prop · G40317 · 1980-12-31 00:00:00 — Förfatlningsförslagen omfattar även ändringar i 1 §förordningen om förhandsbesked i laxeringsfrågor, 67 § taxeringslagen och 49 §2 mom. uppbördslagen. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag mot skatteflykt, 2. lag om ändring i förordningen(1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1980/81:17 39 (SOU 1975:77) °Härigenom föreskrives följande. 1 § Med skatt avses i denna lagskatt eller avgift som angives i 1 § skaltebroltslagen (1971:69) och medskatlskyldig den som har att eriägga sådan skatt eller avgift. 2 § Vid bestämmande av skatteller taxering till skatt skall avtal eller annan rättshandling bedömas eftersin verkliga innebörd och sina ekonomiska verkningar. 3 § Ingår skattskyldig avtaleller företager han annan rättshandling som, ensam eller tillsammans med annanrättshandling i vilken han direkt eller indirekt medverkar, bereder honom skatteförmåni strid med lagstiftningens anda och mening, och är det på grund avomständigheterna sannolikt alt förmånen utgör hans huvudsakliga fördel avrättshandlingen, skall skatt eller taxering lill skatt bestämmas utan avseendepå denna eller, om sådan grund inte kan tillämpas eller skulle leda tilloskäligt resultat, till skäligt belopp. 4 § Bestämmelserna i 3 § gällerinte, om den skattskyldige gör sannolikt atl rättshandlingen tillkommit ochfått sill innehåll huvudsakligen av organisatoriska eller marknadstekniskaskäl eller eljest i annat ekonomiskt syfte än all erhålla förmån vidbeskattningen. 5 § Förhandsbesked får enligt vaddärom är stadgat alltid meddelas i fråga om tillämpning av 3 §, om utredningendet medgiver. 6§Myndighet som äger meddela förhandsbesked får beträfTande särskild typ avrättshandlingar meddela bindande förklaring alt den är av beskaffenhet somsägs i 3 §. Bindande förklaring gäller ej rättshandling somföretagits före förklaringens offentliggörande. Talan mot beslut om bindande förklaring får förashos regeringsrätten av och av sammanslutning, vars medlemmarberöres av beslutet. Denna lag träder i kraft den men äger ejtillämpning på rättshandling som företagils före ikraftträdandet. Prop.1980/81:17 40 Prop.1980/81:17 41 Ipromemorian föreslås en särskild lag mot den form av skatteundandragande sombrukar kallas för skatteflykt eller kringgående avskattelag. Skatteundandragandeförekommer i flera olika former. En form har fåttbeteckningen skattefusk. Dessa fall karaktäriseras av att en skattskyldig underlåter att lämnauppgift om en skattepliktig inkomst eller yrkar avdrag för enutgift som han inte har haft. För den rättsliga bedömningen innebär dessa fall sällan något problem. Om den oriktiga uppgiften upptäcks skallrättelse ske och taxeringen höjas. I förekommande fall utgår dessutom skattetillägg ellerstraff enligt skattebrottslagen. Enannan form av skatteundandragande sker med hjälp av s.k. skenavtal ellergenom att i och för sig bindande avtal ges en oriktig benämning.Arrangemang av dessa slag brukar dock även utan uttryckligt stöd i lagregelmässigt underkännas av skattedomstolarna. Skatt skall då beräknas medbortseende från skenavtalet resp. efter avtalets verkliga innebörd. Inteheller här kan alltsånågot egentligt behov av ny lagstiftning sägas föreligga. Merotillfredsställande är emellertid läget när det gäller skatteflykt eller kringgående avskattelag. Kännetecknande för de egentliga kringgåendehandlingarnaäratt en person soir. vill uppnå visst ekonomiskt resultat väljer ettförfarande, som från kommersiella och liknande synpunkter framstår som enonödig omväg, och därigenom kringgår de beskattningsregler som skulle bli.tillämpliga omhan i stället hade valt ett närmare till hands liggande förfarande.Skattedomstolarna har i allmänhet inte ansett sig kunna hindraskatteundandragande av detta slag. Prop.1980/81:17 42 Hittillshar kampen mot skatteflykten tagits upp genom att specialregler har införts för attstoppa olika konkreta