prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Statistikenöver antalet ingripanden och utryckningar inom polisväsendet bygger på de s.k.ingripandemeddelandena (IM). Statistiken utgör ett komplement lill siffrornaför antalet anmälda brott när del gäller att bedöma arbetsbelastningen inom polisväsendet, och dåfrämst inom övervakningsverksamheten.IM utfärdas så snart ett polisingripande sker. Arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna ochde allmänna domstolarna påverkas av antalet anmälda brott och andelen däravsom upp. Den är vidare beroende av bl.a. förändringar i lagstiftningen.Till belysning av arbetsbelastningen hos åklagarna anges i det följande antaletmisstänkta personer i mål hos åklagare . Som framgår av tabellen har antalet bölesmålminskat kraftigt . Detta förklaras i första hand avatt felparkering och fylleri har avkriminaliserats. För dessa brott användesstrafförelägganden i viss 1980/81:100 Bilaga 5 utsträckning.Efter dessa avkriminaliseringar har emellertid antalet straffförelägganden iandra fall ökat, eftersom möjligheterna att använda straffföreläggande vidgats. Antalet misstänkta förbrott på vilket fängelse kan följa har ökal något . 2.3 De allmänna domstolarna Därav mål som enligt tingsrättsinstruktionen (1979:5721 kan handläggas av notarie Av tabellenframgår atl mål som handläggs av tingsnotarie minskat kraftigt under senare är.Antalet övriga brottmål vid tingsrätterna har också minskal. har dock antalet mål ökat jämfört med är 1979. Antalet mål somfullföljs till hovrätt har ökatnågot. Antal brottmål i balans 3 8-SO 4219 4271 4 248 4 637 2151 2 109 2 206 Antalet intagna i kriminalvärdsanstaller harsuccessivt minskat fram till är 1977.Därefter kan en stabilisering av nivån iakttagas. Under den senaste fiden harbeläggningen åter ökat en del. Denna ökning beror bl.a. på alt såväl antalet dömda till längre fängelsestraff som genomsnittligastrafftiden för dessa har stigit. 1980/81:100 Bilaga 5 111 'Häri ingår inte som de intagna i anstalt som har övervakare. Däremot har medtagits de personer som underlöpande skyddstillsyn har intagits i anstalt. Övervakningstiden för klienter som dömts till skyddstillsyn har minskat från till 1974. Delta kommer tilluttryck i tabellens uppgifter över antalet klienter inom frivården. 1 samarbete med undersökerjustitiedepartementet olika metoderför atl bedöma behovet av anstaltsplatser inom kriminalvården på kortoch läng sikt. Arbetet har påbörjats och några slutliga resultatföreligger inte . När del gäller alt bedöma behovet av platser päkort sikt har emellertid studierna visat att anstaltsbeläggningen kommer attöka . Beträffande behovel av anstaltsplatser pä har undersökningarna inte kommit så långt som de kortsiktigastudierna. En preliminär kalkyl som till alla delar baseras på en oförändradkriminalpolitik har emellertid visatetl behov av fler platser än de som behövs . Det börbetonas att denna bedömning är mycket osäker. 3 Rättsväsendets resurser föråtgärder mot brott Samhälletsålgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på syfiet medindelningen. För en beskrivning av hur resurserna fördelas mellan olika ändamål kan en gruppering göras påföljande sätt. Förebyggande åtgärder riktade mol personer sominle är föremål för rättsväsendetsåtgärder på grund av brott. Det är här fråga även om sådana åtgärder som är avsedda atl förbättra miljön isamhället i förebyggande syfte.Åtgärder av detta slag ankommer främst på andra än rättsväsendets myndigheter, bl.a. skolväsendet och socialvårds-och arbetsmarknadsmyndigheterna. Övervakning av regelefterlevnaden. Den syftar till att dels förhindra brott, dels upptäckabrott. Hit hör polisens övervakande verksamhet. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 112 Gruppenomfattar även exempelvis tull- ochbeskatlningsmyndigheternas kontroll av alt straffsanklionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet som krävs för alt fatta beslut om reaktion mol brott. Verkställandet av påföljder. Åtgärder av detla slag hörhemma i kriminalvärden. Åven andra organ har uppgifter på området, I.ex.exekutionsväsendet i fräga om böter. Forskning och utveckling som är direkt målinriktad motproblem som rör ålgärder mot brott. Samhället satsar slora belopp pä åtgärder mot brott.Det är dock inte möjligt att presentera en fullständig beräkning av kostnadernaför ålgärder av delta slag. Förutom inom område satsasslora resurser inom annan statlig verksamhet vilka, åtminstone delvis, har lillsyfte alt förebygga och bekämpa brott. Åven kommuner, landsting och näringslivlägger ut avsevärda belopp . Kostnaderna för åtgärder mot brott inom rättsväsendet,dvs. i första hand inom polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolarna ochkriminalvården, har emellertid kunnat beräknas. De har fördelats pä nämnda älgärdsgrupper. 1 vissa fallhar schabloner använts eftersom beräkningsunderiaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som har samband medtillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekaraktär kan sessom ett led i samhällets åtgärder mol brott. Hit hör också åklagarväsendets ochkriminalvårdens funktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet somrör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendet som är avsedd för ålgärdermot brott uppgår till . för /81. 1 figur I ärdetta belopp fördelat på älgärdsgrupper. Beloppet omfattar inte medel somförbrukas inom departementet och statliga kommittéer. Inte heller har kostnaderför byggnadsverksamhet medtagits. Som framgår av figur I uppgår kostnaderna förförebyggande åtgärder till närmare 52 milj. kr. Största posten utgörkostnaderna för polisens undervisning i skolorna i lag och rätt saml i trafik.Hit hör också BRÅ:s informationsverksamhet. Övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervakningsverksamhet och beräknas kosta 1.927 milj. kr. Det redovisade beloppet för brottsutredning och andraålgärder i brottmålsförfarandet omfattar ålgärder inom polis- ochåklagarväsendet samt domstolarna. Av beloppet 1.609 milj. kr. på polisväsendet, 177 milj. kr. pä åklagarväsendet och 327 milj. kr.på domstolsväsendet, inklusive rättshjälpskostnader. Kriminalvården svarar för de kostnader som i figurenhar redovisats som verkställandet av påföljder. Denna grupp av kostnaderberäknas lill I 102 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 5 113 Den forskning och utveckling inom departementetsområde som tar sikte på åtgärder mol brott beräknas till sammanlagt 11 milj. kr., varav omkring 7 milj. kr. avser anslag till brottsförebyggande rådels (BRÅ:s) verksamhet. 1 beloppet ingår inte den forskning och utvecklingsom är knuten till kommittéer inom departementet. 1 jämförelse med föregående är har det totalabeloppet för rättsväsendets åtgärder mot brott ökat . Forskning octi *"- utveckling . Fig.1: Kostnader för åtgärder mol brott inom /81. Den I juli 1965då polisväsendet förstatligades var antalet polismanstjänsler11.700 och antalet tjänster för övrig personal i polisväsendet 2.100. Motsvarande siffror för,budgetåret1980/81 var drygt 16.100 resp. 4.100. 1980/81:100 Bilaga 5 114 Antalet polismanstjänster har alltså ökat med över4.000 efter förstatligandet. Föratt få en bild av den faktiska utvecklingen i fråga om personalläget måste manemellertid ta hänsyn även till enrad faktorer. En av dessa ärarbetstidsförkortningen. Uttryckt i årsarbetskrafter har omkring 2.200 polismanstjänsler bortfallit sedanförstatligandet på grund av arbetstidsförkortning. Utbildningsverksamheten har ökat kraftigt sedan år1965. Det finns emellertid inteuppgifter som belyser detta för hela perioden efter förstatligandet. Enbart frän /72 till 1975/76 har den sammanlagda utbildningsverksamheten inom polisväsendet, exkl.den grundläggande utbildningen förpolismännen, ökat från drygt 150.000 till ca 243.500 utbildningsdagar . Uttryckt i årsarbetstidmotsvarar detta en ökning från 715 lill 1.160 arbetskrafter. De uppgifter som ätergetts nu ger vid handen attresursförstärkningen sedan är 1965har varit begränsad när det gäller