prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — omutbildning för uppdrag i u-land m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås all den u-landsulbildning som bedrivits vid Sandöskolani kommun reformeras och byggs ut genom all huvuddelen av denspråkutbildning som styrelsen för internalionell utveckling (SIDA) bedriveroch ulbildningen av den nya fredskåren förläggs till Sandöskolan. SIDAsspråkundervisning vid kursgården Lövudden i avvecklas. Vapenfriatjänstepliktiga föreslås kunna fullgöra en del av sin tjänstgöringsskyldigheti form av u-landsutbildning. Även tjänstgöring i u-land som fredskårsdeltagare,volontär e.d. får tillgodoräknas som fullgjord del av grundutbildningen. 1 1980/81. prop.1980/81:117 2 Lagom ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs alt 27 § I mom. värnpliktslagen (1941:967)'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse "De värnpliktigas utbildningstid. Värnpliklsutbildningen utgöres av grundutbildning och repetilionsutbildning.Repelitionsutbildningen kan utgöras av krigsförbandsövningar, särskildaövningar, fackövningar, särskilda fackövningar och mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning till militärbefattning vid armén, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategoriG eller F minst 220 och , 2. menig kategori Eminst 290 och eller, i särskilt kvalificerad befallning, minst325 och , 3. gruppbefälminst 290 och , 4. plutonsbefälminst 325 och eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst395 och , 5. kompanibefälsamma lid som för plutonsbefäl saml ytteriigare . Värnpliktig, som uttagits för utbildning lill militärbefattning vid flottan, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategoriG minst 285 och , 2. menig kategori Fminst 325 och , 3. menig kategori Eminst 415 och , 4. gmppbefäl minst325 och , 5. plulonsbefälminst 415 och eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens-eller sjöingenjörsexamen, minst 325 och , 6. kompanibefälsamma tid som för plutonsbefäl samt . Värnpliktig,som uttagits för utbildning till militär befattning vid kustartilleriet, skallfullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225 och , 2. gruppbefälminst 290 och , 3. plutonsbefälminst 380 och eller, i stabstjänstbefalt-ning, minst 320 ochhögst , 4. kompanibefälsamma lid som för plulonsbefäl saml yllerligare . Värnpliktig, som uttagils för utbildning till militärbefattning vid flygvapnet, skall fullgöra gmndutbildning som omfattar för 1. menig kategori G eller F minst 225 och , 2. menig kategori Eminst 325 och , 3. gruppbefälminst 325 och eller, i särskild befattning i underhålls- ellerunderrättelsetjänst, minst 260 och . ' Lagen omtryckt 1969:378. Senaste lydelse 1980:349. 1980/81:117 3 4. plulonsbefälminst 335 och , 5. kompanibefälsamma lid som för plulonsbefäl saml . Värnpliktig, som uttagits för utbildning lill civilmilitärbefallning, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1, apotekare minst200 och , 2, läkare minst200 och , 3, läkarassistentminst 230 och , 4, personalvårdsassislenlminst 320 och , 5, tekniker vidarmén och kustartilleriet minst 320 och , 6, systemteknikervid flygvapnet minst 340 och . 7, meteorologminst 340 och . Värnpliktig,som uttagits till handräckningsljänst, skall fullgöra grundutbildning somomfattar vid 1. armén minst 220och , 2. flottan minst285 och , 3. kustartillerietminst 220 och . 4. flygvapnetminst 310 och . B. Värnpliktigskall fullgöra högst fem krigsförbandsövningar. Krigsförbandsövning skall vid armén och marinen omfalta för värnplik fig i befallning för 1. menig högst 21eller, i befattning för menig på stamstridsfartyg vid flottan eller i särskiltkvalificerad befattning för menig, , 2. gmppbefäl högst25 eller, i befallning för gruppbefäl på stamstridsfartyg vid flottan, högst32 dagar, 3. plutons- ellerkompanibefäl . Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfalta förvärnpliktig i befattning för 1. menig högst 15dagar, 2. gmppbefäl högst15 eller, i särskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- ellerkompanibefäl . Förvärnpliktig vid flottan i befattning för menig på sådanl hjälpfartyg som delkrävs speciella åtgärder för atl rusta får krigsförbandsövningen utsträckas attomfatta . För värnpliktig vid flottan i befattning som menig radiosignalisteller, på stamstridsfartyg, i annan kvalificerad befattning, liksom förvärnpliktig i befattning för menig på sådant stamstridsfartyg som det krävsspeciella åtgärder för atl rusta får krigsförbandsövningen utsträckas till allomfatta . För värnpliktig i befattning som kompanichef eller kompanikvarlermäs-lareeller i motsvarande befattning eller med uppgift som materielredogö-rare kanliden för krigsförbandsövningen utsträckas till atl omfatta högst två dagarutöver den tid den värnpliktige eljest skall tjänstgöra. Tiden för en krigsförbandsövning får tagas i anspråk fören fackövning. En krigsförbandsövning för värnpliktig i befattning på stamstridsfartygvid flottan får uppdelas i högst fyra delövningar. C. Värnpliktigi befattning för plutons- eller kompanibefäl samt värn pliktig i särskilt kvalificerad befattning för menig eller gruppbefäl kan åläggas att fullgöra högst fem särskilda övningar. Särskild övningskall omfatta vid armén och marinen samt vidflygvapnet. Värnpliktig, som vid förband skall fullgöra uppgift av särskildbetydelse 1980/81:117 4 för genomförande av förbandels mobilisering eller som är krigsplaceradvid förband, vars mobilisering är avsedd att kunna genomföras än som gäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kanåläggas att fullgöra högst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt högst åttadagar. Tiden för särskild övning får tagas i anspråk för särskildfackövning. Vid flygvapnet får särskild övning uppdelas i två delövningar, omden värnpliktige medger det. Värnpliktig som uttagits för utbildning enligt 6 § kanefter egen ansökan antagas för bistånds- och katastrofutbildning. Den som antagitsför sådan utbildning skall fullgöra grundutbildning under minst 335 och högst360 dagar samt repetitionsutbildning under minst 90 och . Repetitionsut-bUdningenkan fördelas i omgångar över hela värnpliktstiden. Denna lag träder i kraft den . För den somhar antagits lill bistånds- och kataslrofutbildning före lagens ikraftträdandegäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1966:413) omvapenfri tjänst dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §' Vapenfri Ijänstepliktig skall fullgöra tjänst iverksamhet, som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig.Tjänstgöringen skall ske hos statlig, eller landsfingskommunalmyndighet eller hos förening eller stiftelse som regeringen bestämmer. Den som har antagits tdl bistånds- ochkatastrofutbildning får fullgöra vapenfri tjänst i sådan utbddning. ' Senaste lydelse 1978:524. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fårmedge att vapenfri tjänstepliktig, som har tjänstgjort i biståndsarbete utomlands,skall tillgodoräkna den tjänstgöringen som fullgjord del av grundutbildningenligt denna lag. Denna lag träder i kraft . För den somhar antagits fill bistånds- och kataslrofutbildning före lagens ikraftträdandegäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenom föreskrivs att 3 § familjebidragslagen(1978:520) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Med tjänsteplikfig avses den som har inkallats för att 1. enligt värnpliktslagen (1941: 1. enligt värnpliktslagen (1941: 967), lagen (1966:413) om vapenfri 967) eller lagen (1966:413) om va- tjänst eller särskilda bestämmelser penfri tjänst fullgöra grundutbild- om bistånds- och katastrofal- ning eller repetilionsutbildning i bildning fullgöra grundutbildning omedelbar anslutning till grundut- eller repetilionsutbildning i omedel- bildningen, bar anslutning till grundutbildningen, 2. fullgöra sådanföreskriven utbildning lill befallning för kompanibefäl eller motsvarandeutbildning som icke fullgörs enligt värnpliktslagen, 3. tjänstgöra vidhemvärnet eller frivilligt utbilda sig för eller tjänstgöra i befattning inomtotalförsvaret, om utbildningen eller tjänstgöringen skall pågå minst fem dagari följd och icke ger rätt till dagpenning som motsvarar vad vämpliktig erhållerunder repelifionsulbildning eller rätl till lön enligt de gmnder som gäller föranställd personal. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel serna om näringsbidrag avses med serna omnäringsbidrag avses med tjänstepliktig även den som har in- tjänstepliktigäven den som har in kallats för all fullgöra tjänstgöring kallatsför atl fullgöra tjänstgöring enligl civilförsvarslagen (1960:74) enliglcivilförsvarslagen (1960:74) och den som har inkallats till annan ochden som har inkallals till annan utbildning eller tjänst- utbildning eller tjänstgöringenligt enligt värnpliktslagen, lagen värnpliklslageneller lagen om va- om vapenfri tjänst eller särskilda penfritjänst än som anges i första bestämmelser om bistånds- och ka- stycket. tastrofutbildning än som anges i första stycket. Dennalag träder i kraft den . För den som har antagits till bistånds-och katastrofutbildning före lagens ikraftträdande gäller äldre bestämmelser. Lagom ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd Härigenomföreskrivs atl 1 § lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd skall hanedan angivna lydelse. I § Dennalag gäller ersättning av slaten vid personskada och tillämpas på 1. densom fullgör tjänstgöring 1. den som fullgör tjänstgöring eller genomgår utbildning eller eller genomgår utbildning eller inskrivningsprövning enhgt värn- inskrivningsprövning enligt värn pliktslagen (1941:967), lagen pliklslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, civil- (1966:413) om vapenfri Ijänsl, civil försvarslagen (1960:74), 9a § försvarslagen (1960:74) eUer 9a § krigssjukvårdslagen (1953:688) el- krigssjukvårdslagen (1953:688), lersärskilda bestämmelser om bistånds- och katastrof utbildning, 2. den som dellager iräddningstjänst eller övning med brandslyrka enligl brandlagen (1974:80),skyddsarbete enligt lagen (1960:331) om skyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggningarm. m. eller flygräddnings-tjänsl enligl luftfartslagen (1957:297), 3. den som är inlagen för vård i kriminalvårdsanstall,ungdomsvårdsskola, allmän eller statsunderstödd enskild vårdanstalt föralkoholmissbrukare eller arbetsanslalt samt den som är häktad eller anhålleneller i annat fall intagen eller tagen i förvar i kriminalvårdsanstall, häkteeller polisarrest. Regeringenfår föreskriva all lagen skall tillämpas även på den som frivilligt deltager iverksamhet inom totalförsvaret eller i annal fall än som avses i första stycketdellager i verksamhet för alt avvärja eller begränsa skada för människor elleregendom eller i miljön. Dennalag träder i krafl . För den som har anlagils lill bistånds-och kataslrofutbildning före lagens ikraftträdande gäller äldre bestämmelser. Prop.1980/81:117 7 Närvarande:Statsminister , ordförande, och statsråden , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , , , Propositionom utbildning för uppdrag i u-land m. m. Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för utrikesdepartementetden en särskild utredare med uppdrag all utreda utbildningsbehovetför del svenska framtida utvecklingssamarbetet. överlämnadeutredningen sitt betänkande, (SOU 1980:38) "Utbildning för uppdrag i u-land". U-landsutbildningsutredningenföreslog alt en stiftelse skulle inrättas under meduppgift att verka för förbättrad utbildning av utresande svensk u-landspersonal.Vidare föreslogs en ändrad inriktning av den utbildningsverksamhet som idagbedrivs vid i . Utredningens förslag har remissbehandlats. Enöversikt över den nuvarande u-landsutbildningen, huvuddragen i utredningensförslag samt etl sammandrag av inkomna remissvar och yttranden bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 1 -3. Utredningenkonstaterar att stora delar av den svenska personal som sänds ut för arbete i u-länderfår otillräcklig utbildning. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) harför sin del efter hand byggl upp en utbildningsorganisation i egen regi såvälför språkundervisning som för övrig u-landsförberedelse med både allmän ochmera specialiserad inriktning. 1980/81:117 8 , beslående av elt u-centrum i /Uppsala-området och separatspråkenhet vid , som utredningen föreslår för att råda bot på denuvarande bristerna, utsätts för åtskillig kritik av remissinstanserna. Denorganisatoriska formen och det geografiska åtskiljandet av språkundervisningenfrån övrig u-landsutbildning anses av många som mindre lämpliga. Man anser det inleheller belagt atl den av utredningen föreslagna undervisningen vid u-centmmskulle komma att efterfrågas i den utsträckning som utredningen fömtsätter. Jagdelar dessa farhågor och föreslår därför en något mindre långtgående reform änvad utredningen förordar. De uppenbara brislerna i den nuvarande u-landsutbildningenbör rättas till och rafionaliseringsmöjligheter tillvaratas. Organisationen börutformas så atl den lätt kan anpassas till förändrade behov och ökadefterfrågan. Denutbildning som krävs för uppdrag i bör i första hand sökas hossamhällets ordinarie utbildningsresurser. Endast då dessa är ofullständiga börkompletterande utbildning anordnas av dem som ansvarar för det svenska u-landsbiståndetoch därmed för personalens kvalifikationer. Undervisningen i u-landskunskap ärmånga gånger inte fillräckligt specialinriktad. Utbudet av undervisning ivissa språk, som swahili och portugisiska, är mycket begränsat. I devanligaste språken krävs specialundervisning för särskildayrkesgrupper. Förutomkompletterande undervisning krävs ökad information om del utbud som finns iSverige av u-landsundervisning och språkkurser. Sådan information bör förmedlasav , vars inrättandejag i det följande kommer allföreslå, saml av SIDA. Denutbildning som bedrivs vid är av speciell art. Den syftar lill atlunderlätta rekrytering av biståndsarbetare och öka intresset för och kännedomenom förhållanden i . Kombinerad med kataslrofutbildning har den ävenutgjort ell alternativ fill värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänstgöring. Ävenom många av dem som genomgått utbildningen vid senare engagerat sigi u-landsverksamhet, måste den dock anses vara en alltför dyrbarutbildningsform. Ulbildningen har kostal drygt lOOOOO kr per elev. Delär värdefullt att man genom biståndsutbildning stimulerar intresset för u-landstjänsl.Detta bör dock kunna ske även med en kortare kurs än den hittillsvarande. Ensådan reform gör del inte möjligt all bibehålla den allmänna u-landsulbildningensom alternativ till värnpliktstjänstgöring. Ulbildningen bör däremot kunnautgöra ett Ijänstgöringsalternativ inom den vapenfria tjänstgöringen. Ett kravför antagning till den allmänna u-landsutbildningen bör för samtliga elevervara all de genomgått yrkesutbildning. Underde har en omfattande erfarenhet av u-lands- och biståndsutbildningsamlats vid . Jag finner det angeläget att denna erfarenhettillvaratas. Även regionalpolitiska skäl lalar för att nuva- Prop.1980/81:117 9 randeutbildningsvolym vid bibehålls. 1 språkundervisningen har ettvärdefullt samarbete kommit lill stånd mellan Sandöskolan och Statens skola förvuxna i (SSVH). Detla samarbete bör vidareutvecklas. Även möjlighelernalill samarbete med högskolan bör uppmärksammas. Motdenna bakgrund förordar jag att bislåndsutbildningen vid bibehållsi förkortad form och att den språkundervisning som SIDA bedriver vidkursgården Lövudden i överförs till . Jag ser det också somnaturligt att utbildningen av fredskårsdeltagare förläggs till . Enreform med den inriktning jag föreslår kräver inte någon större omorganisation.Sandöskolan bör dock i framliden, i mån av kapacitet, även kunna erbjuda sinutbildning till andra grupper än svensk biståndspersonal. Den nuvarande biståndsutbildningsnämnden(BUN) bör därför omvandlas till