skatteflyktsförfaranden. Denna lagstiftningsmetod har emellertidvisat sig vara förenad med påtagliga svagheter. Ingreppen har å enasidan blivit alltför kraftfulla, så att en rad dispensärenden måst tasupp till prövning i administrativ ordning. A andra sidan har åtgärdernainte alltid varit tillräckligt omfattande; också de infördaspecialreglerna har visat sig kunna kringgås. Slutligen ligger det i sakens natur att ingreppenalltid måst göras i efterhand, dvs. först efterdet att skatteflykt framgångsrikt har genomförts i ett antal fall. Alternativettill specialregler mot varje särskilt skatteflyktsförfarande är engenerell lagstiftning mot kringgående av skattelag, en s.k. allmänskattsflykts-klausul. Sådana lagregler i varierande utformning finns redani vissa andra länder. Det finns skäl som talar för att manäveni bör pröva denna metod att komma till rätta medskatteflyktsproblemen. I promemorian föreslås därför att en allmän skatteflyktsklausul skall införas somkomplement till de materiella beskattningsreglerna. I vart fall tillserfarenhet vunnits av hur denna lagstiftning kommer att tillämpas avdomstolarna bör dock enligt promemorian de nuvarandespecialreglerna mot skatteflykt bibehållas. Enskatteflyktsklausul måste utformas så att inte väsentliga rättssäkerhetsintressen åsidosätts. Bl.a. måste det krävas att den enskilde har rimliga möjligheteratt förutse i vilka situationer den nya lagstiftningen kan komma att åberopas.En strävan har därför varit att ge klausulen en såpreciserad utformning som möjligt. Prop.1980/81:17 43 Enligtförslaget i promemorian skall följande förutsättningar vara uppfyllda för att entillämpning av skatteflyktsklausulen skall komma ifråga. Denskattskyldige skall ha företagit en rättshandling, som ensam eller tillsammans med annanrättshandling i vilken han direkt eller indirekt medverkar, leder tillinte oväsentligt lägre skatt än den närmast till hands liggande rättshandlingsom - bortsett från denna skatteförmån - skulle ha gett ett likvärdigt ekonomiskt resultat. Vidare krävs attskatteförmånen skall stå i strid med grunderna för deneller de skattebestämmelser som skulle komma i fråga, omden skattskyldige i stället hade företagit den nämnda närmast till hands liggande rättshandlingen.En ytterligare förutsättning är att det med hänsyn till omständigheternamåste kunna antas att skatteförmånen i allt väsentligt utgör vad den skattskyldige har avsett att uppnå med attföreta rättshandlingen i stället för den rättshandlingsom har legat närmast till hands. Haren skattedomstol med stöd av dessa regler funnit att skatteflykt föreliggerskall rättshandlingen i fråga inte utgöra grund för beskattningen. I stället skall skatten ellertaxeringen bestämmas på grundval av den närmast till hands liggande rättshandlingsom - bortsett från skatteförmånen - skulle ha gett ett likvärdigtekonomiskt resultat. Om denna regel inte går att tillämpa eller om den skulle leda till ett oskäligtresultat skall skattedomstolen bestämma taxeringen till ett skäligtbelopp. Klausulenhar således begränsats till de egentliga kringgåendefallen.Det har inte ansetts möjligt att ge klausulen en tillräckligtpreciserad utformning om även övriga skatteflyktsförfaranden skall fångas in.Detta innebär givetvis inte att dessa övriga förfarandenlegitimeras. Det blir en uppgift för skattedomstolar-na att enligt samma grundersom pröva i vad mån sådana förfaranden går att angripa. 