prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — I betänkandet föreslårutredningen en skärpt registreringskontroll, vilket har väsentlig betydelse förde åtgärder mot den grå arbetskraften som jag har berört. Utredningenföreslår också att en planenlig kontroll av de skattskyldigas redovisningargenomförs. Formerna för kontrollen fär anpassas efler företagens storiek, verksamhetensart, m. m. Skattskyldiga som har inkomst av jordbruksfastighet och enårsomsättning om högsl . bör enligl utredningen få foga en särskilduppgift om den mervärdeskatt som skall redovisas för beskattningsåret lill sinsjälvdeklaration. Uppgifterna stäms av i taxeringsnämnden och kan sedan påmaskinell väg kontrolleras mol inbetald mervärdeskatt. Fiertalel övriga skallskyldiga kan bli föremål för enjämförande granskning direkt på grundval av mervärdeskattedeklaralionerna ochinkomst-deklarationen. Utredningen föreslär ett särskilt system som utanresursförstärkning säkerställer den informationsöverföring som behövs för denjämförande granskningen. För skattskyldiga med mer komplicerade förhållanden, t.ex.de största förelagen, är en jämförande granskning inle meningsfull. Utredningenföreslår att dessa företag i stället görs till föremål för regelbunden revisionför femårsperioder. Ulöver den planenliga kontrollen får särskilda insatsergöras i vissa situationer. Även den planenliga kontrollen kan ge anledning fördjupad utredning. Negativa deklarationer kräver särskild uppmärksamhet.Skatlerevislon torde ocksä, enligt utredningen, vara det enda hjälpmedlet Prop.1980/81:20 95 mot falska deklarationer och andra falsarier. Offentligamyndigheter bör i sin roll som uppdragsgivare lägga särskild vikt vid altendast anlita företag mol vilka anmärkningar i delta hänseende ej kan riktas. Jag bedömer det som angelägel alt kontrollen avmervärdeskatten kan förstärkas. Det är min avsikt all redovisaställningstagandet till utredningens förslag i sådan tid alt en propositionkan föreläggas 1980/. Den nya taxeringsorganisafionen i första instans, det s.k. RS-systemel, är nu inne pä sill andra år. En vikfig målsättning med systemethar varit att inrikta gransknings- och konlrollresurserna pä desvårkontrollerade deklarationerna. Det skall ske bl.a. genom ett ökat ADB-stödvid granskningen och utvidgad taxeringsrevision. Del ärännu för tidigt att göra en helhetsbedömning av del nya systemet. Man kanemellertid konstatera att de inkörningsproblem pä ADB-sidan som uppstod underdet första året i stort sett har kunnat elimineras till årels taxering.ADB-slödet har otvivelaktigt medfört all resurser kunnat frigöras från delrutinmässiga granskningsarbetet och i stället inriktas pä en mera ingåendekontroll av de svårkontrollerade deklarationerna. slår del dock klartall man inle heller i är kommer alt kunna företa taxeringsrevisioner i planeradomfattning. Del beror lill en del på all man har varil tvungen all dra ned påtakten i den personella utbyggnaden av granskningsorganisationen för att hinnamed utbildningen av personalen. Granskningsrutinerna är inte heller ännu heltInarbetade. Enligt min mening är del ytterst angelägel atttaxeringsrevisionerna verkligen fär avsedd effektivitet. Jag avser all återkommalill denna fräga så snart resultatet föreligger av den utvärdering avRS-syslemels tillämpning som pågår inom riksskatteverketoch budgetdepartementel. Jag skallhär ocksä något beröra frågan om uppgiftsutbytet mellan myndigheter påskatteområdet. Del är sålunda enligl min mening angeläget bl.a. frånkontrollsynpunkl alt man inom skatteförvaltningen tar till vara möjligheternaalt utbyta information mellan de olika verksamhetsgrenarna. Härigenom skapasförutsättningar för en samordning och effektivisering av kontrollinsatserna.Min företrädare har behandlat dessa frågor från sekretess- ochintegriletssynpunkler i prop. 1979/80: 146 med förslag till skalleregisterlag.Han ansåg därvid bl.a. att ett sådant uppgiftsutbyle inle bör innebära någrabetänkligheter från Integritetssynpunkt och uttalade att del