prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — En första uppgift för kommittén harvarit alt kartlägga de problem som finns rörande förhållandet mellan statligaoch kommunala myndigbeter, 1 enlighet med vad som framhålls i direktiven harkommuner och landstingskommuner under arbetets gång på olika satt berettstillfälle att framföra synpunkler och önskemål om förenklingar. Förslagen från kommunerna ochlandstingskommunerna om förändringar spänner över flera samhällssektorer.Slatskonlrollkommiltén har inte ansett det vara möjligt alt behandla samtligafrågor som förts fram. Vissa områden har därför prioriterats iutredningsarbetet. underställning avkommunala och landstingskommunala beslut hos statlig myndighet myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd - gatu- ochväghållning. De frägor som kommiltén ansåg borde utredas i första handhar blivit föremål för särskilda förstudier. Dessa har hafl lill syfle allulgöra underlag föv diskussioner inom kommittén om reformbehovet inom de olikasakområdena. De önskemål om förändringar av den statliga tillsynen somkommuner och 1980/81:80 65 landstingskommuner fört fram har kommittén tagit upp vidöverläggningar med olika statliga myndigheter. Genom dessa kontakter harkommittén också blivit informerad om den syn på statlig styrning genomföreskrifler och råd som myndigheterna har samt om de aktiviteter som bedrivsför all la bort onödig detaljreglering. Kommitténs utredningsarbete inomolika sakområden har hillills resulterat i fyra delbetänkanden. 1 november1977 presenterade sålunda stalskontrollkommiltén två delbetänkanden: (Ds Kn1977:7) om underställning av lån och borgen och (Ds Kn 1977:8) om underställningav brandordning. 1 dessa betänkanden föreslog kommittén alt beslämmelserna ikommunallagen (1977:179) om all regeringens medgivande, utom i vissa fall,behövs för att kommun och landstingskommun skall få la upp lån och tecknaborgen mönstras ul saml all underställningsskyldigheten när det gäller kommunfullmäktigesbeslul om antagande av brandordning slopas liksom länsstyrelsernas möjlighelatt utfärda brandordning. Kommiltén behandlade i del iredjedelbetänkandel (Ds Kn 1978:3) Ökal kommunall ansvar för barnomsorgenstatskontrollen av den kommunala barnomsorgen. Kommittén konslalerade ibelänkandet all tillsynen i vissa avseenden är omotiverad och föreslogförändringar i tillsynssystemel. Vidare presenterades ett principförslag lillförenklad slatsbidragsgivning avseende kommunala förskolor och fritidshem samlfamiljedaghem. 1 del fjärde delbetänkandel (Ds Kn1979:3) Ökat kommunall väghållningsansvar har kommittén föreslagit all denuvarande statsbidragen till kommunala galor och vägar ersätts av ett mergenerellt utformat slöd och att kommunerna tar över en slörre del av ansvaretför väghållningen i tätorterna. Kommittén har vidare presenterattvå rapporter, nämligen dels (Ds Kn 1977:9) om forskning rörande statskontrollav kommunerna och landstingskommunerna, dels (Ds Kn 1979:9) om despecialdestinerade statsbidragen till kommunerna och landstingskommunerna. För alt få en systematisk medverkanfrån ämbetsverkens sida när del gäller frågan om slallig tillsyn och kontrollgenom föreskrifler, anvisningar och råd hemställde kommittén den 24 maj 1978att regeringen skulle ge de cenirala statliga myndigheterna i uppdrag att seöver gällande normer i syfle alt öka den kommunala självstyrelsen. Regeringenuppdrog enligl beslul den 26 oklober 1978 åt vissa myndigheter att tillkommundepartemenlel redovisa vidtagna och planerade åigärder. 2 Den kommunala självstyrelsens utveckling Under kommunallagarnas första lid spelade kommunerna enbetydligt mer begränsad roll än . Deras verksamhet omfattade dels lokalastatliga angelägenheter, dels frågor som kunde hänföras lill ett allmäntkompetens-stadgande om all kommunen skulle sköta sina "egna gemensammaordnings-och hushållningsangelägenheter". har kommunerna ansvarelför de flesta samhällsuppgifter som direki berör den enskilde. Socialvård ochundervisning är de viktigaste verksamheterna. 