prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — tetunder året har syftat lill alt konsolidera och effektivisera verksamheten.Förändringar har i första hand skett vid studiemedelsnämnderna, där försöksverksamhetunder året har avslutats och organisatoriska förändringar hargenomförts. Behandlingstiderna har istort sett kunnat hållas som nämnderna har kunnat behandla deåterkrav som har blivit liggande på grund av tidsbrist. Vid vuxenulbildningsnämnderna är arbetslägetbesväriigare. Antalet rekvisitionerav stöd har ökal krafligl, som problemen i samband med inlån av personal från försäkringskassornahar blivit större. På sikl måslevuxenutbildningsnämndernas problem kunna lösas med rationaliseringar iverksamheten. Ett sådant rationaliseringsarbete pågår också, men i avvaktan påresultatet av detla, anser jag det nödvändigl med en lillfällig förstärkningav nämndernas administrativa resurser. 1 föregående års budgetproposition föreslog jagalt handläggningen av återbetalningspliktigastudiemedel lill yngre elever i gymnasial utbildning skulleflyttas frän CSN tillsludiemedelsnämnderna /81. Denna decentralisering har genomförts och fungerartillfredsställande. har antalet ansökningar omälerbelalningsplikliga medel ökal kraftigt. Jag kommer därtör senare attföreslå en tillfällig förstärkningav studiemedelsnämndernas administrativa resurser för handläggningen avansökningar. Jag behandlar nu först CSN ochstudiemedelsnämnderna. Under lönekoslnadsanslaget har jag gjortsedvanliga omräkningar med hänsyn till träffade avtal. Jag är i nuvarande budgetläge inte beredd attförorda inrättande av nya administrativatjänster, förvandling av särskilda medel lill tjänster eller förändringar av befinlliga tjänster. CSN har hemställt om all beslut enligl 8 kap.77-79 §§ studiestödslagen (1973;349) om reducering av studiemedelsskuld pä grund av sjukdom skall decentraliseras till sludiemedelsnämnderna. Jagfinner en sådan decentraliseringlämplig och avser all senare föreslå regeringen en ändring istudiestödsförordningen (1973:418) med denna innebörd. I 3 kap. 23§, 4 kap. 37§och 8 kap. 88§ studiestödslagen (1973:349) föreskrivs f.n. atl allmän försäkringskassa skall lämna CSN.behövliga uppgifter bl. a. i sädanaärenden. Denna skyldighet bör nu avse även uppgifter till studiemedelsnämnderna. Jag beräknar ökadekostnader för arvoden och särskilda ersättningar med . CSN och sludiemedelsnämndernas totala lönekostnader beräknar jag till , en uppräkningmed . Under lokalkoslnadsanslagel beräknar jag ökadekostnader med hänsyn till utvidgadelokaler för CSN och sludiemedelsnämnderna i och . Sammanlagt beräknar jaglokalkostnaderna till ,dvs. en ökning med I . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 645 Under omkoslnadsanslaget förordar jag sedvanligaprisomräkningar. Härutöver har jag under omkostnadsanslaget tagit uppytterligare tre punkter, där jag har beräknat medel för en tillfälligförstärkning av de administrativa resurserna vid CSN och dess nämnder. Den första punkten gäller resurser föråterkravsverksamhet. CSN har i sin anslagsframställning redovisat en databearbetningdär inkomslupp-gifter från studiemedelssökande jämförts medtaxeringsuppgifter för samma är. Bearbetningen av dessa uppgifter ger vidhanden att ett betydande antal pä felaktiga grunder utbetalade studiemedel böråterkrävas. CSN vill nu fortsätta med dalabearbetningar och räknar med alldetla leder fill ett omfattande merarbete i ålerkravsverksamheten. Samtidigtkan betydande belopp återföras lillstatsverket. Jag förordar atl CSN för återkravsverksamhet i samband meddatabearbetning under de två budgetåren 1981/82 och 1982/83 fär disponera500000 kr. för vartdera året. CSN skall så snart det är möjligt till regeringen rapportera resultatet avdenna verksamhet. Reformen rörande förbättrat studiestöd till 18-l9-åringar har lett till ett kraftigt ökat antal ansökningar omälerbelalningsplikliga studiemedel. 