prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — En fortsatt uppbyggnad föreslås av materiel tilltullverkets kustbevakning. Nybyggnad av miljöskyddsfartyg anses även ifortsättningen böra ske som tidigareläggning av statliga beställningar.Fortsatt utveckling och anskaffning av utrustning för bl. a. lidig upptäckt avoljeutsläpp föreslås ske. När del gäller anskaffning av materiel i övrigt ansesbetoningen böra ligga på skyddet av strandzonen. Del föreslås därför att medelför anskaffning av båtar som är lämpade för slrandnära, grunda ställstill förfogande. Vidare förordas att staten skall svara för enökad materielberedskap för större oljepåslag på stränderna. Regionala förråd avbekämpningsmateriel föreslås byggas upp. Dessa skall vid behov kunna användasav kommunerna. Prop.1980/81:119 11 Även beredskapen för ingripanden mot kemikalieutsläpp bådelill sjöss och på land föreslås förbättrad. Anskaffning av bekämpningsmaterielförordas. Vidare avses elt samordnat utnyttjande ske av de resurser som finnspä land för att kunna förstärka organisation om eltkemikalieulsläpp till sjöss skulle inträffa. Samordningen av räddningstjänsten är angelägen. Del tillstatens brandnämnd knutna rådet för räddningstjänst föreslås bli ombildat förall kunna spela en mera aktivt samordnande roll. Till rådet avses bl. a. knytasrepresentanter för och . Länsstyrelsernasberedskapsplanläggning avses bli förbättrad och kompletterad med särskilda miljöhandböckersom kan ge underiag för ingripanden mot olje- och kemikalieulsläpp. 1miljöhandböckerna finns värdefulla och känsliga naturområden redovisade. Chefen förkommundepartementel lar ocksä upp frågan om handläggning av bemanningsfrägor irena kust- och skärgårdsområden. Det gäller bl.a. att skapa en garanti för attpersonalinskränkningar som medför allvarliga negafiva verkningar inte sker utanen allsidig belysning. De totala verkningarna av en personalförändring försåväl statlig som och enskild verksamhet föreslås beaktas genominförandel av en ny handläggningsordning som föreslagits av ulredningen omtillsyn av kusterna (TAK). Genom denna handläggningsordning införs eninformations- och utredningsskyldighet sä att samordnade lösningar prövas förebeslut om de aktuella personalinskränkningarna. I fortsättningen tar jag upp vissa övriga frågor som hörtill ett samlat handlingsprogram för insatser för att minska skadeverkningarnatill följd av utsläppen av olja eller kemikalier frän fartyg. Bristen påen fungerande organisation för mottagning och hantering av avfall frånoperationer mot olja och kemikalier som kommit lösa till sjöss har varit ensvårighet vid de hittillsvarande bekämpningsoperationerna. () föreslås därior få i uppdrag att ta fram enberedskapsplan för förvaring, transport och behandling av i första handupptagen olja. Det ärangeläget att underlätta bekämpningsarbetet genom att tillförlitligaspridningsprognoser utarbetas för olja som har kommit lös till sjöss. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () har enligt tidigareregeringsuppdrag utvecklat en spridningsmodell och anpassat denna till norraÖstersjön. föreslås nu fä resurser till vidareutveckling av modellen ochanpassning av denna till övriga vattenområden utmed Sveriges kuster. Forskningom bl.a. miljöeffekter vid utsläpp är viktig. En rad insatser pågår ochplaneras inom detla forskningsområde. ochluftvårdsforskning (IVL) utför undersökningar under akutfasen av olje-ochkemikalieutsläpp lill sjöss. svarar inom ramen förexisterande anslag dels för kartering av halter av oljeföroreningar runt Prop.1980/81:119 12 våra kuster, dels för forskning om de långsiktigamiljöeffekterna av olje-och kemikalieutsläpp. Inom ramen för programmet förövervakning av miljökvalitet planeras också särskilda oljeanalyser. De förslag som läggs fram innebär i många avseendenförstärkta insatser. Sammanlagt föreslås en förstärkning för /82med ca 17,5 milj. kr. för olika åtgärder för miijösäkrare sjötranspoiter. 