prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Rm + (R - Rg) S/E därRp = räntabiliteten på eget kapital, R_, = räntabilitet' på totalt kapital, R_ genomsnittligskuldränta, S/E = relation mellan skulderoch eget kapital (skuldsättningsgrad) CN iT» t r (Ti 1 o CN ro t- .- 1 -H Ifi W O 4J C -O r-* Ifi O TJ -< E rH ,I JJ (TJ 'U ,-t JJ Q, :n3 'v3 -t i*-( :ra g ij 0 t; u, {/) Ul .It: -St: Ul Qj -tJ :C 4J Ul -rH f[J Uj Ul 4-» fn GJ C 3 [fi 4.» 4J ftj -Q 0 Prop.1980/81:39 54 Den försämrade soliditeten har således gjortföretagen mer utsatta för ekonomiska bakslag. I flera avseenden torde företagens risker ha ökat - oberäknade ko.-itnadsf ördyringar, större osäkerhet i marknadsutvecklingen valutakursändringar, begränsadekreditmöjligheter, tekniska risker m.m.Detta talar för att företagen skulle behöva en högresoliditet iin tidigare. F.n tillfredsställande soliditet äremellertid nödvändig inte bara för företagens fortlevnad utan ärockså en förutsättning för den industriella expansion som krävs för att lösa vårt landsexterna balansproblem. Den ökning av industriproduktionen somhar ägt rum kan förklaras, förutomav den tekniska utvecklingen, av att kapitalutrustningen per anställd inon industrin har ökat med . Denna ökning har åstadkommitsgenom en ärlig tillväxt av investeringsvolymen med i genomsnitt . En fortsatt tillväxt och omstrukturering av svensk industri kommer även att ställa stora krav på företagens förmåga och viljatill investeringar. Investeringsvolymen i näringslivetpåverka. "; naturligtvis i första hand av den förväntade lönsamheten. Det finns emellertid flora skäl till att företagenär mindre benägna att expandera om soliditeton uppfattas .åg. Bl.a. ärdet främmande Kapitalet inte riskvilligtutan kräver avkastning under alla omständigheter, Kärandelen främnande kapital ökar naste företagendärför ställa högre krav på att avkastningen framstår som säkervilket leder till att förnågan att gå in i riskfylldainvesteringsprojekt minskar. TJär .soliditetenförsämras konmer företagen vidare i en f inan.<5 iel 11 mer ut.satt situation, vilket ökar risken förlångivarna. Detta mecJ f ör att företagenslänekostnad inklusive riskko.-tnaden ökar, vilket höjeravkastning.cjkravet pä invostor ingarna. Allt färre av de tänkbarainvesteringsprojekten ter sig Prop,1980/81:39 55 alltså acceptabla från företagetssynpunkt när soliditeten sjunker. Den ökade lånefinansieringen - som ar en följd av bl,a, den försämrade räntabiliteten - tenderar sälecies att ökaföretagens kostnad för det främmandekapitalet. Investeringsvolymen blir i ett sådantläge starkt beroende av tillgången på nyttriskvilligt kapital. har högamarginalskatter och avkastningen påalternativa placeringar drivit upp avkastningskraven på placeringar i aktier (se avsnitt 5.3). Även företagenskostnad för det egna kapitalet har därför ökat. Sammanfattningsvis har företagens kostnad för kapital vid varje given investeringsnivå blivit högre.Högre kapitalkostnader leder i sintur till lägre investeringar. Den här beskrivna situationen ställer uppenbarligen speciella krav på försörjningen med riskvilligt kapital. Det riskvilliga kapitalet kan ökas genom att vinstmedel hålls kvar i företagenoch genom nyemission av aktier. Storleken av de egna vinsterna är väsentliga intebara för företagens förmåga till eget sparande. Räntabilitetenbestämmer dessutom företagens möjligheteratt öka det riskvilliga kapitalet genomnyemissioner. Det