prop · G40328 · 1980-12-31 00:00:00 — Som har framhållits i propositionen medförslag till sekretesslag m. m. talar emellertid hänsynen till enskildasinlegritetföratt en sådan skönsmässig avvägning inte bör göras i de allmännaförsäkringskassorna. Frågan om i vilka fall en försäkringskassa skall få lämnasekretess-skyddade uppgifter till andra myndigheter bör regleras särskilt. Jagämnar senare föreslå regeringen att de nödvändiga föreskrifterna ges i ensärskild förordning. Bestämmelser om upplysningar från försäkringskassa finnsredan nu i lagen om allmän försäkring. Den allmänna skallenligt 18 kap. 5 § tredje stycket fillhandagå myndigheter, försäkringsinrältningaroch arbetsgivare med yttranden och upplysningar, om det inle finns hinder motdet enligl lag eller författning eller det uppkommer mer betydande 1980/81:28 25 olägenhet för kassan. 1 15 kap. 4 och 5 §§ den nyasekretesslagen finns bestämmelser om myndigheternas upplysningsskyldighetgentemot allmänheten och om deras skyldighet att tillhandagå varandra meduppgifter. Det finns då inte längre tillräckliga skäl att ha kvar bestämmelseni lagen om allmän försäkring. Av 18 kap. 5 § tredje slyckel återstår därefterföreskriften att en myndighet som handhar arbetslöshetsförsäkring eller ettlokalt organ som sägs i 1 kap. 2 § inte får vägras begärt biträde av denallmänna , I samband med socialljänstreformen (prop, 1979/80:1) harbeslutats att det i tredje stycket skall las in även en hänvisning till 57 § iden föreslagna socialtjänstlagen om rätt för socialnämnden all av en allmänförsäkringskassa erhålla uppgifter om ekonomisk hjälp som har lämnats fillenskild. Eftersom uppgiftslämnande från försäkringskassorna till andramyndigheter förutsätts bli behandlat särskilt i en förordning, bör hänvisningentill 57 § socialtjänstlagen ulgå ur lagen om allmän försäkring. En motsvarandehänvisning kan göras i förordningen. Ändringarna av 18 kap. 5 § i samband med socialljänstreformenhar promulgerats (1980:623). De träder i kraft . De ändringari lagen om allmän försäkring, som föreslås i förevarande ärende, skall träda i kraflden och bör delas upp i två lagförslag. Orsaken till dennauppdelning är av lagteknisk natur och framgår närmare av specialmotiveringen,avsnitt 6.6. I enlighet med vad jag har anfört nu har det inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i smittskyddslagen(1968:231), 2. lag om ändring i förordningen(1961:87) om registrering och mönstring av sjömän (mönstringsförordningen), 3. lag om ändring i lagen (1964:542)om personundersökning i brottmål, 4. lag om ändring i lagen (1966:301)om rätlspsykiatrisk undersökning i brottmål, 5. lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl., 6. lag om ändring i lagen (1980:12) omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården, 7. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 8. lag om ändring i lagen (1980:623)om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslagen har upprättals i samråd med statsrådet , 1980/81:28 26 chefen för belräffande 2,chefen för beträffande 3 och 4, chefen försocialdepartementet beträffande 7-8, Förslagen bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga. 6.1 Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen(1968:231) Som framgår av den allmänna motiveringen är ändringen närmastav teknisk natur. Den hittillsvarande bestämmelsen att läkaren äger anmälasådan brottslighet som här avses har med hänsyn lill 14 kap, 1 § andra meningensekretesslagen ändrats så att läkaren skall vara skyldig att göra anmälan. Som hitlillsskall det emellertid i första hand ankomma på läkaren alt bedöma om anmälanbehöver göras. Det har därför angetts att anmälan skall vara påkallad för attförhindra att brottsligheten fortsätter. 