prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — främja lärarnas fortbildning och, i mån av tillgång påmedel, anordna kurser för dem, svara för den omedelbara inspektionen av skolorna undernämndens inseende. Länsskolpsykologen har (§11) rätt atl delta i nämndensöverläggningar och (§ 16) skyldighet alt vara föredragande vid nämndenssammanträden. Tjänsten som länsskolpsykolog tillsätts av SÖ (§23). "Behörighet till tjänst som länsskolpsykolog har densom dels avlagt psykologexamen eller filosofie licenliatexeman i psykologieller pedagogik, dels fullgjort väl vistordad tjänstgöring antingen underminst som skolpsykolog eller under som skolpsykolog jämteminst som psykolog inom den psykiska barna- och ungdomsvården ellerannat område av belydelse för tjänstens utövande, dels har erfarenhet av frägorsom rör undervisningen främst inom det obligatoriska skolväsendet eller inomgymnasieskolan eller motsvarande äldre skolformer. Om särskilda skäl föreligga, må medgesökande befrielse från behörighetsvillkor som avses i första stycket. "(SFS 1972:59 §24.) 1980/81:107 198 I arbetsordning för länsskolnämnderna fastställd av SÖ den4 anges att länsskolpsykologer skall handlägga frågor av skolpsykologiskart, verka för bästa möjliga utveckling av länets skolpsykologresurser och engod elevvård inom länet, medverka i handläggningen av ärenden rörandespecialundervisning, särskild undervisning och stödundervisning saml frågorrörande särskolan och specialskolan, likaså i fortbildnings- ochinformationsarbete samt följa pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Verksamheten vid länsskolnämnderna har förändrats.Lagarbetet präglar allt mer nämndernas interna arbete. I direktiven till skoladminstralivakommittén (U 1978:17) framhålls att länsskolnämndernas verksamhet, mer äntidigare, bör koncentreras på pedagogiska frågor. Andra viktiga uppgifter bliratl stimulera, stödja och ge råd lill de enskilda kommunerna och att isamarbete med dessa medverka till löpande utvärdering av skolans verksamhet. Utvecklingen av nämndernas arbele har påbörjats i denriktning som angetts. Även länsskolpsykologernas uppgifter har förändrats. Enligt länsskolpsykologerna, andra befattningshavare vid länsskolnämndernaoch representanter för byrå S 6 på SÖ kan länsskolpsykologernas nuvarande uppgifterbeskrivas på följande sätt: Länsskolpsykologerna är i regel engagerade i personallagsfortbildningenoch skolledarutbildningen, speciellt i avsnill som rör relationer mellanmänniskor samt ledarskap. Vidare medverkar de i länsskolnämndernas reguljärakonferens- och fortbildningsverksamhet riktad till skolledare, lärare,elevvårdspersonal och annan skolans personal. Länsskolpsykologerna medverkar vid uppläggning,utvärdering och metodutveckling av försöks- och utvecklingsarbete inom skolan.De deltar oftast i projekt på såväl lokal som regional nivå. Denna medverkanhar accentuerats vid de länsskolnämnder som erhållit speciella anslag förlokalt utvecklingsarbete. Länsskolpsykologerna medverkar i av länsskolnämnd ochkommuner initierad utvärdering saml i den utveckling av utvärderingsmodellersom pågår vid flera länsskolnämnder. 1980/81:107 199 Rådgivning ochservice i elevvårdsfrågor Länsskolpsykologen har, genom rådandebehörighetsbestämmelser, erfarenhet av skolpsykologisk! fältarbete och ger rådlill skolpsykologer och andra beträffande detta. Vidare medverkarlänsskolpsykologen vid konfliktlösning mellan personal på enskilda skolor, därpersonalen önskar hjälp av någon utomstående, samt ger råd och upplysningartill elever, föräldrar och skolpersonal i frågor som gäller elevernasutveckling m.m. Det är vidare vanligt alt, vid den interna arbetsfördelningensom sker inom en länsskolnämnd, arbetsuppgifter som har atl göra med ANT-verksam-hel,handikappfrågor samt kontakter med Hem och länsavdelningläggs på länsskolpsykologen. Två gånger organiseras högskoleprov i varje länmed länsskolpsykologen som ansvarig. 