prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Sålunda kommer t.ex. samtliga berörda att erbjudas nylt arbete inomASEA-koncernen. Slora satsningar görs av ASEA för att skapa nyaarbetstillfällen i . Jag har fåll en muntlig redovisningfrån ASEA:s sida om hur arbetet fortskrider. Glädjande nog kan jag konstaleraalt nya arbetstillfällen redan nu har ställts i utsikt för en mycket stor delav dem som friställs i . En förulsätlning är att lämpliga lokaler kandisponeras i ulöver vad som finns . Vid möleli överiämnades lill mig en skrivelse undertecknad av företrädare förlänsstyrelsen, berörda kommuner och de fackliga organisationerna med krav påen utredning och samlad bedömning av specialslålsindustrin och bl. a. dessframtida råjärns- och råslälsbehov. Jag vill idelta sammanhang understryka alt stålindustrins problem är väl kartlagda i ettflertal utredningar under senare är. Jag vill erinra om vad 1977 årsspecialstålulredning (Ds I 1977:3). vilken tillkallades av mig hösten 1976.konstaterade beträffande den metallurgiska basen inom specialslålsindustrin. Utredningenkonstaterade bl.a. följande: (s.74) ""Generellt sett råderöverkapacitet inom det metallurgiska ledet hos specialstålsindustrin." Närdet gäller Spännarhyltan/konstaterar utredningen (s.75):""Specialslälförelagen blir säsom diskuterats inledningsvis i alltmindre utsträckning beroende av malm av speciell kvalitet. Undantag härifrån ärfrämst elektroplät oeh kolrikt stål av hög kvalitet. Det är mot denna bakgrundman skall se att landets enda elektroplåttillverkare - -byggt en masugn i Spännarhyltan. frän , ochinstallerat en OMB-konverter i själva Siiiahammar. Råjärnet transporteras iflytande form per järnväg frän Spännarhyltan till . ""Sammanfattningsvis konstaterar utredningen (s.46): "Specialslålsindustrinhar inga slörre svårigheter att klara sin råvaruförsörjning.'" De krav på ulredningar som dä och dä kommer är med andraord redan väl tillgodosedda. Det som har inträffat sedan utredningen gjordes är atteflertVågan på kvalitetsråjärn har minskat. Anledningen lill att efterfrågan på raffinerat lackjärnhar minskat kraftigt är att den sura martinprocessen för vilken denna tackjärnslypär en nödvändig råvara successivt avvecklats. Delta återspeglas bl. a. iutvecklingen av den svenska produktionen av kolstål med hög kolhalt som minskatfrän är 1974 lill endast 70000 lon . 1 stället ökas produkr Prop.1980/81:67 33 Här är möjlighelerna att använda lackjärn av tekniska skälbegränsade och huvudrävaran blir därför skrol. Avgörande för processändringenhar varit den snabba ulvecklingen av metallurgiska metoder att komplellera ochkvalitativt förbättra slutprodukten frän eleklrostälugnarna. Hit hör s. k.skänkugnar för efterbehandling av det smälta stålet och inle minst införandelav s. k. injeklionsmetallurgi. I båda fallen har svensk metallurgisk forskningverksamt bidragit lill en snabb utveckling i syfte att öka verkenskonkurrensförmåga. I och med att den kvalitativa skillnaden mot marlinstålet pådelta sätt utjämnas blir bl.a. kostnadsrelationen råjärn-skrot avgörande förprocess valet. I den mån man ändå efterfrågar lackjärn kan delta enligl vad jagerfarit köpas lill lägre pris på annai håll, 1. ex. frän i , där manligger bra lill när del gäller kostnaden per ton råjärn. Jagvill också underslryka att det för del även i fortsättningenfinns goda möjligheter all basera sin produktion pä inhemsk malm. Enligtplanerna kan nämligen komma alt till slor del baseraelektroplåtlillverkningen pä ämnen från i . Länsstyrelseni har i skrivelse till regeringen påtalatbehovet av insalser från förelag och samhälle för all mildra verkningarna avsysselsätlningsminskningarna i och Spännarhyltan. Mälsällningen börenligl vara att genom samverkan uppnå en sådan omställning avnäringslivet all en balanserad utveckling uppnås i näringsliv ocharbetsmarknad på orterna. I en till skrivelsen fogad PM har närmareredovisats vilka åtgärder som främst anser behöver