prop · G4033 · 1980-12-31 00:00:00 — Samtliga uppgifter samlades i ett register,placerat i . Genom detta register och enav riksåklagaren förordnad förundersökningsledare sammanhölls arbetet i de olika länen;arbetsgruppen fick benämnigen skrotkommissionen. Registretlades upp pä sådant sätt att det blev möjligt att granska på vilket sätt stölderna skett, hur varorna i olika led överlåtits, transporterats och nedsmälts. Kommissionens arbete upphörde successivt i och med att förordnandenför gruppens medlemmar utgick.Kommissionen var verksam . F.n. ärstörre delen av registret arkiverathos polisen i . finns irikspolisstyrelsens arkiv. Kommissionen kunde konstatera att inom handeln med skrot,särskilt metallskrot, förekom en utbredd brottslighet som hade tilltagit i omfattning. Utredningarnavisade bl.a. att oärligen åtkommen nickel till stora värden hade hanterats inom skrotbranschen under dens.k. nickelkrisen /70. Nickel var dåpä grund av sitt höga pris, /kg, ytterst 1980/81:3 108 s tijldbegärl i gt ochstals och förskingrades frän industrier och andra företag. hade andra metaller och metallegeringarsäsom ferrowolfram blivit begärligt ocksäpä grund av det höga priset. Följdenav detta hade blivit en ökad brottslighet i anslutning tilldenna vara. De uppdagade brotten hänförde sig till stöld,häleri, häleriförseelse,skattebrott, förskingring, begrägeri , urkundsförfalskning,osdiit intygande förutom brott mot skrothandelsförordningen. Brottsligheten ansågs ha gynnats av brister i nuvarande skrothandelsför-ordriinqens regler beträffande tillständ,verksamhetsområde, bokföring och kontroll av handeln. Fiffel med mervärdeskatti skrotbranschen befanns vara oroväckande.Kommissionens utredningar visade bl.a. att en skrothandlare under loppet av tvä är netiom attköpa upp svarta lager frän andra handlare i branschen och frän industrier uppburit 1,5 milj. kr. Vederbörandevar inte känd vid mer-vardeskatteerihet och hade inteheller själv betalt moms vid sina inköp. Vidare kunde kontateras att "felvägningar" var en realitet inom handeln medskrot, dvs. skrotföretagets representant "vägde fel" till fördel för det egna företaget. Utredningar visade att metallskrot i stor omfattning stalsfrän lager och förrad hos olika företagliksom frän materi al förråd hosteleverk och kraftbolag och att stöldgodsi stor omfattning sä smariingom fatt avsättning inom skrothandeln. Utredningarna gav vidare vid handen att metaller tillmycket stora värden tillgripits frän kommuner och såltstill handlare inom skrotbranschen. Flera elverkschefer visade sig ha förskingrat kommunen tillhörig egendom och fåttavsättning för detta genom medverkan frän skrothandeln. 1 en promemoria till har vissauppgifter lämnats om kommissionens arbete iSkaraborgs län. Där uppdagades - 613 brott.Brotten fördelade 1980/81:3 109 sig pä 132 stölder, 80 förskingringar,87 urkundsförfalskningar, 129 osant intygande,2 tjänstemissbruk, 136 hälerier, 39 förseelsermot skrothandelsförordningen samt 10 "övriga brott". Till översändes förvidare bearbetning uppgifter päpro-tokollerade försäljningar å tillhopa inräknat mervärdeskatt. Av uppgifter som lämnatsutredningen frän polisdistriktavseende skrotkommissionens arbete därunder tiden framgäratt därvid granskades sammanlagt 310personer innefattande såväl inom branschen yrkesverksamma som enskilda. Ett flertal dömdes som resultat av dessa utredningar för stölder, hälerier, skattebrott, urkundsförfalskningar, osanna intyganden m.m. Bl.a. upptäcktes att en person under 1 1/utan nägotsom helst tillstånd till fast handlare på annan ort levererat skrot till ett värde av drygt 1 1/2 milj. kr. I summan ingick mervärdeskatt med över200 . Nägon redovisning av denna skatteller inkomsten i övrigt hade ej lämnats. I en enkät till bl.a.polisdistrikten, för vilken utredningen redogör i ett senare avsnitt, ombads distrikten att lämna en redogörelseför utvecklingen av brottsligheten ianslutning till handeln med skrot och begagnade föremål. I sina