prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — 4.3 Övriganäringsgrenar och den tolala produktionen ...... 85 5 Arbetsmarknaden ................................................. 88 5.1 Läget påarbetsmarknaden och böljan av 1981 ... 88 5.2 Arbetsmarknadenunder ............................... 97 6 De enskilda konsumenternas ekonomi ................. 100 6.1 Sammanfattning .................................................... 100 6.2 Löner........................................................................ 103 6.3 Hushållensdisponibla inkomster ........................... 106 6.4 Konsumentpriserna .............................................. 113 6.5 Denprivata konsumtionen ..................................... }}7 1 Investeringarna ...................................................... 120 7.1 Sammanfattningav investeringsutvecklingen samt prognoser 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden ........ 123 7.3 Lagerinvesleringarna ...:......................................... 133 8 lönsamhet, kostnader och priser .......... 136 8.1 Sammanfattandebedömning ................................. 136 8.2 Industriprodukternasprisutveckling ...................... 139 8.3 Industrinskostnadsutveckling .............................. 143 9 Den offentliga verksamheten ................................ 147 9.1 Allmänt...................................................................... 147 9.2 Staten....................................................................... 147 9.3 Kommunerna .......................................................... 153 9.4 Socialförsäkringssektorn ........................................ 155 9.5 Den totalaoffentliga sektorn ................................. 157 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter .................... 160 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 180 10 Kreditmarknaden .......... ..................... 164 10.1 Likviditetsutvecklingen ................................ 167 10.2 Kreditinstitutens utlåning ............................ . 169 10.3 Den sektorvisa upplåningen ......................... . 171 10.4 Utblick mol 1981 ........................................ . 173 Delprognoser ocharbetsfördelning rörande den reviderade national budgeten 1981 ................................................ 178 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 181 Tabellförteckning 1:1 Försörjningsbalans 1980-1981 .......................... .... 5 2 Relativpriseroch marknadsandelar för expori av bearbetade varor till OECD-länderna1976- 1980 7 3 Bytesbalans1980-1981 ........................................ 10 4 FinansieUtsparande 1979-1981 .......................... 18 5 Förändring iBNP-komponenterna i proceni av BNP föregående år 1977-1981 21 6 Försörjningsbalans1982 ....................................... 23 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1978-1981 ........................................................... .. 29 2 Bytesbalansutvecklingeni vissa länder 1977-1980 31 3 Konsumentprisernasutveckling ........... 33 3:1 export av bearbetade varor tillOECD-omrädet 1975- 1981......................................................................... .. 59 2 exportav bearbetade varor lill olika länderområden 60 3 Världsmarknadsprisernaför bearbetade varor 19731981 ... 60 4 Exportutvecklingenför olika varugmpper 1979-1981 62 5 Importutvecklingenför olika varugrupper 1979-1981 64 6 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter 1973-1981 66 7 Betalningsbalans1977-1981 ................................. 67 8 Kapitaltransaktioner,netto 1979-1980 ................. 68 4:1 Industriproduktionens utveckling ..... 72 2 Försörjningsbalansför rundvirke 19791981 ....... ... 79 3 Försörjningsbalansför verkstadsprodukter 1979-1981 82 4 Försörjningsbalansför övrig industrisektor 1979-1981 84 5:1 Relafiva arbetskraftstal , 1975-1980 ........... 89 2 Andelen företagsom uppgivit brist på arbetskraft . 