5 1980/81. 1 saml Nr 80 1980/81:80 66 dominerande uppgifi är hälso- och sjukvården. De genomgripande förändringar somkommunerna och landstingskommunerna genomgått har lelltill en betydande omslruklurering av såväl de kommunala nämnderna somförvaltningen. Strävan har varit all skapa en effektiv och enhetlig organisation.Nämndorganisationen har utvecklats på olika sätt. Behovel avsamordning och samarbele mellan nämnderna har blivit alltmer framträdande.Förvaltningsorganens organisationsstruktur (uppdelning på kontor, avdelning,sektion etc) i kommuner och landstingskommuner har successivt anpassats tillnya behov. Förvissa samhällsuppgifter behöverkommuner och landstingskommuner samarbeta. I många fall sker del genom ettcivilrättsligt avlal. När del är fråga om mer permanent samverkan sker delta iform av kommunalt bolag, stiftelse eller kommunalförbund. och är privaträttsliga sammanslutningarmed resp. kommuner och landstingskommuner som medlemmar. Kommunförbundens uppgifi all bevakade kommunala intressena genlemol statsmakterna och samhällel i övrigl sker påolika säll. Kommunförbunden bidrar med sina resurser lill den kunskap ochkapacitet som kommunerna och landstingskommunerna lolall förfogar över. 3 Olika former av statskontroll Statens tillsyn och kontroll över kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhei uiövas i olika former. Del mest vidsträcktatillämpningsområdet har den statskontroll som utlöses på enskilds initiativgenom besvär över ett kommunall eller landslingskommunall beslul. Besvär somanförs med stöd av kommunallagen, s. k. kommunalbesvär, är den konlrollform sominnebär del minsta ingreppet i den kommunala självstyrelsen. En mer ingåendekontroll kommer lill slånd genom s. k. förvallningsbesvär, som anförs med slödav specialförfatlningar. Vissa beslut av kommuner ochlandstingskommuner prövas och fastställs av regeringen eller annan statligmyndighet genom underslällning. Exempel på sådana ärenden utgör antagande avkommunala stadgor, planläggnings-beslut och beslul om vissa avgifter. Effeklivitetskontroll sker med stödav olika specialförfatlningar. som ålägger kommunerna och landstingskommunernaalt svara för vissa förvaltningsuppgifter och som föreskriver slallig tillsynöver alt uppgifterna fullgörs på ett lillfredsslällande säll. Exempel på sådanreglering erbjuder hälsovårdsstadgan och brandsladgan. En mycket långtgåendestyrning är möjlig genom att slalen inom vissa verksamhetsgrenar kan bestämmaöver resurstilldelningen lill kommuner och landstingskommuner. Exempel påekonomiska styrmedel är investeringsavgifter och statsbidrag. Genom lagstiftningen ges oftacentrala ämbetsverk befogenhel alt utfärda lillänipningsföreskrifier. Dennaanvisningsverksamhel är på vissa områden av betydande omfallning och ulgör ellväsentligt statligt styrinstrument över kommunerna och landstingskommunerna. 1980/81:80 67 4 Minskad underställning av kommunala ochlandstingskommunala beslut Underställningsförfarandet intar en klar särställningbland alla de olika former av slallig tillsyn av verksamhei som-i dagförekommer. Del normala är att statlig kontroll av kommunala ochlandstingskommunaia organs sätt att fullgöra uppgifler som slalen ålagt demsker försl sedan kontrollåtgärder har påkallats genoin besvär eller när någotmissförhållande har uppstått eller kan befaras uppslå.Underslällningsinslilulel utmärks däremol av att det kommunala ellerlandstingskommunaia beslutet blir juridiskt gällande försl sedan prövning ochgodkännande har sketl av slallig myndighet. Enligl Slalskonlrollkommillénsmening är del uppenbari att underslällningsförfarandel med dess karaktär avgenerell statskontroll allmänt sett mindre väl överensstämmer med en modern synpå samspelet mellan å ena sidan statliga och å andra sidan kommunala ochlandstingskommunala organ. Underställningsförfarandet har dock delvis lillsyfte all garantera laglighel och skälighet hos de kommunala besluten samt denenskildes rättssäkerhet och lika tillgång lill samhällsservice.Förutsättningarna för en vidgad självstyrelse har ökal genom all dekommunala förvaltningsorganen fått större resurser och därmed också bällrebeslulsunderiag. Underslällningsförfarandel harpåtagliga nackdelar. 