prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Det har gått bra i och och det finnsingen anledning tro, att de svenska indrivningsmyndigheterna skulle ha sämre förutsätlningar. Vi kan därför inte finna att behovet av en lagändringhärvidlag är särskilt påtagligt.---- Möjligen borde ocksä beaktas atl i lagspräkulomlands likvidafion i allmänhet förknippas med insolvens. Etlgenomförande av förslaget kan därför tänkas komma i konflikt med strävandenframdeles lill harmonisering inlernationellt av lagstiftningen päexekutionsrättens omräde. För attkomma till rätta med "problemet" är förstås del allra enklaste att geTingsrätten rätt all medge upplösning försl sedan likvidatorn visat attsamtliga fordringsägare fått fulll betalt - eventuellt i förening med ackord.Förmår han inte detta är det väl ganska följdriktigt, att likvidatorn riskeraratt sättas i karantän i enlighet med de nya bestämmelserna i konkurslagen. Naturligtvis kan man ocksä länka sig att likvidatornåläggs personlig betalningsskyldighet, en åtgärd som dock inger principiellabetänkligheter. : Vad härefter angår BRÅs förslagtill ändring av 13 kap. 15 § st. 3 bör först framhållas atl de nuvarandebestämmelserna avser det fall atl likvidationsbolagets tillgångar inte läcker likvidationskoslnaderna.I sådant fall skall rätten pä anmälan av likvidatorerna förklara attlikvidationen skall nedläggas och bolaget anses upplöst. Tillgångarna skallefter rätlens förordnande tillfalla allmänna arvsfonden. Inte minst sistnämndabestämmelse visar att stadgandet är tillämpligt säväl dä likvidationsbolagethelt saknar tillgängar som då del visserligen finns tillgångar, men dessa är säobetydliga att de inte skulle komma att täcka de kostnader för likvidationensom skulle uppstä om denna helt genomfördes. I sådant fall kan enligtbestämmelserna i fråga likvidalionsförfarandet avbrytas på ett tidigt stadium,dvs. innan några mera belydande likvidalionskostnader uppkommit, varvidlikvidationen pä förklaring av rätten nedlägges och bolaget anses upplöst. Enligt BRÅs förslag skall de nämnda bestämmelserna i 13kap. 15 § st. 3 ersättas med ett stadgande innehållande atl om likvidatorfinner att bolaget är på obestånd skall han hos rätten ansöka att bolagetförsätts i konkurs. I sädant fall kommer avvecklingen av bolaget alt ske enligtkonkurslagen. 1980/81:146 123 innebärande bl, a. - då de s. k. fattigkonkurserna numeraavskaffats - att etl fullständigt avvecklingsförfarande genomföres. De tillgängarsom kan finnas i bolaget kommer därvid att förbrukas för täckande avkonkurskostnaderna i det sannolikt i flertalet fall ganska meningslösakonkursförfarandet, vilket däremot inte blir fallet vid s. k. fatliglikvidationenligl nuvarande regler i 13 kap. 15 § st. 3. I detta hänseende kan således deav BRÅ föreslagna nya bestämmelserna inte anses innebära någon förbättring iförhållande till nu gällande bestämmelser. BRÅsförslag i denna del avser således inte endast det fall, som åsyftas i nugällande 13 kap. 15 § st. 3, dvs. dä tillgångarna inte ens förslär tillbetalning av likvidationskostnaderna, utan även de yllerligare fall då"obestånd" (i konkurslagens mening) föreligger. Förslagel täckersåledes ett mycket större antal fall än de nuvarande bestämmelserna. Genomförslaget betages likvidatorn möjlighel att pä det enklare och sannolikl iregel billigare sättet, som är möjligt i en likvidation, träffa uppgörelse medborgenärerna i det fall dä obestånd föreligger. I åtskilliga fall torde delvara möjligt att åstadkomma elt för borgenärerna fördelaktigare resultat omlikvidationsförfarandet tillämpas än om likvidalionsbolaget mäste avträdas lillkonkurs. Det kan därför befaras att BRÅs förslag i denna del innebär enförsämring av borgenärernas rätt i förhållande till vad som gäller. Bakgrundenfill BRÅs förslag fill helt ny lydelse av 13 kap. 15 § st. 3 är uppenbarligen misstanke om att en likvidalor kan få likvidationen nedlagd pä ett tidigt stadium - och därigenom dölja eventuell ekonomisk brottslig het - genom sådan