prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Från anslagsposten måste även bestridas vissakostnader för alt klara nödvändigaupprustningar av det statliga ledsystemet, främst i därarbetsmarknadspoliliskl slöd f. n. inle kan utnyttjas. 1 budgetpropositionen (prop. 1979/80:100 bil. 13)har departementschefen angett alt han räknar med att skallkunna öka sin bidragsgivning till fjärrekreationsanläggningar. Även verkel bedömeratl bidragsgivning tillfjärrekreationsanläggningar f. n. och'en del är framöver är den mest angelägna och borde därför rimligenbegära fiera tiotal milj. kr. för budgetärel 1981/82 för alt klara av enönskvärd bidragsverksamhet på dettaområde. För atl i någon mån klara av en viss bidragsgivning till fjärrekreationsanläggningar nöjer sig verket medatl begära en dubblering av nuvarande anslag. Del totalamedelsbehovet under anslagsposten för /82 för fjärrekrealion harberäknats till 10 milj. kr. Angående bidrag till viss fiällverksamhet redovisar verkel följande. är sedan den huvudmanför vandringsleder medtillhörande anordningar i fjällvärlden. Efter del atl skoler-förbudsomrädena i fjällområdet tillkom den Ijanuari 1979 (SFS 1978:594) harlänsstyrelserna inom dessa områden därutöver märkt ul skolerleder.Viss del av dessa leder sammanfaller med de statliga vandringslederna,varmed länsstyrelserna har fått en betydande ökning av Prop.1980/81:100 Bilaga 13 159 Ulmärkningen av skoterlederna har varit nödvändig för att regleringen avskolertrafiken skall kunna upprätthållas. 1 samband med tillskapandet av det statligaledsystemel togs inte ställning till behovel av nya raststugor/vindskydd utmedlederna. har utrett denna fräga och har i samrådmed länsstyrelserna kommit fram till alt lolalt 72 vindskydd behövs för atlledsystemet skall bli godtagbartfrån fjällsäkerhetssynpunkl. Utökningen av vindskydden fördelar sig med 17inom , 17 inom Västerbollens län, 35 inom länoch tre inom . Utbyggnaden av vindskydden planeras komma till stånd efter det att markupplåtelse erhållits för de skildavindskydden. En ökning av länsstyrelsernas kostnader för skötsel och underhållav ledsystemet kommer senare atluppkomma när ledsystemel kompletteras med vindskydden. För all klara kostnaden för skötsel och underhållav del statliga ledsystemet inkl.skoterlederna saml för central administration föreslår naturvärdsverket atlsammanlagt 4,6 milj. kr. anvisas för /82. Under anslagsposten har Svenska turistföreningenför innevarande budgetår anvisats350000 kr. för sin fjällverksamhet. För /82 har turistföreningenberäknat medelsbehovel för administration och upplysningsverksamhet till . Med hänsyn lill all en arbetsgrupp f. n. arbetar med de ekonomiska frågorna rörandeturistföreningens fjällanläggningarföreslår verket all turistföreningens anslag, i avvaktan på gruppens förslag, räknas upp med . och att STFanvisas . till fjällverksamheten för /82. I samband med tillskapandet av del statligaledsystemel överfördes ell antal vindskydd, broar m. m. som tidigare byggts ochunderhållits av STF lill slaten.Någon ersättning har inte utgått tillturistföreningen för de överförda anläggningarna. hari skrivelse anhållitom I . i ersättning för anläggningarna. Enligt naturvårdsverketsmening bör frågan om ersättning tillturistföreningen för de anläggningarsom ingår i det statliga ledsystemel behandlas av den nämnda arbetsgruppenrörande STF:s fjällanläggningar. Fjällsäkerhelsrådel som tillsattes /80 erhåller även medelför sin verksamhet från anslagsposten. Även () harerhållit medel frän anslaget för utvecklingsarbete och vädertjänst iijällområdel. har i särskild skrivelse till regeringen anmält etl medelsbehov av . frän anläggningsslödetför rådets verksamhet för /82. För SMHLs verksamhet föreslårfjällsäkerhelsrådel atl ansvarel för bedrivande av Qällväderljänst åläggs SMHIoch alt nödvändiga medel förändamålet anvisas över SMHLs budget. Detlotala medelsbehovet under anslagsposten 5 för /82 Prop.1980/81:100 Bilaga 13 160 förmedel för skötsel