prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — underslryker behovel av alt "enrekommendation om en obligatorisk minimitid på tre limmar per dag för barnen pådaghemmen införs för att få kontinuitet i verksamhten lill nytta förbarnen". anser alt "alla barn skall ha möjlighelatl delta i verksamheten ". , , kommunoch instämmer i utredningens förslag.Socialstyrelsen anser att ytterligare etl steg borde anges för att på sikl nåupp till nuvarande rekommendation angående personaltätheten. underslryker dessulom vikten av all detäven bör finnas möjligheter till en flexibel resursförstärkning utöver dengrundresurs som föreslås i etappmålen för personaldimensionering. Vid bedömningav personaltätheten måste hänsyn tas till atl vissa kommuner har etl längreöppethållande per dag än 12 limmar samt ett öppethållande vid veckoslut. UHÄ delar åsikten att det behövs en rekommenderadminimiregel rörande personaltätheten som omfattar hela barnomsorgen, som ärenkel all fillämpa och som ger stort utrymme för att ordna och ulvecklaverksamheten efter lokala behov. TCO anser alt nuvarande rekommendationbör fastställas i en barnomsorgsstadga. i har inget atl erinra molden föreslagna modellen med en minimiregel för genomsnittlig personallålhel förkommunen som helhet. Däremot reagerar i likhet med länsstyrelseni mot att den föreslagna minimiregeln utgör en lägrepersonaldimensionering än enligt nuvarande normer. LO framhåller att en rekommenderad minimiregel förpersonaltäthet innebär en skyldighet för kommunen att uppfylla en fastställdpersonalnorm, men det innebär också en låsning av verksamhelen så att behovenav skilda insatser för olika barngrupper inte kan beaktas. Etl annal alternafivhade enligt LO varit att ge kommunerna möjlighet alt genom ett särskilt stafiigtstöd göra särskilda personalinsatser där behoven är slörst. TCO "avvisar ensamarbete i såväl fritidshem som allaavdelningsformer inom förskoleverksamheten, dvs. både i daghemsavdelningar och deltids-gmpper.Följderna av en för låg personaltäthet är negaliva för både barn ochpersonal". Enligt TCO:s uppfattning skall ett minimikrav för varje lyp avavdelning tillgodoses och gällande rekommendation förpersonaltäthet i daghem och frifidshem fastslällas i en lill barnomsorgenknuten stadga. Enligt TCO skall föreståndare inle inräknas i den för 1980/81:205 107 barngruppen avsedda personaltätheten. Personaltätheten varierar slarkl mellan kommunerna och TCOpåpekar därför vikten av att normerna uppfylls och senasl 1983, enligtpromemorians förslag. framhåller att "en stor radolika kvalitetsaspekter samspelar och här utgör personaltätheten endasi en avdessa kvalitetsaspekter". Del anses viktigt atl "den i promemorianföreslagna personaltätheten följs noggrant" för all en utvärdering skallkunna göras. Förslagel förutsätter dock atl vikarieeflerfrågan tillgodoses ochbarnvårdare finns knutna till barnomsorgen för såväl daghem som förfamiljedaghem. har i storl sett ingenfing attinvända mot det första steget av rekommendationen, även om man ställer sig skepfisktill behovet av ytterligare personal i småbarnsgrupperna. Den extremt högafrånvaron bland de yngsta barnen anses kunna inverka på personaltätheten idessa grupper. Förslaget om en ytterligare höjning av personaltätheten är 1983kan emellertid inte accepteras. kommun finner att rekommendationen inte är likakrävande som , men får ses som etl försök att under enövergångsperiod höja personaltätheten hos de kommuner som har avsevärt lägrepersonaltäthet än som rekommenderats. avvisar principiellt förslagen omnormer för personaltäthet och gruppstorlek. Förbundet framhåller atl bakom riksgenomsnittenför personaltätheten inom barnomsorgen ligger både högre och lägre tal. Kommunstmklur,åldersstruktur elc. kan