finns därför gränser för möjligheternaatt ersätta företagssparande med nyoiiissio-ner. riyem iss ionsverksamhe ten har sjunkit kraftigt i lörsf öretagenefter rekordnivåer3)_ Detsamma gällerför övrigt hela industrin. Den kraftigt sjunkantle onissions-volymen berorpå faktorer på såväl efterfrågesidan(företagena handlande) som utbuds.idan(placerarnas intres.se). -'Se tabell 4:1. Jfr äventabell 3:1, Det bör observeras att tabell 4:1 - tillskillnad mot talicll 3:1 - inte omfattar banker, försäkringsbolagoch invest.nientbolag samt into heller företagsom ä'r noterade på fondhandlarlistan. Prop.1980/81:39 56 Företagens benägenhet att nyemittera minskar när börskurserna är låga. Detsammanlagda börsvärdet har stadigt fallit den senaste tioårsperioden och var vid utgångenav endast av företagens justerade egna kapital. Börsvärdets rastorde bero bl.a. på att aktiemarknaden värderar företagenframför allt med hänsyn till en förväntad effektiv avkastning (efter skatt) och inteefter deras tillgångar. När börsvärdet försämras sä kraftigt tenderar också företagen attskaffa sig anläggningstillgångar genom företagsköp i ställetför att nyinvestera, dvs.investeringarna påverkas negativt. Avslutningsvis börhär betonas att det existerar varkennågon efterfrågan eller någotutbud av riskvilligt kapital i absolut nening utan frägan är vid vilkennivå utbuds- och efterfrågekurvorna skärvarandra. har uttryckt saken på följande sätt: Ju bättre lönsarahetsutsikter desto raindre blir givetvis frågan om utbudets tillräcklighet, eftersom hög lönsamhet förföretagen relativt sett minskarbehovet av kapitaltillförsel utifrån, som det gör kapitalplaceringar i företagmer attraktiva. Problemet är att det just nu ter sig osäkert, om företagenslönsamhet blir sådan, att efterfråganoch utbud spontant möts pä en nivå, som motsvarar den önskvärdainvesterings- och expansionstakten. Påsamma sätt som det finns anledning attdiskutera åtgärder för att sänka företagenskapitalkostnader, så att de kan efterfråga kapital, ärdet motiverat att diskutera vad som kan görasför att öka attraktiviteten och kapaciteten för placeringar i aktier.''' *'betänkande bilaga 3, SOU 1978:13 s, 68. Prop.1980/81:39 57 2 Företagensefterfrågan pä riskkapital Företagens behov av kapital påverkas bådeav reala faktorer och av prisfaktorer, ökadproduktion och kapacitetsutbyggnad ökarden behövliga kapitalvolymen, medan höjda priser ökarde nominella belopp sora raåste bindas ilager, anläggningar, kundfordringar etc. Varjebedömning av det framtida kapitalbehovetmäste därför utgå från antaganden ora både den reala expansionstakten och den genomsnittligaprisstegringstakten. Ett växande kapitalbehov måste tillgodoses genom en ökning dels av det främmande kapitalet (lånekapitalet),dels av det egna kapitalet. Det egna kapitalet kan i sin tur, som redan nämnts, ökasantingen genom att internt genererade vinstmedel kvariiälls eller genom att nytt riskkapital tillförs genom nyemissioner. Det är mycket svårt att göraprognoser över hur företagens finansiering i ett längre perspektiv kommer att gestalta sig eftersomantalet osäkerhetsfaktorer är stort. Man kan tänka sig olika utvecklingsförloppmed helt olika mönster för hur företagenkomner att finansiera sin verksamhet. Mot denna bakgrund ärdet klart att varje försök till beräkning av företagens framtida efterfrågan på riskkapitalmåste få karaktär av räkneexempel. Genon att variera vissa