prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — affärsverk -2,5 0,5 4 1 Totalt 1,5 -0,5 1,5 -0,5 därav:byggnader -1 -1 -1 -1,5 maskiner 5 O 5 1 Som framgår av tablån blir investeringarnas utvecklingoch inriktning väsentligt annorlunda under senare delen av 1970-talet.Investeringarna minskade totalt sett - till största delensom ell resultat av nedgången inom det privata näringslivets investeringar.Däremot fortsatte expansionen av den offentliga företagsverksamheten. Därmedökade de offentliga företagens andel av investeringarna successivt från 1970till 1980, som det privata näringslivels andel av investeringarnasteg från 1975 för all sedan falla till 1980. Övrigaoffentliga investeringar ökade svagt 1975-1980. Nedgången i bostadsinvesteringarnabromsades upp väsentligl . Utvecklingen vardock mycket olikartad mellan olika år med t, ex. stark uppgång 1977-1978,delvis på grund av ökade ombyggnadsinvesteringar, och en kraftig nedgång19791980. Byggnads- och maskininvesteringarna har uppvisat markantolika utveckling under hela 1970-talel. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19771981 efterkapitaltyp och näringsgren Åriig procentuell förändring. -2,0 -3,5 -1,2 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -4,8 -16,8 -27,7 -7,1 -1,9 Handel m. m. -11,1 -3,7 , -7,7 -0,3 Offentliga myndigheter inkl. militära' -2,6 -1,3 -0,6 -17,7 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -18,3 -17,2 -19,4 Handel m. m. -15,1 -12,6 -4,6 -2,6 26,2. -21,7 -5,8 -13,7 -0,3 -16,1 -12,4 -14,1 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -17,1 -21,7 Handel m. m. -13,7 -10,1 -4,3 -14,2 -3,9 Näringsliv exkl. bostäder och -11,6 -1,6 -0,5 -0,4 ' Inkl. offentliga väginvesteringar. 1privat jordbruk osv. innefattas här avelsdjur och i övrigt näringsliv,travhästar m.m. byggnads- och maskininvestéririgar överensstämmer därförej med totala investeringar. -'Inkl. s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och statistiskacentralbyrån. Tabell7:2 Fasta bruttoinvesteringar inom privat och offentlig sektor -3,5 -2,3 -4,0 -7,9 -15,3 -0,6 -0,3 -0,3 -1,1 -9,4 -2,3 -2,4 -0,5 -2,5 -10,6 -0,1 -7,3 -4,1 -0,4 s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Se avsnitt 6.1. derstörre delen av perioden. Under första delen av decenniet var nedgångenframför allt hänförlig till bostadsbyggandet medan under senare hälften ävenövriga byggnadsinvesteringar minskade starkt. Byggnadsproduktionen ändradeockså karaktär . Reparations- och under-hållsyerksamhéten -vilken alltså inle inräknas i investeringarna - har nämligen vuxit under hela1970-talet och har ombyggnadsverksamheten expanderat starkt. Den s.k. ROT-sektorns (dvs. reparations-och ombyggnadsverksamhel) andel av byggproduktionenhar ökat från omkring en fjärdedel 1970 till en tredjedel 1980.' 'Detta har gjort det svårare att rätt beskriva produktivitetsutvecklingen inombyggnadsverksamheten. Inom ROT-sektorn utförs en betydande andel av arbetet iform av egna arbetsinsatser. vid reparationer samt om- och tillbyggnaderav bostäder. Dessa arbetsinsatser registreras inte i den reguljärasysselsättningsstatisli-ken över byggverksamheten. Däremot registrerasproduktionen betydligt fullständigare. Produktivitetsutvecklingen mätt somkvoten mellan produktionsförändring och sysselsättningsförändring blir därmedöverskattad med stark expansion inom dessa sektorer och omväntunderskattas produktivitetsutvecklingen vid en minskning av reparationer samtombyggnader av bostäder. Nedanstående serie belyser samvariationen mellanproduktivitetsutveckling mätt pä ovan beskrivna sätt och reparations- ochombyggnadsverksamhetens utveckling. Procentuellförändring från föregående år. 