prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — gäng har resullalen diskuterats med de övriga svenska verken. Utredningenomfattar en marknadsdel. 's tillgängliga marknad för mediumverksprodukterinom och utom , saml en teknisk studie. Inom den tekniska studien harundersökts vilken utformning ett konkurrenskraftigt verk med bäsla tekniskastandard skall ha. SSABs utgångspunkter har härvid varil att varje nytt verkinom förelaget måste ha bästa tekniska nivä. Inom företaget har lidigarediskuterats vissa alternativ med lägre teknisk standard och därmed ocksä lägreproduktionskapacitet. Dä all ny utrustning i SSABmåste ha inlernalionell konkurrenskraft har emellertid några allernaliv medlägre teknisk standard inle övervägts och därtor inle heller utretts.Utredningen innehåller vidare lönsamhetssludie, konkurrensanalys samlkonsekvenser för övriga svenska verk vid byggandet av ett nyll verk.Resultatet redovisas sammanfattningsvis i del följande. Marknadsulsiklerna för ett givet produktsortiment medavsättning säväl i som pä export har undersökts. Valet av produktsortimenthar haft två utgångspunkter. Den ena är att sortimentet skall omfatta produktersom saknar lämplig tillverkningskapacitet i . Den andraär att minimikapacilelen i ell modernt valsverk för aktuella produkter, dvs 400klon/är skall utnyttjas. Alternativaprogram har övervägts under ulredningens gång, bla ell specialiserat balkprogrammed få produkler och program med bredare sortiment. Eftersom del kundekonstateras all ell specialiserat program inte kan få tillräcklig marknad harett av de bredare programmen valts för studien. 120, 140, 160 100, 120, 140, 160 80, 100, 120, 140, 160. 180, 200, 240. 270, 300 80, 100,120, 140. 160, 180, 200, 220, 240. 260 80, 100, 120, 140, 160, 180, 200, 220.240 50/50, (55/55), 60/60. (65/65). 70/70. 75/75. 80/80.90/90. 100/100, 110/110, 120/120, 130/130, 140/140, 150/150 100/50, 100/65, 100/75, 120/80, 130/65, 130/75. 130/90,150/75, 150/90, 180/90. 200/90. 100, 120, 140, 160, 180, 200, 220. 100/8-150/25 151/8-250/25 Avsätlningsmöjlighelerna för dessa produkler har undersöklsför och pä export. För studier av marknader där inlehar försäljning, dvs främst utvecklingsländer, öststater och de amerikanskakontinenterna har de två internationella stålkonsultförelagen anlitats. Studier av de nordiska ocheuropeiska marknaderna har genomförts av 's egen projektgrupp. Prop.1980/81:67 75 De produklersom ovan angivits för ell nyll valsverk dvs stång, balk och profiler förbrukasi europeiska länder lill eller mer i byggnads- och anläggningsverksenheteroch i övrigl inom skilda verksladsseklorer. Maskin-, transport- ochvarvsindustri är t ex stora förbrukare. Bilden varierar något mellan deindustrialiserade länderna. Länder med stark stålbygg-nadstradilion har slörreandel förbrukning inom byggnadsverksamheten än länder med betongbyggnadstradilion.Sverige tillhör den senare kategorin. Denhögsta tillväxttakten inom det aktuella produktområdet finns i länder som ärunder stark industriell uppbyggnad. I industrialiserade länder ärinvesteringarna i ny infrastruktur huvudsakligen ersätlningsinvesteringar ochtillväxttakten för stål blir därmed läg eller stagnerande. Förbrukningenpåverkas ocksä av variationer inom viktigare avnämar-branscher, lex varvs- och bilinduslrin. Deindustrialiserade europeiska länderna visade tex en myckel stark marknadstillväxtde tio åren närmast efler kriget dä de åter byggde upp induslri ochinfrastruktur. har förbrukningen ökat svagt, stagnerat ellerminskal med undanlag för sådana uppgångsär som 1973/74. Denna uppgång hade dockdelvis spekulativ karaktär och kan inte låggas till grund för ell antagande omen stabil eflerfrågeökning i dessa länder. Förde västeuropeiska och de industrialiserade länderna förutses ingen nämnvärdmarknadstillväxt inom det aktuella produktområdet, såvida inte nuvarande industriellaförutsättningar drastiskt förändras. Drastiska förändringar kan vara av slagetkrigsulbroll eller andra förändrade förutsättningar