av de antagandensora görs kan man dock genom dessa exenpelfå en viss uppfattning om grundläggande sanband och on storleksordningen av olikaeffekter. I bilaga 3 till kapitalmarknadsutredningens betänkande (SOU 1978:13 s. 55 ff) redovisas ett räkneexempel förindustrins (börsföretagen exklusive banker ocli investmentbolag) finansiering . I detta räkneexempelantas företagen kunna upprätthålla en vissgiven .soliditet medan nyemissionerna ärden restfaktor son bestäns i kalkylen. Siffermässigt ärexemplet överspelat, men en motsvarande 1980/81:39 58 kalkyl för är 1985 lätersig göra utan svårigheter. Framställningeni det följande ansluter nära till den som har getts i bilagan tillkapitalnarknadsutredningens betänkande. Kalkylen, som redovisas i tabell 4:2, bygger på följande förutsättningar: 1.Totala kapitalet (= balansoLislutningen) i börsföretagen växer nominellt . Den reala tillväxten i industriproduktionen antas bli ochinflationen (för perioden växte balansomslutningen med ). 2.Soliditeten ligger kvar nivå (23,) i alternativ lA, 2A och 3A. Soliditeten ökar till 1974 årsnivå (27,7 *) i alternativ IB, 2B och3B'. Härigenom kan storleken av det egnakapitalet bestämmas pä rad 3 och förändringen av eget kapital på rad 10. )I kapitalnarknadsutredningens kalkyl antas soliditetenligga kvar nivå. Prop.1980/81:39 59 3.Avkastningen pädet egna kapitalet efter skatt anges på rad12 '. Tre alternativ används; det låga genomsnittet föråren 1974-1978 = (lA och IR),raer "normala" värde = 7,5 ? ;, vilket också ungefärraotsvarar räntabiliteten under perioden1966-1976 (2A och 2R), samt genomsnittet för1970 och höga avkastning = (3A och 3B). Med givna antaganden kan nan betäkna vilket nettodriftsöverskott i procent av förädlingsvärdet( brut tov i;iKt minus kapi tal förs)itn ing ) son svarar mot varje räntabil itetsantayande. De nännda räntiib il itets-alternativen [lå , 7,5 *och motsvarar nettodri f ts-överskottsandelarpå , och , 4,Prisförändringen påvarulagret efter skatt kan beräknas som enviss andel av balansomslutningen, rad 6. 5.Utdelningen bestämsav storleken av det egna kapitalet och effekten av nyemissionerna, rad 7. 6.Uppskrivningsvinsterna pä anläggningstillgångar ignoreras i prognoserna, rad 9. 7,Nyemissionerna framkommer som en restpost, rad 8, 6 'Det här använda vinstmåttetbygger i)å synsättet att det beräknade resultatet definierar vad somfinns att disponera för utdelning och expansion. Dettasynsätt ligger till grund för finansanalytikers förenings rekommendationer och för Aktiv Placering AB:s här använda lönsamhets-beräkningar.För att erhålla ett nominellt räntabil itetsmått son beskriver Cörnögonhet.s förändringenund(?r en [leriod bör vid beräkningen av räntalj i I i teten hänsyn tas till förändringar ipriser på Jager och anläggningar. I de lieräkningar som tabell 4:2 grundas påhar prisförändringar på lagret beräknats separat (rad 6). o CN CTl ro .- . |- 'd' --' . I--I in CO I O CO ro r- o CO o CN| CT» ro T- [- VD CN ro in I "r CN 1- o T- o r-J :0 o Ul o o 13 .ii fö J d, (U 4-t o J; .