6.2 Förslaget till lag om ändring i förordningen(1961:87) om registrering och mönstring av sjömän (mönstringsförordningen) Som framgår av den allmänna motiveringen är ändringennärmast av teknisk natur. Med hänsyn till utformningen av den nyasekretesslagen, främst 14 kap. 1 § andra meningen, måste ett sådant uppgiftslämnandesom del här är fråga om grundas på en skyldighet att lämna uppgift. Avsiktenhar emellertid inte varit att tillägga läkaren en ökad anmälningsskyldighet.Skyldigheten att göra anmälan har därför inte gjorts absolut. I andra styckethar särskilt angetts att läkaren med hänsyn till omständigheterna i detsärskilda fallet får underlåta att göra anmälan. Det ankommer alltså på läkarenatt bedöma om en anmälan skall göras. Vid den bedömningen har naturligtvis denfara eller det men som själva hälsotillståndet kan medföra i sjömannensyrkesutövning stor betydelse. Men redan den omständigheten att en anmälan kanmotverka vården eller behandlingen av patienten genom att den inverkar pårelationen mellan läkaren och patienten kan vara skäl att underlåta anmälan.Här kan vidare hänvisas till prop, 1978/79:19 om hälsoundersökning av sjöfolk,enligt vilken anmälan bör göras framför allt när lider av allvarligpsykisk sjukdom eller visar tydliga tecken på alkohol- eller narkotikamissbruk. 6.3 Förslagen till lagar om ändring i lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål och lagen (1966:301) om rättspsykiatriskundersökning i brottmål Det primära motivet för att införa dessa regler har intevarit att skapa förändring i bestående förhållanden inom berörda områden av hälso-och Prop,1980/81:28 27 Reglerna, som saknarmotsvarighet i gällande rätt såvitt gäller upplysningar till läkare, har istället blivit nödvändiga som en följd av de nya sekretessreglerna på dessaområden, vilket framgår av de allmänna övervägandena. Detförutsätts i lagtexten att uppgifterna för alt lämnas ut behövs för de angivnaändamålen, I allmänhet måste den utlämnande myndigheten utgå från att begärdauppgifter behövs. Det ligger i sakens natur att uppgifter med stöd av de nuföreslagna reglerna skall lämnas till den som utför undersökningen ellerbiträder med denna. Den kommunala familjerådgivningen med dess särskildaförtroendesekretess omfattas inte av uppgiftsskyldighelen. De här föreslagna reglerna utesluter naturligtvis inte altuppgifter inhämtas även från annat håll, om det kan ske med hänsyn bl.a, lillsekretessregler eller regler om tystnadsplikt, I allmän verksamhet som inte omfattas av denna särskildauppgiftsskyldighet skall uppgifter lämnas ut om det kan ske med hänsyn till enintresseavvägning enligt 14 kap, 3§ sekretesslagen. Det har förutsatts attbehövliga uppgifler från t,ex, kriminalvården, arbetsförmedlingen ochskolväsendet därigenom blir tillgängliga, I detta sammanhang har inte upptagits frågor omuppgiftsskyldighet för sjukvården i enskild verksamhei, exempelvis enprivatpraktiserande läkare. 6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. Enligl denna paragraf har patienten rätt till informalionom sitt hälsotillstånd och den vård som kan ges, Hitfills har denna rättbegränsats med hänsyn till att informationen inle bör motverka ändamålet medvården. Genom den nya sekretesslagen införs (7 kap, 3 §) en regelenligt vilken sjukvårdssekretessen i det allmännas verksamhet gäller också iförhållande till patienten själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, omdet med hänsyn lill ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerligvikt att uppgiften inte lämnas till honom. Vidare föreskrivs genom 7 kap, 6§sekretesslagen sekretess till skydd för en uppgiftslämnare. Skyldigheten att informera en patient blir genomförevarande ändring begränsad så att den överensstämmer med dessa regler isekretesslagen och dess motsvarigheter i 6 § och 6 a § i förevarande lag. Genomdenna huvudsakligen redaktionella ändring understryks att det måste föreliggatungt vägande skäl för att en patient skall undanhållas uppgifter om sitt egethälsotillstånd. 