och underhåll av det statliga ledsystemet inkl. skolerleder.Svenska turistföreningens fjällverksamhet och fjällsäkerhetsrådets verksamhetberäknar verkel till totall . Dessutom hemställer verket atl detstatliga ledsystemet mätte efter hand fä kompletteras med ett 70-tal vindskyddför att ledsystemel därmed skall bli godtagbart ur fjällsäkerhetssynpunkl. Utvecklingsarbetet rörande anläggningar är en myckelviktig del av arbete vad gäller planering för idrott,friluftsliv och turism. Verksamheten bör på sikl kunna breddas och fördjupas. Behovel av försöksanläggningar bör härvid särskiltnämnas. Verket begär därför för utvecklingsarbete 3 milj. kr. för budgetåret1981/82. För utvecklingsarbete m.m. rörande primärarekreationsområden har i rekrealionsberedningen för innevarande budgetåranvisats medel dels för planeringsinsalser inom de primära rekreationsområdena,dels för informations- och utredningsverksamhet. För /82 har rekrealionsberedningen isärskild skrivelse lill regeringen anmält ett medelsbehov av 4 milj. kr. Av beloppet ulgör 3 milj. kr. kostnader för slutförande avprogramarbetet inom de primära rekreationsområdena och I milj. kr. kostnaderför beredningens egen verksamhet. Som jag redogjort för vid min anmälan av anslaget Stödtill idrotten föreslår jag att medel för bidrag lill anläggningar som drivs avidrottsföreningar, liksom bidragen till s.k. riksanläggningar, /82 inte längre anvisas från förevarande anslag. Som enkonsekvens härav kommer från delta anslag inga medel längre atl anvisas somslöd lill den organiserade idrotten, varför jag föreslår att anslagsbenämningenändras till Stöd till friluftslivet m. m. 1 avvaktan pä turist- ochrekreationspolitiska utredningens förslag görs nu inga ytterligareadministrativa förändringar inom detta anslag. Vid min anslagsberäkning harjag ulöver de föreslagnaöverföringarna räknat medel för en i stort oförändrad verksamhet underanslaget. Belräffande rekreationsanläggningar av riksintresse har jag dockgjort en viss uppräkning. Vad gäller rekrealionsberedningens arbete medupprättande av utvecklingsprogram för de primära rekreationsområdena harjagberäknat 2 milj. kr. för färdigställande av programmen . Vidarehar jag till följd av alt anslaget nu inle längre avser några idrotlsändamål,beräknat 1 milj. kr. för naturvårdsverkels utvecklingsarbete, vilket således nubör inriktas enbart på frilufts- och rekreationsfrägor. Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med 34,7 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Stöd till friluftslivet m.m. för budgetåret1981/82 anvisa etl reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 13 Bidrag vidförlust på grund av naturkatastrof m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget utbetalas bidrag såsom ersättning för föriuster på grund avnaturkatastrof m. m. i enlighet med föreskrifter som regeringen meddelar i vatjesärskilt fall. Anslaget bör föras upp med 1 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår alt tillBidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av . Bidragtill vissa internationella organisationer m. m. 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för Sverigesdeltagande i vissa internationellaorganisationer och for internationellt samarbete på jordbrukets, skogsbrukets, fiskets och miljövårdens områden.Från anslaget utgår också bidraglill vissa organisafioner för deltagande i internationella konferenserm.m. Beräknad ändring 1981/82 Unionen för skydd av Internationella rådet för havs- 1980/81:100 Bilaga13 Beräknad ändring 1981/82 Internationella byrån i för bekämpande av smittsamma husdjurs- Europeiska kommissionen för be- kämpande av mul- och klövsjuka om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning från fartyg och luft- Nordiskt organ för renforskning Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslär att till Bidrag tid vissa internationellaorgatusationer m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget bestrids kostnaderna för