prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:100 Bilaga 12 62 inspelningar,informationsverksamhet och lokaler. 1 avvaktan på att frågan om tillgång lill och distribution av noter utredsföreslår ingen ökning avanslaget utöver kompensation för kostnadsökningar med . Kulturrådetförfogar fr.o.m. innevarande budgetår . för daglig träning för frilansdansare. Träningen bedrivs vidBaleltakademin och Danscenlrum där Baleltakademin är administrativthuvudansvarig. En samarbetskommitté med representanter förBaleltakademin, ,samt svarar för organisation och utvärdering.Verksamheten betraktas som en provisorisk lösning. bör den dagliga träningen för frilansdansare kommatill stånd inom ramen för utbildningenav yrkesdansare. beräknar en ökning av anslags-poslen med . vilkel motsvarar pris- ochlöneökning. Jag har beräknat en minskning av anslagspostenStöd till sceniskt verk med hänsyn till att anslagsposten inle helt har kunnatutnyttjas. Medhänvisning i övrigt lill sammanställningen beräknar jag anslaget fill 7814000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Vissabidrag till teater-, dans- och mtisikverksamhet för /82 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Slalens biografbyrå har som huvuduppgift atl prövafrågor om godkännande av film som är avsedd atl visas vid offentligbiografföreslällning. Som rådgivande organ i denna verksamhet är tillbiografbyrån knutna och slalens barnfilmnämnd. Biografbyrån svarar vidare fr.o.m. /79för en försöksverksamhet med fraklslöd för film. Syftet är atl undersöka omdet är möjligt atl med hjälp av fraklslöd lillkvaliletsfilm förbättra repertoaren på biograferna. Bestämmelser omförsöksverksamheten återfinns i förordningen (1978:223) om försöksverksamhetmed fraktstöd för film. Fraklslöd kan ulgå till filmer som av biografbyrån harförklarats berättigade lill sådanl stöd och som ellersenare har visals vid biografföreställning i , , ,, eller eller i landskapet . Beräknad ändring 1981/82 (+ 400) (of,) Avgifterna för granskning av biograffilm, somredovisats på statsbudgetens inkomstsida under rubriken 2500Offenlligrältsliga avgifler, är i statsbudgeten för innevarande budgetårupptagna till . 1980/81:100 Bilaga12 64 Pris-och löneomräkning m.m. 195000kr. Några möjligheter att göra besparingarpå biografbyråns utgifter finns knappast. Byrån framhåller atl den är ettserviceorgan för vars arbele ersättning utgår. Avgifterna höjdes fr.o.m. den 1juli 1980 med .50% och kan för innevarande budgetår beräknas till ca I milj.kr. Fraktstöd för värdefull filmböljade betalas ut för filmvisningar fr.o.m. . Fram lill den1 har fraklslöd utgått vid ca 3 800 föreställningar med en publikav ca 275000 personer. Medelsförbrukningen uppgår till . Försöksverksamheten med fraktstöd för film har nupågått . Del bör därför vara möjligt all la ställning lillresultatet av verksamheten. Jag avser därför alt i annat sammanhang föreslåregeringen all uppdra ål att, i anslutning till byrånsanslagsframställning för /83, komma in med en redovisning averfarenheterna av fraklstödsförsökel. Det står emellertid redan nu klart all medelsålgångenför fraktstödet har blivit betydligt lägre än beräknat. För /82beräknar jag . för ändamålet, vilkel är en minskning i förhållandelill innevarande budgetår med . Jag har beräknat en besparing av . Del börankomma på slalens biografbyrå all, i anslutning lill atl byrån redovisar sinaförslag till regleringsbrevsbeslämmelser för /82. föreslå hurbesparingen skall fördelas under detta anslag. Med hänvisning i övrigt lill sammanställningen förordarjag atl anslaget förs upp med . budgetproposition (prop. 1978/79:100 bil. 90) uttalade jag atl den avgift som tas ut för biografbyråns granskning avfilm successivt borde höjas till en sådan nivå att kostnaderna för byrånsgranskning i princip läcks av avgifter senast /84. Avgiften hardärefter höjts i två etapper. Jag har för avsikt att i annal sammanhang föreslåregeringen alt höja dessa avgifler med ytterligare fr. o. m. den I juli1981. Till följd av höjningen kan inkomsterna beräknas till 1,5 milj. /82. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 65 1979/80Utgift 18440000 Reservation 11474 1980/81Anslag '21064000 1981/82Förslag 24229000 ' Dessutom har . anvisats under anslagetBidrag lill konstnärer m, m. Stiftelsen grundades genom ettår 1963 träffat avtal mellan svenska staten och filmbranschens organisafioner.Stiftelsens verksamhet finansieras genom en avgift om påbrutlobiljettintäkterna vid de större biograferna. Avgiftsmedlen skall enligtavtalet användas dels till slöd åt svensk filmproduktion, dels lill ett anlalicke kommersiella filmändamål. Filminstitutels inkomsler av biografavgifiernauppgick /80 fill 38,7 milj. kr. Barnfilmrådet, som är administrativt knutet lillslalens ungdomsråd, bedriver granskning av barnfilm, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet samt informationsverksamhet på barnfilmens område. Delbestår av ordförande och åtta övriga ledamöter, vilka utses av regeringen.Bestämmelser för barnfilmrådet fastställdes genom beslut . Från anslaget utgår ell bidrag om 15,4 milj. kr. lillSvenska filminstitutets s.k. G-fond för produktion av svensk film. Av dessamedel skall lägst 1,8 milj. kr. användas för produktion av kortfilm,företrädesvis för barn. Filminstilulet erhåller också . för import ochdistribution av barnfilm samt 1 milj. kr. för restaurering av film. Vidareutgår bidrag med . lill för granskning av barnfilmm.m. till Folkels husföreningarnas riksorganisation förspridning av kvalitetsfilm (Bio Kontrast). Ur anslaget har också anvisatssammanlagt . för bidrag till försök med filmvisning i nya former. Under anslaget Bidrag fill konstnärer m.m. är förinnevarande budgetår anvisat . för projektbidrag till produktion avfilm. Bidrag kan som försöksverksamhet ulgå till produktion av film somhuvudsakligen är avsedd alt distribueras på annat sätt än genom de vanligabiofgraferna. Frågor om bidrag prövas av konstnärsnämnden. Ar 1977 inleddes inom enöversyn av den slalliga filmpoliliken. Som elt led i översynsarbetet framladesi promemorian (Ds U 1979:5) Den svenska filmpoliliken.Lägesbeskrivning och probleminventering. Promemorian har remissbehandlats. Enfilmpoli-tisk beredning har vidare tillkallats för alt della i beredningen avvissa filmpoliliska frågor, främst sådana som aktualiseras i anslutning tillatt filmavtalet löper ut. I. /80 har 23 svenska långfilmer haft biografpremiär. Deljämförelsevis stora antalet kan till en del förklaras med 5 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 66 attvissa premiärer uppskjutits frän men är också etl resultatav en högre produktionsaktivitet . Även under verksamhetsåret1980/81 kommer antalet premiärer all ligga på en hög nivå. För atl kunna mötade anspråk på produktionsfinansiering som har riktats mot harinsfitutet emellertid tvingats förskoltera delar av framlida fondmedel. Ominte produktionsnivån skall sjunka måste statsbidraget tillproduktion av film ökas. föreslår en ökning av statsbidragetfill produkfion av långfilm med 17,4 milj. kr., vilket skall möjliggöra enfortsalt produktionsvolym av ca 20 filmer . Instiiutel föreslår vidarestatsbidrag med . lill den filmverkstad som institutet driver isamverkan med . ( + .) barnfilmverksamhelomfattar i huvudsak inköp, ver-sionering och distribution av svensk ochutländsk barnfilm samt informationsverksamhet. har en kraftigökning skett av antalet filmer i distribution. Insfitutet föreslår atlstatsbidraget skall ökas för inköp av film, konferensversamhet samt visspersonalförstärkning. (+725000 kr.) Fr.o.m. innevarande budgetårerhåller Filminstilulet bidrag över statsbudgeten för restaurering av film.Under /80 restaurerades 28 äldre svenska långfilmer. /82 föreslås ett bidrag av 1,1 milj. kr. (+ lOOOOO kr.) Av medel som slår lill regeringensdisposition för bidrag till försök med filmvisning i nya former budgetår . för fortsall försöksverksamhetmed alternafiv distribution av