avgörande för omen uppgift skall lämnas från en skattemyndighet till en annan bör vara attuppgiften behövs för den mottagande myndighetens verksamhet. Jag delar dennauppfattning och avser alt återkomma med förslag lill enreglering av uppglftsutbylet mellan skattemyndigheter som är anpassad till dennya sekretesslagen. Det kan här nämnas 1980/81:20 96 att tidigare i är pä förslag av regeringen harbeslutat om ett ökat uppgiftsutlämnande från tullmyndigheterna tillriksskatteverket och länsstyrelserna 1 syfte att förbättra kontrollen i frägaom mervärdebeskalt-ningen (prop. 1979/80: 108. SkU 55, rskr 352, SFS 1980:450). Åven mellan myndigheter som handhar olikaverksamhetsområden måste ell uppgiftsutbyte för kontrolländamål i vissa fallkunna ske. Jag vill i detta sammanhang erinra om att regeringen under år 1978beslutade om alt skulle lämnakommunerna uppgifter pä ADB-medium om sjukpenninggrundande inkomst för kontrollav bostadsbidrag. Konlrollaktionen har lett till ett slorl antal ändringsbesluti fräga om bostadsbidrag. Regeringen har beslutat all uppgifler skallfå lämnas ul även . Inom () som bl.a. arbetar meden översyn av lagstiftningen mol organiserad brottslighet, finns en särskildarbetsgrupp för skattefrågor. Denna arbetsgrupp har lill budgetdepartementelavlämnat förslag till lagstiftning som rör kontrollproblemen i samband medutlandslransaklioner. Del syftar lill att motverka internationellaskatteundandraganden genom att att skärpa bevisbördan för den skaltskyldige isådana skattefrågor och genom att öka kravet pä hans medverkan i utredningar iärenden med utländsk anknytning. Förslaget kommer all remissbehandlas underhösten och jag räknar med alt kunna la ställning lill det . Jag vill i delta sammanhang också erinra om alt Sverigetar aktiv del i det internationella arbetet mol skatteflykt. Jag vill särskiltframhälla de överläggningar som pågår för all utvidga del nordiskahandräckningsavlalet till att gälla också punktskatter och den nordiskaframställningen till EG för att binda samman del syslem för handräckning somgäller i med motsvarande system. Även planerpå att skapa ett europeiskt avtal för handräckning i skatteärenden är häravintresse. Del finns enligl min uppfattning anledning att förmoda att dessa internationellainitiativ inom en snar framlid kommer all kunna bidra till ett väsentligtbättre samarbete mellan länderna för att motverka den internationellaskatteflykten. RS-systemel innefattar också en reform avuppbördsförfarandet. Den nya ordningen genomförs successivt med början underinnevarande år. Den innebär en rationalisering av rutinerna för inbetalning ochredovisning av skall. Den innefattar ocksä förbättrade möjligheter attkontrollera all arbetsgivarna fullgör sina skyldigheter 1 fråga omkällskalteuppbörden. a. skall kontroller även på detta område i högre gradän f. n. ske genom revisioner. Enligt min mening bör även denna reform verksamtkunna bidra till att förhindra skatteundandragande. För skattskyldiga som har alt erlägga egenavgifter förinkomst av rörelse 1980/81:20 97 eller jordbruksfastighet är uppbörden av dessa avgiftersamordnad med skalteuppbörden. För motsvarande arbetsgivaravgifter finnsdäremot ett särskilt uppbördssyslem som handhas av ().Möjligheterna till samordning av de två uppbördsförfarandena är av störstainiresse när del gäller att motverka olika former av skatte- ochavgiflsun-dandragande. Jag tar därför ocksä kort upp några frågor som rör deltaområde. De olika arbetsgivaravgifterna motsvarar tillsammans f. n.drygt 30% av förelagens lönesumma. Med undantag för arbetsgivaravgiften tillförsäkringen för tilläggspension (ATP) beräknas avgifterna i princip på helalönen inkl. vissa angivna naturaförmåner. Vid beräkning av underlaget förATP-avgiften görs dels ett basbeloppsavdrag, dels ett maximeringsavdrag fränden totala lönesumman. Uppbörden av preliminära arbetsgivaravgifter är f. n.ordnad på i princip samma sätt som uppbörden av B-skatt, dvs. den sker genomett debiteringsförfarande. Till grundval för delta ligger