3 Sysselsärtningsutvecklingenenligl , 1975-1980 93 4 Sysselsättningeninom olika näringsgrenar 1978-1980 93 5 Arbetslösheten1978- 1981.................................... . 94 6 Anlal personerberörda av varsel om uppsägningar och permitteringar 1976-1981 96 7 Antal personerberörda av varsel om driftsinskränkning 1979-1981 96 8 Antal personeri arbetsmarknadspoliliska åtgärder 1976-1980 . 9 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1974-1980 97 10 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1981 98 6:1 Hushållssektorns inkomsler och utgifter1979-1981 102 2 Lönekostnadsutveckling samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 105 3 Inkomstöverföringartill hushåll 1977-1981 ........... . 108 4 Hushållensdirekta skaller och avgifter 1977-1981 109 5 Realinkomstutvecklingefter skaft 1978-1981 ........ 111 6 Konsumentprisindexdecember 1979-december 1980 114 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 182 7 Konsumenlprisförändringen1970-1981 uppdelad på komponenter 115 8 Hushållenskonsumtionsutveckling ...... 118 7:1 Fasta bruttoinvesteringar efterkapilaltyp och nä ringsgren ............................................................... 121 2 Fastabruttoinvesteringar inom privat och offentlig sektor 123 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 1977-1981 124 4 Ombyggnadsinvesleringarför bostäder 19791981 125 5 Planerade ochfaktiska förändringar av industrins lotala investeringar 1971-1981 127 6 Statligainvesteringar 1978-1981 ......................... .. 130 7 Kommunalainvesteringar 1979-1981 .................... .. 131 8 Planerade ochfaktiska förändringar i kommunernas och landstingskommunernas totala investeringar1972-1981 ...................................................................... 132 9 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1977-1981 134 8:1 Driflsöverskolt i tillverkningsindustrin exkl. varv1976-1981 . . 139 2 Produktpriseroch rörliga produktionskostnader i tillverkningsindustrin exkl. varv1977-1981 141 3 Lönekostnaderoch produktivitet i tillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1981 144 4 Priser på olikainsatsprodukter 1977-1981 ............ . 146 5 Sammanvägdapriser på insatsprodukler för tillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1981 146 9:1 Statens inkomster och utgifter ......... 149 2 Industripoliliskaåtgärder 1976-1981 ................... 152 3 Kommunernasinkomsler och utgifter 1981 154 4 Socialförsäkringssektornsinkomsler och utgifter . 5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1979-1981 157 6 Den tolalaoffenlliga sektorns inkomsler och utgifter 158 7 Finanspolitiskaeffekter 1975-1981 ........................ 161 8 Finanspolifiskaeffekter 1979-1981 ........................ 162 10:1 Penningmängden .............................. 174 2 Allmänhetensbanktillgodohavanden sektorvis 1979-1980 ... 174 3 Kreditmarknaden1979 och 1980 .......................... 175 4 Bankernasuteslående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 176 5 Statensbudgetutfall samt upplåningsformer 1978-1980 176 6 Kommunernasfinansiella sparande 1978- 1980 ..... 177 7 Bostadssektornsupplåning på kredilmarknaden .. 177 8 Företagensupplåning på kreditmarknaden 177 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 183 1:1 Sparkvoten i hushållssektorn enligt gamla och nyanationalrä kenskaperna 1970-1980 ......................................... 12 2 Investeringar, lönsamhet och kapacitetsutnyttjandeinom indu strin 1970-1981 ..................................................... 21 2:1 Industriproduktionens utveckling i de störreOECD-länderna 2 Oljeprisutvecklingen1979-1981 ........................... 32 3 Deninternationella ränteutvecklingen 19781981 33 3:1 Importpris- och volymutvecklingen , totaltoch för vissa varugrupper .................................................. 66 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1975-1981 .......... 90 2 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 91 3 Arbetslösaenligl , arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser1975-1981 95 6:1 Sparkvoten 1970-1981 ........................................ 