prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Landstingsförbundetnämner i sitt yttrande För hälso- och sjukvården, som landstingsförbundetsstyrelse i delta sammanhang har att företräda, finns redan genom upprättademedicinska katastrofplaner och beredskapsplaner för krig en beredskaporganiserad som i stort kan fömtsättas motsvara kraven. Beredskapsplaneringenvid krig kan dock behöva kompletteras så att den motsvarar de specifika kravsom måste ställas med hänsyn till konsekvenserna av en kärnkraflolycka. SSI föreslår tre nivåer av larm: upplysningsnivå,litet larm och stort larm. vill begränsa antalet larm lilltvå. Dessa skulle då vara upplysning och rädfrägning hos samt etthaverilarm. Tveksamhet mot flera larmnivåer har framförts av ochlänsstyrelsen i . Dessa framhåller atl det kan vara tveksamt attinföra tre larmnivåer med hänsyn till risken för feltolkningar av dessinnebörd. är liksom SSI medveten om tolkningssvårighetervid differentierat larm varför en vidare utredning förordas. vill komplettera larmen till allmänheten Det kan vara ett problem att fä allmänheten attlyssna på radio just när myndigheterna vill lämna information. Ett hjälpmedelkan vara att ändra det befintliga systemet för utomhusalarmering i tätortertill att omfalta en signal "Lyssna pä radio". En sådan signal finnssedan lång tid tillbaka i . Den kan få stor betydelse även i vårt landbåde vid fredskalaslrofer och krig. Signalen bör införas sä snart som möjligt. FOA skriver i sitt svar angående larmning avmyndigheter och allmänheten att förfarandet vid larm skall styras av ambitionenatt myndigheterna skall fä tidigast möjliga förvarning vid en framväxandehotsituation. Om allmänheten automatiskt blandas in i alla sädanahotsituationer kan kraftverkspersonalen bli något mindre benägen att ge tidigvarning i gränsfall. Detta står i direkt strid med den principiella ambitionen.FOA:s slutsats är att man bör ha möjligheten att i gränsfall varna länsstyrelsenutan att larm till allmänheten automatiskt utlöses. Larmkriteria måste göras mer entydiga. Detta harframförts av ett flertal instanser. Förbättrade larmkriteria och kontroll avutsläpp kan erhållas vid 1980/81:90 Bilaga2.2 562 enförbättrad skorstensmonitering framhåller I.ex . Skorstens-moniteringför höga dosrater bör därför införas vid en vidgad beredskap. SKI anser att erforderiiga kriteria för larmning avSKI saknas . En analys bör göras för att klarlägga när SKLspersonal skall larmas vilket skall ske enligt särskilda kriterier. SMHIbör enligt institutet larmas direkt av kraftverket. Enligt nuvarande planer larmas dels genom BNA,dels av ledningsgrupp. För all så snabbt som möjligt skallkunna lämna information om aktuellt väder samt förväntad spridningsbild vid elthaveri, bör det övervägas om inte bör ingå bland de myndigheter som larmasprimärt från kraftverket. Driften av de övriga reaktorerna inom kraftverketvid ett haveri bör stoppas. Detta har framförts av ochHögsby kommun. SKI anser att frågan måsle diskuteras vidare. påpekarviklen av en säker elförsörjning och förordar ej stopp av samtliga reaktorervid haverier mindre än nuvarande modellhaverier. Vid larmning av allmänheten i närområdel föresläsallmänt akustiskt-och/eller telefonlarm. Närområdel begränsas til! Telefonlarm över större omriiden behöver utredas vidare. Televerketskriver i sitt yttrande Nuvarande system för telefonalarmering infördesunder 2:a världskriget och är avsett som etl komplement fill civilförsvaretsutomhuslarmsystem. Endast signalen flyglarm i form av upprepade kortaringsignaler kan sändas. Utlösning av larmet sker frän civilförsvarelsledningscentraler men kan även göras från telefonstationen. Systemet finns påcirka 150 orter i hela landel. Detta innebär att i.ex. inom räjongenkring finns telelbnlarmutrustning pä en ((.Oskarshamn) av 17berörda telefonstationer. Vad gäller de resterande 16 stationerna finns utrustningkonstruerad för 6 under det atl nykonstruktion erfordras för 10 st. Systemetmed manöverledningar måste därjämte omprojekteras