prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — Yrkesinspektionenkan meddela de förelägganden eller förbud som behövs för alt arbetsmiljölageneller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall efterlevas. Arbelarskyddsstyrelsen meddelar föreskrifter för verkstälUghetav arbetsmiljölagen. De föreskrifter och anvisningar som arbelarskyddsstyrelsentidigare meddelat med stöd av den numera upphävda arbetarskyddslagen gällerännu. Med stöd av arbetarsskyddslagen har arbetarskyddsstyrelsen efter samrådmed socialslyrelsen utfärdat meddelandet 1978:17. Delta meddelande, sominnehåller anvisningar för förskolor och fritidshem, ersätter arbelarskyddslyrelsensmeddelande 1975:19. Meddelandet 1978:17 trädde i kraft . Arbelarskyddsslyrelsens meddelande 1978:17 innehåller bl.a. rekommendationer om alt - mal- och dagrum skall dimensionerasmed minst 1,2 m- per person - omklädningsrumoch personal-wc (i regel skilda för män och kvinnor). För dag- och fritidshemmed 10-35 barnplatser beräknas en wc för personalen. Vid 40-70 barnplatserberäknas två wc för personalen. Vidare skall duschrum med omklädningshyttfinnas (får vara gemensaml för män och kvinnor). Köken i daghem och fritidshem med mer än 70 barnplatserräknas enligt de nya reglerna som storkök och i dessa skall rumshöjden vara2,70 m om matlagningen sker på konventionellt sätt. Separat diskrum bördessutom anordnas där servis för mer än 70 barn diskas centralt. Vidare skallenligt anvisningarna diskmaskin och ugn placeras i bekväm arbetshöjd. De nya reglerna kräver mer än lidigare att de anställdaskall ha bord och stolar i vuxenhöjd även då de är fillsammans med barnen.Diskbänkar som används av personalen och minsl en arbetsbänk i verkstad ochallrum skall vara i vuxenhöjd. De nya bestämmelserna anger dessutom atl ylstråva golvbehövs i. våtutrymmen för att förhindra halka och att utförligare regler behövsför städutrymmen. Behov av bra förråd vid ulomhus-lekplatser anges även. För fillfälliga lokaler kan yrkesinspektionen i enskildafall ge särskilda anvisningar som innebär avsteg från vad som anförts iArbetarskyddsstyrelsens meddelande nr 1978:17. Förordning om statsbidrag tiU daghem och fritidshem GäUande slalsbidragsförordning (SFS 1976:396) omstatsbidrag till daghem och frifidshem ställer vissa krav på verksamhelen för atldriftbidrag skall ulgå. Bidraget utgår per plats i dag- och frifidshem ochkraven för bidrag 1980/81:205 49 a. öppethållande och atl socialstyrelsenfastställer antalet platser med hänsyn lill utrymmesslandarden.Gruppsammansättningen påverkas också av den s. k. två Iredjedelsregeln sominnebär alt fullt statsbidrag utgår för hela barngruppen om minst tvåtredjedelar av barnen deltar i verksamheten minsl . Statsbidragenbehandlas vidare i avsnitt 7. barnstugeutredning föreslog i betänkandet (SOU1972:26 och 27) Förskolan att barngrupperna i daghem skulle indelas ismåbarnsgrupper och syskongrupper och därmed omfalta fler åldrar än lidigare.Beträffande syskongrupperna föreslogs alt de skulle kunna omfalta upp lUI 20barn. I proposifion 1973:136 anges om gruppstorleken "Det bör ankomma på fillsynsmyndigheten() atl på grundval av ulredningens förslag, remissyttrandena ocherfarenheterna från pågående försöksverksamhet utarbeta vägledning tillkommunerna i denna fråga." rekommendalioner belräffandebarngruppernas sammansättning och storlek i förskola och fritidshem anges iskriften , (socialslyrelsen anser 1978:2) och iinformationsmaterial 1978. I rekommendationerna framhålls atl flera faktorer inverkarpå barngruppernas sammansättning och storlek. Det gäller t. ex. behovel avplatser i dag-eller fritidshemmets upptagningsområde, områdets socialakaraktär, åldrar och utvecklingsnivåer för barnen i barngruppen, de enskildabarnens och gruppen behov av socialt stöd och stimulans, personalsituationen, ulrymmes-ochlokallösningar. En flexibel grupporganisation rekommenderas, dock inom ramenför följande högsla barnantal, satt med hänsyn till barnens ålder: 1/2-2 år 1/2-6 är. \ 1/2-9 eller / har i skriften anfört att stor försiktighet bör iakttas då det gäller inrättande avsyskongrupper med flera barn än 15. Vad gäller barngruppernas sammansättningframhålls de många fördelarna med åldersblandade daghemsgrupper. Förutom barngruppernas storlek har även antaletavdelningar inom etl 4 1980/81. 