- d QJ O 3 Prop.1980/81:39 61 I tabell 4:3 sammanfattas kalkylens resultat i fräga om hur den behövliganyemissionsvolymen påverkas av antagandena om soliditetoch räntabilitet efter skatt. Störst blir behovet av tillskott av eget kapital utifrån i alt. IB, därräntabiliteten ligger kvar på 1974-1978 årsnivå och soliditeten stiger till nivå.Det skulle då behövas nyemissioner av storleksordningen . (penningvärdeknappt ). On räntabilitetenefter skatt återgår till en mer "normal" nivå - genomsnittet för sista sora var - skulleny-eraissionsbehovet ligga på 4,6 - 6miljarder kr. beroende päsoliditetsantagande(. Lägstskulle det externa tillskottet av riskkapital bli med en räntabilitet i nivåmed genomsnittet för konjunkturtopparna , dvs. en jämförelsevismycket god avkastning på i genomsnitt efter skatt. Ensådan långsiktigt hög vinstnivå innebäratt företagen i stor utsträckning skulle klara ökningen av det egna kapitalet genom vinstnedplöjning. Trots detta skulle nyemissionsbehovet uppgåtill 1,8 och . i A-resp. B-alternativet. I fast penningvärde innebärdet nyemissioner av ungefär samma storleksordning somrekordnivån 1976 pä . Behovet avnyemibsioner i löpande priser år 198 5 (miljarder kr. ); ny-c-,-ii,s'=ion. ':bfthovet priser ange. '-, inom parentes ""-.Sol id i te t R ä n t a b i 1 i te t" efter skatt "- Alternativ A 2 3,2 * (=1978 ars nivä) ,( = 1974 .års nivå) Al tei.-nat iv 1 7,5 (4,7) 9,3 (5,9) (=1065-1969) (=1966-1976) 4,6 (2,9) 6,0 (3,8) (=1970 och 1974) .1,8 (1,1) .2,6 (1,6) Fn viktig iakttagelse ärntt även om räntabiliteten ligger på "normal" nivå komner debehövliga nyenissionerna för år 19il5 attvida över.stiga rekordnivå.Även nyenissio-nernas andel civ ökningen i ögetkafiital (rad 11 i tabell 4:2) IxOyser de stora krav som kommer att ställas påden exfrnu tillförseln av riskkapital för att soliditeten skall kunna upprä tthå.l lar,. Det böt -jter att mekaniska räkneexempel av detta slag inte pä något sätt kan belysa möjlighetenatt vid olika rän ta!.u 1 i tetsnivåer faktiskt fäen kapi tal t i 11 försel utifrån av sädanomfattning att expansionstakt och soliditetsnivå Prop.1980/81:39 63 skall kunna upprätthåli tis . Oc franriknade nyeni.ssionssif f-rorna uttrycker endast :-LL teoretiskt l>ehi3v av nyemissioner.Det är t.ex, orealistiskt att tänka sig att fcret. ?gGn vid det antagna lågran taiii 1 i te tr;al terna t i vet skall kunnaattrahera kapi ta), utifrån genoin nyepiissitmer av denangivna omfattningen, 7,5 - , i löpande priser. Vid beräkningarna avnyomiss iorisbehovet liar hän5:yn ojtagits till möjligheten att öka det redovisacic egna kapitalet genom uppskrivningav anläggningstillgångar vid fontlen ission, Å andra siilan gälleratt balansomslutningen hos börsföretagen har vuxit något snabbare än som rent mekaniskt skulle följa av realkapitalets tillväxt och inflation. Om .så skulle bli fallet även under I98ll-talet mäste - vid oförändradsoliditet - dot egna kapitalet växa fortare än vad förutsatts.Dessutom är det möjligt att antagandet om att tillskottet till detegna kapitalet från prisförändringen pä varuLjgret efter skatt, beräkn,=it som en viss andel av balansomslutningen, geren överskattning. Räkneexemplet kan i en modifieradform också användas för att belysa hursoliditetsutvecklingen skulle bli on företagensnyenissionsbehov inte kn täckas vid givna förutsättningar ifråga om expansionstakt och räntabilitet utan emi.