4 Vissa övergripande samordningsfrågor Behovet av en effektivare samordning av de insatser somgörs av olika organ inom oljeskyddsomrädel las upp i flera sammanhang. MISTframhåller därvid bl.a. att den splittring av arbetsuppgifter och ansvar som finns mellan och inte medger en effekfivplanering av och avvägning mellan förebyggande och bekämpande åtgärder. EnligtMIST bör en sammanslagning ske av och till en nymyndighet. En organisationskommitté bör enligt MIST tillsättas med uppdrag atlutforma den föreslagna nya organisationen. MIST lar också upp frägan om bildandel av särskilda samarbetsorganför vissa frägor. För atl skapa utrymme för ell mera formbundel samarbetemellan miljövärds- och bekämpningsmyndigheterna på såväl central som regionalnivå bör enligt MIST särskilda samarbetsorgan bildas. Arbetet inom dessa organskulle avse både beredskapsplanering och rådgivning vid enskild skadeplats. Detcentrala samarbelsorganel, vilket föreslås stå under ledning avnaturvårdsverket, skulle utarbeta en långsiktig politik för hur bekämpningskall bedrivas i värt land saml upprätta riktlinjer för länsstyrelsernasberedskapsplanering. Gruppens direkta medverkan vid mycket stora olyckor ansågMIST borde övervägas. Vid remissbehandlingen har i stort sett samtligaremissinstanser varit positiva till att en ny organisation bestående avsjöfartsverket och utreds. Vissa remissinsianser framhållerdock atl de effektivi-tetsmässiga och kostnadsmässiga aspekterna ärotillräckligt belysta. Vad gäller förslagen om samarbetsorgan ifrågasätteringen remissinstans behovet av utökat samarbete mellan miljövärds- ochbekämpningsmyndigheterna. Statskontoret och anser dock atlsamarbetet bör bedrivas inom nuvarande organisatoriska ramar och avstyrkerdärför förslaget om samarbetsorgan. Även delegationen för samordning av havsresursverksamhetenavstyrker att elt nytt organ inrättas och erinrar om de samordningsuppgiftersom ankommer på delegationen. tillstyrker ett centralt organ,men kan inte klart se behov av regionala organ. och länsstyrelseni län är likaså positiva lill ett centralt samarbetsorgan, mentveksamma till de regionala. Beträffande samarbetsorganens arbetsuppgifter ansernaturvårdsverket Prop.1980/81:119 13 atldet centrala organet bör ha en klart rådgivande roll. Verket avslyrker altorganet fär till uppgift att utarbeta långsiktig bekämpningspolitik ochriktlinjer för beredskapsplanering. avstyrker bestämtsamarbelsorganets operativa inflytande på ledningen av akuta bekämpningsaktioner.Räddningstjänstkommitlén anser att samarbetet mellan miljövärds- ochbekämpningsmyndigheterna har anknytning till kommitténs kommande överväganden.Prövning av MlST:s förslag om samarbetsorgan bör därför anstå lill desskommittén slutfört sitt arbele. Fråganom samarbetsorgan har också tagils upp av sjöövervakningskommittén ocholjeskyddskommillén. Sjöövervakningskommillén föreslår elt centraltsamordningsorgan för övervakningen och räddningstjänsten lill sjöss. Deviktigaste uppgifterna för delta organ anges vara att samordnamaterielanskaffning, resursplanering och utbildning, planera över myndighetsgränsernaför insatser i olika tänkta lägen saml fungera som rådgivare vid ledning avinsatser till sjöss. Oljeskyddskommillén föreslär tillskapandet av ettsärskilt organ för löpande samarbete på central nivå i fräga om beredskapen förinsatser mot såväl olja lill sjöss som olja som flutit i land. Vidremissbehandlingen har flera remissinstanser ansett det angelägel med en samladbehandling av de organisatoriska förslag som lagts fram av och oljeskyddskommittén. Föregen del anser jag alt samordningsfrågorna kräver stor uppmärksamhet. Ettstort antal myndigheter och andra organ kommer pä olika sätt i kontakt medfrågor som rör miljöskador lill följd av utsläpp av olja och kemikalier frånfartyg. Enbart delta förhållande motiverar dock inte särskilda organisatoriskainsatser för samordning. I flera fall har de olika organen klart