prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Att tillföra dessa de ytterst begränsade resurser som finnstillgängliga och atl i samband härmed ålägga dem de aktuella uppgifterna skulleinte pä något väsentligl sätt ändra deras situation. Härtill kommer att deakluella företagen inte skulle uppfattas som neutrala och objektiva på det sättsom de aktuella uppgifterna kräver. De skulle knappast heller kunna vara det-ASEA, Statsföretag och Studsvik har ju egna utvecklingsintressen, som iprincip konkurrerar med resten av näringslivet. Han menar mot den bakgrunden att den föreslagnautvecklingsbolagsfunktionen bara kan skapas i form av en ny, fristående ochspecialinriktad organisation. Med hänvisning till de begränsade resurser somstår till förfogande föreslär han därför att frågan om att skapa etl nyttutvecklingsbolag för de tre arbetsområdena specialstuderas ytterligare. föreslår denna utformning. 1980/81:130 122 Föregen del ansluter jag mig liksom remissinslanserna lill förslagen omverksamhetens inriktning mot teknikupphandling med de preciseringar som jagnyss redovisade. Jag finner det angeläget att inom de områden som harangivit söka stimulera den process som teknikupphandlingen kan sägas utgöra påett sädant sätt att internationellt konkurtenskrafliga och lönsamma produkter,processer och syslem utvecklas och marknadsförs. Delta skulle komplettera denverksamhet som framför allt STU bedriver och som har elt relativt begränsat mälalt lämna biträde till statliga och kommunala organ. Särskilt inom energi- ochmiljöområdena bedömer jag att de betydande insatser som har gjorts och görs iSverige för alt utveckla ny teknik bör göra förutsättningarna gynnsamma för enframgångsrik internationell lansering av vissa produkter eller system. Äveninom området transportsystem torde det finnas goda förutsättningar för svenskindustri att göra sig gällande pä världsmarknaden. Jag vill i detta sammanhangerinra om kollektivtrafikberedningens (K 1979:07) uppgifter att initiera, följaupp och utvärdera försöksverksamhet med nya trafiksystem. Ifrågan om verksamhetens organisation är remissopinionen splittrad. Det kan varanaturligt alt i första hand söka finna möjligheter att knyta verksamheten tillandra redan existerande organ för att därigenom bli delaktig av dessa organsbredare kompetens och uppbyggda administrativa organisation. Som NE-VL harframhållit innebär emellertid de resurser som i så fall skulle komma dessavärdorganisationer till del endast mycket marginella tillskott redan nutillgängliga resurser. Den nya uppgiften skulle i dessa relativt slora bolagbli en myckel liten del av värdorganisationens totala verksamhet. Dessutomskulle knytningen till ett visst företag kunna innebära betydande svårigheiernär det gäller atl hävda den nya organisationens opartiskhet ikonkurrenssituationer. Jag bedömer därför all dessa nya uppgifter kräversjälvständiga bolag. Av praktiska skäl bör verksamheterna inom energi-,transportsystem- och miljöområdena i varje fall inledningsvis bedrivassamordnat. Vad gäller de närmare formerna för bolagens verksamhet vill jagframhålla följande. Bolagenbör ha till föremål för sin verksamhet atl inom områdena energi, miljö resp.transportsystem - identifiera möjligheter till teknikupphandling somkan leda till internationellt konkurrenskraftig produktion av varor eller tjänster, - ta initiativ till teknikupphandling av myndigheter, handla upp leknik i sådana fall där ingen myndighetvill engagera sig men där bolagen kan finansiera verksamhelen på annal sätt, mot betalning åla sig uppdrag inom sittkompetensområde. I deenskilda upphandlingsfall som blir aktuella bör bolagen givetvis samverka medberörda offentliga organ samt statliga och andra bolag m. fl. som kan bidratill alt syftena med verksamheten uppnäs. Prop.1980/81:130 123 ICarlssons förslag berörs särskilt frågan om sammansättningen av styrelsen förde föreslagna bolagen. Mot bakgrund av målel om en internationelltkonkurrenskraftig produktion och