-js ionsverksamheten antas liggakvar på en viss nivå. lyckas nyemittera för endast , i löpande priser år1985 (ca , priser),skulle soliditeten falla pä följande sätt. 1935, ndr kr, ' 1,5 1,5 1,5 skatt, % 5 7,5 10 Soliditet , % 15,8 18,8 22,5 Vid "normalvinstalternativet" sjunkersoliditeten således med ytterligare ca 4,5procentenheter till frän niväpå . Endast om räntabiliteten hållsuppe på den historiskt höga nivån,efter skatt, riskkapitalförsörjningen utan störrefall i soliditeten vid ett nyemissionstillskott om . On ökningstakten i balansonslutningenblir en annan än antagna påverkas givetvis nyeraissionsbehovet kraftigt. Itabell 4:5 visas först hur avvikelser i fråga om inflationstakten inverkar. En inflationstaktpå i stället förden antagna om - vilket ger en ökningstakti företagens balansomslutning med 15 %- ger i "normalvinstalter-nativet" större behov av nyemissioner i löpande priser. Begränsas i stället inflationstakten till , halveras nyemissionsbehovet. Räknati fasta priser blir effekterna mindre, raen fortfarande står det klart att efterfrågan på nytillskottav riskkapital är mycket känslig förvariationer i inflationstakten. Det börnaturligtvis noteras att de antagna räntabilitetsnivåerna inte fär samma innebördvid en inflationstakt om som vid eller . Tabell 4:5 Behovet av nyemissioner i löpande och fasta priser vidolika inflationsantaganden (miljarder kr.). priser inom parentes. Den reala tillväxten antas vara . och sol id itets' (enl. tab. 4:3) (4,2) 9,3 (5,9) (7,8) (3,4) 7,5 (4,7) (6,3) (2,1) 6,0 (3,8) (5,6) (1,6) 4,6 (2,9) (4,5) (0,7) 2,6 (1,6) (3,4) -0,1 (-0,7) 1,8 (1,1) (2,7) Om man i stället antaratt det är den reala expansionstakten somvarierar, påverkas behovet av nyemissioner på sätt som framgår av tabell 4:6. Genora att alternativen valts så att de ger samma totala ökning av kapitalet som i föregående tabellblir resultaten i löpande priser desamma, medan beräkningar till fast pris visar på en störrekänslighet vid avvikelser från mellanalternativet (realtillväxt). rabell 4;6 Behovet av nyemissioner i löpande och fasta priser är 1985 vid olika reala tillväxttakter (miljarder kr.). priser inom parentes. Inflationstakten antas vara8 %. Rän ta-\eal tillväxt bilitets- \ och sol idi te 13=-. alternativ \ (enl. tab. 4:3) \ IB lA 2B 2A 3B 3A 6,0 (3,8) 4,8 (3,0) 3,0 (1,9) 2,3 (1,4) 0,1 (0,6) -0,1 (-0,6) 9,3 (5,9) 7.5 (4,7) 6,0 (3,8) 4.6 (2,9) 2,6 (1,6) 1,8 (1,1) 14,5 (9.1) 11,8 (7,4) 10,4 (6,6) 8,4 (5,3) 6,4 (4,0) 5,0 (3,2) Ett Självklartsamband finns slutligen mellan expansionstakten och totalkapitalet (=balansomslutningen) och investeringsnivån.Om räntabilitet, soliditet,inflationstakt och även finanskvot (förhållandetmellan finansiellt och materiellt kapital) ärgivna, leder en ökad bruttoinvesteringskvot tillatt nyemissionsefterfrågan ökar. En ökad bruttoinvesteringskvot, som är nödvändig föratt industrisektorn skall expandera, leder till kraftigt ökad tillväxti det totala kapitalet och följaktligenockså i behovet av nyemitterat kapital.On företagen inte kan öka det egna kapitalet är deras enda handlingsalternativ att antingen sänka soliditeten eller sänka investeringsnivån. Att fortsätta att expandera genom sänkt soliditet som skett under 1960~ och 1970-talen är, sora tidigare nämnts, knappast raöjligt. Om inte företagen kan ökasitt egna kapital är risken stor att investeringarnaoch den industriella expansionen hämmas. 