2.4 överväganden och förslag Skolpsykologverksamheten är en relativt ny företeelse. År1949 anställdes de första heltidsanställda skolpsykologerna och hadesex av de större städerna egna skolpsykologer. fanns 640 kommunalaskolpsykologer. Av dessa var 228 heltidsanställda. Sammanlagt omfattarskolpsykologverksamheten 463 heltidstjänster. Antalet har ökat med 33 sedanseptember 1977. I 52 av landets kommuner saknas skolpsykolog helt. Både skolkommission och skolberedningvar angelägna om atl en skolpsykologorganisalion skulle byggas upp. Det hade bl.a.alt göra med den syn på barn med skolsvårigheler och på specialundervisning somvar förhärskande . Man ansåg då atl orsakerna tillelevernas skolsvårigheler främst fanns hos eleverna själva och alt man kundeförklara skolsvårigheler med handikapp hos den individuella eleven. För altkunna skapa en undervisning anpassad efter den enskilda elevens förutsättningaroch behov var det angeläget all man i skolan klassificerade och diagnostiseradesvårigheterna. Skolan behövde då hjälp med att differentiera eleverna lillolika typer av specialklasser. viktigt hjälpmedel för denna diagnos varpsykologisk test, framför allt intelligenstest. skolberednings förslag att elev, mot målsmansvilja, skulle kunna hänföras till specialundervisning underströk, enligtberedningens uppfattning, behovet av fackutbildad expertis. De motiv som låg till grund skolkommissionoch skolberedning, vad gäller inrättande av regionala psykologljänsler,är inte längre aktuella. kan man konstatera atl länsskolpsykologernanu har andra angelägna uppgifter, vilket framgår av redovisningen i del föregående. Prop.1980/81:107 200 Omarbetsuppgifterna förutsäller den kompetens som länsskolpsykologerna f. n. harkan däremot ifrågasättas. Fortbildningenutgör f. n. en mycket stor del av länsskolnämndernas verksamhet, ocksålänsskolpsykologernas. I första hand deltar länsskolpsykologen som expert pårelationsbehandling och ledarskapsutveckling samt är handledare förgruppledare, som själva har otillräcklig kunskap och erfarenhet inom dessaområden. De organisationsutvecklingsteorier som f.n. används bygger, i slorutsträckning, på kunskaper i psykologi, sociologi och andra besläktade ämnen. Iskolledarutbildningen är ocksä en eller flera skolinspektörer engagerade och personallagsfortbildningenupptar på de flesta nämnder fortbildningsavdelningarnas tid. Länsskolnämndernasengagemang i skolledarutbildning och personal-lagsfortbildning har medfört enavsevärd, mer eller mindre frivillig, omprioritering av nämndernas arbete. Uppgifternahar tillkommit ulan någon analys av konsekvenserna för andra arbetsuppgifter pålänsskolnämnderna. Vi förutsätter att skoladministrativa kommittén gör ensådan analys. Fortbildningav skolans personal är i huvudsak en angelägenhet. Kommunförbundetslänsavdelningar öch länsskolnämnderna samordnar fortbildningsinsatserna ilänet. ger dessutom service rörandelärarfortbildning för gymnasieskolan och för högstadium. Länsskolpsykologenmedverkar i fortbildning för kommunala skolpsykologer, delvis förskolkuratorer och i viss mån för skolhälsovårdsper-sonal. Även om fortbildningför s. k. elevvårdspersonal är en helt angelägenhet kan man intebortse från behovel av en viss samordning när del gäller den merayrkesspecifika delen av en sådan verksamhet. Det rör sig om små grupper, imindre kommuner enstaka personer. Länsskolnämndernas fortbildningsavdelningbör känna elt särskilt ansvar för dessa grupper. Fortbildningbidrar till att utveckla skolverksamheten mol fastställda mål och är en uppgiftsom berör all handläggarpersonal på länsskolnämnden. Försöks-och utvecklingsarbete är inte enbart en uppgift för länsskolpsykologen. Framförallt forlbildningskonsulenlerna har en intensiv kontakt med verksamheten påenskilda skolor och spelar en stor roll när det gäller handledning ochrådgivning för uppläggning, genomförande och utvärdering av pedagogisktutvecklingsarbete. Kunskaper om forskningsmetodik, metodutveckling,handledning och utvärdering är av avgörande belydelse vid uppläggning ochgenomförande av lokala och