prop · G40312 · 1980-12-31 00:00:00 — Slutsatserna sammanfattas i nedanstående tabell 2. Storvarvens framtida marknad (milj. , tim/år) Bulk/tank/enhetslaslfartyg /kemikaliefartyg fabriksanläggningar Offshoreplaltformar 3,2 1,7 0.7 0,9 Anm. Med slorvarv avses , Uddevallavarvel,och Öresundsvarvet, 1980/81:12 14 Utöverdessa affärsområden bör även utvecklingen inom offshore-ser-vice och färjorföljas. Dessa områden kan bli intressanta förstorvarven. Denmöjliga lönsamma marknadsvolymen, givet en framgångsrik satsning medåtföljande marknadsgenombrott, skulle då kunna uppgåtill ca och mot slutet av 1980-lalet 6-7 miljoner timmar.Detta skall jämföras med produktionsvolym, vilken uppgick till ca 12miljoner limmar. Åven vid en maximalt lyckad satsning behöver därförkapaciteten kraftig minskas. För koncernen ärprefabricerade fabriksanläggningar, gas/kemikaliefartyg och offshoreproduklerde mest utvecklingsbara områdena inom vilka en stark konkurrensposition kanskapas. Verksamheten inom dessa områden bör lättare än konventionellfartygsproduktion kunna försvaras mol konkurrens från lågkostnadsländer. Totaltsett är risken slor för att koncernen inle förmår nå angiven lotalvolym. Lägstarisken att inte nä angiven volym bör finnas inom segmenten tank-, bulk- och enhetslaslfartyg.För övriga segment av mer högteknologisk karaktär kommer med slor sannolikheten framtida marknad att finnas. Om svensk varvsindustri kan bli framgångsrikinom dessa segment är beroende av den förmåga varven har att utnyttja tidigare nämndastrategier för att nå prisfördelar. Noteras måsle dock att samma strategieräven tillämpas av konkurrenterna, varför konkurrensen om de tillgängligamarknadssegmenten kommer all bli myckel härd. Vadär det för skillnad mellan strukturplanen och tidigare planer som tagits framrörande varvsindustrin? Personligentycker jag att del här är den första egentliga strukturplanen förvarvsindustrin. Genom inträde i Svenska Varv 1979 blev det naturligtall planen utarbetades inom koncernen i motsats till tidigare utredningar som pga.varvens olika ägarförhållanden utarbetats under industridepartementets ledning. Tidigareplaner har mera genomsyrats av försöken alt övervintra med sä många enheter sommöjligt än att reellt angripa slrukturproblematiken. Visserligen har stora kapcitelsreduklionersketl men dessa har mera följt en "osthyvelprincip" därvarvsenheterna reducerats proportionellt snarare än bidragit till en gynnsamstrukturförändring. utredningar hardessutom varit bundna i ett sysselsättnings-orienterat synsätt, där strukturenbeskrivits i termer av framtida verksamhetsvolymer arbetstillfällen - vidrespektive varvsföretag. I vär slrukturplan är den övergripande målsättningenatt skapa förelag som baserat på våra marknadsbedömningar är uthålligt lönsammasenast 1985. Skr.1980/81:12 15 Viär väl medvetna om att framliden är synnerligen osäker och vi har därför lagten plan som tillåter anpassning lill den verklighet som vi kommer att möta.Detta kallar vi för planens dynamik och den betyder bl.a. alt framtidaverksamhetsnivåer blir beroende på vår förmåga alt skapa lönsam verksamhei. Iplanen anlägger vi ocksä ett betydligt mer långsiktigt synsätt än i tidigareutredningar. Styrande för vårt struklurförslag är vår bedömning av framlidamarknader samt den utblick vi försöker göraför andra . Detta mer långsikliga synsätt är nödvändigt föralt skapa den arbetsro vi nu behöver för att genomföra planen. I detta avseendehar tidigare utredningar misslyckats eftersom dessa medfört ett antalkortsiktiga beslut om varvsindustrin. Ettnytt inslag är vidare alt vi beskrivit en "slyrfilosifi" för de olikaverksamheterna. Vi tycker det är väsentligt att styra kommersiellt sunda företagpå ett annat sätt än företag under omstrukturering som är i behov av omfattandeekonomiskt stöd frän moderbolaget. Därför har vi valt att indela företagen itvå sektorer, en kommersiell och en omstruktureringssektor. Skulle vi dessutomav ägaren åläggas att