prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till alt konkurrensneutralitet i möjligaste mån börråda mellan förelag med för branschen normal ålderssammansättning påpersonalen bör vidare den nuvarandespridningen i ulfall för olika förelag minskas så att företag som tidigare fåll mest stöd fär någotmindre, och att förelag som lidigare fått minst slöd fär något mer. Som jag lidigare redovisat utgick äldrestödetunder genomsnittligt med av lönekostnaderna för destödberältigade förelagen. Jag beräknar att denna stödnivä för etlgenomsnittligt lekoförelag ulan importverksamhet svarar mot av detotala lönekostnaderna, inkl. sociala avgifter, för produktionspersonal. Med hänvisning lill vad jag nu anfört föreslår jag att äldrestödet under /82 skall utgå med . pertimme för normal veckoarbetstid för anställda i produktionsverksamhel iåldern , dock högst avföretagets totala lönekostnader för anställda i produktions-verksamhet. För förelag som beviljas dispens frånsysselsällningsvillkoret bör bidraget ulgå med högst . 1980/81:100 Bilaga 15 88 Som jag redan har framhållit måste en framlidaavveckling av del lillfälligtinförda äldrestödet ske med hänsynstagande till bl. a. det allmänna sysselsättningsläget. Del är vidare avbetydelse.för branschen all stödet trappasner successivt. Det är nu inte möjligt att göra någon närmare bedömning av konjunktursituationen för perioden1982/83- 1983/84. Etl riktmärke för planeringen av de statliga stödinsatsernaoch etl underlag för förelagens egen planering bör dock enligt min mening varaatt avvecklingen skall inledas /83. Planeringen bör ulgå ifrån att äldrestödet under budgetåret1982/83 skall uppgå lill högst 12%och under /84 lillhögst av de lotala lönekostnaderna för anställda iproduktionsverksamhel. Jag beräknar att kostnaden för äldrestödet med deförändringar jag här har förordatunder /82 kommer att uppgå till högst 320 milj. kr. Det förbättrade konjunkturiäget under budgetåret.1979/80 har medfört atl volymenberedskapsarbeten har kunnat minska betydligt, eller till ca 7,7milj. sysselsältningsdagar mot ca 11,1 milj. /79 och ca 8,4 milj. /78. En mindre del avnedgången förklaras av all deindustriella beredskapsarbetena övergick till den . En stor del av beredskapsarbetena har inriktats päatl sysselsätta arbetslösa ungdomaroch andra nytilllrädande pä arbetsmarknaden vilka har särskilda svårigheier att få arbele. Antaletpersoner sysselsatta i beredskapsarbete var ca 34000 underbudgetåret. Under föregående budgetår var antalet ca 52000. Under vintern1979-1980 sysselsattes som mest30207 ungdomar i beredskapsarbeten. Härav var 13472 under . Arbeten har anordnats hos statligaoch kommunala myndigheter, men ocksåi viss utsträckning hos organisationer och enskilda förelag. Genom regeringens proposition (1979/80: 145) omålgärder för att främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan har ansvarel för de yngsta ungdomarnas situation efter förskjutitsfrån arbetsmarknadsverket till skolan.De nya utbildningsmöjligheterna inom gymnasieskolans ram gör att behovet avberedskapsarbeten för de yngsta ungdomarna minskar. Som påpekades i propositionen kan det dock visasig nödvändigt all för en begränsadgrupp 16-17-åringar även i fortsättningen utnyttja beredskapsarbeten. AMS har i enlighet härmed genomdispenser medgivit alt i dessa åldrar ca 500 ungdomar med bl. a. socialaproblem har beretts beredskapsarbete.För ungdomar kommer utvecklingen på arbetsmarknaden att vara avgörande för behovel avberedskapsarbeten. Även för dessa ärdel väsentligt atl noga pröva möjlighelerna till arbete på öppna marknadeneller utbildning innan beredskapsarbete aktualiseras. hadesåledes ca 7000 ungdomar beredskapsarbete och delta Prop.1980/81:100 Bilaga 15 89 antal kommer troligen attsäsongsmässigt växa något . har anvisats 2050 milj. kr.för beredskapsarbeten. Därav harberäknats elt medelsbehov av 250 milj. kr. för del s. k. äldrestödet lill lekoindustrin. Härigenom beräknas 4,5milj. sysselsältningsdagar kunna genomföras som