svar angav flera distrikt att en omfattandebrottslighet kunnat konstateras pådetta område . Exempelvis uppgav distrikten iSkaraborgs län att det inom länet hade konstaterats en betydande brottslighet detsenaste decenniet inom handeln med skrot. Huruvida brottsligheten hade ökat var svårtatt ange, dä de uppdagade brotten nästan undantagslöstbestod av "dold brottslighet". Anledningen härtill torde vara, att verksamheten icke ägnats tillräckligkontroll av tillständs-myndigheten. De vanligastetyperna av brottslighet var, förutom olikabrott mot skrothandelsförordningen, stöld, bedrägeri,häleri, förskingring, urkundsförfalskning och osant intygande. Dessutom hade framför allt skattebrott i stor omfattning konstaterats. Prop.1980/81:3 110 Flera distrikt uppgav att stölder frän byggarbetsplatser, upplagsplatseroch industrier hade varit vanligt förekommande.Tillgreppen hade bl.a. gällt koppar - särskilt kabel, mässingoch kvicksilver, vilket sedermera försålts till skrothandeln. Flera distrikt inom ländär skrotkommissionen hade varitverksam angav att brottsligheten med anknytning till skrot och skrothandel föreföll haminskat efter de utredningar som kommissionen gjorde. Härefter hade ocksåi många distrikt kontrollen av handelnskärpts och olika brottsförebyggande åtgärder företagits. Ett distrikt uppgav i sitt svar att en omfattandebrottslighet i samband med skrothantering hade förekommit i distriktet under det senaste årtiondet. I de flesta fall hade det rört sig om tillgrepp av gods päolika platser i och utom distriktet. Godset hade sedan sålts till säväl fasta handlare som uppköpare. I samband med utredningarna framkom atthandlarna inte alltid begärde legitimation eller efterfrågade åtkomstenoaktat skäl förelåg att misstänka att godset pägrund av sin beskaffenhet åtkommits oärligt. Emellertid utbildades under utredningarna ettsamarbete mellan polismyndigheten och skrotbranschen. En intensifierad kontrollvidtogs också hos handlare och uppköpare. Dessa ätgärder hade lett till att den tidigare förekommande brottsligheten syntes helt ha avstannat. Brottslighet i samband med handeln med skrot och begagnadevaror uppmärksammades i en promemoria"Organiserad och ekonomisk brottslighet i . Ett åtgärdsförslag." publicerad av en arbetsgrupptillsatt av . I promemorian konstateras i fräga om organiserat häleri bl.a. att polisiäraerfarenheter visade att vissa branscher ofta förekom i detta sammanhang. Till de speciellt kritiska branschernatycktes höra bl.a. handeln med skrot ochlump. Vidare anges att den av polisen uppdagade olagligahanteringen av guld, silver, koppar och andra ädlare metaller omfattade metallvärdenför flera milj. kr. enbart under detva senaste aren. 1980/81:3 111 Slutligen understryks i promemorian att erfarenheternavisat att skattebrotten spelade en central roll i den ekonomiska brottsligheten.B1.a. redovisas uppgifter frånStockholmspolisen rörande omfattande skattebrott ianslutning till handeln med skrot. Äveni utreddes systematiskaskattebrott i samband med skrothandel därdrygt en milj. kr. undanhållits frän beskattning. Från branschhäll har vid skilda tillfällen framhållitsatt mervärdeskatten utgjorde ett stortproblem inom skrothandeln. Utredningar hade visat att oegentligheter förekom i anslutning till mervärdeskatt bl.a. päså sätt att mindre nogräknade företag anger att mervärdeskatt har utgått för inköp av skrot ocksä i fall däsäljaren inte är skattskyldig förmoms. Skrothandlaren får då ett oberättigat avdrag vid sin redovisning.Vidare förekom i stor utsträckning att yrkesmässigauppköpare, som säljer till fast handlare, underlåter att leverera in skatt. kan skrothandlare,som gör affärer med varandra, handla i maskopi i fråga om skatten. Oegentligheter av detta slag snedvrider konkurrensenoch är även eljest till stort men förden seriöst arbetande handeln. Polisutredningar har, som framgått ovan, ocksåvisat på förekomsten av felaktigheter i samband med mervärdeskatt inom skrothandeln. Av svaret