1 alla de ärenden där faslslällelsemyndighelen utan sakligändring fastställer det kommunala eller landstingskommunala beslutet innebärunderslällningsförfarandel en onödig administrativ omgång. Förfarandet kanibland skapa byråkrati och en orationell handläggning som givelvis även harnegativa kostnadseffekter. Stalskontrollkommiltén har kartlagtalla underställningsbestämmelser, som av kommunerna och landstingskommunernauppfattas som onödig statskontroll. Mol bakgrund av denna samlade bild avunderställningsinslitutel har kommittén övervägt behovel av förändringar. Dengrundläggande utgångspunkten vid genomgången har varit all underslällningendast bör komma lill användning i undanlagsfall där andra tillsynsformer eflernoggrant övervägande bedömts vara otillräckliga. 1 följande fall harstatskontrollkommitlén föreslagit all underslällningsskyldighelen las bort - beslut omianspråklagande av medel ur kapitalfond - beslut omkommunal beredskapsplan - beslul ominstruktion för skolchef och biträdande skoldirektör - beslut om ny,till- eller ombyggnad av skolhus för gymnasieskola inom landstingskommunensverksamhelsområde - beslul omreglemente för folkhögskola med kommun eller landstingskommun som huvudman. Statskontrollkommitlén har lämnal synpunkler påytterligare ell tjugotal olika bestämmelser om underslällning. Samtliga dessaligger inom sakområden som andra statliga kommittéer givits i uppdrag allulreda. 1980/81:80 68 för kommiltén anges all förändringar som kan görasoberoende av överväganden inom andra sakområden i första hand skall övervägas.Slatskonlrollkommiltén har därför avstått från alt lägga förfatlningsförslagnär del gäller underställning som ryms inom andra kommittéers sakområden. 1dessa fall har i stället allmänna synpunkter på underslällningsförfarandelredovisats. Statsbidragen kan indelas i två huvudgrupper, nämligenallmänna bidrag och specialdestinerade bidrag. Det allmänna bidraget ulgör etttillskoll till den kommunala ekonomin ulan särskilda förbehåll belräffandemedlens användning. Det specialdestinerade bidraget ger slöd åt en visskommunal verksamhei. De specialdestinerade bidragen kandelas in i investerings- och driflbidrag. Dessa kan i sin lur delas in iföljande tre kategorier - avlösnings- ochavialsbidrag. Slatskonlrollkommilléns studium avstalsbidragsreglerna visar alt syslemet med speciella slatsbidrag ärförhållandevis komplicerat. Antalet bidrag är slorl och varje bidrag ärreglerat i en särskild författning. Många bidrag utgår till relativi begränsadekommunala verksamhetsområden. För en del speciella statsbidraggäller alltjämt ganska detaljerade beslämmelser, som enliglslalskontrollkommitléns mening verkar onödigt styrande på verksamhetensutformning och innehåll. Detla gäller också i fråga om föreskrifter ochanvisningar med långtgående krav på delaljredovisning av kostnader m. m. ochmed inslag av kontroll från vederbörande myndigheters sida. Andra bidrag återulgår i mer schabloniserade former, dvs. ulan slörre delaljredovisning ochkostnadskontroll. När del gäller att få till slåndförenklingar i de specialreglerade statsbidragen är det möjligt all gå fram påolika vägar. Följande alternativ eller kombinafioner därav kan övervägas. Avveckling avanläggningsbidrag, där driflbidrag ulgår, genom alt del lill driftbidragelläggs ett belopp för en periodiserad anläggnings- eller lokalkostnad a Bidragsunderlaget för vissakostnadsrelaterade bidrag, t. ex. för äldrevård, nyklerhetsvård, viss övrigsocialvård bör göras lättare att la fram, precisera och redovisa Slopande eller begränsningav vissa kostnadsredovisningar, specifikatio ner och liknande uppgifter. Slatskonlrollkommiltén föreslår att regeringen ibudgetanvisningarna ger myndigheterna i uppdrag all i samband med deras arbetemed anslagsfram- 1980/81:80 69 ställningar