modern spelfilm (Bio 16). Säsongen 1980/81deltar närmare 120 kommuner i verksamheten. Antalet besök kan uppskattas tillöver 200000. Personalförstärkning behövs för att klara en ökad ulhyrningsvolymoch krav på förbättrad information. (+642000 kr.) Under /80 behandlades sammanlagt 197ansökningar om projektbidrag till produktion av film. 16 bidrag beviljades medell sammanlagt belopp av I . Fem av bidragen, om sammanlagt 345000kr., delades ut av särskilda medel för produktion av film för barn. För budgetåret1981/82 föreslås en ökning till 3 milj. kr. med hänvisning lill dels ökaderåfilmskostnader, dels behovel av att ge stöd till barn- och ungdomsfilm. (+1035000 kr.) För granskning av barnfilm, information ochkontaktverksamhet samt ulredningar och försöksverksamhet om barnfilm börbidraget ökas lill . (+185000 kr.) Prop.1980/81:100 Bilaga 12 67 Kvalitetsfilmvisningar inom ramen för Bio Kontrastförekom på 145 platser. Antalet besök var 172000, fördelade på2745 föreställningar. För /82 föreslås etl statsbidrag om1370000 kr. (+465000 kr.) Jag vill först något beröra frågan om barn och film. 1978/ 79:143 om barn och kultur (s. 33-34) konstaterade jag bl. a. allmånga filmer som vänder sig lill barn och ungdom produceras med stor medvetenhetom vad som slår an hos de åldersgrupper som de vänder sig lill, somde lanseras med omfattande insats av reklam och andra marknadsföringsåtgärder.Jag pekade på risken för all filmer som produceras och marknadsförs på dettasätt helt kommer alt dominera utbudet av film för barn och ungdom och allfilmer som har producerats med andra ambitioner har svårt att nå fram lillpubliken. Del borde därför vara en uppgift för den statliga kulturpolitiken attpå olika säll bidra till att den ambitiösa filmen för barn och ungdom fårmöjlighet atl hävda sig bredvid de filmer som får slöd av en massivmarknadsföring. Dessa konstateranden är enligt min mening fortfarandegiltiga. Den senaste tidens utveckling på videogramområdel är ännu elt skäl förall aktivt stimulera den goda barnfilmen. Jag förordar därför att de medel somgenom omdisponeringar inom nuvarande ekonomiska utrymme kan disponeras föråtgärder inom filmområdel i första hand inriklas på film för barn. 1 detföljande kommer jag därför att föreslå förstärkta resurser för produktion ochimport av barnfilm. Jag räknar också med all mina förslag belräffandebarnfilmrådel i propositionen 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten,m. m. på sikl skall leda lill vissabesparingar och en m.er ändamålsenlig organisation. Innan jag går närmare in på de enskilda anslagsfrågornavill jag ta upp vissa frågor med anledning av att avtalstiden filmavlal nu närmar sig sitt slut. Underhösten 1980 har vissa kontakter ägt rum mellan företrädare förutbildningsdepartementet och filmbranschens representanter. Jag räknar med attelt konkret förhandlingsarbete skall komma till stånd inom kort.Förhandlingarna bör i första hand syfta lill all uppnå elt fortsattavtalsförhållande mellan staten och filmbranschen även efter ,när nuvarande avtalsperiod löper ut. Enligt nuvarande regler förlängs avtalsperiodenautomatiskt med om inte avtalet sägs upp senast före utgången avavtalstiden. För den händelse förhandlingarna inte kan fullföljas i sådan fidatl resultatet kan anmälas för /avser jagatl föreslå regeringen att nu gällande filmavlal sägs upp före utgången av juni1981. Regeringen bör begära bemyndigande all säga upp avtalet, omregeringen bedömer en uppsägning erforderlig. 