skall varahuvudman för u-lands- och språkundervisningen vid , Någon stiftelseav den typ utredningen föreslår anser jag - i likhet med rtiånga remissinstanser-- inle vara nödvändig. Några nya statliga finansiella åtaganden krävs inle. SIDAbedriver även u-landsutbildning vid styrelsens kursgård i . Ulbildningenvänder sig såväl till SIDA-, UD- och FN-anslällda som personal i företag,organisationer och myndigheter nried verksatnhet i u-land. Verksamheten vidkursgården i omfattar allmänna och speciella kurser av normalt högsttio dagars längd, rådgivning om förberedelseutbildning samt individuellundervisning. Kurserna är normall nära knutna till SIDAs egen verksamhet. Sedan1979 har SIDA rätt atl avgiftsbelägga denna kursverksamhet. Jaganser det angelägel atl SIDA ytterligare intensifierar sina ansträngningar atterbjuda sådan utbildning för alla personalkategorier som skall arbeta i u-land,oavsett uppdragsgivare och destinationsland. Del är också angeläget attutbildningen bedrivs i former, där de olika avnämarna själva ges ansvar förutbildningens innehåll och uppläggning. Påsikt bör dock övervägas att överföra huvudmannaskapet även för kursgården iUppsala från SIDA lill . SIDA skulle därvid sålångt möjligt kunna utnyttja nämndens kursutbud även för den verksamhet somidag bedrivs i . Deförslag jag nu framlägger är utarbetade i samråd med cheferna för försvars-,social- och utbildningsdepartementen. 2.2Allmän u-landsutbildning och fredskårsutbildning Syftetmed den ettåriga bistånds- och kataslrofutbildning, som bedrivs vidbiståndsutbildningsnämndens (BUN) skola på i kommun, är attskapa en bas för rekrytering av personal för bistånds- och katastrofarbete i u-länder.Utbildningen har efter hand allt- 1980/81:117 10 merafått karaktär av allmän u-landsutbildning i rekryteringsfrämjande syfte. Dettahar blivit fallet inte minst efter tillkomsten av arméstabens beredskapsslyrkaför FN-ljänsl. U-landsutbildningsutredningenföreslår all bistånds- och katastrofutbildningen vid helt läggsned. Många remissinstanser betonar dock vikten av att bibehålla denrekryteringsfrämjande effekt som utbildningen uppenbarligen haft. Jaganser alt den allmänna u-landsutbildningen bör behällas i rekryteringsfrämjandesyfte och som medel att öka kännedomen om och intresset för förhållanden i u-länder.Utbildningen bör dock väsentligt förändras. Den ettåriga utbildningen börersättas av två enterminskurser. Härigenom ökas skolans utbildningskapacitet.Sedan beredskapsstyrkan för FN-tjänst inrättats har behovet av kataslofutbildningi den allmänna u-landskursen bortfallit. Språkundervisningen bör få en starkareinriktning på yrkesområden och, så långt möjligt, tilltänkta Ijänstgöringsländer.Kursuppläggningen och rekryteringen av kursdeltagare bör vara inriktade på detsvenska u-landssamarbelets behov. De länder som erhåller svenskt bistånd börsärskilt uppmärksammas. Det bör vara möjligt att anordna kurser speciellt inriktadepå yrkesgrupper, som särskilt efterfrågas. Sandöskolanstotala kapacitet är 140 elever. har ca 100 elever genomgått etlårskursen.Av det totala antalet elevplalser bör ca 75 reserveras för allmän u-landsutbildning.Genom att två kurser anordnas kan man på detta sätt la emot 150 elever. U-ländernaefterfrågar yrkesutbildade biståndsarbetare. Genomgången yrkesutbildning meden för u-landsljänslgöring lämplig inriktning bör därför vara enförutsättning för antagning till kurserna. Dåen del av de värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktiga som antagils till dennuvarande ettårskursen beviljats anstånd, kan denna typ av utbildningavvecklas först i och med utgången av /83. Den första enterminskursenbör kunna anordnas . Antalet kursdeltagare måste dock begränsasintill dess etlårskurserna helt avvecklats. Elevantalet i ettårskursen 1981/82begränsas lill 75 och kursen 1982/83 till ell trettiotal elever. Ibudgetpropositionen 1980/81: 100 (bil. 6) har föreslagit att medel anvisastill stöd för en ny svensk fredskår med enskilda organisationer som huvudmän.Under förutsättning att bifaller detla förslag kommer fredskårensuccessivt alt byggas upp i de enskilda organisationernas regi. Före utresa börfredskårsdellagarna genomgå 10-12 veckors utbildning, vartill vid behov kommersärskild språkträning. Jag föreslår att även denna utbildning förläggs till Sandöskolan.Till en början bör tre allmänna kurser för fredskårsdeltagare anordnas per årmed ett tjugotal deltagare i varje kurs. Utbildningen bör så långt möjligtsamordnas med de allmänna enter-minskurserna vid skolan. 