avgränsadeuppgifter. Genom en klar ansvarsfördelning och sedvanligt samarbete mellanberörda myndigheter bör därför många samordningsfrågor kunna . I andra fall krävsemellertid mera ingripande ålgärder för att åstadkomma erforderiig samordningoch effektivt resursutnyttjande. Regeringen har genom beslul den 16 oktober1980 uppdragit åt statskontoret atl i samråd med ochgeneraltullslyrelsen ta fram ytterligare underlag för den fortsatta beredningenav MlST:s förslag om att föra samman och tullverketskustbevakning till en ny organisation. Med utgångspunkt i att den nyaorganisationen skall kunna lösa sina uppgifter på etl effektivt sätt, skallstalskonloret enligl beslutet belysa vilka besparingar som kan uppnäs enbartgenom elt sådanl sammanförande. Konsekvenserna för berörda myndighetersorganisation, personal och verksamhet i övrigt skall också belysas. Närdet gäller MlST:s förslag om särskilda samordningsorgan vill jag framhålla attjag delar uppfattningen att samarbetet mellan miljövårds- och bekämpningsmyndigheternaär från miljövärdssynpunkt ytterst väsentligl. samarbete bör därför ägnasökad uppmärksamhet, inte minst pä Prop.1980/81:119 14 planeringsstadiet.Genom regeringsbeslut initierades vid länsstyrelserna delsberedskapsplanläggning vid slörre olje- och kemikalieulsläpp, dels utarbetandeav s.k. miljöhandböcker. Vidare villjag nämna den verksamhet vid akutfasen avolje- och kemikalieulsläpp till sjöss som IVL bedriver. Genom nu angivnaaktiviteter tillgodoses delvis önskemålen om ett visst miljövårdsinflylande påbekämpningsoperalionerna. Jag ser därför inte något behov av att f. n. inrättaregionala samarbetsorgan i enlighet med MIST:s förslag. Frågan om lämpligheten avatt ett centralt organ för en vidare samordning av frågor som rör miljösäkrasjötransporter nu bildas bör bedömas bl.a. mot bakgrund av pågåendeutredningsarbete dels belräffande sammanslagning av ochkustbevakningen, dels inom räddningstjänstkommittén. 1 avvaktan på resultatenav dessa utredningar bör enligt min mening ställning inte tas lill frågan ominrättande av ett nytt centralt samordningsorgan. För atl uppnå en vissförbättring när det gäller samordningen i fråga om bekämpningsinsatserföreslår chefen för kommundepartemeniet all en ombildning av det råd förräddningstjänst som är knutet lill bratidnämnden sker i avvaktan påresultatet av räddningstjänstkommitténs arbete. MIST har också lagt framförslag om alt en delegation för miljösäkra sjötransporter skall inrättas.Delegationen skall enligt MIST medverka vid arbetet med att utveckla ochgenomföra del av MIST föreslagna handlingsprogrammet. Enligt förslaget skalldelegationen därvid få lill uppgift att, förutom atl följa upp ochvidareutveckla programmel, föreslå ändringar som motiveras av utvecklingen avmiljöriskerna i samband med sjötransporter. Delegationen föreslås vidareinitiera och bedriva utvecklingsarbete för beräkning av samhällsekonomiskakostnader av olje- och kemikalieutsläpp. Enligt MIST bör delegationen bli knutentill och bestå av representanter för ,, , brandnämnden, havsresursdelegationen samtsjöfartsorganisationerna. Denföreslagna delegationen för miljösäkra sjötransporter tillstyrks av statistiskacentralbyrån, länsstyrelserna i och län.Centralorganisationen /SR, och . menar alt de fördjupadeulred-ningsinsalser som krävs lämpligen hålls samman av den föreslagna delegationen. Delegationsförslagetavstyrks däremot av bl.a. , i ochSveriges industriförbund. Statskontoret finner inte fillräckliga skäl allinrätla delegationen. menar all uppgiften att utveckla detföreslagna handlingsprogrammet samt samordningen och uppföljningen av arbetetär en naturiig uppgift för . Enligt naturvårdsverketsuppfattning bör man inte ytterligare splittra oljeskyddsarbetet med nyatillkommande myndigheter. 