prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Vissa remissinstanser förordar däremot en mer fastorganisation och menar all nämnderna bör ha en organisationsstruktur som liknarSÖ:s. Tjänstestrukturen bör också enligt några remissinsianser så långl möjligtvara enhetlig vid samtliga länsskolnämnder i landet. Som jag lidigare har betonat, är länsskolnämnden en del avden statliga skoladministrationen. Samordning och planering av verksamhetenunderlättas därför om länsskolnämnderna erhåller en med SÖ likartad organisatoriskstruktur. Inom ramen för en sådan organisation bör länsskolnämndernas arbetepräglas av stor frihet och självständighet. Länsskolnämnderna måsle därförenligt min mening friare än nu få förfoga över sina resurser. Detla är engrundläggande förutsätlning för en aktiv och kontinuerlig organisationsutveckling,en meningsfull planering och elt arbete baserat på egna initiativ. Prop.1980/81:107 80 Jag har i del föregående föreslagit all SÖ:s organisationbaseras på tre avdelningar, var och en ansvarig för en bestämdulbildningsseklor - den obligatoriska ulbildningen, gymnasieskolulbildningenoch vuxenutbildningen. Jag anser atl en motsvarande grundstruktur bör präglaäven länsskolnämndernas organisation. Delta innebär emellertid inle atllänsskolnämnderna bör indelas i fasta enheter. Organisationen bör dockunderlätta en samordnad, enhetlig planering och elt samlat ansvarstagande förden obligatoriska utbildningen å ena sidan samt de frivilliga utbildningarna,dvs. gymnasieskola, och slallig vuxenutbildning saml grundutbildningför vuxna å andra sidan. Länsskolnämnderna bör därför under en nämnd ha en chefför nämndens kansli, länsskolinspektören, och en skolinspektör för vart ochelt av de två huvud- eller ansvarsområdena - den obligatoriska utbildningenresp. den frivilliga ulbildningen. I likhet med SAK anser jag, att man inte mer än vad Jag nuhar angivit centralt bör föreskriva hur nämnderna skall fördela eller disponerasina personella resurser. Den av mig angivna organisatoriska grundstrukturenbör utöver att åstadkomma viss enhetlighet inom den statliga skoladministrationenäven skapa utrymme för en successiv utveckling och anpassning av organisationoch arbetsformer på det sätt som varje länsskolnämnd beslutar om. En detaljeradorganisation måste av naturiiga skäl baseras på en utvecklad regionalverksamhetsplanering, som klargör mål. krav, problem, aktiviteter, resursbehovosv. Detta innebär att organisationen och arbetsformerna måsle vara flexiblaoch successivt kunna anpassas till nämndernas varierande förutsättningar, regionalasärdrag, särskilda intentioner osv. Det jag har anfört om elt merflexibelt arbetssätt hos SÖ i form av program och projekt bör i tillämpligadelar gälla även för länsskolnämnderna. SAK föreslår atl en lekmannanämnd även fortsättningsvisskall stå i ledningen för länsskolnämnderna. Sammansättningen av nämnden börvara oförändrad. Däremot föreslår kommittén att den ledamot, som utses av SÖ,bör ha kunskap om och erfarenhet av pedagogiskt utvecklingsarbete. De remissinsianser som har yttrat sig i frågan anser detnaturligt att länsskolnämnderna skall ledas av en lekmannanämnd även iframtiden. Nuvarande sammansättning av lekmannanämnden föredras av merparten avinstanserna. I likhet med SAK och remissinstanserna anser även jag atten lekmannanämnd skall stå i ledningen för länsskolnämnderna. Jag föreslåringen ändring av nämndens sammansättning. Med hänsyn lill all länsskolnämndensuppgifter inom del pedagogiska utvecklingsarbetet nu kommer atl framträda merän lidigare anser Jag del viktigt att någon ledamot av nämnden besittersärskild kunskap om och erfarenhet av sådanl arbele. 1980/81:107 81 Jagfinner det naturligt alt i första hand SÖ beaktar detta när styrelsen utser sinföreträdare i länsskolnämnden. Jag anser det emellertid inte vara nödvändigtatt någon särskild föreskrift om detta utfärdas. 