prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har beräknat medel för en något ökad ambitionsnivå meddenna inriktning. Även inom energiforskningsprogrammet är massa- ochpappersindustrin ett prioriterat område. Sammantagna bör de statliga resursersom kommer denna sektor till del kunna ge markanta bidrag lill bl.a. denprocesstekniska utvecklingen inom området. Hälso- och sjukvård är enviktig samhällssektor och i hög grad teknikberoende. De stigande kostnaderna,kraven på bättre vård för patienterna och mindre påfrestande arbetsmiljö förpersonalen ökar betydelsen av att tekniken för hälso- och sjukvärd utvecklas såatl en resurs- och kvalitetsmässigt förbättrad sjukvård kan uppnås samtidigtsom drift- och underhållskostnader reduceras. Härigenom ökas också Sverigesmöjligheter alt industriellt konkurrera på detta område, som väntas erbjuda enalltmer expanderande internationell marknad för avancerade tekniska produkter.STU:s insatser på detta område bör i ökad utsträckning inriktas på atl få tillstånd landstingskommunal teknikupphandling. Med teknikupphandling avses köp avett system - vara eller tjänst - som fullgör en funktion och som kräverutveckling av ny teknik för atl förverkligas. Genom att utnyttjateknikupphandling kan med relativt små medel en behovsbaserad teknikutvecklingskapas till gagn för både hälso- och sjukvården och för de företag somtillverkar produkter för denna sektor. Jag har beräknat medel för atl de redani dag stora insatserna på delta område skall kunna fortsätta i oförminskadomfattning. 57'L'beräknar atl stödet lill enskilda uppfinnare och mindre företag skall öka underden kommande treårsperioden. STU föreslär vidare ökade insatser för attstimulera innovationsverksamhelen bl.a. vid de tekniska högskolorna genom attstödja inrättande av s. k. innovationscenlra. Jag vill i dettasammanhang anföra följande. En balanserad och livskraftig näringslivsstrukturkräver såväl slora som små förelag. Storföretag är vanligen skickliga på attvidareutveckla, tillverka och marknadsföra produkter för en bred marknad.Utvecklingsarbetet sker vanligen i relativt små steg inom ramen för den egnaaffärsstrategin och är ofta relativt hårt knutet till det befintligaproduktsortimentet och befinlliga tillverkningsprocesser. De stora företagenhar de största forsknings- och utvecklingsresurserna och står för dendominerande andelen innovationer. Etl flertal internationella studier visardock att avkastningen till följd av framgångsrika innovationer per satsad kronapå utvecklingsarbete är störte i små leknik- 1980/81:130 105 Detta kan förklaras av atl små organisationer ger störrehandlingsfrihet för den enskilde och störte utrymme för egna initiativsamtidigt som incitamenten ofta är störte och hindren mindre än i storaorganisationer. Småföretagen fyller en viktig funktion genom att exploateramarknadssegment som bedöms vara för små eller för riskfyllda för att intresserade större företagen. För att föra fram radikalt nya idéer till innovationerspelar de små företagen en särskilt viktig roll. Teknikintensiva småföretagbaserade på innovationer med inriktning på nya marknader utgör ocksä grundenför nya högtillväxtindustrier. Jag vill emellertid understryka att våranuvarande kunskaper om innovationsprocessen till stor del grundas på utländskaoch då framför allt amerikanska erfarenheter. För alt avhjälpa denna brist harSTU i samarbete med vid påbörjal en studie för alt bl.a. kartlägga unga högteknologiskaföretags roll i svensk industri. Resultatet av denna studie, som beräknas varaavslutad är 1982, bör utgöra ett viktigt underlag för industripolitikensframlida inriktning. IVA, påpekar också den stora betydelse som STU:s stöd har förinnovationsverksamhelen i små och medelstora företag. En styrka hos STU:s stödär i detta sammanhang enligt möjligheterna att kombinerafinansiellt stöd med rådgivning. Förbundet framhåller också behovet av särskildstimulans för att främja Ulllkomslen av nya företag kring ny teknik. Jagfinner det angeläget att STU:s