personal som är tillgänglig för faktisk polistjänstgöring. måstenaturligtvis beaktas att polisens arbete i hög grad har underlättats genom attutrustningen och utbildningen har förbättrats. Den renodling avpolismannens arbete som har skett genom atluppgifter i stor utsträckning har överflyttats till administrativ personal har också haft betydelse. annat led i utvecklingen som börnämnas är de slörre bevakningsföretagens kraftiga expansion under början ochmitten av 1970-lalet. Genom beslut har regeringenuppdragit ål atl göra en undersökning om i vilkenutsträckning personal är tillgänglig för faktisk polistjänstgöring. 1 skrivelse harrikspolisstyrelsen överlämnat en utredningi ärendet. 1 utredningen redovisas undersökningar som rikspolisstyrelsenhar gjort. 1 utredningen konstateras vidare atl det behövs en bättre resursfördelning under olika tider pådygnet. Bl.a. föreslås följande. I destörre polisdistrikten bör resurserna och kvällarna förstärkas. Det föreligger också ett behovav utredningsverksamhet vid vissastörre och medelstora kriminalavdelningar även än . Utredningen övervägs f.n. iregeringskansliet. Polisaspirant antas som extra polisman (epm) ochgenomgår en grundläggande utbildning, den s.k. grundkursen, vidpolisskolan i . Under de andra och tredje utbildningsåren fullgörpolisaspiranten prak-tikljänstgöring, s.k. alterneringsljänstgöring.Aspiranterna ingår härvid i s.k.rekryteringskårer. Sådana kårer finns i samtliga polisdistrikt. Aspirantplaceras i viss rekryteringskår ungefär efter det alt grundkursen harböljat. Praktiktjänstgöringenfullgörs på olika enheter i polisdistriktet. Först mot slutet av tjänstgöringen på en enhet anses aspiranten böraanförtros alt utföra enklare ärenden mera självständigt. 1980/81:100 Bilaga 5 tjänstgöringkan därför inle tas i anspråk i samma utsträckning som en fullt utbildadpolisman. Sedan alterneringstjänstgöringen avslutats, ärpolisaspiranten färdigut-bildad. Han är behörig att söka extra ordinarie efter del han började som aspirant. Balans bör föreligga mellan rekryteringen avpolisaspiranter å den ena sidan ochtjänster och avgångar på grund av pension eller av annan orsak å den andra. En sådan balans har varit svåratt åstadkomma. 1 1978 årsbudgetproposition redovisades emellertid en metod för att beräkna behovet avpolisaspiranter. Antalet vakanser inom polisväsendet minskar nu successivt. Lägel framgår avföljande tabell. Sammanställning över personalläget m.m. vidpolisväsendet (polispersonal utom chefskarriären) (motsv.) -218 1/2 1319 1/2 -728 1/2 Antalet anställda inom åklagarväsendet har ökat ibegränsad utsträckning efterförstatligandet . har ökningen stannatvid omkring 25 tjänster. Antalet tjänster är nu omkring 1.200, varavomkring 600 är åklagarljänster. När det gäller de allmänna domstolarna saknas enlöpande redovisning som visar hurstor del av personalresurserna som tas i anspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningar har emellertid lett framtill att denna andel är . Åven om uppgifter saknas omhur andelen har förändrats under desenaste tio åren är det sannoliktatt variationerna inte har varitsärskilt stora. Antalet tjänster vidde allmänna domstolarna har under desenaste tio åren ökat med drygt 150.Antalet är nu omkring 4.300, varav drygt 1.000 domartjänsler. Kriminalvården har drygt 5.600 tjänster. Avdessa är omkring 4.400 placerade vidkriminalvårdsanstalterna och omkring 850 inom frivärden. harkriminalvården tillförts drygt 900 tjänster. Större delen av dessa harplacerats inom frivärden. Antalet lek-mannaövervakareinom frivården har minskat med omkring 2.700 fråndrygt 11.600 till drygt 8.900. 