vara goda skäl fill skillnader i personaltäthetkommunerna emeUan. Förhållandena i en barngrupp konstitueras av så mångafaktorer atl det ter sig föga ändamålsenligt att för någon enstaka av dessafaktorer införa en bestämd gräns. Vidare påpekas "risken av atl normer avdel slag som föreslagits här får elt i förhållande till sitt syfte motsatteffekt genom att de kan minska intresset för att tillgodose behov av högrepersonaltäthet där sådana behov finns". Det anses vidare svårt att bedöma "i vilkenutsträckning de framförda förslagen skulle utgöra några egentliga lättnader närdel gäller den statliga kontrollen av kommunernas verksamhel". Några kommuner, som , , ochMalmö, är tveksamma till förslaget om en rekommendation om personaltäthet. FörMalmö kommun framstår det som iveksamt om den föreslagna rekommendationen årenkel att tillämpa. Ett ökande antal praktikanter och beredskapsarbetare hardessutom enligt kommunen ingått i verksamheten och tagil fid ianspråk för handledning m. m. Vidare domineras verksamhelen av ung ochnyutbildad personal. Ledigheter för fackligt arbete, sludier och vård av egnabarn påverkar även den tid personalen har i barngrupperna och därmedpersonaltätheten. anser det angeläget att ingåendebehovsanalyser 1980/81:205 108 utförs innan ställningstagande tas till en visspersonaltäthet. framhåller atl"med allt fler barn med olika vistelsetider som ingår i grupperna är detsnart dags atl avskaffa antalet barn per personal som kvalitetsmått iförskolan, eftersom detla mått är alllför grovt. Statistik på personaltäthetblir svårtolkad om den inle kompletteras med andra kvalitetsmått, t. ex.barnens genopisnittliga vislelsetider". 5 Personalens sammansättning med hänsyn till utbildning Enligl har den nuvarande rekornmendationenför personalens sammansättning i daghem och fritidshem med hänsyn tillutbildning "haft en klart påverkande effekt och behovel av förskollärareför samtliga förskoleåldrar ifrågasätts nu inte. Del har dock visal siginnebära svårigheter för arbetslagsprincipens genomförande att det finns tvåpersonalkategorier med samma arbelsuppgifler inom verksamheten. Socialstyrelsenhar i och för sig inget att invända mot rekommendationen om minsl hälftenförskollärare resp. fritidspedagoger som en kvalitetsgaranti för barnomsorgen. Slyrelsenanser dock atl del är olämpligt med ett principuttalande från regering ochriksdag i denna fråga. Del hade varit värdefullare om en mer enhetligutbildning för personalen inom barnomsorgen hade diskuterats i promemorian". UHÄ,i , familjestödsutredningen. kvinnoförbund.Folkpartiets ungdomsförbund och och Skola stöder förslaget omen rekommendation all minst hälften av inrättade tjänster i barngrupp skallvara förskollärartjänster då det gäller förskolebarn, ochfritidspedagogtjänster, då det gäller skolbarn. UHÅ föreslår dessutom atl rekommendationen skall gällaomedelbart. i släller sig emellertidtveksam till atl redovisningen skall gälla kommunen som helhet. "Dettaeliminerar inte del relativt vanliga problemet alt de daghem och fritidshem somär belägna i områden där de största svårigheterna gör sig gällande lider brislpå utbildad personal. Om rekommendationen gällde varje barnstuga för sig skulleden kunna stimulera till åtgärder för alt få en jämn fördelning av tjänsternapå varje barnstuga." Vidare anför alt "om det finns enfast kärna av traditionellt utbildad personal, som har de bästaförutsättningarna att utforma verksamheten och besitter specialkunskaper ombarns utveckling, bör även personal kunna rekryteras från andra yrkesområdenoch ingå i arbetslaget. Det har visat sig att ekonomipersonal och lokalvårdaresom ingår i etl arbetslag har en stimulerande inverkan". efterlyser åtgärder för rekrytering och ulbildningav människor i olika åldrar och med olika erfarenheter från arbetslivet samlåtgärder för att få fler män till barnomsorgen. 