106 2 Hushållens disponibla inkomsler och konsumtionsutgifter 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på nä ringsgrenar 1972-1981 ......................................... 122 2 Industrinsinvesteringskvol 1970-1981 ................. 127 3 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1974-1981 128 4 Totala industrins lagervolymförändring 1968-1981 135 8:1 Brutlomarginaler i tillverkningsindustrin enligtföretagsstatisti ken och nationalräkenskaperna 1970-1979 .......... 138 2 Driftsoverskottetsoch kapitalförslitningens andelar av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrinexkl. varv 1970-1981 .... 140 3 Rörliga produktionskostnader i tillverkningsindustrin exkl. varv 1971-1981 144 10:1 Diskontot för och samtemissionsvillkor för långa statslån 1978-1981 ..................................... .. 164 2 Valutaflöde1978-1981 ........................................ .. 165 3 Penningmängden1977-1981 ................................. 166 4 Real likviditet1967-1980 ...................................... .. 167 5 Olika sektorersreala likviditet 1976-1980 ............. .. 168 6 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 170 7 Statensbudgetunderskott 1977-1981 ................. .. 172 1980 ärs långtidsutrednings huvudrapport (SOU 1980:52).som avlämnades har remissbehandlats. En förteckning över demyndigheler och organisationer m. m. som inkommil med yttrandena återfinns ielt appendix till denna bilaga. I del följande presenteras elt sammandrag avhuvudrapporten tillsammans med en sammanlatlning av remissyttrandena. Medhänsyn till all utredningen läcker etl så vidsträckt område och altremissinstanserna lämnat en mångfald synpimkler har del inte varil möjligt allge en fullständig översikt över remissinstansernas åsikler. Av-siklen har islällel varit atl lämna en redogörelse för de cenirala tankarna i remissvaren. 1 del följande har remisinslansernas synpunkler delals upppå de olika avsnillen i långtidsutredningen. För vaije avsnill återges ocksåhuvuddragen i belänkandel. Remissvaren kommenleras inle i detla sammanhang. 1 Allmänt om uppläggning och metod LU 80 behandlar i förslå hand den ekonomiska ulvecklingeni ell perspektiv . 1 analysarbetet har 1979 ulnyltjats sombasår. Anledningen är atl 1979 f.n. är för vilkel fullständigastatistiska uppgifter avseende ekonomins olika delar föreligger. Långtidsutredningensmedelsiktiga analysperiod ulgörs därmed av åren 1979 1985. 1 utredningens sammanfattning har emellertid en avräkninggjorts för ulvecklingen 1979-1980, dvs. man visar vilka tillväxtlakler somåterstår för 1980-1985. Denna avräkning baseras på den bild av utvecklingenunder , som kunde prognostiseras . Den viktigaste arbetsuppgiften för långtidsutredningen ärall konfrontera de centrala ekonomisk-politiska målen med de faklorer som iövrigl är av betydelse för vår ekonomiska utveckling i elt medellångtperspektiv. Exempel på viktiga sådana faklorer är den internationellaekonomiska utvecklingen och de strukturella samband som gäller för ekonomin. års långtidsutredning har särskildaansträngningar nedlagts vad gäller den internalionella analysen. De enskildaländerprognoserna har I 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 2 sammanförts och konsislensprövats med hjälp avOECD-sekretarialels världshandelsmodell, som därigenom för första gångenulnytljals i ett enskilt lands prognosarbele. Ulifrän den internalionellaprognosen har ulvecklingen på våra exportmarknader specialsluderals. Belräffande de inhemska förutsällningarna för den framlidaulvecklingen har en rad specialsludier gjorts. Befolkningens ocharbelskraftsulbudels framlida utveckling har ingående analyserats avprognosinstitul vid SCB. Produktivitets- och investeringsulveckling m.m. inomindustrin har bedömts av statens industriverk. 