1 likhet med SAK och medhänvisning till vad Jag lidigare har anfört om uppgifterna för SÖ:sverksstyrelse anser Jag, atl lekmannanämnden främsl skall handlägga viktigarefrågor som rör planering, utveckling, resursfördelning, utvärdering ochtillsyn av länets skolor. Jag vill i det här sammanhanget särskilt betonabetydelsen av att nämnden aktivt engagerar sig i planeringsfrågorna. Dessafrågor får också en särskild tyngd i en ekonomisk åtstramningssituation. Föratt skapa ökat utrymme för nämnden att handlägga frågor av den art som Jag nuhar berört bör nuvarande instruktion för länsskolnämnderna ändras. Jag avserföreslå regeringen att uppdra åt den blivande organisationskommittén atl medden inriktning jag här har angett föreslå erforderliga författningsändringar.Strävan därvid bör vara att åstadkomma en hög grad av delegering lill och inomkansliorganisationen. Detankommer på regeringen att meddela föreskrifter om tjänstetillsättningar vidlänsskolnämnderna. För sammanhangets skull villjag redovisa, att Jag i annanordning avser föreslå regeringen att samtliga tjänster, med undantag av tjänstsom länsskolinspektör och tjänst som skolinspektör, skall tillsättas avlänsskolnämnderna. F.n. tillsätts tjänst som länsskolpsykolog,fortbildningsledare och byrådirektör av SÖ. Även bör, såsomhittills, tjänst som chef för länsskolnämndens kansli, dvs. länsskolinspektör,och tjänsterna som skolinspektör tillsättas av regeringen. 2.3.6Personal för pedagogiska arbetsuppgifter Regeringenbemyndigade mig att tillkalla en arbetsgrupp för att inomutbildningsdepartementet, i avvaktan på ställningstagande lillkommande regeringsförslag, interimistiskt bereda frågor kring en förändradstatlig skoladministration. Arbetsgruppen har antagit namnet SAK-gruppen. 1en promemoria (PM 4, ) har SAK-gruppen föreslagit en enhetligtjänstestruktur för och en förändrad inriktning av den personal, som iframtiden skall svara för vissa pedagogiska arbetsuppgifter inom den statligaskoladministrationen. Förslaget innebär i sina huvuddrag atl nuvarandetjänster som skolkonsulent, gymnasieinspektör och fortbildningskonsulentersätls med dels fasla tjänster med tillsvidareanställning, dels medel förkorttidsanställning av experter. Promemorian har utarbetats efter överläggningmed SÖ saml med de lokala arbetstagarorganisationerna hos SÖ,länsskolnämnderna och fortbildningsavdelningarna. Jagbehandlar promemorian i det följande. En sammanfattning av promemorian börfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 8. Isamband med beredningen av SAK-gruppens promemoria har överläggningar ägt rumden mellan representanter för ulbild-6 1980/81. 1980/81:107 82 ningsdepartementet.Kommunförbundet, , och /SR samt den 4 november 1980med representanter för länsskolnämnderna. LO och SAF, vilka inbjudits tillöverläggningarna var förhindrade att delta. SAF har den 18 november 1980inkommit med skriftliga synpunkter på promemorian. Varken vid överiäggningarnaeller i SÄF:s yttrande framkom några principiella erinringar mot arbetsgruppensförslag om en mer enhetlig tjänstestruktur inom den statligaskoladministrationen. liksom anmälde docktveksamhet mot förslaget att utvidga länsskolnämndernas uppgifter i fråga omgymnasieskolan. Jagvill med anledning av SAK-gruppens promemoria anföra följande. I det föregåendeharjag beskrivit den splittrade bild som den statliga skoladministrationenuppvisar . Till denna bild hör utöver olika myndigheter och organ påskilda nivåer i skolsystemet flera olika slag av tjänster inriktade på i huvudsakpedagogiska arbetsuppgifter. Innehavarna av dessa tjänster verkar på olikaarbetsfält inom den statliga skoladministrationen samt har varierandeinriktning och specialisering. För alt förenkla och effekfiviseraskoladministrationen bör enligt min mening även tjänsteorganisationen så långtmöjligt göras enheflig inom den statliga skoladministrafionen. Innanjag går in på frågan om en mer enhetlig tjänstestruktur för i huvudsakpedagogiska arbetsuppgifter inom den statliga skoladministrationen vill jagförst behandla gymnasieinspeklionen och dess nuvarande verksamhet. Jag