prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Densakkunskap och erfarenhet, som fiskenämnderna och de lill dessa nämnder knutnafiskerikonsulenterna representerar, bör utnyttjas i största möjligaulslräckning. Ett fortlöpande samarbete bör här äga rum. Enförbättrad ulbildning utgör en grundförutsättning för all fisketillsyns-männenskall kunna tilläggas de ökade befogenheter, som allmänl anses erforderiiga föralt de skall kunna bedriva en effektiv verksamhet. Beträffande ansvarel förutbildningen av fiskelillsynsmännen finner vi att detta 1980/81:153 89 iprincip bör åvila de myndigheter, som har huvudansvaret för fisketillsynen.Utbildningen av fisketillsynsmän bör med hänsyn till bl. a. skillnaderna ifiskeförhållanden inom olika delar av landel ske regionalt. Fiskenämnderna börmedverka vid utbildningen. Allmännaanvisningar beträffande undervisningens omfattning och uppläggning börutarbetas av och generaltullstyrelsen inom resp.ansvarsområden i samråd med . Vihar föreslagil fiskerättsliga regleringar och direkla åtgärder som medförkostnader av olika slag. I förhållande till nulägel innebär förslagen enkraftig ökning av statens direkta och indirekta stöd till fritidsfisket. Deberäknade kostnaderna framgår av nedanstående tabell. Kostnader för inskränkning i enskild fiskerätt Förvaltning av statens vatten Kostnaderna,22 milj. kr, Pjr inskränkning i enskild fiskerätt hänför sig till följandeposter Dfrisläppande av fiske med handredskap i de slora sjöarna 15 milj. kr, varav12 milj. kr avser D ersättning för fiske med röriigt redskap vidBlekinge läns kust saml vid Gotlandsläns kuster 5 milj. kr n ersättning för fiske med rörligt redskap vid Skånesöstra och södra kuster Kostnaderför domstolsförfarande samt rättegångskostnader har vi inte ansett varamöjliga atl beräkna. Vårtförslag vad angår bildande av fiskevårdsområden innebär i förhållande lillgällande bestämmelser ett förenklat förfarande vid upprättandet av utredningarbeträffande äganderätten till fiske. Slalsbidragbör kunna utgå för täckande av förrältningskostnader med högsl avkostnaderna. Vi anser dock att bidrag skall utgå endast till sådana områden,som förbinder sig all i större omfattning upplåta fiske ål allmänheten, t. ex.genom försäljning av fiskekort. Statsbidrag bör även kunna ulgå i del fallfiskenämnd ansökt om bildande av fiskevårdsområde men initiativet inle letllill åsyftat resultat. Vi föreslår att full kostnads- 1980/81:153 90 läckningutgår i sådanl fall. Därmed undanröjs den spärr som hindrat statligamyndigheter från att utnyttja redan befintlig initiativrätt. Vihar uppskattat att kostnaden för statsbidragen kommer att uppgå lill ca 15milj. Det bör framhållas alt vårt förslag i jämförelse med nuvarande lagomfiskevårdsområden innebären kostnadsminskning med minst samma belopp. Samhälletsinsatser vad gäller direkl fiskevård av olika slag har varil avbegränsad omfattning. I huvudsak har använts s. k. valtenavgifts-medel fördetta ändamål. Enligt uppgift från kommer högst all kunna disponeras för direkla fiskevårdsåtgärder av lokal karaktär.För /80 beräknas några avgifter över huvud tagel inle kunna lasi anspråk för della ändamål. Vihar redogjort för vilka fiskevårdsåtgärder som enligt vår uppfattningfrämjar fritidsfisket. Vi har bedömt atl 15 milj. kr bör satsas påsådana åtgärder. Behovet av medel för service och information uppskattar vilill 5 milj. kr åriigen. Vi föreslår därför att ett årligt belopp av 20 milj.kr ställs till fritidsfiskets förfogande. Statskontorethar på vårt uppdrag utrett de organisatoriska konsekvenserna för fiskenämndernaav våra förslag. Statskontorets ulredning visar att det är nödvändigt attförstärka biträdes- och assistenipersonalen med 6-7 personer lill en kostnadav . Denna förstärkning av nämnderna är en följd av dels atl viföreslår atl ärenden angående tillstånd för fiske med fast redskap skall överförasfrån länsstyrelserna till fiskenämnderna, dels att vi lägger mera omfattandearbetsuppgifter på nämnderna. Vårtförslag om