prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Det kan också hävdas atl en stor inhemsk placeradstatsskuld får reala effekter så till vida atl stora ingrepp mäsle göras föratt komma lill rätta med situationen. Ett av de största problemen med en myckel slor statsskuldoch åtföljande ränteutgifter är de rent budgelpoliliska konsekvenserna. Densnabba ökningen av slatsskuldräntorna innebär att utrymmet i budgelen för andraändamål i motsvarande utsträckning minskar. För atl räntekostnaderna skallminska räcker del inte med atl enbart minska budgetunderskottet. Först närstatsbudgeten uppvisar överskott så atl statsskulden kan amorteras, minskarränteutgifterna. Såsom lidigare påpekats är det inte enbart budgelunderskollelssloriek som är av belydelse, ulan även del sätt på vilket etl givet underskottfinansieras. Förekomsten av ell budgelunderskoll innebär att slalen tillförsamhällsekonomin mer köpkraft än vad som dras in via skaller m. m. Effekten avdenna likvidisering beror bl. a. på konjunkturläget. Om kapacitetsutnyttjandeti ekonomin redan är högt, kan en alltför kraftig påspädning av likviditet ledatill valutautflöde och uppålriklad press på prisnivån. Den likviditetseffekt som uppstår till följd av ett budgetunderskottär beroende av stalsskuldspoliliken. I den mån som budgelunderskollel finansierasutanför banksystemet sker nämligen en indragning av likviditet. Om helabudgetunderskottet finansieras pä delta sätt neutraliseras sålunda delikviditetsskapande effekterna. Med långivare utanför banksystemet avses härfrämst försäkringsbolagen, AP-fonden och hushållen. För de tvä förstnämndakategorierna används i första hand ränleobligationer som låneinstrument.Förutom de möjligheter som slalen har att lagstiftningsvä- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 59 genpåverka dessa institutioners innehav av statspapper, spelar sålunda räntenivånen stor roll. Hushållens långivning till staten består i huvudsak av köp avpremieobligationer och sparobligationer. Staten kan påverka hushållens intresseför dessa sparformer dels via den avkastning som erhålls, dels via denbeskattning som lillämpas för avkastningen. (Milj.kr.) 7244 -3 105 Krediter hos internationella banker Lån på den internationella kapitalmarknaden -3 2561 6481 Varav placerat i Affärsbankerna 14 141 5 026 11993 1919 14 550 18462 Finansieringinom banksyslemel har likvidiletsskapande effekler. Med sådan finansieringavses här upplåning i bankerna, i eller i utlandet. De tvåsistnämnda låneformerna har den största likvidiletsskapande effeklen. När detgäller bankema blir effekten beroende bl. a. av vad man antar om derasutlåningskapacitet vid tillfället, vilken i sin lur är avhängig av riksbankenskassa- och likviditetskrav. Eltsärskilt problem vid finansiering av budgetunderskottet både i och utanförbankerna är att staten tränger undan andra låntagare. Härvid riskerar man attnäringslivels kreditförsörjning hämmas. Närdet gäller avvägningen mellan upplåning i och utanför banksystemet måste helainriktningen av den ekonomiska politiken las med i bedömningen. Vill manundvika en alltför kraftig likvidisering av ekonomin bör strävan vara attåstadkomma en sä stor upplåning som möjligt utanför banksystemet. Detta kanemellertid innebära att räntenivån pressas upp, vilket i sin tur får endämpande inverkan på invesleringarna. Starkt förenklat kan man därför säga attstalsskuldspolitiken blir en balansgång mellan ränteuppdrivande ochlikviditetsskapande effekler. Med en sådan budgetulveckling som avspeglas ilångtidsbudgelberäkningarna lorde dessa av- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 60 vägningsproblemkomma all bli allt svårare. De budgetunderskott som uppkommer skulle således ejkunna finansieras utan allvariiga negaliva effekter på bytesbalans,inflationstakt eller investeringsverksamheten. Itidigare avsnitt har beräkningar gjorts av statsulgiflernas utveckling underlångtidsbudgetperioden. Staten kan emellertid också komma att belastas medbetydande kostnader för statliga kreditgarantier. En statlig kreditgarantiinnebär atl slalen ställer ut garantier för lån som tas upp av företag ochenskilda. 