1 avvaktan pä en närmare utvärdering avreformen förordar jag nu alt CSN för sludiemedelsnämndernas handläggning avdenna under vartdera av budgetåren 1981/82 och 1982/83 fär disponera . Slutligen har vuxenutbildningsnämnderna, som jag nysshar nämnt redovisat problem med arbetsbelastningen. 1 avvaktan på deralionaliseringsåtgärder i handläggningen vid vuxenutbildningsnämnderna somplaneras vid CSN, är jag nu beredd att förorda en tillfällig förstärkning avnämndernas administrativa resurser. För budgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknarjag denna resursförstärkning till . för vart och ett av budgetåren. För kostnader i samband med utbetalning av studiemedeltvå gånger per termin beräknar jag . Sammanlagt beräknar jagexpensanslagel till , dvs. en ökning med 2972000kr. Jagövergår nu till alt behandla vuxenutbildningsnämnderna. Som jag har nämnt förordar jag, pä grund av delökade antalet ansökningar om vuxenstudiestöd och den besvärligaarbelssitutationen vid vuxenulbildningsnämnderna, under omkoslnadsanslaget enviss fillfällig förstärkning av nämndernas administrativa resurser. För vuxenutbildningsnämndernas lönekoslnader samt förarvoden och förlorad arbetsförtjänst beräknar jag sammanlagt , enökning med I . Nämndledamölernas resor och kansliernas lokal- ochexpenskoslnader m.m. beräknar jag /82 till sammanlagt 2509500kr., en ökning med . Den relativt stora uppräkningen beror delvis påresultatet av lokala AB-förhandlingar. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 646 Det sammanlagda medelsbehovet förvuxenutbildningsnämnderna uppgår således till . För CSN: administration av vuxensludieslöd beräknar jagtotalt I . (+89000kr.) och för information om vuxenstudiestöd totalt3698000 kr. (+274000kr.). Fiån den senare anslagsposten kan medel utgå förinformation om vuxensludieslöd lill de fackliga organisationerna samt tillLantbrukarnas riksförbund, och Sverigeshantverks- och induslriorganisation-Familjeföretagen. För administration avoch information om vuxensludieslöd m.m. bör CSN /82 frånförevarande anslag tillföras sammanlagt . De sammanlagda kostnaderna för administrativa ochinformativa uppgifter i samband med vuxensludieslöden beräknar jag till18923000 kr. Anslaget bör tillföras . av de medel somtillfaller statsverket genom inkomsler från vuxenutbildningsavgiflen. Förslag till ändring i 3 kap. 23 §, 4 kap. 37 § och 8kap. 88 § sludiestödsla-gen (1973:349) med anledning av decentraliseringen avreduceringen av sludiemedelsskuld på grund av sjukdom tillstudiemedelsnämnderna, bör fogas lill della protokoll som bilaga 12.6. De nyabestämmelserna bör träda ikraft den . Detta förslag innehållerockså ändringar som föranleds av förslag under anslagen Studiehjälp m.m.,Studiemedel m. m. och Vuxensludieslöd m. m. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. anta ett inom upprättat förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 2. godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiflen för budgetärel 1981/82 används för att delvis finansiera anslaget, 3. till m.m. för budgetärel 1981/82 anvisa etl förslagsanslag av . Ersättning till postverket ochriksförsäkringsverket för deras handläggning av studiesocialt stöd 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från detla anslag bestrids kostnaderna för postverketsoch handläggning av studielån, studiemedel resp.vuxensludieslöd. Kostnaderna för riksförsäkringsverkels handläggning avvuxensludieslöd finansieras med vuxenutbildningsavgiftsmedel. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 647 () beräknarmedelsbehovet för ersättning till postverket till . 1 syfte atlrationalisera utbetalningen av studiemedel har CSN föreslagil atl del skall blimöjligt att tillämpa direklin-sättning på konto, vilket beräknas ge enbesparing om . CSN beräknar medelsbehovet för ersättning tillriksförsäkringsverket till . under /82. CSN:s förslag om direktinsättning av studiemedel påkonto bereds f.n. inom . 