1 anknytning härtill harspecialsludier utförts av bl. a. bakgrunden till den industriellaproblembilden. Vidare har en särskild studie av industriföretagens vinster,soliditet och ränlabilitel utarbetats vid konjunkturinstitulel. Utvecklingen inom de privala näringslivsseklorernajordbruk, iriid-gårdsnäring, fiske, skogsbruk, handel, tjänste- ochbyggnadsverksamhet har blivit föremål för specialsludier av branschexperler.Delta gäller även energisektorn. De nämnda specialsludierna liksom annatgrundmaterial finns förtecknade i LU:s appendix 2. När såväl prognosperiodens ekonomisk-politiskamålsättningar som de enskilda förutsällningarna för ulvecklingen preciseratssker en systematisk avstämning av dessa olika faklorer mol varandra ilänglidsulredningens modellsyslem. innehåller en real del. en prismodelloch en finansiell modell. Kärnan i modellsystemet är EMMA-modellen och dendalabas som byggts upp kring denna modell. års långtidsutredning har EMMA-modellenutvecklats på etl flertal centrala punkter. Detta gäller exempelvis utrikeshandelnsbehandling. För såväl exporten som importen av varor och ijänsler har nyasamband införls vilka explicit lar hänsyn lill bl.a. sambandel mellan utrikeshandeloch prisutveckling. Vidare har den privala konsumtionens behandling iEMMA-modellen förbätlrats. så all dess utveckling nu beräknas uppdelad såväl påproducerande seklorer som på relevanta varugrupperingar. 1 della sammanhanghar också den privala konsumlionseflerfrågans prisberoende byggts in imodellsambanden. 1 LU 80, liksom i arbelel med föregåendelångtidsutredning, har den reala EMMA-modellen kompletterats med en aggregeradmodell , vars speciella användningsområde är makroekonomiska avvägningsproblempå medellång sikt. Med hjälp av den mera lätthanterliga aggregerade modellen harde sidoallernaliv för den ekonomiska utvecklingen lagils fram vilkapresenteras i ulredningen. Ulredningens tvä huvudscenarier för denmedelsiktiga utvecklingen har däremot ingående analyserats med hjälp avEMMA-modellen. 1 huvudallernafiven ingår som en inlegrerad del en pris-och kostnadsbild saml etl finansiellt perspektiv. Dessa har tagits fram medhjälp av den prismodell och finansiella modell, som integrerals imodellsyslemel. Ulvecklingen i det längre lidsperspektivet fram till 1990har studerats Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 3 med hjälp av den s.k. LEMMA-modellen. Modellen bygger påsamma seklorindelning som och har kompletterats med samband som gör detmöjligt atl inom modellen beräkna invesleringsulvecklingen inom enskildaseklorer. LU:s beskrivning av balansbrislerna i den svenska ekonomin LU ägnar relativt storl utrymme ål en beskrivning avbakgrunden och karaktären av balansbrislerna i svensk ekonomi. Man konslalerarsälunda all utvecklingen under 1970-lalet i många avseenden innebar markaniatrendbrott i förhållande lill lidigare år. 1 slor ulslräckning sammanhängdedetta med den ökade instabiliteten i den inlernalioneHa ulvecklingen. I Sverigeblev lendensen till en beslående nedgång i induslriseklorn alltmer tydlig. Denexpansiva politiken bidrog visserligen lill all hälla uppe industriproduktionenunder den djupa internationella konjunkturnedgången 19741975. Den högainflationen och de kraftiga löneökningarna 1975-1976 försämrade emellertidindustrins konkurrenskraft i den grad all när industriproduktionen log fart iandra länder 1976, fortsatte den svenska nedgången i allt snabbare takt. Ävenom den följande växelkursanpassningen möjliggjorde en viss återhämtning,visade del sig inle möjligt all återvinna marknadsandelar i önskvärtulslräckning. De allvarliga branschkriserna är ett annal ullryck pä industrinsakluella svårigheier. Den induslriella tillväxten hämmades därutöver av en radirögheter på ekonomins utbudssida. Bland dessa kan nämnas den låga rörlighetenpå arbetsmarknaden, industrins svaga finansiella position saml skogsindustrinssvårigheier all erhålla virkesråvara. Produktionstillväxten blev således svag under andrahälften av 1970-talel. Resursulrymmet minskade ytterligare genom den försämringi värt bytesförhållande som oljeprishöjningarna medförde. Den svagaresurstill-växlen motsvarades inle av en nedgång i vår inhemska