1 den män en låntagare med statlig garanti inle kan uppfylla sinaförpliktelser träder staten in och ersätter långivaren. Denna ersättning uppgårhögst fill det av staten utställda garantibeloppel. Ofta kan dock säkerheterfinnas som gör att statens kostnad då en låntagare inte klarar sina åtagandenblir betydligt lägre än detta belopp. 1 de allra flesta fall ledergaranligivningen dock inle till några kostnader alls för staten. Undersenare år har de av staten utställda garantierna ökal mycket kraftigt iomfattning. fr.o.m. lill halvårsskiftet1980 ökade de med i genomsnitt i löpande priser, eller fränknappt . Av tabell 26 framgår hurgaranligivningen utvecklats . kr., avrundat) ker och andra kredit- till varv och rederier till företag och stiftel- Exportkreditgaranlierlämnas av som las upp i samband med export fränSverige. Huvuddelen garantier ges på kommersiella villkor, medan en mindre delges på särskill gynnsamma villkor. De i labellen redovisade utestäendegarantierna utgör bara en del av exportkreditnämndens ålaganden. Nämnden lämnarnämligen också garantiutfästelser. Dessa utfästelser omvandlas lill garantier ide fall den 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 61 aktuella exportaffären blir av. Garantiutfäslelsernauppgick till närmare 54000 milj. kr. I flertalet fallleder utfästelserna dock inte lill att staten utfärdar en garanti. De premiersom las ul för garantierna skall i princip täcka de förlustrisker staten tar.Under senare år har emellertid reservfonderna minskal inle bara i procent avgivna garantier utan även i absoluta tal. De var vid ingången av innevarandebudgetår mycket små. Under /81 kan därmed förluster komma attbelasta statsbudgeten. Sädana koslnader på statsbudgeten kan uppstå även underkommande budgetår. Garantierna avseende banker och andra kreditinstitutionerhänför sig främst till de institutioner som svarar för län för bostadsbyggande(bl.a. stadshypotekskassan) samt till Invesleringsbank. Garantiernakan i dessa fall närmasl betraktas som etl icke inbetalt ägarkapital sommöjliggör för instituten all låna upp på kreditmarknaden. Riskerna förförluster på dessa garantier fär bedömas som små. Garantier avseende lån till varv och rederier innebärbelydande förlustrisker för slaten. har dock statsbudgeten belastatsendasi i myckel begränsad grad. Delta beror antagligen dels pä alt vissafartygsbyggen som skulle letl till belydande förluster i garantisyslemel blevvärdegaranlerade av slalen, dels pä all staten subventionerat näringen medbetydande belopp. Betydande koslnader för slalen kan uppslå till följd avgjorda garantiåtaganden. Av de garantier som slälls ul av olika myndigheler svaradestatens valtenfallsverk för ca 4000 milj. kr. De avser främsllån upptagna av Forsmarksbolaget. Förlustriskerna får bedömas som små. Sammasak gäller de garantier som lantbruksslyrelsen lämnar för lån främst lill jordbrukelsrafionalisering. Lanlbruksslyrelsens lolala garantiengagemang uppgick till ca2700 milj. kr. hade ca 1800milj. utestäende i garantier. Däri ingär de garantier som ges för s.k.industrigarantilån. Dessa har regelmässigt lell lill betydandeförluster, eller ca 100 milj. kr. Garantierna till /or/«g och stiftelser avser fieraolika låntagare, bl.a. Svenska , Svensk Kärnbränsleförsörjning ABoch . Förlustriskerna är svåra all uppskatta men bör inle vara belydande. Kostnaderna pä statsbudgeten för infriande av statligagarantier framgår av nedanstående tablå. (Milj.kr.) Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 62 Sammantaget kan konstateras all det är sannolikt atlbelastningen på statsbudgeten under den kommande långtidsbudgetperioden kommerall bli större än den genomsnittliga kostnaden under den historiska perioden.Om utvecklingen för delar av näringslivet eller för vissa länder som Sverigeexporterar till blir mycket negativ kari betydande ytteriigare belastninguppstå. Deslalliga kreditgarantiernas samhällsekonomiska effekter är inle begränsadelill påverkan på statsbudgeten. Andra samhällsekonomiska effekter ärexempelvis att en statlig garanti leder lill att låntagaren får en gynnadställning på kreditmarknaden. Denna effekt uppstår trots att garantin inteinnebär någon rätt att erhålla lån. Sålunda blir räntesatsen på del eventuellalånet normall lägre än vad som annars skulle blivil fallel. Vidare kan del rörasig om län som inle skulle hav beviljals om statlig garanti ej funnits. Päkreditmarknaden tas då ell utrymme i anspråk som annars skulle ha kunnalanvändas till annan långivning där låntagaren själv fär och kan bära sinakostnader resp. prestera den erforderliga banksäkerheten. 1 den mån lånundanträngs som är samhällsekonomiskt mer motiverade innebär förskjutningen enresursförlust för samhället. En annan närliggande effekt av garanligivningen ärfragmentiseringen av kreditmarknaden med åtföljande risker för ökande stelhetpå marknaden. Den kan då inte i samma utsträckning fungera som en effektivmekanism för fördelning av finansiella resurser. Garantisystem kan ocksä ledalill alt samhällsekonomiska förluster uppstår lill följd av att en på längresikt ofrånkomlig strukturrationalisering påtagligt försenas och fördyras. Av denna genomgång framgår all statlig garantigivning kanha vissa negativa effekler på andra delar av ekonomin. Det finns dock ell anlalfall dä skäl kan anföras för behovel av statlig garantigivning. kan varafallet vid t.ex. mycket stora projekt med stora osäkerheter omföriustris-kerna. Del kan då vara svårt för ett enskilt kredifinsfilut allfinansiera projektet utan slallig garanfi. Statlig garanti är sälunda i sädanafall en förutsättning för att projektet skall bli av. Eu annal exempel ärexportkreditgarantierna som är avsedda att fungera som ett försäkringssystemdär exportföretagen genom premiebetalning fritar sig från förlustrisker samlidiglsom exportkreditnämndens totala riskexponering i princip motsvaras av inbetaldapremier. Garantier kan också motiveras i de fall en från samhällelig synpunklangelägen verksamhet annars ej skulle komma lill stånd. Även andra skäl förstatliga kreditgarantier kan finnas. Sammanfattningsvis kan sägas all det i vissa fall ärsamhällsekonomiskl motiverat med ställiga garanlisyslem, men atl desamhällsekonomiska kostnaderna kan vara betydande. Det är ocksä antagligen såatl kosinadema för garanfigivningen är svårare alt konkret belägga än desamhällsekonomiska vinster som den ger. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 63 Idetta avsnitt ges en beskrivande översikt av olika inkomstslag i statsbudgetensamt utvecklingen av dessa. Avsnittet avser även att tillgodose vissa av deönskemål som framförts frän . Inledningsvis behandlas utvecklingenunder . Därefter beskrivs ett antal faktorer som är avbetydelse för de större inkomslslagen i statsbudgeten nämligen inkomstskatt,socialavgifter, mervärdeskatt saml övriga indirekta skatter. Tyngdpunkten ibeskrivningen läggs vid inkomstskatten. Inkomstskatten svarar visserligenendast för en femtedel av slalsinkom-stema. Trots detta är den pä kort sikl avavgörande betydelse för inkomsternas utveckling bl. a. till följd av systemetför utbetalning av kommunalskattemedlen. En redogörelse ges för hurinkomstskatten beräknas med hänsyn till avdrag, skattereduktioner m. m.Avslutningsvis presenteras resultatet av de beräkningar av statsinkomsternasutveckling som gjorts för den nu aktuella långtidsbudgetperioden. I kap. 8.2kompletteras beskrivningen av statsinkomsterna med vissa ytterligare aspekterpå de förutsättningar som ligger till grund för långtidsbudgetberäkningen. Statsinkomsternassammansättning och utveckling från 1960-lalet till dagsläget framgår av labell27. Statsinkomsternas andel avbruttonationalprodukten har ökat från /61 till inemot31 % /76 för all därefter minska till budgetåret1980/81. Den högre andelen för /76 är en kassamässig effekt avde stora löneökningarna . Inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter svarar - utom för /76 för drygl av detotala statsinkomsterna. En betydande förskjutning skedde från direktinkomstskatt till socialavgifter . Mervärdeskallens andel avinkomsterna ökade också kraftigt . En ännu starkare ökning avmervärdeskallens andel inträffade dock . Direkt inkomstskatt,socialavgifter och mervärdeskatt svarar under /81 för drygt tvåtredjedelar av statsinkomsterna. Molsvarande andel för /61 vardrygt hälften. Under1960-talet och första hälften av 1970-lalel ökade de lotala statsinkomsternauttryckta i fasta priser med drygl i genomsnitt per är. Under senare hälftenav 1970-lalet har tillväxten skett i en markant långsammare takt. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 64 Statsinkomsternas fördelning under budgetåren1960/61, 1965/66, 1970/71, 1975/76, 1980/81 (utöver förändringar i 40,8' Socialavgifter m. m. Skatt pä sprit, (löpande priser) Andel av BNP % tryckt i fasla priser" +6,0 +4,4 +5,9 +0,0' ' Endast en mindre andel av beloppet avserarbetsgivaravgifter. - Den nivåhöjning av inkomsterna som är en följd avövergång till ökad bruttoredovisning i samband med budgetreformen 1980/81 ökarinkomsternas andel av BNP med . Denna ökning är dock intereell utan renl bokföringsteknisk. ' För alt kunna jämföra med tidigare budgetår har vidberäkningen av förändringstalen mellan 1975/76-1980/ 81, justerals för dennivåhöjning som orsakas av budgetreformen. " 1 delta avsnill redovisas i vissa fallstatsinkomsternas utveckling uttryckt i fasta priser. Faslprisberäkningen hargjorts pä sä sätt att inkomsterna i löpande priser har deflaterats medimplicitprisindex för brullonationalproduklen (den s. k. BNP-deflatorn). 1 långtidsbudgeten tillämpas för statens kostnader, somt.ex. kostnader för statliga löner och inköp, beräkningar i fasla priser.Syftet med sådana beräkningar är att visa hur statens förbrukning av realaresurser utvecklas. Fastprisberäkningar kan ocksä användas för att visa hurproduktionen av en vara eller tjänst ulvecklas i volymtermer. Dessaförhållanden gäller inte för huvuddelen av statsinkomsterna som inte är avseddaför ett specifikt ändamål. Statsinkomsterna kan betraktas frän säväl statenssom skattebetalarnas synpunkt. Staten utnyttjar inkomsterna för att finansierasina utgifter. Dessa utgifter är av många olika slag. Därmed finns ingetsjälvskrivet index för deflatering av de samlade statsinkomsterna. Även betraktatfrån skallebetalarnas synpunkl gäller detta, eftersom de utgörs av juridiskaoch fysiska personer med skilda alternativa användningsområden för deinbetalade skatterna. (Resonemangen i detta stycke äger giltighet även för destatsinkomster som inte är skatter.) Deflatering av statsinkomsterna medimplicitprisindex för bruttonationalprodukten får därför endast ses som enmetod att möjliggöra direkt jämförelse mellan utvecklingen för statensinkomster och den ekonomiska tillväxten i ekonomin som helhet. 6.2 Faktorer av betydelse för statsbudgetens inkomsterInkomstskatten Avgörande för statens inkomsler av inkomstskatten är delsbeslulade skattesatser m. m. dels ulvecklingen av den beskattningsbarainkomsten. Löne- och pensionsinkomsterna inkl. beskattade socialaförmåner beräknas till . Övriga s. k. förvärvskällor -inkomst av kapital, annan fastighet, jordbruksfastighet, rörelse och lillfälligförvärvsverksamhet - beräknas därtill ge skalleplikliga inkomster om ca 26miljarder kr. Den debiterade inkomstskaften för fysiska personer beräknas uppgåtill inemot av den på detta sätt beräknade tolala inkomstsumman. Därav ärstatens andel och den kommunala . 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 65 Skattens andel av totala inkomstsumman ,löpande priser a) Tolal inkomstsumma för fysiska personer: Total lönesumma inkl. beskattade förmåner . Totalt utbetalade pensioner 64 (därav för ickedeklarerande pensionärer) (5) b) Debiterad skatt för fysiska personer: c) Skattens andel av beskallningsunderiaget: Den beskattningsbara inkomsten beror på förändringar avdels inkomster, dels avdrag. Hur den beskattningsbara inkomsten beräknasframgår av diagram 2. Inkomst av tjänst är det dominerande inkomstslaget ochsvarar för av de fysiska personernas sammanräknade inkomst. 