1980/81:17 44 Iförslaget har tillämpningsområdet för skatteflyktsbestämmelserna begränsatstill den vanliga inkomst- och förmögenhetsbeskattningen samt till vissa särskildaskatter som kan sägas utgöra kom.plement till inkomstbeskattningen, nämligenutskiftningsskatten och ersättningsskatten . Trotsatt skatteflyktsklausulen föreslagits få en så preciserad utformning som möjligt får man räkna medatt det ibland kan uppstå ovisshet om tillämpningen. För att deskattskyldiga på ett så tidigt stadium som möjligt skall kunna bedöma omklausulen är tillämplig på ett visst förfarande eller ej föreslås därför att denuvarande bestämmelserna om rätt till förhandsbesked i taxeringsfrågor -till skillnad mot vad som f.n. är fallet - skall gälla ävenskattefTyktsfallén. För attredan från början få en domstolsmässig prövning av skatteflyktsärendena innehåller förslagetvidare en bestämmelse om att frågor som gäller tillämpning avklausulen skall prövas i första instans av länsskatterätt. skulle anse att klausulen är tillämplig på ettvisst förfarande, skall nämnden anmäla detta hos skattechefen som sedan i sin tur har möjlighetatt föra frågan vidare i länsskatterätten. Förslagetinnehåller slutligen vissa särskilda bestämmelser som ger möjligheter för deskattskyldiga att erhålla anstånd med betalningen av sådan skattsom hor påförts med stöd av skatteflyktsklausulen. Dessa anståndsbestämmelser är avseddaför sådana fall där sakläget är komplicerat eller där rättsfrågan bedömes somoviss. Denföreslagna lagen föreslås träda i kraft efter den dag då lagenhar utkommit från trycket i . Bestämmelsernaavses dock inte få tillämpas på rättshandling som har företagits föreikraftträdandet. Prop.1980/81:17 45 1 § Denna lag gäller i fråga om skatt enligt kommunalskattelagen (1928:370),lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt,förordningen (1927:321) om skatt vid utskift-ning av aktiebolags tillgångar ochförordningen (1933:-395) om ersättningsskatt. Med skattskyldig avses den som haratt erlägga sådan skatt. 2 § Taxering till skatt skall icke bestämmas på grundvalav rättshandling som skattskyldig företager, om 1. rättshandlingen, ensam ellertillsammans med annan rättshandling i vilken den skattskyldige direkt ellerindirekt medverkar, leder till icke oväsentligt lägre skatt än den närmast till hands liggande rättshandlingsom - bortsett från skatteförmånen - skulle ha givit ett likvärdigtekonomiskt resultat, 2. nämnda skatteförmån står i stridmed grunderna för den eller de skattebestämmelsersom skulle komma ifråga, om den skattskyldige i stället hade företagit den närmast till hands liggande rättshandlingsom avses under 1, och 3. detmed hänsyn till omständigheterna måste antagas att skatteförmånen i allt väsentligt utgör vad den skattskyldige har avsett att uppnå med att företaga rättshandlingen i stället för den närmast till hands liggande rättshandling som avses under 1. Prop.1980/81:17 46 3§ I fall som avses i 2 § skall taxeringen i stället bestämmas på grundvalav den närmast till hands liggande rättshandlingsom, bortsett från skatteförmånen, skulle ha givit ett likvärdigtekonomiskt resultat. Om ett sådant förfarande inte kan tillämpaseller skulle leda till oskäligt resultat, skall taxeringen bestämmas tillskäligt belopp. 4 § Domstolsom har att pröva besvär över taxering som harbestämts med tillämpning av 3 § får, om sakläget är komplicerat eller rättsfrågan bedömes somoviss, medge anstånd med inbetalning av sådankvarstående eller tillkommande skatt enligt uppbördslagen(1953:272) som har påförts på grund av att 3 § har tillämpats. På beloppsom omfattas av sådant anstånd utgår ränta enligt 49 § 4 mom. uppbördslagen. Anstånd får meddelas att gälla längstintill dess har förflutit för domstolens beslut i fråga omtaxeringen. Meddelat anstånd får återkallas när skäl därtill föreligger. Motbeslut om anstånd får talan icke föras. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Lagentillämpas inte på rättshandling som har företagits föreikraftträdandet. Prop.1980/81:17 47 Lag om ändring i förordningen (1951:442) om förhandsbesked i ------------------------- 1----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- - ---------------------------------------------------------------------------------------------------------- Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1951:442) om förhandsbeskedi taxeringsfrågor dels att i 11 och 12 S§ ordet"förordning" skall bytas ut mot "lag", dels att i 12 § orden "Kungl. Maj:t" skall bytas ut mot"regeringen" , dels att rubriken till förordningensamt 1 § skall ha nedan angivna lydelse. Lag om förhandsbeskedi taxeringsfrågor Nuva;:ande lydelse må, därest sådant för någonfinnes vara av synnerlig vikt, efter ansökan lämna besked på förhand (förhandsbesked) angående viss fråga, somavser sökandens taxering till inkomstskatt, statlig inkomstskatt,statlig förmögenhetsskatt, utskiftningsskatt eller ersättningsskatt,ävensomviss fråga rörande tillämpningen av lagen angående beräkning avstatlig inkomstskatt fcir ackumulerad må, därest sådant för någonfinnes vara av synnerlig vikt, efter ansökan lämna besked på förhand (förhands besked) angående viss fråga, somavser sökandens taxering till kon munal inkomstskatt, statlig inkomstskatt,statlig förmögenhetsskatt, utskiftningsskatt eller ersättningsskatt,ävensomviss fråga rörande tillämpningen av lagen angående beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad .nkomst eller förordningen om ippskov i vissa fall med beskatt->ing av realisationsvinst. För-landsbesked må ock meddelas i frågor som nämnts, därest det-:a finnes vara av vikt för enhet-tig lagtolkning eller rättstill-Lämpning. inkomsteller lagen om uppskov i vissa fall med beskattning av realisationsvinst. Förhandsbeskedmå ock meddelas i frågor som nämnts, därest detta finnes vara av vikt för sökanden ifråga som avser tillämpningen av lagen (1978:000) mot skatteflykt ellerav vikt för enhetlig lagtolkning_ eller rättstillämpning.Vad ovan sagts skall äga motsvarande tillämpning när ägare tillfastig-let eller den, för vilken ehuru han icke är ägaregarantibelopp för med /ad därom stadgas i 47 § kommunalskattelagen, önskar på förhand erhållatesked angående viss fråga, som avser taxering av fastigheten. Omrätt att av Om rätt att av riksskatteverkel erhålla förhandsbeskedi fråga rö- erhålla förhandsbesked i fråga rö rande mervärdeskattföreskrives rande mervärdeskatt föreskrives L förordningen om mervärdeskatt. i lagen om mervärdeskatt. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt jppgift på den harutkommit från trycket i . agom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivsatt 67 § taxeringslagen (1956:623) skall ha edan angivna lydelse. Omräkning av inkomst på rund av 43 § 1 mom.kommunal-kattelaqen eller taxering till ommunal inkomstskatt på rund av57 § 3 mom. samma lag lå icke verkställas av taxe-ingsnämnd. attådan åtgärd bör vidtagas skall ;kriftlig anmälan härom göras lOSskattechefen. Denne äger |öra framställning i frågan hos .änsskatterätten. I förekommande !all skall han överlämna anmälan :illallmänna ombudet för mellan-:ommunala mål för framställninghos len mellankommunala .skatterätten och underrättaskattechefen annat län, där den skattskyldige laxerats till inkomstskatt. Omräkning av inkomst på grund av 43 § 1 mom.kommunal-skattelaqen eller taxering till inkomstskatt på grund av57 § 3 mom. samma lag må icke verkställas av taxeringsnämnd. attsådan åtgärd bör vidtagas skall skriftlig anmälan härom göras hosskattechefen. Denne äger göra framställning i frågan hos länsskatterätten.. I förekommande fall skall han överlämna anmälan tillallmänna ombudet för mellankommunala mål för framställning hoden mellankommunala skatterätten och underrättaskattechefen i annat län, där den skattskyldige taxerats till kommunalinkomstskatt. Vad nu sagts gäller, i tillämpliga delar vid taxering med stöd avlagen (1978:000) om skatteflykt. Anmälan från taxeringsnämnd om tillämpning av nämnda lag skall genom nämndens Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773, Prop.1980/81:17 50 'Juvarandelydelse Föreslagen lydelse försorg delges den skattskyldige. Om handläggning avframställning enligt första stycket och om fullföljd avtalan mot beslut i sådan fråga skall i tillämpliga delar gälla vadsom Jr stadgat om besvär rörande taxering. )ennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift 3å