prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:89 Regeringens proposition omvissa frågor rörande glasindustrin; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll för den älgärd och del ändamål som framgär av föredragandenshemställan. 1propositionen föreslås eu fortsatt och utökat induslripoliiiskl ålgärdsprogramför den glasinduslrin /82- 1983/84. Enviktig del i det föreslagna programmet är insatser för att främja exporten. Enavsevärd ökning av nuvarande exportfrämjande åtgärder föresläs. Vidare läggsförslag fram om införande av särskilda sirukturga-raniier i syfte attunderlätta finansieringen av branschens marknadsföringsansträngningar.Fortsatt slöd lill konsultinsatser föreslås, varvid vissl slöd fördesignverksamhel föresläs ingå. För alt höja den tekniska kompetensen inombranschen föreslås leknisk fortbildning av vissa personalkategorier. Forlsallinvesteringsstöd med avskrivningslån för invesleringar i effektivilelshöjandeproduktionsutrustning och bällre arbetsmiljö föreslås. Förde föreslagna åtgärderna tas upp en ram av 36.5 milj. kr. För särskilda strukturgaranlier beräknas 25 milj, kr. /82 föreslås 10,5 milj. kr. 1propositionen redovisas också vissa frägor rörande planglasindustrin ochförpackningsglasindustrin. I 1980/81. Prop.1980/81:89 2 Närvarande: stalsminislern . ordförande, ochstatsråden . , , , Mogård, Åsling. Burenslam , , , , . Föredragande: stalsrädet Äsling Proposition om vissa frågor rörande glasinduslrin Glas tillverkas i huvudsakligen i tre branscher,nämligen den glasinduslrin. Inom samtliga dessa tre branscher har under 1970-talelsketl slora slruktureUa förändringar. I fråga om den glasinduslrin har vidflera fillfällen under 1970-lalel beslutat om särskilda stödåtgärder. Dessaåigärder inleddes budgetårel 1970/71 med treåriga utbildnings- ochexporlprograni (prop. 1970:41, SU 1970:61 och BaU 1970:23. rskr 1970:165 och188). Exportpro-grammel har därefter förlängts . /73 kompletterades åtgärderna med dels bidrag tillkonsultinsatser i omslällningsfrämjande syfle, dels slalliga lånegarantier,s.k. strukturgaranlier (prop. 1972:46, NU 1972:32. rskr 1972:195). Vären 1977beslutade om ell treärsprogram för budgetåren 1977/78-1979/80 med ökadeinsalser (prop. 1976/77:61. NU 1976/77:37, rskr 1976/77:283). Därvid infördesavskrivningslån för effektivilelshöjande invesleringar i produktionsutrustningoch för investeringar som syfiar till all förbällra arbetsmiljön. Åtgärderna harförlängts lill all omfatta /81 (prop. 1979/80:100 bil. 42,NU 1979/80:43. rskr 1979/80:395). Åtgärderna administreras av statensindustriverk. Den centrala anläggningen för tillverkning avfärdigblandad glasrävara, s. k. mäng, för den glasinduslrin har kommitlill slånd genom insalser inom ramen för de branschinriklade åtgärderna ochstatligt lokaliseringsstöd. beslutade hemslälla hos regeringen omalt en samlad plan för samhällels insalser på glasindustriområdei skulleupprättas Prop.1980/81:89 3 (NU 1978/79:28, rskr 1978/79:207). Härvid framhölls bl. a.all mälel när det gäller den glasindustrin borde vara all bevara dennainduslris långsikliga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet sä allhillillsvarande sysselsältningsnivå kunde behällas. I fråga om äigärder för denmanuella glasinduslrin betonades betydelsen av all forsknings- ochutvecklingsarbete inom branschen beaktades och anfördes all särskilda insalserför alt främja exporten sannolikl behövdes. Vidare underslröks vikten av glasinduslrin ocksä i forlsältningen kunde få tillgång lill yrkeskunnigarbetskraft. Enligl mening var del naturligt alt arbelel med ensamlad plan för samhällels insalser pä glasinduslriomrädel innefal-tade ocksåen nordisk aspekt. hemställde därför all regeringen skulle lainitiativ ii|| överläggningar med övriga nordiska länder rörande gemensammaproblem päglasinduslrins område. Medanledning av beslul uppdrog regeringen ål statensindustriverk all utarbeta förslag till en samlad plan för samhällels insalserför glasinduslriomrädel i enlighel med vad