regionala projekt och länsskolpsykologens kompetensär därf'ör värdefull i det lagarbete som bör prägla länsskolnämndens insatseri dessa sammanhang. Utvecklingsarbetetär också en viklig och effektiv fortbildning. Prop.1980/81:107 20) angelägetatt större delen av ansvarel för försöks- och utvecklingsarbete flyttas fråncentrala och regionala myndigheter till lokal nivå. F.n. bedrivs inte pedagogiskt utvecklingsarbete i den omfattning som voreönskvärt. Vidare har den verksamhet som pågår i många fall brister både när detgäller planering, ledning och resultatspridning. Det måste vara en ständigsträvan att utveckla det pedagogiska försöksarbetel både när det gälleromfattning och kvalitet. Behovetav stöd och stimulans från cenirala och regionala myndigheter kvarstår, ocksånär ansvaret för olika verksamheter överförs till de enskilda kommunerna. Utvärderingär en jämförelse mellan hur det är och hur det borde vara. Den förutsätterplanering, insamling av information, bearbetning av denna samt presentation avutvärderingsresultaten och förslag till ätgärder. Utvärderingen av skolansverksamhet är bristfällig på alla nivåer. I en rapport från RRV "Skolöverstyrelsensutvärdering av skolverksamhet", etapp I, , anges rörande länsskolnämndernasutvärdering bl.a. följande: Länsskolnämndernahar i stor utsträckning haft renodlat administrativa uppgifter ianknytning till regional skolplanering, personalfrågor, statsbidrag ochbesvärsärenden. Länsskolnämndernas pedagogiska uppgifter har framför alltbestått i inspektionsverksamheten och fortbildning, dvs. kontrollerande ochinformerande funktioner. Någon egentlig utvärderingsverksamhet har mandäremot, med några få notabla undantag, inte bedrivit. RörandeSÖ:s utvärdering anges bl.a. atl: En systematisk utvärdering av SÖ:segen verksamhet saknas i stort sett. Ekonomisk och organisatoriskutvärdering är otillräcklig. SÖ har troligen tilldelat sig själv en allför passivroll gentemot den lokala nivån när det gäller utvärdering. Även stöd och hjälpbör kunna ges i mycket aktiv form utan att vara otillbörligt styrande. Utvärderingens organisation och samordning haruppenbara brister, vilket bl.a. medför svårigheter för den interna och externainformationsspridningen. Enligtriksdagens beslut rörande propositionen (1975/76:39) om skolans inre arbeteskall utvärdering bedrivas på central, regional och lokal nivå. Länsskolnämndernabör, enligt elevvårdskommitténs uppfattning, dels organisera en egensystematisk utvärdering, dels bistå kommunerna i länet med service för en lokalutvärdering. Elevvårdsfrågoromfattar olika delar av skolans verksamhet. I elevvårdskommitténs direktivframhålls all ansvaret för den elevvårdande verksamheten vilar på rektor ochvarje lärare, specielll klassföreståndaren. För att bringa klarhet i deorsaker som kan ligga bakom elevernas svårigheter, samt för att, i mån avbehov, planera och genomföra mera 1980/81:107 202 speciellaåtgärder, behöver skolledning och lärare hjälp av expertis inom skolhälsovård, skolpsykologi,skolkurativ verksamhet samt studie- och yrkesorientering. Dessa skolanssärskilda elevvårdsfunktionärer skall, i nära samband med varandra och medskolledare, lärare och övrig personal verka dels för att bevara och befordraelevernas fysiska och psykiska hälsa samt främja alla insatser som syftar tillelevernas optimala utveckling fysiskt, intellektuellt, emotionellt och socialt,dels verka för och genomföra de speciella insatser som behövs när problemredan uppstått. Även annan personal med utbildning för vissa specialområden, t.ex. fritidspedagoger, deltar i elevvårdsarbetet. Elevvårdsarbetetskaraktär av lagarbete med skolledares och lärares speciella ansvar betonassåledes starkt. Elevvårdsarbetet är inte en specia-lislfunktion och kan inteavskiljas från annan skolverksamhet. Det är snarare problemlösning ochutveckling i det dagliga arbetet och måste återfinnas i all verksamhet iskolan. Elevvårdskommitténvill framhålla vikten av atl denna syn på elevvård genomsyrar alla nivåer