har i det föregåendeföreslagit atl den statliga skoladministrationens mera direkt fältinriktadeuppgifter huvudsakligen skall ombesörjas av länsskolnämnderna. Jaganser det därför naturligt atl också den gymnasiala utbildningens behov avstimulans och stöd för del lokala utvecklingsarbetet tillgodoses främsl genomlänsskolnämnderna. På motsvarande sätt bör nämnderna svara för behovel avallmän information om och insyn i den gymnasiala utbildningen. Nämnderna börockså svara för erforderlig tillsyn och i förekommande fall kontroll av dennautbildning. Häri inräknar Jag uppgiften alt medverka lill en ekvivalering avbelygsättningen i gymnasieskolan och motsvarande delar av vuxenutbildningen.Jag har då också tagil hänsyn till alt länsskolnämnderna i framliden kommer altfå vidgade uppgifter i vad avser gymnasieskolans planering enligl mina tidigareredovisade förslag. Förslagen innebär ocksä alt de regionala planeringsrådenför samverkan mellan skola och arbetsliv får vidgade uppgifter när det gällergymnasieskolans planering och utveckling i länet. Deljag nu har anfört innebär att länsskolnämnderna bör överta vissa uppgifter, somi dag fullgörs av gymnasieinspektionen. Jag vill i delta sammanhang särskiltbetona del SAK-gruppen anför i sin promemoria om behovet av atl i bl.a.rådgivnings- och tillsynsverksamheten särskilt uppmärksamma de lågfrekventautbildningarna och ämnena i gymnasieskolan. Del arbetsgruppen anför i dennafråga bör beaktas vid planeringen av olika 1980/81:107 83 insatser för utvärdering och utveckling av gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen. SAK-gruppen behandlar i sin promemoria också utvärderingenav den gymnasiala utbildningen med utgångspunkt i gymnasieinspektionens nuvarandeverksamhet. Jag delar arbetsgruppens mening atl del numera varken ärändamålsenligt eller möjligt alt genomföra en utvärdering av den gymnasialautbildningen i hela landet. med avseende pä kunskaper och färdigheter,genom särskilda ämnesföreträdare och med en organisation av del slaggymnasieinspektionen utgör. I likhet med arbetsgruppen anser jag atl en centralutvärdering av den gymnasiala ulbildningen bör komma till stånd i annan form ängymnasieinspektionen. Utvärderingen av gymnasieskolan behöver inte samtidigtavse samtliga gymnasieskolor utan endast ell sådanl urval, som garanterar altutvärderingen bygger på en tillräckligt representativ information.Utvärderingen kan t.ex. avse en viss sektor av den gymnasiala ulbildningen,vissa bestämda ämnen eller grupper av ämnen och övergripande funktioner såsomskolmiljö och elevvård. Utvärderingen bör givetvis även omfatta besök i skoloroch kontakt med avnämare, arbetslivets representanter i övrigt m.fl. Dennautvärdering bör även omfatta och statlig vuxenutbildning. Det börankomma på SÖ atl närmare fastlägga formerna för en sådan utvärdering av olikadelar av de gymnasiala utbildningarna. Jag avser föreslå regeringen att uppdra åtSÖ atl utföra detta arbete och därvid beakta vad arbetsgruppen framhåller i sinpromemoria om utvärdering av gymnasieskolan liksom om olika ålgärder i syfteatl främja en likvärdig betygsällning i denna skolform. Mina förslag innebär sammanfattningsvis alt den nuvarandegymnasiein-speklionens funktioner dels fördelas mellan SÖ ochlänsskolnämnderna, dels får andra arbetsformer. Nuvarande tjänster somgymnasieinspektör bör därför avvecklas fr. o. m. den . Jag övergår nu till att behandla frågan om en mer enhetligtjänstestruktur för i huvudsak pedagogiska arbetsuppgifter inom den statligaskoladministrationen. Jag delar härvid mening alt det hos SÖ ochlänsskolnämnderna bör finnas dels fasta tjänster för övergripandepedagogiska arbetsuppgifter, dels medel för korttidsanställning av experter medbl. a. ämnesspecifik inriktning. De erfarenheter, som arbetsgruppen redovisarbeträffande den nuvarande skolkonsulentorganisationen, lalar för atl de faslatjänsterna bör avse anställning som löper tills vidare och inle anställning förviss bestämd tid. Jag föreslår däiför