bedriva verksamhet som ur koncernens synvinkel bordeavvecklas vill vi placera sådana företag i en Iredje sektor en sysselsällningspolilisksektor. Ärinte planen väl defensiv? Det enda som görs är reduktioner. Var flnns det offensivainslaget? Inledningsvismåste vi komma ihåg all de problem vi stär inför är myckel stora och svåra attlösa. Mänga bedömare gör t. o. m. gällande att varvsindustrin blir 1980-taletsstörsta industripolitiska fråga. Personligentycker jag att planen är utpräglat offensiv, i själva verket är den en av destörsta satsningar på en bransch som föreslagits i . Härigenomblir planen ocksä riskbelonad. Vi är beredda till satsningar som knappast nägotenskilt företag skulle föreslå ur risksynpunkt eller orka med ur finansiellsynpunkt. Om satsningarna lyckas kommer de dock att skapa ettkonkurrenskraftigt produklprogram och därmed trygga många arbetstillfällen.Detta gör vi efter samråd med ägare och styrelse. Deoffensiva satsningarna innebär bl.a. att vi i planen föreslår all 800 Mkrsatsas på utveckling av nya verksamheter, att två stora varvsföretag medsammanlagt mer än 7000 anställda ställs om lill ny produktion samt att visatsar pä fortsalt expansion av våra industriförelag. Planenresulterar i en väsentlig krympning av den svenska varvsindustrin men deninnebär en rejäl chans att skapa långsiktig överievnadsför-måga för en avsevärddel av denna problemtyngda industri. 1980/81:12 16 Vilkarisker resp möjligheter ser Du i planen? Möjligheternaligger i de myckel stora utvecklingssatsningar som vi avser göra inom ett antaldefinierade områden. Dessa möjliggörs av den syn som ägaren - staten - har, alli detta fall tillåta högriskbetonade satsningar under förutsättning att de kanleda till en långsiktig lönsamhet. Därigenom skapas möjligheter lill de marknadsgenombroltsom krävs för att vi skall nä sädana marknader/produkter där vi har långsikligamöjligheter. Riskernaligger i de stora krav planen ställer på genomförandet av förslagen. Planenbygger på att vi skall lyckas - att bli ledande pä ett antalaffärsområden där vi i mänga fall endast har begränsad erfarenhet. Dettaställer höga krav på såväl produktutveckling som marknadsföring, - alt öka vär effektivitet så allvi kan minska de kostnadsnackdelar vi har mot våra huvudkonkurrenter. gång kom information om konsulternas rekommendationer.Strukturplanen tycks inte överensstämma med dessa. Vad beror det på? definierades ett antal delprojekt som utfördes med hjälp avolika konsulter. I konsulternas uppdrag låg därför naturiigen ej att göra enhelhetsvärdering. Denna gjordes av koncernledningen efler flera diskussioner i sävälstyrelsen som i en speciellt tillsatt referensgrupp där bl. a. representanterför de anställda ingick. Olyckligtvis kom konsulternas delresultat altdebatteras offentligt innan koncernledningen gjort sin helhetsbedömning. Jagtänker då speciellt på de delprojekt rörande storvarven som ConsultingGroup svarade för. Idetta specifika fall fann vi när den totala sammanvägningen gjordes att delframlagda delförslaget skulle kräva en omfattande och krävande flyttningmellan enheterna av befintligt kunnande och resurser bl.a. inom offshore ochprefabricerade fabriksanläggningar. Vi bedömde all en sådan förflyttning av"mjukvara" skulle ge så stora tempoförluster att ett framgångsriktmarknadsgenombrott sannolikt skulle äventyras inom dessa affärsområden. Vitvingades därför göra visst avkall pä kravet på högt kapacitetsutnyttjande påsamtliga kvarvarande varv. Bl.a. därför kom vårt struklurförslag att innebära en trevarvslösning i ställetför den av BCG förordade tvåvarvsstrukluren. Bordeinte en sådan här omfattande utredning ha baserats på en samhällsekonomiskbedömning? SvenskaVarv har inle ålagts att styra koncernen utifrån samhällsekonomiskavärderingar. Sådana bedömningar måste göras på departements- Skr.1980/81:12 17 nivå.Industridepartementet lät därför en fristående konsult göra en samhällsekonomiskvärdering av vårt strukturförslag. Del