prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jordbruksministern nar nyligentillsatt en särskild utredning som enligt sinadirektiv bl.a. skall ta upp sockernäringensframtida omfattning, inriktning, organisation och struktur. Enligt vadutredningen erfarit kan den nuvarande sockerproduktionen i Karpalund i stället ske i de andra sockerbruken i . Detta medfördock en förlängd betkampanj om . De övrigabruken skulle möjligen kunna öka sin kapacitet därutöver ytterligare något men en mer påtagligökning av sockerproduktionen tordekräva antingen nyinvesteringar i deresterande bruken eller att Karpalund utnyttjas. 1980/81:90 Bilaga 2.10 Tabell 13.1 Jämförelse avolika alternativ för etanoltillverkning i Karpalund ny teknik, 1 prövning lågt (enl, uppgift) kol, torv eller flis metangas, (olja), el torv, flis eller halm, el I tab. 13.1 har utredningen gjort en kvalitativ värdering av de olika tänkbara alternativen företanoltillverkning i Karpalund. Av denna och det material som redovisats i kap.12 framgår att process inte är ett realistiskt alternativ för Karpalund. Företagetkan offerera kommersiella anläggningar där Biostil-processen används för framställning fränsocker- och stärkelsehaltiga råvaror förstnär detta har provats i den tilltänkta Skaraborgaanläggningen. Processen kan emellertid mycket väl komma att användas1 eventuella tillkommande anläggningar iett senare skede. Som framgått av kap.10 bedöms den ha en godutvecklingspotential.' Beträffande förslaget att utnyttja den ledigblivna kapacitet somuppstår i Gärdsbränneriet vid en eventuelltillbyggnad visar de kalkyler som kunnat görasden högsta produktionskostnaden jämfört med övriga alternativ. Jämförelsen försvåras därvid av ett 1 flera avseenden bristfälligt underlag. Detta gäller såväl de uppgifter som erhållits från Gärdsbränneriet som uppskattningen avkostnaderna för beredning av räsaft m.m. 1 Karpalund. Alternativet belastas bl.a.av ett lågt perso- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 672 nalutnyttjande 1 Karpalund genom att verksamheten där är begränsad till betkampanjen. Som tidigare nämnts har en överenskommelseträffats mellan staten, SSA ochbetodlarna som innebär att bidrag lämnas med 10 resp. 11 milj. kr. för fortsatt drift av Karpalund under I98O resp. kampanjer. Parterna skall stå för var sintredjedel av dessa belopp. Merkostnaden per årför Gärdsbränneriets förslag jämfört med de övrigamotsvarar ungefär det ärliga bidraget till fortsatt drift av Karpalund. Även om en noggrannare genomräkning skulle visa pä en lägre kostnad för detta alternativ jämfört med övriga, förefallerdet inte troligt att ett utnyttjande av Gärdsbränneriet kam komma att framstå aom ett väsentligtmycket bättre alternativ än vad den gjorda uppskattningen visar. Utredningen förordar därför att inte heller detta alternativ närmare övervägs i den fortsatta planeringen. De två resterande alternativen,Sorigona/SSA:3 och Rinteknos förslag, visarpä ungefär samma produktionskostnad för den framställdaetanolen. Kalkylerna skiljer sig emellertid i flera avseenden. Sålunda har Sorigona/SSA räknat med ett väsentligtlägre investeringsbehov och följaktligen lägrekapitalkostnader, lägre personalkostnader och lägre energiförbrukning..Binteknohar däremot en betydligt högre kre-ditering för biprodukter, där bl.a. tillvaratagande avkoldioxiden har relativt stor inverkan påkalkylen. Denna möjlighet har inte alls beaktats avSorigona/SSA med motiveringen att marknaden äralltför begränsad. Utredningen bedömer dock att detta kan vaja en intressant möjlighet att förbättra totalekonomin som bör studeras närmare.Effekten av en intern avgift på framställda proteinfodeimedel (se avsnitt 7.5) haremellertid inte beaktats i vare sig SDrigona/SSA;s eller Rinteknos förslag, men detta skulle mer än väl kunna uppvägas av sänktaråvarukostnader genom att utnyttjakorn i stället för vete. Beträffande båda förslageninrymmer deaaa viasa delar aom förutsätter användningav ny teknik. Därvid har dock Sorigona/SSA;3 för§lag ett försteg genom att jäsningenprövas i den mindre pilotanläggning som tas i bruk i Karpalund och termokompression används i Sorigonas anläggning i . Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 673 utredningen har inte fun-nit anledning att bestämt förorda något av dessa tvåförslag, vilka båda har sina förtjänster. Detta val bör i stället ankomma på huvudmannen fören produktion i projekteringsfasen efter ytterligare jäjnförelser dememellan. Utredningen vill dock peka påatt Sorigona/SSA:s förslag är av störreindustripolitiskt intresse genom att möjlighetertill export av tetaiken i fråga kan uppstå. Som framgått av kap.10 anser utredningen att det är angeläget att en utökningav etanolproduktionen 1 landet sker. Motiv för detta ärbehovet av ytterligars kunskap och erfarenhet om tillverkning och användning av etanol. Utredningen rekommenderar därför attplanerna pä en ombyggnad av Karpalund för etanolproduktion nu förs vidare av SSA i en detaljprojekteringsfas. Ettslutligt beslut om investering och produktionsvolym kan emellertid inte fattasförrän ytterligare klarhet nåtts i vissaavseenden. Till dessa hör statmakternas intresse av att få till stånden produktion av drivmedel ur inhemska råvaror.Denna fråga har berörts i kap. 10. Därvidär det väsentligt att ställningtas från statsmakternas sida till i vilkenomfattning etanol som produceras i Karpalimd kan användas som drivmedel med hänsyn till de kostnader för staten som en sådananvändning medför. I tab. 13.2 görsett försök till en beräkning av bl.a. kostnaderna för staten enligt någraolika alternativ. Mot denna bakgrund ärdet enligt utredningen önskvärt om en relativt stor del av produktionen i Karpalund kan avsättas som induiätrispritför att minimerasubventioneringsbehovet. I detaljprojekteringen, som SSA nu bör kunna inleda, ärdet nödvändigt att beakta möjligheternaatt minimera såväl produktionskostnaden som behovet av .ubventioneringar. Beträffande produktionskostnaden kan denna minskas genomanvändning av sockerbetor som är särskilt lämpade företanolproduktion ooh korn i stället för vete. Biprodukt-tillverkningens betydelse bör ocksåsärskilt observeras. Som nämnts minskar statens kostnader, ombehovet av avsättning som drivmedel minskar. Möjligheterna att avsätta etanolen som industrisprit har berörts ovan. En lägre total etanolproduktion iKarpalund medför att mindre etanolmängder behöveravsättas som drivmedel. Detta innebär att möjligheternaatt lagra betor eller raellanprodukter av betor blir särskilt intressanta. Detsamma gäller om produktionen inte 43 1980/81. 1980/81:90 Bilaga 2.110 bedri"s hela året.Härvid vill utredningen principielltframhålla att produktion bör eftersträvas för att nå ett gott företagsekonomisktresultat. En annan möjlighet är att transportera en del av betskörden frånområdet till övriga sockerbruk i . Tabell 13-2 Justeradeproduktionskostnader, kostnader förstaten och inverkan på handelsbalansen vid tillverkningav etanol i Karpalund, kr./lit Pris enl. avsnitt 7.5, dvs. för Rintekno /kg och för Sorlgona/ SSA /kg Avgift pä proteinkonc. /kg enl. avsnitt 7.5 Kostnad för staten genom - Enl. 0K:s kalkyl behov av ytterl. skillnad i beskattn. total kostnad för staten - Enl. 0TA:3 värdering värde av etanol som drivm. priset pä råolja (32 $/fat, 1 $ = .) - 1 lit etanol motsvarar I tab. 13.2 har råvarukostnadenjusterats i Hinteknos och Sorlgona/ SSAis kalkyler för användning . ?.vkorn i stället for vete. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 675 priset satts enligt den modell sora anvisats i avsnitt7.5- Det lägre priset för Sorigona/SSA:s förslag motiveras av en mindre inverkan på jordbruksregleringens ekonomi genom mindre biproduktframställning. Avgiften på proteinkoncentrat är en' grovuppskattning enligt avsnitt 7.5. Den justerade produktionskostnad som angivitsfår ses som en lägsta möjligkostnad. Kostnaderna förstaten har uppskattats enligt tre olika sättatt värde.ra etanol. I inget av dessafall har kostnaderna för nödvändiga anpassningsåtgärder tagitsmed. Enligt utredningens uppfattning torde OK:s