dels syner och besiktningar pä slalens husoch byggnader, dels syneförrättningar enligt 10 kap. vattenlagen (1918:523), dels ock ersättning i visstfall till förvaltare av avlyst floltled. Anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Ersättningar för vissa besiktningar ochsyneförrättningar för /82 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 163 A. Jordbruksdepartementetm.m. 12 Lantbruksrepresentanter 2572 000 12 Kommittéer m.m, 16800000 13 Extra utgifter 500000 B. Jordbruketsrationalisering m. m. 14 Lantbruksstyrelsen 39010000 17 Lantbruksnämnderna 198.504000 19 Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. m. 5323000 19 Bidrag till jordbrukels rationalisering, m.m. 59000000 21 Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1000 24 Lån med uppskjuten ränta 1 000 25 Täckande av föriuster pä grund avstatlig kreditgaranti 1 500000 28 Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering,m.m, 2000000 28 Restitution av bensinskatt tillträdgårdsnäringen 1266000 29 Stöd till innehavare avfjällägenheter m. m, 1 100000 37 Befrämjande av husdjursaveln m. m. 38 Statens hingsldepå och stuteri;Uppdragsverksamhet 1000 39 Bidrag till statens hingsdepå ochstuteri 2200000 39 Särskilt stöd ät biskötsel ochväxtodling 215 000 40 Främjande av rennäringen 1480000 43 Kompensationför bensinskatt till rennäringen 945 000 47 Prisreglerande ätgärder päjordbrukets område *4 156000000 47 Inköp av livsmedel m.m, förheredskapslagring 17000000 50 Kostnader för beredskapslagring avlivsmedel m.m. 85 725 000 52 Prisstöd till jordbruket i norraSverige 199000000 53 Bidrag till permanentskördeskadeskydd 20000000 54 Administration av permanentskördeskadeskydd m.m. 38 197000 57 Bidrag till skogsvårdsstyrelserna *866810()0 57 Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m. 57 Bidrag till skogsvärd m.m, M20000000 58 Stöd till byggande av skogsvägar 30000000 60 Främjande avskogsvård m, m. 62 Statens lokalafiskeriadministration 9356000 63 Främjande i allmänhet avfiskerinäringen 500000 64 Kursverksamhet på fiskets område 430000 65 Bidrag till fiskehamnar m.m. 9625000 66 Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen 2000066 Restitution av bensinskatt till fiskerinäringen 2 165 000 1980/81:100 Bilaga 13 67 Bidrag till fiskets rationaliseringm. 69 Täckande av föriuster vid statligkreditgaranti till fiske 1 000 70 Kostnader för fiskeutredningar ivattenmål m. m. 71 Ersättning till slrandägare förmistad fiskerätt m.m. 100000 71 Bidrag till fiskare med anledningav avlysning av fiskevatten 1000 72 Prisreglerande åtgärder på fisketsområde *1 000 74 Täckande av vissa kostnader förköttbesiktning vid kontroll- 75 Statensveterinärmedicinska anstalt 56 105000 77 Veterinärstaten 52 531000 78 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar,m. 81 Statens utsädeskontroll:Uppdragsverksamhet 1000 82 Bidrag till statens utsädeskontroll 4759000 82 Bekämpande av växtsjukdomar 200000 83 Slalens lantbrukskemiskalaboratorium: Uppdragsverksamhet 1000 85 Bidrag till statens lantbrukskemiska laboratorium 6 162000 85 Statens maskinprovningar;Uppdragsverksamhet 1 000 86 Bidrag lill statensmaskinprovningar 4 978000 104 Byggnadsarbetenvid m. m. 5000000 108 Inredning och utrustning av lokaler vid lantbruksuni versitet m.m. 22000000 114 Stöd till kolleklivjordbruksteknisk forskning 2300000 115 Bidrag till växtförädling 24600000 116 Skoglig forskning *9 150000 116 Stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling ochskogsgödsling m. m. 117 Stöd tillkollektiv skogsteknisk forskning 7 9.50000 117 Bidrag till Skogs-ochlantbruksakademien 497 000 125 Miljövärdsinformation 4200000 127 för naturvård 20000000 131 Värd av naturreservat m. m. 23 500000 135 Miljövårdsforskning 40300000 138 Stöd till kollekliv forskning inommiljövårdsområdet 6400000 139 Undersökningar av hälso- ochmiljöfarliga varor 4000000 139 Särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet, m. m. 9700000 141 Program för övervakning av miljökvalitet 8200000 1980/81:100 Bilaga 13 142 Bidrag lill kommunala avloppsreningsverk m. m. 144 Stödtill miljöskyddsteknik, m. m. 148 Bidrag till kalkning av sjöar ochvallendrag 149 Ersättning för vissa skadorförorsakade av vilt, m. m. 150 Bidrag till Förenta Nationernasmiljöfond 153 Stöd lill idrotten 155 Slöd friluftslivetm. 