och kompletteras så atlutlösning kan ske från kärnkraftverket. Det befintliga systemet har aldrig provats i fullskala. Således är man tveksam dels om de tekniska konsekvenserna itelenäfet och dels beträffande allmänhetens reaktion när larmsignalerna ges. Vad utredningen föreslår i fråga om stegvisalarmering - varningslarm resp. haverilarm - torde inte kunna effektueras itelefonlarmsysleinel som det är utformat. Om föreslaget syslem för telefonalarmering skallkomma till stånd bör det kompletteras med införandet av i annat sammanhang idetta yttrande presenterat trafikbegränsningssyslem. Ovan anförda skäl innebär sammantaget att ev.beslut om införande av telefonlarm inom räjongerna bör anslå tills dessatt kompletterande utredningar genomförts. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 563 framhåller i sinpromemoria att akustiskt larm är ogenomförbart för större avstånd samt allfunktionssäkerheten hos telefonlarm bör utredas. Civilförsvarsstyrelsenframhåller atl signalkaraktären hos det akustiska larmet bör överensstämma medgällande SlS-standard. i ochMalmö kommun föreslår sektione-rade larm och differentiering i området mellan10 och . Utanför närområdel föreslåslarmning via helikoptrar och riks- eller lokalradion. Rikspolisstyrelsenpåpekar atl larmning med polisens helikoptrar är en resursfråga och skrivervidare Några av de hörda polisstyrelsernaställer sig tveksamma till att använda polishelikoptrar för larmningsändamäl.Man anför att helikoptrarna är väderkänsliga samt att de inte finnsstationerade i samtliga län med kärnkraftsverk. Med dagens resursläge kan intelarmuppgifterna prioriteras i konkurrens med andra viktiga polisiära uppgiftersåsom trafikreglering och persontransport. Andra vägar torde i första hand fåsökas för larmåtgärderna, t. ex. avtal med civila flygföretag. påpekar vidare att larmkan ske via länsalarmeringscentralen i respektive län. Detta stöds också av ettflertal kommuner. Brandförsvarets alarmeringscentraler är även länkbaralarmvägar enligt och kommuner. 2.5.2 Verkens inre beredskap Den vakthavande ingenjören bör haständig jour på kraftverket enligt . påpekar vidare alt en höjd personalberedskap motiveras avuppgifterna i enligt 12 § brandlagen. påpekar attdet saknas fortifikatoriskt skyddade centraler inom kraftverken. Vidare påpekasalt kraftverkens personal ej har tillgång till skyddsrum. Styrelsen skrivervidare med anledning av övergången från freds- till krigsförhällanden Viss personal vid såväl myndighetersom kärnkraftsanläggningar är ianspråktagna för uppgifter inom försvarsmakten.Uppskovsfrågan är här central och gäller även övrig personal som avses ingå iräddningsorganisationen. SKI föreslår en speciell, välutrustad beredskapscentral vid kraftverket med 1) erforderligabeskrivningar, scheman, ritningar, säkerhetsanalyser 2) instrument,TV-skärmar, skrivare för information om viktiga data för drabbat aggregat 3) utrustning församband med kontrollrum, och molatomolyckor (BNA). Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 564 ansvarar för allaålgärder utanför kraftverket medan kraftverksägaren svarar för åtgärder inomverket. FOA anser atl denna avvägning av beslutsroller mellan kärnkraftsverkoch är lämplig. Den sakkunskap som finns vid SKI/BNA börförstärka ledningen vid . Liknande synpunkter framföres även avÖB. SKI å andra sidan framhåller att man bör beakta att de mycketsvåra fallen är vad som skulle kunna betecknas som nationella katastrofer. Vidsådana kommer det säkert att krävas att landets högsta ledning tar överansvaret för räddningsarbetet. ansvar omfattarledning och planering av åtgärder inom länet. Det bör enligt ÖB övervägas attöverflytta den länsövergripande planeringen till civilbefälhavaren. Detta stödsäven av ett särskilt yttrande till SKLs remissvar. Civilförsvarsberedskap bör vältäcka de åtgärder, som i betänkandet antytts nödvändiga efter en olycka vidkraftverken. Vid en krigshandling iakttas inga länsgränser. Ett radioakUvt molnkan knappast antas stanna inom ett