näringsutskottel hade anförl. Iuppdragel angavs all de nordiska aspekterna specielll med avseende päplanglasinduslrin borde las upp i enlighel med vad ulskoltel anförl. har arbelel med anledning av uppdragel delals upp i tre delar,nämligen glasinduslri, planglasinduslri och emballage-glasinduslri.Industriverket lämnade rapporterna (SIND 1980:9) Manuellaglasbruk i slrukluromvandling, (SIND 1980:8) Planglasinduslrin - planglas ochisolerrutor inför 80-talet samt (SIND PM 1980:12) Emballageglasindustrin - enförstudie. I oklober lämnade industriverket rapporten (SIND PM 1980:22)glasbruk i slrukluromvandling: Forskning och utveckling. Rapporternaom glasinduslri och planglasinduslri har remissbehandlats. Yllrandenöver rapporten om glasbruk i slrukluromvandling har avgells avskolöverstyrelsen, slatens naturvårdsverk, ,kommerskollegium (KK), näringsfrihelsombudsmannen (NO), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), (), arbelarskyddsstyrelsen,styrelsen för leknisk utveckling (STU), länsstyrelserna i Östergöllands,och län. iSverige (LO), (), Svenskafabriksarbetareförbundel. vilka tre organisafioner har avgelt ell gemensamlyttrande. , exportråd, , hanl-verks- och induslriorganisation -Familjeföretagen. , köpmannaförbund.Tjänstemännens centralorganisation (), och kommuner, vilkabada kommuner har avgelt ell gemensaml yttrande, saml , ,och kommuner. Prop.1980/81:89 4 Vissa remissinslanser har till sina yllranden fogalyllranden från andra insianser. Sälunda har KK bilogal yllranden fränhandelskamrarna i län. i och saml fränSlockholms handelskammare. i län har bifogal yllrandenfrän länsarbels-nämnden och läns utvecklingsfond. Yttranden c>ver rapporten om. forskning och utvecklingför den glasinduslrin har avgetts av , . vilka tre organisationer har avgett ell gemensamlyltrande. Yllranden över rapporten om planglasinduslrin har avgellsav KK. .'\MS. sialens räd för byggnadsforskning,stålens planverk. länssiyrelsen i , SAF. hanlverks- och industriorganisafion -Familjeföretagen, och . KK har lill sill yllrande fogal ett yltrande frän Skåneshandelskammare. i län har till sill yltrande fogal ellyllrande från kommun och i har lill sitlyllrande fogal ett yllrande från näringslivskommillén i . Sammanfallningar av industriverkels rapporter omglasinduslrin bör fogas lill prolokollel i della ärende som bilaga 14. Sammanfattningar av inkomna remissyllranden bör fogas lillprolokollel i della ärende som bilaga 5 och 6. Länsslyrelserna i och län har gemensamlutarbetat rapporten och lokala konsekvenser av förändringar inom denmanuella glasinduslrin. Rapporten har sammanfallats i ell särskilt avsnitt iindustriverkets rapport glasbruk i strukturomvandling. Den i utredningen om glasbruk istrukturomvandling genomförda samhällsekonomiska analysen har industriverketredovisat ijanuari 1981 i en särskild rapport (SIND 1980:24) Samhällsekonomiskaanalyser av sysselsättningsproblem - exemplet glasindustri. Vidare har kommil in vissa skrivelser rörandeglasinduslrin från organisationer. Glasinduslrin beslår i huvudsak av tre avgränsade delar,nämligen glasinduslri. planglasinduslri och förpackningsglasinduslri. Den glasindustrin tillverkar hushälls- ochprydnadsglas saml belysningsglas. Den i vissa andra länder förekommandehögautomaliserade tillverkningen av hushällsglas saknar molsvarighel iSverige. 1980/81:89 5 Planglasindustrins huvudprodukt är glas för fönster ibyggnader och fordon, Förpackningsglaslillverkningen är huvudsakligen inrikladpå förpackningar för livsmedelsinduslrins behov, bl, a. dryckesförpackningar.Vidare lillverkas glas för medicinska ändamål. har med anledning av riksdagensbeslut vären 1979 fält i uppdrag av regeringen all utarbeta förslag till ensamlad plan för samhällets insalser pä glasinduslriomrädel. harmot bakgrund av de stora olikheterna i problembild och branschstruktur somgäller för glasinduslrins olika delar bedrivii utredningsarbetet uppdelat pämanuell glasinduslri, planglasinduslri och förpackningsglasinduslri. Separatarapporter avseende