1980/81:100 Bilaga12 68 Den verksamhet som finansieras av filmavtalets s.k.E-fond, dvs. bl.a. allmänna förvaltning saml dess biblioteks-,arkiv- och mu-seifunklioner, har under /80 gått med ettunderskoll om ca 2 milj. kr. Underskott förutses också under innevarandebudgetår. Även om underskotlen f. n. kan betalas genom att överskoll harreserverats från lidigare är, bör verksamheten i princip inte få ta i anspråkstörre resurser än som motsvaras av de löpande inkomsterna. Enligl vad jag harerfarit avser all vidta ålgärder för atl uppnå bättre balans iverksamheten. Jag vill understryka angelägenheten av att man från institutetssida effektivt motverkar nuvarande underskott. Jag övergår nu fill atl behandla frågor om stöd fill produktion av svensk film. Enligl filmavialel skall av biografavgifierna,för /80 ca 25 milj. kr.,användas för stöd i olika former lill produktion av svensk film. Medlen användsför kvaliletsbidrag, generella och selektiva förlustgarantier tillfilmproducenter samt för egen filmproduktion. Instituteterhåller också statsbidrag till sin filmproduktion. Detta uppgår förinnevarande budgetår till sammanlagt 15,4 milj. kr. Av bidraget skall lägst 1,8milj. användas för produktion av kortfilm, företrädesvis för barn. Under budgetåren 1975/76-1979/80 ägde elt samarbete omproduktionsfrågor rum mellan och inomramen för den s. k. Samarbetet omfattade produktion av långfilm ochkortfilm saml driften av en filmverkslad. Sedan avtalet om 1-fonden harupphört, fortsätter en samverkan mellan på grundval av särskilda avtal rörande de olika samarbetsområdena. /81 kan avtalen beräknas tillföra ca 7 milj. kr. 1 sin anslagsframställning pekar på atlden ökning av långfilmsproduktionen som har ägt rum hartvingat institutet alt la i anspråk kommande års inkomsler. Mol denna bakgrundbedömer instiiutel att den enda möjligheten atl ge förutsättningar för enrimlig produktionsnivå är att statsanslaget lillfilmproduktion ökas. 1 sin anslagsframställning beskriver vilkennivå hos statsbidraget man anser behövs vid alternafiva nivåer förfilmproduktionen. erhåller sina resurser för stöd lill densvenska filmproduktionen genom dels biografavgifter, dels statsbidrag. Jagvill understryka alt del ankommer på alt disponera tillgängligaresurser på del sätt som är mest ändamålsenligt för den svenskafilmproduktionen. 1 nuvarande statsfinansiella läge finns inte förutsättningarför en bidragsökning av den omfallning som inslilulel föreslår. Genom lämpligaåtgärder såsom förbättrad planering och kostnadskontroll och utökat samarbetemed utomstående finansiärer bör institutet se lill atl institutets resurseranvänds effektivt. Jag förordar att bidraget till Prop.1980/81:100 Bilaga 12 69 tionav film räknas upp med . Del bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen av bidragetmellan de olika fonder somFilminstitutet disponerar. Jag vill emellertid förutskicka att jag avser att föreslå regeringen att ökningen skalltillföras den del av bidraget som är avseddför produktion av kortfilm, företrädesvis för barn. /79 pågår en försöksverksamhetmed projektbidrag till produktionav sådan film som huvudsakligen är avsedd atl distribueras pä annat sätt ängenom de vanliga biograferna. Det är konstnärsnämnden som prövar frågorom bidrag. För innevarande budgetår är . anvisade för ändamålet. Försöksverksamheten pågår nu för tredje året. Delbör därför snart vara möjligt atl dra vissa slutsatser om denna form avproduklionsstöd. Jag avser därför atl iannal sammanhang föreslå regeringen atl uppdra ål konstnärsnämnden att, i anslutning fill nämndensanslagsframställning för budgetåret1982/83, komma in med en närmare redogörelse för uppnådda resultat. Fr.o.m. budgetåret1981/82 bör medel för försöksverksamheten föras upp under anslaget Filmslöd. Jag beräknar för ändamålet en ökning med . Ökningen bör i sin helhet användas tillbidrag för produktion av barnfilm. Det sammanlagda bidragsbeloppet förproduktion av barnfilm bör inte undersliga I milj. kr. Barnfilmrådel inrättades den Ijuli 1975. anmälan till propositionen1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde gav jagullryck för uppfattningen att barnfilmrådel borde upphöra och attansvarel för barnfilmfrågor borde överföras till andra organ. Många organisatoriska frågor inom filmområdet ärberoende av de kommande förhandlingarna mellan staten och filmbranschen. Etlförslag i fråga om barnfilmfrågorna kan därför läggas fram först i samband meddessa förhandlingar. Jag