avseende statsbidrag se överstatsbidragsförfaltningar, tillämpningsföreskrifter och anvisningar i syfleatt åstadkomma förenklingar såväl för de kommunala huvudmännen som förmyndigheterna själva. Enligl slalskonlrollkommilténsuppfallning bör följande statsbidrag omgående övervägas av resp. myndigheter,nämligen slatsbidrag lill - vårdanstalteroch inackorderings/behandlingshem för alkoholmissbrukare När del gäller statsbidragen till undervisningsväsendel såhar bl. a. skoladministrativa kommittén föreslagit förenklingar avdessa. Slatskonlrollkommiltén vill isammanhanget fästa uppmärksamheten på all kommunerna och landstingskommunernaofta råkar i likvidiletssvårighe-ter p.g.a. all vissastatsbidragskonslruklioner inle medger alt förskott utbetalas eller innebär attförskoll ulgår med alltför låga belopp. lämpligt tillvägagångssätt för attkomma tillrätta med dessa problem kan enligt kommittén vara att en särskildarbetsgrupp tillsälts med företrädare för kommundepartemenlel,budgetdepartementel och de båda kommunförbunden, som skall ha lill uppgifi attkartlägga problemen och överväga möjlighelerna lill förändringar. 6 Statsbidragsberättigade kommunala arbeten revisorer har granskal del sätt på vilketstatliga bidrag lill kommunala invesleringar har utnyttjats. Särskild hänsynhar därvid lagils till effektivitet och koslnader. Granskningspromemorian(4/1977) Slalsbidrags-berälligade kommunala arbeien har remissbehandlats ochöverlämnats lill regeringen som beslutade att överlämnaärendet lill stalskontrollkommiltén. I granskningspromemorian redovisadeundersökningarom kommunernas val av regiform och upphandling tyder på all det imånga kommuner varit brisler i beslutsunderlaget. Revisorerna är därför av denuppfallningen att det vore värdefullt om allmänna riktlinjer för valet mellanolika regiformer utarbetades med syfte att eliminera olikheter ikonkurrenssituationen. Dessa riktlinjer borde innefatta vissa allmännarekommendationer om kalkylunderlag. All ställa krav på särskilda systemför kostnadskalkylering och kostnadsredovisning liksom andra formella kravrörande handläggningen av bidrags- 1980/81:80 70 berättigade byggnads- och anläggningsarbeten finnerkommittén direki olämpligt. Sådana krav skulle i många fall leda till en onödigbyråkratisk hantering och således molverka kravet på effektiv användning avoffentliga medel. Stalskontrollkommiltén föreslår allregeringen ger statens råd för byggnadsforskning i uppdrag alt i samråd medvägverket, och representanter för kommunerna ochlandstingskommunerna utarbeta underlag för fortbildning om kostnadskalkyleringoch kostnadsredovisning m. m. av byggnads- och anläggningsarbeten. 7 Begränsning av myndigheternas föreskrifter, anvisningaroch råd En belydande del av den statliga tillsynen och kontrollenav kommunerna och landstingskommunerna sker genom de statliga myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd. Grunden för myndigheternas befogenheter idetta avseende finns bl. a. i resp. myndighels inslruklion samt i lagar ochandra författningar som reglerar olika kommunala och landstingskommunalaverksamhetsområden. Kommittén föreslår all det i ensärskild förordning föreskrivs att statliga myndigheter skall la bort sådanaföreskrifter, anvisningar och allmänna råd som kan ansesnödvändiga. Syftet skall vara all stärka den kommunala självstyrelsen.Resultatet av översynen föreslås redovisas till regeringen senasi den 1 juli1983.1 översynsarbelet är det av vikt att samråd sker med företrädare förkommuner och landstingskommuner. Kommuner och landstingskommuneruppfattar ibland utfärdade anvisningar och råd som mer bindande än vad somfrån myndigheternas sida varit avsikten. Terminologiska oklarheter bidrar på såsätt till en mer omfattande statlig kontroll och styrning än som avsetls. Kommittén anser all begreppenföreskrifler och allmänna råd är fulll tillräckliga. Kommittén föreslår därförall myndigheterna genom en särskild förordning åläggs att mönstra ut begreppetanvisningar ur sina författningssamlingar. I 