beredskapsarbete. Dengenomsnittliga dagsverkskostnadenhar beräknats lill . I likhet med vad som har beräknats bör enligt min uppfattning medel påstatsbudgeten för /82 beräknas efter behovel under ett normaltär med relativt godakonjunklurförhållanden. Detla förutsätter alt regeringen liksom tidigare får disponera en finansfullmakt för denhändelse atl arbelsmark-nadsutvecklingen skulle motivera ytterligare ålgärder.Jag förordar alt medelsbehovet för beredskapsarbeten därför beräknas lill 1 800milj. Detta motsvarar 4,5 milj.dagsverken med en genomsnittlig dagsverkskoslnad på . Beredskapsarbetenpå vägar bör fä bedrivas i en omfattning som motsvarar en upparbetad kostnad av högst 300 milj. kr. I enlighetmed min lidigare redovisningföreslår jag vidare all 320 milj. kr. anslås under delprogrammet för s. k.äldrestöd. Det sammanlagda medelsbehovel under delprogrammet Beredskapsarbeten skulle således uppgå till 2 120 milj. kr. Inom ramen för detta delprogram får AMS lägga ulbeställningar av förnödenheter som behövs i slallig verksamhet hos industriföretagsom har varslat om nedläggning ellerstörre driftinskränkning om de anställda inte kan beredas sysselsättning påannat säll. Härigenom kan sysselsättningen för begränsad tid upprätthållas inometl förelag för atl bereda rådrum för omplacering av personalen. För innevarande budgetår har anvisats 10 milj.kr. Jagförordar all anslagsposten förs upp med oförändrat belopp 10 milj. kr. Bidragen inom della delprogram utgår främsl lill offentlig projektering av sådana anläggnings- och husbyggnadsarbelen somkan ulföras för att motverka arbetslöshet. Under /80 har, som AMS anfört,detaljplaneringsbidrag beviljats för kommunala byggnads- och anläggningsarbetenlill en total projekteringskostnadav 36,8 milj. kr. avseende projekt med en total byggnads- och anläggningskostnad av ca 610 milj. kr.Härtill kommer bl. a. beslut omprojeklering av bostadshus och förbättring av boendemiljöer till en total projekteringskostnad av 4,6 milj. kr.och en bidragskostnad av 2,5 milj. kr. Enligl beslut av med anledning avregeringens proposition (prop.1980/81:20 bil. 11, AU 1980/81:56, rskr 1980/81:11) om besparingar 1980/81:100 Bilaga 15 90 istatsverksamheten, m.m. kommer efter den inle längre detaljplaneringsbidrag för projeklering inombostadssektorn atl utgå. Detta innebären minskal medelsbehov under budgetåret1981/82 med 4 milj. kr. /80 anvisades totalt 40 milj. kr. Utfallet under budgetåret blev 45,8 milj. kr.Skillnaden mellan anvisat belopp och ulfall beror på all reservationen lagils ianspråk. För innevarande budgetär har 40 milj. kr.anvisats för detaljplaneringsbidrag.Jag förordar alt anslagsposten för /82 beräknas till 36 milj. kr. Frågan om de skilda investeringsfondernasadministration las upp av AMS.Styrelsen anser all fonderna nu tillgodoser andra intressen än dem AMS har till uppgift atl bevaka och alt etl återupprättande av fondernas ursprungliga roll är motiverad med hänsyn till del stora behovet av medel islabiliseringspoliliken och med hänsyn till fondernas roll inom regionalpolitiken.Om investeringsfonderna även i forlsältningen skall ha karaktären av ett allmänt investeringssfimulerande medel börman av rationalitelsskäl enligtstyrelsen pröva frågan om överföring av fondernas administration tillannan myndighet. För egen del anser jag, mot bakgrund av vad jaglidigare anfört, atl dessa frågorbör behandlas av den utredning som jag lidigare har aviserat för översynav arbetsmarknadsverket. För innevarandebudgetår har AMS bemyndigats alt på oförändrade villkor besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket. Jag förordar alt AMS även förnästa budgetår fär bemyndigande attpå oförändrade villkor avskriva lånefordringar. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovel föranslaget Sysselsättningsskapandeålgärder lill . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslär alt 1. godkännade av mig förordade förändringarna av bestämmelser na för tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom lekoindustrin, 2. medge atl regeringen fårbemyndiga AMS atl under /82besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar jagangivit i det föregäende, 3. lill Sysselsättningsskapandeåtgärder för /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 91 Kontant stöd vid arbetslöshet 1979/80Utgift I 100483000 1980/81Anslag 1333 800000 1981/82 Förslag 1522527000 Frän anslaget bestrids utgifter för programmel Kontantslöd vid arbetslöshet. 1 programmet ingår delprogrammen Ersättning tillarbetslöshetskassor, Omslällningsbidrag och Kontant arbetsmarknadsstöd. Delprogrammet Ersättning till arbetslöshetskassor avserverksamhet enligl lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring (ändrad senast1979: 385). De erkända arbetslöshetskassorna fär genom .MS statsbidrag för delav utbetalade ersättningar och förvaltningskostnader. Kassor med särskilt sloraersältningsutbetalningar och otillräckliga ekonomiska resurser kan genomsärskilt bidrag få nödvändiga förstärkningar. Från delprogrammet bekostas ävensärskilda utbetalningar till medlemmar i fiskares erkändaarbetslöshetskassa som följd av internationella överenskommelser omfängslbegränsning. Delprogrammet Omställningbidrag avserarbelslöshetshjälp för äldre arbetslösa vilket lidigare lämnades somomställningsbidrag enligl arbetsmarknadskungörelsen. Några nya sådana bidragutgår inte. Delprogrammet Kontant arbetsmarknadsstöd avserverksamhet enligt lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd (ändrad : 386). Stödet utgör ellkomplement till arbetslöshetsförsäkringen och ger ekonomiskt stöd för vissagrupper av nytillkomna pä arbetsmarknaden saml lill arbetslösa som inte äranslutna lill arbetslöshetsförsäkringen. Till erkänd arbetslöshetskassa utgår grundbidrag,progressivbidrag och förvaltningsbidrag. A contoutbetalningar görs av AMS vidvissa bestämda tidpunkter samt när särskilda skäl föreligger vid annantidpunkt. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 92 beräknasför kalenderår och utbetalas i efterskott. Medelsbehovet för /82bestäms således dels av storleken på bidraget verksamhetsåret den Ijanuari-den 31 december 1981 exkl. de a contoutbetalningar som sker undertiden den I januari-den 30 juni 1981, dels de a contoutbetalningar som skerunder tiden den 1 januari- . Medelsbehovet kommer således attbaseras på utvecklingen under såväl som 1982. Avgörande förkostnadsberäkningen är del genomsnittliga antalet ersätlningsdagar perkassamedlem och är. Under en följd av är har medlemsantalet iarbetslöshetsförsäkringen ökat med ca 100 000 . varökningen dock bara ca 60000 medlemmar. Uppskattningsvis kommer ökningen underde närmaste åren atl ligga runt 70000. Medelsbehovet för /82 bördärför enligt AMS grundas pä etl medlemsantal av 3 200000. Den genomsnittligt tillförsäkrade dagpenningen var denI januari . Enligt arbetslöshetskassorna uppgår överförsäkrings- ochpensionsavdraget lill i genomsnitt av den tillförsäkrade ersättningen.Ersättningsbeloppet har inle höjts då två nya dagpenningklasser,190 och , infördes. fastställdes den lägsta dagpenningklassentill . Med hänvisning till tidigare framställningar avArbeslöshetskassornas samorganisation samt den allmänna pris- ochlöneutvecklingen föreslår AMS en omprövning av dagpenningens ersättningsbelopp.Samtidigt föreslås en höjning av grundbidraget från . Antalet ersättningsdagar per medlem och år har underkalenderåren 1975-1979 varit 3,2, 2,9, 2,8, 3,7 och 3,6. harantalet ersätlningsdagar legal på en nivå av 3,8-3,6. AMS har mol bakgrund avdetla räknat medelsbehovel för /82 på permedlem och är. Den genomsnittligt tillförsäkrade dagpenningen har anlagils bli210 kr. Anslagsbehovet skulle därmed uppgå lill I 383 milj. kr. Medelsbehovel och fördelningen av kostnaderna framgårav följande tabell (kr. Statens kostnad för grundbidragel 335 466 700 Progressivbidrag 1016535040 Förvaltningsbidrag 24960000 Särskilt slöd. inkl. ersättning på grund av internalionella överens kommelser om fångstbegränsningar 1000000 Genom den successiva avvecklingen avomslällningsbidragel hade antalet personer med sådant bidrag minskal lill 33 inovember 1979. För /82 beräknar AMS all omställningsbidragenskall kosta . 