prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — a. av dollarkursens uppgång under de senastemånaderna räknar jag med att priset på råolja och oljeprodukter under 1981kommer att ligga över genomsnittsnivån . Jag har då utgått frånatt råoljepriserna stiger med högst någon dollar från . Deinflationsdrivande effekterna av ökade oljepriser för den svenska ekonomin harminskat genom att energiposterna i konsumentprisindex ej inräknas i löneavta- 1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 39 lensprisklausul och genom de nya regler som gäller för uppräkning av bl. bedömning skulle den privata konsumtionen minska med 3/. Enligt min mening finns det anledning att räkna med en något störreminskning eller ca 1 1/. Jag har då tagit hänsyn lill den relativt kraftiganedgång i detaljhandelsförsäljningen som kunnat registreras under årets förstamånader och till atl en försämring av läget på arbetsmarknaden brukar leda tillett högt sparande. Mot den bakgrunden förefaller det mindre sannolikt att enminskning av de disponibla inkomsterna skulle leda till ett såbegränsat fall i den privata konsumfionen som förutsatt. Enviss dämpning av den offentliga konsumtionens ökningslakt ägde rum underQolåret. Denna fortsätter och ligger främst på den statligakonsumtionen. Ifinansplanen beräknades den kommunala konsumtionen öka . Vid dennabedömning logs hänsyn lill alt den kommunala konsum-. tionen sannolikt skullepåverkas av den reduktion av statens bidrag till kommunernasom konkretiserades i den kommunalekonomiska propositionen (prop. 1980/81:116). Utgiftstaktenligger som jag tidigare anfört, klart högre än vad som är långsiktigt möjligt.Den är dock mindre än ökningslalen som var respektive 4,2 och4,(exkl. beredskapsarbeten i regi). Dentotala konsumtionen torde minska svagt, eller med 1/, 1981. Investeringsutvecklingentorde bli påtagligt svag. Detta gäller även näringslivets investeringar.Enligt tolkning av den investeringsenkät somindustriföretagen besvarade skulleindustriinvesteringarna falla med . Företagens återhållsamhet tordebetingas av att de bedömer sig ha tillräcklig kapacitet i förhållande till deninternationella efterfrågan som kan förutses. besvaradesemellertid då företagen möjligen inte lill fullo haft möjlighetatt ta hänsyn till effekterna av vare sig Ivåårsavtalel eller regeringensekonomiska handlingsprogram som presenterats. Jag har emellertid ejansett mig böra göra någon avvikande bedömning av investeringsutvecklingen iförhållande till konjunkturinstilulet. Denpåtagliga försiktighet som företagen iakttar när del gäller all gardera sig motriskerna för en alltför stor lageruppbyggnad innebär att det också ärrealistiskt att räkna med en viss lagerminskning. Omslaget från en relativbetydande lageruppbyggnad innebär en försvagning av efterfrågansom motsvarar ca 1 1/av BNP. Totalt sell väntas därmed den inhemskaefterfrågan falla . Antaletpåbörjade lägenheter torde bli något lägre än . De åtgärder somtidigare vidtagits, bl.a. högre räntesubventioner i nyproduktion och s. k.produktionskostnadsbelåning för flerbostadshus beräknas Prop.1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 40 medföra att antalet nya lägenheter i flerbostadshus hållspå oförändrad nivån medan en viss minskning av nyproduktionen av småhus sker.Den framlagda energipropositionen innebär ett fortsatt stöd till ombyggnadsverksamhelen.Med hänsyn tagen lill de åtgärder som chefen för senaredenna dag kommer att föreslå finns det anledning räkna med något högrebostadsinvesteringar än konjunklurinslilutet gjort. Den lågainhemska eflerfrågenivån medför självfallet att även importen dämpas. Denvolymmässiga nedgången av importen kan beräknas till 5 a . Härav svararminskningen av oljeimporten för ungefär hälften. Det är enmarkant minskning av oljeimporten som beräknas äga rum . Den totalaförbrukningen av petroleumprodukter bedöms sjunka med . Detta berorsjälvfallet dels på den allmänt låga aktiviteten men också på de prishöjningarpå oljeprodukter som skelt som en följd av