iskolväsendet. Elevvårdär därför en uppgift för all handläggarpersonal på nämnden och bör inteidentifieras med en specialistfunktion. Länsskolpsykologen är inle den endelämplige alt handlägga ärenden av denna karaktär, men har, som övrigabefattningshavare, kunskaper som är av betydelse för nämndens arbele medelevvård. Ienstaka fall förekommer del att länsskolpsykologer arbetar med enskildaelevvårdsfall. anser alt det ur såväl pedagogisk somprincipiell synpunkt är olämpligt att länsskolpsykologen utförskot-psykologuppgifter i enskilda kommuner. Skolpsykologverksamhetenhar byggts upp i flertalet kommuner. 52 kommuner har avstått från att anställaskolpsykologer, andra kommuner har avstått från att anställa skolkuratorer.Vilka överväganden som ligger bakom besluten har kommittén inle undersökt.Klart är emellertid alt de nämnda verksamheterna är kommunala angelägenhetersom självfallet också bör bli föremål för kommunala överväganden och beslut.Del finns enligt elevvårdskommitténs uppfattning inte längre skäl atl i länsskolnämndernasinstruktion speciellt ange att nämnden skall främja skolpsykologisk verksamhet,ej heller all sådana uppgifter skall åvila någon enskild befattningshavare. I länsskolnämndensuppgift att främja skolväsendels utveckling torde ingå all verksamhet ochsamtliga befattningshavare i skolan. GenomSIA-reformen har kommunerna fått ökade möjligheter att välja medel och metoderför förverkligande av de, genom centrala beslut fastställda, övergripandemålen för skolan. Det är en frihet som inle undantar centrala ochregionala myndigheter ansvar för att skolans övergripande mål uppnås. Detär uppenbart att särskilt landets mindre kommuner, I.ex. de 125 som har mindreän 15000 invånare i regel inle har resurser alt själva Prop.1980/81:107 203 utvecklametoder för utvärdering. Kommunerna eftertVågar också stöd och råd beträffandeförsöks- och utvecklingsarbete och fortbildning. Elevvårdskommillénförutsätter all länsskolnämnderna också fortsättningsvis har att ge kommunernaservice när del gäller fortbildning, både yrkesspecifik och allmän -metodutveckling ochutvecklingsarbete, såväl pedagogiskt som psyko-socialt och organisationsulvecklande-utvärdering, både pedagogisk, organisatorisk och ekonomisk. Föratl länsskolnämnderna skall kunna ge denna service krävs all del finns personalmed kunskaper i forskningsmetodik, metodutveckling, organisationsutvecklingoch fortbildning och därtill kunskap om och praktisk erfarenhet från skolan. Länsskolpsykologernahar en utbildning som i huvudsak svarar mot dessa krav. Det finns dock, molbakgrund av vad som har redovisats, inte längre några skäl att entjänst av delta slag skall förbehållas personal med psykologexamen. Elevvårdskommillénföreslår alt en tjänst vid varje länsskolnämnd reserveras för personal medsärskilda kunskaper och erfarenheler inom forskningsmetodik, metodutvecklingoch organisationsutveckling. För alt komma i fråga lill tjänsten bör dessulomfordras goda kunskaper och praktisk erfarenhet från skolverksamhet. 3.1Behovet av centralt planerings- och utvecklingsarbete inom elevvården Denprincipiella inställning till elevvårdsarbete, som kommittén tidigareredovisat, innebär att det inte är meningsfullt alt försöka avskilja planerings-och utvecklingsarbete inom elevvården från annal planerings- ochutvecklingsarbete inom skolan. Positiva förändringar av arbetssätt, undervisningsmetodik,personaltäthet, gruppstorlekar, kontakter mellan hem och skola etc. påverkararbetssituationen och arbetsmiljön för alla elever och medför att antalet barnmed skolsvårigheler minskar. Troligen kan generella insatser endast lill en deleliminera behovet av speciella insatser. Skolans organisation och verksamhetbör utvecklas så atl alla elevers behov kan tillgodoses, dvs. förebygga atlproblem och svårigheter uppstår. Samspelet mellan generella och speciellainsatser, som en sådan utveckling förutsäller, blir effektiv endast om det skermed utgångspunkt i kunskaper och erfarenheler från hela skolans