kalkyl vara den som är mest relevant vid en begränsad distribution. Förutsättningarna för denna har berörtsi kap. 10. Enligt denna kan en blandning av 93-oktanig lågblyad bensin och etanol säljas till samma pris som gäller för97-oktanig bensin vid nuvarande beskattning (i,/lit för bensin och / lit etanol), om priset på etanol är2,/lit. Den amerikanska kongressens , , har värderat etanol till räoljepriaet. Därvidavaea användning i blyfri gasohol (10 inblandning av etanol) i stället för blyfri regularbensin. Värderingen ärdock inte helt relevant för svenska förhållanden,eftersom raffinaderier i tillverkar en större andel bensin och helt blyfri bensin har införts. Den aiata modellen, att jämställa 1 litetanol med 1 lit premiumbensin, ser utredningen som en första grov uppskattning av kostnaderna vid en meromfattande användning av etanol. Enligt utredningens uppfattning bör kostnaderna förstaten bl.a. ställas i j-elation till inverkan på handelsbalansen. Effekterna pä dennna vid tillverkning i Karpalund anges enligttab. Därutöver bör kostnaderna för staten vägasmot de fördelar som en produktion avdrivmedel ur inhemska förnybara råvaror medför.Dessa är svåra att kvantifiera men har diskuterats i kap. 10. Utredningen ärmedveten om att flera av de antaganden som gjorts i tab. 13.2 är osäkra. Beträffande produktionsekonomin kommer ett bättre underlag att föreligga när en detaljprojektering kunnatgenomföras, detaljerade förslag förprissättning av råvaran och avgifter pä foder- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 676 biprodukter lämnatssamt foderbiprodukterna kunnat karakteriseras närmare. I fräga om kostnaderna vid användning av etanol som drivmedel hänvisar utredningen bl.a. till de förslag om ytterligare undersökningar som lämnatsav (Ds I 1980:19). SSA är f.n. hu'vudman för verksamheten i såväl Karpalund' som ö"vriga sockerbruk. I kap. 9 har utredningenangett vilka intressentkategorier som kan antas vilja engagera sig i enstorskalig etanoltillverkning. BeträffandeKsirpalund torde därvid staten, oljebolag och lantbrukakooperationenkunna komma i fråga. Utredningen förutsätter att SSAundersöker intreaset för ett sådantbreddat huvudmannaskap. Ett initiativ i denna fråga torde även kunna tas upp i de överläggningar somtroligen erfordras beträffande driften 1 Karpalund underI982 ära kampanj. Utredningen har för sin del inte ansett sig kxuruia ta upp några sådanadiskussioner. Utredningen har i kap. 10 diskuterat behovet av statligtstöd vid etablering av en storskaligetanolproduktion. En anläggning i torde kunnauppfylla kriteriet för prototypanläggningar genom att vara den första i sitt slag. Utredningen förutsätter att ensådan anläggning ocksåkan utnyttjas för forskning och teknisk utveckling,bl.a. i fråga om metoder för etanolframställningur cellulosahaltiga råvaror. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 677 Yttranden över betänkandet (Ds Jo1980:7) Etanol ur jordbruksprodukter har avgivits av styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), Transporträdet (TPR). (), lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, ochproduktkontrollnämnden som har avgivit gemensamt yttrande, Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statensindustriverk (SIND). NE), styrelsen förteknisk utveckling (STU), länsstyrelserna i , ochÖstergötlands län, i , jordbrukstekniska institutet (JTI),delegationen (I 1975:02) för energiforskning (DFE), oljeersättningsdelegationen(I 1979:01, OED), , centralorganisationen /SR, Kristianstadskommun, landsorganisationen i (LO), (),Näringslivets energidelegation, (), ABSkånebrännerier, , (),. (), (). (), , , SverigesKemiska Industrikontor, (), och . Flertalet remissinstanser ärpositiva lill utredningens förslag att en utökning av etanolproduktionen iSverige kommer till stånd. De flesta remissinstanserna vill dock ej nuta ställning till produktionens omfattning. Storleken av en framtidaetanolproduktion bör bli beroende av erfarenheterna från de inledandeförsöken. framhåller att detstarka oljeberoendet