ell statligt stöd i form av ett fiskevårdsbidrag kommer atl krävaresursförstärkning hos i det fall kostnadstäckningen skall skeöver budgetmedel. Kostnaden kan uppskattas till . Föratt övergången från länsfiskestadgor till regionala stadgor skall kunna skesnabbi och smidigt behöver fiskeriadministrationen förslärkning av engångskaraktär.Slatskonlorel har uppskattat kostnaden härför till . Delhar inte legat inom ramen för våra direktiv att närmare utreda vilkarationaliseringar från organisatorisk synpunkt som våra förslag kan möjliggöravad det gäller fiskenämnderna, lantbmksnämnderna och länsstyrelserna. Vifömtsätter alt den frågan blir föremål för en närmare översyn. Vianger inga koslnader beträffande forsknings- och utvecklingsverksamhet,eftersom kostnaderna för sådan verksamhet redovisats av andra ulredningar ochnu är föremål för regeringens prövning. Vihar inte funnil del möjligt att närmare uppskatta kostnaden för fisketillsyngenom särskill förordnade fisketillsynsmän. En beräkning från vår sida är dockalt koslnaden kommer alt uppgå till ca 1 milj. kr åriigen för den del av denallmänna fillsynen som skall handhas av fisketillsynsmän. Föralt de statliga vallenområdena inte skall komma i etl sämre utgångsläge änandra vad gäller administration, arrenden, fiskevård och serviceföreslår vi att 2 milj. kr reserveras för den statliga förvallningen avdessa vatten. Omvåra förslag genomförs kommer det all krävas en omfaltande information tillallmänheten om de nya bestämmelser som kommer atl gälla. Information omexempelvis stadgebeslämmelser, förekomsten av licens- 1980/81:153 91 områdensamt bidragsnormer kräver resurser av helt annal slag än de nuvarande. Förvidareutbildning av personal såväl centralt som lokalt fordras insatser av ihuvudsak engångskaraktär. Enåtgärd som vi bedömt som synneriigen angelägen från informationssynpunkt ärframställning av en karta, som redovisar gränsen mellan allmänl och enskiltvattenområde vid . Kostnaden har beräknats till . Viföreslår att del i ett inledningsskede avsätts 1 milj. kr för information ochulbildning. Närmare utformning av lämpliga ålgärder bör ske i samråd medfiskets organisationer. Vihar föreslagit att fritidsfiskets lokala organisationer bör påla sig etl ökatansvar när det gäller den framlida skötseln av statens fiskevatten. Härförerfordras en utbyggnad av organisationerna samt en utökad kursverksamhet.Information och konsumentupplysning om fiske, fiskeredskap och fiskemetoder ärandra viktiga arbetsuppgifter för en ideell organisation. Ökadinformations- och kursverksamhet kommer au erfordras också för att få lillstånd elt intensifierat bildande av fiskevårdsområden. I del sammanhangetanser vi att haren stor uppgift atl fylla. Viföreslår att för ovan angiven verksamheterhåller elt åriigt organisationsbidrag om ca 2 milj. kr. På motsvarande sätlföreslås alt erhåller anslag med 500 000 kråriigen. Enliglvåra direktiv skall vi när del gäller finansieringen av föreslagna åtgärderpröva den i flera tidigare sammanhang behandlade frågan om införande av någonform av fiskevårdsavgift. Vikan konstatera atl de fömtsättningar som legat till grund för statsmakternastidigare beslut att inte införa en allmän fiske- eller fiskevårdsavgift inleuppfyllts. Samhällel har sålunda inte i önskvärd utsträckning genomfört deåtgärder som erfordrats för att främja fritidsfiskets ändamålsenliga utveckling. Delär framför allt mot denna bakgrund som vi nu enhälligt föreslår enfiskevårdsavgift för atl läcka kostnaderna för våra förslag beträffande D service och information D viss fiskelillsyn ienskilt vatten. Deavgifter, som flyter in, skall enligt vårt förslag efter avdrag för administrationskostnaderoavkortade gå tillbaka till fisket i form av direkta åtgärder enligl vad nusagts. Vårt ställningstagandesker mot följande allmänna bakgrund. Frilidsfiskel har tillräckligt mångautövare för att en fiskevårdsavgift - vars storiek inte väsentligl får påverkanågons möjlighel alt fritidsfiska - sammanlaget skall ge ett belopp, sommöjliggör meningsfulla ålgärder för detla fiske. 