1980/81:205 50 daghem belydelse för verksamheten. Kontakter mellan barnoch vuxna liksom samarbetet mellan personalen underlättas om daghemmen inte äralltför slora. Socialslyrelsen anser därför att daghem med flera än fyraavdelningar bör undvikas. I daghem omfattade barngrupperna vanligen en eller tvååldersklasser fram tiU då barnstugeutredningen föreslog större åldersblandningi grupperna. Förslagel innebar alt småbarnsgrupper skulle anordnas för barnunder och syskongrupper för de fyra åldersklasserna . utgjorde av daghemsbarnen i åldrarna 3-6år i syskongrupper omfattande minsl fyra åldersklasser (SCB, S 1979:9). Barnunder ingick vanligen i småbarnsgrupper men elt mindre antal separatagrupper för spädbarn och 2-åringar förekom. Åldersblandade barngrupper omfattande fler än femåldersklasser - åven kallade åldersintegrerade grupper eller utvidgadesyskongrupper - redovisas inte i publicerad statistik. haremellertid på grundval av kommunernas årsberättelser beräknat antalet åldersblandadebarngrupper för fill 250 av totalt 4 148 daghemsgrupper (= ). Vidförfrågan hos socialförvaltningen i 30 kommuner framkom atl i8 av dessa kommuner förekom åldersblandade barngrupper. Åldersintegrationplanerades eller diskuterades i de flesta av de övriga fillfrågade kommunerna. Försöksverksamhet med åldersblandade grupper för barn iåldrarna 1/2 upp till pågår i familjestödsutredningens regi och inomprojektet mångsidigt användbara förskolor och fritidshem (MAFF), som drivsgemensamt av och slalens byggforskningsräd. Fritidshem för skolbarn anordnas vanligen som särskildafritidshemsgrupper, dels i friliggande fritidshem, dels i anslutning tilldaghem. Utvidgade fritidshem i anslutning tiU skola eller fritidsgårdförekommer i begränsad omfattning. Försöksverksamhet på detta område harbedrivits i bl. a. och och pågår i ytterligare några kommuner. Fritidshemmen omfatlar huvudsakligen lågsladieåldrarna. År1978 utgjorde 7-9-åringar , 10-åringar och äldre barn avbarnen i frifidshem (SCB, S 1979:9). Fördelningen var densamma . Daghemsgrupperna för småbarn består vanligen av8 till 12 barn. Gmppstorleken för 3-6-åringarna är mycket varierande i olikakommuner och olika daghem. Fördelning framgår av följande tabell. 1980/81:205 51 Fördelning av daghemsgrupper för barn 3 t. o. m.6 år Källa: , Barns och personalsnärvaro och frånvaro i daghem 1977, S 1979:1. (Tabellunderlag till tabell2). Som framgår av labellen fanns 15 barn inskrivna i29 % av daghemmens grupper för barn 3 t. o. m. Högst 15 barn var inskrivna i av grupperna. Fler än 15 barn förekom i av grupperna. Barngruppermed 17-20 barn var mindre vanliga i storstad än i övriga landet. hade andelen barngrupper med flera ån 15 barnsjunkit från ovannämnda till av det totala antalet daghemsgrupper föråldrarna 3 t. o. m. Grupper med fler än 18 barn utgjorde .' I samband med redovisning av gruppstorleken i daghem böruppmärksammas att två barngrupper vanligen samverkar genom atl de har delvisgemensamma utrymmen och aktiviteter saml personal som gemensamt planerarverksamheten och arbetar tillsammans. Fritidshemgrupperna omfattade i genomsnitt 15barn. Även inom fritidshemmen är gruppstorleken myckel varierande. Statistiksom närmare belyser skillnaderna i landet saknas dock. Den fidigare nämnda telefonförfrågan som genomfördeshösten , gällde 30 kommuner som i statistiska centralbyrånsfrånvaroundersökning visat sig ha stora barngrupper och/eller lägrepersonaltäthet än genomsnittet i landet. Nägra av dessa kommuner hade byggtdaghemsavdelningar för 20-barnsgrupper i relativt stor skala. 