dessa tre delar av glasindustrin har lämnats av industriverketi . Därutöver har induslriverkei i oklober 1980 länmal en rapporlom forskning och uiveckling för den glasinduslrin. Rapporterna rörandemanuell glasindustri och planglasinduslri har remissbehandlats. Stålens industriverk har således inle funnit deländamälsenligl att behandla glasinduslrins olika delar i ell sammanhang ochhar därtor inte utarbetat något förslag till samlad plan för samhällelsinsalser på området. För egen del vill jag belräffande behovet av en samladplan anföra följande. I likhet med industriverket finner jag del naturligt altglasinduslrins olika delar behandlas var för sig med hänsyn lill de sloraskillnader som föreligger i fråga om slruktur och problem. Industriverketsutredningsarbete har täckt hela glasinduslriomrädel och behovel av insalserfrån samhällels sida har bedömts utifrån en analys av varje branschområde försig. Jag bedömer därför alt ell tillräckligt underlag har tagils fram för ensamlad bedömning av behovel av äigärder för glasinduslrin genom den genomgängav glasinduslriomrädel i sin helhel som industriverket har företagit. Jag övergår nu lill alt behandla de olika delarna avglasindustrin och tar försl upp den glasinduslrin. Under 1970-lalet har problemen inom den manuellaglasindustrin föranlett införandel av successivt breddade och förstärktastatliga åtgärder för branschen. Koslnaderna föri huvudsak exportfrämjandeätgärder, konsultinsatser, investeringslän och strukturgaranlier uppgick underbudgelåren 1970/71-1979/80 lill 32,5 milj. kr. Beviljade länegarantier uppgickt.o.m. /80 lill 20 milj. kr. i strukturgaranlier och 1,6 milj.kr. För innevarande budgetår har anvisat 4 milj.kr. för branschfrämjande åtgärder i form av exporlfrämjande äigärder ochkonsullbidrag. Av lidigare beviljade medel för lån lill invesleringar var vidbudgetårets början 6,9 milj. kr. Vidare omfatlas branschenliksom lidigare av systemet med strukturgaranlier. 1980/81:89 6 Inom den glasinduslrin lillverkas som nämnishuvudsakligen hushälls- och prydnadsglas. Tillverkningen av belysningsglas hargalt tillbaka och sker numera vid endasl ell glasbruk. Av indusiriverkels utredning framgär all antalet anställdahöslen uppgick lill ca I 900 personer. Nedläggningar hade då under loppetav ell är skett av Flygsfors och Alsieriors glasbruk inom ochav Skrufs glasbruk inom Boda-gruppen. Efler dessa nedläggningarlillverkas glas vid 19 bruk. Antalet förelag är tolv. Branschstrukturen framgärav följande sammanställning. bruk % av anställda och Reijmyreingår i . De frislående glasbruken ägs vart och ell av enbegränsad krets privatpersoner. Den nuvarande strukturen är resultatet av belydandeomstruktureringar under 1970-lalel. I slutet av 1960-lalel bestod branschen avell slorl anlal fristående bruk. bildades Åforsgruppen genom fusion avtre glasbruk. När är 1975 övertog företagsgruppen bestod den avfyra bruk. ändrades namnet lill . bildades med hjälp av bl.a. delslalliga slruktur-slödet genom samgående av fem bruk. Den nyagruppen gick 1977, varvid två av bruken inlemmades i Bodagruppenoch ett bruk överlogs av . Incentive blev delägare i är 1971 och ökadeägarandelen lill . Sedan är 1978 är helägl av Incentive. Slora invesleringar har gjorts inom de bådaflerbmksförelagen bl.a. i form av s.k. kontinuerliga vannor med hög kapacitetoch effektivitet i syfte all irygga förelagens långsiktiga lönsamhet. kan del dåliga resultatet 1978 till stor delförklaras av stora inkörningskostnader av de kontinueriiga vannorna i ochOrrefors. De gjorda investeringarna inom branschen är finansiellt myckelbetungande. Branschens upplåning har ökal och lett till alll störreräntekostnader. Genomförda investeringar och svag utveckling påavsättningssidan har lett lill en belydande överkapacitet, av industriverketberäknad till 50 milj. kr. eller av kapaciteten . Nödvändiga invesleringar i ny teknik, som ersättning förförslitna anläggningar, i miljöteknik och avseende vardagsrationaliseringarhar enligl industriverkets rapport släpat efter. Branschen belastas av vissaförelag- 1980/81:89 7 ganden avseende yttre miljöproblem som mäste lösas genominvesteringar. Enligt en grov uppskattning skulle kostnadsnivån inom branschenkunna sänkas med 50 milj. kr. Investeringsbehovet uppgår härvid enligt enlikaså grov uppskattning lill mellan 75 och 100 milj. kr. Besparingen avser huvudsakligen kostnader för arbetskraft ochenergi. Utvecklingen under 1970-talel för hushälls- ochprydnadsglas saml prognos för ulvecklingen t.o.m. är 1985 enligl sialensindustriverk sammanfallas i följande tablå. Tillförsel till den svenska -1-2.