verksamhet.Förändringar inom elt område kan ge effekter inom ell annal. SÖär ansvarig för del centrala försöks- och utvecklingsarbetet. I ingår en byrå för skolsociala frågor. Byrån är indelad i tresektioner: 1. för elevhälsovård, skolhygien, skolkurativ- ochstudiesocial verksamhet, 2. för skolpsykologisk verksamhet, 3. för studie- ochyrkesorientering. Prop.1980/81:107 204 Ibyråns uppgifter ingår bl.a. planering och utveckling av elevvårdens innehåll,metoder och organisation samt frågor om den särskilda elevvårdspersonalensutbildning, fortbildning och information, kontakter med elev- ochföräldraorganisationer, samarbete skola-barnavårdsnämnd-polis, studiesocialafrågor, skolpsykologisk verksamhet, studie- och yrkesorientering. Erfarenheteroch kunskaper inom de angivna områdena är alltså nu samlade på en speciellelevvårdsbyrå. Frågorna handläggs av befattningshavare med i huvudsakerfarenhet av och utbildning för specialistfunktioner inom elevvården. Enligtuppgift är byråns arbete otillfredslällande integrerat i övriga byråers arbete.Elevvårdsfrågor bör, enligl elevvårdskommitténs uppfattning, också på SÖbehandlas i sitt rätta sammanhang, dvs. i arbetet med utveckling ochuppföljning av skolverksamheten. Viden eventuell förändring av är det angeläget atl de uppgiftersom byrån för skolsociala frågor nu har återfinns i en ny organisation.Elevvårdskommittén vill särskilt framhålla vikten av all frågor rörandeutbildning, fortbildning och utveckling av yrkesroller för skolpsykologer,skolkuratorer, skolhälsovårdspersonal och SYO-personal beaktas. altbestämmelsen i förordningen (SFS 1965:741) med instruktion för länsskolnämnderna§ 3, "del åligger nämnden särskilt alt främja skolpsykologisk verksamhetvid skolorna", utgår, attbestämmelser i förordning med instruktion för länsskolnämnderna rörandelänsskolpsykologer § 11, § 16 och § 23 utgår, atllänsskolpsykologtjänsten omvandlas till en tjänst, som reserveras för sökandemed särskilda kunskaper och erfarenheter inom områdena forskningsmetodik,metodutveckling och organisationsutveckling samt med goda kunskaper om ochpraktisk erfarenhet från tjänstgöring i skolan samt atl bestämmelser härominförs i förordning med instruktion för länsskolnämnderna, attvid en omorganisation av SÖ de frågor som behandlas av byrån för skolsocialafrågor på ett naturligt sätt integreras i övrig verksamhet, framför allt iarbete med uppföljning och utveckling av skolverksamheten. 1980/81; 107 205 Sammanställning av remissyttranden över elevvårdskommitténspromemoria (PM 16/79:3) angående behovet av länsskolpsykologtjänsterna och avcentralt planerings-och utvecklingsarbete inom elevvården Efter remiss har yttranden över elevvårdskommitténs PM 161979-08-13 inkommit från följande instanser: , , , statskontoret,RRV, SAV, SAMN, CSN, SÖ, AMS, , länsskolnämnderna i samtliga län, kommitténom vuxenutbildning (, U 1978:04), in-tegrafionsutredningen(U 1978:07), omsorgskommittén (S1977:12), , , , , , SHIO-familJeföretagen samt Växjökommun. Följande remissinstanser tillstyrker elevvårdskommitténsförslag i sin helheV.socialstyrelsen, , statskontoret, RRV,länsskolnämnden i . , , LRF samt SHIO. Några remissinstanser, bl.a. RRV, /SR, TCO, länsskolnämndernai , och samt integrationsutredningen,föreslår att kommitténs förslag behandlas i det fortsatta utredningsarbetet beträffandeden statliga skoladministrationen. , ,och anser att behovet av länsskolpsykologtjänster måstebedömas utifrån länsskolnämndernas totala personalbehov och inte brytas ut ursitt sammanhang. Önskvärdheten av att det inom gruppen chefspersoner vidnämnderna också finns kompetens i elevvårdsfrågor understryks av länsskolnämndeni län. SCB ställer sig tvekande till användbarheten av detstatistiska material som kommittén haft tillgång till. iStockholms län menar att den undersökning, som kommittén stöder sig på, ärinaktuell. i önskar en bättre redovisning avkommitténs underlagsmaterial. menar att elevvårdskommitténsförslag behöver kompletteras innan den framtida skolpsykologiska verksamhetenkan utformas. 