intressanta med denna värdering tyckerjag personligen är att den på samhällsekonomiska meriter effektivt avlivar ettstrukturförslag där samtliga storvarv bibehålles. Jagvill dock påpeka att de satsningar som rekommenderas i planen intehade kunnat motiveras utifrån ett traditionellt företagsekonomiskt synsätt.Bakom ägarens vilja att genomföra de satsningar som rekommenderas i planenligger med all säkerhet ell samhällsekonomiskt hänsynstagande. Nihar fått kritik för Ert sätt att sköta MBL-frågorna i samband med planen Fackföreningarnapå Öresundsvarvet har kritiserat vårt agerande i samband med slrukturplanen. VärMBL-hantering av strukturplanen kommer därför eventuellt att prövas i centralförhandling. Närvi startade strukturutredningen gick vi noga igenom samtliga MBL-frågor som varaktuella. De fackliga organisationerna involverades i ett mycket tidigt skedeoch de ingick bl. a. i den referensgrupp som tillsattes för utredningen.Samtliga MBL-frågor har hanterats på överenskommet sätt med den fackligareferensgruppens arbetsutskott och samtliga fackliga organisationer exklÖresundsvarvets har funnit vårt agerande korrekt. Vihar därför mycket svårt all se på vilka grunder kritik kan riktas mol vär MBL-hanteringav slrukturplanen. Del är nog istället tyvärr sä alt man kan misstänka ettsamband mellan vårt förslag till avveckling av Öresundsvarvel och varvetsfackliga representanters kritik av MBL-hanteringen. Varförvill Ni inte ge Öresundsvarvet en ärlig chans att leva vidare? Delär givelvis inle frägan om alt ge Öresundsvarvel en chans eller ej. En sådan frägahade varit motiverad om värt problem till sin karaktär hade varit etteffektivitetsproblem. Vadvi istället står inför är ett omfattande branschproblem där den lönsammamarknad vi ser framför oss i mitten av 80-lalel endast motsvarar ca hälften avdagens verksamhetsvolym på de fyra storvarven. Vid bedömning av den framtidamarknadsvolymen har jag då ändå räknat med de genombrott på bl. a.prefabricerade fabriksanläggningar och gasfartyg som strukturplanen bygger på. Våravsikt med utredningen har varit alt finna bästa möjliga struktur, d, v. s. idetta fall kombination av varvsenheter samt deras inriktning och dimensionering.Med den marknad vi ser framför oss är samtliga strukturer där Öresundsvarvel ingärsämre än den struktur vi föreslagit. Detta gäller såväl om Öresundsvarvetersätter något av de varv som ingår i vårt förslag som om varvet adderas lillden föreslagna strukturen. 2 1980/81. 1980/81:12 18 Ett struklurförslag där samtliga fyra storvarv ingåromöjliggör den nödvändiga anpassningen av den totala varvskapacitelen ochkommer alt äventyra den satsning som slrukturplanen innebär. Jag vill dessutomtillfoga, även om det ligger utanför Svenska Varvs ansvarsområde, alt ettbevarande av Öresundsvarvel allvarligt kan äventyra de svenska mindre ochmedelstora varvens överlevnadsförmåga. Vad skall egentligen ske med Öresundsvarvet när niavvecklar verksamheten? I propositionen anges att verksamheten inte fårkonkurrera med vare sig andra varvsföretag eller med annan industri. Vadåterstår då att göra? För det första skulle jag tro att man avsett en med hjälpav subventioner baserad skadlig konkurrens. Om det vidare funnits ett enkeltsvar på frägan hade vi inte tvingats föreslå en avveckling av Öresundsvarvel. Iregeringens proposition förutsätts en långsammare avveckling av Öresundsvarvetän den vi föreslagit. I delta fall vill därför regeringen lägga på oss ettansvar att under avvecklingen på billigast möjliga sätt ansvara förverksamheten. Ett sådant åtagande stämmer väl med vad som gäller i den sysselsätlningspolitiskasektorn. Vilken sysselsättning det blir fråga om under avvecklingsperiodenkommer alt bero pä våra och andras möjligheter att finna nyasysselsättningstillfällen, hur snabb avgången från varvet blir saml denallmänna konjunkturutvecklingen. Innan vi fält ett bättre grepp om utvecklingen vidÖresundsvarvet samt om beslul i frägan är