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 . Reparation, underhåll samtombyggnad av bostäder -0,5 6,5 -4,5 7 14,5 5 8 3 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på näringsgrenar1972-1981 Index (972= 100 m. m. \ '-'' -'syT----------- ' \ -'r-""' ., *= I I I I I I 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 I I I I I 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 Anm.I varje deldiagram är resp. total inlagd som en streckad kurva. Prop.1980/81:100 124 Investeringarnaökade enligt preliminära beräkningar med I 1/1980. Frånräknasinvesleringarna i handelsnottan blev ökningen 2 1/. Därvid stegmaskininvesleringarna totalt, exkluderas handelsflottan uppgickökningen till 71/. Byggnadsinvesteringarna minskade , delvis som enföljd av brist på byggnadsarbetare. Nedgången var främst hänföriig lill desjunkande bostadsinvesteringarna. Påbörjandet av nya lägenheter föll från 555.50 lägenheter 1979 till strax under 50000 lägenheter 1980. Dessulom minskadeäven ombyggnadsinvesteringarna . De totala investeringarna inom delprivata näringslivet ökade svagt 1980. Utvecklingen var starkt splittradmellan olika delseklorer - så ökade t. ex. de privata industriinvesteringarnamed . De statliga industriföretagens invesleringsutveckling varväsentligt starkare och industriinvesteringarna ökade sammanlagt med 16%.Handelns investeringar sjönk . Investeringarna i handelsflottan minskadestarkt 1979-1980. Frånräknas dessa investeringar uppgår invesleringsökningen1980 lill 21/inom det privata näringslivet. De offentliga investeringarna(exkl. bostäder) expanderade starkt 1980. Förutom de statliga och kommunalabolagens livhga investeringsaktivitet, så ökade även de statliga affärsverkensinvesteringar kraftigt. Däremot minskade de statliga myndigheternas investeringarväsentligt. Investeringarna inom de kommunala myndigheterna växte med 1 1/2%1980. pekar kalkylerna på en oförändradinvesteringsvolym jämfört med . Maskininvesteringarna bedöms öka (exkl. handelsflottan beräknas ökningen till 2 1/). Byggnadsinvesteringarnaberäknas minska med I 1/. Igångsättningen av nya lägenheter bedömsantalsmäs-sigt bli av ungefär samma omfattning som 1980, varvid den väntade nedgångenför småhusen i investeringshänseende väger tyngre än den förutsedda ökningenav igångsättningen av flerbostadshusen. Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19771981 ' Elt bostadshus anses bli påbörjat den månad dägrundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörias. " Då minst tre Ijärdedelar av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset vara inflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1977-1979 avrundade till närmast helafemtiotal. Källor: och statistiskacentralbyrån. ringarnaberäknas sålunda minska 1981. väntas de privatainvesleringarna (exkl. bostäder) få en svagt positiv utveckling och deoffentliga investeringarna en svagt negativ. Industrins investeringar beräknasI.ex. växa ' - hänförligt till en väntad fortsatt tillväxt inom deprivata industriföretagen. Handelns investeringar beräknas däremot fortsättaminska. Nedgången för de offentliga investeringarna (exkl. bostäder) är somframgår av tablån främst hänförlig till de statliga och kommunala bolagensinvesteringar. De offentliga affärsdrivande verkens investeringar har bedömtsöka 1981 medan däremot myndigheternas investeringar förutses minskamed 1 1/. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesleringarna minskade enligt preliminäraberäkningar 1980. Nybyggnadsinvesleringarna beräknas ha sjunkit ,varvid småhusinvesleringarna minskade något mer än investeringarna i flerbostadshus.Ombyggnadsinvesteringarna sjönk med 5 1/. Påbörjandet av nya lägenheter föll från 55 550lägenheter 1979 lill strax under 50000 lägenheter 1980. Nedgången berörde ilika mån flerbostadshus och småhus. Antalet färdigställda lägenheter minskademed 3 500 lill 52000 lägenheter. Del sjunkande bostadsbyggandet orsakadesdelvis av brist på arbetskraft inom byggsektorn. Dessutom tillkom effekten avarbetsmarknadskonflikten . De viktigaste faktorerna bakom nedgångeni påbörjandet var dock troligen mycket snabbt ökande bygg-och boendekostnaderna. Trots det på många håll mycket ansträngda läget påbostadsmarknaden råder ändå stor osäkerhet om efterfrågans styrka vidnuvarande hyror resp. försäljningspriser i nyproduktionen. Tabell 7:4 Ombyggnadsinvestcringar för bostäder 19791981 .