prop · G403166 · 1980-12-31 00:00:00 — Dettakan ur annonsörens synpunkt vara fördelaktigt och också innebära att han kanskeär villig att betala ett något högre pris för annonsen. Risken är alltså all laltidningenkommer att innehålla sådana annonser som tidningen fått "extra"betalt för. Enligt utredarens uppfattning måste det kommersiella värdet förannonsören av en annons i en laltidning vara ringa i förhållande till värdet avsamma annons i den tryckta förlagan. Detta är en följd av det sätt på vilket laltidningenutformas och presenteras samt tidpunkten för utsändningen av taltidningen. Bl.a.dessa faktorer leder sannolikt lill att del antal personer som nås av en annonsi en laltidning är litet i förhållande till dem som nås genom den trycktaförlagan. Ulredaren anser därför inle all del finns skäl atl närmare reglerafrågan om val och utformning av annonser. Sjäivfaliel kan dock en taltidningsom enbart innehåller annonser knappast lillgodose de inlressen hos synskadadesom förslaget lill laltidning skall tillgodose. ,'\nnonsmaterialet i en laltidningbör därför inle få överstiga av sändningstiden. För atl underlätta för den synskadade all hitta vad somfrämst intresserar honom bör det vara möjligt att i laltidningen införa någonform av innehållsregisler. "paginering" och liknande hjälpmedel somav naturliga skäl inle finns i den tryckta förlagan. Som villkor för alt laltidningenskall få innehålla denna typ av malerial bör gälla atl materialet om detsaknas i den tryckta förlagan - inte innehåller annat än uppgifter som enbartavser att underlätta för en synskadad att tillgodogöra sig innehållet itidningen. Sändningsräiten bör vara knuten till tidningsföretaget.Del är alltså tidningsföretaget som med radiolagens terminologi blirprogramföretag. Del är också detla företag som skall producera taltidningendvs. menas ägare av en periodiskskrift i landet. Principen all sändningsrätten skall vara knuten till elltidningsföretag och atl laltidningen skall spegla en på visst sätl etableraddagstidning hindrar givetvis inte en samverkan på det tekniska planet mellanolika tidningsföretag. Sändning av en taltidning avsedd för synskadade är alltsåen rundradiosändning. Eftersom de villkor som i radiolagen gäller för enrundradio- Prop.1980/81:166 13 sändning av ett radioprogram inte skall gälla för sändningav taltidning måste etl undanlag göras i radiolagen för rundradiosändning avtaltidningar. Ulredarenföreslår därför att i 5 S radiolagen införs etl särskilt stycke där hänvisningsker till en särskild lag när del gäller rätlen atl i rundradio-sändning sändataltidning. Denna lag innehåller tillsammans med en lag med ansvarighelsbeslämmelseroch en förordning med tillämpningsföreskrifter - erforderliga regler förrundradiosändning av lallidningar. Ylterligare undanlag behöver inle göras i radiolagcn. Utredarenanger vidare olika förslag till lämplig tillståndsmyndighet samt vilkahuvuduppgifter en sådan myndighet bör ha. Behovel av olika konlroll- ochpåföljdsregler diskuleras. Förslagel innebär atl regeringen i eltövergångsskede handhar tillståndsfrågan och att valet av tillståndsmyndighetavgörs i samband med beslut om en framtida närradioverksamhel. Ulredarenbehandlar även de problem som uppkommer med anledning av alt det material somenligt förslaget kommer alt radiosändas i de flesta fall har skydd enligt den upphovsrältsligalagsliftningen. Det konstaleras all en rundradiosändning av material i form aven laltidning som huvudregel bör kräva ett avlal mellan berörda parter.Avtalet bör ha formen av etl kollektivavtal och ange användningsområde, användningssäll(inbegripet rätten att göra inspelningar), avgränsningen av del material somfår användas, ersättningsfrågor och föreskrifter om den ideella rätten. Nägra speciella lagsliftningsälgärder inom upphovsrätlenpå grund av tallidningsverksamhelen befinnes inte påkallade . Prop.1980/81:166 14 Lag om ändring i radioiagen Nuvurunde lydelse Föreslagen lydelse De förelag