1 beräkningar gjorda på grundval avkommunernas årsberättelser 1978. Prop.1980/81:205 52 30 st 20-barnsgrupper, 15, 14 ochBorås 10.1 samtliga 20-barnsgrupper fanns deltidsbarn. I några kommuner där manbyggt avdelningar för 20 barn, t. ex. Göleborg, , och , logshögst 15-18 barn emot per grupp. I fanns beslul om högsl 15 barn och iMalmö högst 16 barn per grupp, vilket successivt skulle genomföras. I de kontaktade kommunerna med 20-barnsgrupper hade manmed få undantag beslutat alt fortsättningsvis bygga daghem för mindre barngrupper. Deltidsgruppsbarn - 6-åringar med 3-timmarsvistelse -fanns i vissa daghemsgrupper i fem av de 30 kontaktade kommunerna och dennaform av gruppsammansättning planerades i ytterligare en kommun. Fritidshemsgrupper med 20 barn var vanligt i Slockholm ochförekom även i fem andra av de kontaktade kommunerna. 18 barn per grupp varvanligt i bl. a. och . 3.3 Utnyttjande av platser i daghem och fritidshem Utnyttjandet av dag- och fritidshemsplatser hardiskuterats i olika sammanhang, främst förekomsten av obesatta platser ochbarnens frånvaro. Planeringsgruppen för barnomsorg (S 1976:03) har i en rapportnyligen redovisat utnyltjandel av platser utifrån kommunernas årsberättelser1978 samt kommunala undersökningar. Obesatta platser-orsak, antal och andel-redovisas i labell2. Som framgår av labellen utgjorde andelen obesatta platser endast av platsantaleli dag- och fritidshem i februari 1978.1 daghem var en tredjedel av de obesattaplatserna en följd av sänkt barnantal på grund av alt barn med behov avsärskilt stöd ingick i grupperna. Nystartade institutioner var en annan vanligorsak. I fritidshemmen var bristande efterfrågan på platser den vanligasteorsaken men förekomsten av inskrivna barn med behov av särskilt stöd i barngruppernavar också en vanlig orsak lill att platserna stod lomma. Barnens frånvaro har undersökts av statistiskacentralbyrån .' Undersökningen omfattade ca 500 daghemsavdelningar varavhälften småbarnsavdelningar. Den genomsnittliga frånvaron var av överenskommennärvaro. Sjukfrånvaron utgjorde därav och annan frånvaro . Sjukfrånvaron sjunker med sligande ålder från förbarn till för 7-åringar. Annan frånvaro stiger däremot medökande ålder från för de yngsta barnen till för 7-åringarna. Barns och personals närvarooch frånvaro i daghem 1977, S 1979:1. Obesatta platser i daghem och fritidshem 1978. 1,0\ 1,0\ som slutar/börjar 0,1; 0,1; Källa: Planeringsgruppen för barnomsorg, PM 1 Av 60 663 platser i kommuner vilka vidundersökningstillfället inlämnat årsberättelse - samtliga utom sju. 2 Av 16 715 platser i kommuner vilka vidundersökningstillfället inlämnat årsberättelse - samtliga utom sju. Barn på daghemsavdelningar fördelade efter frånvaroorsak (frånvarofrekvens)och ålder , 1977 (i procent). Under 1 1 år Barns och personalsfrånvaro i daghem, 1977, S 1979:1 (tabell 29). Undersökningen påvisade även regionala skillnader dels vadgällde sjukfrånvaro och dels beträffande personalens benägenhet att ha lindrigtsjuka barn i daghemmet. Sjukfrånvaron var högre i storstadsområdena än i övrigalandet - i genomsnitt i storstad (småbarn , äldre barn ), i övrigalandet (småbarn , äldre barn ). Sjukfrånvaron visade relafivt stora skillnader över lid. Ijanuari var den genomsnittliga sjukfrånvaron , . De störstavariationerna fanns i småbarnsgrupperna. 1980/81:205 54 Undersökningens resultat överensstämmer i stort medtidigare undersökningar av bl. a. ' och familjestödsutredningen (S1974:01) . Av samtliga undersökningar framgår att småbarnenssjukfrånvaro är betydligt högre än de äldre förskolebarnens. Vistelsetidernas förändring framgår vidjämförelse mellan en undersökning gjord av ochStatistiska centralbyråns frånvaroundersökning. (S 1974:01) undersökte 8000 barns vistelsetider i daghem och familjedaghem vilket redovisats i betänkandel(SOU 1975:62) Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar. av barnen hademindre än 6 timmars vistelsetid per dag. Drygt hälften av barnen (50,) hadevistelsetider på minst , mer än . De yngre barnen hade genomgående längre vistelsetider ände äldre förskolebarnen. Långa vistelsetider var också vanligare bland barntill