1 avvaktan på alt slutlig ställning till denna fråga kan tasberäknar jag medelsbehovet för ersättning till postverket till . Förersättning till för verkets och de allmännaförsäkringskassornas kostnader i samband med beräkning och utbetalning avsärskilt vuxenstudiestöd saml tim- och dagstudiestöd har jag beräknat 7 500000kr. denna dag har chefen förkommunikationsdepartementet föreslagit att s. k. följesedelsbunden post skalldirektdebileras vissa myndigheter, däribland CSN. Med hänsyn lill detta bör medel ställas till CSN:sförfogande för atl läcka kostnaden för den följesedelsbundna poslen. Jagberäknar medelsbehovel i delta avseende till . för budgetåret1981/82. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl 1. godkänna all . av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiflen för budgetåret1981/82 används för att delvis finansiera anslaget, 2. till Ersättning till postverket ochriksförsäkring.sverket för deras handläggning av studiesocialt stöd /82 anvisa etl förslagsanslag av . Studiehjälp m. m. 1980/81Anslag 905000000 1981/82Förslag 1050000000 Frän anslaget bestrids utgifter för studiestöd enligtstudieslödslagen (1973:349, omtryckt senast 1975:359, ändrad senast 1980:282,354 och 693), vad avser föriängt barnbidrag enligt 2 kap. och studiebidragjämte tillägg, resekostnadsersätlning samt återbetalningspliktiga studiemedelenligt 3 kap. Ur anslaget disponeras dessutom medel för särskilt studiestödtill utlandssvenska elever. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 648 Vid oförändrade regler och bidragsbelopp beräknarcentrala () medelsbehovet för /82 till I011,4milj. Del är 106,4milj.kr. mer än vad som är anvisat för budgetåret1980/81. Ökningen faller helt pä anslagsposten 2, studiehjälp i form aväterbelal-ningsplikliga studiemedel. CSN räknar med alt antalet studerande somutnyttjar återbetalningsplikliga studiemedel kommer alt öka kraftigt. Medelsbehovetför anslagsposten 1 - förlängt barnbidrag, studiehjälp i form av bidrag ochtillägg saml resekostnadsersätlning - beräknas av CSN minska med 7,4 milj. kr.för /82 vid oförändrade regler och bidragsbelopp. CSN föreslär vissa uppräkningar av belopp ochinkomstgränser inom studiehjälpens område, vilka ökar medelsbehovet föranslaget i dess helhet med ylterligare 45,7 milj. kr. utöver den uppräkning sömär nödvändig även vid oförändrade regler och bidragsbelopp. Det totala medelsbehovelför /82 blir därmed 1 057,1 milj.kr. Resetillägg inom studiehjälpen utgårf. n. med 140, 175,225, 265, 305 och . vid avstånd om minst 6, 13, 19, 27, 36resp. Med hänsyn lill de laxehöjningar som skett föreslår CSN altbeloppen räknas upp. Tilläggen bör enligl CSN höjas till 155, 200, 245, 300, 355 och . vid avstånd omminst 6, 13, 19, 27, 36 resp. . Merulgiflen för en höjning av beloppenberäknas lill 15 milj. kr. Inackorderingstilläggets grundbelopp föresläs höjt från315 till . Merulgiflen för denna höjning beräknas till21,4milj. CSN föreslår att mänadsbeloppei för inkomstprövattillägg raknäs upp från högst . till högst 180kr. och atl inkomslgränsenhöjs från 30000 lill 38000kr. för ensanrislående vårdnadshavaré och från 38000till . för två vårdnadshavaré. Merulgiflen för inkomstprövat tilläggvid en samtidig höjning av såväl inkomstgränser som tilläggsbelopp beräknastill 5,1 milj. kr. Det behovsprövade tillägget föreslås bli uppräknat från215 lill . Den ovillkorliga gränsen för del s. k. ekonomiska undertagetföresläs höjd från 48000 lill . Merulgiflen för dessa uppräkningarberäknas bli 3,2 milj. kr. Härutöver föreslär CSN en ändrad gränsdragning mellans. k. yngre och äldre studerande i gymnasial utbildning. Enligl nuvarandebestämmelser kan studerande i gymnasial utbildning beviljas studiemedel förvisst läsår under förutsättning att de fyller lägst under det kalenderårdå läsåret börjar. Denna bestämmelse leder tillatt studerande som är lika gamla hänförs till studiehjälps- ellerstudiemedelssystemet beroende pä formella skillnader i fråga omläsårsbegreppel. CSN föreslår alt bestämmelserna ändras så atl alla studerandei gymnasial utbildning får rätt till studiemedel fr.o.m. andra kalenderhalvåretdel år under vilket de fyller . CSN beräknar alt utflödet av