som regeringen bestämmer (programföretag) harätt att sända radioprogram i rundradiosändning från sändare här i landet. Varje programföretag avgör ensamt vilka radioprogram somskola förekomma i rundradiosändning som förelaget anordnar. Härvid skall programföretagetiakttaga bestämmelserna i 6§ och 7!J andra stycket. Radioprogram i rundradiosändning som har upplagilstrådlöst på cen-iralantennanläggning får utan särskilt tillstånd sändas vidaretill mottagare inom fastighet som är ansluten lill anläggningen. Om rätt att sända program i vissa lokalarundradiosändningar finnas föreskrifter i lagen (1978:479) om försöksverksamhetmed närradio. Om rätt att sända taltidningar i rundradiosändning i lagen (1981:00) om rundradiosändning av taltidningar. Lag om rundradiosändning av taltidningar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med laltidning avses i denna lag en uppläsning uren allmän nyhets tidning som är tryckt och som har dagspresskaraktär (föriagan). I denna lag förstås med rundradiosändning detsamma som iradiolagen (1966:755). 2 § Taltidningfår sändas i rundradiosändning efter tillstånd av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. 3 § Elttillstånd att sända laltidning kan ges till ägaren av sådan tidning här ilandet som avses i I §. Tillståndet att sända taltidning får meddelas endast omförlagan utkommer minst en gång och om förlagan, såvida intesärskilda skäl föranleder annat, har haft en upplaga som genomsnittliglöverstiger tvålusen exemplar per utgivningstillfälle. 4 S En taltidning skall helt eller delvis återge texteni förlagan. Högst hälften av sändningstiden får användas för annonsmalerial ur förlagan. Prop.1980/81:166 15 En taltidning får inte innehålla material som inte förekommeri förlagan. Den får dock innehålla uppgifter som enbart avser all underlättaför en synskadad att tillgodogöra sig innehållet i taltidningen. 5 § Tillståndskall förenas med de villkor som krävs för sändningen. Villkoren får avse dentid under vilken sändning får äga rum samt placeringen, frekvensen ocheffekten hos sändaren. 6 § För sändningav taltidning gäller inle 6 och 7§§ radiolagen (1966:755). 7 § Ett tillståndatt sända taltidning kan återkallas, om den som har fått fillståndet bryter motdenna lag eller mot villkor som avses i 5 §. 8 § Den sombryter mol villkor som avses i 5 § döms till böter. 9 § Mol besluli fråga om rätl alt sända laltidning får talan inle föras. 1980/81: 166 16 Remissyttranden över belänkandet (Ds U 1980: 12)har avgelts av justitiekanslern, hovrätten för NedreNorrland, handikappinstitutet, , , radionämnden, press-slödsnämnden.talboks- och punklskriftsbiblioteket, upphovsrätlsutredningen (Ju 1976:02). yllrandefrihelsulredningen(Ju 1977:10), närradio-kommitlén (U 1978: 11), ulredningen (U 1980:08) omdistribution av innehållet i dagstidningar lill synskadade. Slockholms länslandsting, , . har avstått från all yttra sig. En skrivelse har inkommit från Norra laltidninggenom Axel . Belräffande remissyttrandena över betänkandel såvittgäller förslagel till lag om ansvarighet för radiosända taltidningar och förslageltill vissa följdändringar till detta förslag hänvisas till enremissammanställning i del ärende som statsrådet har tagit upp. 1 detföljande redovisas bara de uttalanden av remissinstanserna som närmare rörbetänkandet i den del detla avser ändringar i radiolagstifiningen. Justitiekanslern och hovrätten Jör Nedre haringen erinran mol förslagel. släller sig positivt till atländringar i radiolagen genomförs så all riksradionälet kan användas fördistribution av dagstidningar till synskadade. De ändringar som vidtas iradiolagen och andra lagar måsle också ge möjlighet all föra över textmassanfrån tidningen lill den enskilde prenumeranten i digital form i stället för italad form. och () har ingen erinranmot förslagel. RRV anser emellertid all såväl behovs- och kostnadsanalyser somutredning angående lämplig distributionsform och leknisk apparatur måsleföreligga