därvid ett tvä ärgammalt löneunderlag, vilket innebär all del trots en uppräkning med hänsyntill den allmänna löneutvecklingen uppstår en belydande eftersläpning ochdärmed en ränteförlust för staten. I den reviderade finansplanen (prop. 1979/80: 150 bil. I)framhölls all den preliminära arbetsgivaravgiften pä bör kunnaknytas till den lönesumma som redovisas i samband med källskatteredovisningen,dvs. lönesumman för den löpande perioden. Pä sä sätt skulle man kunna samordnauppbörden av arbetsgivaravgifter och källskatter och elimineraeftersläpningen i uppbörden av arbetsgivaravgifterna. Delta förutsätter dockförenklade regler för beräkningen av underlaget för arbetsgivaravgifterna.Chefen för socialdepartemenlel kommer att ytteriigare behandladenna fräga. Från desynpunkter som här är aktuella är det uppenbart att en enhetlig socialavgiftoch en samordnad uppbörd skulle ha många fördelar. Avgiftsuppbörden skulle,som DEMA-ulredningen (RFV:s utredning angående decentralisering av manuellafunktioner inom arbelsgivarsyslemel; Rapport ) har föreslagit, kunnaföras över från RFV lill de lokala skattemyndigheterna. Företagensuppgiftslämnande skulle minska. En mer samordnad kontroll avarbetsgivaravgifter och källskatter skulle bli möjlig. Det kan i sammanhangetnämnas all åtgärder har vidtagits i syfte att förbättra den nuvarandekontrollen på detla område. a. har regeringen gett RFV tillständatt ta del av uppgifter som finns 1 skatledata-basen om bl. a. lönesummorenligl uppbördsdeklaralionen. Uppgifterna är avsedda att användas för kontrollav debiterade preliminära arbetsgivaravgifter för . Regeringen har beslutat lägga fram en propositionför med förslag om att höja procentsatserna för den särskildaavgiften vid uppbörd av kvarstående arbetsgivaravgifter (prop. 1980/81:16).Detta förslag, som också aviserades i den reviderade finansplanen, har lillsyfle alt Prop.1980/81:20 98 stimulera arbetsgivare, som på grund av nuvarande systemkommit att debileras en avsevärt för låg preliminäravgift, lillfyllnadsinbetalning. Det har nämligen kunnat konstaleras att den särskildaavgiften med dagens procentsatser kommit att framstå som en alltför begränsadsanktion för de kategorier av arbetsgivare för vilka det inle innebär någonmerbelastning att avgiften inte är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. Jagräknar med all den föreslagna höjningen skall leda till en minskning av statensränteförluster på denna punkt. Under senare är har genomförts en rad reformer som bl. a.syftar till all förhindra skatteundandragande pä indrivningsstadiet. Ellexempel är belalningssäkringslagen (1978:880). Den ger kronofogdemyndighetenmöjlighet att la egendom 1 anspråk för att säkra betalningen av fordringar päskatt, tull och avgift. Ett annat exempel är den möjlighet som har öppnats ikonkurslagen att förbjuda en person att driva näringsverksamhet, bl. a. ompersonen grovt åsidosatt vad som ålegat honom som näringsidkare. I fråga om indrivningsverksamhelen vill jag vidare erinraom att det pågår en försöksverksamhet med ett datorbaseratredovisningssystem för exekutionsväsendet (REX-projeklel). handläggsnära hälften av det totala restförda beloppet inom REX-systemet. harregeringen tillsati en särskild utredare för alt utvärdera systemet och utredafrågan om hur ett ADB-system för exekutionsväsendet bör utformas för framtiden(Dir. 1980:29). Utredaren skall komma med förslag till regeringen senast vären1981. Erfarenheternaav REX-systemet har enligl vad jag eriaril varil mycket positiva. harmedfört lättnader i registerhanteringen hos kronofogdemyndigheterna och manhar klart kunnat hänföra förbättringar i indriv-ningsresullalel, inle minst istorstäderna, till REX-systemet. Jag ser det som angeläget att ADB-slödet iindrivningsverksamheten ytterligare utvecklas för att underlättakronofogdemyndigheternas arbete. 