stöd lill utvecklingsarbete även fortsättningsvisfår en stark inriktning mot de mindre förelagen. Etablering av nya företagbaserade på innovationer och entreprenörskap är en mycket viktig faktor förindustriell förnyelse. Detta gäller, som jag tidigare nämnt, speciellt vidtillämpning av ny teknik och inom högteknologiområden. STU bör därför ökaansträngningarna alt i samarbetet med de regionala utvecklingsfondernastimulera och stödja företagsetablering baserad på ny teknik. Jaghar beräknat medel för en ökning av insatserna på projekt från enskildauppfinnare och mindre företag. Den under innevarande budgetår påbörjadetyngdpunktsförskjutningen mot projekt baserade pä radikala produktidéer inomområden med hög tillväxtmöjlighet bör fortsätta. FOSAMhar undersökt olika vägar att öka samverkan mellan högskolan och näringslivet.I sitt betänkande (SOU 1980:46) Högskolan i fou-samver-kan, som överlämnades idecember 1980, pekar FOSAM bl.a. på att möjligheten för universitet ochhögskolor att bilda "särorganisationer" i anslutning till högskolanbör ökas. Dessa avses få en självständig ställning gentemot högskolans övrigaverksamhet men ändå ha vissa kopplingar lill högskolan, bl.a. genom gemensamtresursutnyttjande. FOSAM:s betänkande remissbehandlas f. n. 1 de förslagrörande forskningspolitiken som chefen för avser attlägga fram 1980/81:130 106 kommer även FOSAM:s förslag att prövas. 1 samband därmedfår frågan om STU:s eventuella roll som stödjare av innovationscentra i Sverigetas upp. Regeringen uppdrog ål STU atl i samrådmed statens industriverk utreda frågor om regional projektledningshjälp m. m.Syftet med utredningsuppdraget var att studera förutsättningarna för och dennärmare utformningen av en allmänt utbredd projektledningshjälp i landet.Resultatet av STU:s arbete redovisades i en särskild rapport (se bilaga 10). 1 rapporten har tagits med även synpunkter frän ett ljugotalberörda organisationer som har yttrat sig över en underhandsversion av STU:srapport. Vid utarbetandet av slutversionen av rapporten har STU tagit hänsyntill inkomna synpunkter. STU;s förslag innebär att ett företag eller en uppfinnare- projektägaren - som har en produktidé som han vill utveckla men som saknarkompetens eller resurser att driva sitt utvecklingsprojekt genom subventionerbereds ökade möjligheler att anlita en konsult i funktionen att sammanhållaarbetet i produktutvecklingsprojektet. Den administrativa hanteringen av beslutom ekonomiskl stöd till projektägarens upphandling av kommersiellt tillgängligakonsulttjänster föreslås skötas av de regionala utvecklingsfonderna efterrekommendation från den fasla samarbelsgruppen mellan STU och utvecklingsfondeni varje län. STU har emellertid inte ansett det möjligt atl utifrånhittillsvarande erfarenheter av pågående verksamheter vid olika typer avregionala utvecklingscenlra precisera storieken på behovet av insatser. STU:sförslag innebär därför att det nya systemet införs i två etapper medmellanliggande kontrollstation. 1 en första etapp föreslås att en treårigförsöksverksamhet genomföras i fyra län pä i princip två olika nivåer vadgäller insatsernas storlek; den lägre nivån i två län och den högre nivån i tvålän. Försöksverkamheten beräknas kosta drygt 9 milj. kr. görs enpreliminär utvärdering av försöksverksamheten varvid förslag till ett fulltutbyggt system får övervägas. STU föreslär vidare att kostnaderna för dentreåriga försöksverksamheten lill täcks av staten och till av berördalandsting. Jag finner det angeläget att möjligheterna för samhälletatt genom projektledningsservice stödja produktutvecklingsarbete i mindre ochmedelstora företag och hos enskilda uppfinnare studeras närmare. Jag har ocksäerfarit att STU är har undersökt landstingens intresse för attfinansiellt medverka i en försöksverksamhet enligt STU:s förslag och fåttpositivt besked från den helt övervägande andelen landsting. Jag utgår från altlandstingen har prövat frägan om en medverkan i försöksverksamheten motbakgrund av de samhällsekonomiska