anmälan till rätten som avses i 13 kap. 15 § st. 3. Till förebyggande härav har BRÅ föreslagit ovannämnda bestämmelser om skyldighet för likvidator i fall av bolagets obestånd alt ansöka om bolagets försättande i konkurs. Skulle det anses föreligga fara för att en likvidation nedläggs på ovan angivet sätt och eventuell ekonomisk brottslighet därmed döljes synes denna risk kunna undvikas pä ett mindre drastiskt sätt än BRÅ föreslagit. Ifrågavarande bestämmelse skulle exempelvis istället kun na föreskriva att kvalificerad revisor skall bekräfta alt den situation förelig ger som avses i nuvarande 13 kap. 15 § st. 3 och att rätlen skall pröva huruvida likvidationen skall nedläggas eller ej. Minsta anledning lill miss tanke att styrelse och likvidator förfarit olagligt i bolagets verksamhel eller i samband med avvecklingen bör i sä fall föranleda alt rätten vägrar nedlägga likvidationen och entledigar likvidatorn och utser en likvidator med de kvalifikationer BRÅ föreslär.- Ett ickeobetydligt antal likvidationer torde ske i samband med omorganisation ikoncerner, övertagande av rörelse genom köp av aktiebolag eller nedläggande avett utländskt bolags verksamhet i . I dessa fall är bolaget ettdotterbolag i en koncern och dess finansiering ulgörs som regel huvudsakligenav varuskuld eller låneskuld till moderbolaget istället för aktiekapital. Detär inte rimligt eller ändamålsenligt atl avvecklingen av sädant dotterbolagskall behöva ske genom konkurs bara därför att dotterbolaget inte fullt ul kanbetala moderbolaget och likvidationskostnaderna och sålunda formellt är päobestånd. Sverigesbokförings- och revisionsbyråers förbund: SBRF instämmer i utredningens förslagatt "fattiglikvidationerna" avskaffas och att bolag i likvidation somicke har full täckning för skulder och likvidationskostnader försättes ikonkurs och atl bolagens bokföring och förvaltning därigenom blir föremål förden granskning som konkurslagen föreskriver. SBRF finner del rikligt att förmånsrättslagen ändras såatt likvidalorernas arvode och kostnadsersättningar omfattas av allmänförmånsrätt och 1980/81:146 124 anser dessutom atl även arvoden lill revisorers ochredovisningskonsulters byråer skall omfattas av allmän förmånsrätt. Del är vårbestämda uppfattning att étl sådant förfaringssätt skulle vara till gagn förolika ulredningar. : Förbundet tillstyrker allinstitutet "fattiglikvidafion" slopas. m.fl.: Som arbetsgruppenframhållit kan de ändrade reglerna i konkursförfarandet medföra att mindrenogräknade personer i brottsligt syfte utnyttjar bestämmelserna om s.k. fattiglikvidationi 13 kap. 15 § tredje stycket aktiebolagslagen (ABL). Mot bakgrund häravtillstyrker organisationerna att reglerna om fattiglikvidation avskaffas samtalt den föreslagna ordningen införes. : Hovrätten tillstyrker förslaget om bevarandeav räkenskapshandlingar. Anvisning bör dock lämnas om vem som skall svara förbevarandet. : Tingsrätten tillstyrker förslagelalt bokföringen skall bevaras. Dock vill tingsrätten invända mot förslaget attett likvidationsbolag skall försättas i konkurs enbart av den anledningen atlbolagets tillgångar inte räcker till för atl betala arkiveringskostnaderna.Enligt tingsrättens mening vore det mindre kostsamt och mer ändamålsenligt atlinföra en bestämmelse av innehåll att konkurstillsynsmyndighelen skall ombesörjaarkivering och atl kostnaden härför skall uttagas av bolagets medel. Räckerdessa inte till bör koslnaden stanna på del allmänna. : BFN tillstyrker förevarande fört'atlningsförslag. handelskammare: Handelskammaren avslyrker förslagel.Det förefaller inte realisfiskt alt lägga en så relativt betungande arkiveringspliklpå likvidatorn. Lånsstyrelsen i : Detta är enangelägen åtgärd. tillstyrker arbetsgruppens förslag. : Kommittén, som anser del kunnaifrågasättas humvida den föreslagna bestämmelsen i 13 kap. 15 a § ABL ärnödvändig (jfr 8 kap. 6§ andra stycket och 13 kap. 7§ första stycket sistameningen ABL) vill härutöver i denna del påpeka följande. Förslaget att