1980/81:28 28 Denna paragraf har genom tillägget i tredje stycket - atti det allmännas verksamhet tillämpas i stället sekretesslagen begränsats lillatt i fortsättningen gälla endast hälso- och sjukvårdspersonalen i enskildverksamhet, exempelvis privatpraktiserande läkare. Liksom i sekretesslagen görs i princip inte någon skillnadmellan uppgift lämnad i förtroende och annan uppgift. Huvudregeln i första styckeiinnehåller endast den allmänna begränsningen, att uppgift inle får lämnas obehörigen.Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 3) torde en viss ledningvid bestämmelsens tillämpning kunna sökas i de mera utförliga reglerna isekretesslagen. Uppgiftsskyldighet i lag eller förordning brytertystnadsplikten i motsats till en skyldighet i lägre författning. En föreskriftfrån myndighet om uppgiftsskyldighel, som inle har stöd i lag eller förordning,bryter således inte tystnadsplikten, Uppgiftslämnande på grund av en föreskriftfrån en myndighet kan dock vara behörigt på annan grund än en i lag ellerförordning föreskriven konkret uppgiftsskyldighet. Som exempel kan nämnasuppgifter lill tillsynsmyndighet när uppgiften behövs för tillsynen. Andra stycket, som har utformats efter mönster av 7 kap, 3§ sekretesslagen, innebär att tystnadsplikt gentemol den enskilde själv fåråberopas endast om det föreligger lungt vägande skäl, Denna regel motsvarar bestämmelsen i 7 kap, 6 §sekretesslagen och får här belydelse för den enskilda vården, Belräffande denärmare motiven för bestämmelsen kan hänvisas till prop, 1979/80:2 s, 186 ff. Även om en regel som den förevarande har störst betydelseinom den allmänna vården, kan det även inom den enskilda hälso- och sjukvårdeni vissa situationer uppkomma behov av att skydda en uppgiftslämnare. Exempelviskan en anhörig lill en patient ha lämnat uppgifter lill en läkare, som harfunnit skäl att utfärda ett vårdintyg för patienten enligt lagen (1966:293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Sådana uppgifter kanåtminstone delvis vara av det slag att uppgiftslämnaren behöver skyddas enligtdenna paragraf, Ändringarna i denna paragraf är en följd av den anpassningtill sekretesslagen som har gjorts i 5, 6 och 6 a §§, Att en journal innehålleruppgifter som inte får lämnas ut enligt nämnda paragrafer, innebär inle attandra uppgifter i journalen får undanhållas patienten. Att rutinmässigt undanhållapatienten journaluppgifter med slöd av 6 a § är inte lilllåtet. Det måstefinnas ett verkligt behov av skydd för uppgiftslämnaren i del enskilda fallet. 1980/81:28 29 Ändringen är av redaktionell natur och en följd av att 14§ förvaltningslagen (1971:290) har ändrats i samband med den nya sekretesslagsfiflning- Ändringen är av redakfionell natur, 40 b § lagen(1937:249) motsvaras utan ändring i sak av 15 kap. 7 § den nya sekretesslagen. 6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:12) omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården Här hänvisas till de allmänna övervägandena, avsnitt 3. 6.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring och förslaget till lag om ändring i lagen (1980:623) omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Som har nämnts i slutet av avsnitt 4 har ändringarna ilagen om allmän försäkring delats upp på två lagförslag. Anledningen ärlagtekniska komplikationer som har sin grund i uppskovet med socialtjänstlagensikraftträdande till . Det första (lagförslag 7 i bilagan)innehåller en ny paragraf, 9 a §, i 20 kap. Av det andra förslaget (lagförslag8 i bilagan) med ändring i den lagändring som har gjorts genom socialtjänstreformenframgår den nya lydelsen av 18 kap. 5 § . 