frän ett distrikt päfrågan i enkäten om brottsligheten, framkom vidare att enkontroll av handlarna i länär 1974 givit vid handen bl.a. följande. Med de inhämtadeuppgifterna som grund kunde mervärdeskattekontorettvångsvis registrera ca 30 personersom yrkesmässigt salt skrot för mer än10 oer är. För kontroll hade mervärdeskattekontoretur de insamlade uppgifterna beträffande detvangsvis registrerade handlarna samt ett antal (ca 5) tidigare registreradehandlare inhämtat uppgifter pä utgående mervärdeskatt om ca , varav ca 700 000kronor, vid en preliminär kontroll ej syntes vararedovisade i avgivna deklarationer eller inbetald till mervärdeskattekontoret. Prop.1980/81:3 112 I samband med den riksomfattande skattekontrollaktionen"Reg.-75" insamlades en mängdkontrolluppgifter frän ett antal "stora"skrothandlare och dessas inköp frän "mindre" skrothandlare kartlades. Därefter kontrollerades hur de mindre handlarna haderedovisat dessa intäkter. Enligt uppgifter i enpromemoria frän i framkom det att mänga av dessa hade varken redovisat intäkterna i sina deklarationer, registrerat sig tillmervärdeskatt eller ansökt om skrothandelsti1Iständ. Utfallet av "Reg.-75" visade för skrothandeln bl.a. följande. Tvä handlare var registrerade för mervärdeskatt,tjugutvä var inte registrerade, varav treinte heller skulle vara registrerade pågrund av för lag omsättning. Utgåendemervärdeskatt till ett belopp av hade ej redovisats. I samband med ansökningarav förnyelse av uppköpartillstånd1977/78 gjorde polisen i bl.a. en kontroll av uppköparnas mervärdeskatteförhäl1 anden.Resultatet av dessa undersökningar visade att uppköpare i icke ringa omfattning underlåtit att inleverera mervärdeskatt. I vissa fall - icke sä fä - hade uppköparen endast låtitregistrera sig hos mervärdeskattekontoret men i övrigt helt underlåtitatt fullgöra sin skyldighet att betala inmervärdeskatt. I flera fall uppgick denicke inlevererade skatten till avsevärdabelopp. Som en följd av dessa undersökningar avslogs ett antal ansökningar om förnyelseav uppköpartillstånd. I flera fall besvärade sig sökanden hos . ändrade polismyndighetens beslut i nägra av fallen och medgav tillständ oaktat skyldighet att inleverera mervärdeskatt ej fullgjorts. Av uppgifter fränbl.a. polismyndigheter framgär attantalet stölder och inbrott i lägenheter, villor och fritidshus ökat markant under senare är. Till viss del säges denna ökning sannolikt bero pa de höga värden som destulna föremålen betingar i handeln och den lätthetvarmed de kan avyttras till mer eller Prop.1980/81:3 113 mindre nogräknadeprivatpersoner och handlare. Bland de föremål som ofta tillgrips märks konstföremål och antikviteter samt smycken och andra föremål av guld,silver och andra ädla metaller. Mycket stöldbegärliga är ocksäföremål som musikinstrument, radio- och TV-apparater, bandspelare,skivspelare, högtalaranläggningar samt kameror och kameratillbehör, som likaledes i stor utsträckning tillgrips vid bostadsinbrott. Även cyklar, mopeder, symaskiner och motorsågar stjälsi stor omfattning. Ett icke ringa antal konstföremäl och antikviteter stjäls vid inbrott i museer, hembygdsgårdar och kyrkor. Det rör sig ofta om föremål som är mycket värdefullaoch mänga gånger oersättliga. Stölderna av värdefulla konstföremäl m.m. har ofta sädankaraktär att tillgreppen har ansetts vara"beställningsarbeten". Mycket av dettillgripna antages föras ur landet och försäljas pä den internationella marknaden: Ur polisdistriktens svar pä utredningens förutnämnda enkät om brottsligheten m.m. inomhandeln med begagnat gods kan utläsasen allmänt utbredd oro över den ökandeillegala handeln med begagnade föremål. Antalet auktionsförrättare som annonserar att de tar emot föremål till försäljning sägs ha ökatstarkt liksom antalet affärer som säljer antikviteter och annat begagnat gods.Kontrollen över handeln med begagnade varoranges av mänga polisdistrikt vara ytterstbristfällig och åsidosatt. Det finns inte tillräckligt med personal