förutsättningar som råder för kommunsektorn.Jag avser därför föreslå regeringen att STU ges i uppdrag att i samråd medstatens industriverk och de regionala utvecklingsfonderna startaförsöksverksamhet i fyra län enligt föreslagen modell. Det bör ankomma på STUatt i samråd med industriverket och resp. landsting besluta Prop.1980/81:130 107 om val av försökslän. Jag har beräknat medel för statensandel av kostnaderna för försöksverksamheten under delprogrammet / c.Industriservice. Verksamheten inom del under föregäende budgetår inleddadelprogrammet / e. Arbelstagarinilierade projekt är under uppbyggnad.Programmet har karaktären av försöksverksamhet och syftar att fånga upp ochutveckla idéer som annars bedöms som alltför osäkra att sätta i produktion ochdärmed förblir oprövade. STU föresliir för den kommande treårsperiodenkraftigt ökade resurser för denna verksamhel. tillstyrker STU:s förslag men betonar betydelsenav alt de projektförslag scim tas upp inom försöksverksamheten utsätts förgranskning enligt samma kriterier som andra tekniskindustriellautvecklingsprojekt. Vadremissinstanserna här för fram rörande kvalitetskraven vid bedömning avarbelstagarinilierade projekt överensstämmer med vad statsmaklerna redan harbeslutat (prop. 1979/80: 101 s. 42-44, NU 1979/80: 32, rskr 1979/80:172). STUskall således handlägga dessa projekt enligl de rutiner som tillämpas förövriga utvecklingsprojekt. Innan beslut fattas i ett stöd-ärende åligger deldock STU att inhämta yttrande från en särskild nämnd med representanter förlöntagarna. Jag har inte bedömt det möjligt alt nu ta ställning tillverksamhetens omfattning på . I takt med att verksamheten kommer ifull gång fär den närmare inriktningen och behovet av en förstärkning avresurserna prövas. 1 avvaktan härpå beräknar jag medel för en verksamhet medoförändrad omfattning. STU har isin anslagsframställning hemställt alt inom ramen för programmetKunskapsutveckling få inrätla särskilda forskartjänster inom ämnesområden därbehov föreligger atl snabbt bygga upp forskningsresurser och kompetens. Ettflertal remissinstanser, däribland NFR och , Ullstyrker STU:sförslag. UHÄ instämmer i atl denna lyp av tjänster kan vara av mycket stortvärde för att initiera forskning inom nyare områden. UHÄ anser dock alt beslulom formen för sådana tjänster bör avvakta dels behandlingen av de förslag somhar presenterats av FOSAM, dels beslul med anledning av lärarljänstutredningensförslag. Jaginslämmer i alt inrättande av särskilda forskartjänster kan vara ett medel förkompetensuppbyggnad. STU har emellertid möjlighet alt i varje särskilt fallinge framställan till regeringen om att inrätta särskild befattning motsvaranderådsprofessur vid universitet och högskolor. Jag finner inte skäl att ändragällande ordning. Jag har i denna fräga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. En stordel av STU:s insatser under program 2 görs i form av ramprogram förkunskapsutveckling men en hel del av medlen under programmet reserveras fortfarandeför obundet projektstöd. Utvecklingen mot ökat utnyttjande av ramprogrambetraktas som något positivt av de flesta remissinslanserna. remissinstanser pekar dock pä 1980/81:130 108 behovetav stöd för projektförslag utanför ramprogrammen. De understryker vikten avbalans mellan bundna och obundna resurser hos STU. UHÄ är visseriigen positivtlill ramprogram som stödform men påpekar nödvändigheten av en planeradavveckling av större ramprogramsalsningar i samverkan med UHÄ för att fåkontinuitet i högskolans verksamhet. UHÄ föreslår vidare att en störte andel avresurserna under program 2 än vad STU föreslår bör hällas utanförramprogrammen. Jag vill i dettasammanhang anföra följande. Forskning är lill sin natur långsiktig och börföljaktligen planeras i ett flerårsperspektiv. Härigenom kan slörre bredd ochtyngd pä satsningarna uppnäs inom angelägna områden somarbetstryggheten för forskarna förbättras. Det var mol denna bakgrundstatsmakterna beslutade att ramprogramfinansierad forskning