län. Beredskapen bör därför i båda fallenomfatta större landsdelar. För krigsfallet utgör civilbefälhavaren en redanfärdig och prövad ledning för beredskapen inom ett lämpligt område. Beredskapenmot kärnkraftolyckor bör därför hanteras av civilbefälhavarens kansli. föreslås inrätta ettsärskilt sakområde inom försvarsenheten. Detta tillstyrkes avrikspolisstyrelsen och länsstyrelserna i , och Kristianstadslän. i länföreslär att beredskapsplaner för åtgärder vid haverier utformas som delplanerfillsammans med övriga räddningsplaner. /SR framför attsjukhusfysikerna bör ingå i beredskapsorganisationen på något sätt. Vid planering avberedskapsorganisationen är det av vikt att de personalkategorier som besitterkvalificerade kunskaper inom området eller delar av detsamma utnyttjas ochinplaceras i organisaUonen med uppgifter anpassade till kunskaper ocherfarenhet. Sjukhusfysikerna är en yrkesgrupp med mycket avancerade kunskaperi strålskydd, strålningsfysik, mätteknik och dosimetri samt strålningensbiologiska effekter och risker. påpekar att detunder ledningsorganisation bör finnas en lokal ledare som kanvidtaga nödvändiga åtgärder innan ledningsorganisation inkallats.Denne lokale ledare kan utgöras av brandchefen. anser att den lokalepolischefen på liknande sätt kan åläggas ansvaret att fatta beslut iledningsorganisationens frånvaro. 1980/81:90 Bilaga 2.2 565 Ett flertal instanser stöder SSLsförslag lill förstärkt personalberedskap. menar altdelta ger även fördelar för andra nödlägen än kärnkraftshaverier. Enligt 12 § ibrandlagen finns ett behov av jourtjänsl vid länsstyrelsensledningsorganisation. Kravet på dygnet-runt beredskap eller en förstärktberedskap med bl. a. kortare inslällelsetid för ledningsgruppen har ävenframförts av fiera andra instanser. i , och menaratt de av SSI föreslagna ökade personalresurserna erfodras för utbildning,övning och planering av ledningspersonalen. ledningscentral börenligt i län ligga i kärnkraftslänet. iMalmöhus län påpekar alt behov finnes för alternativa placeringar för attgarantera ledning från etl okonta-minerat område. menar attpolisens sambands-, lednings- och förbindelsecentraler kan användas förledningsändamål. i önskaretl centralt organ för samordning av insatser från olika län, medan Vattenfallförordar att i kärnkraftslän har denna funktion. iVästerbottens län anser att alla lån skall involveras i planeringen och skriver tillstyrker att allalänsstyrelser skall planera beredskapsåtgärder för olyckor ikärnkraftanläggning. Planeringen bör emellertid anpassas till sannolik risk iberörda län. Det bör åvila regeringen eller SSI att ange planeringens omfattningi de olika länen. 2.5.4 Beredskapen vid andra myndigheter än När det gäller beredskapen vid SSI(BNA) och SKI skriver i län Det är ett starkt önskemål att SSIoch BNA har en personalberedskap som motsvarar den föreslagna förlänsstyrelserna. Det är vidare önskvärt att BNA innehåller expertis för deområden, som genom den vidgade beredskapen får en ökad aktualitet, exempelvisveterinärmedicinsk sakkunskap. En allmänt höjd beredskap förordasav , ochstatskontoret. Frågan om utflyttning av personalfrån BNA och SKI till aktuell länsstyrelse har i princip tillstyrkts av bl. 1 detta sammanhang framhåller ÖB Risken att personalen ur SSI/SKIunder förflyttningen inte kan fullgöra sina uppgifter kan mötas genom 1) snabb transportt. ex. genom utnyttjande av helikopter 2) de personellaresurserna delas så att viss personal kvarstannar centralt och övrig personalflyttas till 3) samband under förflyttningensäkerställs om situationen är bråd skande. 