161 Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. 161 Bidrag till vissa internationellaorganisationer m. m. 162 Ersättningar för vissa besiktningaroch syneförrättningar Bilaga 14 till budgetproposition 1981 Prop. verksamhet omfatlar utrikes- ochinrikeshandel, turism, ekonomiskt försvar, patent- och registreringsväsendelsamt tullar och tullväsendet. På utrikeshandelns område handlägger fyra för utrikes-och handelsdepartementen gemensamma enheter bilaterala frågor samlmultilaterala frågor i internationella organisationer såsom Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA), de Europeiska gemenskaperna (EG), detAllmänna tull- och handelsavtalet (), Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () samt för handeloch utveckling (). Inom utrikeshandelsenhelerna handläggs även frågor somrör kommersiell representation i utlandet, exportfrämjande åtgärder,exportkreditgarantier samt turism. Departementet ansvarar vidare för nordiskasamarbetsfrågor, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor, frågor om den inrikeshandelns struktur och verksamhetsförhållanden, tillämpning av vissassocialionsrätlslig lagsliflning samt lolterifrågor. Krigsmaterielinspektionen inom departementet utövarkontroll över tillverkning av krigsmateriel och handlägger ärenden rörandetillstånd till utförsel av sådan materiel. Till departementet hör de statsägda företagenAktiebolaget , och AktiebolagetOljetransit. Departementets budget för /82 beräknasuppgå till 1 378,9 milj. kr. I proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m.m. presenteras planerade besparingar på totall ca 80 milj.kr. inom handelsde-parlemenlets verksamhetsområde jämfört med budgetåret1980/81. Besparingar görs nu inom ramen för investeringar för det ekonomiskaförsvaret och på anslagen för stöd till svensk projektexport, kommerskollegium,patent-och registreringsverket, statens pris- och kariellnämnd,, och . Tillbesparingarna på nyssnämnda anslag hänför sig ca 7 milj. kr. De förslag som här presenteras präglas av en strävanatt genom tillämpning av huvudalternativ, omprioriteringar ochrationaliseringar åstadkomma siörsta möjliga återhållsamhet i de samladeutgifterna ulan att eftersträvad kvalitet och effektivitet i verksamheten eftersatts.I vissa fall blir det dock fråga om en minskning av ambitionsnivån. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 2 Det allvarliga lägel i världsekonomin med högarbetslöshet, inflation ocH extern obalans i många länder påverkardirekt den handelspolitiska utvecklingen.Vid sidan av konjunklurmässiga svårigheier ställer de internationellakonkurrensförhållandena krav på mer långsiktiga förändringar iindustristrukturen i västvärldens ekonomier. Del internationella handelspolitiska skeendet präglas därmed i hög grad avomställningsproblem i krisdrabbade industrisektorer och av krav påhandelsbegränsningar. Energiförsörjningsproblemoch allvarligt ökad skuldsättning, i synnerhet bland , återverkar likaså på denhandelspolitiska utvecklingen. är för sin ekonomiska utveckling slarklberoende av handeln med omvärlden.Den svenska handelspolitiken inriklas Iraditionelll på att främja frihandelninom det internationella regelsystemets ramar. så frilt varuutbyte som möjligt erbjuder fortsattautvecklingsmöjligheter för den svenska ekonomin. Detta förutsätter atl exporteninte utsätts för handelshinder i utlandet och att den svenskaindustristrukturen anpassas till den internalionella konkurrensen. Särskilt ietl ekonomiskt krisläge är det, i synnerhet för mindre handelsnationer -likaväl som i-länder - av störstavikt att bevara en öppenhet i de handelspolitiska relationerna. Likaså är