marknadsföring framhålls bolagels behov avkvalificerad kompetens inom och ett rikt kontaktnät med svensk industriellutveckling, produktion och marknadsföring liksom stor överblick över densvenska forsknings- och utvecklings- samt förvaltningsorganisationen. Bolagensstyrelser bör därför enligt sättas samman av personer som fyller högakrav på bl. a. personlig erfarenhet av industriell utveckling, produktion ochmarknadsföring. SU har i sitt yttrande också tagit upp denna fråga. För egendel ansluter jag mig till denna syn på betydelsen av att få en styrelse med högkompetens och stort kunnande. Behovet accentueras av alt bolagens fastaorganisation med nödvändighet måste vara liten. Jag avser atl tillse allbolagens styrelser i varje fall inledningsvis får enahanda sammansättning. Jagavser att i annat sammanhang föreslå regeringen att de nya utvecklingsbolagenfår ett aktiekapital av vardera 2,5 milj. kr. Staten bör direkt äga samtligaaktier i bolagen. De bör tecknas till en överkurs av . varigenom bolagentillförs ett visst frilt kapital, vilket dock inte bör få förbrukas. Bolagenslöpande verksamhet bör - i den mån inte andra intäktskällor kan uppbådas -bekostas med den avkastning bolagens kapital ger. Denya bolagens administration blir med den uppläggning som jag har förordatmycket begränsad. Del kan vara naturligt att bolagen genom lämplig samverkanmed annan organisation tillförsäkrar sig tillgäng till erforderliga resurserhärvidlag. Del är också viktigt atl bolagen i sin egentliga verksamhet sökersamverkan med olika intressenter inom resp. sektor. Enligl beslul(NU 1978/79:59 sid. 42. rskr 1978/79:415) ankommer det på regeringen atlutforma närmare föreskrifter för verksamhelen. Mot bakgrund av del slorainlresse som denna fråga har väckt förordar jag emellertid all regeringenbereder tillfälle atl la del av vad jag nu har anfört. 9 Åtgärder för att stödja svensk kapitalvaruexport Somjag tidigare här nämnt är svensk industris export av kapitalvaror utsatt förstark konkurrens frän andra länder. Exporten av kapitalvaror framförallt lillu-länder och statshandelsländer sker i slor utsträckning med medel- ellerlångfristig exportkreditfinansiering. De flesta liksom vissaandra länder erbjuder refinansiering av sådana krediter till särskiltförmånliga villkor. Statliga subventioner utgår som regel för att villkorenskall kunna bli förmånliga. 1980/81:130 124 Föratt neutralisera den utländska statsstödda kreditkonkurrensen har möjlighetergetts för svenska företag alt med statligt stöd kunna deltaga i konkurtensen.De svenska exportföretagen har haft möjlighet att genom ettextra avdrag vid inkomsttaxeringen kompensera sig för skillnader mellan denränta företagen på grund av den utländska konkurrensen tvingats offerera ochrefinansieringsräntan. har det halvstatliga bolaget () kunnat ställa statsstödda exportkrediter tillförfogande. SEK lånar upp på den svenska och pä de internationellakapitalmarknaderna och lånar ul till lägre räntor. Staten står för mellanskillnaden.Som jag tidigare nämnt har 1980 ärs exportkreditulredning utvärderat nuvarandesystem i betänkandet (Ds 1 1980:24) Subventionerade exportkrediter - enutvärdering av nuvarande syslem. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanfattning av belänkandet och remissvaren återfinns i bilaga 12 och 13.Jag har tidigare i avsnitt 4.5 Exporlfrågor något berört ulredningens analys avden svenska kapital varuexporten. Genomriksdagens beslul (prop. 1980/81:41, UU 1980/81: 16, rskr 1980/ 81:122) harmöjligheter vidare öppnats för förmånlig kreditgivning till . Dessaförmånliga u-landskrediter som är knutna till leveranser av kapitalvaror m.m.från innebär möjlighet till ännu förmånligare villkor än de nämndastatsstödda exportkrediterna. Utnyttjandetav SEK-systemet har ökat snabbt som systemet funnits. Av dekontrakt med medel- eller långfristiga krediter som förelagen beräknades tecknaär 1980 finansieras ungefär tre fjärdedelar i SEK-systemet. De statsstöddaexportkrediterna är