18 kap. 5 § Som framgår av den allmänna motiveringen har förstameningen i tredje styckei fått utgå eftersom den har ersatts av de nya bestämmelsernai 15 kap. 4 och 5 §§ sekretesslagen. Som skall gälla alt kassan imöjlig män skall visa tillmötesgående exempelvis om en arbetsgivare påkallarbiträde i en angelägenhet som rör hans sociala skyldigheter mot anställda. Hänvisningen till 57 § i socialtjänstlagen, som harinförts alt gälla fr.o.m. , har fått ulgå med hänsyn fill attregeringen nu förutsätts utfärda en förordning om utlämnande av uppgifter frånde allmänna försäkringskassorna till andra myndigheter. Enligt övergångsbestämmelserna till socialtjänstlagen(1980:620) upphävs lagen om socialregisler när socialtjänstlagen träder i kraftden . Genom lagen (1980:623) om ändring i lagen om allmänförsäkring har därför upphävt den fidigareföreskriften i 18 kap. 5 § andra stycket om skyldighet att tillställasocialregister uppgifter. När nu tredje stycket ändras fr,o,m, måslesamtidigt föreskriften i andra 1980/81:28 30 stycket återinföras alt gälla , Därefter fåralltså skyldigheten att tillställa socialregistret uppgifler enligt sislameningen i andra stycket rensas ut ur 18 kap, 5 § genom en ny lagändring. 20 kap, 9 a § Första stycket reglerar uppgiftslämnande till enskilda. angivna fallen inskränks den sekretess som kommer att gälla enligt 7 kap, 7 §första stycket sekretesslagen. Delta gäller inte bara belräffande ärendenenligt lagen om allmän försäkring ulan även i fråga om annan lagstiftning somnämns i 7 kap, 7 § första stycket sekretesslagen. Bestämmelserna har i förstahand betydelse för de allmänna försäkringskassorna. Men även de andramyndigheter som avses i 7 kap, 7 § sekretesslagen kan ha att tillämpa dem. Delhar ansetts lämpligt att samla bestämmelserna i lagen om allmän försäkring. Det förutsätts i lagtexten att uppgifterna behövs hosresp, mottagare, I princip innebär detla att den utlämnande myndigheten har attgöra en prövning av behovet hos mottagaren. Bedömer den i något fall attbehovet inle finns, kan sekretessen hindra att uppgiften lämnas ut, I allmänhetmåste myndigheten utgå från att begärda uppgifter behövs för angivet ändamål, I första stycket första meningen har angetts attutlämnandet gäller uppgift om ersättning åt enskild. Detta syftar i första handpå uppgift om utgivet belopp och den period det avser, dvs, sådana uppgiftersom behövs för att t,ex, en arbetsgivare skall kunna samordna utbetalning avlön med sjukersättning. Bestämmelserna tillåter däremot inte att detaljeradeuppgifter lämnas ut om det hälsotillstånd eller de sakförhållanden i övrigtsom den enskilde exempelvis kan ha åberopat för alt få ut ersättning hosmyndigheten. Det har ansetts att det inte finns tillräckliga skäl attsärskilt reglera utlämnande av uppgifter till privatpraktiserande läkare ochtandläkare, som behöver uppgifter om en enskild för vården av denne. Attuppgifter oftast kan lämnas ul när de behövs i vårdsyfte följer av denskadeprövning som förutsätts enligt huvudregeln i 7 kap, 7 § sekretesslagen. Omdet inte kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs, får den lämnas ut. Uppgifter kan f, ö, lämnas ut med denenskildes samtycke. Inte heller utlämnande av uppgift till forskare harreglerats särskilt, I princip bör forskare inle få uppgifter, om del kanförorsaka den enskilde men. Eftersom förbehåll kan ställas upp enligt 14 kap, 9§ sekretesslagen torde dock uppgifter om enskilda oftast kunna lämnas ut förforskningsändamål även till enskilda forskare. Ett sådant förbehåll kaninnehålla en föreskrift om att uppgifterna inte får sammanställas ellerpubliceras på ett sådant sätt att de kan hänföras till vissa personer. Det kanäven inskränka den krets av personer som har rätt att ta del av uppgifterna. 1980/81:28 31 När det gäller utlämnande av uppgifler till en annanmyndighet eller en annan självständig verksamhetsgren inom samma myndighetfinns det, som framgår avde allmänna övervägandena en regel i 14 kap. 3 §sekretesslagen. Annars sekretesskyddade uppgifler kan få lämnas till myndighet efleren intresseawägning. Som har nämnts i den allmänna motiveringen skall antaletfall där en allmän försäkringskassa behöver göra en sådan skönsmässig bedömningbegränsas. Det bör ske genom att regeringen i förordning anger flertalet falldå en uppgift om enskild får lämnas till myndighet. Andra styckei syftar påmöjligheterna för kassorna alt lämna ut uppgifler efter en intresseavvägningeller med stöd av den planerade förordningen. De andra myndigheter som omtalas