del därför svårt att hafärdiga lösningar. Kommer Varf att läggas ned den här gången? Marknaden för Varfs reparationsverksamhel har desenaste åren minskat kraftigt. Detta i kombination med en på grund av säsongsvariationermycket ojämn beläggning samt höga kostnadsläge gjorde all vi 1978fattade beslul om nedläggning av verksamheten. I avvaktan pä rekommendationerfrån den kommission för utredning av de mindre och medelstora varven somriksdagen tillsatte drevs verksamheten emellertid vidare. Kommissionen fanndock att en nedläggning av var väl motiverad. har visat intresse för att på olikasätt stötta en myckel begränsad verksamhei vid Varf. En nedläggning avverksamheten är givelvis inget självändamål och vi diskuterar därför förnärvarande om ett slöd från regionen kan innebära att förutsättningar skapasför en framtida men mycket begränsad verksamhei vid Varf. Skr, 1980/81:12 19 Vissa bedömare tycker uppenbarligen att i planengetts ett så lågt kapacitetsutnyttjande att ett genomförande endast innebärförsta steget mot nedläggning. Är det sant? Det förtjänar att än en gång poängteras att vår slrukturplaninte ulgår från fastlagda framtida verksamhelsvolymer för de olika företagen.Volymen får istället anpassas till den lönsamma verksamhei som kan skapas vidföretagen. Härvid gäller samma syn för som för övriga företag. ulgör i sig ett stort problem därför attmarknadsgenombrott ligger senare i tiden för det primära affärsområdet -gas/kemikaliefartyg -än för övriga affärsområden i planen. En myckel omfattandesatsning måste därför göras för alt överbrygga tiden fram till ell genombrott. Kapacilelsutnyltjandelunder är beroende av vilka ekonomiska resurser som kan satsas påomstruktureringen. Vi måste dock ha klart för oss att representerar denulan tvekan största enskilda satsningen som görs i hela strukturplanen. Ni ges i propositionen möjligheter att fortsätta rederiverksamheten. Vad har Ni för planer för denna verksamhet? Som bekant är kombinationen rederi och varv mycket vanligbland mindre och medelstora svenska varv. har även storvarven haftliknande relationer. Detla beror bl. a. på att del kunnande om fartygs- ochfraktmarknaderna som byggs upp i rederiverksamheler positivt kan bidra tillvarvens produktval och produktutveckling. Vår rederiverksamhet bygger pä nära samarbete med rederieroch be-frakiare i vår kundkrets. Genom sådant samarbete skaffar vi oss ett kunnandesom vi bl. a. kan utnyttja för utveckling av nya produkter och nya marknader.Denna form av rederiverksamhel är därför ell naturligt led i vår marknadsföringsstralegioch vi ser här möjligheter att på vissa områden skaffa oss ell försteggentemot konkurrenterna. Vad finns det för skäl att Svenska Varv skall haindustriföretag har Ni inte nog med andra problem? Del är ell säreget synsätt att ifrågasätta koncernenskommersiellt sunda och utvecklingsbara delar därför att övriga förelag ikoncernen dras med stora problem. Bakom koncerntanken ligger ju att olika delarskall kunna stödja varandra. Primärt gäller det därför istället att se hurindustriföretagen kan stödja den omstrukturering av varvsverksamhelen sombeskrivs i slrukturplanen. Den väsentliga koppling vi här kan se är inomaffärsområdet prefabricerade fabriksanläggningar där exempelvis Calor-Celsiusoch Ångteknik aktivt kommer alt kunna stödja varvsloretagen så altsannolikheten för ett marknadsgenombrott ökar. 1980/81:12 20 Vad har Ni gjort av de som satsats påvarvsindustrin och vad säger att de 6 miljarder som Ni begär skall ge ettbättre resultat? Del statliga stödet till den svenska varvsindustrin ärsynnerligen komplicerat att tränga in i. Tyvärr har därför debatten kommit allkretsa kring de 12 miljarderna ulan att dessa ordentligt analyserats. Det är riktigt att under perioden 1977-1979beslutade om stöd till svensk varvsindustri uppgående till drygt 12 miljarderkronor. Av dessa avsåg ca 10 miljarder . Merparten härav eller , avsågåtaganden som varvsföretagen hade gjort under första