starkt koncentrerade till leveranser frän de störstaföretagen. av kontrakten tecknas av fem stora svenska företag ellerkoncerner. Kännetecknande för dessa företag är dock alt de i hög grad köperkomponenter av svenska och utländska underleverantörer. En icke obetydlig delavsäg entreprenad och konsultarbeten. av de kontrakt som avser affärersom finansieras med medel- eller långfristiga krediter avser industriländer.Statshandelsländernas andel utgjorde medan resterande var kontrakt påu-länder. Utredningen framhåller att den medel- och långfristigt finansieradekapitalvaruexporlen till statshandelsländer och kan beräknas motsvaraca av den tolala svenska varuexporten och av den svenskaindustrins saluvärde. Andelen av förädlingsvärdet är något lägre.Enlreprenadarbeten är då inräknade. 9.2Nuvarande regler för statsstödda exportkrediter Detsvenska statliga exportkredilslödet har utformats som tvä parallella systemdels det s.k. SEK-systemet, dels del s.k. avdrag-/bidragsyslemet som bygger påmöjligheten till extra avdrag vid inkomsttaxeringen. 1 bägge fallen innebär detfrämst en räntesubvention. Stödet avser att underlätta 1980/81:130 125 finansieringav export av varor och tjänster med kredittider eller längre.Exportkredilslödet avser atl underlätta för svenska företag att lämnakonkurrenskraftiga exportkrediter vid försäljning lill främsl statshandelsländeroch . Vid försäljning till industriländer krävs i varje enskilt fall föratt statsstödd kredit skall beviljas att del kan påvisas att utländskkonkurrent erbjuder statsstödd exportkredit. Genom det s. k.SEK-systemet för stalsstödd exportkreditfinansiering som beslutades är 1978(prop. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 1977/ 78:379) gavs SEK möjlighet attinom en ram av 10000 milj. kr. genom statsstödda krediter underlättaexportkreditfinansieringen. Ramen har senare höjts till 18000 milj. kr. (prop.1979/80:125 bil. 11, NU 1979/80:58, rskr 1979/80:346). Närmare bestämmelser omslöd finns i förordningen (1978:404) om exporlkreditfinansiering med statligtstöd, m.m. (ändrad senasl 1981:77). Genom lagen (1978:403) om beslutanderättför svenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall färregeringen överlämna till SEK att besluta om statligt stöd. Sådantöverlämnande har skett. SEK-systemet innebär att exportförelag och banker hosSEK kan refinansiera exportkrediter lill fast och subventionerad ränta. Statensvarar för de kostnader som uppstår för SEK genom differensen mellan upp- ochullå-ningsräntor och eventuella realiserade kursförluster. Kostnaderna belastaranslaget B 17. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit. För stöd krävs att vissa förutsättningar beträffande den önskadekrediten skall vara uppfyllda, t.ex. i fräga om kredittid, avlyftstidpunkt ochamortering. 1 det följande lar jag upp vissa ytterligare fömtsättningar somgäller för stödet. För den kredit som sälunda beviljas används uttrycketstatsstödd exportkredit. För att erhålla stöd fören exportaffär krävs att kreditbeloppet uppgår till . ellermotsvarande i utländsk valuta och atl kreditvillkoren överensstämmer medexportkredilnämndens (EKN:s) regler för garantigivning och de internationellaregler som uppställts inom ramen för den s. k. consensusöverenskommelsen ochSveriges internalionella åtaganden i övrigl. En närmare redogörelse förinnebörden av consensusöverenskommelsen finns i bilaga 7. Krediter förfinansiering av fartygsexport innefattas inte av överenskommelsen. Enligt ensärskild OECD-överens-kommelse har förbundit sig atl inte stödjarefinansering av fartygskrediler där räntevillkoren ligger under vissa angivnaprocentsatser och där kredittiden överstiger . Föratt reglera användningen av statsunderstödda exportkrediter som konkurtensmedelhar alltså flertalet ingått den s. k. consensusöverenskommelseneller the Arrangement. 1 denna regleras villkoren för exportkrediter medstatligt stöd dels med hänsyn till köpariändernas utvecklingsnivå, dels efterkreditens löptid i krediter pä resp. krediter med mer än fem årslöptid. Krediter med en löptid omfattas inte av överenskommelsen.Tre räntenivåer har överenskommits 1980/81:130 126 medhänsyn till köpariandets utvecklingsnivå. De högsta räntorna lillämpas förgruppen rika länder - huvudsakligen industriländer - därnäst kommermellankategorin - huvudsakligen statshandelsländer - medan de lägsta räntornatillämpas för gruppen fattiga länder som uteslutande består av . Om detkan påvisas att consensusanslutna eller andra länder lämnar krediter medslalligl stöd som avviker från de överenskomna kreditvillkoren kan s.k.matching göras. Innebörden av detla är att andra länder tillåts erbjuda likaförmänliga villkor. De andra länderna som har ingått överenskommelsen skall isä fall underrättas om della. De i consen-susöverenommelsen angivna villkorengäller enbart den statligt subventionerade exportkreditfinansieringen.Exportörerna är sålunda oförhindrade att med köparna överenskomma omkontraklsränta som avviker frän den subventionerade refinansieringsräntan. Slatssiöddaexportkrediter genom SEK kan lämnas i olika former. Vanligast är att SEKövertar eller refinansierar krediter som lämnats av exportörens bank tillexportören, den utländske köparen eller dennes bank. Exportörens bank svarar dåför uppläggning och hantering av krediterna . SEK kanockså lämna lån direkt till den svenska exportören eller lyfta av dennes kredittill den utländske köparen eller lämna lån direkt till den utländske köpareneller dennes bank. Redani samband med offert till den utländske köparen kan SEK lämna en kostnadsfriutfästelse om lån till fast ränta. Utfästelsen skall normalt accepteras inomhögst . Från den tidpunkt då SEK:s utfästelse accepteras fram tilltidpunkten för kreditens ianspråktagande utgår en löftesprovision med f. n. SEK:sfasta utlåningsränta utgörs av minimiräntan enligt consensus plus enkostnadsmarginal pä 0,. För krediter i svenska kronor tillkommer enavgift pä per är. Vid stöd lill expori till industriländer krävs attexportören i sin ansökan om stöd lämnar uppgifter om konkurrerande utländskaförelag som erbjuder stalsstödd kredit. Konlroll av uppgifterna görs av SEK isamarbete med EKN. Till de räntesatser SEK erbjuder kommer affärsbankernasersättning för uppläggning och handläggning av krediten samt eventuellagarantipremier. Lånen amorteras halvårsvis med lika stora belopp i enlighet medden internationella praxis pä området som överenskommits mellanexportkreditförsäk-ringsinstituten. SEK kräver sedvanliga säkerheter ochkreditbeloppet utbetalas normalt efter verkställd leverans. Ifrågor om hur 1. ex. kredittidens längd, avlyftstidpunkter, amorteringsvillkoretc. för de statsstödda krediterna stämmer överens med internalionellaöverenskommelser och internationell praxis sker samråd mellan SEK och EKN. 1flertalet fall är EKN-garanli eller garanti från nämnden förfartygskreditgarantier (FKN) den säkerhel SEK bygger sin långivning på men ävenannan säkerhel t.ex. bankgaranli eller garanti från exportören kan accepteras.SEK avgör i vilken utsträckning utländska varor kan ingå i 1980/81:130 127 den affär som finansieras med statligt stöd. Som regelfinansieras samtliga varor som importeras till som insatsvaror ochkomponenter medan utländska varor som levereras direkt till köparen och lokalakostnader behandlas mera restriktivt. SEK avgör vidare i vilken valuta lån kan lämnas. Förutomlån i svenska kronor har utlåning skett i US dollar, franska francs, engelskapund samt norska kronor. Löften har lämnats om utlåning i ytterligare sexvalutor. Upplåning sker i stor utsträckning i utlandel. Den utländska andelenav SEK:s upplåning har ökat. Upplåningen i har förutom refinansieringi AP-fonden skett genom att SEK har emitterat obligationslän pä den svenskakapitalmarknaden. SEK fär ersättning av staten årsvis i efterskott förkostnader pä grund av räntedifferenser och för utbetalade kursförluster somuppkommit genom att upplåning skett i annan valuta än utlåningen. Eftersomtillgången