skulle användas iökad utsträckning (prop. 1977/78: 111 s. 111-112, NU 1977/78:75, rskr1977/78:361). Denna utveckling mäste emellertid avvägas mot behovet av medelför projektförslag utanför ramprogrammen. Det är nödvändigt att en ickeobetydlig del av STU:s resurser för kunskapsutveckling reserveras för obundnaprojekt för att ett tillräckligt stort handlingsutrymme för att satsa pä nyteknik skall finnas och en bred kunskapsberedskap skall kunna upprätthållas. Naturvetenskapligaforskningslaboratoriet i Studsvik (NFL) bedriver forskning inom en rad områden.Basverksamheten finansieras till viss del av STU men huvuddelen avNFR, som också är huvudman för laboratoriet. Med hänsyn tillforskningsinriktningens grundläggande karaktär bör finansieringsansvaret förNFL successivt och fr.o.m. /83 i sin helhet förs över till NFRunder huvudtitel. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . En betydande del av STU:sresurser används för att stödja kollekliv forskning. F.n. löper 32kollektivforskningsprogram. STU beräknar att den kollektiva forskningen totaltsett kommer alt få en oförändrad omfattning under den kommande treårsperioden.Inom en sådan total ram kommer dock vissa förändringar alt göras. IVAtillstyrker STU:s förslag till oförändrad total omfattning av den kollekfivaforskningen . Kollektivforshungsinstitu-tens samarbetsorgan(SAMKO) efteriyser motiveringar för STU:s förslag om oförändrad omfattning avden kollektiva forskningen. uttalar sig mycket positivt omden kollekliva forskningen och anser att STU bör vara berett att öka sinainsatser i den takt som företagen är villiga att slälla upp med ökade resurseräven om delta innebär atl en ökad andel av STU:s budget gär till kollektivforskning. Medtanke på de allt större resurser som krävs för att upprätthålla ochvidareutveckla kunskapsbasen inom olika för förelagen angelägna områden bördenna form av forskningssamarbete vara etl effektivt medel förkompetensutveckling. De större mer forsknings- och utvecklingsinlensiva 1980/81:130 109 företagen ligger inom sina specialområden ofta nära denteknologiska fronten och har i allmänhet inget behov av kollektiv forskninginom dessa områden. Det finns emellertid områden som är av inlresse för ettföretag utan att för den skull tillhöra dess specialområde. Här kan kollektivforskning vara ett sätt att med små medel följa utvecklingen och bygga upp ochupprätthålla viss kompetens. För de mindre företagen utgör kollekliv forskningmånga gånger det enda sättet alt skaffa fram ny kunskap anpassad tillförelagens behov. Kostnaden för varje enskilt förelag är relativt överkomligsamtidigt som de aggregerade resurserna för den kollektiva forskningen ärtillräckliga för att bedriva ell meningsfullt och fruktbringande forsknings-och utvecklingsarbete. För atl nä ut till de mindre företagen med den kunskapoch de resurser som den kollektiva forskningen har byggt upp krävs emellertidmänga gånger extraordinära insatser. Det är viktigt att STU genom ett flexibeltagerande försöker hitta lösningar anpassade till varje enskild bransch.Kollekliv forskning är emellertid inget självändamål. En kontinuerlig utvärderingoch omprövning av verksamheten i linje med vad STU redogör för i sinanslagsframställning är nödvändig för ett rationellt resursutnyttjande. Jagvill i detla sammanhang betona vikten av elt industriellt engagemang iinstitutens verksamheter. Därigenom bör även en grund skapas för ökadefinansiella tillskott frän industrin. Jag är inte beredd att ta ställning Ullden kollektiva forskningens totala omfattning. Stödet lill den kollektivaforskningen är elt medel som måste prövas och avvägas mol andra medel fiir attpå effektivast möjliga sätt uppnå de mål som finns uppsatta för STU:sverksamhet. Det ankommer på STU alt göra denna avvägning inom ramen föranvisningar som regeringen meddelar och de medel som anvisas. Under anslagsposten Rymdverksamhet harjag beräknat medelför viss nationell rymdverksamhet vid delegationen för rymdverksamhet. Delegationenföreslår ökade