detviktigt att motverka användningen av nya slags handelshinder. För i synnerhet de större handelsnationerna har detblivit allt vanligare att vid sidanav internationellt överenskomna procedurer bilateralt reglera marknader och överenskomma om begränsningar avhandeln. Det nuvarande världsekonomiska lägel har sålundaför de flesta länder kommit alt medföra svåra påfrestningar bl.a. på dethandelspolitiska området. För delhar detta främst kommit till uttryck i underskottet i handelsbalansen. Det är av största vikt atlsnarast möjligt återställa balansen i vår utrikeshandel liksom atl motverka deprotektionistiska tendenser som kommit till uttryck både här och på detinternationella planet. Genom en ekonomisk politik som syftar lill att slå vaktom internationella konkurrenskraft och genom konkretahandelsfrämjande åtgärder kan balansen i densvenska ekonomin återställas. Detla mål kan endasi nås under förutsättning att våra samlade resurserutnyttjas på det mest effektivasättet, vilket i sin lur förutsätter etl livskraftigt näringsliv där fördelarnaav fri konkurrens och näringsfrihet kan las till vara. De statliga insatserna för att främja svenskexport av varor och tjänster är avväsentlig betydelse inte bara för exporten utan också för utvecklingen av samhällsekonomin. I syfte att uppnå sådanapositiva effekter som bidrar till ensuccessiv minskning av rådande bytesbalansunderskott föreslås en ökning av det samlade statliga stödet lill olikaexportfrämjande åtgärder trots det begränsadeutrymmet för ylterligare belastningar på statsbudgeten. Genom det förstärkta stödet skapas också bättreförutsättningar för bl.a. de mindre och medelstora företagensexportansträngningar. Stödet till den svenska utlandsförsäljningen avsystemleveranser minskas något. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 3 Förslag kommer senare alt lämnas om åtgärder föratt öka exporten av tjänster från statliga myndigheter och bolag. I syfte atl stärka den centrala ledningen av deövergripande exportfrämr jandefrågorna har en särskild enhet inrättats inomutrikes- och handelsdepartementen. Enheten har tillskapats genom enomfördelning av uppgifter och personal från andra enheter. Det system för förmånlig kreditgivning till vissa som inrättas och som främst harbislåndspolitiska syften förväntas också få vissa positiva effekter påsvensk expori av varor och tjänster. De svenska förelagens möjlighet att erhållaexportkreditgarantier är av slor betydelseför att främja den svenska exporten. För alt ge utrymme för eventuella uppkommande större ökningar föreslårregeringen därför alt ramarna för exportkreditnämndens (EKN)garantigivning höjs till 67 miljarder kr.Osäkerheten inför den framtida betalningsförmågan i etl stort antal viktiga exportländer föranleder regeringenatt föreslå att den rörliga kreditsom står till EKN:s förfogande i ökas från 600 till 800 milj. kr. I EKN:s verksamhet ingår förutom normalaffärsmässig garantigivning (n-garantier) även garantigivning i samband medinvesteringar utomlands, garantigivningpå särskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för u-ländernasekonomiska utveckling (u-garanlier) saml garantier videxport med särskilt samhällsintresse (s-garantier). Från samma tidpunkt har EKN också fåll bemyndigande atl lämnamolgarantier till utställare avsäkerhet. Den länderkrets inom vilken de svenska företagen har möjligheterhålla investeringsgarantier har vidgats. beslutade att höja dentotala ramen för nämndens verksamhettill , varav . reserverades för u-ochs-garantigivningen. Vid slutet av /80 uppgick EKN:slotala utestående garantiåtaganden till , varav 58,3miljarder kr. för n-garantier och 1,2miljarder kr. för s/u-garantier. Huvuddelen av åtagandena består av utfästelser om garanti d.v.s.löften om garantiförbindelser om ochnär en viss exportaffär kommer till stånd. Sådana utfästelser avräknas mot ramarna med en mindre del, varför det totalaramutnytljandet vid budgetårets slut var . EKN:s verksamhet präglades i