1980/81:100 Bilaga 5 Register 2 Åtgärder mot brott A.Justitiedepartementet m. m. 24 Kommittéer m. m. 25 Information om lagstiftning m. i 28 30 37 39 42 42 44 45 Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagände av brott mot rikets säkerhet m.m. Inköpav motorfordon m. m. Underhålloch drift av motorfordon m. m. Gemensamkontorsdrift m. m. inom kvarteret 7 732000 189 271000 D.Domstolsväsendet m. m. 62 Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 64 Utrustningtill domstolar m. m, 68 Kriminalvårdsanstalterna 72 Frivärden 74 Maskin-och verktygsutrustning m. m. 74 Engångsanskaffningav inventarier m. m. 74 Utbildning av personal m.fl. 75 Byggnadsarbeten för kriminalvården 3 400000 5 441000 4 400 000 30000000 1980/81:100 Bilaga 5 F.Rättshjälp m. m. 80 Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 82 Allmänna advokatbyråer:Driftbidrag 82 Ersättning ät vittnen m.m. 86 28700000 88 Datainspektionen 1000 91 Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader 4965000 92 Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader 3 663000 96 : Ersättning förskador pä grund av 97 Bidrag till utgivande av litteratur påförvaltningsrättens område 97 Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. 98 Stöd till politiska partier 98 Allmänna val Bilaga6 till budgetpropositionen 1981 Prop. verksamhetsområde omfattarärenden som rör förhållandet till ochöverenskommelser med andra stater, deltagande i internationella organisationer,internationellt utvecklingssamarbete,skydd av svenska medborgares intressen i främmande länder, handelsfrämjande,information om i utlandet m. m. Dessa ärenden spänner över ämnesområdenav allmänpolitisk, handelspolitisk, bistånds-politisk, ekonomisk, kommersiell,rättslig, social, humanitär och kulturell natur. Till hörutrikesrepresentationen med 115 lönade ufiandsmyndigheleroch omkring 440 olönade konsulat. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) samt och vissa andra statsunderstöddaorgan såsom internationella fredsforskningsinstitut (SlPRl) och Utrikespolitiska instituteterhåller anslag över tredje huvudtiteln. Beskickningar har upprättats i ochSalisbury. Lönat konsulat har upprättats i och del lönadegeneralkonsulalet i har nedväxlats till lönat konsulat. Det lönadekonsulatet i har dragits in och ersatts med eltolönat konsulat. Regeringen avser ienlighet med prop. 1980/81:20 angående besparingar i statsverksamheten m. m.lägga ner de lönade generalkonsulaten i , och . Ambassaden i avsesställas under ledning av en sidoackrediterad ambassadör. En intern utredning om möjliga långsikligabesparingar kommer att tillsättas. En fortsatt ökad salsning sker påhandelsfrämjande, särskilt i stalshan-dels- och utvecklingsländer. Utvidgning planeras av systemet medavgiftsbeläggning av kommersiella tjänster vid utlandsmyndigheterna. Ökad uppmärksamhet ägnas åtrationaliseringsåtgärder och besparingar. Förstärkningsbehov har med någotundantag tillgodoselts genom omfördelning av befintliga resurser. I 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 6 2 Som etl led i en långsiktig strävan atl nedbringalokal- och bostadskostnadernautomlands föreslås att medel ställs till regeringens förfogande för ökadandel statsägda bostäder i kombination med ett utökat bostadsanvis-ningsförfarande. Det ökade internationella beroendet avspeglas iintensifierat samarbete i internationellaorganisationer. För bidrag till vissa internationella organisationersåsom t. ex. anvisas medel över tredje huvudtiteln. Vid behandlingen av budgetära och administrativafrågor i internalionella organisationer kommer med ökad krafl atlverka för att stödja förslag till realistiska och möjliga besparingar, omfördelningav befintliga resurser ochförenklingar i administrationen för att öka effektiviteten i organisationerna. De samlade anslagen för internationelltutvecklingssamarbete föreslås budgetåret1981/82 uppgå lill 5720 milj. kr.Detta innebär en ökning med 705 milj.kr. eller i förhållande till innevarande budgetårs anslag.De totala biständsanslagen har beräknats motsvara något mer än I procentav bruttonationalinkomsten för . För /82 föreslås anslaget Cl. Bidrag till internationella biståndsprogram uppgå till 1 707 milj. kr. och anslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbetetill 3 667 milj. kr. Information om i utlandet För information i utlandet anvisas över tredjehuvudtiteln medel för informationsverksamhetsom bedrivs av utrikesförvaltningen. Föreslagnaanslag uppgår till 66,8 milj. kr. Förändringarna inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för /81 framgår avföljande sammanställning. Beloppenhar avrundats och anges i milj. kr. 1980/81:100 Bilaga6 m. m. Bidrag till vissa internationella 5 667,8* Information om i utlandet * Exkl. avräkningar (52,2 milj. mot biståndsramen,se sid 34-35. 