prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — ' På grund av kraftbalanssilualionen i under år1979 importerades främst från och . Om denna import intehade skett hade en ökad mängd oljekondens använts. I ett längre lidsperspektivräknas i balansen med all export och import skall ta ut varandra. Iverkligheten kommer enskilda är all uppvisa endera import eller export. I vartfall under 1980-talel kan det finnas utrymme för en svensk nettoexport. ' Om värmeavtappning i kärnkraftsblocket intekommer lill stånd ökar elproduktionen från kärnkraft med ca är 1990. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 275 Vattenkraftproduktionen i Sverigeuppgår f. n. till ca 61 med normal vattentillrinning.Detta motsvarar tvä tredjedelar av den totala elproduktionen i landet. Dentillgängliga vattenkraften kan dock variera påtagligt frän det ena året tilldet andra beroende på nederbördsförhållandena. Anläggningar med en sammanlagdproduktion av ca en TWh befinner sig under utbyggnad. Utbyggd ochlovgiven vattenkraft uppgår därför till . Den tekniskt utbyggbaravattenkraften har uppskattats motsvara en årlig energiproduktion av ca 130 TWh.De utbyggnadsvärda vattenkraftresurserna - dvs. de resurser som kantillgodogöras i rationella anläggningar - har bedömts uppgå till ca perär. av den tekniskt utbyggbara vattenkraften eller av denutbyggnadsvärda vattenkraften är således utnyttjad f. n. Av de återstående utbyggnadsvärdavattenkraftsresurserna faller hälften eller ca på de fyraoutbyggda huvudälvarna i , dvs. och älvar samtVindelälven. 1 statsmakternas beslut är 1975 om energihushållning m.m.(prop. 1975:30, CU 1975:28, NU 1975:30, rskr 1975:202 och 203) behandlades bl.a. vattenkraftens roll i energiförsörjningen. Pä grundval av betänkandet (SOU1974:22) Vattenkraft och miljö från utredningen rörande vattenkraftutbyggnaderi södra och norra angav regeringen i propositionen vissaälvsträckor i södra och norra för vilka t. v. inga beslutbeträffande utbyggnad borde fattas. För norra fanns inte underlag föratt göra motsvarande urval av älvsträckor, eftersom utredningen omvattenkraftutbyggnad i norra ännu inte hade lagt fram sitt betänkande(SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3. Energibalansen skulle enligt 1975 årsriksdagsbeslut innehålla vattenkraft. konstaterade attdet rådde viss tveksamhet om möjligheterna att fram ökavattenkraftproduktionen från 61 till per är. anförde attslutliga beslut rörande vattenkraftens roll i försörjningen med elenergi framtill borde grundas på det ytterligare underlag som skulle komma framgenom utredningen om vattenkraftutbyggnad i norra . De båda utredningar om vattenkraftsom jag har nämnt har inventerat de möjligheter till ytterligarekraftutbyggnader i norra samt i som de berördakraftföretagen bedömer som ekonomiskt utbyggnadsvärda inom överskådlig tid. Deutbyggnadsmöjligheter som behandlas motsvarar en vattenkraftproduktion av ca 19TWh per är. Pä grundval av ett omfattandematerial från dem som företräder utbyggnadsintressena resp.bevarandeintressena har utredningarna genom en rangordning sökt ange vilkaälvsträckor som vid ytterligare vattenkraftutbyggnad i första hand bör komma ifräga och vilka älvsträckor som är minst lämpade för utbyggnad. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 276 och från kraftekonomisk synpunkt har vägts samman ochprojekten ordnats i en slutlig rangordning. I den högsta klassen i denslutliga rangordningen klass 4 - ingår älvsträckor med mycket storabevarandevärden. 1 den lägsta klassen - klass I - ingår älvsträckor där enutbyggnad skulle beröra små eller mättliga bevarandevärden. Sistnämndaälvsträckor är i regel starkt påverkade av tidigare vattenkraftutbyggnad. 