i 7 kap, 7 §sekretesslagen måste genom en intresseawägning bedöma om en sekretesskyddaduppgift får lämnas till en annan myndighet. Del bör erinras om att ocksåförsäkringskassan får lämna ut en uppgift till en myndighet om den finner detförenligt med en sådan intresseawägning, alltså även om uppgiftslämnandet inteskulle vara reglerat i förordning, Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagenfill 1. lag om ändring i smittskyddslagen (1968:231), 2, lag om ändring i förordningen(1961:87) om registrering och mönstring av sjömän (mönslringsförordningen), 3, lag om ändring i lagen (1964:542)om personundersökning i brottmål, 4, lag om ändring i lagen (1966:301)om rättspsykiatrisk undersökning i brottmål, 5. lag om ändring i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m,fl,, 6. lag om ändring i lagen (1980:12) omförtroendenämnder inom hälso-och sjukvården, 7, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 8. lag om ändring i lagen (1980:623) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, Regeringen beslular i enlighet med föredragandenshemställan. Lag om ändring i smittskyddslagen (1968:231) Härigenomföreskrivs att 29 § smittskyddslagen (1968:231) skall ha nedan angivna lydelse. Omlänsläkare eller läkare som avses i 19 § i sin verksamhet enligt denna lagerhållit uppgift som ger anledning antaga att gärning som avses i 26 § eller i6 kap. 7 § förövats, äger han anmäla detta till åklagare. Om enlänsläkare eller läkare som avses i 19 § i sin verksamhei enligt denna lagerhållit uppgifter som ger anledning anta att gärning som avses i 26 § eller i6 kap, 7 § förövats, är han skyldig att anmäla detta tillåklagare, när del är påkaUat för att förhindra all brottsligheten fortsätter. Har någon vid förundersökning enligl 23 kap,befunnits skäligen misstänkt för brott som avses i 26 §, haråklagaren rätt att på begäran få uppgift om resultatet av läkarundersökning,som föranstaltats av länsläkare eller läkare som avses i 19 §. Har åtal väckts,har även domstolen rätt att få sådan uppgift. Denna lag träder i kraft , Lag om ändring i förordningen (1961:87) om registrering och mönstringav sjömän (mönstringsförordningen) Härigenomföreskrivs att 45 § förordningen (1961:87) om registrering och mönstring avsjömän (mönstringsförordningen)' skall ha nedan angivna lydelse. Finnerläkare vid undersökning av sjömän, att sjömannen på grund av sitlhälsotillstånd är olämplig att utöva sjömansyrket, bör läkaren göra anmälandärom till . Sådan anmälan må, omså finnes lämpligen kunna ske,begränsas att gälla yrkesutövning i viss befattning eller i -viss fart. Finner enläkare vid undersökning av en , att sjömannen på grund av sitthälsotillstånd är olämplig all utöva sjömansyrket, skaU läkaren anmäla del lillsjöfartsverket. En sådan anmälan/år, om detär lämpligt, begränsas att gällayrkesutövning i viss befattning eller i viss fart. Läkaren får med hänsyn till omständigheterna i delsärskilda fallet underiåla att göra anmälan. Denna lag träder i kraft , Förordningen omlryckl 1979:37, 3 1980/81. 1980/81:28 34 Lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i Härigenom föreskrivs alt i lagen (1964:542) ompersonundersökning i brottmål' skall införas en ny paragraf, 7 a §, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Från verksamheter där sekretess gäller enligt 7 kap. 1 §och 4 § första och tredje styckena sekretesslagen (1980:100) skall ulan hinderav sekretessen lätnnas ut sådana uppgifter om en misstänkt som behövs för enläkarintyg enligl 7 §. Denna lag träder i kraft , Lagen omlryckl 1973:1214. Lag omändring i lagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökning i Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökning ibrottmål skall ha nedan angivna lydelse. skall på begäran av undersökningsläkaren lämna handräckning om misstänkt, som är på fri fot, icke ställer sig till förfogande för rättspsykiatrisk undersökning som han skall undergå. Från verksamheter där sekretess gäller enligt 7 