1980/81:90 Bilaga2.2 566 FOA anser att en automatisk utflyttning av personalvid SSI och SKI inte skall ske utan endast då en utflyUning är motiverad. Enutflyftning kräver en noggrann planering och övning av stabsarbete, samband ochtransporter. SKI gör den bedömningen aft SKI skall agera på ettmycket tidigt stadium t. ex. när något onormalt inträffat och utvecklingen ärpå väg mot en hotfull situation Erfarenheterna från TMl-2 pekar därvid mot attpersonal från SKI bör ge sig direkt till platsen sä att primär information kanerhållas och all anvisningar och råd eller dispenser inte baserar sig påofullständig information. SKI anser också att inspektionen skall larmas ochagera efter delvis andra kriterier än vad som gäller för larmning avlänsstyrelse och SSI/ BNA. Detta innebär enligt SKI 1) Inspektionen larmas frän berörtkärnkraftsverk enligt vissa kriterier 2) larmet sker via personsökaiemed angivande av vilket aggregat det gäller 3) en utsedd beredskapsgrupp begersig till angiven plats för helikoptertransport 4) beredskapsgruppen installerarsig i avsedd lokalitet i nära anslutning till aggregatet 5) beredskapsgruppen leds av enbefattningshavare med befogenhet att fafta de beslut som ankommer påinspektionen 6) annan iberedskapsorganisationen ingående SKI-personal beger sig till kontoret. LO anser i sitt remissvar atl SKI bör ta överansvaret för åtgärder i okontroflerbara reaktorer. Vidare föreslås atl enakutgrupp samlas pä SSI i en rådgivningscentral för att därifrån ge råd tilllänsstyrelsen. Göteborgskommun föreslär när det gäller BNA:S sammansättning BNA har ingen fackexpert i aktiv civilräddningstjänst knuten till sig. , som är Ullsyningsmyndighetför landets räddningstjänst, borde vara representerad i BNA. Ullstyrker SSLs förslag om attformalisera organisationen av akutgruppen med avseende på beslutsansvar vidrådfrågning. Den medicinska beredskapen behandlas ur olikasynvinklar. Den medicinska beredskapen är enligt styrelsensmening mycket angelägen och bör därför ägnas stor uppmärksamhet. Uppföljningenav den information, utbildning och planering som erfordras för en god medicinskkatastrofberedskap mot strålskador borde kunna skötas av den föreslagnacentrala organisationen under fömtsättning att medicinsk expertis är knutentill organisationen. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 567 menar att sjukvårdsaspekterna harfått ett anmärkningsvärt litet utrymme i rapporten. I den förstnämnda delen berörs överhuvudtagel inteberedskapsorganisation pä sjukhus vad avser mätning av kontaminering,dekontaminering och intensivvärd av akut strålskadade patienter. Erfarenhetenhar visat att sjukvårdsberedskapen för konventionella olyckor är god. Inför dentyp av olyckor som beskrivs i finns det emellertid anledning altytteriigare förbättra beredskapen. De sjukhus som vid en eventuell reaktorolycka haratt definitivt ta hand om allvarligt sirälskadade bör disponera brännskade- ochhematologiska avdelningar liksom sjukhusfysiker. Det skulle också vara önskvärtmed utrustning för helkroppsinätning. Vidare framför socialslyrelsen kritik då de irapporten angivna åtgärderna "vila, symtomlindring och symtommolandebehandling" representerar tidigare värdmetoder. Modern intensivvärd av personer med akut strälskadainnefattar även ersättande av gastrointestinala vätske- ochelektrolytförlusler, tarmsterilisering, intensivbehandling med granulocyt- ochtrombocytfusioner saml intensiv behandling med modernaantibiotikakombinalioner. I särskilt allvarliga fall kan ävenbenmärgslransplantalioner komma ifråga. anser att de krav som ställs päsjukvården i stort överensstämmer med beredskapsplaner för krig. Befintligaplaner behöver därför endast kompletteras med avseende pä vissa speciella krav. /SR framhåller all sjukhusfysikerna hartillgäng till mätutrustningar och kan medverka vid omhändertagandet avpatienterna. föreslår centrala medicinska bedömningaroch åtgärdsrekommendationer. i län bl.a. påpekar riskenför psykomedicinska massproblem när ett stort antal människor kan söka sig tillsjukvårdsinrättningar utan att egentligen behöva medicinsk värd. Beredskapsåtgärder som rör många människor måsteförenas med en psykologisk beredskap, väl i paritet med den tekniska.Överdrivna farhågor hos allmänheten måste kunnas lugnas och felaktiga elleröverdrivna rykten tillrättaläggas. Myndigheterna måste vara bereddaalt effektivt möta paniksituationer eller risker för sädana. Utan ett väl fungerandepsykologiskt försvar kominer ingen teknisk beredskapsorganisation att kunnafungera. Dessa förhållanden gäller också i hög grad verksamhet. 