1980/81:205 109 föreslår i sammanhanget "atlnågon form av villkor bör knytas lill personalens könsfördelning. Elt krav kan1. ex. vara alt kommunen har en jämställdhetsplan som omfattar barnomsorgen.Man kan också länka sig ett statligt stimulansbidrag för ulbildning ochrekrytering av manlig personal". uppfattar förslageli promemorian som en fråga om kvotering av förskollärare och fritidspedagogeroch ställer sig helt avvisande till detta. kan gällanderegler för anställningstrygghet försvåra en praktisk tillämpning av kvoteringsreglerav den lyp som föreslås i promemorian. Kommunförbundel konstaterar atl problemen med att få tag iyrkesutbildad personal i slorl är övervunna. Förbundet betonar del angelägna iall ulbildningshuvudmännen noga följer utbyggnaden inom barnomsorgen i syfte atlundvika bristsituationer. Det är också viktigt alt ulbildningsanord-narna ärlyhörda för innehållsliga förändringar av verksamhelen så att personalenerhåller en ulbildning som ligger i linje med kommunernas krav. och kommuner ser den föreslagnarekommendationen som en omotiverad form av styrning. LO anser att tillräcklig hänsyn inte har tagits till barnskötargruppengenom promemorians förslag om personalens ulbildning. "Därmed bortser manfrån de kunskaper och ofta långa yrkeserfarenhet som barnskölarna har. LO anseratt det hade varit rikligare all föreslå en jämn fördelning mellanförskollärare och barnskötare. Denna bredare rekrytering skulle på etl bättre sätltillgodose kvalitetskraven i barnomsorgen." TCO anser däremot atl personalens ulbildning bör reglerasi en till barnomsorgslagen knuten stadga och atl verksamhetens krav bästtillgodoses genom utbildade förskollärare och fritidspedagoger. Enligt TCO:suppfattning är det dock oundvikligt alt även annanpersonal måste anlitas för arbetsuppgifter som normalt bör ulföras avförskollärare resp. fritidspedagoger. TCO ser det som angeläget all de som har anställts och desom anställs utan adekvat ulbildning möjligt bereds tillfälle attgenomgå en utbildning som är anpassad för arbetet i förskolor och fritidshem.TCO hävdar alt kommunerna bör åläggas att svara för utbildningsinsatser inom enviss tid för personal som ulan lämplig ulbildning anställs inom barnomsorgen. understryker atlbehörighetsbestämmelser kan medföra betoning av utbildningsmässiga skillnaderinom personallaget vilket kan försvåra samarbetet. Förbundet anser emellertiddet vikfigt med en väl utbildad personalgrupp för arbetet med barn. Fortbildningens betydelse för personalen inom barnomsorgenoch viklen av en kontinuerlig satsning på fortbildning bl. a. i samband medinförandet av mer åldersblandade barngrupper betonas av , ,i , , , och Leksandskommuner. och Skola, m. fl. 1980/81:205 110 Frågan om behovet av en eventuell gemensam eller bättresamordnad utbildning för förskollärare och fritidspedagoger förs fram avsocialstyrelsen. , , familjestödsutredningen,och kommuner samt och Skola. Någraremissinstanser betonar behovet av atl dessa utbildningar även samordnas med barnskötarutbildningentill en ny gemensam utbildning inom barnomsorgen. TCO pekar i delta sammanhang på atl del finns enmångfald oklara tjänstebenämningar som deltidsgruppsbiträde, vårdbiträde, assistent,fri-fidshemsbiträde etc. ulan direkla kopplingar till befintliga ulbildningar. EnliglTCO:s uppfattning borde det vara en angelägen sak att sanera i den flora avkurser och utbildningsvägar som direkt eller indirekt riktar sig mot förskolaoch fritidshem. påpekar atl genom den nya socialtjänstlagen markerasbarnomsorgen som en inlegrerad del av den tolala kommunala socialvården. Enliglkommunförbundels mening måste della följas upp i