1980/81:107 206 påpekar att även vuxenutbildningen ärett angeläget område för den framlida elevvården. CSN påpekar att elevvårdspersonalen bör ges bättreförutsättningar för alt kunna informera eleverna om olika slags studiestöd.Därvid bör CSN:s och SÖ:s information samordnas pä etl rationellt sätt. 2.1 Synpunkter på utvärderingen av skolansverksamhet anser länsskolnämndernas nuvarandearbete med utvärderingsfrågor bristfälligt och att successiva utvärderingar börvara en utgångspunkt bl. a. för att förbättra svaga gruppersutbildningsmöjligheter. i framhåller att del ärangeläget att skolverksamheten kontinuerligt utvärderas. Därvid ärlänsskolpsykologernas medverkan värdefull. i betonar att det inom länsskolnämndenfinns behov av expertis med kompetens för utvärdering och utvecklingsarbete. 2.2 Synpunkter beträffande elevvårdenspersonalresurser SÖ framhåller att det för elevvårdsfrågorna krävs enkompetent bevakning från länsskolnämndernas sida. Det är viktigt alt dessa hartillgång lill personal med erfarenhet av skolans elevvårdande verksamhet. i påpekar att även storakommuner saknar särskilda skolpsykologtjänsler. Enligt bör varje kommunvara skyldig atl inrätta tjänster som skolspykolog och skolkurator. menar all eftersom kommunerna antingen haregna skolpsykologer eller kan köpa motsvarande tjänster hos en grannkommun bör länsskolpsykologorganisationenavvecklas helt. Förbundet avvisar därför förslaget atl ersätta nuvarandepsykologtjänst med en annan specialistfunktion. Beträffande kommitténs förslag att omvandla länsskolpsykologtjänsternatill tjänster för personal med särskilda kunskaper och ert'arenheter inomforskningsmetodik, metod- och organisationsutveckling går remissinstansernas åsiklerisär. Kommitténs förslag tillstyrks av 18 instanser, bl. a. länsskolnämnderna iUppsala, , , , , ochNorrbottens län saml TCO. Förslagel avstyrkes av 9 remissinstanser, nämligen länsskolnämndernai , , , , , och Jämtlandslän, omsorgskommittén samt RHS. Dessa remissinsianser anser atl det inom länsskolnämndernabör finnas en person med psykologexamen. SÄCO/SR anser all kommitténs förslagtill kompetenskrav är allför vagt formulerade. Prop.1980/81:107 207 2.3Synpunkter beträffande SÖ:s arbete med elevvårdsfrågorna SÖanser att det inte är möjligt att just nu ta ställning lill en enstaka byråsplacering inom verket eftersom är under utredning. Länsskolnämndeni anser atl kommilléns förslag om organisation av den skolsocialabyrån inom SÖ är svagt underbyggt. i län anser atlden kompetens som finns samlad i denna byrå bör överföras till del av SAKföreslagna stabsorganet. Prop.1980/81:107 208 Promemoria angående meritvärdering vid tillsättning avlärartjänster samt betyg i lärarutbildningen 1 Tjänstetillsättning inom det allmänna skolväsendet Dådet gäller lärartjänster inom det allmänna skolväsendet har grunderna förtjänstetillsättningar närmare preciserats i skolförordningen (sf) 17kap. 29§.Där sägs att som befordringsgrunder vid tillsättning av ordinarie tjänst somlärare gäller i följande ordning 1. undervisningsskicklighet ochnit, 2. kunskaper och färdigheter iämnen som hör till tjänsten eller på annan grund kan vara av betydelse vidtjänstens utövande samt 3. längden av väl vitsordadtjänstgöring. Mankan således konstatera att skickligheten skall väga tyngre än förtjänsten. Enliglsf 17 kap. 30 § skall SÖ meddela anvisningar för tillämpningen av 29 §.Anvisningarna skall i den mån delta är möjligt innehålla grunder förpoängmässig värdering av meriter. I sf17 kap. 31 S sägs alt ulöver de genom poäng värderade meriterna hänsyn skalltas till sådana meriter som inte kan poängmässigt värderas. Dessa meriterbrukar inofficiellt sammanfattas under benämningen fjärdebefordringsgrunden. 41 § sägs atl i fråga om befordringsgrunder vid tillsältning av icke-ordinarietjänst som lärare 29-31 §§ i princip skall lillämpas. Meritpoängenligl första befordringsgrunden tillgodoräknas för betyg i lärarskicklighel(motsvarande) i lärarutbildningen.