vidtagas,nämligen bl. - förbättring av villkoren förregionalpolitiskt stöd till Fagerstaregionen och kommun. - induslrihotell i ochSurahammar - ökade resurser lillUlvecklingsfondcn i - förstärkning av länsstyrelsensmedelsram för åtgärder i anslutning till länsplaneringen. Molbakgrund av vad jag nu anfört är del inle ändamålsenligt att yllerligare låtaulreda frågan om hur metallurgin i Spännarhyltan skall kunna bevaras. Berördaföretag har klart deklarerat alt de kan tillgodose sina råjärns-/råslälsbehovpå annat säll. Delär nu nödvändigt att med kraft koncentrera resurserna pä att klara dennanödvändiga strukturomvandling på ell för berörda anställda och orteracceplabell sätt. Jag har vid överläggningar med samtliga närmaslberörda parter redogjort för min inställning och vill här uprepa delväsentliga, nämligen att del nu ankommer på och dessmoderbolag att överväga vilka ätgärder som kan vidtas för attomställningen skall kunna ske i acceptabla former. Jag har erfarit att ASEA-koncernenär beredd till långtgående insalser i delta avseende. 3 1980/81. Prop.1980/81:67 34 Dessainsalser kan väntas bli betydligt underiätlade av att och denärliggande kommunerna ingår i det regionalpolitiskastödområdet. inom specialslålseklorn som har drabbats av allvarliga problem ärNyby , som till ägs av . har för mig redovisat del beslut styrelsen för NybyUddeholm har fattat all inleda MBL-förhandlingar omneddragningen av sysselsättningen med 1 160 personer, varav ca 500 i ,450 i , 150 i och 60 i Blombacka. Orsaken lill neddragningenär bl.a. att den hittillsvarande ulvecklingen inom är sämre änvad som förutsågs vid bolagels bildande och attutsikterna för är 1981 enligl företagels bedömning är olillfredsslällande.Bl.a. har förelagd fåll vidkännas minskad efterfrågan och sjunkande priser pävissa av förelagets produktgrupper inom det rostfria området. Denu aviserade åtgärderna syftar till alt förbättra överlevnadsmöjlig-helerna förövriga delar av företaget. Detär ännu - med hänsyn lill bl.a. föreslående MBL-förhandlingar -för tidigt attbedöma de samlade effeklerna av förelagels olika planerade åtgärder. Utantvivel kommer dock alt krävas insatser säväl av företag som samhälle för attklara sysselsättningen och för all utveckla näringslivet på berörda orter ochi berörda regioner. Det är nu för tidigt all la slällning lill omfattningen avdessa insatser. Rent principiellt gäller all denna typ av fråga måsle lösasinom ramen för de av anvisade medlen för arbelsmarknads- ochregionalpoliliken. Dessainsalser kan väntas bli betydligt underiätlade av all berörda orter inomVärmlands resp. län ingår i del regionalpoliliska stödområdet. Jaghar lidigare redovisat min syn på ulvecklingen inom stålindustrin. Jag harocksä framhållit att strukturförändringar både är önskvärda och nödvändiga inomsäväl special- som handelsstälsindustrin. För egen del tror jag dessutom att deär hell ofrånkomliga med tanke på bl. a. konjunkturutvecklingen inom väromvärld och den förändrade globala stålkonsumlionen. Strukturförändringarnakommer oundvikligen att leda till ett sysselsättningsbortfall i stålorternaoch i gruvorlerna i . Enligt min uppfattning,' som jag harredovisat i olika sammanhang, ankommer del på förelag som vidtar strukturförändringarall inom ramen för sina egna resurser medverka till alt fä framersätlningssysselsällning till de orter som kommer alt drabbas avsysselsältningsminskning. Självfallet måste samhället också ta sitt ansvar.Genom arbetsmarknads- och i vissa fall regionalpoliliska åtgärder i föreningmed en väl avvägd ekonomisk politik Prop.1980/81:67 35 måslesamhällel medverka lill alt mildra verkningarna av nödvändigastrukturförändringar. Jag anser dessulom att samhällel bör uppmuntra och påskyndaen diversifiering av näringslivet. En diversifiering av näringslivet innebärnämligen all orternas förmåga all motstå säväl konjunkturella som strukturellaförändringar ökar. Demesl allvarliga problemen, sell från