som f. n. finns inom transportsektorn gör det nödvändigtmed en målmedveten satsning för att åstadkomma en förändring avenergiförsörjningen inom denna sektor. En ersättning med syntetiska drivmedelbaserade på inhemska råvaror är enligt TPR det alternativ som skaparstörsta möjligheterna till mer påtagliga förändringar av nuvarandeförhållanden. TPR anser att den höga produktionskostnaden och begränsademöjliga tillgångar på etanol inte talar för att en bred satsning på etanol börgöras f. n. Inriktningen bör i första hand göras på metanol. Parallellt härmedär en begränsad satsning på etanol motiverad för att få ökad erfarenhet även avdetta bränsle. En viss utökning av etanolproduktionen i landet kan därför varabefogad, t. ex. genom utbyggnad av en anläggning för framställning av 50000- 1980/81:90 Bilaga2.10 678 Storleken av en framtida etanolproduktion bör bestämmas förstnär erfarenheter vunnits från den inledande produktionen och när resultatföreligger av pågående forsknings- och utvecklingsarbete. Riksrevisionsverketframhåller att en produktion av etanol baserad på inhemska förnybara råvarorstämmer överens med ett väsentligt energipolitiskt mål. Följdkostnaderna fören etanolintroduktion skulle bli betydligt mindre än för en metanolintroduktionvilket talar för en introduktion av etanol enligt utredningens förslag. Införett eventuellt beslut om etanolproduktion i större skala bör emellertid enligtRRV:s mening mer i detalj utredas möjligheterna att styra över odlingen tillgrödor som är lämpliga för etanolproduktion i större omfattning. Lantbruksstyrelsen stöder utredningens förslag atten utökning av den svenska etanolproduktionen bör ske trots att f. n. metanol ärbilligare att framställa. I första hand bör ny teknik för etanolframställningprövas i prototyp- och demonstrationsanläggningar så att ett brett underlag kanerhållas för beslut om framtida inriktning och omfattning av produktionen avdrivmedelsalkoholer. Styrelsen tar inte nu ställning till i vilkenomfattning det kan vara möjligt atl ta i anspråksocker- och stärkelserika jordbruksprodukter för etanolproduktion. Först närerfarenheter av en försöksverksamhet i prototypanläggningar har utvärderatsvad gäller bl. a. energiutbyte, produktionskostnader etc. finns anledning attta ställning till markanvändningsfrågorna. Dessa frågor har på längre siktockså samband med den tekniska utvecklingen vad gäller användning av cellulosasom råvara för etanolframställning. Även i andra avseenden kan förutsättningarnaför användning av jordbruksmark för produktion av energiråvara ha förändratsinnan beslut om den framtida etanolproduktionens storlek och inriktning kan ochbehöver tas. är positiv till att en utökning av etanolproduktionen kommertill stånd i försöksmässigt stor skala för att pröva ny teknik och nyaanvändningsområden för etanol. Nämnden framhåller vidare att ytterligareforskning och försök behövs i stor skala beträffande användningen avjordbruksråvaror för etanolproduktion. Mot denna bakgrund anser nämnden attbeslut om tillverkning i den skala som utredningen bedömt som möjlig tillsvidare bör anstå. Nämnden framhåller vidare att prissättningen på dejordbruksråvaror som kan komma att användas för etanoltillverkning bör hållasåtskild gentemot prissättningen på jordbruksråvaror som används som livsmedel. Nämndenför energiproduktionsforskning delar i huvudsak utredningens bedömningar ochtar endast upp etanolens allmänna värde som syntetiskt drivmedel samt behovetav fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. NE framhåller därvid att omstatsmakterna av beredskaps- eller andra skäl bedömer det nödvändigt attsnarast få till stånd en inhemsk drivmedelsproduktion så tlnns det flera skälsom talar för att denna bör avse etanol. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 679 Kostnaden för etanol kan enligt på kommaatt sänkas och råvarubasen breddas i takt med att tekniken för framställning avetanol ur cellulosahaltiga råvaror förbättras. NE anser det angeläget attutveckling av teknik för framställning av etanol ur cellulosahaltiga materialstöds inom energiforskningsprogrammet. Styrelsen för leknisk utvecklingframför likande synpunkter och framhåller att man kan förvänta sig engynnsammare utveckling för etanol än för olja och metanol. STU anser attdriftserfarenhet i full skala behövs för att man skall kunna sprida teknikensenare. i länansluter sig helt till utredningens skäl för en kraftfull satsning påetanolproduktion i landet. Härvid framhåller särskiltmöjligheterna till minskat oljeberoende genom inblandning av etanol i bensin.Även i ansluter sig till utredningens slutsatseratt en etanolproduktion inom landet från inhemska jordbruksprodukter bör varaangelägen från beredskaps- och handelspolitiska synpunkter. Länsstyrelsenframhåller att det är angeläget att en etanolproduktion baserad på överskottoch avfall från jordbruket i länet kan komma till stånd utan störrefördröjning. i anser att utredningen på etttillfredsställande sätt kartlagt möjligheterna och analyserat effekterna avetanolproduktion från jordbruksprodukter. Ett program för introduktion avetanol bör kunna bli en viktig del i den kommande energipolitiken främst föratt minska vårt oljeberoende. hänvisar tillinhämtat yttrande från kemicentrum vari framhålls att det finns starka skäl föratt i bygga upp en etanolproduktion i industriell skala. a.framhålls möjligheterna att exportera svenskt fermenteringskunnande och svenskprocessteknologi. En industriell etanolproduktion skulle dessutom kunna varautgångspunkten för en bred satsning på biotekniskt baserad produktion. Liknande synpunkler framförs ajordbrukstekniska institutet som anser det angeläget att driva en utvecklingsom leder till en inhemsk produktion av bränsleetanol baserad pä förnybaraenergikällor. Institutet understryker vikten av att forsknings- ochförsöksverksamhet på området stödjes och att prototyp- ochdemonstrationsanläggningar uppförs. Institutet framhåller även värdet avsmåskaliga anläggningar. Delegationen för energiforskninghänvisar till sitt yttrande över OED:s . I yttrandet framhålls att etanol som drivmedel tills vidare börbetraktas som en möjlig och kompletterande utvecklingslinje och motiverafortsatta FoU-insatser. delar heltutredningens uppfattning att etanol har betydande potentiella möjligheter somdrivmedel och kemiråvara och anser det angeläget att etanolproduktionen inomlandet bör utökas. Prototyp- och demonstrationsanläggningar börsnarast byggas. Vidare framhålls att intresset i omväriden, inte minst i ,för produktion av etanol från 1980/81:90 Bilaga 2.10 680 jordbruksprodukter och annan biomassa är stort och attbehovet av etanol som drivmedel och kemisk råvara ökar snabbt. För att få enandel i denna växande marknad är det väsentligt att det skapas förutsättningaratt snabbt komma i gång med utvecklingsarbetet i . tillstyrkerutredningens förslag att det görs en satsning på etanol som.inblandning i drivmedel. Produktion av inhemsk etanol bör påbörjas så fort sommöjligt. Lantbrukarnas riksförbundtillstyrker huvuddelen i utredningens förslag och framhåller bl. a. att det ärnödvändigt att prova ny teknik i prototyp-och demonstrationsanläggningar. LRFframhåller att det för samhället är önskvärt om den produktionspiotential somfinns inom lantbruket kan användas för att tillgodose även andra väsentligasamhällsbehov än som livsmedel. Lantbruket har därigenom betydande möjligheteratt bidra lill landets energiförsörjning. LRF hälsar därför utredningensförslag om tillverkning av etanol ur jordbruksprodukter medtillfredsställelse. Härigenom kan import av en oljeprodukt av synnerligen storstrategisk betydelse ersättas med inhemsk tillverkning från förnybara råvaror. Det kan enligt LRF hävdas atttillverkning av drivmedel från livsmedelsråvaror år moraliskt förkastlig medtanke på den globala livsmedelssituationen. Därvid bör observeras att främstfodersäd och skadad brödsäd, som annars används som foder, avses utgöra råvaraför den inledande produktionen. bör produktionen baseras påcellulosahaltiga råvaror. Som biprodukter vid tillverkning