9 §förfatlningssamlingsförordningen finns bestämmelser om att vissa ceniralamyndigheter skall ge ut författningssamlingar. Dessa skall ha visst iförordningen föreskrivet utseende. Det förekommer dock alt publiceringen avmyndigheternas författningar inle sker på föreskrivet sätt. Detla är enligtkommitténs mening otillfredsställande. De myndigheter som berörs av det anfördabör därför i samband med alt begreppet anvisningar byts ut också ta upp den härfrågan. Myndigheternas rätt att utfärdaföreskrifter, anvisningar och råd begränsas genom en särskild kungörelse.Kungörelsen innebär att myndigheterna inte utan regeringens medgivande fårutfärda sådana föreskrifter, anvisningar eller råd som kan påverka gällandestandard eller tillämpade normer, om delta i mer än oväsentlig grad kan ledatill kostnadsökningar i den verksamhei som berörs. En liknande begränsning imyndigheternas verksamhet måste anses väl så motiverad för att förhindra attinskränkningar görs 1980/81:80 71 i den kommunala självstyrelsen. Stalskonlrollkommillénanser därför all begränsningskungörelsen bör ändras så det anges all ävenstalskonlrollaspekterna skall beaklas då föreskrifler och allmänna rådutfärdas. 1 likhei med vad som gäller då deekonomiska konsekvenserna av föreskrifler och råd skall bedömas, kanstatskonlrollaspeklerna inle prövas på ett allsidigt sätt utan all de somberörs ges tillfälle all framföra sina synpunkter. Slalskonlrollkommillénföreslår därför all del i begränsningskungörelsen föreskrivs all slalligmyndighet som meddelar föreskrifler eller råd alllid skall samråda med berördaparter, såvida inte regeringen förordnal annat. En sådan samverkan kan även sessom ett led i strävandena att fördjupa demokratin i samhällel. När del gäller samråd om normer avseende administrativarutiner i anslutning lill ansökan, utbetalning och kontroll av statsbidrag harde erfarenheler som slalskonlrollkommillén vunnii under utredningsarbetet gettvid handen all myndigheternas kontakter med företrädarna för kommunerna ochlandstingskommunerna varil otillräckliga. Kommittén föreslår därför attbegränsningskungörelsen kompletteras med en ny paragraf där del klart anges allmyndigheterna innan beslul fattas om nya eller ändrade föreskrifter eller rådsom gäller statsbidragens administration skall höra företrädare för kommunernaoch landstingskommunerna. När medborgarna ställer krav på insatser av samhälletriklar sig deras krav ofta inle mol någol specielll samhällsorgan. 1 ställetbelraklas samhällel som en helhet där staten, kommunerna ochlandstingskommunerna ingår och samarbetar. Samhällsbyggandet är lika mycketkommunernas och landstingskommunernas som statens uppgift. Den offentligaverksamheten kan således betraktas som en enhet. Detta innebär att enlångtgående samordning av de olika samhällsorganen krävs. En annangrundläggande förutsättning för en målmedveten reformpolitik är all del råderbalans i samhällsekonomin mellan anspråk och resurser. Samordningen av deolika delarna av samhällsverksamheten måsle därför tillkomma staten för allnödvändiga avvägningar skall kunna göras om fördelningen av samhällets resurser. kan det konstateras allkommunal självstyrelse är den form av decentraliserad samhällsförvaltning somkommil all betraktas som ett nödvändigl fundament i den svenska demokratin.Genom den kan demokratins idé om människornas medinflytande på angelägenhetersom berör dem förverkligas i vid omfattning. Kommunerna ochlandstingskommunerna måsle ha en stark slällning om samhällsverksamheten skallkunna ulformas nära de enskilda människorna. De enskilda människorna har krav pårättssäkerhet, sysselsättning och lika tillgång till samhällsservice. Slalenmåsle därför kunna påverka - och i viss mån också styra - den kommunalaverksamheien. Del är dock knappasl möjligl all slälla upp någon allmängiltigprincip som kan lillämpas vid ställningstaganden lill ulformningen av statenstillsyns- och konirollfunkiio-ner. En avvägning mellan delvis motstridigainlressen måsle komma lill stånd