1 ensärskild klass O återfinns om- och tillbyggnadsprojekt i beflntligakraftstationer som inte har undersökts närmare av utredningarna. Utredningarnasresultat sammanfattas i tabell 9,2. Tabell 9.2 Vattenkraftutbyggnader rangordnade enligt SOU 1974; 22 och SOL 1976:28, TWh/är 7.5 2.4 3.9 2.8 1.0 1.2 På grundval av bl. a. de bådatidigare nämnda betänkandena och remissinstansernas synpunkter på dessafattade statsmakterna beslut om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och Norriand (prop. 1977/78:57.CU 1977/78:9. rskr 1977/78:100). I beslutet anges vilka vattendrag ochälvsträckor som man då ansåg tills vidare borde undantas från fortsattvattenkraftutbyggnad. Förutom de fyra s.k. huvudälvarna och samtliga objekt iklass 4 undantogs enligt beslutet också sådana älvar och älvsträckor i övrigaklasser som det från översiktliga planeringssynpunkter ansågs finnas särskildaskäl att bevara. Detta innebär att från utbyggnad tills vidare har undantagitsbl.a. alla älvsträckor i obrutna fjällområden samt större sammanhängande, ihuvudsak opåverkade älvsträckor som har stor betydelse för den vetenskapliganaturvärden, kulturminnesvärden, friluftslivet, fisket, rennäringen samtjordbruket och skogsbruket. Undantagen bör enligt riktlinjernainte innebära att smärre åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagenreglering helt skall förhindras. Beslutet innebär också att ett effektivareutnyttjande av vattenkraften i redan exploaterade älvar skall eftersträvas.Föredraganden framhöll att det finns fler älvsträckor än de som undantagits somhar höga bevarandevärden och att det vid prövning enligt vattenlagen kan visasig att utbyggnader inom sådana älvsträckor inte bör tillåtas. Genom riksdagsbeslut åren 1979 och1980 har undantag gjorts även för uppströms Hummelforsen (prop. 1978/79:213, CU 1979/ 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 277 80:6, rskr 1979/80: 87) och uppströms (prop. 1980/81: 26, CU 1980/81:3, rskr 1980/81:12). Utredningen om överledning förvattenkraftändamål av vatten från och , den s.k.Vattenöverledningsutredningen, har redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU1979:39) Vattenkraft och miljö 4. Utredningen har haft i uppgift att utredakraftnytta och skadeverkningar av överiedning av vatten från lillSkellefteälven. från till och från tillUmeälven och därvid särskilt att bedöma om överledning kan ske utan attPiteälvens och vattensystem åsamkas sådana skador att syftet medbeslutet att undanta älvarna frän vattenkraftutbyggnad äventyras. Utredningen konstaterade att ettgenomförande av överledningsprojekten i hög grad skulle ändra de hydrologiskaförhållandena och därmed också betingelserna för bl. a. växt- och djurliv.Därmed skulle enligt utredningen syftet med beslutet att undanta älvarna fränvattenkraftutbyggnad äventyras. Särskilt påtagliga skulle verkningarna bli påde älvsträckor som ligger närmast nedströms de tilltänktaöverledningspunkterna. Utredningen bedömde således att alla de redovisadeöverledningsprojekten skulle ge upphov till sädana skador på älvarnas miljö attde inte är förenliga med gällande riktlinjer för älvarnas utnyttjande. Mot bakgrund av vad som sålundahade framkommit om effekterna av överledningar fann regeringen inte skälföreligga att ytterligare överväga dessa projekt. framhöll med anledning av regeringensproposition 1975:30 att den i princip ställde sig positiv till en tillbyggnadav Vietas kraftstation och anläggande av en kraftstation i Jaurekaska i Luleälv och att ytterligare undersökningar av förutsättningarna härtor borde göras(NU 1975:30, rskr 1975:202). Med anledning av uttalande uppdrogregeringen åt att utreda förutsättningarnaför och konsekvenserna av de aktuella utbyggnaderna i Lule älv. har genomförtutredningen och jag vill här i korthet redogöra för vad som därvid harframkommit. Utredningen berör Stora Lule älvfrån Suorvamagasinet till Lulejaure. Med undantag för fallhöjden i Jaurekaska.ca 3 m. har fallhöjden på denna sträcka byggts ut i Vietas kraftstation. Eneventuell ytterligare utbyggnad måste därför utföras som en separat anläggning.Effekten blir 275 MW och det årliga energitillskottet 84 GWh. Som en förstaetapp i en sådan utbygg-nade kan en tilloppstunnel utföras och anslutas tillden befintliga tilloppstunneln varigenom fallförlusterna i Vietas kraftstationkan minskas med 55 GWh . Vad beträffar Jaurekaska redovisasdels möjligheten att anlägga en kraftstation med anslutande jorddammar ochutskovsparti, dels möjligheten att utföra en sänkningskanal för att ökafallhöjden i Vietas kraftstation. Genom att bygga en ny kraftstation kan ettmaximalt effektuttag om 25 MW 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 278 och ett nettoenergitillskott om 44 GWh per är uppnås.Enbart en sänkningskanal beräknas ge ett årligt energitillskott om 31 GWh. Av utredningen framgår att de olikatänkbara utbyggnaderna vid Vietas och Jaurekaska kan kombineras på ett flertalsätt. Vidare behandlas inverkan av de olika utbyggnadsalternativen på mark ochbebyggelse, fiske, renskötsel, samfärdsel och turism. Utredningen visar att såväl entillbyggnad av Vietas med ytterligare ett aggregat som en utbyggnad avJaurekaska skulle innebära stora investeringar med dålig lönsamhet. Med hänsyn till att det ärangeläget att skapa ytterligare arbetstillfällen i området föreslogvattenfallsverket att utförandet av en ny tilloppstunnel till Vietaskraftstation trots bristande lönsamhet skulle övervägas ytterligare. 1979/80:33 (s. 19-21) föreslogs, efter förslagfrän vattenfallsverket i anslagsframställningen för /81, att enny tilloppstunnel skulle byggas till . En förutsättning föratt så skulle kunna ske var att nödvändiga tillstånd erhölls. Förutom tillståndenligt vattenlagen krävdes att medgav visst intrång i Storasjöfallets nationalpark. beslutade i enlighet med förslaget (NU 1979/80:25, rskr 1979/80:134). Genom beslut har riksdagenbemyndigat regeringen att medge det erforderliga intrånget i (prop. 1980/81:19. JoU 1980/81:11, rskr 1980/81:48). Regeringen har härefter ibeslut medgett utbyggnaden. Arbetena med tilloppstunnelnberäknas vara avslutade är 1986. har vidare hos ansökt omatt vid Jaurekaska få utföra en sänkningskanal med regleringsdamm. Jag räknarmed att regeringen återkommer till frågan om utförandet av en sänkningskanalefter att den har behandlats av . När det gäller utbyggnad förvattenkraftändamål av övre delen av Åsele-grenen i , ochutnyttjande av vatten, har olika alternativ övervägts. I april 1978uppdrog regeringen åt och statens industriverk att projekteraoch utvärdera två alternativa utbyggnader, nämligen dels utbyggnad av enkraftstation i Vojmän, dels överledning av vatten från till skulle enligt uppdraget utreda förutsättningarna för ochkonsekvenserna av de båda alternativa utbyggnaderna vad avser energi- ocheffekttillskott, sysselsättning, miljöpåverkan, lönsamhet m.m. medanindustriverket skulle göra en jämförande samhällsekonomisk bedömning av dem. verket konstaterade isin utredning, som redovisades , att utbyggnad av en kraftstationi Vojmän kunde ske med rimlig lönsamhet medan överledningsalternativet skullege ett otillfredsställande resultat. , som redovisade sinutredning , förordade en utbyggnad enligt överledningsalternativetmed hänvisning till att det pro- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 279 jektet är det mest lönsamma från samhällsekonomisksynpunkt även om viss tveksamhet enligt verket kan råda i fråga om värderingen avprojektens miljöpåverkan. Regeringen uppdrog därefter åtvattenfallsverket att fullfölja projekteringen avöverledningsalternativet för att få detta prövat av vattendomstol. Regeringenmotiverade sitt ställningstagande med att det, med hänvisning till debesvärande sysselsättningsförhållanden som förutses i samband med att pågåendekraftverksbyggen i området slutförs, var angeläget att projekteringsarbetetför en eventuell fortsatt utbyggnad fullföljs och att prövning enligtvattenlagen kan komma till stånd. I fräga om valet av utbyggnadsalternativ fannregeringen att övervägande skäl talar för att alternativet att,bygga enkraftstation i Vojmän inte bör utredas vidare. kommer enligt vadjag har erfarit att lämna in ansökan till omöverledningsalternativet. har vidarei en rapport redovisat vilka statliga vattenkraftutbyggnader som kan tänkaskomma till utförande . Av rapporten framgår att utrymmet förenergitillskott frän nya