insatser för delprogrammet Rymdforskning, avseende sludier avmalerial i tyngdlöst tillstånd, samt för delprogrammet Fjärranalys avseendemetodutveckling och demonstrationsprojekt för utnyttjande av data frånfjärtanalyssatelliter. Regeringen har tidigare i prop, 1980/81:100 (bil, 17)under anslaget Europeiskt rymdsamarbete m. m. föreslagit en avsevärd ökning avmedlen för nationell rymdverksamhet. Med hänsyn till detta är jag inte bereddatt nu under detta anslag föreslå nägra större höjningar för detta ändamål. Jaghar under anslagsposten Rymdverksamhet beräknal medel för fortsatt verksamhet ioförändrad omfattning. Under program 3. Internationell kontaktverksamhet stödsbl.a. Teknisk-Vetenskapliga Atlachéverksamhet (STATT). Huvuddelen avverksamheten finansieras genom bidrag från STU medan återstoden finansierasgenom uppdragsinläkter. Inom programmet stöds också internationellprojektsamverkan i olika former. STU anser att en ökad internationellorientering och kontakt är angelägen för hela STU:s verksamhet och STU föreslärdärutöver väsentligt ökade resurser till program 3. Prop.1980/81:130 HO Flera remissinstanser anser det väsentligl att STU päolika säll stimulerar personkontakter mellan svensk och utländsk forskning.Industriförbundet nämner generös tillgång på stipendier som en framkomlig vägmen pekar även på möjlighelen till finansiering av mer stadigvarande svensktengagemang i utländska forskningsprojekt som ett intressant medel. Såväl IVAsom UHÄ framhåller betydelsen av informella och personliga kontakter mellanforskare i olika länder. Detta kan t.ex. åstadkommas genom forskarutbyte inomvikliga områden. UHÄ föreslär att satsningar görs pä ett gästforskarprograminom det tekniska området. IVA rekommenderar ett ökat utnyttjande av IVA:skontaktnät. Attachéverksamhetenär ett mycket viktigt instrument för avspaning av den teknikpolitiska, tekniskaoch industriella forskningen och utvecklingen utomlands. Genom det nät avattachéer som finns uppbyggt är de intressantaste länderna vad gällerleknisk forskning och utveckling intäckta. Jag avser därför inte nu föreslånägon utvidgning av verksamheten till nya länder. Uppdragsverksamheten harsuccessivt ökat och intäkterna från denna täcker ca en fjärdedel avattachéverksamhetens totalkostnader. Denna utveckling är positiv och visar påett intresse frän industrins sida för verksamhelen. För att den skall kunnauppfylla de kvalitetskrav som uppdragsgivarna har rätt all ställa är detemellertid nödvändigt att uppdragsverksamheten bygger pä en bidragsfinansieradbasverksamhet som är tillräckligt stor för att ge attachéerna den grundkunskapoch överblick över utvecklingen som uppdragen förutsätter. I vissa fall geruppdragsverksamheten f. n inte ens täckning för de särkostnader som uppkommer.Jag bedömer atl verksamheten bör inriktas på att med i stort settnuvarande balans uppnå en högre kostnadstäckning för uppdragen. STATT drivs f.n. som en självständig verksamhet med ensärskild av regeringen utsedd styrelse men med utnyttjande av vissaadministrativa tjänster hos IVA. För att få en klarare ansvarsfördelning iförhållande lill IVA bör verksamhelen i fortsättningen drivas i form av enstiftelse. Inom ramen för en sådan stiftelse avses verksamheten ske enligtnuvarande riktlinjer. Slaten och IVA är överens om att detta bör ske ochförhandlingar pågår mellan slaten och IVA om ell avtal för stiftelsebildning.De erforderiiga medlen för statens tillskott till stiftelsen beräknar jag kunnainrymmas i de medel jag har beräknat under program 3 under detta anslag. Jagförordar att regeringen inhämtar medgivande att staten tillsammansmed IVA bildar en stiftelse som skall svara för teknisk-vetenskapligaattachéverksamhet. Jag delar i övrigt såväl STU:s som remissinstansernassynpunkter om behovet av en ökad internalionell orientering av det svenskaforsknings-och utvecklingsarbetet. STU avser att senare i är redovisa hurinternationella frågor på olika sätt griper in i STU:s verksamhel och hur deninternationella orienteringen