studiehjälpskulle öka med I milj.kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 649 genomförandeav förslagel, varav för bidrag 0,3 milj. kr. beräknas utflödet avstudiemedel minska med 2 milj. kr. Resekostnadsersättning utgär enligt gällandebestämmelser inte för sovplats på tåg. För liggplats finns inget uttryckligtstadgande. CSN föreslår att resekostnadsersätlning inte heller utgär förliggplats och förordar ett tillägg om detla i 3 kap. 22 §sludiestödsförordningen. Med anledning av föregående budgetproposition (1979/80:100 bil. 12) uttalade socialförsäkringsutskotlet (SfU 1979/80: 12) atlstudiehjälpen till bl. a. elever i gymnasieskolan borde prioriteras ibudgetarbetet /82. 1 det nuvarande slatsfinansiella läget finns det inleutrymme för några slora generella åtaganden utöver den höjning av studiebidragetsom genomfördes fr.o.m. den . Jag kommer emellertid i detföljande atl förorda förstärkningar av de stödformer i studiehjälpen som riktarsig till de i ekonomiskt avseende svagaste grupperna och till dem som harutgifter för dagliga resor lill ochfrån skolan. () har föreslagithöjningar av belop pen för rese- och inackorderingstilläggen. Jag är inleberedd att tillstyrka CSN:s förslag vad avser inackorderingstilläggets storlek.Däremot anser jag all reselilläggen bör justeras med hänsyn lilllaxeutvecklingen. Jag föreslår atl reselilläggen höjs från nuvarande 140, 175,225, 265, 305 resp. . 195, 240, 295, 350 resp. 405kr. föi' avstånd om 6, 13, 19, 27, 36 resp. . Jag beräknar atldenna höjning av resetilläggen kommer att medföra en merulgift av 12 milj. kr. Chefen för kommer senare denna dagall föreslå atl det slalliga bostadsbidraget höjs med 300kr. per är och barn.Med hänsyn härtill bör del inkomstprövade tillägget höjas från högst 155 tillhögst . Vidare kommer hon alt föreslå atl inkomstgränsernaför behovsprövningen av bostadsbidragen ändras. Jag föreslår att motsvarandejusteringar görs av inkomslgränserna för del inkomstprövade tillägget. Delinnebär att den nedre gränsen för rätt till oreduceral inkomstprövat tilläggför ensamstående föräldrar höjs från 30000kr. per är lill . ochför makar från . per är till 4 i . samt all den gräns dären högre reduklionstakl av tillägget inträder höjs från . Jag beräknar trots förslagen om höjda belopp ochinkomstgiänser att anslagsbehovet kommer att minska med 2,5 milj. kr. Deltaberor på atl ett färre anlal elever än tidigare beräknas erhålla tillägget. Chefen för kommer senare i dagvidare att föreslå atl studiemedel enligt 4 kap. studieslödslagen skall räknassom inkomst vid beviljning av bostadsbidrag. Det får ankomma på regeringen all utfärdabestämmelser om huruvida dessa regler skall leda lill förändringar i reglernaför det inkomstprövade tillägget. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 650 Jag förordar vidare en höjning av del behovsprövadetillägget från högst 215 lill högst . Dessulom börinkomstgränsen för rätt till detla tillägg höjas från 48000 till 51000 kr.Merkostnaderna för dessa höjningar beräknar jag till 2,6 milj. kr. CSN:s förslag lill ändrad gränsdragning mellan äldreoch yngre elever i gymnasial utbildning kommer att leda till att reglerna blir lättare att tillämpa än f. n. Jagförordar därför att reglerna ändras sä att de studerande får rätt tillstudiemedel fr. o. m. andra kalenderhalvåret del år under vilkel de fyller 20är. Jag beräknar all förslaget kommer att medföra en merulgift i studiehjälp omI milj. kr., varav 0,3 milj. kr. Som en följd av förslagelberäknar jag atl utflödet av studiemedel kommer att minska med 2 milj. kr. Utflödet av återbetalningsplikliga medel till yngreelever i gymnasial utbildning beräknas öka med 88 milj. kr. Ökningen föranledsav att antalet 18l9-åringar som har brutit sambandet med föräldrarnas ekonomihar ökat krafligl. Antalet ansökningar frän dessa elever har stigit i en sådantakt, att det finns anledning all ifrågasätta om stödet utnyttjas av andra änav dem som har avsett skall ha tillgäng till del. Enligt vissauppgifter leder svårigheten