1980/81:153 92 fiskandesom kommer att eriägga fiskevårdsavgift har vi uppskattat till ca 1 miljon. Detmotsvarar det antal personer som enligt vår enkätundersökning (Ds Jo 1977:3)kan antas vara verkligt intresserade av fritidsfiske. Inbetalda avgifter börtillföras en särskild fond - fiskevårdsfonden - i vars styrelse fritidsfisketbör vara starkt representerat. Införandetav en fiskevårdsavgift kan antas medföra bl. a. följande fördelar: nkontinuitet skapas i tillgången på medel för vikliga insatser för frilidsfiskel nfritidsfiskarna kan genom sin organisation fortlöpande påverka inriktningenoch omfattningen av samhällets insatser för fritidsfisket ntillgängliga ekonomiska resurser kan utnyttjas maximalt om ideellt arbete inomoch utom medlemsorganisationerna underiättas och stimuleras genom bidrag avavgiftsmedel Dfördelningen av anslag till fritidsfisket i förhållande till andra fritidsaktivitetereller övriga samhällsbehov underiättas. Medhänsyn till att fiskevårdsavgiftens storiek inte väsentligt får påverka någonsmöjlighet atl fritidsfiska anser vi alt denna inte bör bestämmas högre än 20kr. Om såsom ovan antagits 1 miljon fiskande kommer att erlägga avgift underelt inledningsskede, tillförs således fiskevårdsfonden 20 milj. kr. Avgiftenbör i princip betalas av alla fiskande. Barn och ungdomar böremellertid vara befriade från avgift. Inte heller licensierad yrkesfiskareskall enligl förslaget betala någon avgift. Detsamma gäller i princip ävensvensk och norsk same. Varoch en som mot avgift upplåter fiskerätt lill annan skall enligt våruppfattning vara skyldig att tillse atl den lill vilken fiskerätten upplåts hareriagt fiskevårdsavgift. Den fiskande bör vara skyldig att vid fisket medförabevis om erlagd avgift. Demedel som flyter in genom fiskevårdsavgiften bör bilda en fond, fiskevårdsfonden,med kammarkollegiet som förvaltningsmyndighei. Bestämmanderättenöver fondmedlens användning bör anförtros en särskild fondstyrelse medrepresentanter för del allmänna, , kommunförbundet,landstingsförbundet, och . Förfonden bör finnas ett kansli, som organisatoriskt bör kunna ingå som ensjälvständig enhet i . Detla innebär möjligheter till ettintimt samarbele med den centrala administrationen i fråga om planering ochsamverkan vad det gäller t. ex. långsikliga satsningar på olika fiskevårds-ochserviceprojeki. Föruppbörd av en allmän fiskevårdsavgift erfordras i och för sig ingenregistrering av dem som betalar. En väsenllig fördel med en registrering lordeemellertid vara atl en påminnelse om alt betala avgiften kan sändas ut lill demsom lidigare betalat avgift. Detla kan förväntas öka betalningsfrekvensen. Vifinner därför övervägande skäl tala för all uppbördsförfa-randei samlregistreringen av dem som eriagt avgift bör utformas i huvudsakligöverensslämmelse med vad som gäller för jaktvårdsavgiften. Prop.1980/81:153 93 1 § Fiskevårdsområde får bildasenligt denna lag för att främja ändamålsenligt nyttjande av fiske och godfiskevård beträffande fiske som är samfällt eller eljest tillhör eller utgörflera fasligheter med olika ägare. Fiskevårdsomräde får därjämte, om särskildaskäl föreligger, bildas av en fastighet med flera delägare. 2 § Fiskevårdsområde fär ejomfatta fiske i allmänt vatten i annat fall än då fisket bedrives med slöd avstadgandet i I SS första slyckel lagen ( ) om fiske eller förordnande enligt tredje stycketi samma paragraf Fiskevårdsomrädefår ej heller omfatta fiske, som enligl lag får bedrivas i enskilt vatten utanstöd av enskild fiskerätt eller som utövas inom nationalpark eller inomområde, där fisket regleras genom överenskommelse med främmande makt. Bildandetav fiskevårdsområde fär, om ej annat har avtalats méd stöd av bestämmelsen i 31S andra stycket rennäringslagen (1971:437), ej medföra inskränkning i samernasräll till fiske enligt vad därom särskilt är stadgat. Vad nu har sagts gällerej fiske som avses i 6 §. 