-'! -l--'i..S Imporlökningen har således varit väsentligt större änökningen för exporten. Är 1979 vad dock fortfarande exportvärdet större änimportvärdet. På hemmamarknaden har utvecklingen för den svenska industrinvaril svag. För sin prognos har industriverket antagit en ärligtillväxt 1979- 1985 av bruilonationalproduklen med och enmolsvarande ökning av den totala privata konsumtionen . Bedömningen avexportens utveckling 1985 har gjorts under anlagande om oförändrademarknadsföringsinsatser och all relativpriserna för svensklillverkal glas inteförsämras. Kraftiga marknadsföringsinsatser på specielll utvalda exportmarknaderbör enligl industriverket kunna ge någon procentenhet högre exporllillväxt änangivna men effeklerna anlas inle kunna uppnäs förrän 2-3 är efter del attåtgärderna har satts in. räknar med en forlsall förbäuring avproduktiviteten per anslälld inom den glasinduslrin, för perioden1979- 1985 angiven till . Den produktionsökning medendast 1,som industriverket räknar med innebär således alt enminskning i sysselsättningen måste ske lill följd av en stigande produktivitet.Den har av industriverket angivits lill ungefär 50 arbetstillfällen ärligen. Vid sina överväganden har industriverket prövat trealternativa utvecklingsvägar. Ett alternativ har därvid varit alt bevarasysselsätlningen oförändrad inom branschen i enlighet med ett av de mäl somriksdagen har uttalat sig för. Enligl industriverkets bedömning skulle dellaförutsätta 20-25 milj. kr. i ärliga lönesubvenlioner förutom slöd för all fåavsättning Prop.1980/81:89 8 för den höga produktionsvolymen. har intebedömt det som realistiskt att kunna bibehålla nuvarande sysselsältningsnivämed hänsyn till all del skulle förulsälfa slöd i sädan omfallning attåtgärderna skulle bryta mol inlernalicmella regler. Induslriverkei bedömersåledes del beskrivna alternalivel som orealisliskl all genomföra. Enligt ett andra alternativ, som industriverket harbeskrivit som marknadsanpassad utveckling utan branschslöd, förulsallsnuvarande bransch-åtgärder upphöra vid ulgången av innevarande budgetär.Sysselsällnings-minskningen bedöms därvid bli avsevärd. Konsekvenserna förbranschen och för hela den bygd i vilken branschen till stor del är lokaliseradskulle bli belydande. anser all delta skulle leda lill en sänegativ utveckling att det innebär samhällsekonommiska förluster. Del tredje ulvccklingsalternalivel som industriverket harslälll upp beskrivs som en marknadsanpassad utveckling med branschslöd. Underinverkan av fortsatta och förstärkta statliga äigärder förutsätts enligt dellaalternativ överkapacilelen inom branschen bli minskad som möjligheternalill rationaliseringar i produktionen las fill vara. Kapacitelsned-dragningenbedöms innebära en nellominskning av sysselsättningen med 285 anställda . föreslär alt della handlingsalternativgenomförs och lar därmed slällning för alt åtgärder genomförs som kan ökabranschens inlernalionella konkurrenskraft. konkreta förslag lill branschåtgärder förtreårsperioden /82-1983/84 omfattar kraftiga förstärkta export- ochkonsultinsatser uppgående lill 22.5 milj. kr., yllerligare 10 milj. kr. för lånfill invesleringar saml särskilda strukiurgarantier för att tillgodose behovelav rörelsekapital för export inom en garantiram av 25 milj. kr. För tvåårigräntebefrielse vid sädana garantier föreslär verkel 5 milj. kr. Slufiigenföreslär industriverket i sin rapporl om forskning