som skulle kunna kräva sloranya infraslruklurella salsningar. Utredningen har inle försökt bedöma möjlighelernaeller effeklerna av sådana förändringar. Tillväxtenär fortfarande hög inom och inom vissa utvecklingsländer.Flertalet av dessa länder har emellertid också en kraftig utbyggnad av sinegen stålkapacilel. Denvalsade balken från ell mediumvalsverk har under det senaste årtiondet börjatersättas av formade balkar med utgångsmaterialet plåt. Ettexempel är fyrkanlrör som lex används som pelare i lättarestålhus-konstruktioner. Valsad balk har dock hillills haft prisfördelar. En nyanläggning för fyrkanlrör byggs emellertid av Rautaruukki i och kankomma att påverka den nu rådande balansen mellan fyrkantrör och valsad balk lillfyrkanlrörens fördel på den nordiska marknaden. gäller även i viss månsvetsad balk där Rautaruukki har en stark position. äremellertid endast grov svetsad balk kostnadsmässigt konkurrenskraftig ijämförelse med val.sad balk. 1980/81:67 76 De valsade profilerna möter även konkurrens från kallformadeprofiler. Enligt europeiska bedömare utgör de kallformade profilerna knappastnågot hot mot de valsade, utan de bör betraktas som kompletterande produkler. 2.4 Avsättningsmöjligheter på skilda marknader Den svenska handelsstålindustrins huvudmarknad år förnärvarande och övriga nordiska länder, dvs en närmarknad. En belydandeexport av slängslålprodukler finns ocksä lill övriga europeiska länder, medanexporten lill öststater och geografiskt avlägsna länder är obetydlig. 1 den månexport till sistnämnda länder förekommer är den av tillfällig karaktär och ingärinte i etablerade handelsrelalioner. Produktion, tillförsel och avsättningframgår av tabell 1 i avsnitt 6. Utredningen har dragit slutsatsen att produkler från ell nyltvalsverk! huvudsak bör avsällas pä samma marknader som svensk handelsstälindu-strihar . De studier som genomförts avseende bäde de nu etablerade marknadernaoch möjliga nya marknader för har samtliga givit samma resultat.Eftersom någon stor marknadstillväxt inte kan väntas på nordisk eller europeiskmarknad innebär det att det inte finns utrymme för nägon nykapacitet. Ett nytt verk mäste alltså ersätla redan befintliga verk som i såfall måste läggas ned. Marknadsbedömningen utgår frän alt sädana strukturellaförändringar sker. Konsekvenserna för svensk och nordisk struktur sammanfattasi avsnitt 6. Studien av marknadsförutsättningar baseras vidare päberäkningar av den lolala förbrukningen av de skilda produklerna i programmetinom varje studerad marknad. Underlaget har erhållits från statistiska studieroch intervjuer av såväl svenska som utländska handelsföretag. Grundmaterialetär konfidentiellt av konkurrensskäl. Vid beräkningen av möjlig avsättning på skilda marknaderhar hänsyn tagils till den befintliga tillverkningskapaciteten och kändaförändringar av denna, den väntade slålförbrukningen inom respektive marknadsamt de akluella ländernas ulrikeshandel och handelspolitik. Det detaljeradegrundmaterialet är konfidentiellt av konkurrensskäl. Slutsatserna kommenterasi del följande och kan även sammanfattningsvis utläsas ur tabell 2 i avsnitt 6. Del nya verkels produktion kan grovl indelas i tvåproduktområden, dvs farlygsmalerial och övriga profil- och slängprodukter.Marknaden för far-lygsmaterial. som karaläriseras av specialiserade produktermed fä europeiska tillverkare, har bedömts med utgångspunkt från den väntade ulvecklingeninom europeisk varvsindustri, dvs efterfrågan på nya farlyg av skildakategorier. Marknaden för produktområdet "Övriga profiler" kännetecknas av 1980/81:67 77 mänga tillverkare och ett brett avsättningsområde.Uppskattningarna av avsättningen hemma och pä export baseras alltså pä deförutsättningar som angivils i del lidigare, dvs de skilda ländernasförbrukning, produktion och ulrikeshandel. Avsättningenhar beräknats som maximal avsättning i genomsnitt över en konjunkturcykel. 