3 §Delägare i fiskevårdsområde är ägarna lill det fiske som ingår i området. Den som har lagfart på fastighet med rätl lill fiske inom området anses somfiskerättens ägare, om del ej visas att fiskerätten tillkommer annan. Den som inneharfastighet på grund av testamentariskt förordnande utan att äganderättentillkommer någon anses vid lagens tillämpning som faslighetens ägare. 4 §Ägare av fastighet lill vars förmån gäller servitut, som innefattar rätt alt med uteslutande av fiskets ägare nyttja fisket, boställshavare,som själv bmkar bostället, samt innehavareav besittningsrätt för obegränsad tid till fastighet, som tillhör staten ellerallmän inrättning, skalli frågor enligt denna lag i fiskerättsägarens ställe anses som ägare fillfisket. Innefattarservitut räll till endast en del av den besvärade fastighetens fiske, äger ifråga om den delen vad i första stycket sägs motsvarande tilllämpning. 1980/81:153 94 5 § Har viss fastighets fiskeupplåtits i sin helhet än , skall bmkaren i stället förupplåtaren i frägor enligt denna lag anses som ägare till fisket, om ej annathar avtalats mellan upplåtaren och brukaren. 6 § Ingår fiske inom område, somhar blivit anvisat till samemas uteslutande begagnande, i fiskevårdsomrädeskal) den sameby, inom vars omräde fisket är beläget, anses som delägare enligtdenna lag. 7 § Beslut enligt denna laggäller mot ny delägare. Villkorför bildande av fiskevårdsområde 8 § Fiskevårdsområde får bildasendast om bildandet står i överensslämmelse med och regionalplanläggning på fiskets område eller, om sådan planläggning saknas, ej kanantagas försvåra kommande planläggning. Bildande av fiskevårdsomräde skalldärjämte tillgodose ändamål som anges i I §. 9 § Fiskevårdsomräde skall bildasom de i 8 § angivna villkoren är uppfyllda och ägarna lill fiske, som avsesingå i området, ej mera allmänt motsätter sig områdesbildningen och harbeaktansvärda skäl för det. Vid sådan prövning skall främst deras meningbeaktas, vilkas fiskeutövningsrätt påverkas mest av fiskevårdsområdetstillkomst. första stycket sägs om fiskerättsägarnas inflytande på bildandet avfiskevårdsområde gäller ej, om det från allmän synpunkt är synneriigenangeläget alt fiskevårdsområde bildas. 10 §Fråga om bildande av fiskevärdsomräde prövas vid förrättning. Förrättning påkallas genom skriftlig ansökan till länsslyrelsen om för ordnande av förrättningsman. 1 ansökan skall anges det fiske som avses samt det huvudsakliga ändamålet med fiskevårdsområdets bildande. An sökningshandlingen skall ges in lill i det län, där det av om rådesbildningen berörda vattenområdet eller större delen därav är belägel. Rättatt påkalla förrättning tillkommer fiskerältsägare, fiskenämnd och kommun. 11§ skall, om detej uppenbariigen är obehövligt, inhämta yttrande från fiskenämnden och kommunenöver ansökan, som avses i 10 §. 12§ Finner attbildande av fiskevårdsområde i huvudsaklig överensstämmelse med ansökanuppfyller villkoren i 8 §, skall förordna förrättningsman och iförordnandet meddela erforderiiga föreskrifter. Förrättningsmanskall äga den kunskap och erfarenhet som uppdraget kräver. 13 §Förrättningsmannen skall verkställa utredning rörande äganderätten 1980/81:153 95 tilldet fiske som avses ingå i fiskevårdsområdet samt upprätta förteckning över defastigheter som enligt utredningen har fiskerätt (fiskerättsförteckning).Ulredningen skall ej göras mer omfattande än vad som erfordras för prövning avvillkor som anges i 9 ij första slyckel. 14 §Förrältningsmannen skall vid behov samråda med lätisstyrelsen, fiske nämnden och kommunen samt med lokala organ och sammanslutningar, vilka har ett väsentligl inlresse av del sätt på vilket fiskefrågorna löses. Närmareanvisningar lill ledning för förrällningsmän vid handläggning av förrättningmeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. 15 §Förrättningsmannen skall utfärda kungörelse, vari fiskerältsägarna kal las till sammanträde. Kungörelsenskall innehålla kort beskrivning av den avsedda fiskevårds-områdesbildningensamt uppgift om tid och plats där den enligt 13 § upprättadefiskerättsförteckningen finnes tillgänglig. 