1980/81:100 Bilaga6 Anmälan till statsbudgeten för /82 såvittavser utrikesdepartementetsverksamhetsområde 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Beräknad ändring 1981/82 Representations- och hyresbidrag till vissa Skatter, avgångsvederiag m. m. för av lönade utlandsmyndigheterredovisas i en förteckning som fogas som bilagatill protokollet i detta ärende. * Siffr n inkluderar /81 nyinrättade tjänster vid ambassaden i men inte befattningarför lokalanställd personal vid utlandsmyndigheterna. 1980/81:100 Bilaga 6 5 I syfte att stärka den cenirala ledningen ochsamordningen av export-främjandefrågorhar en fjärde, med gemensam, utrikeshandelsenhetinrättats som även handlägger frågor rörande turism. Den nya enheten får sina personella resurser genomomfördelning från övriga utrikeshandelsenheter och frånhandelsdepartementet. Personalen vid departementels avdelning förinlernationellt utvecklingssamarbetekommer under /82 att minskas med en handläggartjänsl somöverförs till utbildningsberedningen. Under det innevarande budgetåret har enbeskickning upprättats i Salisbury.Härvid har en ny tjänst för sändebud, en ny tjänst för förste ambassadsekreteraresamt två nya biträdestjänster inrättats. En beskickning har tillfälligt upprättats iManagua under ledning av en ministerpå platsen. En tjänst för minister har därvid överflyttats från beskickningeni . Ett lönat konsulat har upprättats i Amsterdamsamtidigt som det lönade generalkonsulateti har nedväxlats tillkonsulat och resurser har överförtstill konsulatet i . Det lönade konsulatet i har lagts ned och ersatts av ettolönat konsulat, varvid en tjänst förkonsul dragits in. 1 övrigt dras en tjänst för förste ambassadsekreterare in. Enligt den nya utlänningslagen (SFS 1980: 376),som trädde i kraft ,kan regeringen införa generellt krav på att utlänningar som avser atl bosättasig i skall ansöka om uppehålisfillstånd före inresan i Sverige.Regeringen avser besluta i enlighet härmed. Detta kommer att medföra ökad arbetsbelastning förutlandsmyndigheterna. Det är inte möjligt atl uppskattahuruvida det kommer att uppstå behov av ylterligare resurser för detta ändamål. Jag har i prop. 1980/81:20, bilaga 2, redovisatbesparingar motsvarande 8 milj. kr.vad gäller själva utrikesförvaltningen. Dessa besparingar kommer attgenomföras under /82. 1 sistnämnda proposition har jag förklarat minavsikt alt föreslå regeringenindragning av eller personalminskningar vid 3-5 utlandsmyndigheter. Efteren noggrann undersökning av arbetsbelastning och alternativa former för bevakning drar jag slutsatsen altindragning kan ske av följande myndigheter: generalkonsulaten i , SanFrancisco och . Ambassaden iMontevideo avses ställas under ledning av en sidoackrediterad ambassadör. 1 avses, sä länge detfinns behov därav, att finnas ettkontor med lokalanslälld personal. 1 samband med dessa åtgärder kan en tjänstför sändebud och en tjänst för konsul dras in. Övriga berörda tjänster förutsänd personal omdisponeras tilldepartementet. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 6 Det pågående försöket med bevakning av vissa länderfrån en i baserad ambassadör har utvidgats till alt även omfattavissa stater i . En fortsättning av försöksverksamheten kan komma attbli aktuell även i andra områden då betydande besparingar jämfört med en påplatsen etablerad ambassad uppnås. avlastas de tidigaresidoack-redilerade ambassadörerna i området. Utöver de besparingar som jag i andra sammanhang harredovisat önskar jag anmäla följande. 