regionalpoliliska utgångspunkter och räknatfrån är 1976 till mitten av 1980-lalel föreligger för kommun. Därberäknas gruvindustrin minska med 1 100 anställda jämfört med lägel ochden övriga industrin har förlorat ålminsione 600 anställda. En vissnyrekrytering har börjat inom industrin, men pågående återhämtning beräknasinte medföra mer än någol hundratal anställda i ökad sysselsättning. all inte använda vissa av de av anvisade medlen innebär främstkonsekvenser för . Del redan lidigare allvarliga läget i Ludvikakommun kommer härmed all förvärras. De nu akluella förändringarna inoin SSABinnebär att sysselsättningen minskar med inemot 400 anställda jämfört medlidigare bedömningar. Totalt beräknas sysselsättningen i kommun minskafrän 14 300 i dagslägel lill ca 13 500 . Möjlighelerna lill annansysselsättning i regionen är begränsade. Kommunen kan därför få en ökning avarbetslösheten som redan nu är myckel hög. Vidare finns del risk förutflyttning av arbetskraft från kommunen vilkel leder lill en långsiktigtminskad folkmängd. Ludvikakommun är f. n. inplacerad i stödområde 3. Beslutet grundades bl.a. påantagandel alt de projekt för vilka medel anvisats skulle komma till utförande.Trols all lägel förvärras är jag dock inle nu beredd att förorda nägonförändring av stödområdesinplaceringen. Skälen härför är dels att regeringenredan nu i särskilda fall kan lämna mer slöd lill angelägna projekl än vad somnormall gäller för resp. stödområde, dels all kommunen redan lidigare harerhållit 12 milj. kr. för alt uppföra industrilokaler (prop. 1978/79: 126, AU1978/79:32, rskr 1978/79:370). Eventuella förändringar avstödomrädesinplaceringen bör enligt min mening prövas i ett slörre sammanhang. Enannan kommun som genom nu väntade förändringar får ell belydandesysselsättningsbortfall är , där nedläggningen av gruvorna ochSpännarhyllans stålverk innebår en minskning av induslrisysselsältningen med500 personer jämfört med lägel är 1976. Läget i är emellertidnågol mindre utsatt jämfört med kommun så till vida att kommunen ingåri en slörre regional arbetsmarknad som omfattar ocksä , ochFagersta kommuner. Där finns en bredare industriell bas än i och störremöjligheter till annan sysselsättning inom pendlingsavsländ. Problemen iNorberg kan således delvis lösas genom arbetspendling. är f. n.inplacerad i stödområde 2. Regionalpolitiskt stöd kan därför nu utgå lillkommunen. Prop.1980/81:67 36 om beredd all föreslå regeringen alt lämnaregionalpolitiskl slöd lill särskilt angelägna projekl i medhögre subvention än som normall ulgår i stödområde 2. Vidare har behovav nya industrilokaler i kommunen redovisats för mig. Jag förordar därför attregeringen inhämtar bemyndigande alt lokaliseringsstöd får utgä lillalt bygga kommunala industrilokaler i för alt del redovisadebehovet skall kunna tillgodoses. För vissa övriga kommuner med belydande sysselsättninginom järnmalmsgruvorna i saml järn- och slålinduslrin finnsmöjlighel alt erhålla regionalpolitiskt stöd. eftersom dessa redan ingår istödområde. E>är fär ansökningar om slöd prövas enligl nu gällande regler.För kommuner som ligger ulanför stödområdena är problemen f. n. inle likaomfattande och akuta som i och . Detta framgår också av ensammanställning, där förändringarna inom den mellansvenska järn- ochstålindustrin saml järnmalmsbrytningen redovisas.Sammanställningen bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 4. Fördessa kommuner får behovet av regionalpolitiskt stöd för omslrukturering avnäringslivet prövas efter ansökningar i varje enskilt fall. Härvid prövas behovetav slöd med hånsyn lill bl.a. omfattningen av pågående strukturellaförändringar och deras betydelse för den lokala arbetsmarknaden. I del föregående har jag förordat alt erhåller ettslrukturlän av 17 milj. kr. för att bygga om plastbeläggningslinjen iDomnarvet. Vidare har jag förordat all bolagel erhåller ell bidrag av 1 645000kr. som ersättning för kostnader i samband med länspumpning av