likvidatorernaskall sörja för att bolagets räkenskapsmalerial bevaras efter bolagelsupplösning i enlighet med bestämmelserna i 22 S bokföringslagen (1976: 125) harutformats med 206 § KL som förebild. Här skall dock pekas på att arkiveringsskyldighetenför likvidatorn blir mer betungande än konkursförvaltares motsvarandeskyldighet efter avslutad konkurs. Den sistnämnde kan välja mellan atlöverlämna handlingarna lill tillsynsmyndigheten eller förvara dem själv. Dennavalmöjlighet står inle tillbuds för en likvidalor. Utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen:Förslaget att det likviderade bolagets räkenskapsmaterial skall arkiveras hos likvidatorernaunder den i 22 § bokföringslagen föreskrivna liden finner USS mindre lämpligl.Likvidatorn kan av olika skäl upphöra med sin verksamhet ochdet kan då bli svårt atl ordna den fortsatta arkiveringen. Dessutom drararkivering i regel en hel del kostnader som på något sätt måsle ersättas. Detkan också bli svårt att genom den föreslagna ordningen upprätthälla berättigadeintegritelsinlressen avseende sädant 1980/81:146 125 material.Det allmännas tillgång fill materialet - t.ex. för brottsutredningar - kommer ocksädärigenom att försvåras. USSanser därför att räkenskapsmaterialet efter bolagets upplösning skall förvarashos nägot offentligt organ. Övervägande skäl - bl. a. kronofogdemyndighetenscentrala roll i det system som USS föreslår - talar för att arkiveringen skerhos den myndigheten. Att kostnaderna härför - i den mån de inte kan tas ul avbolaget - bör stanna på statsverket är rimligt. Det bör f. ö. gälla även andra koslnadersom inte kan ersättas av bolaget. FAR:FAR tillstyrker att likvidator skall sörja för att bolagets räkenskapsmaterialbevaras. LRF:LRF finner det vara a» gå väl långt om bolag skall försättas i konkurs endastdärför att dess tillgångar inte förslår att läcka kostnaderna för arkivering avbolagets bokföring. LRFvill i stället föreslå alt en regel av samma innebörd som molsvarande regel ikonkurslagen, dvs. att handlingarna överiämnas till tillsynsmyndigheten, omförvaltaren inte anser atl han bör bevara dem, införs i aktiebolagslagen. Ingentingtorde hindra att tillsynsmyndigheten, som skulle haft det slutliga arkiveringsansvaretom bolaget försatts i konkurs, också efter avslutad likvidation ansvarar förarkiveringen. Remissinslansernahar inte redovisat några särskilda synpunkter beträffande delta avsnitt. Riksåklagaren:På skäl arbetsgruppen anfört bör bolag i likvidation alltid underkastaskvalificerad revision. Sveahovrätt: Hovrätten tillstyrker vad förslaget innehåller om revisor i bolag ilikvidation. tingsrätt:Förslaget att kvalificerad revisor skall finnas i alla likvidationsbolag finnertingsrätten vara onödigt långtgående. Enligl förslaget skulle revisionen ilikvidationsbolag ofta komma att utföras av mer kvalificerade krafter än i ettkonkursbolag. Det kan ifrågasättas om del i dagens läge finns tillräckligtantal kvalificerade revisorer att tillgå. Svårigheter kan också uppstä med attfå en i och för sig kvalificerad revisor att åtaga sig uppdraget pä grund avatt möjlighelerna att få ersättning för utfört arbele kan vara minimala.Tingsrätten avstyrker därför förslaget i denna del och föreslår istället attmöjlighet ges för likvidatorn alt själv anlita redovisningsexpertis om detskulle behövas och låta kostnaden härför ingå i likvidatornskostnadsersättning. Som framgår av det föregående förordar tingsrätten atllikvidatorns ersättning i sisla hand fär utgä av allmänna medel. Även omtingsrätten avstyrker förslaget om obligatorisk kvalificerad revisor finnertingsrätten ändå inte skäl föreligga alt föreslå inrättandet av entillsynsmyndighet. Bankinspektionen:I promemorian föreslås atl bolag i likvidation skall ha minst en avbolagsstämman utsedd auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Inspektionendelar i princip denna uppfattning när det gäller Prop.1980/81:146 126 företag, beträffande vilka särskild anledning kan finnasatt företagets ekonomi misskötts eller