räknar medatt dessa förhandlingar skall kunna avslutas och atl regeringen därefter skall återkomma till med de förslag som föranleds av förhandlingarna. Jag beräknar i avvaktanpå detla förslag oförändrat 800000kr. för barntllmrådets verksamhet. En huvuduppgift för barnfilmverksamhel är alt förvärva barnfilm av god kvalitet,att anpassa utländska filmer för svenskaförhållanden samt atl distribuera filmerna. harantalet filmer i distribution ökal kraftigt. Den tidigare snabba stegringen av antalet visningslillfällen synes dockha mattats något. Enligt min mening är del önskvärt all de filmersom genom försorgblir tillgängliga i kommer tillanvändning i så stor utsträckning som möjligt. Institutet bör därföreftersträva sådana former för samverkan medandra som är verksamma på barnfilmområdei all elt ökat ulnyltjande kan uppnås. För budgetåret1981/82 räknar jag med en ökning avbidraget lill och distribution av barnfilm med200000 kr. 1980/81:100 Bilaga 12 70 I övrigt räknar jag under delta anslag endasi medsådana ökningar som betingas avinträffade kostnadsstegringar. Jag beräknar sålunda en höjning av bidraget till Folkels husföreningarnasriksorganisation för spridning av kvaliletsfilm(Bio Kontrast) med . För bidrag i övrigt till filmvisning i nya former beräknar jag ytteriigare 85000kr. Jag räknar slufiigen med enhöjning av bidraget till äldre svenska filmer med . Jaghemställer atl regeringen föreslår 1. atl bemyndiga regeringen atl säga upp filmavlal omregeringen bedömer det erforderligt, 2. att lill Filmstöd för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 71 I det följande ges först en kortfattad beskrivning avradio- och televisionsverksamhetens förulsällningar. Därefter redogörs förmedelsberäkningarna för nästa budgetår för ochberörda myndigheter i vad avser den avgiftsfinansierade verksamheten. Riktlinjerna för radio- och TV-verksamheten lades fastav (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337). Verksamheten regleras främst genom radiolagen(1966:755, omtryckt 1972:240, ändrad senast 1980:135) ochradioansvarighetslagen (1966:7.56) med förordningen (1967:226) om tillämpningenav radioansvarighetslagen. I samband härmed bör också nämnas lagen (1978:478,ändrad senast 1980:134) om avgifl för innehav av televisionsmottagare ochförordningen (1978:482) med instruktion för radionämnden. Sändningsrätl enligt radiolagen tillkommer f. n.Sveriges Television , , ochSveriges . Närmare bestämmelser om rättigheter ochskyldigheter beträffande sändningsrätten och programverksamheten finns i avtalmellan staten och programföretagen. Iavtal mellan slaten och regleras detla bolags uppgifter som moderbolag i en koncern i vilken denämnda programföretagen ingår och koncernens verksamhet under krig eller vidkrigsfara. övervakar genom eflerhandsgranskning alt programföretageniakttar föreskrifterna i radiolag och avtal. Radio- och TV-verksamhetens drift- ochinvesteringskostnader har sedan starten huvudsakligen finansierats medmotlagaravgifter. Undantagna från avgiftsfinansiering ärullandsprogramverksamhelen och utbildnings-programverksamheten. Medelsbehovenför ulbildningsprogramverksam-helen och programverksamheten för utlandelredovisas under anslaget underutbildningsdepartementets huvudtitel resp. anslaget Information om i utlandetunder huvudtitel. verksamhet finansierasmed motlagaravgifter. har ansvar för distribufion av program,avstörningsverksam-het och avgiftsuppbörd. Avgiflsuppbörden är decentraliseradlill lelekon-loren och samordnad med inkasseringen av telefonavgifter.Avgiftsmedlen fonderas hos riksgäldskonloret. Byggnadsstyrelsenhar ansvar för projektering och byggande av slörre 1980/81:100 Bilaga12 72 Denna får utan särskilt bemyndigande görabyggnadsinvesteringar i de fall då byggnadskoslnaderna inle överstiger 2 milj.kr. drift- och invesleringsulgifter saml byggnadsstyrelsensinvesleringsulgifter i samband med den allmänna programverksamheten bestridsav avgiftsmedel. Invesleringarna