2.4.1 Produktområdet övriga profiler Den sammanlagda svenska förbrukningen av akluella produklerberäknas lill ca 260 klon/är. Med hänsyn till övrig svensk produktion och enviss oundviklig imporl bör det nya mediumverket kunna avsälla ca 100 klon/år iSverige. (Jfr tabell 2 i avsnitt 6.) har en etablerad position inom norsk marknad och börkunna försvara denna. ökal samarbete med Norsk när det gäller produklionsfördelningbör komma lill stånd. Några omedelbara utbyggnadsplaner i är inleaviserade. Inom denfinska marknaden bör beaktas alt statlig exportfinansiering av verkstadsproduklersker under förutsättning av all maximal andel finskt ursprungsmaterial använlsi produktionen. Vidare har COMECON-seg-menlel en central roll i finsk ulrikeshandel.Slutligen bör noteras att vissa balk- och slängprodukter inom p.g.a. Rautaruukkisstarka ställning har plåt som utgångsmaterial. Det förutsattes i ulredningenatt svensk export till av akluella profilprodukter kan bibehållas. Sammantaget bör avsättningen lill dessa två marknader frånett nytt svenskt verk kunna uppgå till 45-50 kton. För EG som helhet gäller alt svensk export av slålsannolikt inte kan ökas. har i likhet med drabbats av enstagnerande hemmamarknad som den nuvarande, för vissa länder mycketstora, exporten möter härd konkurrens från nya slålproducerande länder. Inom EGpågår en omfattande strukturomvandling. Denna kan emellertid knappast väntasleda till en total minskning av stålkapaciteten. Som exempel kan nämnas allnya verk byggts i och alt i avser bygga ett nyltverk som ersättning för äldre verk. som läggs ned. Befintliga moderna verk kanmed måttliga investeringar fördubbla kapaciteten. Den totala nominella slålkapaciletenför EG-blockel är 50 Mlon inom profil- och stängområdei och utnyttjandet förnärvarande beräknas till . I sammanhanget bör också beaklas den svenskaskriftväxlingen med EG. som går ut på att etablerade handelsmönster inte skallförändras, vilket främst innebär att exporlnivän ej fär öka. Prop.1980/81:67 78 Om detta handelsmönster inte skall ändras betyder det altmaximal avsältning från ett nytt svenskt verk lill EG kan uppgå lill 110- 115 kton. har mycket begränsad försäljningtill marknader ulanför . Salsningar pä nya marknader krävermarknadsföringsinsatser antingen genom etablering av egna försäljningsbolageller agenter eller genom all anlita lokala agenturer och handelsföretag. Marknadsföringsinsatserav detla slag är dyrbara och nya exportörer möter svårkonkurrens frän redan etablerade exportörer (främst och ) iländer med stålimporl. Öslstatsmarknaderna, SEV-länderna, erbjuder för närvarandeeller framöver inga exportmöjligheler för . Östländerna har en väl utbyggdstålindustri och är självförsörjande som helhet. Marknaden ärdock under tillväxt och det finns vissa svårigheter med slälförsörjningen.Ökade maskinbeslällningar från EG kan medföra en lättnad för västeuropeiskastålmarknaden. Utbyggnaden av kapacitet är å andra sidan myckel kraftig. , och DDR byggs slordriflsverk inom del akluellaproduktområdet med en sammanlagd nominell kapacitet om 3,0 Mton/år. Del ärsvårt all erhålla detaljerad statistik från SEV-länderna och bedöma vartavsättningen från de nya verken kommer all gå. Enligl de konsulter som SSABanlitat kommer produktionen i huvudsak att avsällas inom , men detfinns ocksä möjligheter att kapacitet finns över för lägprisexporl tillvästeuropeiska länder, någol som yllerligare skulle innebäia påfreslningar förden europeiska slålinduslrin. Valulaskäl kan motivera sådan export. ,främst , har nettoimport av handelsstäl. Även den amerikanska stålindustrinhar en pågående strukturomvandling, men inle heller här bör det förutsättas attden leder till kapacitelsminskningar. De senaste indikationerna är i ställetatt branschen måsle förstärkas med modern kapacitet. har under slålkrisensår infört en rad importrestriktioner och inga tecken finns pä att dennapolitik kommer att ändras. För är marknaden vidare geografiskt avlägsenoch transportkostnaderna kan betyda all export av lönsamhetsskäl blirutesluten, särskill som endasl små kvantiteter kommer ifråga för svensk del. På övrigamarknader finns växande efterfrågan - främst inom oljeproducerande länder ochutvecklingsländer med pågående industrialisering, l.ex. Dessa länder väntas lill övervägandedelen importera stål . Exportmöjligheler frånSverige lill dessa länder begränsas emellertid av alt slora slålproducerandeländer redan har etablerad försäljning på dessa marknader. har t.ex.stark dominans i och andra oljeproducerande länder. Äldrekolonialmakter som och är starka inom sina före detlakolonier. 