dels den internationellaprisuppgången, dels de energipolitiskt motiverade prishöjningarna. För denslutliga konsumenten har oljeprodukternas relativa pris sedan början av 1979stigit . Det lägre behovet av lageruppbyggnad bidrar därutöver fillatt minska efterfrågan och importbehovet. Effekterna på bytesbalansen av den minskade oljeimportenär betydande. Skulle vi ha behållit fjolårels importnivå hade detta 1981 ökatimport-oljenotan med . Trots denförhållandevis låga exportökningen kommer den reala utrikesbalansen därmed atlförbättras motsvarande av BNP. Till följd av oljeprishöjningarna och denhögre dollarkursen försämras bytesförhållandet även . Likväl förbättrashandelsbalansen med ca . Transfereringsnettot försämras å andrasidan kraftigt främst beroende på att räntekostnaderna netto ökar med över 3 miljarderkr. Den totala bytesbalansen förbättras därför endast obetydligt, från ettunderskott på . Det ärförst sedan den internationella efterfrågan tagit fart på nytt somförutsättningar finns att mera påtagligt förbättra det svenska sysselsättningsläget.För 1981 gäller all den tolala produktionen torde ligga kvar på en oförändradnivä. Under loppet av året sker emellertid en viss produktionsökning. Detligger i sakens natur atl del är utomordenligl svårt all beräkna effekternahärav på arbetsmarknaden. Enligt de överslagskalkyler som gjorts skulleefterfrågan efter arbetskraft sjunka med ungefär 30000-40000 personer. Därtillkommer elt nytillskott på arbetsmarknaden om ca 25000 personer. För att möta delförsämrade arbetsmarknadsläget har chefen för delsföreslagit en serie ålgärder i propositionen om arbetsmarknadspolitikensframtida inriktning (prop. 1980/81:126), dels föreslår cheferna förarbetsmarknads- resp. bostadsdepartementen ytterligare ålgärder senare dennadag. 1980/81:150 Bilagal Reviderad flnansplan 41 Undersenare år har den reviderade nationalbudgeten innehållit en utblick bortom detinnevarande året. har emellertid bedömningen gjorts mera översiktlig ochbegränsats till att omfatta . detta är dels den storaosäkerhet som präglar bedömningen av det internationella skeendet, bl.a. vadavser ränteutvecklingen med ty åtföljande konsekvenser, dels att den utvecklingsom långtidsbudgeten visar kan komma att kräva ytterligare successivabesparingsinsatser. Ett löneavtal föreligger emellertid vilket gervissa hållpunkter för bedömningen av della år. Den gjorda bedömningen skalldock inte ses som en prognos utan som en överslagskalkyl över en utveckling somkan realiseras under vissa förutsättningar. Jaghar redan understrukit den betydande osäkerhet som råder vad gäller deninternationella konjunkturen. Den bedömning som ligger till grund för den bild av1982 som här återges utgår från att en förstärkning av reallönerna inomOECD-området sker när inflationen successivt mattas lill följd av atteffekterna av de gångna årens oljeprisstegringar klingar av saml av den stramapenningpolitiken. Att konjunkturavmatlningen nu inle tycks bli så kraftig som1975 samt att företagens finansiella ställning är starkare medför attinvesteringarna kan väntas bidra lill tillväxten. En förstärkningav den slutliga efterfrågan leder också till ett ökal behov av lageruppbyggnadi industriländerna. Dé här angivna faktorerna skulle kunna leda till attBNP-tillväxten på nytt tar fart under loppet av 1982 så atl tillväxten iOECD-länderna skulle kunna uppgå till drygt 2,. Ettsådanl uppsving för också med sig en ökning av handeln mellan länderna. Envärldshandelstillväxt på 3 ä synes sannolik vid en produktionsökning av denangivna storleken. En viktig fråga är vad somkommer att hända med oljepriserna och oljetillgången. Med hänsyn tagen till enförsiktig konjunkturålerhämtning samt den goda lagersituationen iindustrivärlden bör några dramatiska oljeprishöjningar ej vara att vänta. Härhar förutsatts en ökning av de reala oljepriserna på på årsbasis från börjanav 1982. Några drastiska nedskärningar av utbudet av olja har ej förutsattsske. Ävenövriga råvaror väntas stiga i pris , realt. De bearbetadeindustrivarorna har bedömts komma att stiga med i nominella termer. Den internationellautvecklingen kan dock myckel väl bli svagare. Ett sådant mer ogynnsamt förloppkan länkas innehålla en fortsatt hög inflationstakt i sommöts med en restriktiv penningpolitik. Detta driver upp räntorna, vilkel i sintur tvingar de västeuropeiska länderna att svara med en hög räntenivå och enrestriktiv politik som dämpar tillväxten. Detta skulle kunna medföra enväsentligt lägre tillväxt i första hand i med negativaåterverkningar på de svenska exportmöjligheterna. 