statliga vattenkraftutbyggnader är ytterst begränsatinom ramen för de av fastlagda riktlinjerna för vattenkraftutbyggnad.Samtliga angivna utbyggnadsprojekt skulle tillsammans kunna bidra med högst0,. Potentialen för produktionstillskotti små vattenkraftverk (mindre än 1500 kW) är jämfört med nuläget ca I TWh perär. fattade statsmakterna beslut om stöd till små vattenkraftverk,m.m. 1977/ 78:131, NU 1977/78:61, rskr 1977/78:303). Stöd utgår medhögst av kostnaderna för åtgärder som syftar till att vidmakthålla,öka eller få till stånd elproduktion i kraftverk med en effekt av 1 500 kWeller lägre. har i en utredningsrapport (SIND PM1980:23) redovisat erfarenheterna av stödet till små vattenkraftverk ochföreslagit en annan utformning av det framtida stödet. Jag återkommer tilldenna fråga sedan jag har behandlat förutsättningarna i övrigt förvattenkraftens bidrag till elförsörjningen. har på regeringensuppdrag utrett möjligheterna att vidta åtgärder för bättre utnyttjande av debefintliga energiproduktions-och distributionsanläggningarna. Resultatet harredovisats i en rapport benämnd Energibesparingsåtgärder ikraftsystemet. En genomgång har gjorts avmöjligheterna till energibesparing inom vattenfallsverketsvattenkraftanläggningar, värmekraftanläggningar, överföringsnät och övrigakraftnät. Inom vattenkraftområdet har, i samarbete med , en genomgång gjorts av hela landets besparingspotential. De åtgärder som enligt utredningenkan komma ifråga för att åstadkomma en ökad vattenkraftproduktion är av bådejuridisk och teknisk karaktär. Bland juridiska åtgärder kan nämnas förändringav tappningsbestäm- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 280 melser, som medför minskning av vattenspill m. m. Detekniska åtgärderna består av bl. a. minskning av fallförluster genom vidgningav vattenvägar, installation av ytteriigare aggregat eller ökning avregleringsmagasinens volym samt förnyelse av maskinutrustning. Som ett led i utredningen har endetaljstudie avseende genomförts. valdes enligt utredningendärför att förhållandet mellan utvunnen elenergi och vattnets lägesenergi synsvara lågt i denna älv. Förutsättningarna för att förbättra kraftutbytet bordedärför vara relativt goda. Resultatet av den genomfördadetaljstudien visar att den utvunna elenergin från var ca7400 GWh. medan vattnets lägesenergi ovanför kraftstationerna uppgick till ca8950 GWh. Skillnaden utgörs av förluster av olika slag såsom maskinföriuster(), friktionsförluster (), spill (), magasinsavsänkning ()och tvångstappning (). Vissa åtgärder har i utredningenbedömts möjliga att genomföra för att minska dessa förluster. Genom minskningav spill, utbyte av gamla aggregat, vidgning av vattenvägar m. m. bedömssammanlagt ca 370 GWh kunna vinnas. Ca hälften av denna energimängd beror pååtgärder som uppges vara ekonomiskt rimliga att genomföra. Detta innebär att en ökning avelproduktionen i ligger inom det möjligas gräns. Förutom detaljstudien av Umeälvenhar utredningsarbetet inriktats mot att översiktligt bedöma vad som sammantagetär möjligt att åstadkomma med rimliga insatser. Resultatet av utfördastudier m.m. tyder pä att gränsen för energitillskottet under medelår liggerunder . Fördelningen på olika åtgärdstyper, juridiska och tekniska,framgår av det följande. På grund av domstolsföreskrifter sker i mänga fallvattentappning förbi kraftstationerna för att tillgodose flottnings-, fiske-och naturintressen. Genom att slopa tvångstappningarna skulle enligtutredningen elproduktionen kunna öka med ca 300 GWh. De nu befintliga vattenkraft- ochregleringsanläggningarna har tillkommit successivt under olika tidsperiodernär uppfattningen om elproduktionens framtida värde har växlat. Varjeanläggning har utformats efter samtida ekonomiska bedömningar. Om värdet påelproduktionen ändras väsentligt sedan en anläggning har tagits i drift, kandet bli aktuellt att vidga vattenvägar, installera nya aggregat etc. för attminska spill m.m. Ett genomförande av dessa åtgärder medför dock förutom storainvesteringskostnader också