1 avvaktan på utredningsmannens förslagvilljag dock inle f.n. ta ställning till utformningen av ett framtidadatasystem. Inomregeringskansliet utreds f. n. möjlighelen alt införa ett allmäntavräkningsförfarande vid återbetalning av skatt och allmänna avgifter. Statenhar i skatte- och avgiflsförfallningarna inte tillerkänts nägon allmän rätt sådana återbetalningar räkna av de fordringar som staten kan ha påmollagaren. Avräkning medges endast mellan skatter och avgifter som är av sammaeller liknande slag. Med tanke pä hur integrerade nuvarande skatte- ochavgiftssystem är. anserjag del inle vara konsekvent all upprätthålla dennaordning. En vidgning av avräkningsmöjligheterna skulle vidare medföra enbelydande effektivisering av kronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhetoch ocksä ge administrativa rationaliseringsvinster. Det kan här ocksåframhållas all ett väl utvecklat dalasystem 1980/81:20 99 givetvis måsle ses som en nödvändig förutsättning för etteffektivt utnyttjande av ell allmänt avräkningsförfarande. Utredningen omutformningen av avräkningsförfarandet kan förväntas vara slutförd ochjag återkommer därför inom en nära framlid med lagstiftningsförslag. Bestämmelser om indrivning av skaller och avgifter finns ide olika skatte- och avgiflsförfallningarna. Dessa bestämmelser har under årenslopp tillkommit utan tillräcklig inbördes samordning. Delta har medfört althandläggningsformerna blivit olika för olika typer av skatter och avgifter,vilket givelvis försvårar kronofogdarnas arbete. Det är därför enligt minmening nödvändigt alt se över bestämmelserna om indrivning av skatter ochavgifter i syfte att så långt möjligt skapa ett enhetligt system. Detta bör skeinom ramen för en särskild utredning. Jag avser alt ta initiativ till en sådanutredning . En oproportioneriigt stor del av kronofogdemyndigheternasresurser används för verkställighet av s. k. enskilda mål med småfordringsbelopp. har beräknat att är 1978 användes ca 35%av kronofogdemyndigheternas resurser för handläggning av enskilda mål medanantalet sädana mål utgjorde endast av samtliga under årel inkomna. Dethar ocksä skett en markant ökning av de skatte- och avgiftsfordringar somligger oredovisade hos kronofogdemyndigheterna, vilket enligl min meningmotiverar att särskilda åtgärder nu vidtas för att främja indrivningen av deallmänna målen. Chefen för kommundepartementet kommer allredovisa förslag i delta syfte och jag avser att 1 direktiven för den nyssnämndautredningen la upp frågan för ytterligare överväganden. I skilda sammanhang har framhållitskronofogdemyndigheternas centrala roll vid bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten. I årets budgetproposition har anslagits särskilda medel fördenna verksamhet (prop. 1979/80: 100 bil. 18) i och . Nyligenhar dessa medel ställts till resp. kronofogdemyndighets förfogande, varvidframhållits att särskild utvärdering av den brottsbekämpande verksamhetenskall ske i samband med myndigheternas anslagsframställningar . Jaganser denna del av kronofogdemyndigheternas arbete som myckel viktig och jagvill särskilt framhålla betydelsen av alt verksamheten bedrivs i intimtsamarbete med skalle-, polis- och åklagarmyndigheter. 3.7 Den kommunala ekonomin Min företrädare har i årets komplelteringspropositionredovisat riktlinjer för den kommunalekonomiska utvecklingen. Kommunernabefinner sig just nu i slutskedet av sitt budgetarbete. Del finns därior inteanledning alt i detta sammanhang redovisa några nya rikilinjer förkommunalekonomin. Jag får anledning att senare under innevarande riksmöteåterkomma lill den kommunala utvecklingen pä . Jag vill här endast iall korthet beröra vissa aspekter pä kommunernas ekonomi. 