hälften av 1970-lalet ochsom om inte staten hade övertagit företagen hade lett till att de svenskastorvarven gått i konkurs. I och med att företagen övertogs förband sig staten ocksäalt täcka dessa koslnader. Dessa har således inget all göramed den löpande verksamheten vid varven . Vi måsteockså ha klart för oss att nära av detla stöd består av föriusttäckningsgarantiersom ännu ej infriats och därmed inte inneburit nägon utbetalning för staten. För att täcka förluster i den löpande verksamheten harstöd utgått med . Återstående ca Imiljard kronor av de 10 som utgått till har använts förall höja det egna kapitalet i koncernen. De vi begär i strukturplanen kansåledes inle jämföras med de 12 jag beskrivit ovan. Del är viktigt att kommaihåg all hälften av det belopp vi begär skall användas för en uppkapitaliseringav koncernen och därför inte kan betraktas som en kostnad för staten.Resterande del, d. v. s. , behövs för avveckling av Öresundsvarveloch Varf saml omstrukturering och utveckling av resterande verksamhet. Vi kan givetvis inte garantera att de pengar som skallsatsas i varvsindustrin kommer all ge förväntat resutal. Det nya är dock attvi nu betydligt mer konkret än tidigare kunnat arbeta fram ett program för attmed hjälp av begärda ekonomiska resurser nå långsiktig lönsamhet i koncernen. 1 strukturplanen framför Ni stark kritik mot den statligastödpolitiken. Har ändå inte stöden inneburit en möjlighet för varvsindustrinatt övervintra? Det är givelvis riktigt att den svenska varvsindustrinidag inte hade existerat ulan de statliga stödinsatserna. Vad vi emellertidkritiserat är utformningen av de generella stödåtgärderna. Jag tänker då främstpä beställarslödet till svenska rederier vilket inneburit att våra varvförlorat den inriktning mol den internationella marknaden som är nödvändig föratt överleva pä längre sikl. Vidare har stödet i sig kommit alt innebära minskadaffärsmässighet. Vi har även kritiserat stödels kortsiktiga natur vilkenomöjliggjort en meningsfull långsiktig planering av verksamheten. Skr.1980/81:12 21 Nitrycker i Er plan mycket hårt på att Svenska Varv måste ges cn soliditet jämförbarmed andra svenska företags. Spelar verkligen soliditeten någon roll för ettstatsägt företag? Närdel gäller soliditeten vill jag för del första peka pä resultatmätnings-aspekten.Med den soliditet om som vi har. får vi en oproportioneriigt storskuldbörda vilken medför all vårt räntenetto kraftigt belastar resultatet. 1979uppgår detta räntenetto till nära - . Med en så kraftig ränlebelastningfinns en uppenbar risk att koncernen aldrig når en långsiktig lönsamhet. I såfall skulle istället krävas kontinuerligt stöd frän ägaren staten.Visserligen kan man invända att staten genom att inte uppkapilalisera SvenskaVarv kan förränta motsvarande kapital och på så vis "ha räd" att geett kontinuerligt stöd till koncernen. Vad man dä frånser är de negativapsykologiska effekter som uppstår i en organisation som dras med kontinuerligaförluster. Fördet andra måsle man komma ihåg att Svenska Varv är en stor låntagareinternationellt. Här spelar koncernens soliditet en stor roll. Om vi inte fären kapitalisering till en nivå som är jämförbar med övrig svensk industri kanvi aldrig av egen kraft låna pengar internationellt. Vi kommer då ständigt attbli beroende av speciella kreditgarantier vilket för vår ägare mäste vara enmyckel sämre metod än att med en uppkapitalisering markera tilltron lillkoncernen. Vadär det som för att Er utredning markerar slut på varvsindustrins problemoch innebär att en livskraftig varvsindustri kan skapas? Förförsta gängen tror jag alt vi har en möjlighel att fä ett långsiktigt beslutsom ger oss den arbetsro som är nödvändig för att genomföra erforderligaförändringar. Dessutom tycker jag att vi mycket konkret har arbetatigenom intressanta framtida marknader och funnit metoder att förändra vår verksamheii överensstämmelse därmed. Manfår naturligtvis inte inbilla sig alt del vi ser