andra missförhållanden föreligger.Detta är fallet, när rätten enligt gällande lagstiftning har att utselikvidator. I de fall där bolagsstämman begärt företagel i likvidation och därsådana missförhållanden som nämnts inte kan bedömas föreligga, borde delemellertid - i linje med vad inspektionen anfört i fråga om utseende avlikvidator (avsnittet 4) - vara möjligt för förelaget att, om det så önskar,självt fä avgöra om revisorn skall vara auktoriserad eller godkänd eller om enav bolaget anlitad advokat bör få slutföra den redovisningsmässiga avvecklingenav verksamheten. Möjligheten atl t.ex. behålla en tidigare utsedd, icke kvalificeradrevisor kan vara av säväl praktisk som ekonomisk betydelse för företaget. Iavvecklingsskedet ingår dessutom ofta frågor om rent juridisk natur där det kanvara önskvärt att en kvalificerad jurist, som för den skull inte behöver vara iavsaknad av nödvändiga ekonomiska kunskaper, handlägger revisionen. (majoriteten): RSV har intet all erinra mot att kvalificerad eller godkändrevisor skall finnas i bolag, som saknar full täckning för det registreradeaktiekapitalet, eller om bolaget är i likvidation (10 kap. 3§, 6 st.). Enligtarbetsgruppens förslag har6§, 2 st. följande lydelse: "Anmälanenligl första stycket kan göras av envar. Slyrelsen är skyldig att göraanmälan, om ej rättelse utan dröjsmål sker genom den som utser revisor." Det kan ifrågasättas om föreslagen lagtext gerlänsstyrelsen möjlighet att på anmälan av myndighet förordna revisor. Nägonsådan rätt att förordna behörig revisor har inte fillagts ex officio.Uttrycket "envar" torde inte innefatta myndighet. Efter"envar" bör tilläggas "eller av myndighet som fält kännedom omförhållandena." Enligtarbetsgruppens förslag skall förordnande enligl 6§ meddelas efter bolagets hörande och avse tid till dess annan revisor blivit utsedd i före skriven ordning. Beslut om att förordna behörig revisor torde kunna ske och i förekommande fall med angivande av att förordnandet gäller till dess annan revisor evenluelll blivit utsedd i föreskriven ordning av bolaget. Dock bör bolaget höras när enligt 6§ 1 st., 2 p,, fråga uppkom mer om att entlediga revisor som är obehörig. Arbetsgmppenhar ej funnit anledning föreslå atl likvidatorerna skall stä under tillsyn avtillsynsmyndigheten. Gruppens uppfattning grundas på att likvidatorerna skallslå under tillsyn av behörig revisor. Del kan dock enligt RSVs uppfattningdiskuteras om inte ocksä tillsynsmyndigheten bör ha viss övervakning. Det ärinte enbart ren revisionskontroll som är aktuell vid likvidationsförfarandelulan övervakning bör ske av att konkurslagens bestämmelser och intentioner efterievs. (en minoritet av en ledamot): Vad somförordas i fjärde stycket av majoritetens yttrande torde slå i strid medförvaltningslagen. Kommerskollegium:I promemorian föresläs att i bolag i likvidation minst en av bolagsstämmanutsedd revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Kollegietvill i och för sig inte motsätta sig detta men finner förslaget förenat medvissa komplikationer. a. har i promemorian lämnats helt obehandlat fråganom när etl evenluelll revisorsskifte skall ske. Vid ett skifte torde denföregående revisorns uppdrag - om sedvanliga regler härom skall gälla -sträcka sig fram t. o. m. den bolagsstämma på vilken styrelsen ochverkställande direktören framlägger redovisning enligt 13 kap. 9§aktiebolagslagen. torde den efterträdande revisorn böra utses av denbolagsstämma som fattar likvidationsbeslulet. Prop.1980/81:146 127 Uppenbarligenkan här dä uppkomma den situationen att bolaget har tvä för olikauppgifter utsedda revisorer. En sädan ordning kan självfallet ej accepteras.Skulle förslaget om kvalificerad revision i likvidationsbolag genomföras mästeoformligheter av detta slag först undanröjas. Vid slällningstagande till förslagelmåste ocksä beaktas att kontinuiteten i revisionen oundvikligen bryts vid ett revisorsskifle.De positiva effekterna av kvalificerad revision i detta sammanhang får ejheller överdrivas. Den kvalificerade revisorn skulle ej utses förränlikvidationsprocessen redan inletts. I tvängslikvidationsfallen belyder detlaatt skadan sä att säga redan skulle vara skedd. Revisorns uppgift skullebegränsas till att kontrollera avvecklingen - en i och för sig nog sä viktiguppgift. I de "normala" likvidationerna däremot torde revisornsuppgifter ofta bli tämligen begränsade. 