vissa gruvor. Av skäl som jag redovisat i det föregående avser altinle genomföra ett anlal projekl för vilka beräknats statliga lån försammanlagt . av de av för budgetåren 1978/79 och 1979/80anvisade invesleringsanslagen Lån till förstruktur-ändamål och Lån till för rekonslruktionsåndamälav sammantaget I 105 milj. kr. Jag noterar detta beslul av allinle genomföra investeringar, där lönsamhetsulsikterna är osäkra, med stortillfredsställelse. har hemställt om all för egen del erhålla drygt 100milj. av de medel som bolaget inte har för avsikt att utnyttja för angivnaändamål. Bolaget genomför f.n. ell synnerligen omfattande investeringsprogramsom leder till slora ulbelalningar och påfreslningar pä likviditet och soliditet.Jag utgår emellertid ifrån all i den mån ytteriigare ägarkapital är nödvändigtför att strukturförändringarna skall ske i önskvärd takl ägarna är beredda attskjuta till delta i proportion till sitl aktieinnehav. Skulle det visa sig attStatsförelag då saknar finansiella möjligheter all bidra med sin andel måstestaten som ägare av Slalsförelag vara beredd all finansiellt medverka. 1980/81:67 37 Genomförandet av strukturförändringarna inom kommeratt leda lill påfreslningar på sysselsättningen i , ochOxelösunds kommuner. Av detta skäl föreslår att av de icke utnyttjademedlen bör vart och ett av Oxelöinvest, Dala-lnvest och fä 30milj. En utvärdering pågår inom av verksamhei i slatiiglhel- eller delfinansierade investmentbolag. I avvaktan pä alt utvärderingenslutförs, bör regeringen disponera sammanlagl 20 milj. kr. för medelstillskolttill utvecklingsbolag med verksamhet i Boriänge. Bolagens möjligheter att stärka sysselsättningen pä resp. ort kommerhärigenom all öka betydligt. Jag förordar all detla belopp anvisas pä ettsärskill anslag. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslär all 1. lill förrekonstruktionsändamål pä lilläggsbudget IIlill statsbudgeten /81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. lill Lån tillSSAB för sirukturändamål på lill-läggsbudget II till statsbudgeten för budgetaret1980/81 under Qorlonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 17000000kr. 3. lill Bidrag lUISSAB pä tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgeläret 1980/81 underQortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 4. medge all454000000 kr. av de under anslagel Län lill ell nylt handelsstålbolag förrekonstruktionsändamål används som avskrivningslån för förvärv av aktierna iAB Domän i enlighel med vad jag har anfört, 5. medge alllokaliseringsslöd ulgår för all uppföra kommunala industrilokaler i i enlighel med vad jag har anfört. 6. lillMeddsiillskott lill vissa utvecklingsbolag på lilläggsbudget II lill slalsbudgelen för budgetårel1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 20000000kr. 1980/81:67 38 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:67 39 Perspektivplan 1980 1 SSABs mål och planering SSABskall enligt förutsättningarna för bolagets bildande driva rörelse efteraffärsmässiga och förelagsekonomiska principer. Det innebär bl.a. alt företagelskall uppnå en sädan konkurrenskraft och lönsamhet att det av egen krafl kanfortleva i framliden. SSABsmål är att på lönsamma villkor försörja svensk och övrig nordisk verkstads- ochanläggningsinduslri med handelsslål saml med kompletterande produkler. Högamarknadsandelar på denna marknad skall eftersträvas för produkler somtillverkas inom koncernen. skall även via hel-eller delägda handelsföretagmarknadsföra produkter från andra svenska eller utländska ståltillverkare föratt tillgodose kundernas krav på sortiment, kvalitet och leveranssäkerhet. har bildals medstatligt ekonomiskt slöd. Stödet är avsett all överbrygga den period avomslrukturering som krävs för alt företagel skall nä egen bärkraft.Förändringar föratt nä en effektivare produktion innebär med nödvändighet ellminskat behov av arbetskraft. Arbetsstyrkan kommer all minskas samlidigl somproduktionsvolymen