1980/81:100 Bilaga15 93 Antalet personer som erhöll kontantarbetsmarknadsstöd var 101776 jämfört med 101 593 för är 1978. Antaletstöddagar sjönk dock något jämfört med eller från 4,75milj. dagar lill 4,54 milj. dagar. Av de personer som erhöllkontant arbetsmarknadsstöd var kvinnor och var . AMSberäkningar av medelsbehovel under /82 för kontant arbetsmarknadsstödbaseras på en höjning av ersättningsbeloppet med . per dag och4,75 milj. ersättningsdagar. Statens utgiflsandel - en tredjedel avtotalkostnaden - beräknar AMS lill 121,1 milj. kr. Ersättningen frän arbetslöshetskassorna höjdes senastden då två nya dagpenningklasser om 190 och . Samfidigl höjdes grundbidraget lill arbetslöshetskassorna och delkontanta arbetsmarknadsstödet frän . Arbetslöshetskassornas samorganisalion har i skrivelse idecember 1979 begärt atl tre nya dagpenningklasser - 200, 210 och . -införs i arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. den . Därefter harorganisationen i skrivelse begärt alt ylterligare endagpenningklass på . För atl minskabelastningen pä budgetsaldot föreslär samorganisationen vidare allfinansieringen av en höjning skulle kunna ske genom ell slörre uttag fränarbetslöshelsfonden. AMS har för sin del också föreslagil en uppjustering avdagpenningklasserna, samt att del kontanta arbetsmarknadsstödet höjs med . Ersättningen från arbetslöshetskassorna bör, såvittmöjligt, följa den allmänna löneutvecklingen. Med hänsyn härtill finner jag nuen höjning av dagersättningen motiverad. Jag kommer att föreläggaregeringen förslag om alt i särskild proposition föreslå alt två nyadagpenningklasser om 200 och . införs i försäkringen fr. o. m. den Iapril 1981. Däremot är jag inle beredd all biträda AMS förslag lill en höjningav del kontanta arbetsmarknadsstödet. 1 fråga om finansieringen av ersättningentill arbetslöshetskassorna kommer jag som jag har anfört att senareunder återkomma till regeringen med förslag lill vissa förändringarav anslagskonslruklionen och reglerna för fondering av medlen för bl. För /82 beräknar jag med hänsyn lill attjag kommer atl föreslå regeringen tvä nya dagpenningklasser iarbetslöshetsförsäkringen, kostnaderna för ersättning lillarbetslöshetskassorna till 2053 milj. kr. varav 1 406 milj. kr. finansierasöver statsbudgeten och 647 milj. kr. Med slöd av AMS anlagande om 4,75 milj.ersätlningsdagar beräknar jag kostnaderna för del kontanta arbetsmarknadsstödettill 321 milj. 1980/81:100 Bilaga 15 94 en tredjedel, 107 milj. kr. lasöver statsbudgeten medan resten belastar arbetslöshelsfonden. Jag hemställeralt regeringen föreslår att lill Kontant stöd vid arbetslöshet /82 anvisa etl förslagsanslag av I . 1979/80Utgift 71542000 1980/81Anslag 79912000 1981/82Förslag 86378000 Från anslagetbestrids utgifter för programmel Totalförsvarsverksamhet. 1 programmet ingår delprogrammen Försvars- och beredskapsplaneringsamt Vapenfria tjänsteplikfiga. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Beräknad ändring Försvars- och beredskapsplanering Vapenfria tjänstepliktiga Förvaltningskostnader 5 100000 51 130000 15312000 5 350000 60062000 14 500000 + 2 260000 + 17 203000 + 1 135000 + 200000 +4 566000 + 1700000 Delprogrammet Försvars- och beredskapsplaneringomfattar planering dels av hur landels arbetskraft skall utnyttjas underberedskaps- och krigstillstånd, dels av arbetsmarknadsverketskrigsorganisation saml statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer som ärengagerade i utbildning av personalför arbete i krigstid inom totalförsvarets civila delar. Delprogrammet Vapenfria tjänstepliktiga omfattarutbildning, redovisning och registrering av värnpliktiga som har fålllillslåhd all fullgöra vapenfri tjänst.Utbildningen syftar lill alt de vapenfria skall kunna fullgöra en för samhället betydelsefull tjänst inomtotalförsvaret. Redovisning och registreringav de vapenfria