ensamstående föräldrar och föräldrar tillhörande socialgrupp III. Barnens vistelsetider uppvisade även skillnader med hänsyntill region. De längsta vistelsetiderna hade barnen i Göteborgs- ochMalmö-regionerna. I glesbygd var kortare vistelsetider vanliga. En jämförelse mellan daghem och familjedaghem visade attkorta vistelsetider - - och långa vistelsetider om minst 9timmar var vanligare i familjedaghem än i daghem. Statistiskacentralbyrån har i den tidigare refererade undersökningen av barns ochpersonals frånvaro i daghem bl. a. studerat barnens vistelsetider vid 500daghemsavdelningar i landet. Av undersökningen framgår att korta vistelsetiderupp till 25 limmar var vanligast bland de allra yngsta. Småbarnenstider varierar mer än de äldre barnens. Avdelningarna i storstadsområdena har, oavsett barnensålder, längre överenskommen närvarotid än avdelningarna i övriga landet. JämförelsermeUan familjestödsutredningens och undersökningar ärsvåra att göra eftersom uppdelningen i timmar inte överensstämmer. Den förraundersökningen redovisar vistelsetid per dag och den senare vistelsetid pervecka. Utbyggnaden har också varit snabb. Detta harinneburit att den sociala sammansättningen förändrats. Del framgår dock alt korttidsvislelsernaökat. Är 1974 hade av barnen vistelsetider mindre än . ' : Daghemsbarnens frånvaro - ett kommunaltplaneringsproblem. Företagsekonomiskainstitutionen, är 1971. 2 Familjestödsutredningen:Hälsorisker och hälsovård för barn i daghem. 1980/81:205 55 1977 hade av barnen vislelsetider om högst 25limmar eller . Vidare hade småbarnen mindre ofla än de äldre barnen långa vislelsetider . Förhållandet var del motsatta . Enligt statisfiska centralbyråns stafislik avseendeförhållandena 1978 hade av daghemsbarnen i genomsnitt kortarevistelse än (SCB, SMS 1979:9). Faktorer som inverkar på barnens vistelselider Barnens vistelselider i dag- och fritidshem påverkas av enrad faktorer, bl. a. förändringar inom arbetslivet (arbetstidens längd ochförläggning /dygnet), föräldraförsäkringens utformning, skolansorganisation, bestämmelser för stafliga bidrag fill dag- och fritidshem ochkommunernas system för föräldraavgifter. Vad gäller utvecklingen inom arbetslivet hardeltidsarbetet ökat . Kvinnor sysselsatta i arbetskraften medbarn , uppgick i medeltal fill 373 000 under är 1978. Av dessa arbetade 58 000 () /vecka och 166 000() /vecka. (SCB, AM 1979:5.3). Delfidsarbetets förläggning är mycket varierande. Arbetetkan vara förlagt till enbart förmiddagar eller eftermiddagar, växelvis för- ocheftermiddagar, , eller olika former av skiftgång.Behovet av barnomsorg , nätter och har undersökts i flerakommuner. I och prövas olika former av barnomsorg . Utbyggnaden av barnomsorgen har också inneburit att flerbarn till delfidsarbetande kunnal få plats i daghem. Föräldraförsäkringen och rätten till ledighet försmåbarnsföräldrar har successivt byggts ut. Fr. o. m. harföräldrar dels rätl lill ledighet med föräldrapenning i sambandmed barnets födelse, dels rätt fill ytterligare 3 månaders ledighet medsärskild föräldrapenning. Dessa 3 månader kan tas ut som heltidsledighet ellerförkortad arbetstid t. o. m. barnets första skolår (SFS 1978:256). Regeringenhar i proposition 1978/79:168 lämnat förslag om ytterligare utbyggnad av föräldraförsäkringenfr. o. m. bl. a. vad gäller åldersgränsen och omfattningenav rätten fill föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Vidare bUrersättningsnivån likformig för särskild föräldrapenning såatt också för de sisla ersättning utgår molsvarande den egnasjukpenningen. Inom ramen för sjukförsäkringen föreslås i proposition1978/79:168 en rätt till havandeskapspenning för de kvinnor som på grund avarbetets art inte kan förvärvsarbeta under graviditetens slutskede. Dessutom har arbetstagare som är förälder fr. o. m. den 1januari 1979 rätl Prop.1980/81:205 56 till ledighet utan ersättning dels i form av hel ledighet,dels i form av förkortning av arbelsliden till tre fjärdedelar. Rätten lill helledighet gäller fill