före etl slällningstagande lill det närmare innehållet i författningsförslagetoch till frågan om hur dessa skall genomföras. anser all myckel lungl vägande skäl börföreligga för att del s.k. reklamförbudet skall få genombrytas i etermedia.Några sådana skäl har inle presenterats i betänkandet. Enligt nämndens meningär den lillåtna andelen som får användas för annonsmalerial - högst hälften avsändningstiden alltför hög. Det kan lätt medföra att annonsmalerialelinkräktar på uppläsning av viktigi samhällsdebatterande eller nyhelsmäs-siglmaterial. anser vidare alt programföretagen - aktuella isammanhanget är Riksradio, Lokalradio och SverigesUtbildningsradio - bör kunna svara för sändandet av taltidningar. Tidningsföretagenkan ändå ges rätten att bestämma över tallidningens innehåll. Programföretagenbör dock av ulrymmesskäl kunna avvisa sändning av visst material, givetvis medbeaktande av de önskemål i fråga om 1980/81: 166 17 prioriteringar som tidningsföretaget får förutsättas görai samband med alt materialet lill lallidningen överlämnas tillprogramföretaget. För genomförande av vad som har skisserats krävs det atlen undantagsbestämmelse om taltidningar införs i 5§ radiolagen. Innebörden avdenna bestämmelse måste vara att paragrafens andra stycke sätts ur spel. Medhänsyn till all del här är fråga om en programtyp som pä grund av innehåll,form och sändningstider lätt avgränsas från programföretagens övriga programverksamhetkan någol hinder mot en sådan undanlagsbeslämmelse inle anses föreligga. Del ärdessutom rimligt att programföretagen befrias från kraven på opartiskhet ochsaklighet i fråga om sändningar vars innehåll förelagen saknar inflytande över.Ulöver ändringen i Sij radiolagen behövs avtal mellan staten och vart och etlav de berörda programföretagen. 1 dessa avtal överlämnas sändningsuppdragel lillprogramföretagen samt ges de föreskrifter som är nödvändiga för verksamhelen.Avtalen kan senare las in i de vanliga radioavtalen (efter ). Vadgäller del rent rättsliga ansvaret för lallidningarna bör den i betänkandetföreslagna lagen om ansvarighet för radiosända lallidningar kunna tillämpas ävenmed de förändringar som nämnden ovan anförl. Nämnden vill till sisl erinra omalt ekonomiska fördelar lorde slå att vinna om programföretagens fasla resurseri form av personal och lokaler kan las i anspråk för sändandet av lallidningarna,inle minsl som dessa sändningar kommer all ske på tider då belastningen påresurserna är mycket liten. Om de i betänkandet framlagda förslagen genomförs börenligt nämndens mening de tekniska möjligheter som finns att sändataltidningarna i kodad form tillvaratas för att sä långt som möjligt minskaölägenheterna med atl lallidningarna innehåller reklammaterial. har ingen erinran mot förslagel. Nämnden finnerdet dock rimligt alt statsmakterna avvaktar vad utredningen (U 1980:08) om dagstidningartill synskadade kommer att föreslå. Det är inle säkert att det blir ekonomisktmöjligt eller presspolitiskt rimligt alt varje dagstidning gör sin egentaltidning. Om den praktiska lösningen blir taltidningar med innehåll frånflera dagstidningar kan bestämmelserna om sändningsrätten behöva formuleras påannat sätl än utredaren föreslär. Talboks-och punktskriftshiblioteket (TPB) finner det ytterligt angeläget all synskadadeoch andra som inle kan lillgodogöra sig tryckt skrift får möjlighet att ta delav dagstidningarna genom överföring av dem lill lämpliga medier och spridningpå ändamålsenligt sätt. Särskilt viktiga krav är alt den version av tidningensom överförts till annal medium föreligger som den tryckta versionen/förlaganoch all den överförda versionen speglar den tryckta förlagan vad gäller t.ex.ställningstaganden i politiska och kulturella frågor samt den allmännainriktningen. Den i sammanhanget nödvändiga lagstiftningen bör genomförassnarast möjligt. Det är enligt TPB:s mening väsenlligl atl avgränsningar ochdefinitioner som införs i lagstiftningen är neutrala i förhållande