för att hålla efter de handlare som etablerarsig utan tillständ eller att företaga rutinkontroller i erforderlig utsträckning hos de handlare som har tillständ. Flera polisdistrikt anger i sina svar att de största problemen finns bland de handlare som inte hartillständ, vilka i uppskattas till av samtligahandlare med begagnat gods. Beträffande avsättningen av de stulna föremålen aiisesav säväl polismyndigheten som den seriöstarbetande handeln att man pä godagrunder kan påstå att en större mängd stöldgods finner avsättning päauktioner runt om i landet än inom denstationära han- 8 1980/81. Prop.1980/81:3 114 Antalet auktioner och auktionsliknande försäljningsformerhar ökat påtagligt under senare är ochpolisen har uppgivit att de saknar möjlighetatt kontrollera auktiorisverksamheten i den form den numera bedrivs. Av den tidigare omnämndapromemorian frän framgår att polisiäraerfarenheter pekar pä att även handeln med an-tikviteter, konst och auktionsgods hörde till de branscher som ofta förekom i samband med organiserat häleri. I promemorian anges vidare, som tidigare anförts, att den av polisen uppdagade olagligahanteringen av guld, silver, koppar och andra ädlare metaller omfattade metallvärdenför flera milj. kr. enbart under detvå . Värdet av mer värdefull konst, antikviteter, mattor etc. som stulitshar enligt promemorian under de senaste årenuppgått till ca tio milj. kr. Det finns starka skäl att anta att ett stort anta! av dessa stölder har varit av "beställningskaraktär".Mycket litet av stöldgodset har äteranträffats,bl.a. i och inom den legala antik- och konsthandeln. 9.2.2 Uppgifter fränrikspolisstyrelsens godsregister Inomrikspolisstyrelsen förs på data ett godsregister innehållande uppgifter frän landets samtliga polisdistrikt över anmälningarom förkommet gods. En förutsättning för registrering äratt föremålet kan identifieras genom tillverkningsnummer, gravyr, märkning eller liknande. Av detta register framgär bl.a. följandeom gods som är av intresse i förevarande sammanhang. Prop.1980/81:3 115 Verktyg/'Redskap ej-motordrivna 62 70 671 Kons t/Prydnadsföremål Kontorsmas k i ner/Utrustning Som synes har siffrorna för vissa godsgrupper ökat markantmellan är 1975 och är 1975. Någonsäker förklaring till detta har inte kunnat lämnas. Flera faktorer torde samverka. Frän registerbyrän har bl.a. anförts att inrapporteringen har förbättrats;exempelvis har polisdistrikten förstunder är 1976 börjat rapportera anmälningar pä båtmotorer. Vidare torde den intensiva kampanjen från olika hällom godsmärkning ha bidragit, ökningen av radioapparater, bandspelare o.d. kantroligen till en del hänföras till att privatpersoner i störreutsträckning än tidigare märktsin egendom. Beträffande klockor kan nämnas att urmakare tillhörande intresseorganisationen åtagitsig att med sitt medlemsnummer märka klockorsom försäljs eller repareras genom deras försorg.Likaledes har pälshandlarna förbundit sig att märkasina pälsar. Registerbyrän pä styrelsen har ocksä gjort sammanställningar över inbrott och stölder av speciellt slag avseende hela landet för åren1972-1975, För vissa grupper finns siffror även för är 1976. Prop.1980/81:3 116 Antal brott 1972 1973 1974 1975 1976 Museer 60 99 134 180' Pälsaffärer 204 52 162 ca 175' 171 Antikviteter (utom ,, ,, ,, ,, mynt och frimärken) 402 ' 90 lOr' 120 Konstverk 52 211 188 321 428 ' varav 66 brott riktats 2) ' beräknad siffra 3) ' endast de brott har medtagits där godsvärdetuppgår till 4) ' brott med käntgodsvärde endast de brott har medtagits där godsvärdetuppgår till De kända godsvärdena uppgårtill avsevärda summor. Som exempel-kan anföras värdena för åren 1975 och1976. Siffrorna hänför sig till de tidigare omnämndasammanställningarna. Känt godsvärde i kr. Museer (inkl. hembygdsgårdar) 1 326 600 Pälsaffärer 3 676 230 4717 415 Antikviteter (utom mynt och frimärken) 1 748 300 Konstverk 4 570 780 11 138 590 Ur- och guldsmedsaffärer 5 094 910 3 079 380 Radio- och TV-affärer 2 135 840 Fotoaffärer 1 105 590 Kläder 2 992 130 5 846 878 Prop.1980/81:3 117 För grupperna antikviteter, radio-och TV-affärer, fotoaffärer och kläderhar godsvärdesgränsen satts till . för den första gruppen och till . Enligt statistik uppgick anmälningarna rörandebåtar till 1 870 brott för , 2 141 brott för är 1975 och 2 211 brott förär 1976. De kända godsvärdena var , . I siffrorna ingår ej värdet påbåtmotorer i de fall båten varit förseddmed utombordsmotor. 