och utveckling stöd lillleknisk fortbildning med 1,5 milj. kr, Tolall innebär dessa förslag således 39milj. i anvisade medel och 25 milj. kr i garantier.Ulöver branschåtgärder föreslår industriverket all särskilda länemedel ställstill förfogande för utvecklingsfonderna i , och Östergötlandslän för att genom salsningar inom glasinduslriorlernas lokala arbetsmarknaderskapa alternativ sysselsättning. Fleia remissinstanser, bl.a. länsslyrelserna i Kronobergsoch län och de anställdas orrganisalioner, lar avstånd frånindustriverkets bedömningar och anser att verket borde har redovisat åigärderenligl del allernaliv som skulle innebära oförändrad sysselsättning. Statenborde enligl nägra av dessa remissinstanser genom kraftigt ökal avsältningsstödkunna medverka till alt branschens nuvarande överkapacitel elimineras genom enavsevärd ökning av exporten. exportråd, som svarar för genomförandetav exporlfrämjandeprogrammel för glasindustrin, varnar ä andra sidan i sittremissvar, mot bakgrund av sina erfarenheter, för all ställa alllför storaförväntningar pä effeklerna av exporlfrämjande åtgärder. Prop.1980/81:89 4 För egen del villjag anföra följande, Lönsamhelslägel är olillfredsslällande för branschen somhelhel även om slora skillnader finns mellan de enskilda glasbruken. Totalt harbranschen uppvisat förluster under samtliga är undei 1970-lalel, Fr, om. är1977 har lönsamhetsläget markant försämrats och är f. n. sädanl au ätgärderfrån branschens sida mäsle vidtas. Samlidigl mäsle enligt min mening ävenfortsatta ätgärder frän samhällels sida övervägas. Branschens utveckling under 197()-ialet har kännetecknatsav försämrad konkurrenskraft. Importkonkurrensen, bl.a. i form avmaskintillverkal hushållsglas, har vuxit. Imporlandelen på den svenskamarknaden för hushälls- och prydnadsglas har ökat från är är1979. Branschens bristande konkurrenskraft är i hög grad knulenlill inriktningen pä arbetskraflsintensiv tillverkning och vårt internaiionelllsett höga kostnadsläge. Konkurrenskraften påverkas ocksä av all den produktionstekniskastandarden inom branschen enligl industriverket inle är fullt i nivå med deninom utländsk glasinduslri. Brislen på lönsamhet under slora delar av 1970-talelhar vidare lett lill en situation med likvidiletsbrisl och storaräntekostnader. En annan väsentlig förklaring till branschens svårigheterär all den totala efterfrågan på hemmamarknaden har ökal med endast ett parprocent ärligen i volym under 1970-lalel. Även utan en ökad imporl skullesåledes utrymmet för expansion ha varit så begränsai pä hemmamarknaden all denfortlöpande stegringen i arbelsproduklivitel med all sannolikhet skulle ha lelltill en minskad sysselsättning inom branschen. Exporten av hushålls- och prydnadsglas har ökat mätlliglunder 1970-lalet och har inle mer än delvis kunnal uppväga branschens svagautveckling pä hemmamarknaden. Exportlillväxten har skell under medverkan avdel statliga exporlfrämjandeprogrammel. Exportsatsningarna har dock förutsattbetydande insalser även frän glasföretagens sida. Sammanfattningsvis har flertalet av branschens företagefler otillräcklig lönsamhet under en följd av är nu begränsade möjligheler altav egen kraft genomföra de åigärder som behövs för all ändra den nuvarandesituationen. har beträffande den glasindustrinuttalat sig för all branschens långsiktiga konkurrenskraft och konstnärligakvalilet skall bevaras sä all nuvarande sysselsältningsnivå kan behållas.Konkurrenskraft och konstnärlig kvalilet skall således ses som grunden för allsysselsättningen skall kunna tryggas på sikl. har i sin rapportpekat på möjligheter all åstadkomma vad har uttalal sig för. Dessa möjligheler beslår främst i minskning avnuvarande överkapacilet genom dels en viss kapacitelsneddragning. delsavsällningsökningar och i ökad effektivitet genom en produktionstekniskupprustning. Att dessa möjligheler las till vara är enligt min mening enförulsätlning för alt sysselsätlningen inom branschen skall kunna tryggas påsikl. Prop.1980/81:89 10 Jag vill i