produktionsbortfall . Dettaproduktionsbortfall kan i vissa fall bli avsevärt större än den beräknadeenergivinsten och värdet av den förlorade produktionen kan komma att uppgå tillbelopp som överstiger investeringskostnaden. Den ökning av energiproduktionensom kan uppnäs med dess åtgärder torde inte enligt Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 281 utredningenöverstiga 1 600 GWh. Härav torde åtgärder som skulle kunna tänkas uppfyllagodtagbara lönsamhetsvillkor kunna ge ca 450 GWh. Moderna aggregat har i regel bättre verkningsgradän gamla, speciellt sådana som är äldre än . Den totala energivinstenvid byte av löphjul som installerats har översiktligt uppskattatstill ca 200 GWh. Med ledning av de erfarenheter som finns ommöjligheterna att få tillstånd till utbyggnader, omprövning avtappningsbestämmelser m.m. görs i utredningen den bedömningen att åtgärder ivattenkraftanläggningar motsvarande en besparing under medelåret av högst enTWh kan vara möjliga att genomföra. Vattenkraftenbygger på en väl beprövad teknik och är den förnybara energikälla av störrebetydelse som är bäst utvecklad. Vattenkraften är frän hälsosynpunkt överlägsenalla andra energislag som f.n. används i vårt land. Den är vidare en helt ochhållet inhemsk energiresurs och kan därför inte överträffas i fråga omförsörjningstrygghet. Den är lätt att reglera efter elefterfrågans variationeroch är därför särskilt värdefull jämfört med annan kraftproduktion som intelika lätt kan regleras. Den har hög tillförlitlighet och är av utomordentligtstor betydelse för leveranssäkerheten i elkraftsystemet vid störningar istamnätet och vid plötsliga bortfall av stora värmekraftaggregat. Vattenkraftenkan dessutom i allmänhet byggas ut med god ekonomi. Enligt min uppfattning finns det således frånenergipolitisk synpunkt flera starka skäl för att utnyttja vattenkraften såmycket som möjligt. Vattenkraften har vidare den fördelen jämfört med de flestaandra energikällorna att den inte avger luftföroreningar eller medföravfallsproblem. Utbyggnaden av vattenkraften innebär emellertid i mänga fallingrepp i naturmiljön och förlust av trevnadsvärden. Den kan medföra betydandeskador för rennäringen och fisket liksom på skogs- och jordbruksmark samtbebyggelse. Bevarandeskäl talar därför mot utbyggnad. Förutom attden fortsatta utbyggnaden av vattenkraften måste ske inom ramen för de avriksdagen antagna riktlinjerna måste även i övrigt hänsyn tas fill dessabevarandeintressen på det sätt som förutsätts i vattenlagenstillåtlighetsregler. Utbyggnadsmöjligheter finns inom ramen för gällanderiktlinjer enligt tabell 9.3. Bland de i tabellen redovisadeutbyggnadsmöjligheterna finns även en del projekt som inte är tillräckligt bearbetadeför att en utbyggnad skall hinna genomföras . Sammanlagt finns alltså vattenkraftprojekt med enårsproduktion på drygt i älvsträckor som inte har undantagits frånutbyggnad enligt gällande riktlinjer. Härav hänför sig en TWh till s. k.effektutbyggnader, dvs. utbyggnader med obetydlig energiproduktion. Med hänsyntill det låga värdet av sådana effektutbyggnader i det svenska kraftsystemetunder kommer denna typ av projekt i allmänhet att vara mycket Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 282 Tabell9.3 Möjlig vattenkraftutbyggnad enligt gällande riktlinjer utöver nu pågåendeutbyggnader, GWh/år 'Klassindelningen anges enligt utredningarna SOU 1974:22 och 1976:28. Någonjustering med hänsyn till remissutfallet har inte gjorts. Hänsyn har i tabellen inte tagits till i vilketplaneringsstadium de olika projekten befinner sig. Det kan därför ta lång tidinnan underlag för prövning finns för en del av dem. Vidare får man räkna medatt en del av de potentiella utbyggnaderna inte kan genomföras till följd avatt hinder möter med hänsyn till särskilda bevarandeintressen. Jag anser det mot denna bakgrund vara rimligt atträkna med och sträva efter att utbyggnader av nya vattenkraftstationermotsvarande ett produktionstillskott av tvä till inleds under1980-talet utöver redan pågående eller