barnomsorgsutbildningarna.Barnomsorgens sociala roll, vikten av samverkan med kommunens övriga socialaverksamheter saml studier som ger kunskaper om människors sociala villkor måsledärför ingå i utbildningarna. , länsstyrelserna i Slockholms och Gotlandslän. , , familjestödsutredningen, samtliga tillfrågadekommuner. och Skola, tillstyrker förslaget om slopande av den s. k. ytnormen.Enligt kommunförbundets uppfattning finns det inget skäl att knyta ettborttagande av ytnormen till införandet av en ny regel som anger högslatillåtna antalet barn per grupp. TCO hävdar att ytnormen bör finnas kvar då den är av belydelseför verksamhetens kvalitet och eftersom det är den enda kvalitetsfaktor som ärknuten till statsbidraget. 7 Statsbidrag till daghem och fritidshem De flesta remissinstanserna förordar ett procentuelltstatsbidrag. Det gäller t. ey.. . , ,i resp. , Riksförbimdet Hem och Skola,, , , , och kommuner,. Positiva till ell bidrag per plats i daghem ellerfritidshem är och . 1980/81:205 111 LO ser del svårt att la ställning till förslagen menfinner det möjligt alt etl procentuellt bidrag på etl bättre sätl skulle kunnasvara mot de kvalitativa och kvantitativa kraven inom barnomsorgen. vill inle ta ställning i fråganförrän en helhetssyn för hela barnomsorgsområdet och även kostnadsförslag finnsredovisade. Även och önskar enyllerligare analys av alternativa statsbidragskonslrukfioner. ' 7.1 Bidrag per barn Vid ett bidrag per barn i dag- eller fritidshem fårkommunerna själva svara för kostnaderna för t. ex. ökad personaltäthet, minskatantal barn i grupperna, ulvidgat öppethållande, vikarier vid studiedagar ochliknande anför . Elt sådanl bidragssystem stimulerar främsl lillulbyggnad och inte till kvalitetshöjningar. Svenska kommunförbundel, LO, TCO, fierakommuner anför liknande synpunkter angående förslaget om elt bidrag per barn. och anser dessutomatl ett bidrag per barn begränsar möjligheterna till alt skapa elt enkelt redovisnings-ochgranskningssystem. De administrativa konsekvenserna synes dessulom svåra attbedöma. Departementspromemorians förslag till en kostnadsutjämningför atl påverka utbyggnaden av platser i daghem för barn och förskolbarn anses av som ofullständigt konstruerat. Styrelsenanför att förslagel innebär alt endasi en grupporganisation med absolut jämnfördelning av barn och skolbarn premieras med högsla möjliga bidragäven för skolbarnen. En bidragskonstmklion som så kraftigl styr den inreorganisationen och beskär kommunernas handlingsfrihet i fråga om organisationenär enligt erfarenhelerna av nuvarande system olämpligt. Riskerna för attkommunerna lockas lill alllför hastiga och dåligt förbereddaorganisationsförändringar är uppenbara. En strävan efter jämn åldersfördelningmellan de yngsta barnen och skolbarnen kommer atl påverka intagningen på ettolyckligt sätt och missgynna närhetsprincipen. Liknande synpunkter angående delta förslag framförs frånlänsstyrelsen i Slockholms län. Svenska kommunförbundel och flera kommuner. finner att statsbidraget somföreslås per barn i åldersintegrerade grupper, har vissa fördelar. Risken finnsdock atl statsbidraget används som kriterium för gruppsammansättning hellre änbarns och föräldrars behov. hksom familjestödsutredningenbetonar daghemsvistelsens belydelse åven för de små barnen. Bristen på platserses som särskill akut för de minsta barnen. På kort sikt anses att daghem försmå barn bör prioriteras så att behovet för barn till heltidsarbetandeföräldrar läcks. Prop.1980/81:205 112 framför all för barn i fritidshem har alllsedanplalsbidraget infördes utgått halvt daghemsbidrag. Kostnaderna är emellertidsedan flera år tillbaka av daghemskoslnaderna. En konstruktion med ellbidrag per barn måste enligt styrelsens uppfattning ta hänsyn