1980/81:90 Bilaga2.2 568 FOA har i sitt svar stark betonat vikten avindikering och analys av mätvärden FOA anser att utredningen inte tillräckligtdiskuterat analysen av alla mätdata som kan bli aktuella vid en stor olycka.Denna analys kan av många skäl vara intrikat. De olika länsstyrelserna kanknappast samtliga räkna med att bygga upp egna resurser för detta. Mycket talardärför för att SSI/BNA bör skapa en central kompetens i beredskap förändamålet, som kan betjäna samtliga berörda län. Liknande synpunkter har framförts av andrainstanser. Exempelvis anser att SSI inte i tillräckligthög grad har diskuterat analysresurserna. vill ha en effektivorganisation för sammanställning och utvärdering av mätvärden. Analys avmätvärden kan utföras av kvalificerad personal ur civilförsvaret enligt förslagfrån i . har ocksåframfört att företaget kan medverka vid indikering och analys Till en allmän beredskapsorganisaUon bör knytasspecialresurser för vissa typer av olyckor. Studsvik bör utgöra en sådanspecialresurs i sam band med reaktorhaverier. De resurser som Studsvik nu har för insats vidhaverier i egna anläggningar samt för assistans åt kärnkraftföretagen utgör ennaturlig kärna för medverkan i den totala beredskapsorganisationen. Som exempelpå insatser som Studsvik kan utföra vid en inträffad olycka kan nämnasstrålmät-ningar i fält under det första skedet av olyckshändelsen, bedömning avutsläppets storlek och sammansättning, prognoser för stråldoser i omgivningensamt uppföljande triätverksamhet i senare skeden av olycksförloppet. Brandförsvaret bör utgöra den primära indikeringsgruppendå denna organisation har en hög beredskap. Detta tillstyrkes av statens brandnämndoch motsvarande tillstyrkan finns i ett flertal remissvar. kommunmotiverar detta med att brandförsvaret är en fältorganisation med erfarenhetfrån fältarbete. ÖB framhåller aft militär personal kan medverka vidindikeringsarbetet. I detta fall är försvarets skyddsskola försedd med bådeindikeringsspecialister och instmment. Denna personal är även utbildad iskyddsfrågor. kommun påpekar att hälsovårdsnämndenspersonal kan medverka vid indikeringsarbetet. Den indikeringsutrustning som föreslås är vanligenmilitära eller civilförsvarets intensimetrar. Flygindikeringenhar kommenterats av LRF Det är uppenbart att det föreligger många problemmed att mäta radioaktivitetens utbredning och spridningsförlopp. Rapportensdiskussion om flygmätning tyder på stor osäkerhet om lämpligt förfarande. Prop,1980/81:90 Bilaga 2.2 569 däremot föreslårflygindikering vid en vidgad beredskap. I övrigt har denna indikeringsmetodknappast kommenterats. När det gäller de av SSI föreslagnafasta mätstationerna har en del synpunkter framförts. anser attpenndosimetrar är alltför opålitliga för att vara efTekUva . Vikten avfasta mätstationer understryks annars bl. a. av KraftgmppAB, och . kommun villdock utöka området med fasta matställen till att inbegripa områden utanför10-km gränsen. En bättre skorstensmonitering vidhaverier efterlyses av och LO. Även Vattenfallföreslår en bättre skorstensmonitering. Vid en vidgad beredskap kan detta varaerforderligt för att kunna mäta höga dosrater. Indikering av livsmedel ochfastställandet av kontamination av patienter berörs i remissvaren.Socialstyrelsen vill ha en möjlighet till helkroppsmätning ochkontaminationsmätning på patienter. LRF betonar behovet av mjölkindikering. Utdelning av jodtabletter iprofylaxiskt syfte har diskuterats ingående. fastslår i sittremissvar att Upptaget av radioaktivt jod isköldkörteln kan blockeras genom lillförsel av jodid i hög dos. Jodiden måste dock tillföras snabbtvid den radioaktiva expositionen för att hinna blockera effektivt. Efter 3-4timmar erhålles bara en blockad. Peroralt tillförd jod ger generelltmycket få och lindriga biverkningar. Enligl biverkningsrapporter till FDA i USAär risken härför endast 10-10" vid