atl nuvarande tjänster som skolkonsulentavvecklas fr.o.m. den . Motsvarande bör gälla tjänst somfolkbildningskonsulent. Jag har tidigare förordat att nuvarande tjänster somfortbildnings-konsulent vid länsskolnämnderna avvecklas. Dessa konsulenter ärnu halvtidsanställda i kombination med halvtidstjänstgöring som lärare. Systemet med att kombinera två tjänster har, somSAK-gruppen visar, vissa nackdelar. Jag anser därför att länsskolnämnderna ilikhet med SÖ bör få disponera ett antal fasta heltidstjänster för pedagogiskauppgifter. Prop.1980/81:107 84 SAK-gruppen föreslår alt såväl SÖ:s som länsskolnämndernasfasta pedagogiska personal till övervägande del mer börrepresentera en bred pedagogisk kunskaps- och erfarenhetsbas än en särskildämnesspecifik inriktning. Jag biträder förslagel och vill understryka delarbetsgruppen anför om viklen av atl den fasta personalen också representerarkunskap om och erfarenhet av administration, ekonomi, planering m.m. inomutbildningsväsendet, 1 övrigt ansluter Jag mig lill det arbetsgruppen anför ominriktningen av de fasta tjänsterna. Den av mig föreslagna tjänsteorganisationenbör inrättas fr. o. m. . Det Jag har förordat innebär att antalet tjänsterför pedagogiska arbetsuppgifter kan reduceras jämfört med dagens förhållanden.Samtidigt förutsätter mina förslag att SÖ och länsskolnämnderna tillförsäkrasvissa rörliga resurser för att fortlöpande kunna tillgodose behovet av skildaspecialistkunskaper. Jag ansluter mig helt till vad SAK-gruppen anför i dennafråga. För att åstadkomma stadga och kontinuitet i personalplaneringen börresurser motsvarande elt visst bestämt anlal tjänster avsättas för dettaändamål. De rörliga resurser, som Jag här har förordat skall ställas till denstatliga skoladministrationens förfogande, bör endast undantagsvis användas föranställning av personal än . Jag vill i dettasammanhang i likhet med arbetsgruppen särskilt framhålla viklen av resurser fören kontinuerlig medverkan från arbetslivets organisationer i arbetet med atlutveckla och utvärdera skolverksamheten. För atl garantera en sådan medverkanbör särskilda medel reserveras för detla i anslutning till den årligamedelstilldelningen. Jag har i det föregående - liksom lidigare denna dag ipropositionen om skolforskning och personalutveckling - lagt förslag som fårbetydande konsekvenser för den statliga skoladministrationens arbetsuppgifter.Jag har vidare föreslagit förändringar som påverkar uppgtftsfördelningen inomden statliga skoladministrationen. Jag vill dock erinra om atl mina förslagendast i begränsad omfattning berör vuxenutbildningen. På detta område, medundantag för arbetsmarknadsutbildningen, ligger beslutanderätten istor omfattning på lokal nivå. Grundläggande för mina förslag har varit ensträvan att - med ett bibehållande på central nivå av beslul med konsekvenserför hela riket, t. ex. beslut om ekonomiska resurser till skolverksamheten -åstadkomma en fortsatt decentralisering och tyngdpunktsförskjutning av ansvaroch befogenheter i olika utbildningsfrågor till den lokala nivån. När detgäller uppgiftsfördelningen inom den statliga skoladministralionen har mittriktmärke varit att uppgifter inte skall ligga på högre myndighetsnivå än vadsom krävs för att trygga dels erforderlig samordning, dels likformighet ibehandlingen av sådana ärenden där rättssäkerheten fordrar det. Mina förslag innebär att den statligaskoladministrationens behov av Prop.1980/81:107 85 personaloch andra resurser minskar totalt sett. I likhet med SAK anser jag att endetaljerad genomgång av den statliga skoladministrationens organisation ochuppgifter bör läggas till grund för en beräkning av personal- och resursbehoveti övrigt. Jag anser det dock nu vara nödvändigt all ange vissa ramar som börvara vägledande för sådana fortsatta och mer detaljerade beräkningar. Behovetav sådana resursramar har också understrukits av remissinstanserna. För SÖ:sdel utgår jag i mina beräkningar i huvudsak från att ange storleksordningen pådet minskade