4 1980/81. 1980/81:150 Bilagal Reviderad flnansplan 42 Tillgrund för den redovisade kalkylen har lagts en bedömning som skulle kunna medgeen världshandelstillväxt på 3 å , vilket ger förutsättningar för en ökningav den svenska exporten. Huruvida detta blir möjligt eller ej bestäms av densvenska kostnadsutvecklingen. Genom tvåårsavtalet kan vårrelativa konkurrensposition uppskattas. beräknas avtalet ge entimkoslnadsökning på under förutsältning att löneglidningen ligger påsamma nivå som . Vid en viss ökning av produktiviteten skullearbetskraftskostnaden per producerad enhet öka långsammare. Detta bör medföraen förbättring av vårt relativa kostnadsläge. Företagen skulle kunna förstärkasitt vinst-läge i viss utsträckning och ändå höja priserna på industrivaror 3%långsammare än konkurrenterna. En sådan prispolitik skulle medföra marknadsandelsvinsterredan 1982, så atl exporten skulle kunna öka . Ävengentemot importvarorna stärks de svenska varornas konkurrenskraft under deangivna förutsättningarna. Vid en ökning av den inhemska efterfrågan med ca1,skulle importen öka med . Utrikeshandelssektorns bidrag tillBNP-fillväxten skulle därmed uppgå till . Enlöneutveckling enligt avtalet och den anlagna internationella prisstegringenger möjlighel alt hålla inflationstakten vid den i avtalet förutsatta gränsenom under loppet av året. under /83 som jag förutnämnt kommer till en del att direkl påverka hushållens inkomster. Detta innebäratt de realt disponibla inkomsterna faller någol. Den privata konsumtionen harbedömts följa inkomsterna och minska med 0,. Besparingarna leder till alläven statens egen konsumtion faller i volym. Denkommunala konsumtionen har antagits öka . Som chefen förbudgetdepartementet senare denna dag anför kommer regeringen atl återkomma medförslag till ytteriigare åtgärder om det inför höstens budgetarbete i kommuneroch landstingskommuner finns tecken på att volymökningen blir större. Förde offentliga invesleringarna gäller att de statliga investeringarna beräknasfalla någol, medan de kommunala torde förbli i stort sett oförändrade. Trotsde besparingar som görs på statsutgifterna blir budgetunderskottel fortfarandebelydande 1982. Åtgärder som innebär att de likviditetsskapande effekterna avdet höga budgetsaldot motverkas blir sannolikt nödvändiga. Betydande kravkommer att ställas på kreditpolitiken. Bostadsinvesteringarnasvolym styrs i stor utsträckning av igångsättningen . De tordebli ungefär oförändrade 1982. Såväl antalet ingängsatta lägenheter somombyggnadsverksamheten beräknas dock öka något. Förnäringslivets del är det rimligt att förvänta sig att investeringarna ökar somen följd av att den internationella efterfrågan och det relativa Prop.1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 43 I takt med atl kapacitetsutnytljandet ökar bör företagensinvesteringsbenägenhet bli större. En bidragande orsak blir del förbättradevinstläget. Ökningenav exporten saml en viss ökning av den inhemska efterfrågan leder till enBNP-fillväxt på knappl (tabell 5). Produktionsökningenkommer inte att leda till en förbättring av arbetsmarknadslägeteftersom den till en början kan ske genom etl ökat utnyttjande av den personalsom redan finns i företagen. Erfarenheterna från tidigare konjunkturuppgångarvisar att ökningarna av produktionen per arbetad timme kan bli belydande. Genomden här förutsatta låga kostnadsökningen och påbörjade utbyggnaden avproduklionskapacileten skulle förutsättningar dock