna räntor då lånlagarnas belalningsförsummelserlell till ell ulmätningsförfarande. Det finns ålminsione tre närliggande möjligheteratt komma lillräila med delta missförhållande. Man kan höjadel i JB 6:3 stadgade lilläggei eller del därav. t.ex. utmälningsräntan, säsomi föreliggande förslag. är emellertid en ätgärd som lopplängivarna inte alltidkommer alt kunna dra nytta av. Man kan ålängivarnas sida ändra de urgamla rutinerna och i fortsättningen skaffa sigsäkerhet som läcker inle bara det utlånade kapitalbeloppet ulan även enförväntad dröjsmälsränta. som i en ulmälningssilualion Prop.1980/81:86 32 nu kan tankas hamna ovanför nimuula tillagg - utan täckning.Vad betriif-farde redan giillande liineförbindelserna kan en sådan ny riiiin medloiaan långivaren vid niisia omsiiiiningslillfiillc kniver antingen iilerbetalningav viss kapitalandel, med ol't)iiindrad siikerhet for resten, ellei yllerligaresäkerhel i nya panlbiev - nägol som dock kan leda lill svärbcm;istradekomplikationer. Man kan å långivarens sida även gardera sig motförlustrisk i en ulmälningssilualion genom all i fortsatt ningen iakttaga en stiiingarcreslriklivilel i frägor om ansländ med beialning av förfallna liinioi, Förbundel bedömer att merparten av de hinlagare. som lästighets;igare-förbundelföreträder, är bäst betjänta av en ätgärd enligl alternativ 1. Säviti förbundelkunnal utröna iir kreditgivarnas Ituetriidaie beredda all ätnöjas med den av panlbrevsulredningennu förordade ht>jningen av ulmätningsränlan säsom ett provisorium, iavvaktan pii en slullig reglering av ifrågavarande lagrum. irols att vissbrist iindock kan befaras uppkomma i ätskilliga fall enligt kredilinslilutionensberiikningar, Ulifrän angivna föriitsällningar biträder förbundet denförordade provisoriska höjningen av utmalningsriinlan. Vid den definiliva regleringen av berörda bestämmelser börenligl förbundets uppfattning konstruktionen med lillägg och utmätningsranlaomprövas. Nuvarande regler förutsätter uppenbarligen en stabilitet i räntenivånsom man i dagsliiget inle kan påräkna, Mol bakgrund härav föreslär förbundelatt utmälningsräntan pä lämpligt satt knyts till giillandediskonto, vUliiägiircförbiind: Föibundel har ingel atterinra mot pantbrevsulredningens förslag. : Utredningens skrivelse berör deav föreningens medlemmar som efter förmedling frän sii|jföretag finansierarfritidshus med eller ulan tomt eller lämnar ombyggnads och förbiiltringslän ivillor. De krediter som dessa medlemmar liimnar utgöres i huvudsak av lån somföljer efter primärlän. Medlemmarnas ränteniv;i pä nämnda län uppgår lillca 17',. Med della ränleläge och med hänsyn lagen till normala inkassokostnadermäste en exekutiv försäljning av fastigheten frän ekonomisk utgångspunkt ftirfinansbolagens del ktunma lill stånd frän den förslåförtalina amorteringen vilkel ej är praktiskt möjligt. Nuvarande hanterings- och vänlelider ger inle utrymme förnormala ruiiner och belalningsanständ till gäldenärerna. Ulredningens förslaginnebär all liden från första belalningsförsummelsen lill exekuliv auklionunder i övrigt samma förulsätlningar i praktiken kan uislräckas lill mer än 25månader ulan all kredilgivaren gör en ekonomisk förlust. Ovanslående synpunkter gäller i de fall finansbolagei har panlbrevfrän "bollen" i berörd faslighel och således har säkerhet även itomten, vilket är fallet i vad gäller finansiering av IVilidsfastigheler. Läget blir emellertid annoriunda betr. fritidsfasiigheterom tomlen är belånad hos annan kredilgivare och läg kontanlinsals erlagts förtomlen under del alt finansbolaget finansierar husleveransen med säkerhet ipantbrev vilka i förmänsläge är belägna "ovanför" panlbrev somhänför sig till lomtköpel. Visseriigen får finansbolaget nominellt samma säkerhelsom tidigare rättsinnehavare. Utredningens förslag leder emellertid lill all finansbolagetbeloppsmässigt erhåller en i praktiken sanire säkerhelsbild uppgående till oftaca 25'/f mol nuvarande 15 Vr över del nominella inomvärdet. Däresi ulredningensförslag leder till lagändring blir resultatet alt sekundäriångivaren bevakarall hans säkerhel erhåller ett bättre förmäns- 1980/81:86 33 läge i fastigheten. Detta torde i allmimhel inte vaiamöjligt. vari'()r förslagel i praktiken leder lill att köparens kontantinsatsvid fastighelsköp av säviil fritidshus som villor kommer att öka med ca 4/? mtttsvarandeden förbättring utredningen föreslär. Vad somsagts i föregäende stycke gäller i tillämpliga delar även -möjligen i förstärktgrad - belr. de ombyggnads- och förbätiringslån som finansbolagen beviljar.Dessa lån ligger ofta med sämsia förmånsrällsläge i fasiigheien. Vid lån förombyggnad och förbäuring av villor mäsle låntagaren räkna med att beviljat länblir lägre iin vad som skulle beviljas med dagens regler. mening moliverar utvecklingen på kredilmarknaden i och för sig alt ulmätningsränlanhöjs till den av utredningen föreslagna nivån. Föreningen lillslyrker således iprincip förslagel. Emellertid vill föreningen ändock peka pä låntagarensförsämrade mtijligheler lill sekundärlän på sätt som ovan visals som förslagetleder till. Visserligen kan långivaren begära en förstärkning av säkerheten l.ex.borgen. Därvid är det dock inle fråga om fastighelslån utan om personlån, Däresi denav ulredningen föreslagna ändringen genomföres bör lämpligen ändringen frän ikraftlrädandelgälla för alla panlbrev även om dessa utfärdats före lagändringen. Enär ell panlbrevsgiltighet ej är tidsbegränsat erhålles eljest pantbrev som kan berättiga tillolika stora procentuella lillägg som avses i 6 kap, 3 8 jordabalken. Del förefaller vara nödvändigl med en övergängsbeslämmelseinnebii-rande alt del föreslagna förhöjda lilläggei tilliimpas pä äldre panlbrevsedan viss lid förflutit frän del all den föreslagna lagändringen trätt ikraft. enär långivaren belr. de lån som beviljats före lagändringen inle haflanledning all räkna med en höjning av ränletillägget och ulmätningsränlanvarigenom en försämring av panträllens värde uppstår. Denna försämring drabbarsekundärlångivare som bör ges rimlig tid att anpassa dessa län till denföreslagna lagändringen. Vidare mäsle finansbolagen, som refinansierar de länsom ovan nämnis. beredas lid att ändra sina avlal med tillverknings-, sälj- ochbyggnadsföretag vilka i sin tur påverkas av den föreslagna lagändringen. Svenska kommunf örbundet: Slyrelsen finner förslaget välmotiverat varför slyrelsen för sin del tillstyrker förslaget. 1980/81:86 34