personalbehovet med anledning av bortfall av olika verksamhetersom riktlinjer för organisationskommitténs arbete, till vilket Jag återkommeri avsnitt 2.4. Idet följande använder Jag begreppet tjänst som liktydigt med heltidsårsarbetskraft. Enligtuppgifter i SAK:s betänkande uppgick antalet anställda i SÖ den 15 februari1979 till ca 775 personer. I detta tal var då även tillfälliga ochkorttidsanställda experter inräknade. Den omfattade denpersonal, för vilken SÖ hade ett verkligt arbetsgivaransvar, totalt 700personer. I detta tal är alltså inte kortfidsanställd, tillfällig personal medräknad.SÖ:s totala personal omräknat i tjänster uppgick den till 654.För mina fortsatta överväganden utgår jag från detta tal. Huvuddelenav SÖ:s personal är anställd med förordnande som löper tills vidare. Viss personal i huvudsak gymnasieinspektörer och skolkon-sulenter - har emellertidtidsbegränsade förordnanden. Tjänsternasfördelning på olika kategorier och lönefält framgår av följandesammanställning: F 23/25 och /21-F 21/23 SÖhar personal som avlönas inte bara från anslaget fill (C 1)utan även från andra anslag vilka SÖ disponerar. Tjänsternas fördelning påolika anslag framgår av det följande: 1980/81:107 86 a) Avlöningar (C 1) b) Expertis (C 1) sarbele (C 7) Mina överväganden och förslag som jag presenterat lidigarei dag i propositionen om skolforskning och personalutveckling saml vad jag haranfört i det föregäende innebär omfattande verksamhetsförändringar sommöjliggör en avsevärd reducering av personalbehovet inom den slalligaskoladministrationen, främst inom SÖ. Inom följande områden skapas således genom förändringar avverksamheten i SÖ förutsättningar för personalminskning. Decentraliseringav utvecklingsarbete och vissa tillsynsuppgifter. Ändradinriktning av tjänster för personal med pedagogiska arbetsuppgifter. Ändradeinsatser på elevvårdsområdet. Ändradeinsatser på läromedelsområdet. Decentraliseringav gymnasieskolans planering m. m. Decentraliseringav personaladministrationen avseende skolväsendels personal. Ändrattillsynsansvar för den kommunala högskoleutbildningen. Förenkling och rationaliseringavseende ärende- och uppgiflshand-läggning. En ändrad organisationsstruktur avSÖ, innebärande bl.a. högst åtta byråer saml elt minskal behov avkontorspersonal m. m. Jag beräknar personalminskningen hos SÖ fill sammanlagt207 tjänster. Som jag har redovisat fanns hos SÖ den 1 oktober1980 654 tjänster. Genom mina förslag i budgetpropositionen (prop. 1980/81: 100bil. 12 s. 241) kommer SÖ:s personal alt minska /82 genomde åtgärder som jag där har föreslagit. 1 minskningen med 207 tjänsterinnefattas budgetpropositionens minskningar. Jag föreslär alltså atl antaletfasta tjänster i SÖ beräknas till 447, eller högst ca 450.Därutöver beräknar Jag särskilda medel för expertis m. m. motsvarande 30tjänster. Dessa medel bör endast få användas för atl skapa erforderligflexibilitet i SÖ:s verksamhet samt för att tillförsäkra SÖ särskild kunskapoch kompetens för planerings-, utvecklings- och utvärderingsarbete. Medlen börsåledes inte få användas för alt öka antalet fasta tjänster vid SÖ. Det bör ankomma på den blivande organisationskommittén atltill rege- Prop.1980/81:107 87 ringen framlägga detaljerade förslag tillpersonalminskning inom de områden som jag har angett i det föregående. Jag kommer senare alt föreslå atl SÖ:s nya organisationskall träda i kraft . Anpassningen av personalresurserna en fråga på något längre sikl. Den bör så långt som möjligt ske itakt med den naturliga avgången. Jag förutsätter dock atl man därutöver måstesätta in aktiva omplaceringsåtgärder där omplacering såväl inom den statligaskoladministrationen som till andra tjänster utanför den statligaskoladministrationen kan bli nödvändig. Vidare kommer inskolning på nyaarbetsuppgifter att bli aktuell i många fall. Sådana åtgärder bör självfalletgenomföras enligt gällande lagstiftning och arbetsrättsavlal. bör lägga fram förslag om dennärmare tidsplan och de åtgärder