della sammanhang också beröra frägan omimportbegränsning kan vara en väg all stödja branschen. anför isin rapport all lågprisimporten utgör ett så allvarligl hol all äigärderallvarligl bör övervägas. Verkel har dock avställ frän all lägga fram nägraförslag pä området. Flera remissinstanser tar upp behovet avimportbegränsningar. aviserar sälunda sin avsikt allåterkomma lill regeringen beträffande den marknadsstörande importen. Importenav hushälls- och prydnadsglas kommer f.n. i slor utsträckning frän EG- ochEFTA-länder. , och Slorbrilannien. svarartillsammans för av denna imporl. är importen av lägpriskaraktärålminsione än så länge av ganska begränsad belydelse. Mol denna bakgrund kanenligl min mening imporlbegränsande åigärder inle vara särskilt verkningsfulla. Min bedömning är således i likhei med industriverkets attdet bäsla sättet all stärka den glasinduslrin är all främja enutveckling som förbätirar branschens konkurrenskraft. I detla syfle mästemöjligheterna att förbättra produktionsteknik och produktionsmetoder las lillvara. Jag vill emellertid underslryka all denna linje måsle kombineras med allell avsevärt inslag av hantverksmässighel bevaras. Branschens internationellakonkurrenskraft fär nämligen anses vara i hög grad beroende av skicklighantverksmässighel och den kvalitet som följer härav. Som både industriverketoch många remissinstanser har strukit under är denna inriktning ocksä av slorbetydelse för berörda regioner frän lurislsynpunkl. En viklig ulgångspunkl vid överväganden om statligaåigärder för branschen är enligl min mening den stora roll branschen spelarsom livsnerv för en rad mindre orter. har påvisats i bl. a. den utredningom regionala och lokala konsekvenser av förändringar inom den manuellaglasinduslrin som länsstyrelserna i och län har genomfört. 1många fall har glasbruken en slor belydelse för den lokala arbetsmarknaden. Ettväsenlligl inslag därutöver är den turism som har uppställ som följd av delslora iniresse som allmänheten visar den glasinduslrin. En annan viklig ulgångspunkl gäller fortlevnaden för desmå företagsenheterna inom glasindustrin. Statliga åigärder bör ulformas säalt de stärker fortlevnaden på lång sikt av dessa enheter vid sidan av destörre glasbmksförelagen. Förutom inriktningen av åtgärderna är det enligt minmening nödvändigl alt de ges en sådan omfallning all även de små företagsenheternasexistens tryggas. Det kan nämligen pä goda grunder befaras all det är i forslahand de små glasbruken som riskerar all slås ul om inle tillräckligt branschstödsälls in från samhällels sida. När del gäller den fortsatta driften avglasinduslrins mindre enheter anser jag vidare all lösningar där verksamhei lasöver och drivs vidare av lönlagarna, exempelvis i form av arbelskooperativ,bör kunna vara ell alternativ lill andra företagsformer. Ylleriigare en ulgångspunkl är den slora betydelse som denmanuella glasindustrin har frän konstnärlig och kulturell synpunkl. Prop.1980/81:89 11 An bringa ned överkapacilelen kan som jag har berört görasdels genom all minska kapacilelen i form av anläggningar och sysselsättningnägol, dels genom ökad avsättning, inle minsl pä export. lönsamhetslägeoch likvidilelsmässiga situation är som jag lidigare har berörl sådan allförelagen inle kan anlas klara en rationalisering och exportsatsning enbart päegen hand. Jag delar industriverkets uppfattning all ett avbrytande avnuvarande branschåtgärder skulle leda till en alllför snabb nedgång inombranschen. Även ett forlsall. oförändrat branschslöd skulle med lanke pälönsamhelslägel och den brist på handlingskraft som lorde följa härav sannoliklinnebära en alllför snabb sysselsättningsminskning. Jag bedömer därtor all enavsevärd ökning av de statliga insaiserna för den glasinduslrin börgenomföras /82-1983/84 i huvudsak i enlighel medindustriverkels förslag. Jag anser emellertid all de av industriverketföreslagna särskilda simklurgarantierna bör fä en generell inriktning och iprincip omfatta även salsningar på den svenska marknaden.