likhetmed de närmast föregående åren avsnabbt stigande åtaganden, stora skadeutbetalningar, minskande premiereserver och stigande relativrisknivå. Det finns för närvarandeingen anledning att vänta någon större förändring i denna utveckling. har EKN vissa möjligheler atluppnå en konsolidering av verksamheten.Utvecklingen beror främst på antalet skadefall och ersättningsvillkor. Framtiden kommer dock att innebäraen allt svårare balansgång mellan åena sidan risktagandet och det stöd detta innebär för den svenska 1980/81:100 Bilaga14 4 exporten,och å andra sidan den övergripande målsättningen att driva verksamheten på enrimlig affärsmässig basis. EKN har under verksamhetsåret betalat ulskadeersättning med 320 milj. kr. medan 67 milj. kr. Avskaderegleringarna avsåg ca 67 milj. kr. utbetalningar under den av regeringensärskilt anvisade garantiramen på Turkiel. har f.n. avtal om uppskovmed betalningar under statliga eller EKN-garanterade krediter med , ,, och . För EKN innebär dessa skuldomförhandlingar en slorpåfrestning på reserverna. ÅtskilUga tecken tyder på att fler länder kan kommai samma situation , med ytterligare belastning på EKN:sreserver som följd. Turismen har fått en ökande betydelse för Sverigesekonomi och sysselsättning. Genom att skapa gynnsamma förutsättningar för såvälsvenskar som utlänningar att turista i torde bytesbalansen förbättras.Samtidigt skapas positiva sysselsättningseffekter vilket har särskild betydelseför de regionalpolitiska stödområdena. turistråd föreslås därför fåökat stöd till turismfrämjande åtgärder. Elt livskraftigt näringsliv förutsätter att den friakonkurrensen och näringsfrihetens fördelar tas till vara. Därigenom kan vårasamlade resurser utnyttjas på det mest effektiva sättet, vilket ärförutsättningen för att välståndet och tryggheten skall kunna bevaras på långsikl. Regeringen avser under del innevarande atl lägga fram förslaglill ny konkurrenslagstiftning. Prisstegringarna kan dämpas genom en väl fungerandekonkurrens. Riskerna för fortsatta kraftiga prisstegringar är dock påtagliga.Kostnadsstegringarna spelar här en stor roll. Så länge vi inle har en sådanlöpande förbättring i vårt relativa konkurrensläge gentemot utlandet, som kanmöjliggöra att kronans värde gentemot andra valutor stiger, kommer vi också attutsättas för att utländska prisstegringar slår igenom i . Det finnsemellertid risk också för andra slag av prishöjningar som kan innebärainflationsrisker. En prisövervakning hksom möjHgheter atl tillämpa prisregleringarmåsle bl.a. av dessa skäl finnas. Prisregleringar måste dock vara kortvariga. I avsikt att försöka hindra att internationellaoljeprishöjningar alltför kraftigt skulle driva på konsumentprisutvecklingen iSverige gällde fram till en högstprisreglering för vissaoljeprodukter. I syfte atl stimulera konkurrensen ochinvesteringsviljan inom livsmedelsbranschen samt för att undvika negativaeffekter av långvariga prisstopp har prisregleringen på baslivsmedel lagts omfrån och med . Prisstoppet på baslivsmedel (med undantag förmjölk och filmjölk), som i huvudsak har varit i kraft , harersatts med förhandsanmälningsskyldighet. Delta innebär att företagen en månadi förväg måste anmäla planerade prishöjningar till statens pris- ochkartellnämnd. Prisövervakningen i övrigt har också lagts om som etl led ibesparingsarbelet. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 5 kartellnämndavses genom koncentrerade insatser kunna nå åsyftad verkan medprisövervakningen med mindre resurser. Konsumentpolitikens uppgift kan sägas vara atl stödjaoch förbättra konsumenternas ställning på marknaden genom att rätta tillbrister i marknadsekonomin. Kostnadskrävande regleringar måste emellertid imöjligaste mån undvikas. Endast genom återhållsamhet i detta avseende kankonsumentpolitiken ges en framtida stabil grund. Som ett led i besparingsansträngningarna har riksdagenuttalat sig för all skall koncentrera sina insatser lillområden av särskild betydelse för konsumenterna.