Åriig procentuell förändring. Med statliga stöd' 1 form av: ombyggnadslån -21,3 -18,8 Utan statligt stöd' ' Med statligt stöd avses här statliga lån och bidrag. 1980/81:100 126 Bosladsinvesleringarnas volym påverkas förutom avantalet nyproducerade lägenheter också av bostadsstandarden (I.ex. isolering,utrustning, ökad lägenhetsyta). Denna ökade påtagligt under 1975-1978, medanden s.k. kvalitetskomponenlen förblev oförändrad 1978-1979. För 1980 och 1981förutses endasi små förändringar. föreligger inga indikationer på någonavgörande förändring i de faktorer som främst hållit tillbakabostadsbyggandet - nämligen utvecklingen av bygg- och boendekostnader.Regeringens förslag om besparingar i statsverksamheten innefattade bl. a.ändrade regler för räntebidrag. För egnahem föreslås en snabbare höjning av degaranterade räntorna. För lån som avser hyres- och bostadsrältshus skall dengaranterade räntan sänkas efter utbetalningen av lånet.Förslaget innebär därmed dels en nedskärning av räntesubventionerna totaltsett, dels en ändrad fördelning av subventionerna till alt i högre grad äntidigare gälla flerbostadshusen. De ändrade reglerna medför en stimulans avbyggandet av lägenheter i flerbostadshus. Till detta bidrar också de ändradereglerna för produktionskoslnadsbelåning. Länsbostadsnämnderna tillfrågade i oktober 1980kommunerna om del beräknade antalet ansökningar om statliga bostadslån för1981. Denna undersökning gav vid handen atl ansökningarna om statliga lånförutses omfatta i stort sett lika många lägenheter som med en vissförskjutning från småhus till flerbostadshus. Igångsättningen har antagits ävenför 1981 komma alt uppgå till omkring 49000 lägenheter. Påbörjandet avflerbostadshus förutses då stiga lill 17000 lägenheter medan igångsättningenav småhus väntas sjunka ytterligare. Antalet färdigställda lägenheter beräknastill ca 50000, dvs. ett fortsatt lågt nytillskott. Efterfrågan pä nybyggdabostäder väntas visserligen hållas tillbaka dels av det försämradeläget på arbetsmarknaden, dels av att hushållens disponibla inkomster väntasutvecklas mycket svagt. Med ett så lågt bostadsbyggande torde man ändå fåräkna med en besvärlig bostadssituation inom delar av landet. Med ovan angivna förutsättningar om igångsättning m. m.beräknas bostadsinvesteringarna minska med 1981. Nybyggnadsinvesteringarnaberäknas minska med 3 1/. Hela nedgången faller på småhusinvesteringarna,medan däremot investeringarna i flerbostadshus förutses öka med 7%.Ombyggnadsinvesteringarna beräknas stiga med 21/. Industriinvesteringarna ökade med 1979 och meddrygt 1980. För byggnadsinvesteringarna anges en uppgång på 1980,medan maskininvesleringarna beräknas ha ökat . var uppgången iindustriinvesteringarna helt och hållet hänföriig till de slalliga industriföretagen, medan däremot de privata industriföretagens investeringar Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 1971 1981 Årlig procentuell förändring, priser ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 1980-1981 har använts det preliminära utfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: Konjunkturinstitutetoch . Även ökade de statliga industriinvesteringarnaväsentligl snabbare än de privata. Den förbättrade lönsamheten och uppgången iproduktion och kapacitetsutnyttjande ledde till att deprivata industriföretagens investeringar ändå ökade 1980. Bedömningen av investeringar grundar sig påstatistiska centralbyråns investeringsenkät . Förelagensplaner samt planer och utfall redovisas i tabell7:5. Som framgår av tabellen underskattar vanligen företagen i varierande gradsina investeringar . Undanlag utgörs av , då detrekordlåga kapacitetsutnyttjandet och den extremt dåliga lönsamheten föranleddeföretagen att skära ned sina investeringsplaner året innan. För1981 förutses stagnerande eller vikande industriproduktion och detta väntasmedföra elt lägre kapacitetsutnyttjande än . kommertroligen