1980/81:20 100 Den långtgående decentralisering av samhällsuppgifter somkännetecknar del svenska samhällel har inneburit alt allt fler angelägnauppgifter har anförtrotts kommuner och landstingskommuner. Dessa har genom sinnärhet till medborgarna kunnat anpassa verksamheten lill de lokala förhållandena.Denna utveckling att läla de lokala och regionala självstyrelseorganen varahuvudmän för ett allt större antal uppgifler har lett till alt den kommunalasektorns omfattning kommit att bli alltmer betydelsefull för densamhällsekonomiska utvecklingen. Det faktum att den kommunala sektornskonsumtion och investeringar nu sammanlaget tar i anspråk nära en fjärdedel avBNP och utgör två tredjedelar av den offentliga sektorn Innebär attutvecklingen inom kommuner och landstingskommuner fär en avgörande betydelseför den samhällsekonomiska balansen. Jag har tidigare konstaterat all utrymmet för offentligkonsumtionsökning är starkt begränsat . I den statligasektorn har en kraftig uppbromsning redan ägt rum medan kommunerna i slutet av1970-lalel fortsatt att expandera i snabb takt. Del är nödvändigt att nu ävenden kommunala ökningstakten avsevärt kan dämpas. Som jagredan påpekat behandlades i årets komplelteringsproposition den kommunala volymutvecklingenför ingående. Del angavs där alt del samhällsekonomiskautrymmet för ökning av den kommunala konsumtionen skulleuppgå lill högst och ca 2,för åren därefter. Efler eningående analys av redan fattade beslut, kommunernas planer-m. m. inom olikaverksamhetsområden och med angivande av olika långtgående åtgärder för altdämpa den kommunala volymutvecklingen gjordes bedömningen att denna ändåriskerade att öka med ca 3,. En sådan utveckling bedömdes i förstahand gå ut över den privata konsumtionen. Enligt de myckel preliminärauppgifter som föreligger innan de kommunala budgetarna är fastställda finnsdet förutsättningar för att den faktiska ökningen för kommer altundersliga angivna 3,och alten viss uppbromsning av expansionslaklen såledesskulle ha kommit lill stånd. De förutsättningar på vilka bedömningen ikompletleringsproposilionen grundades har emellertid i väsentliga avseendenändrats, bl.a. efter årets avtalsrörelse. I del fortsatta budgetarbetet är detdärför angeläget att kommunerna och landstingskommunerna söker realisera enännu lägre volymökning än de som tillgängliga budgetuppgifter nu pekarpä. Jag villframhälla detta också som utrymmet för expansion framöversannolikt kommer all visa sig vara väsentligt mindre än vad som tidigarebedömts vara rimligt. Del pägäende arbetet med nästa långtidsutredningindikerar enligt vad jag erfarit att sä är fallet. När resultatet av 1980 årslångtidsutredning föreligger finns anledning återkomma lill denna fråga. Jagvill dock redan nu något beröra vilka möjligheter statsmakterna har attpåverka den kommunala utgiftsutvecklingen. Under 1970-talel har träffats frivilligaöverenskom- 1980/81:20 101 melsermellan regeringen och företrädare för kommuner och landstingskommuner i förstahand om begränsning av skaltehöjningar men i de senaste överenskommelsernaockså om den kommunala volymutvecklingen. Erfarenheten visar alt dessaöverenskommelser endast haft begränsat inflytande pä den kommunalautvecklingen. Utfallet har väsentligt avvikit från vad somöverenskommits. Till stor del torde detla bero på kommunförbundens begränsademöjligheter all påverka de enskilda kommunerna och landstingskommunerna.Förbundens rekommendationer utgör bara en av många faktorer som skall vägas lnnär kommunerna fastställer sina budgetar. Det är uppenbart att andra faktorerunder senare år kommit alt väga tyngre i de enskilda kommunernas överväganden.Samtidigt har nya kommunala utgifter föranlelts av statliga beslut. Sammantagethar detla lett till slörre skattehöjningar resp. snabbare volymökning än vadsom överenskommits mellan regeringen och förbunden. Regeringen har mot denbakgrunden funnit att även andra ätgärder krävs för att dämpa den kommunalaexpansionen. Jag anser det emellertid vara synnerligen värdefullt alt ävenfortsättningsvis vid överläggningar med företrädare för kommunsektorn kunnadiskutera den kommunala sektorns utveckling och de åtgärder som kan varanödvändiga för alt uppnå en samhällsekonomiskt acceptabel utvecklingslakt.Sådana överläggningar bör vara ett regelbundet återkommande inslag vid beredningav frågor som rör den kommunala ekonomin. senast har överläggningar ägt rumi början av innevarande höst om bl.a. effekterna på kommunsektorn av deförslag som framläggs 1 