skall förstärkas. Prop.1980/81:130 111 För program 3 harjag beräknat medel för en fortsattverksamhet med i huvudsak oförändrad omfattning och inriktning. Myndighetsservice avser dels internalionellmyndighetsservice, dels teknikupphandlingsservice. Huvuddelen av programmetavser teknikupphandlingsservice och denna syftar till att främja och underlättateknikupphandling vid främst statliga och kommunala myndigheter. STU:s hittillsvarande verksamhet har i huvudsak omfattatinformation till bl. a. myndigheler om hur teknikupphandling bör planeras ochgenomföras. Under program 1 har vidare utvecklingsstöd lämnats till enskildateknikupphandlingsprojekt. STU beräknar att successivt ökande resurser kommeratt erfordras i takt med att en samverkan kring olika utvecklingsprogramkommer till ständ på beställarsidan. Flera remissinstanser framhåller möjligheten alt genomteknikupphandling stimulera till teknisk utveckling i företagen.Industriförbundet menar atl STU här har viktiga uppgifter när det gäller alt tafram utbildningsmaterial, att ordna kontakter mellan kunder och potentiellaleverantörer m.m. framhåller förbundet dock att för alt uppnåordentliga stimulanseffekter i industrin krävs mer omfattande åtgärder.Förbundet varnar för upphandling genom ställföreträdare. IVA menar atlmålsättningen bör vara att de upphandlande seklororganen själva skall haerforderiig kompetens. Under en uppbyggnadsfas kan STU ha en stödjandefunktion, varvid utvecklingsengagemanget sä snart som möjligt överförs tillsektororganen. som IVA pekar på att olikheterna mellanolika samhällssektorer måste beaktas vid utformningen av åtgärder för attstimulera teknikupphandling. föreslår att STU medverkar lillatt olika modeller för teknikupphandling tas fram. Jag vill i detta sammanhang anföra följande.Teknikupphandling har i de senare årens utredningar ofta framhällits som etteffektivt instrument för atl stimulera den tekniska utvecklingen. Dettaunderstryks ytterligare i en i vilken konstateras attteknikupphandling är den enda metod om vilken man med säkerhet vet att man meddess hjälp kan beordra fram lönsam teknisk utveckling genom offentligainsatser. Med tanke på atl kommunerna - primärkommuner ochlandstingskommuner - gör myckel stora investeringar utgör de en slorpotentiell beställare av ny teknik från näringslivet. Driftkostnader förkommunala anläggningar m.m. tenderar att ta allt störte resurser i anspråk. Detär således väsentligt för kommunernas framtida ekonomi att de vid investeringsbesluti ökad utsträckning beaktar livstidskostnaderna, dvs. Ett sådant synsätt gynnar i allmänhet också investeringari nya tekniska lösningar anpassade till de specifika behoven. överproduktens livscykel kompenserar vanligen de minskade driftkostnaderna mer änväl de ökade kapitalutlägg som måste göras för atl få den nya teknikenutvecklad. Ny och bättre teknik kan bidra till alt få kommunernas framtidaekonomi under konlroll. Prop.1980/81:130 112 För leverantören innebär etl teknikupphandlingsprojektimpulser och medel för elt marknadsanpassal tekniskt utvecklingsarbete. Leverantören får härigenom tillämpningskunskaper och en referensanläggning med åtföl jande konkurrensfördelar vid försäljning av molsvarande system till andra kunder. Det innebär naturligtvis ocksä risker, vilkel utveckling av ny teknik alltid är förknippad med. Leverantörens risker kan minskas pä vanligt sätt genom stöd lill tekniskt utvecklingsarbete via exempelvis STU eller Industrifonden. Beställarens risktagande består i att han tar en vissdirekt eller ekonomisk risk genom att välja en oprövad leknisk lösning. Föratt pä beställarsidan förbättra förutsättningarna för teknikupphandling kanflera åtgärder behövas. Ofta framhålls upphandlingsförordningen (1973:60, ändradoch omtryckt 1980:850) och andra instruktioner för offentlig upphandling somett hinder för del livstidskostnadsresonemang som är nödvändigt för atlteknikupphandling skall vara ett intressant alternativ till köp av på marknadentillgängliga tekniska lösningar.