avskrivs i sin helhet. fattar beslut om såväl motlagaravgifter somdrift- och invesleringsanslag lill den avgiftsfinansierade verksamheten. Kostnaderför /80 för den avgiftsfinansierade verksamheten Avgiftsmedel har för ljudradio- ochlelevisionsverksamhelen under /80 lagils i anspråk med 1 565milj. kr., varav (76,5 + 81,5 + 3 = ) 161 milj. kr. avsåg avskrivning avSveriges , och investeringaroch (I 204 + 199 =) 1 403 milj. kr. Radio-koncernens och televerketskostnader för produktion och distribution av program. Kostnaden för radionämndens verksamhet uppgick förbudgetärel 1979/ 80 lill 1,1 milj. kr. Under samma budgetår uppgick de totala intäkterna irundradiorörelsen av motlagaravgifter och räntor på avgifler lill I 395 milj.kr. Totalt innebär resultatet under /80 elt underskott med 170milj. Detta medför all behållningen i fonden per var 55milj. Den allmänna moitagaravgiflen uppgår sedan den 1 juli1980 till . och tilläggsavgiften för färg-TV lill . Antalet allmännaavgifler uppgick tiil drygt 3,1 miljoner och antalet tilläggsavgifterför färg-TV lill ca 2,5 miljoner. Medelsframslällningar för den avgiftsfinansierade radio- och /82 För /81 anvisades 85,7 milj. kr. för investeringar i rundradioanläggningar.Televerket beräknar alt del vid utgången av innevarande budgetår skallföreligga en anslagsreservation om sammanlagt 8,6 milj. kr., som helt hänförsig till etl belopp som av bl. a. konjunkturmässiga skäl anvisats utanför investeringsramen. Televerkels beräkningar i 1981/kostnadsnivå avinvesteringskostnader för den avgiftsfinansierade rundradioverksämhelenbudgetåren 1981/821985/86 redovisas i följande sammanställning. Disponeringenav erhållna medel för /81 redovisas också. 1980/81:100 Bilaga 12 73 81,/82 Flyttning av bef. ning m. m. Utöver lidigare igångsatta projekt och reinvesteringarinnebär planerna för budgetåret 1981/82bl.a. att påbörjar utbyggnadenav elt fjärde FM-nät och en utbyggnad av TV 2-nätet för alt förbättratäckningen vid regional-TV-sändningarsaml projekterar en ny långvågs-station på . har ålagts alt redovisa vilka följderen årlig minskning avinvesteringsmedlen kan få. En reduktion med (ca 17 milj. )under /82 medför,enligl verkets förslag, följande nedskärningar i förhållande lill den redovisade planen. Anläggning av nya TV2-sändare reduceras från 30lill 18 stycken 1980/81:100 Bilaga12 74 - Anläggning av nya TV I-sändarereduceras från 20 lill 15 stycken - Utbyggnaden av FM 4 utsträcks iliden - Ulbyggnad av sändarslationer förregional-TV senareläggs - Utbyggnaden av AM-slalionen päGotland senareläggs - Tillbyggnad av en störreFM-TV-stalion senareläggs -Komplettering med reservsändare för störreTV2-slalioner reduceras frän 7lill 6 st. 1 femårsplanenför budgetåren 1981/82-1985/86 behandlar verkel mera ingående frågan omutbyggnad av FM-nätet, regional-TV-nätet saml AM-sändare. Belräffande FM-nätetanför verkel atl de beslut som kommer att fattas vid en radiokonferens i Geneveår troligen kommer atl innebära atl nuvarande FM1-3-nät kommer alt kunnabibehållas intakta även om omfattande frekvensändringar kan bli nödvändiga.Vidare räknar med att det blir möjligt all i den nyafrekvensplaneringen inrymma etl fjärde FM-nät i princip i området 100-104 MHzoch etl femte FM-nät i området . Den nya frekvensplanen för etl fjärde FM-nät bedömskunna tas i bruk . Med hänsyn lill att området inomSverige f. n. används av försvarsmakten måste ibruklagandel av frekvensplanenför FM-ljudradio i denna del av det nya bandet ske . har under sistlidna halvår i samarbete meden särskild planeringsgrupp inom utrett frågan om huri första hand etl fjärde FM-nät och i andra hand ett femte nål bör utformas. För atl ett Ijärde nät skall kunna las i bruk så fortsom möjligt, dvs. eller successivt måsle beslutfattas beträffande nätets utformning i samband med ställningstagandet lillmedelstilldelningen för /82. Ett beslut belräffande utformningen av del femte nätetkan däremot anslå , men måste dock fattas /83 årsplankonferens.