1kungörelsen skall intagas föreläggande för fiskerältsägare, vars fiskerätt ejhar redovisats i fiskerättsförteckningen, att senasl vid sammanträdet muntligeneller skriftligen anmäla sitt innehav av fiskerätt och därvid förete handlingarsaml meddela upplysningar angående hävd och annal som kan vara av belydelse förulredningen. 16 §Kungörelsen skall hållas tillgänglig hos kommunstyrelsen minst en månad före sammanträdet. Meddelande om kungörelsens tillhandahållande och dess huvudsakliga innehåll skall inom samma lid anslås på kommunens anslagstavla samt införas i ortstidning. Meddelandeom kungörelsen skall därjämte i vanligt brev med posten tillställas defiskerältsägare, som enligl fiskeräUsförteckningen har fiskerätt, samtfiskenämnden och kommunen. 17 §Förrältningsmannen skall vid sammanträdet med fiskerältsägarna 1. tillse att redogörelse lämnasangående de förhållanden, som kan vara av betydelse för frågan omfiskevårdsområde bör bildas, saml framlägga förslag till gmndregler, 2. mottaga anmälan om innehav avfiskerätt samt tillse att innebörden av anmälda anspråk blir klariagd, 3. bereda fiskerältsägarnatillfälle att yttra sig över vad som har förekommit, 4. efterhöra de närvarandesinställning lill frågan om fiskevårdsområde bör bildas i överensslämmelse medde föreskrifter som har meddelats i förordnandet, 5. bereda fiskerättsägarnatillfälle att utse inlerimsstyrelse, 6. tillkännage tid och plats förmeddelande av beslut enligl 19 §. Omförrättningsmannen finner det oundgängligen nödvändigl, får sammanträdetfortsättas senare dag. Kallelse till fortsatt sammanträde får ske genommeddelande vid första sammanlrädesiillfällel. 18 §Finner förrältningsmannen atl det för prövning, som avses i 9 § första stycket, är av synneriig vikt att beståndet eller omfänget av fiskerätt blir föremål för särskild utredning och kan frågan prövas vid fastighetsbestäm- 1980/81:153 96 ping,får förrättningsmannen förelägga sakägare att ansöka därom. Underiätersakägare att efterkomma föreläggande, som avses i första stycket, flrförrättningsmannen påkalla fastighetsbestämning. 19 §Förrältningsmannen skall, sedan sammanträdet har avslutats och er forderiig utredning verkställts, upprätta skriftlig redogörelse förförhållanden av belydelse för frågan om fiskevårdsområde skall bildas. Till redoeörelsen skall fogas förteckning över de fastigheter, som skall anses ha fiskerätt. I den mån oförenliga anspråk på fiskerätt har anmälts eller förhållandena annars ger anledning till det, skall redogörelse lämnas för verkställd ut redning. Förrättningenavslutas genom all förrältningsmannen, om han finner alt fiskevårdsområde skallbildas, meddelar beslut därom samt fastställer gmndregler för området. Finneshinder föreligga att bilda fiskevårdsområde, skall förrältningsmannen medbesked därom meddela beslut om förrättningens inställande. Ibeslut, som avses i andra stycket, skall anges hur förrätlningskostnadernaskall fördelas saml inlagas besvärshänvisning. 20 §Förrättningsmannen får med alla fiskerätlsägares medgivande under låta alt hålla sammanträde. Om sammanträde ej hålles, skall redogörelse, som anges i 19 S första stycket, upprättas så snart erforderiig utredning har verkställts. Underrättelseom tid och plats för meddelande av beslut enligt 19 S andra stycket skall, omsammanträde ej hålles, tillställas fiskerättsägarna senasl den dag beslutetmeddelas. 21 §Fiskevårdsområde äger bestånd från den dag stadgar och styrelse finnes för området. Fiskevårdsområde kan ej förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. 22 §Meddelas beslul om bildande av fiskevårdsområde, skall förrättnings- kostnaderna fördelas mellan fiskerältsägarna efler vad som är skäligt, om ej särskilda skäl föranleder annal. Avslutasförrättningen ulan att fiskevårdsområde bildas, skall förrättnings-kostnadernabetalas av sökanden eller fördelas mellan sökandena. Anslutningoch uteslutning av fiske 23 § Fiske som ej ingär ifiskevårdsområde får anslutas lill bestående fiskevårdsområde på ansökan avfiskets ägare, den som äger del i fisket, fiskevårdsområdel, fiskenämndeneller kommunen. 