1980/81:119 15 Länsstyrelseni anser alt uppgifterna bör inom statsförvaltningensordinarie organisation. Jaghar tidigare tagit upp frågan om uppföljningen av det handlingsprogram förmiijösäkrare sjötransporter som presenteras. Underlaget för det revideradehandlingsprogrammet bör på sedvanligt sätt utarbetas av berörda departement ochmyndigheter. Jag anser därför inte alt det finns tillräckliga skäl atl inrättaen särskild delegation för miljösäkra sjötransporter. StatsrådenDahlgren, Adelsohn och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition delsbereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört om ett samlathandlingsprogram för miijösäkrare sjötransporter, delsförelägger vad jag och övriga föredraganden har anfört för de åtgärdersom vi har hemställt om. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad här har anförts för de åtgärder och detändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar alt de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 13. 1980/81:119 Bilagal 1 Anmälan till proposition om miijösäkrare sjötransportersåvitt avser verksamhetsområde Det förslag till handlingsprogram som jag har lagtfram utgår i huvudsak från det arbete som utförts av kommittén' för miljöriskervid sjötransporter (MIST) och som redovisats i betänkandet (SOU 1979:43-45) RenTur - program för miljösäkra sjötransporter. Till protokollet i detta ärendebör som bUaga 1.1 fogas de förslag som MIST har lagt fram och söm harpublicerats i betänkandets kapitel 4-7. Eftéi" remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , chefen för marinen, ,, , , sjöfartens ,(), statistiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), (), , statensnaturvårdsverk, generaltullslyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,arbelarskyddsstyrelsen, statens planverk, statens , statensvattenfallsverk, styrelsen för teknisk utveckling (STU), statensskeppsprovningsanslalt, havsresursdelegationen, ,statens brandnämnd, länsstyrelsernas organisationsnämnd, länsstyrelserna iStockholms, , , , , , ,, , och , , , ,, , , och Norrbot-lens län,miljöskadeutredningen (Ju 1978:08), utredningen om transport av fariigt gods (K1979:01), sjöövervakningskommittén (H 1977:05), räddningstjänstkommittén (Kn1979:01), (), . Svenska petroleuminslitulet, (medinstämmande av ), , , och kom- ' Förre riksdagsledamoten, byrådirektören 1980/81. Prop.1980/81:119 Bilagal 2 , Svenska kommunförbundel.Svenska maskinbefälsförbundet. , , , . Vatten-värnet, Nordiska oljeskyddsunioinen (med instämmandeav ). Centralorganisationen /SR,i (LO) samt (). Socialslyrelsenhar bifogat yttranden från länsläkarorganisationerna i och Göteborgsoch län. har bifogat yttranden frånhavsfiskelaboratoriet, hydrografiska laboratoriet saml från fiskeriinlendenlernai övre norra, nedre norra, mellersta, östra, nedre södra och västra distrikten.UHÄ har bifogat yttranden från , , , och Umeåuniversitet samt från tekniska högskolan i . och högskolan i . Vidare har flera länsstyrelser bilagtyttranden från olika länsorgan och kommuner. LO har bifogat yttrande från . TCO har bilagt yttranden frän . allmänna tull-tjänslemannaförbund och Svenskatullmannaförbundel. Härutöverhar yttranden inkommit från och AB NynäsPetroleum. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1.2. De förslagsom MIST har lagt fram berör delvis frågor som behandlats avoljeskyddskommillén. Närmare uppgifter om oljeskyddskommitléns betänkande ochden remissbehandling som skett lämnas senare av chefen för kommundepartementel(bilaga 3). Jag avser att nu behandla vissa frägor inomoljeskyddsomrädel. 2 Vissa övriga frågor 2.1 Förvaring, transport och behandling av upptagna oljoroch kemikalier Enligt MIST behövs en bättre organisatorisk beredskap föratl la emot och behandla oljor och kemikalier som tas upp vid bekämpningsoperationer.MIST föreslog all skulle utreda denna fråga vidare. Vidremissbehandlingen av della förslag framfördes bl.a. olika synpunkter i frågaom utformningen av en motlagningsorganisation. I augusti1979 gav regeringen inaturvårdsverkel i uppdrag all efter samråd med andraberörda myndigheter och organisationer komma in med förslag rörande förvaring,transport och behandling av upptagna oljor och kemikalier. I januari 1980redovisade uppdraget. Verkel föreslog därvid alt elt centraltföretag, t.ex. , skulle tilldelas det centrala ansvaret för att resurserfinns tillgängliga för en beredskap för mottagning och behandling av avfallfrån bekämpningsoperationer. 