denutkommit från trycket i , och tillämpas första gångenvid års taxering. Prop.1980/81:17 51 Företagsskatteberedningen(Fi 1970:77), som avgav slutbetänkandet Beskattning av företag(SOU 1977:86, 87), har i samband med sin översyn av regelsystemet på företagsbeskattningensområde även behandlat behovet av ingripanden mot olikaformer av skatteflykt. En särskild till beredningen knuten arbetsgrupp har utarbetatbetänkandet (SOU 1975:77) Allmän skatteflyktsklausul. Betänkandetinnehåller förslag om hur en s.k. generalklausul mot skatteflyktskulle kunna utformas. Generalklausulen föreslås omfatta flertalet skatter och avgifter och tillämpas på sådana förfarandensom ger skattefördelar i strid mot lagstiftningens anda ochmening. föreslås att en del speciella regler mot skatteflykt, nämligen desom rör handeln med vinstbolag samt interna aktieöverlåtelser,slopas eftersom de anses bli överflödiga på grund av generalklausulen. Arbetsgruppensförslag till lag om skatteflykt framgår av bilaga 1. Beredningenöverlämnadeunder slutet av gruppens betänkande och rekommenderadesamtidigt genomförandet av en allmän skatteflyktsklausul ihuvudsaklig överensstämmelse med arbetsgruppens förslag.Enligt beredningen borde dock bestämmelserna om interna aktieöverlåtelser Arbetsgruppen har bestått avgeneraldirektören , tillika ordförandejur.dr , länsrådet och kammarrättsassessornPer Anclow. 1980/81:17 52 t.v.inte ersättas av skatteflyktsklausulen. LedamöternaHelmers och har avgett reservationer mot förslaget.Ledamöterna har avgett särskildayttranden. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (), , hovrätten över ochBlekinge, (), kammarrätten i , kammarrätten i ,kammarkollegiet, länsstyrelserna i , ,, , och , , ,samt . Utredningen om säkerhetsåtgärder m.m.i skatteprocessen (USS), Centralorganisationen /SR, , , Föreningen auktoriserade revisorer (), FöreningenSveriges kommunala taxeringsrevisorer. Föreningen ,i (LO), (), handelskammare, handelskammare.Svenska arbetsgivareföreningen (), ,, . Svenska revisorssamfundet, , , , , hantverks- och industriorganisation(SHIO), , ,redovisningskonsulters förbund och (). LRFhar åberopat yttrande av Lantbrukarnas skattedelegation. SAF, , . , , , , och har åberopat yttrande av Näringslivetsskattedelegation. och Stockholmshandelskammare har dessutom inkommit med egna yttranden. 1980/81:17 53 Ensammanställning av remissyttrandena överarbetsgruppens förslag har intagits i avsnitt 5. 3 NUVARANDE LAGSTIFTNING MOT SKATTEFLYKT Detfinns åtskilliga bestämmelser som avser att hindra skattskyldiga från attskaffa sig oberättigade förmåner i skattehänseende. Det allmännas skatteanspråk skyddast.ex. genom föreskrifterna i skattebrottslagen (1971; 69). Enligtdenna kan straff utmätas om skattskyldig åsidosätter sinuppgiftsskyldighet, t.ex. genom att förtiga en inkomst. En motsvarande funktion fyllerbestämmelserna i taxeringslagen (1956:623) om skattetillägg, vilkautgör en administrativ sanktionsform mot mindre flagranta fall av oriktigtuppgiftslämnande. Åtgärder mot skattebrott och annat felaktigt uppgiftslämnandehar blivit effektivare genom den kraftiga utbyggnaden av taxeringskontrollensom skett . Denu nämnda reglerna tar sikte på sådana förfaranden som brukar kallas skattefusk. I den mån åtgärdernaupptäcks brukar de normalt inte vålla särskilda svårigheter för skattemyndigheterna. Skattskyldighet kringgås emellertidinte bara genom skattefusk. Det förekommer även att skattskyldiga begagnar sig av mer ellermindre konstlade arrangemang för att undvika en beskattning som rätteligenbort ske. Man brukar här tala om skatteflykt eller kringgående avskattelag. Vissa förfaranden ligger mellan det egentliga skattefusketoch skatteflykten, Hit hör bl.a. sådana avtal som parterna inte har föp avsiktatt fullfölja, s.k, skenavtal. Hit hör också sådana falldär ett giltigt rättsförhållande föreligger men där parterna givit det en annan beteckning än vad sommotsvarar dess