görs av AMS som också bestämmer vilken Ijänsl de skall fullgöra och när. Delprogrammetbelastas av kostnader för ekonomiskaoch sociala förmåner ål vapenfria Ijänsteplikliga saml ersätt- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 95 ningarför vissa utbildningskostnader m. m. till kommuner, organisationer ochaffärsdrivande verk som tilldelas vapenfria Ijänsteplikliga. Inom ramen för del ekonomiska försvarelslångsiktsplan har en programplan förAMS försvarsplanering fastställts /81 - 1984/85. Den personalbehovssludie för hela det ekonomiskaförsvaret som tidigare färdigställts har integrerats i en mera omfattandeöversyn av totalförsvarets personalbehovoch de regler som styr personalplaneringen inom totalförsvaret. Denna ÖB/ AMS-utredning har bl. a. redovisatsi ekonomiska försvarels långsiktsplanering. Personalplanläggning och uppskovshantering förnäringslivets företag har under budgetåret överförts helt lill länsarbetsnämnderna även vad avser beslutsprocessen. Antalet personalplanlagdaföretag uppgick under /80 lill I 470 mol 1 260 åretinnan. Under /80 har tillsammans ca 52000män, i huvudsak 35-45-åringar som senast skall lämnavärnplikten eller tills vidare ställs till länsarbetsnämndernas disposition fördelats till övriga delar av försvaret. Hela fördelningen har på försökdelegerats lill länsarbetsnämnderna. Antalet överföringar frånförsvarsmakten, ca 42000 män, kommer /81 att utökas med ca 11 000 genom alt s.k.merbehovsutbildade överförs lill dencivila delen av totalförsvaret. Dentotala 47-åringsfördelningen kommer därmed all omfatta 53000 män. AMS anser alt det med hänsyn tillkostnadsutvecklingen inte är möjligt altför /81 vidmakthålla den frivilliga försvarsverksamhe-len på oförändrad utbildningsnivå. Enligt enutredning som gjorts inom AMSangående totalförsvarets personalbehov vid beredskap och i krig föreliggerdessutom stora brister inom bl. a. transporter och jordbruket. Inle heller har repelitionsutbildningen kunnatgenomföras i erforderlig utsträckning. För atl efter handnä de beräknade målen för krigsarbetsmarknadens behov och för att kunna genomföra erforderiig repetitionsutbildning,föreslår AMS alt statsbidraget förfrivilligförsvarel för /82 räknas upp lill 7610000 kr.varav . avser kostnader för ökad repetilionsutbildning och . För vapenfri verksamheten anslogs budgetåret1979/80 medel för 600000 utbildningsdagarför vapenfria Ijänsteplikliga. Dessa har utnyttjats dels för grundutbildning avde I 900 vapenfria som inkallals under budgetåret saml för repetilionsutbildning av 750 vapenfria, delsför alt slutföra tidigare påbörjade utbildningar. För innevarande budgetårdisponerar AMS medel 1980/81:100 Bilaga15 96 motsvarande650000 utbildningsdagar vilket medger inkallande av 2 100 vapenfria tillgrundutbildning och 800 lill repetilionsutbildning. har istort sett uppnåtts jämvikt mellan antal utbildningsplatser ochtillströmningen av vapenfria frän vapenfrinämnden. .\tt väntetiden vidinkallelse till grundutbildning trots detla är beror dels pä atlhandläggningen kräver viss lid, dels på atl kallelse sker elt halvt år före detatl utbildningen påbörjas. AMS uppskattar all ökningen av antalet vapenfria somföljd av den nya vapenfrilagen frän kommer att kräva ett tillskott pä50000 utbildningsdagar . För budgetärel 1981/82beräknar AMS att behovel av Ijänstgöringsdagar kommer alt uppgå till 700000vilkel skulle medge grundutbildning av 2 300 vapenfria och atl 800 kan kallasin lill repetilionsutbildning. Medelsbehovet för vapenfriverksamheten, inkl. AMS ochulbildnings-anordnarnas kostnader,för utbildning och administration om 4,2milj. kr., beräknar styrelsen till 77,3 milj. kr. I detla belopp ingår enberäknad kostnad av 1,5 milj. kr. för flyttning av Bagartorpsförläggningen. Chefen för har lidigare denna daganmält bl. a. programplaner för det ekonomiska försvaret och därvid redovisatsin syn pä den programplan för Arbetskraft som AMS lagt fram. Jag ansluter migtill hans ställningstaganden och beräknar medelsbehovet för /82enligt