lill olika disiribulionsformer.Annonsreklam från den tryckta tidningen bör ingå i den radiodislribuerade lallidningen.TPB lar ej ställning till den mediepolitiska frågan huruvida det är moliveral atlsändningen därför skall ske i kodad form. TPB anser vidare att den tänkta nyttjargruppenbör definieras betydligt vidare än gruppen synskadade. Det begränsade utrymmetför rundradiosändning bör leda lill all sändningsteknisk samverkan mellan olikatidningsägare görs möjlig med utnyttjande av samma frekvens inom ett avgränsatspridningsområde. och yttrandefrihetsutredningen haringen erinran mol förslagel. 1980/81:166 18 Utredningen om disfrihulit>n av innehållet idagstidningar till synskadade anser atl den föreslagna definitionen avbegreppet taltidning som "en uppläsning ur en dagstidning" inle fårtolkas alltför bokstavligt. Vidare bör möjligheten att finna andra intressenterän synskadade för lallidningarna, t. ex. långvårdspatienier. beaktas.Utredningen ifrågasätter vidare behovel av sä delaljerade krav på taltidningensom betänkandel innehåller. Exempelvis nämns, atl loialupplagan skall varaminst 2 000 exemplar, att lallidningen bör vara ett tvärsnitt av förlagan och inleinnehålla mer än 50 proceni annonser. Slockholms löns landsting anser främsl med hänsyn till allförslagel innebär att kommersiell reklam kommer alt sändas i etermedia atl densärskilda utredarens (U 1980:08) förslag till olika former av distribution avinnehållet i dagstidningar bör avvaktas innan förslag om ändring av radio-lagenläggs fram. () har ingen erinran mot förslagelfrän en renl juridisk utgångspunkt. Enligl SR:s uppfattning borde emellertidden särskilde utredarens (U 1980:08) förslag ha förelegat innan de juridiskalösningarna presenleras. SR anser i övrigl följande. Förslagel all sändningarnatill får innehålla annonsmaterial ur den tryckta förlagan innebärall lagen direkt medger radiosändning av sådan reklam som publicerats molvederlag, vilket enligt SR:s uppfattning hell avviker från den hilfillsvarandeprincipen för rundradioverksamheten i landel. SR är väl medvelel om desynskadades önskemål atl även få del av tidningarnas annonsmalerial och demotiv som finns för della. SR kan trots detla inte tillstyrka en inskränkning iprincipen om atl radiosändningar skall vara fria från kommersiell reklam ochvill i den delen avstyrka lagförslaget. Frågan är av stor principiell betydelse.Lagförslaget innebär otvivelaktigt en urholkning av det nuvarandereklamförbudet för rundradion och konsekvenserna av detta har inle diskuleralsi delbetänkandet. Med den ovan redovisade förutsättningen att taltidningssändningarnakan avlyssnas på en vanlig radiomottagare finns anledning anta atl sändningarnaav publiken kan komma atl förväxlas med de vanliga rundradiosändningarna från SR-koncernensbolag. Eftersom taltidningssändningarna av naturliga skäl inle skall ske medsamma krav på opartiskhet, saklighet och reklamförbud kan effekten av dennaförväxlingsrisk bli att respekten för och trovärdigheten hos SR-koncernensutbud minskas. Enligl SR:s mening bör detla förebyggas genom alt taltidningssändningarnaendast får genomföras på sådanl säll atl det klart framgår all de inle härrörfrån . En regel om della har sin plats i den föreslagna lagen omrundradiosändningar av taltidningar. Det outnyttjade eteruirymmet kan iframliden antas bli avsevärt mycket mindre än vad ulredningen förväntar sig. SRvill framföra starka invändningar mot en situation där möjligheter tillexpansion för bolag saknas. SR anser att om sändningar av lallidningarkommer till stånd, dessa bara bör komma i fråga i den mån det finns disponibeltsändningsutrymme. bolag bör alllid ha föreiräde lill ulrymmel ide tre radiokanalerna. Endast i de fall då utrymmet inte används av SR-koncernenbör andra intressenter kunna disponera sändningstiden. SR:s sändningsföreirädebör gälla såväl rätten att sända tillfälliga evenemang som rätten all merpermanent använda etermediautrymmel. Svenska