bibehålls eller ökar. Ensådan strukturomvandling måste emellertid ske med tillbörlig hänsyn lill deanställda, I konsortialavtalet mellan SSABs tre ägare regleras SSABs ansvar idetta hänseende. skall enligt avtalet "med iakttagande av det ansvargentemot aktieägare, anställda och samhälle som enligt lag och god sed åvilarbolagel, bedriva nämnda rörelser efter affärsmässiga och förelagsekonomiskaprinciper. I della ligger alt i den män statlig myndighet begär att bolagelskall utföra insatser av arbetsmarknads-politisk art parterna utgår från attsärskild ersällning skall begäras härför"'. SSABarbetar efler olika planer som fastställs i koncernens styrelse. Planerna ärrullande, dvs. de omprövas åriigen i syfte att anpassa verksamheten lillförändringar i omvärlden och ändrade affärsförutsättningar. kapilallunga industrin krävs stadga och faslhet och verksamheten tål inteständiga omprövningar. Planeringen för denna typ av industri fordrar i hög gradrealism och förutseende. Isamband med SSABs bildande antogs en perspektivplan - SSABs slrukturplanSSAB-82 - som på 5-10 ärs sikt anger de åtgärder som behöver genomföra föralt nä lönsamhet. Prop.1980/81:67 40 nadsbedömningar, produktionsinriktning, investeringar samlandra förändringar i anläggningsstrukluren. Strukturplanen ulgör grunden för SSABs långsiktigaplanering. sker en översyn av förutsättningarna för planen. Därvid kanförändringar i förhållande till den ursprungliga planen aktualiseras. Enligl den för gällande arbetsordningen skalllängiidsfrågor åriigen behandlas i koncernslyrelsen vid sammanträde undervåren. Ärligen kan dock inte mera omfattande utredningar eller studier göras. Nästa lolala översyn av perspeklivplanen sker därförtidigast . I treårsbudget preciseras SSABs åtgärder för perioden iekonomiska termer. Budgeten baseras på de resurser som väntas stå lill SSABsförfogande och en bedömning av yttre faktorer, t.ex. marknadsutvecklingen.Planen visar i vilken takt investeringar och motsvarande åtgärder bör och kangenomföras saml den effekt dessa åtgärder har på SSABs resultat, personalbehov,finansieringsbehov m. m. Del första året i SSABs 3-årsbudget ulgör förelagetsårsbudget. Denna innehåller resullalbudgel, investeringsbudget, personalbudgetoch likvidi-tetsbudgel. Beslul om anslag för enskilda projekl fattas löpande underåret av styrelsen eller inom divisionerna enligt givna regler. Särskilda ålgärdsprogram, t. ex. driflsförändringar ellerpåskyndande av strukturförändringar, upprättas löpande om resultaten beräknasbli försämrade i förhållande lill årsbudget eller 3-årsbudget p.g. a.konjunkturella eller andra faktorer. Under 1950- och 1960-lalen hade västvärlden en kraftigekonomisk lillväxl. Höga industriinvesteringar öch stora infraslruklurellasatsningar medförde en stark och stigande efterfrågan pä stål. De traditionellastålländerna i och byggde upp en stor stålkapacilel för atttillgodose denna efterfrågan. Men också nya ställänder kom lill. Låga fraktpriser p.g.a.billig olja gjorde del möjligl att bedriva stålindustri i länder ulan egnaråvaror i form av malm och kol. är del mesl framträdande exemplet. Prop.1980/81:67 41 talethade en extremt kraftig industriell expansion. Då byggdes även landelsslora moderna stålkapacilel. Stålproduktionen i ökade åriigenunder 1960-lalet. Japanfick därmed världens effektivaste och mest avancerade stålindustri. Till enbörjan hade landet kostnadsfördelar genom låga arbetslöner. Råvarorna erhöllsbilligt frän nya dagbrottsgruvor, ofta i låglöneländer. Utslagsgivande varemellertid att japanerna helt gick in för storskaledrifl i ståltillverkningensamlidigl som man höll en hög teknisk utvecklingsnivå. Till delta kan läggas eneffektiv organisation saml högt kunnande och engagemang hos personalen -stålindustrin betraktades som en framtidsbransch och kunde därför lällrekrytera de bästa teknikerna och ingenjörerna. Allt delta innebar att deljapanska stålet ifråga om bäde koslnader och kvalitet fick en konkurrenskraftöverlägsen både och USAs. Storskaledriften,som ursprungligen kom från , installerades visserligen även i detraditionella ställänderna, men dessa länder behöll även en slor del äldre ochmindre effektiv kapacitet. Stålpriserna var goda under uppgångsären och denäldre kapaciteten gav fortfarande överskott. Den ersattes alltså inle av nyahögproduktiva anläggningar av japansk modell. Samlidiglpågick expansionen av stålindustrin i och utvecklingsländerna.