vinstmarginalerna all falla tillbaka 1981. Detta skulle tala för enrelativt försiktig uppkorrigering av företagens planer. Det är emellertidsannolikt alt de flesta förelag ej hunnit beakta regeringens beslut om alt frånI åter införa skatlemässiga avdrag för såväl maskin- sombyggnadsinvesteringar. Avdraget uppgår för maskininvesteringar till avleveransvärdel och för byggnadsinvesteringar till av utgifterna. Avdragetfår göras vid såväl den statliga som den kommunala inkomsttaxeringen - deinvesteringsavdrag som tidigare i olika omgångar gällde fickenbart göras vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Med hänsyn till delta har förelagens investeringsplanerkorrigerats upp så pass kraftigt som . Företagens planer pekar i okorrigeralskick på en nedgång av invesleiingsvolymen på , och med en påfyllnad av nyainvesteringsprojekt på skulle således industriinvesteringarna öka med 3%1981. Därvid har maskininvesteringarna bedömts stiga , medanbyggnadsinvesteringarna förutses minska , 1 diagram 7:2 redovisas invesleringsulvecklingen förnågra investeringslunga branscher. Diagram7: 2 Investeringar inom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1974- 1981 100 90 80 70 70 60 50 40 30 90 80 70 60 120 110 100 90 80 70 60 50 J 1_ \ L 74 75 76 77 78 79 80 81 74 75 76 77 78 79 80 81 Anm.De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totala industrin.Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: ochstatistiska centralbyrån. korrigeratspå samma sätt som för industrin som helhet, vilket medför att de branschvisa prognoserna är väsentligt osäkrareän prognosen för totala industrin. Utvecklingen skiljer sig starkt mellan olikabranscher. Liksom skeddeden starkaste invesleringsökningen 1980 inom järn- och stålverken. Inom verkstadsindustrin accelereradetillväxten och även inom massa- ochpappersindustrin samt inom "övriga branscher" steg invesleringarna. beräknas relativt kraftigaökningar äga rum inom verkstadsindustrin och massa- och pappersindustrin.Investeringarna inom järn- och stålverken saml "övrigabranscher" beräknas däremot minska. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 129 De totala investeringarna inom gruppen handel m. 'sjönk i volym enligt preliminära beräkningar.Byggnadsinvesteringarna minskade och maskininvesteringarna . Till grund för beräkningarna ligger en enkätundersökninggenomförd av angående investeringarinom handels-, bank- och försäkringsföretag. Vid utarbetandet av prognoser förbyggnadsinvesteringarna har vidare utnyttjats statistik över totala kostnaderoch byggnadstider för byggnadsprojekt inom gruppen privat handel samtarbetsmarknadsstyrelsens rapportering av beviljade igång-sättningslillstånd. Igångsättningen av byggen inom privat handel fortsatteatt minska . Den totala byggnadsvolymen vid nystartadeprojekt minskade sålunda jämfört med föregående år. Handelnsbyggen är i stor utsträckning opriorilerade. 1 vissa regioner med överhettadbyggarbetsmarknad har länsarbetsnämnderna hållit igen vilkel bidragit till minskningen.Med hänsyn till bl. a. den väntade minskningen i bostadsbyggande, den svagautvecklingen av privat konsumtion och de indikationer som enkäten ger påbyggsidan bedöms påbörjandet bli ungefär oförändrat jämfört med1980. Som en följd av den låga igångsättningen under både1980 och 1981 väntas de lotala byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel m.m.minska 1981. Belräffande maskininvesteringarna pekar företagensplaner på en relativt kraftig neddragning . Tidigare års enkätsvarvisar emellertid genomgående en benägenhet atl starkt underskatta utfallet. Enviss uppkorrigering har därför ansetts vara motiverad. Sålunda beräknasmaskininvesteringarna minska . Sammantaget skulle därmed detotala invesleringarna inom gruppen handel m. m. reduceras med under1981. Enligt ännu preliminära beräkningar ökade de totalastatliga investeringarna med i volym mellan 1979 och 1980.Invesleringarna steg inom affärsverken och de statliga förelagen medan deminskade inom myndigheterna. Byggnadsinvesteringarna steg ochmaskininvesteringarna steg med . (Se tabell 7:6.) Beräkningarna över den statligainvesteringsverksamheten baseras på enkäter till statliga myndigheter,affärsverk och förelag insamlade av . ' Med investeringar inom gruppen handel m.m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell, restauranger,lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 9 1980/81. 