Joiirnali.sifi>rbundct (SJF) anser attförslaget rymmer en viktig principfråga och den gäller den kommersiellaannonseringen. Del finns enligl SJF:s uppfattning inte tillräckligt slarka skälför att göra lagändringar 1980/81:166 19 som möjliggör radiosänd reklam i detta i och för sigbegränsade sammanhang. Endasi utomordentliga skäl kan motivera avsteg frånprincipen om att etern skall hållas fri från kommersiella budskap. När det gäller förslaget i övrigt anser SJF atl de sloraingreppen i radiolagen, radioansvarighetslagen m.fl. är lill sin natur såomfattande att de måste ses i etl större sammanhang. Utredningsuppdraget harbegränsats enbart till rättsliga frågor. Frågan om radiodistributionenslämplighet framför andra distributionsformer, t. ex. via telenätet, har inleutretts. Del vore därför mera lämpligt att överlämna ulredningens material lillden sittande ulredningen om dagstidningar för synskadade. 1 avvaktan på atl denutredningen lägger fram ett förslag bör ulredningen om radiosända dagslidningarinte föranleda någon lagslifiningsålgärd. () framhåller atlföreningen inle är beredd att la ställning lill frågan om tidningsföretagen börengagera sig i framställning och distribution av radiosända dagstidningarförrän etl belänkande framlagts av den särskilde ulredaren med uppdrag attutvärdera försök med olika former av distribution av innehållet i dagstidningartill synskadade och därvid belysa de problem som berörts i direktiven för ulredningen. Vad gäller radiorällskommitténs belänkande har TU ingenerinran mot atl en lagstiftning om rundradiosändning av lallidningar och omansvarighet för sådana tidningar genomförs. Med hänsyn lill sin principiellainställning till reklam i etermedierna vill TU förorda atl sändningsräitenskall begränsas till redaktionell text. Skulle emellertid de synskadade starktpåyrka att få tillgång till tidningsannonser genom radiosända dagstidningarvill TU inte motsätta sig detta. Föreningen förutsätter för sändning av såvälredaktionell text som kommersiella annonser att sändningen sker i kodad form,så atl innehållet blir tillgängligt enbart för de synskadade. Allmänhetens pressombudsman och haringen erinran mot förslaget. () betonar all det framför alltär ett informationshandikapp att vara synskadad samt att del är en viktig förulsällningatt kunna ta del av dagspressen för att kunna ta del i den demokraiiska processsom utgör grundvalen för vårt styrelseskick. SRF konslalerar med stortillfredsställelse att de hinder för radiodistribulion via FM-sändaren, somhittills förelegal är undanröjda i och med förslagel. Ulredningen fillgodoservidare en lång rad av SRF:s tidigare framförda synpunkler. som sådant kan viss förvirring uppstå eftersom del förekommeren rad s. k. ersätlningslidningar som i dagligt tal benämns taltidningar. SRFföreslår att benämningen på de här akluella tidningarna i fortsättningen blirdagliga tidningar på kassett. Målgruppen bör ulvidgas så all den omfatlar läshandikappadesom har rätt att låna talböcker. tillstyrker förslagel men villföreslå all den föreslagna lagändringen kompletteras att även gälla lallidningarsom saknar tryckt förtaga. Prop.1980/81:166 20 Lag om ändring i radiolagen (1966:755) Härigenom föreskrivs all 5§ radiolagen (1966:755)' skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse De förelag som regeringen beslämmer (programförelag) harätt all sända radioprogram i rundradiosändning från sändare här i landel. Varje programförelag avgör ensamt vilka radioprogram somskola förekomma i rundradiosändning som företagel anordnar. Härvid skall programförelagetiakttaga bestämmelserna i 6§ och 7§ andra slyckel. Radioprogram i rundradiosändning som har upptagitstrådlöst på cen-iralanlennanläggning får utan särskilt tillstånd sändas vidare lillmottagare inom faslighet som är ansluten till anläggningen. Om rätl att sända program i vissa lokala rundradiosändningarfinnas föreskrifter i lagen (1978:479) om försöksverksamhet med närradio. Om rätt atl sända radiotultidningur finns föreskrifter ilagen (1981:00) om radiotultidningur. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag avses med radiotaltidning en rundradiosänd,uppläst version av en sådan allmän nyhetstidning som trycks och som har dags presskaraklär (förlagan). I denna lag förstås med rundradiosändning detsamma som iradiolagen (1966:755). 2 § Radiotaltidningarfår sändas efler lillslånd av regeringen eller den myndighel som regeringenbestämmer. 3 § Tillstånd attsända en radiotaltidning får ges till ägaren av en sådan tidning som avses i I§ och som utges här i landet. ' Lagen omlrycki 1972:240. - Senaste lydelse 1978:476. 1980/81:166 21 Tillståndet atl sända en radiotaltidning får meddelasendast om förlagan utkommer minst en gång och om förlagan, såvida intesärskilda skäl föranleder annal. har haft en upplaga somgenomsnittligt överstiger tvåtusen exemplar per ulgivningstillfälle. 4 § skall hell eller delvis återge icxteni förlagan. Högst hälften av sändningstiden vid ell sändningstillfälle får användas för annonsmalerial ur förlagan. Radiotalfidningenfår inle innehålla malerial som inte förekommer i förlagan. Den får dockinnehålla uppgifter som enbart avser att underlätta för synskadade all lillgodogörasig innehållet i radiotaltidningen. 5 § Tillståndetskall förenas med de villkor som krävs för sändningen. Villkoren får avse denlid under vilken sändning får äga rum samt placeringen, frekvensen och effeklenhos sändaren. 6 S För radiotaltidningargäller inle 6 och 7 SS radiolagcn (1966:755). 7 § Ett lillslåndatt sända en radiotaltidning kan återkallas, om den som har fått tillståndetbryter mol denna lag eller mot villkor som avses i 5 S. 8 S Den sombryter mot sådana villkor som avses i 5S skall dömas till böter. 9 § Beslut ifråga om tillstånd atl sända en radiotaltidning får inte överklagas. Denna lag träder i krafl den Ijuli 1981. 1980/81:166 22 , regeringsrådet , justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i radiolagen(1966:755), 2. lag om radiotaltidningar. Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om radiotaltidningar Genombestämmelserna i radiolagen läggs generellt rätten alt sända radioprogram irundradiosändning under tillståndstvång. Radiolagen reglerar därjämle iåtskilliga andra avseenden såväl trådlös som irådbunden kommunikation med hjälpav elektromagnetiska vågor. Med den nu aktuella lagstiftningen om radiotaltidningaråsyftas att ge sänegler för rundradiosändning av vissa program, nämligensådana som återger innehållet i dagstidningar. Skälet till särregleringen ärall de krav på oparliskhef och saklighet som radiolagen uppställer inte kanupprätthållas vid sändning av tidningars hela innehåll, eftersom motsvarandekrav inte gäller vid framställningen av tidningar. För alt nå det angivnasyftet alt möjliggöra rundradiosändning av dagstidningar skulle egentligen inlekrävas mera än atl i radiolagen skrevs in ett undanlag från kravet påopartiskhet och saklighet atl gälla vid sådan rundradiosändning. Av skäl sominte närmare utvecklats i remissen har valts all göra de av syfiet omedelbartföranledda undantagen från radiolagens nämnda krav i en särskild lag om radiotaltidningar.I denna föreslås emellertid också andra avvikelser från radiolagens generellasystem. Sålunda ges noggranna föreskrifter om beskaffenheten av de radioprogramsom rundradiosänds och innefattar taltidningar att jämföra med radiolagensallmänna riktlinjer för utövandet av sändningsrätt. Vidare föreslås densärskilda lagen begränsa kretsen av dem som kan få sändningstillstånd för radiotaltidningartill tidningsföretag, medan radiolagen lämnar full handlingsfrihet härvidlag. Tillståndsgivningenskall vidare - i motsats till vad som gäller rundradiosändning av radioprogrami allmänhet - kunna delegeras av regeringen. Prop.1980/81:166 23 föreskrifterom villkor, med vilka tillstånd skall förenas, medan radiolagen lämnar öppet omoch hur etl sändningstillstånd kan villkoras annat än avtalsvägen.