1980/81:67 79 land har förelräde inom vissa sädana länder på grund avdet gemensamma måttsystemet. uppträder också som en mycket stor stälexportörlill . Både och , som har en växandestålindustri, ligger geografiskt nära de nämnda nordafrikanska länderna. OcksåTyskland har en stark position i de här nämnda länderna. Svensk export till de nämnda länderna måste alltsä skeunder stark konkurrens med länder som redan har en etablerad position och varsstagnerande hemmamarknad kräver ökning eller vidmakthållande av export. Avsättningenpä övriga marknader frän lorde enligt ulredningens bedömning inleöverstiga 30 klon/år. Egen etablering genom försäljningsbolag eller agentureri de akluella länderna kan inte motiveras av så låga kvantiteter. Eventuelltkan försäljning ske via tradingförelag i t.ex. eller . Nybyggnation av farlyg beräknas få en återhämtning fr.o.m.1983 med största ökning dä ell stort tonnage byggt skall ersällas.Bulk- och tankfartyg kommer alt få mindre belydelse än lidigare. Nya typer avfartyg med tyngdpunkt på offshore. utforskning, utvinning av mineraler lillhavs, flytande fabriker m.m. väntas öka. Avsällningen av farlygsmalerial från SSABoch övriga europeiska producenler, främsi Norsk , Briiish Sleel ochvästtyska Thyssen väntas ske till de västeuropeiska varven. Eftersom dessa varvi stor utsträckning är statsägda kan en preferens för inhemskt produceratmaterial komma all gälla. Del västeuropeiska behovet av farlygsprofiler harberäknats till 400-450 klon 1987, vilkel är en dryg fördubbling i förhållande lill1980. Under förutsättning alt kan hävda sin nuvarande marknadsandel på30-35%. skulle det sammanlagda tonnaget som kan tillverkas i det tänktavalsverkets dimensionsomräde bli ca 100 klon. Därutöver skulle ca 50 kton farlygsmaleriallillverkas i befintliga grovverk i . har inle ambitionen att öka sinmarknadsandel på farlygsmalerial dä della skulle innebära ell alltför starktberoende av en marknad som kan bli underkastad stora eflerfrågevariaiioner. Den samlade avsättningen för ett nylt valsverk, räknatenligt de nu beskrivna förutsättningarna, skulle alltså bli ca 400 klon/är. vilkelär ekonomisk minimikapacilel för verk av detta slag. Teknisk utformning av ell valsverk för del tidigarebeskrivna produktprogrammel har utretts under medverkan av del tyska företagetDEMAG. Prop.1980/81:67 80 en av de största tillverkarna av valsverk i . Delvalda produktprogrammet är förhållandevis brett och sträcker över dimensionersom tillverkas i valsverk som brukar benämnas bäde grovverk, mediumverk och iviss män även finverk. Gränserna mellan dessa verkstyper är alltså flytande. Kapaciteten i ett valsverk påverkas av produktprogrammetsbredd, verkets flexibilitet vid byte av produkler. valsningsliderna i verketsamt kapaciteten i de led som föregår eller följer på valsningsoperalionerna, t.ex.ämnesvärmning, svalning av valsat material och färdigställning av delta. Mängaav de nya verk som byggs läggs från början ut så att de led som föregår ellerföljer på valsningen kan byggas ul och kapaciteten därmed kan ökas kraftigt medbegränsade invesleringar. Kapaciteten blir större ju snävare produktprogrammet är.vilket betyder både färre stillestånd vid valsbyten och enklare hantering av färdigprodukler.Moderna kontinuerliga valsverk har högre kapacitet än äldre rever-sibla verk p.g. a. kortare valstider men också p. g. a. snabba valsbylen. Ett brett programi ell kontinuerligt verk år därtor mindre begränsande för kapaciteten än i ett reversibellverk. 