lill dekostnadsskillnader som föreligger för barn , , och10-12 år utan alt villkor för den inre organisationen ställs. TCO anser all helt slalsbidrag bör utgå till samlligafritidshemsplatser oavsell om dessa platser finns i utvidgade syskongruppereller i fritidshem. Oavsett vilken slalsbidragskonstruklion som väljs anser TCOall det måsle uppställas som elt minimikrav att fritidshemsplaiser i såväl utvidgadesyskongrupper som fritidshem värderas lika. Med de förslag som framförs ipromemorian anses finnas en risk att fritidshemmen skulle organiseras enbartsom eftermiddagshem. Promemorians förslag om atl bidraget för barn som vislatsmindre än 5 tim./dag i daghemmet skall utgöra av fullt daghemsbidraginnebär enligt atl kommunerna får dålig täckning förkostnaderna för deltidsbarnen. Dessutom varierar andelen barn med kortarevistelsetid än 5 tim./dag stort från kommun lill kommun. För kommuner medförhållandevis många inskrivna dellidsbarn försämras alltså bidraget påtagligtgenom detla förslag. Styrelsen anser emellertid atl den problematik som följerav att dellidsbarnen ökat starkt borde ha analyserats ylterligare.Problemen gäller i första hand bam till föräldrar med oregelbundnaarbetstider. ser förslaget om hell och halvtbidrag som en komplicerande faktor i bidragssystemet och menar att promemorian inleger en tillfredfsställande lösning med hänsyn lill kostnadsbilden för dellidsom-sorgoch för barn med behov av särskilda insatser. Åven menar alt ett bidrag per plals skulleinnebära en orättvis fördelning av statsbidragen mellan olika kommuner om detskulle ulgå med helt resp. halvt bidrag beroende på barnens vistelselider. pekar på risken för enökad utbyggnad av dellidsgrupperna för att tiUgodose deltidsarbetandes behovav platser och anser att den nuvarande deltidsförskolan under 80-lalet meraktivt bör inordnas i daghemsformen. Förbundet anser del också viktigi alt slå faslatt barnen bör vistas kontinuerligt på daghemmen genom rekommendation om enregelbunden minsta lid, en lid som givelvis måste kunna anpassas tillföräldrarnas arbetstider, eller kompletteras med familjedaghem som då också kantillgodose behov av omsorg på annorlunda tider. Socialslyrelsen och socialdemokratiska kvinnoförbundet slällersig positiva fill promemorians förslag att öppethållandefiderna i daghem skallöka lill . Socialslyrelsen betonar alt möjligheten tillkortare öppethållande endast bör gälla ensiaka avdelningar. TCO anser all detmåste uppställas elt minimikrav att institufionen är öppen minst 7 limmar perdag. Prop.1980/81:205 113 saknar resonemang om s.k. obekväma öppethållandetider och önskar utrett "hur barnomsorgen kanordnas på lämpligast möjliga säll under bl. a. kvällar och nätter". De flesta remissinstanserna är som nämnls positiva till ellprocentuellt bidrag till verksamheten i daghem och fritidshem. När delgäller förslagel om elt procentuellt bidrag anser och atl det skulle uppmuntra lill satsningar på såväl kvantitet somkvalitet. Risken för atl det skulle stimulera till enbarl kvalitativasatsningar bedöms som överdriven eftersom barnomsorgen är en avsamhällets prioriterade verksamheter och kommunerna ändå får bära en slor delav kostnaderna. Med ell procentuellt bidrag kan kommunerna organiseraverksamheten och fördela resurserna med hänsyn fill faktiska förhållanden ochbehov. Etl procentuellt bidrag blir mer rättvist än ell bidrag per inskrivetbarn eftersom det kommer att bestrida en bestämd andel av kommunens verkligakostnader. Därmed får också - vilket även LO framhållit - kommunerna ersällningför dygnsöppna daghem, handikappade barn etc. Länsstyrelseni , och kommimer. och Skola,, . m. fl. anför liknande synpunkter. Partillekommun anser alt elt procentuellt bidrag ger kommunerna större