beslutande utbyggnader. I dennautbyggnad inkluderar jag även tillskotten från små vattenkraftverk med eneffekt av 100-1 500 kW. Jag räknar dessutom med att ett tillskott av ca en TWhkan åstadkommas genom ett effektivare utnyttjande av de befintligavattenkraftstationerna. Den totala vattenkraftproduktionen skulle när dessaanläggningar har tagits i drift därigenom, vid normalårstillrinning, komma attuppgå till omkring . En del av de utbyggnader som krävs för att nå upptill denna nivå torde dock inte hinna fullföljas . För detta årräknar jag därför med ett tillskott från vattenkraften på . För alt denna utbyggnad skall komma till ståndunder fordras att åtskilliga av de projekt som kommer attaktualiseras även kommer till utförande. De övergripandebevarandeintressena har beaktats i samband med att riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen för fortsatt vattenkraftutbyggnad lades fast. Jag finner detmot den bakgrunden angeläget och rimligt att det långsiktigakraftförsörjningsintresset tillmäts så stor vikt vid avgörandet av devattenkraftsärenden som kommer att aktualiseras i älvsträckorsom inte har undantagits frän prövning att den utbyggnad jag har förordatverkligen kommer till stånd. En uppföljning av lämnade tillstånd tillutbyggnader bör i detta syfte göras . Skulle det visa sig nödvändigtkommer regeringen då att förelägga kompletterande förslag sä att detav mig föreslagna tillskottet från vattenkraften kan uppnäs. Jag har idenna fråga samrått med chefen för . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 283 De uppgifter jag här har angett om vattenkraftensnuvarande bidrag till elförsörjningen, och beräknade framtida bidrag om den avmig förordade begränsade utbyggnaden genomförs, avser den s. k.medelärsproduk-tionen. Som jag redan har påpekat kan vattenkraftproduktionenvariera påtagligt frän det ena året till det andra beroende på bl. Dessa variationer beaktas vid dimensioneringen avkraftproduktionssystemet genom tillämpning av normer (se avsnitt 9.1). Jagvill emellertid peka på att en viss osäkerhet kan råda i fräga om medelårsproduktionensnivå i de befintliga vattenkraftverken. Enligt vad jag har erfarit tyderstudier av statistiken över de vattenkraftproducerande älvarnasme-delvattenföring på att en svagt nedåtgående trend har gjort sig gällandeunder . Takten i nedgången anges dock vara osäker och trendenkan vara en del av en svängning med så stor våglängd att den inte kan iakttas itillgänglig statistik. Det kan emellertid visa sig vara befogat att justera nednu tillämpade uppgifter om medelårsproduktion. Om fortsatta studier bekräftarden utveckling jag här har antytt finns det skäl att återkomma med enutförligare redovisning liksom att överväga konsekvenserna härav förelförsörjningen. Vid sin prövning enligt vattenlagen av en föreslagenvattenkraftutbyggnad kan regeringen, om företaget är av synnerlig betydelsefrån allmän synpunkt, lämna medgivande till det även om hinder möter motföretaget från allmän planeringssynpunkt eller med hänsyn tilltillåtlighetsreglerna i 2 kap. vattenlagen. Härigenom kan regeringen ta hänsyntill bl. a. energiförsörjningsbehovet. Vid tillåtlighetsprövningen kan såledesbeaktas det ökade värde som vattenkraften kommer att få för landetsenergiförsörjning i samband med att kärnkraften framgent skall avvecklas ochtill följd av ökade oljepriser. måste naturiigtvis beaktas deintressen som i det aktuella fallet talar mot utbyggnad. Den vattenlag somavses att träda i kraft kommer inte att medföra någraförändringar i detta hänseende. Underlag för regeringens tillätlighetsprövninginhämtas förutom från också genom remissbehandling. Detankommer härefter på regeringen att göra den avvägning som måste göras mellanfrämst energiförsörjningsintressen, å ena sidan, och motstående närings- ellerbevarandeintressen, ä den andra sidan. En del av vattenkraftutbyggnaderna kan vidare kommaatt spela en viktig roll för att mildra de struktur- och sysselsättningsproblemsom uppstår såväl hos vattenfallsverket som på annat håll bl.