framför oss är en enkel processmed ett bergsäkerl recept till lösning av samtliga problem. Varvsindustrinkommer även framgent alt ha problem men vi hoppas och tror att vi genom dennastrukturomvandling skall så att säga "normalisera" problemen lill enför övrig induslri normal nivå. Vilkaär de tre viktigaste uppgifterna ? - all påbörja genomförandel avden slrukturplan vi arbetat fram och början av 1980. - alt skapa möjligheter till affärsgenombrollför flera av våra nya produkter. - att öka den inre effektivitetenpä främst varvsföretagen och få bort den osäkerheiskänsla som krisåren skapat idessa organisationer. 1980/81:12 22 Fraktmarknaden förbättrades jämfört med densvaga marknad som rådde 1977 och 1978. Genom de stigande fraklralerna,illustrerade i nedanstående diagram för produkttank-, obo- och tankfartyg,kunde största delen av tonnagel lämna bidrag lill läckande av kapitalkostnaderoch i vissa fall täcka dessa helt. Upplagt tonnage minskades därmed markant. Som en följd av den förbättrade fraktmarknaden ökadeintresset för fartygsreparationer. Reparalionsvolymen vid koncernens reparalionsvarvminskade visserligen men den förbättrade marknaden medförde höjda priser. Dessaligger dock fortfarande under varvens självkostnad. Även andrahandsmarknaden för fartyg förbättrades avsevärtgenom fraklmarknadsförbätlringen. Den förbättrade andrahandsmarknaden påverkarkoncernen direkt genom en värdestegring på del egna fartygsengagemanget. Underåret har ocksä denna värdeuppgång lill viss del realiserats genom alt ettantal fartygsförsäljningar skett vilket påverkat resultatet med ca . Även indirekt påverkas koncernen av den förbättrade andrahandsmarknadengenom att värdet av de fartygsinleckningar som ligger till säkerhet för äldrekundkrediter ökar i värde som kundernas egen betalningsförmågastärks. Härigenom har del varit möjligt att upplösa delar av de omfattande reseveringarsom i tidigare bokslut gjorts för kundfordringsrisker. Pä detla sätt harvärdeuppgången på andrahandsmarknaden påverkal koncernens resultat med ca . Som en följd av den förbättrade sjöfartskonjunkluren haräven priserna på nybyggt tonnage ökal något. Förändringen har här varilbetydligt måttligare än vad gäller fraklmarknad och andrahandsmarknad. Orderingångenlill varvsindustrin har koncentrerats lill produktlank-, bulk- och mindretankfartyg. Det är fortfarande endast i undantagsfall kontrakt kan tecknas tillpriser som läcker fartygens självkostnad. Under årel har del varil möjligt attteckna sådana vid försäljning av fartyg där den ursprungliga beställaren variltvungen att annullera kontraktet och där varvet således kunnat erbjuda en nybeställare direkt leverans. I övrigafall har priserna med avdrag av eventuellt beställarstöd endast täckt 65-85 %av självkostnaden. Merparten av försäljningarna har emellertid sketttill svenska redare som utnyttjat del svenska beställarslödet. Detta fårdärigenom indirekt en avsevärd positiv påverkan pä koncernens resultat. Om deförsäljningar som påverkal årets resullal sketl till nettopriser, d. v. s. medavdrag för lill redarna lämnade avskrivningslän, skulle resultatet förkoncernen ha varit ca sämre. Skr.1980/81:12 23 Denfortsatt mycket svaga nybyggnadsmarknaden har nödvändiggjort en i historisktperspektiv myckel kort orderslock. Orderslocken täckte för destora nybyggnadsvarven beläggningen t.o. m. drygt . förutses enrelativt god fraklmarknad för bulkfarlyg medan fraklralerna för tankfartygförutses bli otillfredsställande. Prisnivån för nybyggt tonnage bör nägotförbättras jämfört med läget / 80. Dettidigare inledda omstruklureringsarbetel av varvsverksamheten vid främstGötaverken och Öresundsvarvet samt i viss män Cityvarvetoch har fortsatt under årel. PåKockums har en successiv minskning av verksamheten skett.Anpassning av organisation och styrsystem till en delvis förändradverksamhetsinriktning har kommit igång . har därför inte kommitlika långt som övriga nybyggnadsvarv i sin omslrukturering.