handlingsfrihetalt anpassa barnomsorgen efter de lokala förutsättningarna. Socialstyrelsenoch ställer sig emellertid Iveksamma till förslaget omalt ange en övre gräns för bidragsgrundande kostnader. Kommunförbundel föreslåri stället alt den del av de statsbidragsgrundande kostnaderna som utgörs avadministration skulle kunna schablo-niseras. En schablon anses ha den fördelenalt den ger kommunerna möjlighet atl anpassa administrationen efler lokalaförhållanden. LO ochStrömsunds kommun påpekar all behovet av omsorg och gemenskap med andra barnför barn i glesbygd måsle uppmärksammas mer än hitfills. För atlglesbygdskommuner skall klara den nödvändiga utbyggnaden av barnomsorgen börenligt LO etl särskilt statligt glesbygdsstöd införas. 7.3 Särskilda medel för vissa bostadsområden I promemorian framförs att möjligheten att slällasärskilda medel lill förfogande för bostadsområden med sociala problem - sompåverkar situationen i förskolor och fritidshem - bör övervägas.Socialstyrelsen, TCO, 1980/81:205 114 och Göteborgskommuner stöder detla förslag. framför atl de generella statsbidragenbör kompletteras med mer behovsorienterade insatser främst i förskolans daghemför att särskill beakla behoven hos de barn som kräver specielll slöd och sfimulans. 7.4 Ansökan om statsbidrag I departementspromemorian framhålls atl det är angelägetall förenkla ansökningsförfarandel för slatsbidrag till dag- och fritidshem ochbegränsa kraven på uppgifter från kommunerna. Den nuvarande redovisningen avstatistik för varje institufion som krävs i årsberättelserna, föreslås ulgå.Vissa vikfiga uppgifter för kommunen som helhel föreslås redovisade i kommunensbarnomsorgsplan. Mer detaljerade statistikuppgifter kan insamlas t. ex. vartfemte år. SocialstyrelsenUHÄ, , , , och kommuner samllänsstyrelsen i lån tillstyrker förslagen om administrativaförenklingar. instämmer i förslaget om atl utvecklabarnomsorgsplanerna till etl instrument för all ge information om såväl denkvantitativa som den kvalilativa utvecklingen av barnomsorgsverksamheten. 7.5 Överförande av vissa uppgifter tilllänsstyrelserna I departementspromemorian föreslås att länsstyrelserna i landelfår ansvarel för prövning och utbetalning av statsbidrag och för uppföljning avkommunernas barnomsorgsplanering. menar alt skäl kan anföras såväl för encentral som en regional handläggning av stalsbidragel och hänvisar till delarbete som kommer alt ske genom organisationskommittén för . och familjestödsutredningen finnerdet svårt att ta ställning till förslagen i detta skede. TCOframför alt förutsättningar för omläggning av vissa funktioner lill länsslyrelsernaär att det dels finns bindande normer för verksamheten dels hos det nya organettillskapas erforderliga resurser för all överta dessa viktiga uppgifter. i , , ,och kommuner tillstyrker förslaget ang. länsstyrelsensansvar för statsbidragen och uppföljning av barnomsorgsplaneringen. Som molivframförs bl. a. alt decentraliseringen ger möjligheter lill smidig bedömningoch anpassning efler lokala förhållanden. Prop.1980/81:205 115 7.6Socialstyrelsens informerande och rådgivande roll Delföreslås att fortsällningsvis bör behålla funktionen atl vägledaoch informera kommunerna om erfarenheler från forskning, försöksverksamhet ochkommunalt utvecklingsarbete. Iövrigt kommer - genom de förslag promemorian framför - socialstyrelsenskontroll- och granskningsfunklion att reduceras. Socialstyrelsenmenar atl dess uppgifter i myckel ringa grad påverkas av promemorians förslag. Familjestödsutredningenoch pekar på alt har en viktig funktion i att slödjaden pedagogiska verksamheten i barnomsorgen. Socialslyrelsen måste hålla ihopkontakterna med arbetet på fältet och ta inifiafiv lill utvecklingsarbete ochforskning inom barnomsorgen.