Prop.1980/81:80 72 Slalskonlrollkommillén har visathur arbetel med all successivt reformera formerna för slatens tillsyns- ochkontrollfunktioner kan läggas upp. För alt del fortsalla förändringsarbelelskall kunna bedrivas med nödvändig överblick och fasthet är det angeläget atten samordnande bevakning av formerna för statens tillsyn över kommunerna ochlandstingskommunerna sker inom . Frågan om förhållandel mellan statliga och kommunalamyndigheter bör enligl slalskonlrollkommilléns mening normalt prövas i sambandmed att sakområdet utreds. kan, som kommittén lidigare diskuterat, skeinom de statliga myndigheterna i samband med översyn av myndigheternasföreskrifter och råd eller då nya föreskrifler och råd utarbetas. Det bör ävenregelmässigt ske i samband med alt en slallig kommitté utreder ett sakområdesom berör kommunerna eller landstingskommunerna. Mol den bakgrunden föreslårkommiltén alt tilläggsdirektiv utfärdas till samtliga kommittéer med uppgiftatt pröva frågan om statskontrollens utformning. Enligl slatskonlrollkommillénsuppfattning är del av ulomordenlligl slor vikt att även effekterna av olikakommilléförslag när del gäller den kommunala självstyrelsen redovisas ibetänkanden. 1 delta hänseende framläggs förslag till ändring ikommilléförordningen (1976:119). sådant obligatoriskt krav för kommittéeroch särskilda utredare ger ökade möjligheter att på ett samordnat säll inomregeringskansliet bevaka formerna för statens tillsyn över kommunerna ochlandstingskommunerna. Arbelel med all reformera formernaför statens tillsyns- och kontrollfunktioner måsle bedrivas på ell sådant sällatt problemen fortlöpande kan lösas. De centrala ämbetsverkens överblick ochkunskap är därvid av stor belydelse. Statskontrollkommitlén föreslår därförgenom tillägg i allmänna verksstadgan (1965:600) att myndigheterna inom sinaområden skall verka för att öka den kommunala självstyrelsen. 1980/81:80 73 Sammanställning av remissyttrandena över statskontrollkommitténsslutbetänkande (SOU 1980:10) Ökad självstyrelse Efter remiss har yllranden överbelänkandel avgells av ombudsmän (), kammarrätten i ,, överbefälhavaren, civilförsvarsslyrelsen, ,, , stålens vägverk, slatenstrafiksäkerhetsverk, Iransporlrådel, slalskonlorel, riksrevisionsverkel.riksskatteverket. , och statens historiska museer,universitets- och högskoleämbetet, , ,, slatens pris- och kartellnämnd, ,arbelsmarknadsslyrelsen. arbelarskyddsstyrelsen, slatens invandrarverk,." statens planverk, slatens lantmäteriverk, statensindustriverk, statens brandnänmd. ,länsstyrelserna i . , , , , , Väslernorrlands. Jämllands ochNorrbottens län, kommunaldemokraliska kommittén (Kn 1977:07),landstingskommunerna i , , . Östergötlands.Jönköpings, , , . , , ,, , , . Gävleborgs.Västernorrlands, Jämllands, och . ,, , . , ,, . , , , . , ,, , . , , , ,. ,(). (), . hantverks- och industriorganisation -Familjeföretagen (SHIO), . CentralorganisationenSACO/SR. i (LO), (), ArkitekiFörbundet och (). har bifogat yllrandenfrån landsarkiven i . , och , Universitets- ochhögskoleämbetet har överlämnat yllranden från universiteten i . Universiteten har i sin tur bifogat yttranden, universiteteti från statsvetenskapliga insfitufionen och institutionen försocionomulbildning - Prop.1980/81:80 74 , i från juridiska ochsamhällsvetenskapliga fakultetsnämntlerna. i fränförelagsekonomiska och nationalekonomiska institutionerna och iUmeå från samhällsvetenskapliga fakullelsnämnden. Länsstyrelserna iSödermanlands, , och har bifogat yttranden frånvägförvaltningen i resp. län. Länsstyrelserna i och län hardessutom bifogat yttranden från länsskolnämnden i resp. län.Centralorganisationen /SR har ulan eget ställningstagande hänvisat till ettbifogat yttrande från , Även LO har avstått från egetyttrande och hänvisat lill ett bifogat yllrande från . Yttrande över betänkandet hardessutom inkommit från SIS - i . Det övervägande flertalet av deremissinstanser som lämnar allmänna omdömen om slalskontrollkommitténs arbeleanser all belänkandet är förljänslfulll.