konsumtion. Särskiltmarkant var den kommunala konsumlionslillväxten som uppgick till perår under hela 1970-lalel. Denna överkonsumtion ulgör etl grundläggande balansproblemi den svenska ekonomin. Del vidgade gapet mellan konsumtion och produktion harmotsvarats av en nedgång i investeringarna saml av en allvarlig försämring avbytesbalansen. Den ekonomiska politiken har dock lyckats upprätlhålla denfulla sysselsättningen under 1970-lalel. skiljer sig i della avseendefrån de flesta övriga industriländer. Men della har krävi slora och växande ansträngningar.En betydande del av den offentlig utgiflsexpansionen och de växandeunderskotten avspeglar de höga ambitionerna på sysselsätlningsområdel. Vikandeinlernationell efterfrågan och minskad efteriVågan från invesleringssidan harfäll ersällas med efterfrågeslimulans från den offenlliga seklorn, vilkel ökalsåväl de offentliga utgifterna som underskotlen i den offentliga sektorn och ibytesbalansen. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 4 Den offentliga utgiftsexpansionen har inle längre kunnalskaltefinansieras enligl mönstret . Därmed har delfinansiella underskottel i den offenlliga seklorn ökat. Del växandebudgetunderskottel hänger nära ihop med övriga balansbrisler i den svenskaekonomin. Ulgiftsöverskottet i offentlig sektor har letl lill elt sänktbrultosparande i hela ekonomin, vilket drivit fram etl strukturellt underskotti bytesbalansen. Det är nödvändigt all de ovan diskuterade balansproblemenlöses. LU 80 har sett det som en huvuduppgift alt ange en väg till balans i densvenska ekonomin. I della syfte har utredningen ularbelal etl scenario för denekonomiska utvecklingen, där våra balansbrister successivt minskar och del ärmöjligt atl uppnå de cenirala målen för den ekonomiska politiken. Dettascenario är utredningens alternativ I. Svårigheterna alt uppnå en sädan utveckling är emellertidmyckel stora. Som framgått har utvecklingen präglats av mångadjupt liggande problem. Utredningen har därför funnit del angelägel all ocksåanalysera en utveckling där de nuvarande ulvecklingslendenserna i den svenskaekonomin beslår. görs i alternativ 2 som byggts upp kring detgrundläggande antagandet att det endasi i marginell utsträckning går all ändraden nuvarande ulvecklingen. De tvä allernaliven är uppbyggda kring gemensammaförulsällningar belräffande den inlernalioneHa ulvecklingen och ulvecklingen avarbetskraftsutbudel i . Enligt LU:s bedömning kommer inflationsbekämpningen allprioriteras av som man försökerstimulera investerings- och produklivilelslillväxlen. Den totala BNP-tillväxteninom OECD-området har bedömts uppgå lill 2,1979-1985. Den anlagnaproduktionsutvecklingen innebär alt arbetslösheten i OECD-området fortfarandekommer alt ligga kvar på en hög nivä fram till mitten av 1980-lalel. Ocksåinfiationstaklen väntas ligga kvar på en relativt hög nivå.Världshandelstillväxlen har mot bakgrund av dessa bedömningar beräknats uppgåtill i volym . Som nämnts bygger LU:s båda alternativ också på gemensammaförutsättningar om arbetskraftsutbudel i . Antalet personer iarbetskraften har beräknats öka i ungefär samma takt somunder 1970-lalel, dvs med . Ulvecklingen enligt LU:s alternativ I LU:s allernaliv I präglas i mänga avseenden av kravel päförbällring i vår externa balans. Genom en förbällring av konkurrenskraften ochlönsamheten i induslrin skulle det bli möjligt att stärka dess ställning påexportmarknaderna, vilkel möjliggör ett visst återtagande av de marknadsandelarsom föriorats . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 5 En annan viktig grundförutsättning i allernaliv I är allde reslriklioner på ekonomins uibudssida, som gjort sig påminda under slulel av1970-talel, hävs. För all induslrin skall kunna utnyttja etl förbättratkonkurrensläge är del sälunda nödvändigt all den fär en sådan finansiell slyrkaall företaget kan ta de risker som är förknippade med en ökad expansion. Vidareförutsälls i alternativ I all arbetsmarknaden blir så flexibel att nyrekryteringi de expansiva delarna av induslrin kan ske ulan att löneuppdrivandeflaskhalsar uppslår. kräver bl.a. alt övriga seklorer häller fillbaka sinefterfrågan på arbetskraft. En speciell resiriklion för den industriella tillväxtenhar under de senasle åren utbudet av skågsråvara utgjort. 