24 § Om fiske som ingår ifiskevårdsområde anses böra ingå i annat fiskevårdsomräde, får fisketuteslutas ur området på ansökan av ägaren eller den som äger del i fisket, detfiskevårdsområde vari fisket ingår, fiskenämnden eller kommunen. Detsammagäller, om det i annat fall anses lämpligt atl visst fiske ej längre skall ingåi fiskevårdsområde. 1980/81:153 97 25 §Ansökan om anslutning och uteslutning av fiske göres skriftligen hos i det län där fiskevårdsområdets styrelse har sitt säte. Länsstyrelsenskall, om del ej uppenbariigen är obehövligt, inhämta yttrande över ansökan,som avses i första stycket, frän fiskevårdsområdel, fiskenämnden och kommunen. Finnerlänsstyrelsen atl anslutning eller uteslutning av visst fiske i enlighet medansökan uppfyller villkoren i 8 §, skall besluta att frägan skallhandläggas vid förrättning saml förordna förrättningsman. Försädan förrättning gäller i tillämpliga delar t)estämmelserna i 12-22 §§. 26 §Bestämmelserna i 25 S tredje stycket om förrättning gäller ej uteslutning av fiske, som till följd av naturhändelse, byggande i vatten eller annan omständighet ej längre kan nyttjas. Länsslyrelsen skall i sädant fall efter inhämtande av yllrande, som anges i 25 S andra stycket, och efter hörande av fiskerättsägarna beslula i frågan. 27 §Om fiskevårdsomräde ej längre finnes böra bestå, får efter ansökan förklara området upplöst. Vidprövning av fråga om upplösning skall villkoren i 8 § beaklas i till-lämpligadelar. 28 §Ansökan om upplösning av fiskevårdsområde göres skriftligen hos av delägare, fiskevårdsområdet, fiskenämnden eller kommu nen. Länsstyrelsenskall, om del ej uppenbariigen är obehövligt, inhämta yttrande över ansökanfrån fiskevårdsområdel, fiskenämnden och kommunen. Frågaom upplösning av fiskevårdsområde skall, om ej särskilda skäl föreligger,prövas endasi vid utgången av varje lidsperiod , räknal frän dag, somanges i 21 §. 29 § Fiskevårdsområde får ej drivaverksamhet som är främmande för del ändamål för vilket det har bildals. 30 § Delägarnas räll atl deltaga ihandhavandet av fiskevårdsområdets angelägenheter utövas på fiskestämma. 31 § Första fiskestämma skallhållas efter det beslutet att bilda fiskevårdsområde har vunnit lagakraft eller meddelat förordnande som avses i 46 § andra stycket. Inlerimsstyrelsenskall kalla delägarna till första fiskestämma saml vid stämman framläggaförslag till stadgar. Finnes ej inlerimsstyrelse skall förrättningsmannenfullgöra interimsstyrelsens uppgifter. 32 § Delägarna skall vid förstafiskestämma antaga stadgar och utse styrelse. 33 § Den som gör gällande rätttill fiske inom området och ej har upptagils såsom fiskerättsägare ifiskerättsförteckning, som är fogad till redogörelse 7 1980/81. Prop.1980/81:153 98 somanges i 19 § första stycket, är skyldig att om sä påfordras styrka sin rätt. 34 §Vid omröstning har varje delägare en röst. De som med samäganderätt äger en eller flera fastigheter har gemensamt en röst, om de ej är de enda delägarna i fiskevårdsområdel. Omminst en fjärdedel av de närvarande röstberättigade delägarna begär det, skallröstning vid beslut angående upplåtelse, avgifter för upplåtelse och ersättningtill delägarna i stället ske efter delaktighetstal, varom fyra femtedelar av denärvarande röstberättigade delägarna förenar sig. Kan sådan majoritet ejvinnas, skall särskild delaktighetsutredning äga mm. Vidröstning efter delaktighet får delägares röstetal ej översliga en femtedel avdet sammanlagda röstetalet för samtliga i omröstningen deltagande delägare. Delägaresrösträtt kan utövas genom ombud. Ombud fär ej företräda mer än en delägare. 35 § Som fiskestämmas beslutgäller den mening som har fält de flesta rösterna eller vid röstning efterdelaktighet det största röstetalet. Vid lika röstetal avgöres val genomlottning. I andra frägor gäller den mening som biträdes av stämmans ordförande.