Öslslaierna har blivit självförsörjande. Utvecklingsländernas expansion harbl.a. inneburit alt tidigare stålimporterande länder har skaffat egenkapacitet. Dessa länders andel av västvärldens stålproduktion steg l.ex. från2% 1979. Redan under 1960-laletkunde en försvagning av branschens lönsamhet förmärkas i och USA.Realpriserna på slål hade börjat sjunka som en följd av del ökade utbudet,samlidigl som koslnaderna fortsatte all stiga, inle minst p.g.a.löneutvecklingen. Den japanska industrin böljade nu all exportera billigt stål.Även om kvanlitelerna lill all börja med inte var så stora betydde denna exportatt priserna på väridsmarknaden pressades nedåt. Västvärldens industriellaexpansion och ståleflerfrågan började ocksä mattas av. Dennautveckling kulminerade under 1970-lalel i en akut kris för västvärldensstålindustri. Under konjunkturnedgången 1971-72 började förelagen redovisaslora förluster. Nedgången följdes tillfälligt av den spekulativakonjunkturtoppen 1973-74. 1 tron att denna uppgång skulle bli beståendefortsatte många förelag sin kapacilelsulbyggnad. Når den djupa och länganedgången inträffade stod slålinduslrin med ån slörre över-kapacileter.I den nedåtgående ekonomin försvårades rationaliseringarna. Branschens svåraföriuster tvingade fram omfattande statliga åtgärder för att hällastålindustrin vid liv. Underöverskådlig lid kan man inte förvänta någon egentlig minskning avslålkapacileten. I första hand läggs mindre och äldre anläggningar ned. Dessaär personalkrävande, men den kapacitet som faller bort kan lätt ersättas medmarginella utbyggnader av befintliga verk. 1980/81:67 42 hängkan påpekas all är ett mycket litet stålland med av världensstålproduktion. Krisålgärdernaför stålindustrin i och har klara protektionistiska inslag. I USAinfördes en rad importrestriktioner, inledningsvis som kvantitativaimportkvoter. infördes triggerprissystemel, dvs. en miniminivå förpriserna pä importerat stål. Åtgärderna har hillills inte nedbringat importennämnvärt. Stålindustrin i har iställetaviserat dumpinganklagelser mol europeiska företag som exporterar stål tillpriser understigande tillverkningskostnaden. EGskrisåtgärder enligl de s. k. Simonet- och Davignonplanerna syftade också tillatt skydda stålindustrin . Åtgärderna inriktades påalt hälla priserna uppe genom t. ex. minimipriser, leveransbegränsningar frånföretagen, importövervakning m.m. De enskilda har i flerlalel fallnationella planer för omstrukturering av industrin. Genom statliga finansiellainsalser ändrades ägarstrukturen radikalt i företagen, staten blev t. ex. störstaägare i den franska och belgiska stålindustrin. Statliga ekonomiska stöd ienskilda former förekommer också rikligt, ibland i form av förlustläckning. Ävenden japanska industrin drabbades av de försämrade avsättningsmöjligheterna.Förelagen klarade sig dock ulan svåra föriuster, främst därför alt en betydandekapacitet togs ur drift. Den avslällda kapaciteten var vanligen mer modern änden kapacitet som bibehölls i och . Ävenom industrin skyddas av krisålgärderna pågår en radikal struklur-ornvandling.Inom EG minskade l.ex. antalet anställda med 120000, dvs.ca 16%. Ylleriigare minskningar i samma storleksordning kan väntas med nuplanerade åtgärder. Ingatecken lyder pä alt marknadsulsiklerna för den västeuropeiska ochnordamerikanska stålindustrin kommer alt ändras radikalt under överskådligtid. Den låga eller stagnerande tillväxten av ståleflerfrågan i dessa länderkan väntas bestå.