1 sammanhanget villkollegiet äter aktualisera ell problem som kollegiet tidigare pekat på. Denkvalificerade externa revisionen utövas av privata yrkesutövare. När frägauppkommer om att åtaga sig nya uppdrag måste detta .självfallet åtminstonedelvis bedömas utifrån affärsmässiga hänsyn. Det är bl.a. pä grund härav intealldeles givet att alla bolag i likvidation - i vilka revisorsskapet ofta tordeframstå som tämligen oal-traktivt får reell möjlighel atl tillgodose ett kravpå kvalificerad revisor. Även orn kollegiet säledesinle vill motsätta sig förslagel om kvalificerad revisor i likvidalionsbolagenförordar kollegiet i första hand att möjligheten att krävakvalificerad revisor i samtliga aktiebolag övervägs pä nytt. Detställningstagande i denna fräga som gjorts i prop. 1979/80: 143 med förslagtill ny lagstiftning om handelsbolag m. m. är enligt kollegiets mening alltförförsiktigt. handelskammare: Ianslutning till de förslag som lämnas rörande ändringar i reglerna omlikvidation föreslås i promemorian atl bolag som är i likvidation skall hakvalificerad revisor. Handelskammaren har i olika sammanhang understrukitvikten av alt effektiv revision sker av företagens räkenskaper. Från bl.a. BRÅhar i skilda sammanhang förordats att krav pä kvalificerad revisor skalluppställas för förelag som kommit i en besvärlig situation. Etl sådant framgångssättär emellertid inte invändningsfritl. Regelsystemet kompliceras onödigtvis förde seriösa företagen om man för en rad olika speciella situationer uppställerkrav pä kvalificerad revisor. Del finns risk för att de företag somverkligen har nägot att dölja negligerar föreskrifter av denna art. Lämpligaremedier gentemot sädana lagbrott är dessutom inte särskilt enkla altkonstruera. Tilläggas kan alt det kan vara svårt för elt företag som redanbefinner sig i vanskligheler alt kunna engagera en kvalificerad revisor.Revisorns möjligheler att pä ell sent stadium korrigera begångna felaktigheterfår inte heller överskattas. Sammanfattningsvis synes det Handelskammarenlämpligare att när tillgängen pä kvalificerade revisorer kommer att medge del,uppställa generellt krav pä kvalificerad revisor för aktiebolag. En sådan regelär uppenbarligen enkel och lätt för alla som sysslar med näringsverksamhet altkänna lill som den inte innebär något orimligt strängt krav på företagennär det gäller revision. Enligt vad Handelskammaren erfarit torde den tidpunktinte vara långt avlägsen då tillgången på kvalificerade revisorer medger atl enregel av här förordat slag uppställs. Handelskammaren vill säledes förorda atti avvaktan härpå några ändringar inte görs beträffande krav pä utseende avkvalificerad revisor. Länsstyrelseni : Förslaget syftar till atl säker- 1980/81:146 128 ställaatt likvidalorn biträds av redovisningsexperlis. Arbetsgruppen anser dellaangelägel även i de fall likvidalorn är advokat med slor erfarenhel av konkursförvallningoch likvidation med hänsyn lill den brottsutredande uppgift som föresläs förlikvidatorn. instämmer i denna uppfattning. Utredningenom säkerhetsåtgärder m. rn. i skatteprocessen: BRÅ föreslär att bolag ilikvidation alltid skall ha auktoriserad eller godkänd revisor. Det är härfråga om en ulbyggnad av ett lidigare förslag från BRÅ som föreskriver attkvalificerad revisor skall utses så snart som full täckning för bolagetsregistrerade aktiekapital saknas enligl senast fastställda balansräkning. Dettasenare förslag finner USS vara ändamålsenligt. Däremot menar USS att det inteär några fördelar med att utse kvalificerad revisor i bolag när delta väl harträtt i likvidation. Det förhållandet att likvidator skall utses av