1 inkomst avtjänst ingär framför allt alla löneinkomster. Dessulom räknas pensionerna dit.Inkomst av rörelse svarar för , inkomst av kapilal för och inkomst avjordbruksfastighet för I % av fysiska personers sammanräknade inkomst.Återstoden fördelas ungefär lika pä inkomst av annan fastighet och lillfälligförvärvsverksamhet. Den siörsta gruppen inkomsttagare dvs. anställda löntagare,har sina huvudsakliga inkomsler av ijänsl medan egenföretagarnas inkomsterhuvudsakligen härrör från jordbruksfastigheter och rörelse. Statlig beskattningsbar inkomst framkommer om fränsammanräknad inkomst dras underskottsavdrag och övriga allmänna avdrag. För år1980 kan den sammanräknade inkomsten (efter reduktion med . föravdrag för intäkternas förvärvande under inkomst av ijänsl) uppskattas till ca340 miljarder kr. Underskottsavdragen och övriga allmänna avdrag kan beräknaslill sammanlagl ca . För atl lindra beskallning-en avpensionärernas inkomsler avgår för dessa även etl exlra avdrag. För all erhållabeskaltningsbar inkomst vid den kommunala beskaltningen avgår dessulom ellgrundavdrag. Del extra avdraget och grundavdraget kan inle påverkas av denenskilde inkomsllagaren och är närmast alt betrakta som direkt ingående iskatteskalan. Skalleskalan lillämpas pä den beskaltningsbara inkomslen. DenskaU som därvid räknas fram reduceras med evenluella skattereduktioner. Underår 1981 finns dels skattereduktion för gift vars make saknar inkomst eller harmycket låg inkomst och för ensamstående med barn. dels en särskildskatleredukfion som tillfaller alla inkomsttagare, dels viss skattereduktionför sparande och aktieutdelningar. Kostnaderna för skattereduktionerna bärshelt av stålen. 5 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Debiterad statlig skatt är 1980 i miljarder kr. (Framskrivning baserad pä RRV:s taxeringsstatistiskaundersökningar) Tjänst'{efteravdrag om ca . för intäktemas förvarvande) 312.4 Underskott i för\'ärvskälia 22.0 Grundavdrag (fr. o.m. endast vidden kommunalabeskaltningen t O Extra avdrag (avser rrämsr pensionärer) 10.9 Uträknadstatlig skatt före skatie-I reduktion Särskild skattereduktion mkt. Skattereduktion (1 800-kronan) 0.7 Summa statlig skatt efter skattereduktion 27.3 ' Avvikelserna mot föregående tabell beror bl. a. på att ifiguren endasi ingår inkomster för personer som avlämnat självdeklaration. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Kostnaderför intäkternas förvärvande under inkomst av tjänst Kostnadernaför intäkternas förvärvande under inkomst av tjänst redovisas huvudsakligen avlöntagare. Företagare har i princip samma typ av avdrag men dessa framgår intedirekt av diagrammet eftersom avdragen i dessa förvärvskällor intesärredovisas. Bland dem som redovisar inkomst av tjänst kan också återfinnasindivider som på grund av arbetets art kan ha mycket stora avdrag avseendekostnader för intäkternas förvärvande. Isammanställningen nedan framgår hur kostnaderna för intäkternas förvärvandefördelade sig på olika avdragstyper samt inkomstklasser . Deavdragsgilla kostnaderna uppgick detta är till ca , varav drygthälften avseende resor till och från arbetet. Därav utgjorde avdraget för resormed egen bil , medan avdrag för kollektiva färdmedel uppgicktill . Det genomsnittliga bilavdraget för den som gör avdrag varår 1979 ca . Avdrag under inkomst av tjänst (prel.bearbetning av RRV:s taxeringsslatistiska undersökning) 168000personer har avdrag för både bil och kollektivresor. Enav de största kostnadsposterna utgörs alltså av avdrag för bilresor.Riksskatteverket ger ut anvisningar om hur dessa skall beräknas.Principen är att avdragen skall täcka de genomsnittliga kostnaderna för mindrebil med hänsyn lill dels milbundna kostnader, dels fasta kostnader.Konstruktionen medför alt bensinprishöjningar - orsakade såväl lill följd av enhöjning av bensinskatten som andra höjningarna - leder till ökade avdrag.Uppskattningsvis av bensinkonsumtionen i landet är atl hänföra tillavdragsgilla bilresor mellan hem och arbetsplats. Höjningar av bensinskattenkommer därmed netto - inkl. de indirekta effekter som uppstår vid inkomstbeskattningen- att inbringa etl mindre belopp än vad intäkterna av bensinskatten visar. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Regeringenhar föreslagit en begränsning av reseavdragen. Enligt förslaget medgesendast avdrag för kostnader som överstiger . skärps kravenför rätt till avdrag för resa med bil. Som en följd härav bedöms avdragen kommaatt minska med ca . fr. o. m. . I långtidsbudgetenförulsätts att hela intäktsökningen av denna åtgärd tillgodoförs staten. Frånbruttointäkterna av kapital, annan fastighet, rörelse, jordbruksfastighet ochtillfällig förvärvsverksamhet kan olika slag av avdrag göras. Ombruttointäkterna är större än avdragen redovisas nettot som inkomst. 1 förstahand är det fråga om olika slag av omkostnader, men även vissa stimulansavdragm. Överstiger däremot avdragen bruttointäkterna iförvärvskällan uppkommer elt underskott som - med vissa undantag - får kvittasmot överskott i andra förvärvskällor. Underskottsavdragen beräknas år 1980uppgå till . preliminär bearbetning av RRV:s laxeringsstatistiska undersökning framgår hur avdragen fördelar sig på olika inkomstklasser.Detta år uppgick underskottsavdragen lolall till inemot , varav11,5 avseende annan fastighet. Underskottet av annan fastighet uppkommerhuvudsakligen på grund av ränteutgifter för inteckningslån.Underskottsavdragens utveckling är därmed känslig för förändringar iräntenivån. I sammanhanget bör nämnas atl förändringar i räntenivån ävenpåverkar de ränteinkomster som deklaranterna redovisar. (prel.bearbetning av RRV:s taxeringsstatistiska undersökning) Antal personer som avlämn. 1 000-tal 1 000-tal Bl.a. jordbruksfastighet och lillfällig förvärvsverksamhet. Såväl underskottsavdragens genomsnittliga sloriek som andelen inkomsttagare medavdrag ökar med inkomsten. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Underskott av kapital redovisades av ca 1,4miljoner inkomsttagare till ett sammanlagt belopp om . igenomsnitt per inkomsttagare med avdrag ca . Övriga allmänna avdrag består till stor del avförvärvsavdrag, avdrag för periodiskt understöd samt försäkringspremier.Förvärvsarbetande barnföräldrar erhåller förvärvsavdrag som normalt uppgårtill 2CKX) kr. I fråga om makar tillförs avdraget den av makarna som har lägstinkomst. fick ca 920000 hushåll förvärvsavdrag och densammanlagda avdragssumman uppgick till ca . Avdrag förperiodiskt understöd består bl. a. av underhåll till icke hemmavarande barn.Avdraget är fr. o. m. maximerat till . För vissa andra periodiska understöd är det avdragsgillabeloppet inte ma.ximerat. Det gäller t. ex. understöd till tidigare anställdoch dä understöd har betalats ut på grund av föreskrift i testamente. Avdragför utbetalt periodiskt understöd till andra mottagare medges med högst 5 000kr. för varje mottagare. Avdrag för periodiskt understöd uppgick totalltill drygl . Försäkringsavdraget för vissa andra försäkringar ärmaximerat tiil . per person (. för ensamstående med barn och förmakar gemensamt). gjorde 3,7 miljoner inkomsttagare avdrag försådana försäkringspremier till ett sammanlagt belopp om ca . Diagram 3.Allmänna avdrag , % Annat allmänt avdrag 6 Socialför-- säkringsavgifter 1 -K Avgifter för / N. pensionsförsäkringar \ Periodiskt \ understöd \ / för vissa \ / andra försäk- >v / ringar \r 16 >/ 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 70 Debiterad resp. kassamässig statlig inkomstskall uppvisar inkomstskatten såsomden redovisas kassamässigt på statsbudgeten en över åren varierande tillväxttakt.Detta sammanhänger bl.a. med den antagna löne- och prisutvecklingsprofilen.Som en följd härav kan tillväxten av den kassamässiga statliga inkomstskattenkomma atl avvika från tillväxten av den debiterade statliga inkomstskatten,dvs. den skatt som är att hänföra till de inkomster som intjänats under resp.år. Orsaken härtill är främst systemet för utbetalning av kommunalskatt.