dess barnet uppnått etl och etl halvt års älder. Rätten lillförkortning av arbetstiden gäller längst till dess barnet har avslutat sittförsta skolår (SFS 1978:410). Huvudregeln är att ledigheten skall spridas jämt över alla arbetsdagar , vilkel vanligeninnebär 6 timmars arbetsdag. Skolbarnens vistelsetider i fritidshemmen kommer attpåverkas av skolans organisation, främst utvecklingen vad gäller den samladeskoldagen. Tiderna för den samlade skoldagen kan komma att variera från kommuntill kommun, men kommer troligen att innebära en skoldag mellan kl. 8.00 och13.30 för lågstadiebarnen saml någol för mellanstadiebarnen. Humvidafritidshemmen kan komma ifråga för aktiviteter inom den samlade skoldagen är enfråga som får avgöras genom bl. a. lokala avtal och lokal organisation. F. n. är den samlade skoldagen genomförd i slörre ellermindre omfattning i ett 80-tal kommuner, därav flera Norrlandskommuner med skolskjulsverk-samhet.Frän kommer ytterligare etl anlal kommuner att organisera en samladskoldag, däribland (lågstadiet). Enligt gällande statsbidragsbestämmelser för daghem ulgår fulllslalsbidrag till samfliga platser i en barngrupp/avdelning om minsl tvåtredjedelar av platserna utnyttjas för minst 5 timmars vistelse per dag eller25 timmar (den s. k. två-tredjedelsregeln). Denna regel kan under desenaste åren ha verkat styrande på barngruppernas sammansättning i kommuner medstor efterfrågan på deltidsplatser. För att erhålla fulll slalsbidrag harkommunerna tvingats att fylla två tredjedelar av grupperna med hellidsbarn(vistelse minst ) även om denna fördelning av hel- och deltidsplalserinte motsvarat det faktiska behovet i det aktuella bostadsområdet. a. motdenna bakgrund har i proposition 1978/79:111 föreslagils alt två-tredjedelsregelnskall gälla för kommunerna som helhel. Vistelsetiderna kan även ha påverkats av kommunens reglerför föräldraavgifter och de tider som gäller för reducerad eller halv avgift.Enligt Svenska kommunförbundets rekommendation angående föräldraavgifter börhalv avgift uttagas på eller därunder. Irekommendationen påpekas dock atl gränsen kan bestämmas till 6 limmar omkommunen finner delta lämpligt t. ex. på grund av långa reseavstånd. I någrakommuner har reducerad eller halv avgift slopats för barn i daghem, menkvarstår för vistelse i familjedaghem. De vanligaste problemen i samband med barngruppernassammansättning och storlek gäller: 1980/81:205 57 - svårigheternaatt ordna en bra verksamhet i slora barngrupper - svårigheter attskapa en bra verksamhet när barnen ofta byter grupp - svårigheter atlåstadkomma kontinuitet och gruppgemenskap för deltids-barn med oregelbundnavistelsetider, och för grupper där dessa barn ingår 20-barnsgrupperna har varit föremål för livlig debattunder . Svårigheterna att ordna en för alla barn bra verksamhet- genom två samverkande-grupper med upp fill 20 barn i varje grupp - harframhållits i bl. a. utvärderingen av försöksverksamhet' ochav kommunala försök. Frågan har också aktualiserats i samband medremissbehandling av kommunernas barnomsorgsplaner och vid invenlering av befinlligadaghem för fastställande av nytt platsantal. Problemen gäller bl. - atl kontakternablir för många, - att barn ochvuxna inte har möjlighet all lära känna varandra ordentligt, - att personalenhar svårt att följa upp barnens erfarenheler och aktiviteter, - att det ärsvårt att inom den större gruppen bilda mindre undergrupper i enlighet medbarnstugeutredningens intenfioner, - att barnen lättblir splittrade, överaktiva, högljudda och får svårt atl koncentrera sig;"svagare barn" blir mest utsatta, - attkommunikation och samarbete försvåras. har i olika sammanhang förordalen gruppstorlek om 15 barn i syskongrupp och 10 barn i småbarnsgrupp. Föräldraorganisationernastöder vanligen dessa förslag. Även i riksdagsmotioner har denna gruppstorlekföreslagits. I en amerikansk studie', som omfattar 57 institutioner och1 800 barn, framhålls gruppstorleken som den viktigaste organisatoriskakvalitetsfrågan. Gruppstorlek - barn och vuxna - visade sig om man undantar deallra yngsta barnen ge större utslag vad gäller barnens utveckling ochvälbefinnande än faktorer som personaltäthet och personalutbildning. I mindregrupper, 15 ' och : Försöka duger.Lärarhögskolan i . Vägaförändra: Utvärdering av fyra försöksdaghem i , . Läges- oeh slutrapporter från socialstyrelsen1974-1978. 