att bedöma huruvida en elev tillhör föräldra-ekonomin eller ej till att stödet utgår ocksålill elever som inte är i egentligt behov av det. Elt särskilt problem är atlde intyg, som ligger lill grund för bedömningen av om eleven skall anses varafrikopplad från föräldrarnas ekonomi, i mycket hög utsträckning utfärdas avjämnåriga studiekamrater lill eleven. Jag vill anmäla atl regeringen mot denna bakgrund har givit CSN ett uppdrag att utvärderareformens effekter och att lämna de förslag till förändringar av reglerna somdenna utvärdering kan ge anledning lill. Jag är vidare beredd att tillstyrka CSN:s förslag altresekostnadsersätlning i likhet med vad som gäller för sovplats inle utgår förliggplats. Jag bedömer alt denna regeländring intepåverkar anslagsbehovet. Jag beräknar del sammanlagda medelsbehovet förstudiehjälp och förlängt barnbidrag till I 050 milj. kr. De förslag som jag i det föregäende har lagt fram omändrad gränsdragning mellan äldre och yngre elever i gymnasial utbildning ochom ändrade belopp för resetillägg, inkomstprövat och behovsprövat tilläggkräver ändringar i 3 kap. 1, 10 och 11 §§ samt 4 kap. 2 S studiestödslagen.Förslag lill ändring i studiestödslagen bör fogas lill detta protokoll som bilaga 12.6. Delta förslag innehållerockså förslag lill ändringar istudieslödslagen som föranleds av vissa förslag under anslagen m. m.. Studiemedel m. m. och Vuxenstudiestöd m. m. Jaghemställer alt regeringen föreslär alt 1. anta elt inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 2. lill Studiehjälp m.m. /82 anvisa ett förslagsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 651 Studiemedel m. m. 1980/81Anslag 2 304600000 1981/82 Förslag 2672000000 Från anslaget bestrids utgifter för studiebidrag enligt4 kap. och för återbetalningsplikliga studiemedel enligl 4 och 7 kap.studieslödslagen (1973:349, omtryckt senast 1975:359, ändrad senast 1980:282,354 och 693). Återbetalningen av studiemedel regleras i 8 kap. sammalag. Återbetalningen påbörjas efter sista året som studiemedeluppburils. Ålerbelalningsliden sträcker sig normalt till , i vissa fall till . 1 återbetalningssyslemet finns olika socialaIrygghetsregler. a. har den ålerbetalningsskyldige rätt lill uppskov medeller nedsättning av äter-belalningsskyldigheten om betalningsförmågan eltvisst är är låg. Vidare avskrivs skulden vid varaktig sjukdom, varaktigthandikapp eller om andra synnerliga skäl föreligger. Avskrivning görs också viddödsfall och . Skuldens storlek beräknas genom att den utgåendeskulden för föregående är räknas upp med ett s. k. regleringslal som f. n. är1.032. Detta innebär all skulden ökar med 3,. Varken sludiemedelsavgifieneller den årliga uppräkningen är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Under /80 har utbetalats 2 165,4 milj.kr. i form av studiebidrag och återbetalningsplikliga studiemedel lillstuderande i eftergymnasial utbildning och till äldre studerande i gymnasialutbildning enligl 4 kap. samt i form av återbetalningsplikliga studiemedel tillstuderande som beviljats särskilt vuxensludieslöd enligt 7 kap.studieslödslagen. För innevarande budgetär har medelsbehovet beräknats till 2304,6 milj. kr. Vid oförändrade regler beräknar centralasludiestödsnämnden (CSN) medelsbehovel för /81 till 2786 milj. kr. CSN föreslår all sludiemedelsbeloppet tillhögskolestuderande och till äldre elever i gymnasial utbildning höjs från 140till av basbeloppet för etl läsår . Genomförs förslagetberäknas ca 130000 studerande få i genomsnitt . mer i studiemedel underåret. Utgiften beräknas lill följd härav öka med 99,4 milj. kr. Vidare föreslås en ändrad gränsdragning mellan yngreoch äldre studerande i gymnasial utbildning. Antalet studerande som därigenomväntas få studiehjälp i stället för studiemedel beräknas till 200. Minskning avutgående studiemedel blir dä ca 2 milj. kr., varav i bidrag 0,2 milj. kr. Totalt medför ett genomförande av CSN:s förslag päsiudiemedelsområdel en kostnadsökning med 97,4 milj. kr. jämfört medanslagsbehovet vid oförändrade regler. Del totala anslagsbehovet blir då 2883,4milj. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 652 Belräffande återbetalning av studiemedel föreslår CSNatt skuldbelopp som understiger minimiavgiften, vilken är en tiondel avbasbeloppet, skall återbetalas . F.n. gäller att skulder somunderstiger två tiondelar av basbeloppet skall återbetalas på ett är. Förslagetmedför att inflödet av avgifter minskar med ca . Endast entredjedel, ca 120000kr., belastar /82. Reformen finansierasgenom förslag som medför intäktsökning vid återbetalningen. För atl förbällraindrivningen av sludiemedelsavgifter föreslär CSN alt reglerna om införsel ilön görs tillämpliga på sludiemedelsavgifter. Intäktsökningen /82beräknas lill ca . CSN föreslår vidare vissa förenklingar i beräkningenav avgiftsunderlaget vid uppskovsprövningen i samband med återbetalningen avstudiemedel. Dessa regeländringar innebär att hänsynstagande lill makesförmögenhet slopas, atl tillägg till makes taxerade inkomst inte skall görasför underskott i förvärvskälla, alt avdrag för barn vid beräkning avavgiftsunderlaget endasi får göras från egen inkomst saml atl hela underskotteti förvärvskälla i fortsättningen läggs till den taxerade inkomsten vidberäkningen av avgiftsunderiaget. Dessa förslag beräknas medföra enintäklsökning på ca 500000kr. varav ca 170000kr. under budgetåret1981/82. CSN föreslår också ändrade rutiner för uppskov med studiemedelsavgifloch ändring av 8 kap. 49 § studieslödslagen pä grund av den förlängdataxeringsperioden, så alt uppskov kan sökas frånavgiftsärets början till dess atl indrivningstiden hos kronofogdemyndighetenupphör tredje året efter avgiflsåret. Dessa förslag beräknasinte påverka inflödet av studiemedelsavgifterna. CSN har i skrivelse den kommit med förslagom förenklade regler och rutiner för uppskov med studiemedelsavgifl.Huvudförslaget innebär att den ålerbetalningsskyldige själv beräknar om rättlill reducering av avgifl föreligger. En viklig förutsättning för att detlaskall fungera är, enligt CSN, atl nuvarande regler för prövning mot makesekonomi slopas innan förslaget genomförs. CSN redovisar i della sammanhang etlförslag till successiv avveckling av makeprövningen. () föreslår atltotalbeloppet inom studiemedelssystemet höjs från till av basbeloppet för etl läsår . Med hänsyntill de avsevärda merkostnader en sådan förändring skulle komma alt medföra ärjag inte beredd alt tillstyrka CSN:s förslag. Jag kommer senare all behandla frågor som röråterbetalning och återkrav av studiemedel. 1 samband med detla kommer jag allföreslå besparingar och omprioriteringar av sådan storlek att de medgerföljande reformer. Jagförordar att reglerna för behovsprövning av studiemedel ändras på Prop.1980/81:100 Bilaga 12 653 Enligt reglerna för reduktion av studiemedel inräknas statligtbostadsbidrag i den inkomst som ligger lill grund för reduktionen. Chefen förbostadsdepartementet kommer all föreslå ändringar i reglerna förbostadsbidragen. Innebörden i ett av förslagen är att studiemedel skall räknassom inkomst vid prövningen av rätt till bostadsbidrag. Om de nuvarande reglernaför reduktion av studiemedel skulle bibehållas, skulle detta få till följd attdet statliga bostadsbidraget skulle komma att påverka studiestödets storlek,som studiemedlen påverkar rätten lill bostadsbidrag. Elt sådantregelsystem skulle bli svårt atl överblicka. Jag föreslär därför atl 4 kap. 21§ studieslödslagen ändras sä att det statliga bostadsbidraget upphör atlbetraktas som inkomst vid behovsprövningen av studiemedel. Jag beräknar atlförslaget medför ett ökat utflöde av studiemedel om 1,3 milj. kr. Jag föreslär vidare att de s. k. fribeloppen vidprövning av rätten lill studiemedel mot egen inkomst ändras. Dagens regler ärjämförelsevis oförmånliga för kortlidssluderande, dvs. för dem som studerarkortare tid än 4 månader per termin. Jag anser atl del bör vara möjligt attförvärvsarbeta i normal omfattning under resten av terminen ulan alt deltaleder till en kraftig reduktion av studiemedlen.