föreligga för en långsiktigthögre sysselsättning. Betydandekrav kommer att ställas på den ekonomiska politiken alt motverka de tendensertill alltför kraftig likviditetsökning i ekonomin som budgetunderskottet ger.Det är av stor vikt atl förhindra en likviditetsökning som äventyrar den pris-och kostnadsutveckling som tvåårsavtalet ger förutsättningar att uppnå. Med den reala utvecklingsom här angivits samt med den förutsatta prisoch löneutvecklingen skulle enviss förbättring av handelsbalansen komma till stånd i reala termer. Genom allde svenska företagen anlas öka priserna i lägre grad än konkurrentländerna skerdock ingen förbättring i löpande priser. Eftersom vidare räntekostnader för värutlandsupplåning stiger torde bytesbalansunderskottet knappast förbättras utanligga kring . Den förbättring av det ekonomiska läget som härbedömts inträffa ger således ingen omedelbar förstärkning av denyttre balansen. Bl.a. leder de investeringsökningar som antagits ske och somökar vår långsiktiga exportkapacitet temporärt till stigande import. Kalkylernavisar att arbetet med att förbättra balansen i ekonomin kräver betydandeinsatser och uppoffringar under en följd av år. Prop.1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 44 Tabell 5 Försörjningsbalans 1982 Import avvaror och tjänster 4 Privat konsumtion -0.5 Export av varor och tjänster 6 ' Förändring i procent av föregäende års BNP. 4 Närmare ställningstagande till 1980 årslångtidsutredning' långtidsutredning (LU 80) publicerades i december1980 och har därefter varit föremål för remissbehandling. Ulredningen behandlari första hand den ekonomiska utvecklingen i ett perspektiv ochjag skall i det följande kortfattat redogöra för dess analyser. LU 80har sett det som en huvuduppgift alt ange en väg till balans i den svenskaekonomin. I detta syfte har utredningen utarbetat ett scenario för denekonomiska utvecklingen, där våra balansbrister successivt minskar och det blirmöjligt att uppnå de cenirala målen för den ekonomiska politiken. Dettascenario är utredningens hiivudaliernaiiv I. Svårigheterna att uppnå en sådan utveckling är emellertidmycket stora. Som jag lidigare framhållit har utvecklingen under 1970-laletpräglats av flera djupt liggande problem. Utredningen har mot denna bakgrundfunnit det angeläget atl också analysera en utveckling där de nuvarande tendensernai den svenska ekonomin i stort sett består. Delta görs i huvudalternativ 2 sombyggts upp kring del grundläggande antagandet atl det endasi i marginellutsträckning går att ändra den nuvarande utvecklingen. De två huvudalternativen är uppbyggda kring gemensamma förutsättningarbeträffande den internationella utvecklingen och utvecklingen avarbetskraftsutbudet i . ' En utföriig redogörelse för långtidsutredningensanalyser och remissinstansernas synpunkter ges i bilaga 1.2 Prop.1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 45 LU:s alternativ 1 präglas av kravet på förbättring i vårexterna balans. Genom höjd konkurrenskraft och lönsamhet i industrin förutsesdet bli möjligt att stärka dess ställning på exportmarknaderna och att i vissutsträckning återta de marknadsdelar som förlorats . En annanviktig grundförutsättning är atl de restriktioner på ekonomins ul-budssida somgjort sig påminda hävs. Enligt dengrundläggande målsättningen för utvecklingen i alternativet minskasbylesbalansunderskottet successivt för att detta år utgöra ca 2%av BNP. Härigenom möjliggörs en fullständig avveckling av underskottet framemot slutet av . För att uppnå detta krävs inte enbart att de ovannämnda marknadsvinsterna realiseras utan ocksä att oljeberoendet kraftigtminskas. Denproduktionsökning som detta förutsätter kräver en ökning av såväl investeringarsom produktivitelstillväxl. Under de angivna betingelserna bedöms en ekonomisktillväxt i storleksordningen 2,5%perår 1979-1985 vara möjlig. Kraven påinvesteringsuppgång och bylesbalansförbättring intecknar emellertid nära noghela produktionsulrymmet och måste resultera i en kraftig neddragning avökningen av