1980/81:117 II 1syfte att mera effektivt utnyttja befinlliga resurser föreslår jag att den språkutbildning,som SIDA bedriver vid kursgården Lövudden i , avvecklas, somspråkundervisningen vid byggs ul så alt man där skall kunna erbjudamotsvarande kurser. Det gäller såväl undervisning till gymnasienivå i engelskaoch portugisiska som utbildning i andra språk och mera fackinrikladundervisning. Det inledda samarbetet mellan Sandöskolan och SSVH med hemstudiervarvade med intensivin-ternat bör ytterligare utvidgas sä alt u-landsintresseradpersonal i ökande omfattning kan påbörja studier vid SSVH i avvaktan pårekrytering för u-landsuppdrag. Av Sandöskolanselevplatser bör i genomsnitt ca 40 kunna utnyttjas för språkutbildning.Kurserna bör läggas upp efter i första hand det behov som SIDA tillgodoservid kursgärden Lövudden, inklusive avgiftsfinansierad utbildning för annansvensk personal, t.ex. från näringslivet, som inför tjänstgöring i u-land är ibehov av språklräning. Sandöskolan bör således, i mån av kapacitet, beaktamöjligheterna alt genom etl system för avgiftsfinansiering erbjuda språkkursertill näringslivet och andra organisationer och myndigheter än SIDA. Denspråkutbildning, som skall ingå i den allmänna u-landsundervisning-en och i fredskårsutbildningen,bör så långt möjligt vara inriktad på dellagarnas kommande arbetsuppgifter ochIjänstgöringsländer. Enskilda fredskårsdeltagare kan även behövakompletterande språkutbildning i anslutning till ulbildningen för fredskårsdeltagare. Vid Lövuddens kursgårdfinns 19 tjänster, som ingår i SIDAs organisation. Fyra av dessa tjänsterbelastar SIDAs ordinarie löneanslag och resten finansieras ur den anslagspost,som SIDA disponerar för rekrytering och utbildning av fällpersonal. För att Sandöskolan ifortsättningen skall kunna la över Lövuddens nuvarande uppgifter föreslår jagatt ca tio av de 19 tjänsterna vid Lövudden överförs till dessa tio tjänster är åtta språklärartjänster och två administrativatjänster. De båda sistnämnda tjänsterna bör genom avtal disponeras av SSVH.Därutöver bör ytteriigare medel kunna överföras från SIDAs anslagspost förrekrytering och utbildning av fältpersonal till rådgivning, marknadsföring, språktester etc. Genom denna sammanföring avresurserna förutser jag alt vissa rationaliseringsvinster kan göras. Sedvanligapersonalpolitiska åtgärder kommer att vidtas i enlighet med vad som anförts i prop.1980/81:100 (bil. 3, punkt 5). Speciella övergångsarrangemangkan bli nödvändiga såväl vad beträffar fördelningen av tillgängliga anslag för u-landsutbildningsom för den berörda personalen vid Lövudden. Överflyttningen avkursverksamheten och nedläggningen av verksamheten vid Lövudden bör avslutasunder . 1980/81:117 12 Riksdagenbeslutade , med anledning av prop. 1970: 162 om bistånds- ochkatastrofutbildning av värnpliktiga m.m. (SU 1970:221, rskr 1970:436), attvärnpliktiga som har särskilda förutsättningar och fyller vissa krav skulleberedas tillfälle att inom ramen för värnplikten och den vapenfria tjänstengenomgå en särskild bistånds- och kataslrofutbildning. Målel för dennautbildning var att skapa en reserv för rekrytering av svensk personal förbilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete samt för katastrofhjälp.Utbildningen skulle vidare utformas så att den kunde utgöra gmnd förkrigsplacering inom totalförsvaret, främst civilförsvaret. Dennautbildning har varit förlagd till Sandöskolan.