från spannmål fåsproteinrika fodermedel som kan ersätta importerade proteinfoder. Dessutombildas under processen mindre mängder jäslprotein som kan utnyttjas. Vid tillvaratagandetav biprodukterna kan alternativt ett proteinkoncentrat tas fram för humankonsumtion. Otvetydigt kan detta få konsekvenser för den globalalivsmedelssituationen. Det är därför nödvändigt att en eventuell uppbyggnad aven storskalig etanolproduktion baserad på socker- och stärkelsehaltiga råvarorstyrs av statsmakterna så att oönskade effekter på världsmarknaden medlivsmedel kan undvikas. Goda förutsättningar föreligger för detta i Sverigemed den genomgripande reglering vi har av jordbrukets produktion. Det bör docknoteras att en satsning på alternativa bränslen som ersättning för olja oeholjeprodukter även kan leda till en lugnare prisutveckling på oljan, vilketvore positivt för många . Näringslivets energidelegationanser det viktigt att jordbrukets möjligheter som potentiell framtidaenergiproducenl undersöks. Därvid framhålls att om det skulle visa sig alt detblir ekonomiskt lönsammare att odla energiråvaror i stället för spannmål på endel av nuvarande areal eller att framställa etanol ur spannmål så måste dessaalternativ noga prövas. Delegationen framhåller vidare att det är av vikt attpåpeka att en etanolproduktion i den storleksordning som utredningen angettsom möjlig inte innebär någon konflikt med livsmedelsförsörjningen. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 681 anser detväl motiverat att etanol introduceras på drivmedelsmarknaden i begränsaddistribution. OK är berett att svara för en .sådan distribution. Svensk metanolutveckling AB finneratt utredningen mycket väl belyst möjligheterna till etanolproduktion urjordbrukets överskottsprodukter och att detta kan ske utan konflikt medlivsmedelsförsörjningen. Del förtjänar också enligt SMAB att understrykas attetanolproduktion är nettoproducent av premiumenergi om bränslebehoven vidtillverkningen täcks av förnybara energiråvaror från jord- eller skogsbruk,vilket måste vara en förutsättning för sådana anläggningar. SMAB finner det angelägetatt modern etanoltillverkningsteknik demonstreras i ett antal anläggningar.Studsvik Energiteknik AB hänvisar till yttrandet från SMAB och har därutöveringa ytterligare synpunkter. Svenska fabriksarbetareförbundetanser det angeläget att regering och riksdag tar ställning tilletanolens roll i landets framtida energiförsörjning. Svenska utvecklings AB framhållervärdet av fortsaU utveckling av alternativa energikällor, däribland etanol.Bolaget pekar därvid på att etanol ur cellulosa förefaller vara fulllkonkurrenskraftig med övriga alternativ. Enligt SU:s uppfattning börproduktion av etanol ur ved, integrerad med sulfalcellulosafabriker, från eltflertal mindre anläggningar, spridda över hela landet, vara ett mera attraktivtalternativ än de mycket störa metanolfabriker som krävs för en ekonomiskproduktion. Bolaget delar utredningens uppfattning att etanolen har betydandepotentiella möjlighe ler som drivmedel och kemiråvara. För att befrämjatillverkning och användning av etanol bör man överväga att i skattehänseendesärbehandla etanol som drivmedel. Starka skäl talar vidare enligt bolaget förstatligt stöd till prototyp- och demonstrationsanläggningar för framställningav etanol ur såväl socker, stärkelsehaltiga råvaror som cellulosaråvaror. Även framhåller att det är angeläget att en etanolproduktion,baserad på jordbruksprodukter, kommer till stånd inom landet som etl led isträvandena alt minska vårt oljeberoende. Betodlarna är därvid beredda attjämsides med övriga jordbrukare göra en insats för att på bred frontåstadkomma produktion av energi för det framtida samhället. kemiska industrikontorframhåller betydelsen av att statsmaklerna initierar åtgärder för attförbättra energiförsörjningen, I.ex. genom övergång till alternativa bränslenoch drivmedel samt att teknik utvecklas för framtida användning av inhemskaråvaror. En utökad sockerbetsodling för tillverkning av etanol bör därvidövervägas.