dagligt intag av jod. Om thyreoidea blockerats med jodkommer vid J-131 -intag blodstråldoserna - och därmed också de reellabenmärgsdoserna, gonaddoserna etc. -alt öka. För eventuell utdelning tillallmänheten bör lämplig förpackning las fram bl. a. med hänsyn till attjodtabletter är fuktkänsliga. Praktiska anvisningar bör också utarbetas. Avdes.sa bör framgå bl. a. att intag av jodtabletter endast skyddar mot upptag avJ-131 i sköldkörteln. Mot bakgmnd av att riskerna medbiverkningarna av jodtabletter är mycket små och nyttan med tabletterna förvissa riskgrupper är uppenbar (påtaglig) anser att tabletter iförvåg bör utdelas till hushållen, industrier, skolor och daghem med bifogadbruksanvisning. Byte av tabletter och förnyadinformation bör ske enligt SSI- rapportens förslag. Enligt SSLs förslag skall utdelningav tabletter ske till samtliga hushåll inom en radie av frånkärnkraftstationen. I rapporten diskuteras också utdelning på större avstånd.Enligt styrelsens mening finns/kan 1980/81:90 Bilaga2.2 570 finnasutsatta grupper inom hela utrymningszonen, dvs. upp lill frånkärnkraftverket. För att säkert nä grupper även utanför 10 km-zonen med kortvarsel bör, som ett komplement till utdelning av tabletter i förväg tillsamtliga hushåll inom 10 km-zonen, en kraftigt decentraliserad lagerhållningav jodtabletter jämfört med vad som är fallet genomföras inom resten avutrymningszonen. När det gäller utdelning i förväg inom helaberedskapsområdel får detta förslag stöd av bl. a. länsstyrelserna i Hallandsoch län, , , och kommuner.Inom närområdet (<10 km) föresläs utdelning av jodtabletter av FOA ochSydsvenska och ett flertal andra instanser. Flera sammanfallandeförslag föreligger där tabletter lagerhålls inom beredskapsområdetsIjärrområde. Tillgängligheten skall då vara hög för utdelning eller frivilliganskaffning. SLU önskar en prövning av en nationell utdelningmed anledning av risken för kärnvapenanvändningen i världen. Tabletter utdeladesom en nationell beredskap föreslås också av Hultfreds kommun. LOanser att det finns skäl för och emot att utdela tabletter i förväg Beträffande utdelning av jodtabletter vill LOunderstryka SSLs slutsals atl det finns skäl både för och emot utdelning avjodtabletter till människorna i omgivningen kring ett reaktoriäge. De berördalänsstyrelsernas inställning i den här frågan bör Ulimätas särskild vikt. Debör ges möjlighet att genomföra begränsad försöksverksamhet i anslutning tillinformation om beredskapsplaneringen. Flera instanser anser att frågan bör utredas vidaredäribland i , och iKristianstads län. Den meteorologiska beredskapen har kommenterats avett flertal instanser. önskar en bättre ineteorologiskorganisation och planering. anser att det inte utan ytteriigareundersökningar kan uteslutas alt vissa givna orter oftare kan drabbas avkomplikationer i form av komplicerade spridningsfall. Molnet med radioakfivt material kan komma atttransporteras över stora avstånd för att senare föras ned till marken genom attvertikala luftrörelserna plötsligt förstärks, s.k. fumigation. Sådanafumigationseffekter är vanliga i kustområden, där land- ochsjöbriscirkulationer påverkar de vertikala luftrörelserna, och i störretätorter där en speciell "stadsvind" bildas på grund av stadens s. k.värmeö. Det radioaktiva materialet kan även fällas ut på marken genom s.k."wash-out", då nederbörd faller genom molnet. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 571 Mot bakgrund av dessa komplicerade förhållandenföreslår meteorologiska mätningar och modellberäkningar av spridningentill vissa utvalda orter vid indivuella spridningssituationer. Institutetönskar också ett effektivare samband med berörda instanser. Detta skulleutgöras av högprioriterade sambandskanaler mellan och kärnkraftsverkenoch länsstyrelserna. anser att fjärröverföring av dala UllSMHI ej är självklar. Vidare ifrågasätter verket användningen av nyadatormodeller. är också av kostnadsskäl tveksam tillSMHI förslag lill dataöverföring. Detta bör därt'ör utredas vidare.