1 enlighet med regeringensbesparingsslrävanden ämnar jag i samråd med chefen för budgetdepartementettillsälta en intern sparutredning. Denna skall redovisa allernaliva vägar föratt spara 50 milj. kr. i fast penningvärde samtkonsekvenserna härav. Som etappmål i dessa besparingssträvanden avser jagminska delta anslag med 2,1 milj. kr. för /82 jämfört med denpris- och löneomräknade nivån för /81. Behov av personalförslärkningar på olika håll inomutrikesförvaltningen tillgodoses genom omfördelning inom befintliga ramar.Detla ställer krav på sträng prioritering vid fördelningen och utnyttjandet avtillgängliga resurser. Åtgärder vidtas för att fördela särkostnader förspecialallächéer vid utlandsmyndigheterna på respektive huvudman. 1 samråd med har försök medavgiftsdebitering av vissa kommersiella tjänster vid elt urval ambassaderpågätt . har detta system lagts fast och omfattar nu 10ambassader. Medan en del av intäkterna har använts föranskaffning av konlorsleknisk utrustning för de debiterandeutlandsmyndigheterna avser jag nu utsträcka användningen av infiutna intäktertill att vid behov även förstärka berörda myndigheter med lokalanslälldpersonal för avgiftsbelagda kommersiella uppdrag. Denna personal kommersålunda att vara självfinansierande. 1 syfte att begränsa kostnaderna för tjänste- ochförhandlingsresor har strängare kriterier för dessa resor redan börjatfillämpas. För att rationalisera departementets kommunikationermed utlandsmyndigheterna har försök inletts med s.k. telefaxförbindelser. Departementet har vidare för avsikt attinleda försök med ordbehandlingsmaskiner för effektivare utskrifts- ochkontorsrutiner. Datoriseringen av departetnentets rutiner för kravgentemot enskilda i sociala biståndsärenden har medfört en inbesparing avresurser pä grund av effektivare handläggning samt lägre utestående balanstrots högre be-loppsmässig omslutning. En räntebesparing för statsverket hardärför kunnat åstadkommas. Enhöjning av vissa av de expeditionsavgifter som uttas vid beskickning- 1980/81:100 Bilaga 6 7 aroch konsulat kommer att resultera i smärre inkomstökningar i utlandsmyndigheternasverksamhet. Expeditionsavgifterna tas ul enligt bestämmelserna i kungörelsen (1957:695) angåendeexpeditionsavgifter vid beskickningar och konsulat (KEBK). Dessaexpeditionsavgifter är desamma somutgår för jämförbara expeditioner vid myndigheterna inom riket enligt expeditionskungörelsen (1964:618). De har därförfortlöpande kommit att ändras iungefär samma takt som motsvarande utgifter i expeditionskungörelsensavgiflslista. Ändringarna har skett med stöd av bemyndigande (prop. 1974:171, SkU 1974:61, rskr1974:361) för regeringen attföreskriva om avgift för expedition som utfärdas av slallig myndighet. Även om delta bemyndigande har givits en generellutformning är KEBK dock inteuttryckligen nämnd i prop. Inför en förestående höjning av passavgifterna i syfte att bringa dessa iparitet med de inom riket gällandeavgifterna, föreslår jag att regeringen inhämtar bemyndigande att föreskriva om avgifter för expeditionersom utfärdas av utlandsmyndigheterna. Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag ovan har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. till för /82 anvisa elt förslagsanslagav . 2. bemyndiga regeringen attföreskriva om avgifter för expeditioner som utfärdas avutlandsmyndigheterna. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frän anslaget bestrids kostnaderna för denkontaklskapande verksamhet, som bedrivs av utomlands stationerade tjänstemän iutrikesförvaltningen och avtjänstemän i som, ulan att omstatio-neras, tas i anspråkför tjänstgöring utomlands. Ersättningsbeloppen fastställs avdepartementschefen. Anslaget bör med hänsyn till stigande kostnader räknas upp med . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lillUtlandstjänstemännens representation för / 82 anvisa ett reservationsanslagav . 1980/81:100 Bilaga6 8 Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen 1979/80Utgift 15113993 Behållning 1763353' 1980/81Anslag 14500000 1981/82Förslag 23000000 'Investeringsanslaget Inköp, uppförande, och inståndsättande av fastigheter förutrikesrepresentationen.