kap. 1 §och 4 § första och tredje styckena sekretesslagen (1980:100) skaU ulan hinderav sekretessen lämnas ut sådana uppgifter om en misstänkt som behövs för en rättspsykiatriskundersökning eller ett utlåtande från enligt denna lag. skall på begäran av undersökningsläkarenlämna biträde om en misstänkt, som är på fri fot, inte ställer sig fillförfogande för en rättspsykiatrisk undersökning som han skall genomgå. Denna lag träder i krafl , Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:11) om tillsynöver hälso-och sjukvårdspersonalen m, fl, dels att 5, 6, 9, 36 och 43 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att punkt 4 övergångsbestämmelserna skall upphöra attgälla, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 6a§, avnedan angivna Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall vinnlägga sig om att ge patienten sakkunnig och omsorgsfull vård. Han skall så långt det är möjligt utforma och genomföra vården i samråd med patienten. Han skall visa patienten omtanke och respekt. Den somhar ansvaret för vården skall, ( den mån det inte kan antas motverka ändamåletmed vården, se till att patienten får upplysningar om sitt hälsotillstånd ochom de behandlingsmöjligheter som står till buds. Om upplysningarna inte kanlämnas lill patienten skall de i stället lämnas lill en nära anhörig tillhonom. Den somhar ansvaret för vården skall, se till att patienten får upplysningar om sitthälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. Omupplysningarna inte kan lämnas till patienten skall de i stället lämnas lill ennära anhörig till honom. Upplysningar får dock inte lämnas till patienten ellernågon anhörig i den mån det finns hinder för detta i 7 kap. 3 § eller 6 §sekretesslagen (1980:100) eUer i 6 § andra stycket eller 6a § denna lag. Den som tillhör eller har tillhört hälso- ochsjukvårdspersonalen får inte röja något som i arbetel har meddelats honom iförtroende eller obehörigen uppenbara vad han i arbetel har fått veta om någonshälsotillstånd eller personliga förhållanden / övrigl. Vad som har sagts numedför dock ej någon inskränkning i den skyldighet att lämna uppgifter somföljer av någon annan författning. Den som tillhör eller har tillhört hälso- ochsjukvårdspersonalen får inte obehörigen röja vad han i sin verksamhet har fåttveta om en enskilds hälsotillslånd eller andra personliga förhållanden. Som obehörigtröjande anses inte an någon fullgör uppgiftsskyldighel som följer av lag ellerförordning. Tystnadsplikt gäller i förhållande till den vård- eller behandlingsbehövandesjälv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn tilländamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften intelämnas lill honom. I det allmännas verksamhet tillämpas i ställetbestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). Den som tillhör eller har tillhört hälso- ochsjukvårdspersonalen får inte röja en uppgift från enskUd om någon annan personshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att farauppkommer för au den som har lämnat uppgiften eller någon honom närståendeutsätts för våld eller annat aUvarligt men om uppgiften röjs. I det allmännas verksamhet tillämpas i ställetbestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). 9§ Om rätten att ta del av en journal inom den allmänna hälso-sjukvården finns det särskilda föreskrifter. Enjournal inom den enskilda hälso- och sjukvården skall på begäran av patientengenast eller tillhandahållas honom för läsning elleravskrivning på stället eller i avskrift, om det kan ske utan ati ändamålet medvården eller behandlingen motverkas eller någons personliga säkerhet sätts ifara. Enjournal inom den enskUda hälso- och sjukvården skall på begäran av patientengenast eller tillhandahållas honom för läsning elleravskrivning på stället eller i avskrift. En uppgift i journalen skall dock intelämnas ul till patienten, om det med hänsyn till ändamålet med vården ellerbehandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas.