prop · G403122 · 1980-12-31 00:00:00 — Genom elt tillägg till byggnadsminneslagen vill vi ge möjlighelför ägare till andra kulturhistoriskt värdefulla byggnader än byggnadsminnen atlsjälva begära att skyddsföreskrifter meddelas, för att de därmed skall uppfyllavillkoret för ett statligt stöd. De frivilliga skyddsföreskrifterna skall somföremål ha den s. k. övriga kulturhistoriska bebyggelsen, dvs. bebyggelse varsbevarande är av allmänt intresse utan atl för den skull vara byggnadsminnesvärd. Genom alt medverka till att skyddsföreskrifter knyts tillfastigheten lar ägaren på sig och sina efterträdare ett framlida vårdansvar somblir en påtaglig motprestation lill den statliga stödinsatsen. 1980/81:122 32 4.2 Ramen för bostadslån med förhöjt låneunderiagoch/eller tilläggslån Den ram som fastställts för dessa båda låneforrner (25 milj.kr.för ) har i det närmaste helt tagils i anspråk. Bl.a.den fortsatta upprustningen av i Slockholm och den planerade av Hagai Göleborg kommer all medföra ökade anspråk på lån. Vi vill erinra om att dethär rör sig om en förhållandevis lätthanterlig stödform med byggnader av myckethögt kulturhistoriskt värde som föremål. Sedd i jämförelse med den vanliga bostadslänegivningenär långivningen till kulturhistoriskt värdefulla bostadshus försvinnandeliten. Några prioriteringar inom låneramen som skulle kunna fä lill följd allvissa bostadshus av byggnadsminneskaraktär slås ul förefaller knappastlänkbara. Vi föreslår därför låneramen alltid anpassas så att den rymmer de efterhand dokumenterade behoven för denna byggnadska-legori. 4.3 Lån till ombyggnad av lokaler avkulturhistoriskt värde Vissa lokaler kan få län genom länesystemetför bostäder om de utgör bostadskomplement. Vi har dock funnit ett behov av eltgenerellt lånestöd lill lokaler av kulturhistoriskt värde som skall byggas omoch återanvändas. För lokaler av byggnadsminneskaraktär föreslår vi etl ränte-och amorleringsfritt lån på samma villkor som det nu existerande tilläggslånetför byggnadsminnen med bostäder. Del föreslagna tilläggslånet bör alltså vara ränte-och amorleringsfritt och ulgå för sådana antikvariska överkostnadersom inte kan förräntas av den marknadshyra som kan förutsättas ulgå för lokalermed avsett ändamål. Gränserna för statens engagemang bör utformas pä samma sättsom för lånet lill bostäder. För atl uppfylla vår grundläggande målsättning all igörligaste mån fä en enhetlig behandling av alla bebyggelsekategorier i riketav kulturhistoriskt värde, har vi funnit det nödvändigt all finna en stödform ocksäför sådana lokaler som ulan all vara av byggnadsminneskaraktär ändå har ellbetydande kulturhistoriskt värde sett ur regional eller lokal synpunkt. Vi föreslårhär att del statliga stödet utformas som en garanti för alt finansieringen fårske inom den prioriterade låneseklorn. Det på delta sätt utgående lånet får inlebli högre än vad som kan förräntas inom ramen för den beräknade marknadshyran. 4.4 Utvidgad tillämpning av lånefonden för kommunalamarkförvärv Fonden inrättades och hade ursprungligen somändamål atl underlätta för kommunerna atl förvärva mark för i första handbostadsbyggande och då främsl mark ulan samlad äldre bebyggelse. 1980/81:122 33 lån utgå också till förvärv av fasl egendom som behöverrustas upp. Det finns således redan möjlighel för kommuner att få statliga låntill förvärv av äldre bebyggelse, i första hand bostadsbebyggelse. Delförefaller som om lånevillkoren inte bedömts så förmånliga all deuppväger de påfrestningar för den kommunala ekonomin, som förvärv förbevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse medför. Det är angelägel att stimulera kommunerna till nya inilialivpå bevarandeområdet. Ett sätt alt uppnå denna effekt har vi bedömt vara lättnaderi villkoren för lån i form av ränte- och amorteringsfrihet förförvärv i bevarandesyfte. Finns särskilda svårigheier förknippade med eltkommunalt förvärv bör förlängning av tidsfristen kunna ske med tvä år. 4.5 Ökad tillämpning av byggnadsminneslagen Byggnadsminneslagen har tillämpats i ringa utsträckning hittills.Vi menar atl lagen nu m å s t e b ö rj a a n v ä n d a s på det säll som engång var avsett. Del måste säledes bli möjligt alt ersätta väsentliga inskränkningari pågående användning av byggnad eller markområde, även om de renaersättningsfallen torde bli sällsynta. Vi föreslår att särskilda medel för ersättningnu ställs lill förfogande. Viktigareär dock atl staten visar sig beredd att direkt stödja vården av i första handbyggnadsminnen, men också av annan bebyggelse av allmänt kulturhistoriskt inlresse.Detla kan bäst ske genom bidragsgivning i en helt annan utsträckning äntidigare. En reglering av vårdanslag blir därmednödvändig. De föreslagna reglerna innebär inte annal än atl bidragsärendenaskall bedömas på i princip samma säll som informellt gjorts tidigare, med kulturhistoriskaöverkoslnader som bidragsunderlag. Vi vill ge detta begrepp dess mest påtagligabelydelse. Sådana faktorer och ålgärder som kan medföra överkostnader enligtvår mening är följande. Medverkan avkonservator eller annan specialist. Det kan t.ex. gälla konservering av enväggmålning eller en äldre tapet. Bibehållande avbefintligt material vid exempelvis restaurering av en rikt utformadpanelarkitektur. Krav på sammatyp av fasad eller spån, på särskild ytbehandling, t.ex. träljära ellerkalkfärg, eller på samma leknik och detaljutformning, t, ex. understruket tegelpå öppen läkt. Bibehållande avbyggnadsdelar som saknar faktisk funktion, t.ex. torn och skorstenar. Bevarande avbyggnader och anläggningar, som helt eller delvis saknar funktion och oftavärde för ägaren, de s. k. överloppshusen. 7.Medverkan av antikvarisk expertis till förprojektering, kontroll ochdokumentation saml i vissa fall mer omfattande byggnadshistoriska undersökningar.3 Riksdagen1980/81. 1980/81:122 34 Bidrag skall kunna utgå för underhåll och islåndsältning,men också för undersökning, projeklering och kontroll. För byggnadsminnen ochannan kulturhistoriskt märklig bebyggelse föreslår vi att bidrag skall kunna utgätill hela den kulturhistoriska överkostnaden, för övrig kulturhistorisk bebyggelsetill högst härav. 4.6 Bidrag till beredskapsarbeten inom byggnadsvårdensområde Det är angeläget all också i fortsätlnigen beredskapsmedelkommer all användas för atl tidigarelägga byggnadsvårdsprojekt. Genom denbidragsförordning vi föreslår kommer byggnadsvårdande beredskapsarbeten att fåsamma tilldelning av statliga medel som om de utförts i vanlig ordning. Dettabetyder att det blir RAÄ som, genom alt tillämpa den föreslagna förordningen, iremiss kommer atl bestämma efter vilka grunder bidrag skall utgå. 4.7 Stöd genom ändrade beskattningsregler Det torde inte bli möjligt att genom direkta insatser lillgodosehela stödbehovet. Genom ändrade beskattningsregler menar vi att en kompletterandestödform kan skapas för den del av det kulturhistoriska byggnadsbeståndet sominte kan få stöd pä annat sätt. De svenska skattereglerna är dock redan i daggynnsamma seU ur direkl byggnadsvårdande synpunkler. Vi har därför bara funnitutrymme för smärre ändringsförslag. Genom en särskild anvisning för fastighetstaxeringen börfrån framhållas atl sådana faktorer som t.ex. högaunderhållskostnader skall beaktas vid värderingen av byggnadsminnen. Som en allmän stimulans för en ökad tillämpning av byggnadsminneslagenmenar vi atl en befrielse från beskattning av garantibeloppet för byggnader skyddadeenligl byggnadsminneslagen kan tjäna. Vad gäller inkomstbeskattningen har vi konstaterat att s.k. schablöntaxerade fastigheter inte kan medges avdrag för kostnader förreparation och underhåll. Kulturhistoriskt värdefulla byggnader har dock iallmänhet här en tyngre kostnadsbörda än normalhuset. Vi föreslår därför att ensärskild scablonmetod skall kunna lillämpas för småhus med skydd enligt byggnadsminneslagen.Intäkten skall också i fortsättningen vara schablonberäknad - med viss höjning- medan avdrag skall medges för faktiska reparations- och underhållskostnader. Sådana avdrag medges redan för byggnader påjordbruksfastighet. Byggnad som av någon anledning inte längre används idriften riskerar dock alt bli särtaxerad som annan schablontaxerad fastighetmed därmed mistad avdragsrätl. Bildar byggnader på jordbruksfastighet enenhetlig kulturhistoriskt värdefull miljö föreslår vi atl de oavsettdriftsförhållandena skall kunna taxeras som jordbruksfastighet. 1980/81:122 35 Vi har också pekat pä möjlighelen till ett ändrat synsättbeträffande rätten till avdrag för kostnader för stomarbelen pä de byggnadersom skall stå kvar för överskådlig framlid. 4.8 Organisations- och anslagsfrågor Vi har uppskattat behov av stöd lill 120 milj. kr. ,med stödbehovet för bostadsbebyggelsen undantaget. Därav skulle för statens del10 milj. kr. kunna tillgodoses genom en särskild ram för tilläggslån förlokaler. Lånefonden bör hanleras av bostadsslyrelsen. För direktstatlig bidragsgivning har 40 milj. kr. beräknats behöva avsättas. Anslaget,som skall styras av den föreslagna bidragsförordningen, föreslås bli hanteratav RAÄ tills vidare. Statensbidrag lill beredskapsarbeten inom byggnadsvårdens område är bl.a. beroende päsysselsättningsläget inom byggnadsbranschen. Del är dock inte osannolikt allbidragsdelen pä nytt kommer att uppgå lill 20 milj. kr. Till dessadirekta bidrag kommer det mera svårberäknade slöd som de föreslagna ändringarnai skattereglerna kan ge. Vårt arbete har i enlighet med direktiven inriktats på allfinna generella stödformer för alla slag av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Också kyrkobyggnader har vi bedömt skall inordnas i det allmännastödsystemet. Bl.a. genom en undersökning som aorts av revisorer haremelllertid framkommit atl de små gotländska församlingarna med svagskallekraft inte längre förmår alt själva ta hand om de i flera fall illautsatta kyrkorna. De 92 medeltidskyrkorna på utgör tillsammans medVisby stad och den äldre profanbebyggelsen på ön elt unikt kulturarv både isvenskt och europeiskt perspektiv. Vi föreslår atl en statlig byggnadshyltainrättas på . Begreppet byggnadshylta går tillbaka till medeltiden ochvar en levande realitet ännu under 1800-lalel. Byggnadshyttorna var lag avarbetsledare och hantverkare, som i nära samverkan utförde alla förekommandebyggnadsarbeten. Liknande funktioner bör den föreslagna gotländska byggnadshyllanfä. Dess främsta uppgift måste vara att ta hand om de mera krävanderestaureringsproblemen, i första hand de mest eftersatta kyrkorna. Denföreslagna organisationen kan i flera avseenden betraktas som en fortsättningoch utveckling av den verksamhet som tidigare bedrivitpå . Den samlade kostnaden för första verksamhetsåret beräknas till ca1,5 milj. kr. (pris- och löneläge). Lag om ändring i lagen (1960:690) om byggnadsminnen Härigenom förordnas i fråga om lagen (1960:690) ombyggnadsminnen, dels all rubriken till lagen skall ändras till lag (1960:690)om byggnadsminnen m. m. 3, 4, 5, 6. 13, 15,16. 18 och 19 S skall ha nedan angivna lydelse. 1 samband med atl byggnad förklaras för byggnadsminneskall genom skyddsföreskrifter angivas i vilka delar byggnaden icke mä ändras samli vilka hänseenden och på vad sätt byggnadens ägare har all sörja för värden avbyggnaden. Då så erfordras, må föreskrifterna jämväl innehålla, alt byggnadenkringliggande omräde skall hållas i sådanl skick, all byggnadens utseende ochkaraktär icke förvanskas. skola i görligaste mån utformas isamförstånd med byggnadens ägare lill kringliggande område. må ägaren ej åläggas mera omfattande skyldigheter än som förbibehållande av byggnadsminnels kulturhistoriska värde är oundgängligennödvändigt. Hänsyn skall tagas till byggnadens användning och ägarens skäligaönskemål. skall på ägarens framställan meddelas även Jör annan byggnad somhar sådant kulturhistoriskt värde atl dess bevarande är av allmänl intresse. 3§ Omändring av byggnadsminne i strid mot meddelade skyddsföreskrifter finnesnödvändig för alt byggnaden skall vara lill nylta eller sådan ändring eljestkan anses påkallad av särskilda skäl, må länsslyrelsen meddela tillstånddärtill. 3§ Omändring av skyddad byggnad i strid mot meddelade skyddsföreskrifter finnesnödvändig för atl byggnaden skall vara lill nytta eller sädan ändring eljestkan anses påkallad av särskilda skäl, må länsslyrelsen meddela tillstånddärtill. 4§ Försummar ägare av byggnadsminne den vård, som enligtmeddelade skyddsföreskrifter åligger honom, äger länsslyrelsen föreläggahonom alt inom viss skälig tid vidtaga erforderliga ålgärder. 4§Försummar ägare av skyddad byggnad den vård, som enligt meddelade skyddsföreskrifteråligger honom, äger förelägga honom alt inom viss skälig lidvidtaga erforderliga ätgärder. åtgärder som med hänsyn lill byggnadens användning ochomständigheter i övrigt äro oskäligt betungande må dock ej åläggas honom. Fullgöresicke föreläggandet, må låta utföra åtgärderna på ägarensbekostnad. Medföra skyddsföreskrifter alt pågående användning avbyggnad eller område avsevärt försvåras, äro fastighetsägaren och innehavareav särskild rätl till fastigheten berättigade till ersättning av staten för denskada de därigenom lida. Ersättning, varom i första stycket sägs, mä om så finneslämpligt bestämmas atl utgå med visst årligt belopp med rätl för sakägareneller staten alt erhålla omprövning vid ändrade förhållanden. 6§ Ansökan alt byggnad skall förklaras för byggnadsminneskall innehålla uppgift om den faslighet vara byggnaden är belägen och omfaslighetens ägare ävensom beskrivning av byggnaden. 1 ansökningen bör ävenangivas vilka omständigheter som åberopas för all byggnaden bör förklaras förbyggnadsminne. llli Är fastighetsägaren enligt 5§ tillkommandeersättning bestämd alt utgä på en gång och har fastigheten genom den åtgärd somföranlett rätten till ersättning undergått sådan minskning i värde atl den kanantagas ej utgöra full säkerhel för borgenär, som då rätten lill ersättninguppkom hade panträtt i fastigheten, skall ersättningen nedsättas hoslänsstyrelsen. dana ätgärder som med hänsyn till byggnadens användningoch omständigheterna i övrigt äro oskäligt betungande må dock ej åläggas honom.Fullgöres icke föreläggandet, må låta ulföra åtgärderna påägarens bekostnad. Medföra skyddsföreskrifter för byggnadsminne atl pågåendeanvändning av byggnad eller område avsevärt försvåras, äro fastighetsägarenoch innehavare av särskild rätl lill fastigheten berättigade lill ersällning avstaten för den skada de därigenom lida. Ersättning, varom i första stycket sägs, må om så finneslämpligt bestämmas atl ulgå med visst årligt belopp med rätl för sakägareneller staten alt erhålla omprövning vid ändrade förhållanden. 6§ Ansökan att byggnad skall förklaras för byggnadsminneeller att skyddsföreskrijter skall meddelas enligt 2§ tredje stycket skall innehålluppgift om den fastighet vara byggnaden är belägen och om fastighetens ägareävensom beskrivning av byggnaden. 1 ansökningm bör även angivas vilkaomständigheter som äberopas för att byggnaden bör förklaras för byggnadsminneeller för alt skyddsföreskrifter skall meddelas. 11§ Är fastighetsägaren enligt 5 S tillkommandeersättning bestämd all utgå på en gång och har fastigheten genom den åtgärd somföranlett rätten lill ersättning undergått sådan minskning i värde all den kanantagas ej utgöra full säkerhet för borgenär, som då rätten lill ersättninguppkom hade panträtt i fastigheten, skall ersättningen nedsättas hoslänsstyrelsen. Om borgenär som avses i första stycket lider förlust tillföljd av att nedsättning ej sketl, har han rätt till ersättning av slaten förförlusten mot avskrivning å fordringshandlingen. Detsamma gäller om borgenärlider förlust därigenom att ersättning blivit för lågt beräknad ochersättningen till följd av överenskommelse mellan staten och den ersättningsberättigadeeller av annan anledning ej blivit prövad av domstol. Talan om ersättning enligldetla stycke skall väckas vid fastighetsdomstolen. Om borgenär som avses i första stycket lider förlust lillföljd av att nedsättning ej skelt, har han rätt till ersättning av staten förförlusten mol avskrivning å fordringshandlingen. Delsamma gäller om borgenärlider förlust därigenom att ersällning blivit för lågt beräknad ochersättningen lill följd av överenskommelse mellan staten och den ersättningsberättigadeeller av annan anledning ej blivit prövad av domstol. Rätt tiU ersättningföreligger även om borgenär lidit förlust genom skyddsföreskrifter enligt 2.?tredje stycket. Talan om ersättning enligt detta stycke skall väckas vidfastighetsdomstolen. 13§ skall för anteckning i faslighelsboken ofördröjligenunderrätta inskrivningsmyndigheten, då fråga väckts om förklarande förbyggnadsminne, så ock då genom lagakraftägande beslut byggnad förklarats förbyggnadsminne, ansökan därom avslagits eller beslut därom hävts. 15§ Kommer bibehållande såsom byggnadsminne allframstå som ändamålslösl eller medföra oskälig kostnad, skall länsstyrelsenförordna, all den icke vidare skall vara byggnadsminne. I6§ Regeringen må häva beslul om förklarande för byggnadsminne eller jämka därav föranledda skyddsföreskrifter: skall för anteckning i fastighetsboken ofördröjligenunderrätta inskrivningsmyndigheten, då fråga väckts om förklarandeför byggnadsminne, så ock då genom lagakraftägande beslut byggnad förklaratsför byggnadsminne, ansökan därom avslagits eller beslul därom hävts. Länsstyrelsenskall även underrätta inskrivningsmyndigheten om att skydd.föreskriftermeddelats enligt 2 § tredje stycket eller beslut därom hävts. 15 § Kommer bibehållande såsom byggnadsminneeller Jbrtsatla skydd enligt 2 § tredje stycket all framstå som ändamålslösleller medföra oskälig kostnad, skall förordna, all den icke vidareskall vara skyddad. 16S Regeringen må häva beslut om förklarande för byggnadsminne eller jämka eller upphäva skyddsföreskrifter: om genomförandet av stadsplan eller byggnadsplan hindras; omändamål, för vilkel beviljats expropriation av byggnaden eller kringliggandeområde hindras; eller om eljest företag av större allmän eller enskild nyltahindras eller avsevärt försvåras. Har byggnadsminne ändrats i strid mot föreskrift, sommeddelats med stöd av denna lag, och kan ändringen återställas, äger länsstyrelsenvid vite ålägga ägaren alt vidtaga åtgärder härför. Överexekutor äger meddela handräckning för alt avbryta pågåendeförstörelse av byggnadsminne eller återställa detla eller om eljest såerfordras lill efterlevnad av denna lag. Ansökan om handräckning må göras avlänsstyrelsen eller allmän åklagare. Begär utmätningsman att kostnad förförrättningen skall förskjutas, må det ske av allmänna medel. 1 övrigt gällaenahanda bestämmelser, som äro stadgade för del i 191 § utsökningslagenavsedda fallet. 19§ Tillträde lill byggnad, som förklarats såsombyggnadsminne eller beträffande vilken fråga väckts om sådan förklaring, må ejvägras myndighel, på vilken tillämpningen av denna lag ankommer. äger ock företaga de undersökningar beträffande byggnaden, somfinnas erforderliga för lagens tillämpning. om genomförandet av stadplan eller byggnadsplan hindras; omändamål, för vilket beviljats expropriation av byggnaden eller kringliggande omrädehindras, eller om eljestförelag av större allmän eller enskild nytta hindras eller avsevärt försvåras. Har skyddad byggnad ändrats i strid mot föreskrift, sommeddelats med slöd av denna lag, och kan ändringen återställas, äger länsstyrelsenvid vite ålägga ägaren all vidtaga åtgärder härför. Överexekutoräger meddela handräckning för all avbryta pågående förstörelse av skyddadbyggnad eller återställa denna eller om eljest så erfordras till efterlevnadenav denna lag. Ansökan om handräckning må göras av eller allmänåklagare. Begär utmätningsman alt kostnad för förrältningen skall förskjutas,må det ske av allmänna medel. 1 övrigt gälla enahanda bestämmelser, som ärostadgade för det i 191 § utsökningslagen avsedda fallet. 19§ Tillträde till skyddad byggnad, eller beträffandevilken fråga väckts om byggnadsminnesförklaring. mä ej vägras myndighel, pävilken tillämpningen av denna lag ankommer. Sädan myndighet äger ock förelagade undersökningar beträffande byggnaden, som finnas erforderliga för lagenstillämpning Prop.1980/81:122 Förslag till Förordning om ändring i förordningen (1960:961) ombyggnadsminnen Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1960:961) ombyggnadsminnen m. m. dels alt rubriken lill förordningen skall ändras lillförordning (1960:961) om byggnadsminnen m. m., dels all1,2 och 7 § skall ha nedan angivna lydelse. Innan länsslyrelsen i ärende enligt lagen (1960:690) ombyggnadsminnen fattar beslut som kan föranleda ersättningsskyldighet eller annatbeslut av vikt, skall samråda med ochstatens historiska museer. 1 ärende om förklarande för byggnadsminne skall länsslyrelsen,såvida ej är fråga om ansökan som är uppenbart ogrundad, inhämta yttrande avbyggnadsnämnden. bör vid tillämpningen av lagen ombyggnadsminnen samräda med statens planverk i frågor av allmän belydelse förplanläggning av bebyggelse och för byggnadsväsendet samt med Nordiska museeti spörsmål av vikt för kännedom om landets äldre byggnadskultur. Samråd bör iförekommande fall även ske med andra myndigheter och sammanslutningar, vilkasverksamhel angår kulturminnesvård. 2§ Vid ansökan om tillstånd att ändra byggnadsminne istrid mot meddelade skyddsföreskrifter skola fogas ritning ocharbetsbeskrivning, utvisande arten och omfattningen av det arbele ansökningenavser. Innan länsslyrelsen i ärende enligt lagen (1960:690) ombyggnadsminnen m.m. fattar beslut som kan föranleda ersäitningsskyldighel ellerannal beslul av vikl, skall samråda med riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer. 1 ärendeom förklarande för byggnadsminne eller om meddelande avskyddsföreskrifter enligt 2 § tredje slyckel lagen om byggnadsminnen m.m. skalllänsstyrelsen, såvida ej är fråga om ansökan som är uppenbart ogrundad,inhämta yttrande av . bör vid tillämpningen av lagen ombyggnadsminnen m. m. samråda med statens planverk i frägor av allmän belydelseför planläggning av bebyggelse och för byggnadsväsendet saml med Nordiskamuseet i spörsmål av vikl för kännedom om landels äldre byggnadskultur. Samrådbör i förekommande fall även ske med andra myndigheter och sammanslutningar,vilkas verksamhet angår kulturminnesvård. 2§ Vid ansökan om tillstånd alt ändra skyddad byggnad istrid mol meddelade skyddsföreskrifter skola fogas ritning och arbetsbeskrivning,utvisande arten och omfattningen av det arbete ansökningen avser. Länsslyrelsen bör noggrant följa arbelen, som avse ändringav byggnadsminne. 7§ Underrättelse enligt 18 § förvaltningslagen (1971:290)om beslul varigenom avgjort ärende om byggnadsminne skall lämnasinom från den dag då beslutet meddelades. Bestämmelserna i 18 §förvaltningslagen skola tillämpas även i fräga om beslut under ärendetshandläggning. eller kopia av beslut som avses i första stycketskall inom från den dag dä beslutet meddelades tillställas riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer saml . bör noggrant följa arbeten, som avse ändringav skyddad byggnad. Underrättelse enligt 18 § förvaltningslagen (1971:290) ombeslul varigenom länsslyrelsen avgjort ärende om byggnadsminne eder ommeddelande av skyddsföreskrifter enligt 2§ tredje slyckel lagen (1960:690) ombyggnadsminne m.m. skall lämnas inom från den dag då beslutet meddelades.Bestämmelserna i 18 § förvaltningslagen skola tillämpas även il fråga om beslulunder ärendets handläggning. .eller kopia av beslul som avses i förslå slyckel skall inom från dendag då be-slulel meddelades lillställas och statens historiskamuseer saml . Förordning om ändring i kungörelsen (1968:227) ommarkförvärvslån till kommun Härigenomförordnas att 7§ kungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun skallha nedan angivna lydelse. Markförvärvslån skall amorteras med lika stora beloppvarje år. Amorteringstiden är räknat närmasl efterden dag då lånet betalades ul. Amorteringsfrihel kan medges för de två förstaåren av sjuärsperioden. Om lånet utgår för förvärv som sker för att bevarakulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan ränte- och amorteringsfrihet medgesunder . 1980/81:122 42