1980/81:119 Bilagal 3 1 konstaleras bl. a. attresurser sannolikt finns för transport av bäde pumpbart och icke pumpbart oljeavfallsaml för behandling av olje/valtenblandningar. Verkel framhåller attresurser sannolikt inle finns för lagring av icke pumpbart olje- och kemikalieavfallsamt för behandling av fasl kemikaliehalligt malerial och blandningar elleremulsioner av kemikalier och . Vidare framhåller verkel alt lillgången på resurser äroklar när det gäller lagring av pumpbart avfall samt behandling av andra änovan nämnda avfallsslag. 1 diskuteras även omfattningenav den beredskap som behövs för mottagning och behandling av ilandförda oljoroch kemikalier. Det konstaleras därvid bl. a. att de kvantiteter olja ochkemikalier som släppts ut till sjöss till följd av fartygsolyckor och liknandesamt de kvantiteter avfall som samlats in vid efterföljande operationerhittills varit relativt begränsade jämfört med de olje- resp. kemikalielaslersom transporteras till svenska hamnar. har i rapporten bedömtbehovet av mottagningskapacitet för oljeavfall i olika regioner i landet.Enligl denna bedömning skall, beroende på region, mellan 10000 och 40000 tonolja eller vattenblandad olja kunna tas emol inom en region och inom sju dagar.För kemikalieavfall föresläs att beredskap skall hållas för minst 4000 m' perregion. som inle framför någon erinran mot den föreslagnaberedskapsnivån framhåller att om denna nivå skall tillskapas bör den byggasupp stegvis. Inledningsvis borde därvid enligt ambifionen varaatt moltagningsanordningarna skall ha en kapacitet motsvarande den som behövtsvid inträffade be-kämpningsoperalioner . Enligt beräkningar utförda av uppgår kostnaden föruppbyggnad av en beredskapsplan enligt den lägre ambitionsnivån till 4,3 milj.kr. De personella kostnaderna härav (rekognosering, iransportplanering, avtalsdiskussionerm.m.) beräknas till 2,5 milj. kr. Kostnaden för uppbyggnad av enberedskapsplan omfattande enbart oljeavfall uppgår lill 1,4 milj. kr. För egen del vill jag understryka betydelsen av attmottagning och fortsalt omhändertagande av olje- och kemikalieresler kan ske påetl tillfredsställande sätt vid bekämpningsoperationerna. En sådan operationseffekfivitet beror på hur väl bekämpningssystemets olika komponenter samverkar.Erfarenheter från olika operationer visar att brister imottag-ningsorganisationen vållat avbräck i bekämpningsarbetet. Del förslag somnaturvårdsverket lagt fram bör därför i huvudsak genomföras. bör därvidges i uppdrag att bygga upp beredskapen för förvaring, transport och behandlingav i första hand upptagen olja. bör i sitt arbele tills vidare utgå fränatt mottagningskapaciteten per region skall uppgå lill ca oljeavfall.Denna kapacitet motsvarar enligt rapporten den största mängd som hittillskommit lös fill sjöss . f3 1980/81. 1980/81:119 Bilagal 4 Ett genomförande av uppdraget omfattar främst olikaplaneringsät-gärder. Naturvårdsverkels utredning visaratt det i huvudsak finnsresurser av aktuellt slag i samhället vårtor ett minimum av investeringarskulle krävas. 1 stället bör det vara möjligt att genom avtal försäkra sig omtillgäng till erforderliga resurser. Jag anser det väsentligt atl viduppdragets genomförande nära samarbetar med och de myndighetersom är närmast ansvariga för bekämpning och sanering. 