prop · G40387 · 1980-12-31 00:00:00 — UHÄ finner all lillräckligl underlag för all avgöra fräganej föreligger. Man päpekar emellertid all en anpassning lill de för flertalethögskoleutbildningar gällande allmänna behörighetskraven skulle medföra allmånga grupper som kan söka utbildningar skulle uteslängas. Samtliga de remissinstanser som behandlat frågan om Sälerglänlanär positiva lill skolans fortsalla existens. instämmer i utredningensförslag till förstärkning av stödel lill Sälerglänlan eftersom den kvalitet somkännetecknar skolans verksamehl är av största belydelse för alt hemslöjdensgrundläggande traditioner och kunnande skall kunna vidmakthållas. Föreningen ifrågasätter om inle Sälerglänlanskulle ha folkhögskoleslatus vilkel kunde ge de studerande studiemedel ochbilligare inackordering. SÖ, , , , ,, SHR, Väslerbollens läns utvecklingsfond anseri likhet med ulredningenall Säierglänians lokala kursverksamhei successivt bör utökas under dennärmaste framtiden lill att omfatta ca . Nordiska muséei anför alt det är önskvärt attundervisningen pä Sälerglänlan anpassas lill den förstärkning som förslås päkonsulentsidan, så all undervisningen i hård slöjd fär samma höga kvalitet somutmärker skolans Prop.1980/81:87 30 undervisning i textil slöjd. Denna uppfallning delas av SIND.LRF. Väslerbollens läns utvecklingsfond m.fl. Däremol ifrågasätter i län.landstinget i och u. p. a. omden härda slöjden kommer all få del uirymme den mäsle ha för att utvecklas omäven denna utbildning förläggs till Sälerglänlan. I slällel föresläs all delbör prövas om inte denna ulbildning kan förläggas lill nägon folkhögskola i . Ulredningens förslag all SÖ får i uppdrag all skyndsamtgenomföra en översyn av bidragsreglerna för Sälerglänlan fär medhåll av statenskulturråd. SIND, SHIO, LRF, Nordiska muséei och Väslerbollens läns utvecklingsfond. SÖ anser emellertid all förslaget bör hänskjutas lill ulredningenom skolor med annan huvudman än slal och kommun (U 1979: 13). Förslagel all den riksomfattande verksamheien skall utökaslill minst 5 500 lektioner /81 mollages positivt av bl.a. SÖ, slatenskulturråd, SIND. LRF, Nordiska muséei, SHR. Mol ulredningens förslag om namnförändring i fråga om denriksomfattande resp. lokala kursverksamhei som bedrivs vid Sälerglänlan föreliggeringa invändningar ulom från SHR som anser att det ger en lyngd ätkursverksamheten all SHR står bakom den. De instanser som tagit upp frägan om slöjdutbildning pägymnasieskolans olika utbildningslinjer har inget alt erinra mot utredningensförslag. anser dock all denna fråga bör behandlas isamband med andra överväganden om företagsförlagd utbildning och lärlingsutbildning. Belräffande lärlingsutbildning är även härremissinstanserna positiva. SÖ framhåller att man i budgetpropositionen 1980 föreslårall läriingsut-bildningen på försök skall inordnas i gymnasieskolan.Skolöverstyrelsen har erhållit uppdrag att utarbeta förslag till bestämmelserför detla. AMS är beredd att medverka i de av utredningen föreslagnaöverläggningarna rörande inrättande av en tillägger alt man sedan läng tid tillbaka har fortlöpande kontakter medberörda parter i frågor av denna arl. Belräffande studieförbundens cirkelverksamhet instämmerVärmlands läns landsting i utredningens uppfattning alt ett ökatinformationsutbyte mellan å ena sidan studieförbunden och å andra sidanhemslöjdsorganisationerna och hembygdsrörelsen bör leda lill ett större iniresseför hem-slöjdsarbete. Positiva omdömen om cirkelverksamheten lämnas också avSÖ. SIND, i . , , ,i , och och . Nordiska muséei,Västerbotiens läns utvecklingsfond. ,och Samhälle. SSR och Same-Älnam påtalar olägenheterna som uppställ tillföljd av många studieförbunds ovilja alt förstå del vikliga i alt medsamhällsmedel exploatera den samiska slöjden. Denna verksamhei leder lill dåligs. k. sameslöjd och slår undan möjligheterna för samiskaslöjdsförelag att etablera sig och expandera. framhåller att SHR:s riksomfattandekursverksamhet är ett kvalitativt bättre alternativ än studieförbundenscirkelverksamhet och därför bör ges högre bidrag än vad studieförbunden får. De remissinslanser som särskill behandlar sameslöjdendelar ulredningens uppfattning att all utbildning skall slå under samiskledning eller ske 1980/81:87 31 med samisk medverkan i ulformningen av ulbUdningen i syfteall hävda sameslöjdens särart och uiveckla slöjden som samisk niiring eller kulluryiiring.Bland dessa instanser älertinns SÖ. LRF, landstingen i . Nordiska muséei, RRS, SHR, Föreningen ,läns utvecklingsfond, u. p. a. Avvikande mening framförs endast av länssiyrelsen i Norrboltenslän som framhåller all sameslöjden skall slä öppen för alla slöjdare oavsettursprung. Vidare anser i all i den män slöjdenskall slimulera samekuliurella aklivileler eller allmänna allmoge-Iradilioner lordedetta kunna ske även om fördelar anslagen lill de organ som harslöjden på sill arbelspiogram. Huruvida utredningens uppfallning alt hemslöjdsfrägornasorganisatoriska anknytning lill industridepartementets verksamhetsområde skallbibehållas är avhängigt av remissinstansernas grundsyn pä om hemslöjden skallses som en närings-, regional-, kulturpolitisk etc. fräga. Detta har behandlatstidigare i remissammanställningen. Sålunda biträder statskontoret, , , länsslyrelsernai Slockholms och . landslingen iBlekinge, , och län. Slockholms länsutvecklingsfond utredningens uppfallning all induslridepartemenlel och SINDskall handha hemslöjdsfrägorna. i anser att SIND skallfränkopplas och all hemslöjdsfrägorna skall knytas närmare induslridepartemenlel. Flera insianser anser alt frågorna om hemslöjd bör kommaunder uibild-ningsdepartementels verksamhetsområde. Som myndighet förordas i deflesta fallen slatens kulturråd. RRV anser alt hemslöjdsanslaget endasl skallfördelas pågrundval av kullurpolitiska överväganden. Uppfallningen delas istort av SIND, i . landslingen i ochHallands län. Ulredningens förslag om inrättandet av den med tillhörande hemslöjdskansli biträds av SÖ,, länsslyrelserna i , Väslerbollens och Norrbottenslän, LRF, TCO, /SR, landstingen i , . Hallands.Örebro, och , , . SHR, Föreningen , Väslerbollens länsutvecklingsfond. Statskontoret anser del ej nödvändigl med ellsjälvständigt organ. RRV ifrågasätter om en central organisation av den storleksom föresläs pä ett meningsfullt sätt kan fullgöra de tilltänkta planerings-och samordningsuppgifterna. SIND och Landslingsförbundel är av i slort samma uppfallning.