2 DanStiwne: 20 barn i dagisgruppen, 1977. 3 PreliminaryFindings and their Implications. National , Massachus etts, , 1978. 1980/81:205 58 barn eller färre, hade personalen mer samspel med barnenän i större grupper. Barnen gav i slörre ulslräckning uttryck för egna åsikteroch idéer, tog ställning lill och bearbetade problem, de samarbetade också mermed andra barn. I större grupper fanns mer av stress och aggressivitet ochockså mer passivitet och ointresse hos barnen. Även om svenska och amerikanskaförhållanden är olika på många sätt, bör denna omfaltande studie kunnatillmätas viss belydelse även för svenska förhållanden. En flexibel gruppindelning prövas inom det tidigare nämndaMAFF-projeklel. Utifrån daghemmets lolala antal barn och personal planerasbarngruppernas sammansättning och storlek av personalen och föräldrarnatillsammans. Målet år att organisera verksamheten så alt den på bästa sätttillgodoser barnens behov och tillvaratar personalresurserna så bra sommöjligt. De flexibla lokalerna gör det möjligt atl anpassa miljön eftergruppernas sammansättning och storlek. Projektet beräknas omfatta totalt nio daghem om vardera30-45 platser. Två daghem startades och två hösten 1978.1 dessafyra daghem har man åldersblandade barngrupper som omfattar mellan 9 och 15barn. Projektet pågår t. o. m. . Utvärderingen avrapporteras successivt.Våren 1979 färdigställs en första delrapport om flexibla planlösningar somunderlättar såväl variation i gruppstorlek som användning av lokalerna förannat ändamål. Resultaten från olika försök med småbarns- ochsyskongrupper har varit goda. Byte av barngrupp och personal för barn i 3- och7-års åldern har dock upplevts som negativt liksom all yngre och äldre barnhaft mycket litet kontakt med varandra. Försök med större åldersspridning igrupperna pågår bl. a. i familjestödsutredningens regi och i . Erfarenheterna av familjestödsutredningensförsöksverksamhet' visar atl den större åldersspridningen i grupper för barn iåldrarna från O upp till innebår många fördelar. I åldersblandadebarngrupper blir barnen mer en resurs för varandra än i åldersindelade grupper.Barnen idenfifierar sig lättare med andra barn ån med vuxna och de lär lättareav varandra. De yngre barnen blir stimulerade av de äldre barnen, deras språkoch aktiviteter. De har de äldre barnen som förebilder och de lär sig av dembl. a. hur problem och konflikter kan lösas. De äldre barnen utvecklar ansvarskänsla,hänsynslagande och hjälpsamhet gentemot de yngre barnen. Åldersblandningenbidrar till ett lugnare tempo i grupperna och ger också mindre konkurrens ochaggressivitet. ' diskussionspromemoria Daghemför småbarn, . : Åldersintregreration på daghem, FamiljestödsutredningenPM 75:2/1978. Prop.1980/81:205 59 Kontakternamellan barn, personal och föräldrar blir varaktigare med alla de fördelar detlamedför. Det blir mer meningsfullt för alla parter att bygga upp relationer ochsalsa på samarbete. Arbetet för personalen blir mer engagerande när de fårfölja barnen . Åldersinlegrationeni sig själv är emellertid ingen garanti för en bra verksamhet. Erfarenhetenvisar alt omsorgsfull planering av verksamheten är en förutsättning för attbehoven för barn i alla åldrar skall bli tillgodosedda. Särskilt skolbarnen,som inte deltar i verksamhelen , behöver uppmärksammas. Vidare böråldersfördelningen i grupperna vara så jämn som möjligt och barnen bör hamöjlighet till aktiviteter också tillsammans med jämnåriga kamrater. Det ärdärför en fördel om daghemmet består av mer än en avdelning. I daghem medendast en barngrupp kan kontakt med jämnåriga behöva ordnas genom samarbete medannat daghem eller andra verksamheter för barn.