1980/81:3 119 10 ALLMÄNGENOMGÅNG MED MYNDIGHETER OCH SKROTBRANSCHEN Utredningen anordnade ett sammanträde med representanter för riksåklagaren,, regionala och lokala polismyndigheter, , statensjärnvägar, kommerskollegium, generaltulIstyrelsen, , organisationer och företag päskrothandelns område, metal1 smal tände verk, AB Järnförnödenheter ochSveriges . Närvarande vid sammanträdet var en tjänsteman frän . Avsikten med sammanträdet var att belysa och diskutera förhållandenainom skrothandeln mot bakgrund av bl.a. uppgifter från länsstyrelseni län om det allvarliga läge som sades råda på detta område. Inledningsvis lämnadedåvarande länspolischefen i Örebrolän och personal frän den s.k. skrotkommissionen redogörelser förförhållandena inom skrotbranschen och erfarenheter från kommissionens arbete. Bl.a. framgick att upprinnelsen till skrotkommissionensarbete hade varit ett trettiotal anmälningarunder om stölder av metall och skrot. En översiktlig redogörelsehar lämnats härför i etttidigare avsnitt. Här må endast upprepas att det visade sig vara fråga om en omfattande, s.k. dold brottslighet som berörde stora delar av landet. Arbetet var av sådan art att det krävdes speciella insatser frånpolis- och åklagarhåll och en särskildkommission bildades, skrotkommissionen. Kommissionen fann under sitt arbetebrister och felaktigheter på flera områden inom skrothandeln: bokföringen var felaktig eller saknades helt, en deltillståndshavare var olämpliga, tillståndsgivningenoförklarligt generös, kontrollen frånpolisens sida dålig, fel-vägningar förekomliksom fiffel med mervärdeskatten. Prop.1980/81:3 120 kontrollen hos industrierna över metallager och material mycket dålig på många håll, vilket möjliggjorde stöld,förskingring m.m. av gods som kunde säljas till skrothandeln. Vidare framhölls,att brottsligheten med anknytning till skrotbranschen numera hade sådan karaktäroch sädan förgrening över landet att den sedvanligapolisspaningen inom ett distrikt eller ett läninte var tillräckligt effektiv, önskvärt vore meden grupp polismän som stod till förfogande förspaning och utredning beträffande brottpå skrothandelns område över helalandet. En möjlighet vore att för denna verksamhet avdela en polisman inom varjeeller några län. menade att man tidigareinte på alla häll haft klart försig hur stora värden som skrot representerade ochsom låg bundet i lager hos exempelvis televerkoch elverk. Emellertid skulle förbundet tainitiativ för att skärpa internkontrollen över lager och dylikt inom kommuners olika verksamhetsgrenar. har senare, bl.a. som en följd av sammanträdet,i skrivelse till sina medlemmar påmintom att skrot faller inom vissa kommunala förvaltningareller företag, främst elverken, och erinrat om angelägenheten av välfungerande rutiner för tillgångar/inkomster av skrothanteringen. Från anfördes att man i samband med utredningar om påträffadtelemateriel, främst metallskrot, hade konstateratatt man i i likhet med andra statliga och kommunala företag i sin redovisning inte uppmärksammade uppkomna brister. Ätgärder hadedock vidtagits för att komma till rätta med detta. Arbete pågick ocksåfor att bokföringsmässigt lösade problem, som sammanhängde med att svinn, som uppkommer på grund av att anläggningsmaterialgått förlorat, ej kunde utläsas ur bokföringen. Utredningen har senare upplysts om attdetta arbete skulle påskyndas, som en följd av de uppgifter som framfördes påsammanträdet. Bland de åtgärder som föreslogsför att söka komma till rättamed problemen inom