's nuvarande verk inom del berörda produktområdet är av den reversiblatypen, medan t.ex. mediumvalsverk och verket i Hållefors ärkontinuerliga verk. Det verk som har utretts är ett kontinuerligt verk medmodernaste tekniska standard. Årskapaciteten med del valda programmet är ca 400klon/år i treskiftsdrift. Verkel skulle kunna läggas ul för en utbyggnad tillhögre kapacitet, men detta skulle innebära högre investeringskostnader. Densenare redovisade investeringssumman avser alltså ett verk som inte är avsettalt byggas ut. 400 klon/år är som tidigare nämnts en miniminivå förkapaciteten i ett nytt verk inom det angivna produktområdet. De tidigare nämndanya östeuropeiska verken och del planerade i är Ullagda förbetydligt högre kapacileter. 600- I 000 klon/år. Samtliga ämnen är stränggjutna biooms i endasl tredimensioner. De värmes i en stegbalksugn och passerar därefter enutrustning för glödskalsrensning. Förvalsningen sker i ett reversibell duopar och färdigvalsningeni en kontinuerlig sträcka. Valsstolarna kan ändras frän universalpar tillduopar vid övergång från balk lill profiler. kapas i en flygande sax till svalbäddslängder på max100 m. Efter svalningen riktas stången i fulla svalbäddslängder. Kapningen ulföres i två omgångar, varefter orderlängdernastaplas och buntas. Alla färdigprodukter lagras inomhus. Prop.1980/81:67 81 Omslällningslidernakan hållas korla genom alt hela valsstolarna i den kontinuerliga sträckan bytesul vid valsbyten. Metodenför transport av de färdiga produkterna från färdiglagret lill hamnen eller lillkund har inle sluderals i della projekl. Ugnenär en övereldad stegbalksugn med kapaciteten /tim. Den eldas med enblandning av masugnsgas och koksgas. Del reversiblaförparel har valsdiamelern och valsbanelängden . Denkontinuerliga färdigslräckan består av 6 universalpar och 3 flänsstukpar vid balkvalsning. Enöversikt över verkels layout visas i fig. 1. Svalbäddenslängd 100 m, bredd 27 m. Förkapning finns lolall 4 kallsägar. Ihela byggnaden sitter 22 iraverskranar med lyflkrafl mellan 10 och 40 lon. Verketsförsörjning av el, vatten, ånga etc. kommer så längl del är möjligt attanslutas lill distributionsnät. mätt är450x 155 m. Den placeras i öst-västlig riktning på tomten väster omkoksverkel. Invändigt är de olika akliviierna avskilda med mellanväggar för allförbättra arbetsmiljön. Stommen år en stålkonstruktion med väggar avprofilerad plåt. 6 1980/81. MediumvalsverkLuleå Förslag till layout o o o o O I o oo o vD "/-. 1/ o " r*-!rt n Vt fl I I I I I X I o o o o o o o o 00 00 00 I/-, o o I/l . .n - re .=.E -5 hf, ire I/l . i'- 2PiG .3 I/l c 1*1 00-3 . ore {;!.3 re -- I/l c -TT I/l TD re > « - :re r oo On o rN './I D u-i: u. c> o: r>) r-l TJ- (v- sC 1980/81:67 83 Koslnaderna är tagna ur en riktprisoffert från DEMAG samlfrån egna erfarenhetsvärden. De gäller i . Koslnader för projektgrupp, monlagepersonal och utbildningav drifts-personal ingår i investeringskostnaden. Medräknas räntekostnader och prisökningar underbyggnadstiden kan invesleringssumman beräknas till ca I . Produktprogrammel omfattar 359 klon/år. Med ett genomsnittligt utbyte på 92,är behovet av ämnen387 klon/är. Antalet ämnesdimensioner har nedbringats lill endasl tre. Verkels kapacitet är 70 lon/tim. totaltid och 92 lon/lim. Kapacitetsberäkningarna är gjorda effeklivlid. molsvarande3873 tim./år. Under del förslå årel efler driftstarten beräknasproduktionen uppgå till 144 klon/är. uppgår den lill 270klon/år och under det Iredje årel lill 350 klon/år, vilkel praktiskt taget ärfull kapacitet. För genomförandet behövs en projektgrupp med egen ochinhyrd personal. I del intensivaste skedet uppgår den till 60 personer. Totaltomfattar projektledningen 1 200 manmån. Byggnads- och monlagepersonalen kulminerar under början avdet tredje årel efter beviljat anslag med 480 personer. Totalt omfattar byggoch montage 7620 manmån. Driftpersonalens första skiftlag anslälles 3 månader föredriftstarten. efter starten ökas till 2-skifl och 3-skift.Vid full produktion sysselsätter verket 330 personer. Prop.1980/81:67 84 Frän beslut att genomföra projektet fram till en definitivanslagsbegäran lar del 6 månader. Därefter tar tillverkning av utrustning 26 månader.Montaget lar och följes av en provdriflsperiod pä 4månader. Förprojeklering lill anslagsbegäran 6 mån. Tillverkning av mek.