verkliga innehåll, s.k. skenrättshandlingar, Prop.1980/81:17 54 Skattedomstolarnasbedömning av skatteflykt, skenavtal och skenrättshandlingarväxlar. Skenavtal underkänns regelmässigt och felaktigt rubricerade avtal bedöms enligtsin verkliga innebörd. De egentliga skatteflyktsfallen har däremot bedömtsolika. Om skatteflykt genomförs med hjälp av flera var för sig civilrättslig tgiltiga avtal har förfarandet enligt den praxis som utbildats vanligeninte ansetts böra underkännas av domstolarna . Skatteflyktenhar i stället fått bekämpas med hjälp av lagstiftning. Ingreppen har därvid fått formav speciella skatteflyktsregler, som alltså riktat sig mot särskilt angivna metoder för skatteflykt.Vid några tillfällen har man övervägt att gå längre och söka komma till ratta med skatteflykten med hjälp av enallmän skatteflyktsklausul. Frågan diskuterades ingående av 1953 årsskatteflyktskommitté som dock i sitt slutbetänkande Omåtgärder motskatteflykt (SOU 1962:53) avstyrkte en sådan lösning, närmast med hänsyn till svårigheterna att formulera en regel som tillräckligttillgodosåg rättssäkerhetskraven. 3.2 Speciella bestämmelser mot skatteflykt Skatteflyktenhar, som redan nämnts, bekämpats främst medhjälp av bestämmelser vilka tagit sikte på vissaangivna förfaringssätt. I svensk skatterätt finns åtskilligasådana skatteflyktsregler och i det följande redovisas en del avde mer betydelsefulla. 1953årsskatteflyktskommitté behandlade i sitt betänkandebl.a. vissa kringgåenden av skogsbeskattningen. Avsevärdaskattelättnader kunde tidigare uppnås genom att ett dödsbo, som ägde enskogsfastighet, tillskiftade en dödsbodelägare en avverkningsrätt. Genom lagstiftning (SFS 1965:571) jämställdes fami1jerättsliga eller benefika överföringar avavverkningsrätter skatte- Prop.1980/81:17 55 Bestämmelserna finns i punkt 3 av anvisningarna ti 11 21§kommunalskattelagen (1928:370), KL. Enligtpunkt 3 b fjärde stycket av anvisningarna till 29 § KL är entillgångs anskaffningsvärde vanligen den verkliga kostnaden för förvärvet. F'ör atthindra missbruk infördes genom lagstiftning (SFS 1938:368) en särskild regel i nämnda anvisningspunkt för de falldå en tillgång förvärvas från närstående och där anskaffningsvärdet satts högre än vad somärrimligt i syfte att bereda någon av kontrahenterna en obehörigskatteförmån. I ett sådant fall skall anskaffningsvärdet jämkas iskälig mån. Bestämmelsermot skatteflykt förekommer även i 43 § 1 mom. och 5 § 3 mom. KL. Båda lagrummen behandlar överflytt ning av vinst genom onormal prissättning mellan närings idkare i de fall då intressegemenskap föreligger. I 43 § 1 mom. behandlas vinstöver flyttning till intressent som inte är skattskyldig i , medan 57 § 3 mom. avser vinstöverflyttning mellan här i riket skattskyldi ga. I det senare faller är det fråga om att skydda kom munala skatteanspråk. I båda fallen ankommer det på skatterätt och inte taxeringsnämnd attverkställa den om räkning av inkomst resp. omtaxering till in komstskatt, som tillämpningen av ifrågavarande bestämmel ser föranleder. Bestämmelsersom är direkt avsedda att förhindra s.k. Lundintcansaktioner ar införda i 54 § sjundestycket KL såvitt avser skattefrihet förutdelning och i punkt 1 nionde stycket av anvisningarna till 41 § KL såvittavser nedskrivning av aktier. Om ett företag inte genom sitt förvärv avaktierna eller andelarna i ett annat företag erhållit en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn tillsin rörelse eller kapitalförvaltning, är utdelning på nämnda aktier eller andelar inte skattefri. f{arskattskyldig förvärvat aktie eller andel som utgörvarulagertillgång har han inte rätt till nedskrivning avaktierna eller andelarna på grund av att 1980/81:17 56 dessanedgått i värde till följd av utdelning av vinstmedel, som fanns ibolaget vid förvärvet. I53 § 4 mom. KL finns en spärregel som från början tillkom för att göra avdragsförbudet för vissa periodiska understöd mereffektivt.