som erfordras för atl anpassa till den nya organisationen. bördärvid mer i detalj kunna överväga resursbehovet och inför budgetbehandlingenhösten lägga fram förslag om anslagsram som kan ligga till grund förregeringens förslag lill inför ikraftträdandet av den nyaorganisationen. Jag vill också peka på vikten av att i samband medorganisationsförändringen eftersträva de jämslälldhetsmåi, som riksdag ochregering har angett. Den aktuella personalsituationen hos SÖ liksom den nuförutsebara personalavgången bör tillsammans med de aktivapersonalanpassningsåt-gärder som Jag har föreslagit i det föregående innebäraalt den av mig föreslagna högsta ramen för SÖ:s personaldimensionering - ca 450tjänster uppnås under /85. Det bör ankomma på den blivande organisationskommittén attföreslå hur personalresurserna bör fördelas mellan verkets olika arbetsenheter.Jag förutsätter härvid att bestämda personalresurser avdelas för de centralaplaneringsuppgifter SÖ har att genomföra i enlighet med vad jag haranfört. Kommittén skall också beakta att antalet chefstjänster skall begränsastill vad mitt organisationsförslag kräver, dvs. förutom generaldirektör ochöverdirektör, en tjänst som chef för planeringssekretariatet, fyraavdelningschefstjänster samt högst åtta byråchefsljänster. Mina förslag om nyorganisation av SÖ innebär att en betydande del av personalen måste flytta frånen arbetsenhet lill en annan. Likaså innebär mina förslag att många personerfår nya eller förändrade arbetsuppgifter. Det bör vara organisationskommitténsuppgift att närmare överväga erforderliga övergångs- och anpassningsåtgärder isamband med genomförandet av den nya organisationen. Antalet tjänster - med den definition av begreppet tjänstsom jag har angett vid länsskolnämnderna uppgick den 1 oktober 1980till totalt 413. De fördelade sig på olika tjänstekategorier enligl följande: Prop.1980/81:107 88 Tjänstekategori Antal tjänster Länsskolinspektör 24 Avdelnings- eUer byrådirektör 25 Fortbildningskonsulenter 121,5' Biträdes- och assistentpersonal 254 Härutöver finns vid länsskolnämnderna tjänster som konsulentför verksamhet bland rörelsehindrade elever och bland dövblinda samt arvodestjänstersom sekreterare i de regionala planeringsråden för samverkan mellan skola ocharbetsliv. Dessa tjänster berörs inte av de förslag Jag lägger i det följande.Jag vill dock framhålla betydelsen av all den resurs, som motsvaras av tjänstensom sekreterare i det regionala planeringsrådel, ingår som en integrerad del ilänsskolnämndens samlade personalresurs. Kostnaderna för tjänsterna som fortbildningsledare ochfortbildningskonsulenl belastar f.n. anslaget Fortbildning m.m. ochkostnaderna för regionala planeringsräd anslaget Bidrag lill studie- ochyrkesorientering m.m. De förslag som Jag har lagt fram i det föregående liksomförslagen i propositionen om skolforskning och personalutveckling får betydandekonsekvenser för länsskolnämndernas uppgifter och resursbehov. Jag sammanfattari det följande de ur resurssynpunkt viktigaste förslagen. Länsskolnämndernafår ett vidgat ansvar och ökade uppgifter för ulvecklingsaibelel. Särskildamedel om totalt 4 milj.kr. tilldelas genom omfördelning länsskolnämnderna fördetta ändamål. Dessa medel får dock inte användas för atl öka antalet faslatjänster vid nämnderna. Länsskolnämndernasnuvarande uppgifter i vad avser fortbildning av skolväsendels personal ändrarkaraktär. Den särskilda organisation för fortbildning som finns hoslänsskolnämnderna i form av fortbildningsledare, forlbildningskonsulenter ochandra fortbildningsresurser upphör. De medel som länsskolnämnderna i dagdisponerar under anslaget Fortbildning m. m. överförs till anslagetLänsskolnämnderna. Endasi en del av dessa medel bör få användas för avlöning avfast anställd personal. Länsskolnämndernasnuvarande befattning med handläggning av i huvudsak lärares ansökningar omtjänstledighet för studier med lön med B-avdrag upphör. Detta innebär enadministrativ arbelsavlastning för länsskolnämnderna.