5 1980/81. Prop.1980/81:39 66 Ävenom det genomförda räkneexemplet inrynner nånga osäkra antaganden, torde det stå klart att en uthålligindustriell expansion förutsätter mycket stora tillskott av riskvilligt kapital.För att täcka detta behov enbart genom internt genererademedel skulle krävas en orealistiskt hög vinstnivåunder en följd av är. Slutsatsen blir därför att behovet av kapital utifrån genom nyemissioner kommer att bli stort. Det bör här också understrykas att en förutsättning för att företagenframgångsrikt skall kunna nyemitteraaktier på marknaden är att de kan uppfylla marknadens avkastningskrav.Marknadens anspråk pä förräntning bestäms bl.a. av vad alternativaplaceringar kan förväntas ge. Denna fråga behandlas i kap. 5. Prop.1980/81:39 67 5 UTBUDET AV RISKKAPITAL Son framgått av kap. 4kommer företagens behov av externtriskvilligt kapital att vara betydande . Även nyemissionernas andel av det egna kapitaletstillväxt behöver ökamarkant jämfört . Frågan är då om det är rimligt att räkna med att utbudet av riskvilligt kapital till börsföretagenskall kunna öka i takt raed efterfrågan, dvs. till en nivå som i "norraalvinstalternativet" ligger på ca . är 1985 i 1979 årspriser. En första fräga är om detfinns placerarkategorier som kan ställaett så stort sparande tillaktiemarknadens förfogande. Avgörande ärsedan om de verkligen kan väntas göra det, dvs. koraner de att finna villkoren för aktieplaceringar tillräckligt attraktiva i jämförelse med andra placeringsmöjligheter? Den sista frågan återkommer vitill längre fram i detta kapitel (avsnitt5.3). Vi har inte haft möjlighetatt i detta sammanhang göra bedömningar av de institutionella placerarnas kapacitetatt öka sitt bidrag till näringslivets försörjning med riskkapital. Sådana bedömningarhar pä senare tid gjorts av bl.a.kapitalmarknadsutredningen (SOU 1978:11, 13). Med hänsyn till inriktningen av vårt arbete i detta skede har det också varit naturligt föross att i första hand se till hushälls-sektorns förhällanden. 2 Hushållensutbud av riskkapital Bakom hushållenspotential för utbud av riskvilligt kapital på aktiemarknaden ligger i första hand deras nettosparande Prop.1980/81:39 68 (flödet). Emellertid kan också omplaceringar frånandra tillgångsslag till aktier spela en viktigroll (ändringar i stocken). Det årliga hushållssparandet har uppgåtttill . (ca 23miljarder kr.). Drygt hälften av detta belopp har utgjortsav realt nettosparande, främst köp av nyproducerade -snå- och fritidshus. Återstoden avdet totala nettosparandet (ca . enligt finansräkenskaperna) bestårav finansiellt sparande, dvs. placeringar i bank, obligationer, aktier, försäkringssparandem.m. (se tabell 5:1). Finansiellt sparande innebär att hushållen inte använder hela sin möjlighetatt köpa varor och tjänster. Det finansiella sparandet lämnar ett "ledigt" produktionsutrymme för nybildandet av realka-pital i någon annan sektor, t.ex. för investeringar i företagssektorn. Det finansiella och reala sparandet påverkar varandra bl,a, genom att hushållens reala sparande (t.ex. köp av småhus)finansieras genom nyutlåning från kreditmarknaden, vilket i sin tur minskar hushållens finansiella sparande. Medel förplaceringar i aktier kan i princip tas frånbåde sparande i reala tillgångar och finansiellt sparande. Av det ärliga finansiella sparandet har hushållen placerat en mycket liten del iaktier (börsaktier). Hushällssektorn har t.o.m. varit nettosäljare(jfr kap. 3). Det är emellertid tydligt attdet här finns en betydande potential för ett ökatutbud. Om av hushållensnettosparande är 1979 hade placerats i aktier,skulle tillskottet blivit av storleksordningen . (ger 2niljarder kr.). Son jämförelse kan nämnas att rekordåret för hushällens sparande i aktier, dåca . placerades i aktier, innebar att avnettosparandet placerades i aktier. , cn 1- vo m o a> to .