2.2 Spridningsprognoser för olja och kemikalier Enligt MIST är del väsentligl för bekämpningsarbetet atlspridningen av olja och kemikalier kan förutsägas. MIST föreslog därför attresurser skulle tillföras för alt uti/eckla spridningsmodeller ochupprätta en kalalog med förberedda spridningsprognoser för vissa vattenområden.Remissinstanserna har överlag varit positiva fill förslaget om spridningsmodeller.Statens naturvårdsverk anser uppgiften vara mycket resurskrävande. STU betonarvikten av att bekämpningsätgärder grundas på en sannolikhetsbedömning av åtvilket hiill oljefält, oljeklumpar och kemikalier kan tänkas vara på väg. Regeringengav i uppdrag att i samråd med slalens naturvärdsverk,, generaltullstyrelsen och utvecklaspridningsmodeller för olja och kemikalier enligt en plan som lidigareutarbetat och tillställt regeringen. fick i uppdrag attupprätlhålla en prognosberedskap. Inom ramen för uppdraget från regeringen harSMHI tillsammans med samrådsmyndigheterna arbetat med en rad olika frågor. Enav dessa rör utveckling av en oljespridnings-modell. 1 modellen tas hänsyn tillde viktigaste faktorerna som påverkar oljans spridning, nämligen vindensdirekta drag på oljan, den storskaliga bakgrundsströmnien och den horisontellaturbulensen i vattnet. Vidare har anpassat oljespridningsmodellen tillnorra och beräknat bakgrundsslrömmar med hjälp av encirkulationsmodell för detta område. har ocksä genomfört en kontroll avcirkulalionsmodellen för norra genom en fältstudie inom deltahavsområde. har lagt fram förslag lill fortsatt arbete beståendeav anpassning av den framtagna spridningsmodellen för olja lill södraÖstersjön, och saml till , Kattegalt ochSkagerack. Vidare föreslår omarbetning av oljespridningsmodellen så attden kan användas för all i efterhand beräkna varifrån upptäckt olja kan haspridits. har uppskattat den totala kostnaden för sitt förslag tillfortsatt arbete till . Jag anser i likhet med MIST a.tl tillförlitliga spridningsprognoserför olja och kemikalier kan effektivisera bekämpningsarbetet. Del av SMHIhittills genomförda utvecklingsarbetet har visat på möjligheter atl nå framtill användbara prognoser för olja. Modellerna har fortfarande en Prop.1980/81:119 Bilagal 5 Det kan därför krävas ytterligare erfarenhetoch utvecklingsarbete innan spridningsprognoser kan anses tillförlitliga. bör därför ges möjligheter alt fortsättautvecklingsarbetet beträffande spridningsprognoser för olja i huvudsak enligtdel förslag som lämnats. Erfarenheterna från oljemodellerna bör avgöra om ochnär det kan vara meningsfullt att utarbeta särskilda spridningsprognoser förkemikalier. Del är av vikt att också i fortsättningen nära samarbetar mednaturvårdsverket och övriga berörda myndigheter. Arbete med spridningsmodellerpågår också i andra länder. Del är därför angeläget all det fortsatta arbetetsker i samarbete med våra grannländer beträffande såväl som Kaltegalloch . 2.3 Forskning om miljöeffekter av utsläpp m. m. MIST har i sitt belänkande bl. pekat på behovet avsärskilda i förväg planerade och organiserade program för undersökning avmiljöeffekterna vid olje- och kemikalieutsläpp. Insatserna borde inriktas delspå fasta undersökningsprogram vid akut förorening, dels pä de långsiktigamiljöeffekterna. Regeringen gav iuppdrag att inkomma med förslag till program för undersökning av miljöeffektervid olje- och kemikalieutsläpp. redovisade uppdraget i skrivelse den 27februari 1980. I skrivelsen föreslår verkel bl.a. atl IVL ges i uppdrag attsvara för larmberedskap och för rådgivning och undersökningar under akutfasenav olje- och kemikalieutsläpp till sjöss. Verket har vidare föreslagit allsärskilda medel för oljeanalyser ställs lill förfogande inom programmel förövervakning av miljökvalitet saml atl kartering rörande av oljeföroreningari vatten, sediment och organismer runl våra kuster genomförs med medel från detsärskilda undersökningsanslag som står till verkels förfogande. Regeringen beslutade att till IVLöverlämna naturvårdsverkels skrivelse för beaktande vid utarbetandet ävinstitutets programbudget för budgetåren 1980/81 och 1981/82. Vid deoljeutsläpp som drabbat och Dalaröområdel i början av delta år s. k. oljeskadegruppen vid IVL bedrivit undersökningar av akulfasensmiljöeffekter.