tingsrättenefter särskild prövning för alt upplösningen av bolaget kommer att skeunder betryggande former. En förbättrad information till myndigheterna, sommedger en verklig kontroll frän deras sida, bör medföra att både statens ochden enskilde borgenärens intressen blir tillräckligt tillgodosedda. FAR:Som framförts i andra sammanhang, anser FAR i likhet med BrottsförebyggandeRådet, att kvalificerad revisor bör finnas i alla aktiebolag. Ett byte lillkvalificerad revisor när företaget kommit i riskzonen torde emellertid enhgt FARsuppfattning oftast vara för sent för att även fä avsedda förebyggande effekter. LO:LO tillstyrker arbetsgruppens förslag angående revisorer i förelag ilikvidation. I denna del är arbetsgruppens förslag dock inte tillräckliga. LOanser som tidigare anförts i yttrande över "Revisors verksamhet" (PM1978:2) all samhället alllid i alla akfiebolag skall ha etl avgörande inflytandeöver utseende av revisor. : Förslaget att i bolag i likvidation minst en av bolagsstämmanutsedd revisor skall vara auklpriserad eller godkänd revisor fillslyrkes avbankföreningen. Svenskarevisorsamfundet: SRS bedömer del som tveksamt alt en kvalificerad revisor ärberedd atl engagera sig i ett bolag, som redan befinner sig i en kris, ochdärmed bli indragen i en fidsmässigl och på annal sätt krävandeavvecklingsprocess. Då revisorn inte tidigare kan antas ha nägon kännedom ombolaget och dess problem, kan den tid som står till hans förfogande visa sigallt för kort för att han skall kunna fullgöra sitt uppdrag tillfredsställande.SRS instämmer i och för sig i kravet på kvalificerad revisor i den angivna situationenmen förespråkar, atl enbart kvalificerade revisorer skall kunna utses iaktiebolag överhuvudlaget. Samfundet vill i detla avseende hänvisa till vadfrån dess sida anförts över Brottsförebyggande rådets promemoria 1979:5"Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet m.m.".Samfundet har däri uttalat, att krav på kvalificerad revisor i alla aktiebolagskall gälla från ingången av 1982. Kravpå utseende av kvalificerad revjsor då bolaget är i likvidation kan visa sigsvårt att tillgodose i praktiken pä grund av alt bolaget i denna situation sannoliklhar brisl på likvida medel. Så länge ingen säkerhel slälls för att revisornskall utfå sitt arvode för utförda tjänster torde man få räkna med enobenägenhet att äta sig uppdrag i en likvidationssitualion. Enligt samfundelsmening bör därför i 10 § förmånsrällslagen införas förmånsrätt för arvode ochkostnadsersättning till revisor på samma sätt som föreslagits gälla förlikvidator. Förmånsrätten bör givetvis gälla endast sädana 1980/81:146 129 arvoden och kostnadsersättningar som utgår lillkvalificerad revisor, vilken utsetts på gmnd av det föreslagna tillägget tillaktiebolagslagen 10 kap. 3§6st. : Samfundet tillstyrker förslagetatt minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara auktoriserad revisoreller godkänd revisor om bolaget är i likvidation. För det slora flertaletseriösa likvidafioner torde detla inte innebära någon förändring. bokförings- och revisionsbyråers förbund: Vi kanicke inse alt det är erforderligt med auktoricerade revisorer för alt bolagetskall träda i likvidation, då vi anser alt de ordinarie revisorerna med sinstörre information i bolagets angelägenheter kan göra en bättre utredning iärendet. Dessutom kan förfaringssätten hjälpa till att hålla likvidationskoslnadernapå en lägre nivå. m.fl.: Arbetsgruppens förslag attminst en av bolagsstämman utsedd revisor skall vara kvalificerad revisor ombolaget är i likvidation fillstyrks. : Tingsrätten tillstyrker förslagel idenna del. : RSV delar arbetsgruppens uppfattning altändringarna i 13 kap. 15 § bör träda i kraft före övriga föreslagnalagändringar. Efter ändringen av konkurslagen i vad avser mindrekonkurser kan det bli mera frestande än atl avveckla ett bolag genomlikvidation än genom konkurs. 1 förebyggande syfte är det därför angeläget allmöjligheterna lill s. k. "fatliglikvidation" slopas sä snart sommöjligt.