till den svenska kaptialmarknaden är begränsad tvingas SEK i ökadutsträckning låna upp ulomlands. Därigenom ådrar sig SEK kursrisker framförallt vid utlåning i svenska kronor. Ett särskill avlal har träffats mellanstaten och SEK som reglerar ersättningen lill bolaget. Avdrag-/bidragsystemetinnebär atl exportföretag kan göra ett exlra ränteavdrag för en del avrefinansieringskostnaden av en exportkredit vid inkomsttaxeringen eller fä ettskattefritt exportkreditbidrag. Förelaget kan välja den stödform som ärförmånligast vid varje exporttillfälle eller använda SEK-systemet för en delav en affär och avdrag-Zbidragsystemel för resten. Endast en lyp av statligtstöd kan utnyttjas för etl och samma kreditbelopp. Vidare gäller alt minst 50%av krediten mäste refinansieras i bank eller annat kreditinslitut. Bestämmelserom stöd enligt detta system regleras genom lagen (1978:401) om exportkreditstödsamt i förordningen (1978: 402) om villkor för exportkreditslöd. I princip gäller samma förutsättningar och villkor förstöd under såväl SEK-systemet som avdrag-/bidragsyslemet. Beslut om slöd enligtavdrag-/ bidragsystemel fattas av EKN. EKN skall pröva om förutsättningar förstöd finns saml om hur del stödberältigade beloppet skall begränsas.Taxeringsmyndigheterna kontrollerar det sökande förelagets uppgifter omräntebelopp och beslutar om storleken på avdrag. Ansökan om exporlkreditbidragprövas och administreras av (). Systemet kan användas förkreditavtal som träffas . 9.3 Effekter av lämnade statsstöddaexportkrediter via SEK Innan jag gär över till utredningens förslag belräffandeSEK-systemet villjag lämna en redogörelse för hur systemet kommit tillanvändning. Redogörelsen bygger i huvudsak på utredningens uppgifter. SEK-systemet är fortfarande inne i en uppbyggnadsfas.Nyutlåningen har ökat från 79 milj. kr. 1980/81:130 128 införande till 613 milj. kr. under första halvåret 1980.För helåret 1980 beräknar utredningen atl nyutlåningen i SEK-systemet blir 2450milj. Den utestående kreditstocken i SEK-systemet efter amorteringar vid utgångenav är uppgick lill 2926 milj. kr. Även volymen av kreditofferter har ökalmarkant. SEK erbjuder som jag lidigare har nämnt kostnadsfritt krediloffert(utfästelse) till exportören. Om exportören fär export-kontraktet omsättsutfästelsen i ett kreditavlal. I samband med leverans kan därefter exportören inormalfallet lyfta krediten hos SEK. beviljades nyaansökningar till ett sammanlagt belopp av 6395 milj. kr. Motsvarande värde förförsta uppgick till 23456 milj. kr. I slutet av januari 1981uppgick utestående kreditofferler till ca 20000 milj. kr. Utredningen räknarmed att normalfiödet av beviljade ansökningar är ca 16000 milj. kr. Vid SEK-systemets införande fastställde att entotalram om 10000 milj. kr. fick utnyttjas för statsstödda exportkrediter.Ramen har senare utökats lill 18000 milj. kr. Lämnade kreditofferler avräknasmot ramen av oiferlbeloppet. Kreditavlal avräknas till sill fullavärde. Regeringen har medgett att bolaget fär ta i anspråk den avriksdagen beviljade ramen i takt med att SEK:s kreditgivning ökar. SEK har f.n.tillgäng lill hela det av medgivna beloppet. Hela ramen på 18000milj. beräknas vara fullt utnyttjad före . Under den förhållandevis korta tid som SEK-systemetexisterat har enbart en mindre del av den totalt behandlade ärendevolymenslutligt avgjorts. Totall hade exportaffärer motsvarande 14900milj. i kreditofferter slutligt avgjorts. Av detta belopp har sammanlagt 4704 milj. kr. resulterat i kreditavtal och krediter. Omräknat innebär detta atl32% av SEK:s lämnade och avgjorda offerter resulterat i export-ordersamt åtföljande kreditavtal och krediter. Den stora andelen kreditavtal som del första halvåretsärenden resulterat i samt förhållandet att andelen kreditavlal är relativtstorl bland de snabbt avgjorda ärendena förklarar enligt- ulredningen den högasiffran för andelen kreditavlal i relation till alla slutligt avgjordaärenden. Utredningen anför att det dock förefaller