- c , P,-! Ul 4.) Cu n :3 Ul 1 o t/l 14-1 Prop.1980/81:39 70 Hushällens utbudspotential på aktiemarknaden beror, åtminstone pånågot , även pä hushållens stock av kapital i form avfastigheter, bankmedel, obligationer m.n. Denna stock är mångdubbelt större än det ärliga nettosparandet. Marknadsvärdet av hushållenstillgångar uppgick till över900 miljarder kr. (se tabell 5:2). Av dessa tillgångar utgjordes . av börsaktierl' Om sä litet som av hushållens tillgångar skulle förasöver till börsaktier skulle det riskvilliga kapitalet öka med ca . Utslaget på t.ex. en femårsperiodskulle detta motsvara ett ökat utbud av nära . Hushållssektorn sora helhet kan dockinte rainska sina reala tillgångar nämnvärt. Försöker hushållen minska sitt fastighetsinnehav pressas prisernaned, såvida inte hushållen kan säljatill någon annan sektor (t.ex. stateneller kommunerna). Köp och försäljningar avnågon tillgång inom en sektor påverkar inte denna sektors kapacitet att erbjuda riskvilligt kapital.Hushållens olika tillgångar är alltsä inte i samma utsträckning rörliga och möjliga att transformera till aktier. Även om pålång sikt både realt kapital och finansiellt kapital kan omvandlasär det på kort sikt huvudsakligen i fråga om det finansiella kapitalet som detta alternativfinns. I viss utsträckning kan vidare enskilda hushåll belånafastigheterna för att göra finansiella placeringar. 1'Posten bestämsresidualt - sannolikt var det verkliga värdetmindre (jfr kap. 3), Prop.1980/81:39 71 Tabell 5:2 Hushällens tillgångar Miljarder Proc.andel Miljarder Proc.andel kr. av totala kr. Villafastigheter inkl. fritidshus och Ixistadsrätter 109 35 437 48 Hyresfastigheter 23 7 37 4 Jordbruksfastig heter 38 12 126 14 Aktier (noterade på A-listan) 16 5 30 3 Försäkrings ford ringar (liv-, pensions-, SPP, AMF m.m.) 27 9 67 7 kontanter 86 27 175 19 Obligationer n.m, 8 3 31 3 Fordringar (handelskrediter och övriga fordringar) Källa: .SNS Konjun Källor till SNS-materialet: Villa-,hyres- och jordbruksfastighetsvärdenagrundar sig pä fastighetstax-eringsstatistiken.Taxeringsvärdena har uppräknats med ledning av försäljningsstatistik, pä sä sätt har marknadspriserna erhållits. Värdenaför aktier, försäkringsfordringar,bankmedel, obligationer och ford-riniiar ärhämtade från finansräkenskaperna. Prop.1980/81:39 72 De finansiella tillgångarna- aktier, försäkringar, bankmedel, obligationer, fordringar m.m. - uppgick till . Om exempelvis av de finansiella tillgångarna omvandlades till börsaktier skulle det riskvilliga kapitalet öka med . Statistiken ger alltsåen bild av att ganska små förändringar i hushällens spar- och placeringsvanor skulle kunna gekraftiga utslag i utbudet påaktiemarknaden. Frågan är då i vilken raån det ärmöjligt att mobilisera den storapotential för placeringar sora hushållen har. Föratt bedöma detta är det av intresse att försöka klarlägga faktorerna bakom hushållens minskade placeringar i aktier under1970-talet. Hushållens val av sparform påverkas av bl.a. förväntad avkastning, riskvillighet, placeringsformenslikviditet och delbarhet m.m. I princip samna överväganden ligger bakom omfördelningar av hushållens tillgångar. Den låga lönsamhetenhos företagen har säkerligen bidragit till ett negativt intresse för aktieplaceringar. har alternativaplaceringar blivit allt mer attraktiva. Inflationen och beskattningssysteraethar gjort placeringar i fastigheter och andra realtillgångar särskiltgynnsamma.