skrothanteringen var alla eniga om nödvändigheten avbäctre kontroll över hanteringen av skrot och att en förut- 1980/81:3 121 sittning härför bl.a. var en striktare lämplighetsprövningav handlare än vad som understundom tillämpades. Likaledes underströks samstämmigtatt det var erforderligt med olika slag av brottsförebyggande ätgärder bl.a. föratt förebygga oärlig åtkomst avgods som kunde vinna avsättning i skrothandeln. Slutligenframhölls det nödvändiga i attintresserad och kompetent polispersonal skötteärenden rörande skrothandeloch kontrollen av denna för att den eftersträvade uppstramningen av skrothandeln skulle kunnakomma till stånd och ge någon effekt. 1980/81:3 123 11 UTREDNINGENS ENKÄT TILL POLISMYNDIGHETER M.FL. För att kunna kartlägga förhållandena inom skrothandelsförordningens områdeoch för att fä synpunkter och önskemål från myndigheteroch branschhåll sammanställde utredningen ett frågeformulärmed frågor om tillämpningen av den nuvarande skrothandelsförordningen, önskemål om ändringar avlagstiftningen samt mer principiella synpunkter rörande lagstiftningen. Det äratt märka att frågeformuläretsammanställdes och utsändes innan tanken hade väckts att eventuellt ersätta ti 11ständstvänget med ett registreringssystem för handlare med begagnade varor. Därför innehöll formuläretinga frågor om detta. Frågeformuläret var i förstahand avsett att besvaras av polisdistrikten och tillställdes dessa genom resp. länspolischefs försorg.Även länspolischeferna ombads att, i den mändet befanns möjligt och lämpligt, lämnasynpunkter pä de frågor som var av mer allmän natur. Formuläret sändes även tillSkrothandelns , Föreningen ,Föreningen ,, och med hemställan om att frågorna i tillämpliga delar måttebesvaras av dessa organisationer. Till frågeformuläret fogades en redogörelse frän över nämndens praxis vid besvarande av remisser i tillståndsärenden ochutredningen hemställde att myndighet eller organisationsom ville framföra synpunkter pä innehålleti denna 1980/81:3 124 .redogörelse mätte göra detta ianslutning till svaren pä frågeformuläret. Första delen av enkäten upptog frågorom tillämpningen av nuvarande författning. Frågorna avsåg bl.a. antalet gällandetillstånd enligt förordningen, samarbetet mellan polis och tillståndshavare, praxis beträffande remiss till av tillståndsansökan och praxis vid beredning av ti 11ständsansökanmed avseende på lämplighet. Till belysning av sistnämndafråga fogades till frågeformuläreten redogörelse för riktlinjer vid tillståndsberedningen utarbetade av den tidigare i verksamma skrotkommissionen. En fräga behandlade de undantag frän bokföringsskyldighetsom nu gäller beträffande förvärv frän offentligauktion m.m. Vidare frågades om problem hade uppkommitbeträffande begagnat gods sedanauktionsmonopolet avskaffades. Slutligen ombads polismyndigheterna att om möjligt i korthet redogöra för utvecklingen av brottsligheten ianslutning till handeln med skrot och begagnat gods inom resp. distrikt underdet senaste årtiondet; om brottsligheten hade ökat eller minskat, vilka de vanligaste brotten var,om speciella åtgärder satts in mot brottsligheten. I det avsnitt av enkätensom gällde önskemål om ändringar av lagstiftningen ställdesbl.a. frågan om den uppräkning av begagnat gods som finns i nuvarande författning var lämpligtavpassad eller om den behövde utvidgas eller inskränkas. Vidare innehöll avsnittet frågor om varning av tillståndshavare, om bokföringen hos handlarna kunde anses tillfredsställande ur kontrollsynpunkt och om fastarenomenklatur beträffande skrot var erforderlig. En fräga tog upp affineriernas (företag förrening och bearbetning av ädlametaller) ställning. En annan behandlade de s.k.skrivbordsgrossisterna (skrothandlare utan egna lager). 1980/81:3 125 Den nuvarande författningenomfattar bl.a. vissa slag av antik-vi teter och i skilda frågor begärdessynpunkter på behovet av en reglering av dennahandel och av auktionsverksamhet avseende gods som omfattas av förordningen.