rimligt att fortsättningsvisutgå från alt högst av kreditofferlerna kommer all resultera i kreditavlal. Denstatsstödda exportkreditfinansieringen har framför allt riktals mol u-länder.Räknat i andel av den totalt utestående kreditvolymen har närmare hälften avkrediterna gått till projekt i relativt fattiga länder. Den höga kreditvolymensom riktas mot skall inte tolkas som all SEK-krediter är vanligast vidu-landsaffärer. Mätt i relation till exporten av kapitalvaror destinerad tillolika ländergrupper förekommer SEK-krediter ungefär dubbelt så ofta vid affärerpä statshandelsländer som vid u-landsaffärer. Detta kan till en del förklarasav en stor andel konlantaffärer på vissa Opec-länder. Prop.1980/81:130 129 Inomramen för SEK-systemet svarar fartygsexporlen för en betydande andel () avutestående krediter och kreditavtal räknat per . Andelen kanväntas sjunka eftersom enbart av de totalt beviljade ansökningarna underSEK-systemets tvä första är avser fartygsexport. Andra karaktäristika är atlofferter för finansiering av entreprenadverksamhet visar en kraftig ökning ochatt stora projekt. Lån över 50 milj. kr. svarar för två tredjedelar avkreditvolymen. Utredningenhar sökt bedöma de framtida kostnaderna för SEK-systemet. För åtaganden somgjorts t.o.m. utgången av bedömer utredningen kostnaderna till drygt660 milj. kr. Vid en fortsatt användning av stödet bedömskostnaderna bli mellan 120 och 485 milj. kr. i fasta priser vid mittenav . Den lägre siffran avser oförändrad realvolym och enräntedifferens på . Den högre siffran avser 15 %> årligvolymtillväxt och en ränledifferens om . Kostnadernasstorlek beror huvudsakligen på räntedifferensens sloriek. Eftersom längakredittider är vanliga sträcker sig statens åtaganden långl in i framtiden.Redan nu innebär SEK:s åtaganden kostnader för staten lill omkring är 1990. Utredningenfinner det ytterst svårt att peka på direkta effekter av ett system medsubventionerade exportkrediter. En subvention pä räknat pä exportprisetsom SEK-systemet f. n. innebär bör enligt utredningen medföra atl Sverigesexport av kapitalvaror (inkl. entreprenad- och konsulttjänster) blir större änom sädan subvention inte förekommer. Speciellt betydelsefulla torde desubventionerade krediterna vara för större projekt och för projekt pä statshandelsländeroch , dvs. projekt där subventionsinslaget är särskilt högt. Enfortsalt subventionering av kapitalvaruexporlen kommer att resultera i en, alltannat lika, relativ förskjutning mot kapitalvaruindustrin. Handeln medkapitalvaror kan redovisa etl positivt saldo gentemotutlandet. Detta bör tolkas sä att svensk industri har komparativa fördelar fördenna typ av produktion. Å andra sidan kommer en förskjutning mot ökad andelkapital-varuproduktion att medföra ett ökat importbehov. Importinnehället ikapitalvaror, vilket i genomsnitt utgör av varornas exportvärde, är högreän för exempelvis traditionella basnäringar. En förskjutning mol ökadkapitalvarutillverkning bedöms av ulredningen medföra en relativ förbättring avenergibalansen genom att den leder till mindre energiintensiv produktion samt,vad gäller sysselsättningen, ett ökat behov av utbildad arbetskraft. Remissinslansernalar upp analysen av den svenska kapitalvaruexporlen och dess betydelse. Flertaletinstanser delar utredningens bedömning alt kapitalvaruindustrin utgör enexpansiv del av industrin där har komparativa fördelar. Industrinsorganisationer framhåller den positiva utveckling som det hittillsvarandesystemet med statsstödda exportkrediter lett till. Andra pekar på denspjutspetseffekt många av de projekt har 9 1980/81. Prop.1980/81:130 130 som finansieras med statsstödda exportkrediter. () lämnar en ingäende redogörelse för desvenska byggföretagens inbrytning pä den internationella marknaden på senare åroch framhåller finansieringsvillkorens betydelse. Några remissinstanser, t.ex.bankorganisationerna, efterlyser en mer ingående samhällsekonomisk bedömningav effekterna av den statsstödda kreditgivningen.