följande. Statsbidraget till de frivilligaförsvarsorganisationerna uppgår för innevarande budgetår lill 5,35 milj. kr.För /82 beräknar jag en ökning av statsbidraget till 5,55 milj.kr. för alt medge en nödvändig ökning av repetitionsutbildningen. Sedan den nya vapenfrilagsliftningen trädde i kraft denI , har andelen beviljade ansökningar om vapenfri tjänst ökatbetydligt. För att möta den ökade tillströmningen av vapenfria Ijänsteplikligahar även antalet utbildningsdagar ökats väsenlligt under de senastebudgetåren. För innevarande budgetår uppgår antalet utbildningsdagar lill650000. Väntetiderna för inkallelse lill grundutbildningen har därigenomkunnat reduceras och AMS har f. n. ingen egentlig kö av vapenfriaijänsteplikliga som väntar på inkallelse. Då utbildningen av de vapenfriaIjänsteplikliga nu har nått en volym som i huvudsak motsvarar tillströmningenkan jag f.n. inte biträda AMS förslag om en ökning av antalet utbildningsdagartill 700000 utan förordar elt i förhållande lill innevarande budgetåroförändrat antal dagar. Jag beräknar anslaget till AMS vapenfri verksamhet lill64,6 milj. kr., varav 3,0 milj. kr. för ersättning till utbildningsanordnare. Med hänvisning till sammanställningen i det föregåendeberäknar jag det lotala medelsbehovel under anslaget till . Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Totalförsvarsverksamhet för budgetärel 1981/82anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 15 97 B 6. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids arbetsmarknadsverketsutgifter för anskaffning av utruslningsföremål med etl inköpspris överstigande10000 kr. och med en beräknad livslängd av . Ävenengångsanskaffningar kan göras med medel från delta anslag; genom omedelbaravskrivning belastas avnämaren därvid direkt med hela kostnaden. Annanutrustning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Investeringsobjekten utgörs till största delen avmaskinutrustning för beredskapsarbetenoch inventarier för arbetsförmedlingarna. Ulruslningskapitalels omfattning saml anskaffningunder budgetåren 1980/81 -1981/82framgår av följande sammanställning. Utrustningens värde efter avskrivningar samt anskaffningar (1000-talkr.) Den överfördes de industriellaberedskapsarbetena och kontorsarbelscentralernalill . AMS behov av medel för anskaffning av utrustning för beredskapsarbeten avser därför ifortsättningen endast arbeten av traditionellt slag. Totalt behövs 0,5 milj. kr. för atl förnyabehovet av främst mindre entreprenadmaskinerför AMS egenregiverksamhel. Med hänsyn lill de 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga15 98 stramabudgetdirektiv som gäller har AMS sökt begränsa sitt medelsbehov genom leasingav utrustning bl. a. personalvagnar. För /82 beräknas ersättningsanskaffningske av nio tjänslebilar (0,45 milj. Behov föreligger ocksä av ny- ochersättningsanskaffning av televäxlar (68 st) och snabbtelefonanläggningar (15st). Huvuddelen av dessa anläggningar har samband med nyanskaffning av lokaler(3,85 milj. För att erhålla en rationell kundmottagning vidarbetsförmedlingen erfordras cenlralregister ur vilka erforderligapersonuppgifter snabbi kan tas fram. AMS har för detla ändamål påbörjatutrustning av arbetsförmedlingen med s. k. korlautomater, vilka uppfyller högtställda krav på snabb och effektiv hantering. Medelsbehovel för dennautrustning inkl. kösystem beräknas lill 1,1 milj. kr. För övrigakontorsinventarier erfordras 0,3 milj. kr. Till Anskaffning av utrustning har innevarande budgetåranvisats 4,07 milj. kr. som lill siörsta delen har lagils i anspråk förinförande ay maskinell liddataulruslning vid länsarbetsnämnder,arbetsförmedlingar och regionkontor saml för anskaffande av maskiner för defortsatta restaurerings- och underhällsarbetena vid . För /82 har AMS begärt 6,2 milj. kr.Dessa medel är i huvudsak avsedda för telefonväxlar ochsnabbtelefonanläggningar i samband med förhyrning av nyaarbetsförmedlingslokaler (3,85 milj. samt för anskaffning av s.k.korlautomater till arbetsförmedlingarna (1,1 milj.