denna proposilion. Jag anser alt en viktigutgångspunkt för statens åtgärder bör vara att sä långt möjligt överlåta ätkommunerna att göra de nödvändiga avvägningarna mellan olikaverksamhetsomräden. Statsmakternas åtgärder bör således i första hand inriktaspä alt påverka det totala finansiella utrymme som slår lill kommunernasförfogande. Del är av största betydelse all statens kostnadsdrivandedetaljreglering av olika verksamheter så långt möjligt upphör. Jag vill härerinra om den särskilda arbetsgrupp inom kommundepartementet som har lilluppgift att rensa ut sädana statliga normer etc. som är koslnadsdrlvande. Enviklig utgångspunkt för denna översyn bör vara den allmänna kompetens somenligt kommunallagen tilldelats kommunerna. Kompletterande detaljreglering böri princip förekomma endast när särskilt starka skäl härför kan åberopas. Vären (prop. 1979/80:90, FIU 1979/80:25, rskr 1979/80:287) om åtgärder föratt dämpa den kommunala sektorns ökningstakt . Dessa ätgärder innebaratt det finansiella utrymmet reducerades genom att vissa specialdestineradestatsbidrag slopades som skatteutjämningsreformens genomförandefördelades över tre i stället . Vissa av de åtgärder som jag tidigarehar berört och som resp. statsråd senare i detalj kommer alt redovisa harmotsvarande effekter för del finansiella utrymmet för är 1981 och därefter. Deav den urtima riksda- 1980/81:20 102 gennyligen beslutade åtgärderna får också effekter pä del finansiella utrymmetinom den kommunala sektorn. Jag vill starkt betona viklen av att kommunerna ochlandstingskommunerna inle genom höjda skattesatser eller ökad upplåningkompenserar del inkomstbortfall och de ökade kostnader som blir resultatet avdessa åtgärder, eller av en eventuellt någol långsammare utveckling av detkommunala skatteunderlaget. I stället måsle det leda lill omprövning ochomprioritering i enlighet med de riktlinjer som drogs upp för den kommunalaekonomin i årets komplelteringsproposition. De uppgifter som föreligger omskallehöjningar för tyder på ökningar av en storleksordning som, om degenomförs, kan försvåra en rimlig avtalsuppgörelse . Det äralltså av största vikt att budgetarbetet i kommuner och landstingskommuner nubedrivs så all skattehöjningarna kan begränsas ytterligare. Jagvill med vad jag här har anfört understryka betydelsen av en fortsall ochsnabbare uppbromsning av tillväxten i kommunernas och landstingskommunernasverksamhet. Enligl min mening mäste vi en helt annanattityd till hur olika behov skall kunna tillgodoses inom ramen för de ytterstbegränsade resurser som slår till buds. Det senasle årel har ocksä en sådanomsvängning kommit lill uttryck i statsmakternas hållning till den kommunalasektorn. I såväl kompletteringspropositionen som vid riksdagensställningstagande till denna och till propositionen om kommunalekonomiskafrågor uttalas entydigt att staten måste avslå frän alt lägga påkommuner och landstingskommuner nya uppgifter och att staten måste befriakommunerna och landstingskommunerna från vissa av de åtaganden och uppgörelsersom gäller. har för sin del särskilt framhållit alt det inle kanuteslutas att redan fattade reformbeslut kan behöva omprövas för alt nå denerforderliga dämpningen av den kommunala utgiftsökningen. Jag vill här nämnaatt på skolans område kommer statsrådet senare denna dag föreslå att entidigare beslutad utökning av förstärkningsresursen i ej genomförs. Jagvill avslutningsvis framhälla att det faller ett mycket stort ansvar pä deenskilda kommunerna och landstingskommunerna att anpassa sin verksamhet tillde samhällsekonomiska förutsättningarna. Staten måste givetvis medverkahärtill, bl.a. genom all avstå från att lägga pä nya uppgifler på kommunernaoch genom att ompröva bäde vissa tidigare givna uppgifter och kosinadsdrivandenormer. Kan inte resultat uppnäs genom dessa åtgärder kommer statsmakterna alltvingas till mer långtgående ingrepp. kommer att utvisa omsådana åtgärder blir nödvändiga för att anpassa volymutvecklingen lill desamhällsekonomiska förutsättningarna.