såväl privat som offentlig konsumtion. Den offentliga konsumtionenskulle öka med bara 0,och den privata med0.6% . Denstatliga konsumtionen som 1974-1979 ökade med 2,beräknas nu minskamed 0,. För den kommunala konsumtionen blir trendbrottet ännu meradrastiskt. Del utrymme som står till förfogande under perioden 1979-1985motsvarar en åriig ökning på 1,, vilket skall jämföras med ökningen4,. Om hänsyn tas till den utveckling somredan ägt rum sjunker den möjliga ökningstakten för kommunalkonsumlionslillväxl till 1,1980-1985. Alternativ2 beskriver en utvecklingsväg för svensk ekonomi där de centrala trögheterna påekonomins utbudssida förutsätts kvarstå och där den inhemska konsumtionenfortsätter att expandera enligl ungefär samma mönster som förut. Konsekvensernahärav blir en utveckling som i långa stycken påminner om den som ägde rum under1970-lalets senare hälft. Utgångslägels kraftiga obalans förvärras och på grundav ett stagnerande näringsliv kan den fulla sysselsättningen inteupprätthållas. Förstatens del har i alternativ 2 förutsatts en oförändrad konsumfions-volym. Denkommunala konsumtionen fortsätter däremot att växa snabbt. En viss uppbromsningav tillväxten förefaller emellertid f. n. ske och med anledning härav harökningslakten salts till 3,. Erfarenheternaunder 1970-talel har visat all den återhållsamhet på lönesidan som ligger ialternativ 1 knappast kan realiseras i ett klimat med en expansiv offentligefterfrågepolitik. Därför har i alternativ 2 förutsatts Prop.1980/81:150 Bilagal Reviderad flnansplan 46 all löntagarna inte kommer alt acceptera en försämring ireallönen. Löneökningarna kommer alt pressa ned vinsterna. En del avkostnadshöjningen kan förväntas slå igenom i höjda produktpriser med stiganderelativpriser som följd. Den ogynsamma prisutvecklingen beräknas leda lill atlden konkurrensutsatta delen av näringslivet ånyo tappar marknadsandelar bådepå exportmarknaderna och här hemma. Trots en förutsatt tillväxt ivärldshandelns volym på i genomsnitt beräknas den svenska exportenväxa med endast 2,. Den relativt höga konsumtionstillväxten och oförmånligaprisutvecklingen driver upp imporlefterfrågan. Den totala importen av varoroch tjänster antas växa med i genomsnitt 3,1979-1985, vilket är enmycket kraftig ökning i förhållande lill BNP-tillväxten. Den angivna utvecklingen medför att bytesbalansen kraftigtförsämras. Bytesbalansunderskottet växer från . 1979 till ca59 miljarder kr. Mätt som procentuell andel av BNP i löpande priserbetyder detta att underskottet stiger från av BNP 1979 till 1985.Skuldstocken, som uppgick till av BNP, beräknas öka till av BNP1985. Utredningen framhåller att det torde kunna starkt ifrågasättas om ensådan utveckling av den utrikes skuldsättningen kan äga rum utan begränsningari den ekonomisk-politiska handlingsfriheten och kraftigt försämradelånevillkor. Den försvagade konkurrenssituationen och vinstutvecklingenväntas begränsa incitamenten till nyinvesteringar. De totala invesleringarnaanges öka med endast . BNP-ökningen har beräknats lill 1,perår under 1979-1985. Vid en sådan utveckling skulle det enligt LU:s kalkylerinte längre bli möjligt att upprätthålla den fulla sysselsättningen. Antaletarbetslösa 1985 har i detta fall beräknats uppgå till drygt 100000 utöver dennormala friktionsarbetslösheten. Detta är liktydigt med en arbetslöshet på4,. LU redovisar också tre sidoallernaliv för den ekonomiskautvecklingen . De två första - allernaliv 3 och 4 - ärkänslighetsanalyser i vilka en återgång mot balans i svensk ekonomi enligtalternativ 1 försvåras på grund av inre respektive yttre störningar. Ialternativ 3 utgörs dessa störningar av trögheter på ekonomins utbudssida. Ialternativ 4 består de av en ny oljeprischock i kombinalion med en försämradinternationell tillväxt. Alternativ 5, slutligen, påvisar svårigheterna attvända utvecklingen mot ekonomisk balans vid en snabb offentlig tillväxt. Analysen i alternativ 3 påvisar vikten av att de centralaulbudsbegräns-ningarna i svensk ekonomi undanröjs. Om inte