1980/81:100 130 Tabell 7:6 Stadiga investeringar 1978-1981 Årlig procentuell förändring, 1980, priser priser 1978 1979 1980 1981 Statliga affärsverk exkl. industri 7 287 -1,4 -3.5 20,6 8,6 Statliga myndigheter inkl. militära 4727 15,2 -0,9 -7,0 -8,9 (industri m. 5661 0,9 11,5 31,9 -11,1 Statliga investeringar totalt 17675 4,2 1,1 14,6 -2,3 därav: byggnader 8849 6,7 -1,2 4,8 -5,7 maskiner 8826 1,4 3,9 26,0 1,0 Källor: och statistiskacentralbyrån. De slalliga affärsverkens investeringar ökade med merän 1979-1980. Investeringarna i byggnader och anläggningar steg med -huvudsakligen som en följd av ökal byggande inom SJ, ochvattenfall. På maskinsidan noterades en ökning på , somhuvudsakligen härrör från . Myndigheternas investeringar minskademed . De dominerande byggnadsinvesteringarna sjönk med ,främst på grund av minskat vägbyggande. Inköpen av maskiner och inventariersteg . De statliga företagens investeringar steg med 1980,både på maskin- och byggnadssidan. Utifrån de planer som föreligger beräknas destatliga invesleringarna minska 1980-1981. Sålunda väntas en påtaglignedgång inle blott av myndigheternas utan även av statliga företagsinvesteringar. Affärsverkens investeringsexpansion beräknas däremot fortsätta.Byggnadsinvesteringarna väntas minska medan maskininvesleringarnaförutses öka med I %. På byggsidan märks främst en fortsatt neddragning avvägbyggandet samt en ökning inom postverket. De totala maskininköpen påverkasav elt engångstillskott i form av en färja till samt av attden statliga industrins maskininköp minskar något från den höga nivån 1980. Den kommunala sektorns investeringar ökade enligtpreliminära kalkyler totalt sett med 2 1/i volym 1979-1980.Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha stigit med 3 1/, medan inköpen avmaskiner och inventarier sjönk . (Se tabell 7:7.) Till grund för kalkylerna över investeringsutvecklingen1980 och 1981 ligger en av i början av novemberinsamlad enkät bland kommuner och landstingskommuner, samt en enkät avseendevissa av de kommunägda företagen. ' I detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bostäder och industri. Tabell7:7 Kommunala investeringar 19791981 -0,9 -10,0 -0,2 -3,2 -1,5 -1,4 -1,9 ' Häri innefattas kommunägda företag, församlingar m. m.Källor:Konjunkturinstitutet och . fördet innevarande året har överskattat det utfall som senareredovisats. En viss överskaltning av investeringsutfallel har bedömtsföreligga även i årets novemberenkät, varför enkätuppgifterna avseendesåväl kommunerna sorn landstingskommunerna har justerats ned. Kommunernas och landstingskommunernas sammanlagdabyggnadsinvesteringar beräknas därmed ha ökat med I % i volym 1979-1980. Landstingskommunernasbyggnadsinvesteringar steg med 2 1/, medan investeringsökningen inomkommunerna begränsades till 1/. På maskinsidan synes kommunernas ochlandstingskommunernas investeringar ha ökat med 3 1/. Detta innebär altkommunernas och landstingskommunernas investeringar totalt sett steg med 1 1/. De kommunala företagens lotala investeringar synes ha ökal i volym1979-1980. Den kommunala investeringsaktiviteten är beroende avbl. a. utvecklingen av byggnadskostnader och prisutvecklingen i övrigt förinvesteringsvaror liksom av lillgången på produktionsresurser inombyggsektorn. Eftersom de årsvisa budgetramarna i allmänhet torde vara tämligensnävt fastlagda och angivna i nominella belopp kan prisutvecklingen normaltförmodas ha en rätt stark inverkan på investeringsvolymen i kommunerna. Itabell 7:8 redovisas kommunernas och landslingskommunerns investeringsplanerför 