1 allernaliv 1 harförutsälls att sådana åtgärder vidtas all skogsindustrin i varje fall ikonjunklurlopparna kan tillgodogöra sig ell virkesulbud som svarar mot denlångsikliga fillväxlen i skogen. Enligl förulsäliningarna för allernalivet skallbylesbalansunderskollel reduceras sä all del 1985 uppgår till av BNP.Härigenom méijiiggörs uppnåendet av extern balans vid 1980-lalcls slut. Trotsall vi minskar underskollel i vår bytesbalans kvarstår dock behovel avtitlandsupplåning, vilkel innebär all vår utlandsskuld även i allernaliv Ikommer atl växa . Därmed kommer ocksåränlebelalning-arna alt öka. För atl uppnå denna utveckling av bytesbalansen krävs altoljeberoendet minskas. 1 alternativ I har antagits att oljeanvändningen vidkonstant kommer alt reduceras . Den produktionsökning som under ovan angivnaomständigheter méijiiggörs kräver för sill realiserande en ökning av såvälinvesleringar som produkliviletstillväxl. Sysselsällningen i limmar anlas bli oförändrad underkalkylperioden. Hela den ekonomiska tillväxten måste därför komma till ståndgenom en ökning av arbelsproduktivitelen. Man räknar sålunda med allproduktivi-lelsökningen i induslrin skall uppgå lill 1979-1985. Iövriga näringslivet räknar utredningen med en uppgång i produkiiviielen på 3%per är. Alternalivels utveckling av produktion och produktivitetkan emellertid inle åstadkommas ulan en avsevärd förbättring iinvesleringsaktivitelen. 1 etl sexårsperspektiv ar det mest anglägei atl ökaindustriinvesteringarna och de invesleringar som bidrar lill all minska vårtoljeberoende. Sammanlagd beräknas de tolala investeringarna i ekonomin öka med3.5% i allernaliv I. Under de angivna betingelserna bedöms en ekonomisktillväxt i storleksordningen 2,.5% 1979-1985 vara möjlig. Kraven påinvesleringsuppgång och bylesbalansförbättring intecknar emellertid nära noghela della produktionsulrymme. Del knappa konsumiionsulrymme som därmedframkommer måste resultera i en kraftig neddragning av tillväxten i såväl 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 6 prival som offenllig konsumfion. I allernaliv I harförutsatts all den offentliga konsumtionen 1979-1985 ökar med 0,. om årel.Del är i så fall möjligt alt uppnå en ökning av den privala konsumtionen med 0.6%om årel, vilkel kan jämföras med en ökning pä under perioden1974-1979. Ökningen av offenllig konsumtion. 0,per 1979-1985, kan jämförasmed en ökning på 3,' . Liksom för den privalakonsumfionen är del alltså här fiåga om en myckel kraftig uppbromsning. Den ställiga konsumtionen beräknas i allernaliv 1 minskamed per är, medan den ökade med 2,. För den kommunalakonsumtionen är trendbrottet ännu mera drastiskt. Del utrymme som står lillförfogande motsvarar en åriig ökning pä ,vilket skall slällas tnot en ökning på 4,imder . Dåhänsyn las lill utvecklingen molsvarar den angivna ökningslaklen enkommunal konsumlionslillväxl oin per är 1980-1985. Ulvecklingen fram lill 1985 enligt LU:s allernaliv 2 Allernaliv 2 beskriver en utvecklingsväg för svenskekonomi där de cenirala trögheterna på ekonomins uibudssida förutsätts kvarståoch där den inhemska konsumtionen forlsäller atl expandera enligl ungefär sammamönsler som förut. Konsekvenserna härav blir en utveckling som i länga siyckenpåminner om den under 1970-lalels senare hälft. Ulgångslägels kraftigaobalanser förvärras och på grund av etl stagnerande näringsliv kan den fullasysselsällningen inle uppiällhållas. För slalens del har i allernaliv 2 förutsatts enoförändrad konsumtionsvolym. Även denna utveckling förutsätter dock en härdreslriklivitel med nya ulgiflsäiaganden. Den kommunala konsumtionen forlsällerdäremot i alternativ 2 att växa snabbi. En viss uppbromsning av tillväxtenförefaller emellertid f. n. ske. Med anledning härav har ökningstakten satistill 3,.