- och elutrustning 26 Tid från beslul lill driftstart 46 män. Byggnaden fårdigställes sä all maskinmontaget kan görasinomhus. Om del är önskvärt att fördela byggnadsarbetena jämnare kan byggnadenpåbörjas i förväg efter ell principbeslut om layouten. Del nya verkets lönsamhet har beräknats enligt följandeförutsättningar. Den genomsnittliga produktionsvolymen har antagits vara ca 320kton/är. Denna nivä är något lägre än vad verkel kan producera vid fullkapacitet. För investeringskalkylen har emellertid det ansetts riktigt atträkna med det erfarenhelsmässiga kapacitetsulnytljandet. Produktionsvolymen igenomsnitt över konjunkturcykeln har därför justerats ned i enlighet med detla.Produklerna avsätts pä hemmamarknaden och på export enligl de proportioner somangivits i marknadsutredningen. Någon export lill utomeuropeiska marknader haremellertid inte antagits då lönsamheten på sädan export blir svag. Samtliga pris- och koslnadsantaganden har gjorts i 1980års prisnivå. 1 kalkylen ingår direkta tillverkningskostnader samlförsäljnings-, administrations- och utvecklingsomkostnader.Försäljningpriserna avser de 1980 gällande pä aktuella marknader. Produkternabelastas i förekonimande fall med fraktkostnader enligl nivå. Ingående ämnen har beräknats lill självkostnad inkl. kapitalkostnadervid kapacitetsutnyttjande. Kapitalkostnaderna har beräknats medutgångspunkt från anskaffningsvärde samt ränta på engagerat kapital. Under de angivna förutsättningarna kommer verket inte attkunna täcka kapitalkostnaderna vid en livslängd för maskiner. 30 är päbyggnader samt ränta. Därtill kommer ränta pä rörelsekapital. avinvesteringskostnaderna skulle behöva erhållas ränte- och amorteringsfritt föratt kapitalkostnader på resterande investeringsbelopp skulle kunna täckas av driflsöverskolt. F"ör att erhålla full kapitalkostnadstäckning skulleföljande krävas vid i övrigt oförändrade förutsättningar: 1980/81:67 85 - Försäljningsprisernamåste vara högre än nu gällande prisnivåer med i övrigt oförändradkostnadsnivå. Det kan noteras att realpriserna på handelsstål igenomsnitt har utgjort av detta års prisnivå. I beräkningen har inkluderats1974. då prisnivån var högre än . - Kostnaderna (exkl.kapitalkostnader för anläggningen) måste sänkas med vid oförändradeförsäljningspriser, vilkel inte är möjligl då lillverknings-, försäljnings-,administrations- och utvecklingsomkosl-nader skulle i sä fall ligga nära noll. Alternalivlskulle ämneskostnaderna sänkas med , vilkel inte heller är möjligl. - Omförsäljningspriserna ökar från anlagen prisnivå, mäste koslnaderna (exkl.kapitalkostnader för anläggningen) sjunka till en nivä som är lägre änberäknat. Med oförändrade ämneskostnader innebär det att tillverknings-,försäljnings-, administrations- och utvecklingskostnader måste sjunka till ennivå som är av beräknade koslnader. Alternativt skall ämneskoslnaderna sänkas med . Vissa jämförelser har gjorts mellantillverkningskostnaderna för produklerna frän del tänkta valsverket ochmotsvarande tillverkningskostnader hos effektiva europeiska konkurrenter. De väsentligaste kostnadsposterna för produklerna är: - omvandlingskostnadernai valsverk inkl. färdigställning Ämneskostnadernai förväntas kunna nedbringas vid tillkomsten av ett nytt valsverkgenom all högre kapaciielsulnyttjande och färre ämnesdimensioner erhålls iförhällande lill nuläget. Därmed kan SSABs ämneskoslnader komma att ligga påsamma nivå som hos effektiva europeiska konkurrenter. I detta fall har hänsyn inlekunnal las till kapitalkostnader p.g.a. all olika beräkningsgrunder används avSSAB och konkurrenterna. OmvandUngskostnadernai valsverk saml färdigställning påverkas av det lolala tonnagel ochsortimentets bredd.