detta sker går -trots i övrigt gynnsamma förutsättningar - både bylesbalansförbättringen ochden fulla sysselsättningen förlorade. Alternativ 4 visar hur en väg tillbaka 1980/81:150 Bilagal Reviderad flnansplan 47 mot balans kan spolieras av en ny drastisk oljeprischock.Alternativet klargör därmed också att den relativt kraftiga nedskärningen iinhemsk konsumfionstillväxt, som i alternativ 1 angivits som en nödvändig förutsättningför återgång till extern balans, ingalunda är tilltagen i överkant. Tvärtomframstår den som olillräcklig om de yttre förutsättningarna för den ekonomiskautvecklingen blir mindre gynnsamma än i allernaliv I. Analysen av alternativ 5 visar att utvecklingenunder de där angivna omständigheterna i allt väsentligt drivs in i en bana somliknar alternativ 2. 4.2 Remissinstanserna och föredragandens ställningstagande Jag övergår till all sammanfatta remissinstansernashuvudsakliga ståndpunkter. I anslutning härtill skall jag också redovisa minaegna ställningstaganden. Låt migförst konstatera att så gott som alla remissinstanser i allt väsentligtansluter sig till LU:s beskrivning av den ekonomiska problembildens bakgrundoch karaktär. Även om () har en avvikande uppfattning omorsakerna till 1970-talels svaga internationella tillväxt konstaterar den attdet är tveklöst att ekonomi befinner sig i en utveckling med snabbtväxande balansbrister, stigande inflation, sjunkande investeringar och stagnerandetillväxt. () fastslår för sin del att den nuframlagda långtidsutredningen på ett i många avseenden förtjänstfullt sättbelyser den svenska ekonomins utvecklingsmöjligheter. () säger sig också dela LU:s grundläggande synsätt på vår ekonomi. Fullmäktigei konstaterar att det inte torde råda någon tvekan om att denallmänna problembeskrivning som ges inför den kommande femårsperioden ärkorrekt. Centralorganisationen /SR understryker att de invändningar someventuellt kan riktas mot enskildheter i de presenterade kalkylerna inte pånågot avgörande sätt förändrar utredningens problembeskrivning. () anser att utredningens främsta värde ligger iatt den i ett sammanhang formulerar den i breda kretsar redan accepteradebilden av det ekonomiska läget. Även debåda kommunförbunden tycks i stort dela den allmänna uppfattning, som jag ovanredovisat. () understryker att ekonomi i dagpräglas av obalans saml att en balanserad utveckling med stadigproduktionstillväxt och låg inflationstakt är en förutsättning för attlandstingen skall kunna tillgodose behoven inom sitt verksamhetsfält.Styrelsen för anser också att lägesbeskrivningen av densvenska ekonomin i sina huvuddrag är riktig och menar därför också att en avhuvuduppgifterna för den ekonomiska politiken måste vara att reducera vårtbytesbalansunderskott. Styrelsen ifrågasätter emellertid delvis LU:s analys avde bakomliggande orsakerna och menar att den snabba offentligakonsumtionstillväxten tilldelats en allt Prop.1980/81:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 48 för framträdande roll i förklaringen av balansbristernas uppkomst.Däremot menar slyrelsen all en begränsning av den totala inhemska konsumtionsutvecklingenär elt nödvändigt - om än ingalunda tillräckligt - villkor för atl åter få enbalanserad ekonomisk utveckling i . Från denovan redovisade och tämligen samstämmiga uppfattningen som även andraremissinstanser mer eller mindre uttalat anslutit sig lill. avvikerTjänstemännens centralorganisation (TCO). TCO:s syn på LU:s analyser kansammanfattas med följande citat. "TCO delar ... varken LU:s syn på orsakernaeller de slutsatser LU drar av erfarenheterna av 1970-talets ekonomiskautveckling. TCO delar heller inte LU:s syn på hur den ekonomiska balansen skallåterskapas". För egendel kan jag i stort instämma i den bakgrunds- och lägesbeskrivning som ges avlångtidsutredningen. Dess analys understryker del självklara förhållandet attnuvarande trender måste brytas om vi skall kunna nå balans i ekonomin. LU visarockså alt dessa trender inte kan ses som ell resultat av olyckligatillfälligheter.