1981 omräknade till procentuellvolymförändring tillsammans med planer och faktiska förändringar . De av kommunerna angivna investeringsplanerna omräknas alltså tillinvesteringsbelopp i fasta priser. har använts det inomkonjunkturinstitutet kalkylerade högre alternativet för prisutvecklingen1980-1981 av byggnadspriser resp. priser på maskiner och inventarier. De såomräknade investeringsplanerna bör sedan korrigeras med hänsyn lill mönstretför tidigare avvikelser mellan planer och utfall. Prop.1980/81:100 132 Invesleringsulvecklingen har överskattats krafliglunder 1978-1980. Detta torde sammanhänga med de betydande finansiellaöverskotten inom den kommunala sektorn . Mol bakgrund av singoda ekonomi har kommunerna och landstingskommunerna ställt upp omfattandeinvesteringsprogram, som sedan endast i begränsad utsträckning kunnatgenomföras. Invesléringsanslagen har sålunda utnyttjats i avsevärt lägre gradän som förutsetts. Den slora negativa differensen mellan planer och utfall 1978förklaras i hög grad av de förseningar av pågående byggnadsarbeten ochigångsättningen av nya projekt som ägde rum detta år. Förseningarna var enföljd av det försämrade planeringslägel inom kommunerna bl. a. efter denkraftiga barnstugeulbyggnaden . Även 1979 och 1980 förekom förseningar,vilka medförde slora negativa avvikelser mellan planer och ulfall. Dessa tordeemellertid till skillnad mot 1978 främsl ha orsakats av den betydande brist påbyggnadsarbetare som förelåg . Den negativa differensen1980 förefaller dock ha blivit något mindre än differenserna för 1978 och 1979.Detta torde vara en följd av en viss nedgång i aktiviteten på byggmarknaden imånga regioner , vilket inneburit att bristen påbyggarbetskraft blivit mindre kännbar. Kommunernas och landstingskommunernas sammanlagdainvesteringsplaner anger en ökning av investeringarna. Bådekommunerna och landstingskommunerna har dock i novemberenkäten justerat nedsina planerade byggnadsinvesteringar jämfört med auguslienkälen. Endastlandstingskommunerna anger nu en volymökning för byggnadsinvesteringarna 1981.Den bild av en försvagning av främsl kommunernas ekonomiska situation under 1981som vuxit fram ur höstens budgetarbete i kommuner och landstingskommuner; tordeha haft en dämpande inverkan på investeringsplanerna . Då tillgången påbyggnadsarbetare sannolikt blir bättre än . lill följd aven fortsatt minskning av aktiviteten inom byggsektorn totalt sett, har dejämförelsevis låga Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar ikommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1973-1981 Åriig procentuell förändring. 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 (-5) Planerat i november året innan Faktiskt inträffadförändring Differens De av kommunerna angivna investeringsplanerna haromräknats lill fasta priser på basis av prisutvecklingen för investeringsvaror. Vid fastprisberäkningarna av kommunernasplaner har använts konjunkturinstitutetshögre prognosalternativ för prisutvecklingen . Planerna redovisas idenna tabell som kvoten mellanprognosärets enkätvärde och föregående års utfall i fasta priser. Förplanförändringen 1980-1981 haranvänts det preliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och . investeringsplanernaför 1981 nedjusterats med en korrigeringsfaktor som är lägre än de differensersom förekommit 1980. Kommunernas ochlandstingskommunernas lotala investeringar beräknas efter ovan nämndanedjustering öka med 1/i volym 1980-1981. Inköp av maskiner och inventarierförutses stiga med 3 1/, medan byggnadsinvesteringarna väntas bli i stortsett oförändrade. De totala investeringarna inom landstingskommunerna beräknasstiga med 4 1/, medan de förutses sjunka inom kommunerna. Inkluderasförsamlingarna och de kommunägda företagen pekar kalkylerna för den kommunalasektorn totall sett på en oförändrad investeringsnivå jämfört med1980. Lagerutvecklingen kom atl kännetecknas av ettmycket betydande omslag vilket ledde till en uppbyggnad av lagerslockarna ihela ekonomin.