prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:194 har föreslagits att det s. k. konkurrensvillkoretför bostadslån upphävs temporärt och atl möjligheterna till produktionskostnadsanpassadbelåning vidgas som villkoret inte gäller. Produktionskostnadsbelåningen innebär atl de anbudsbaseradekostnaderna får ulgöra underlag för lån och räntebidrag. För lån till en sådannybyggnad söm skall utföras av ägaren till marken får låneunderlagel motsvaraden i ärendei uppgivna kostnaden. Reglerna medför atl sådana överkostnader somkan godtas också får ingå i låneunderlaget. För barnstugor utgår statligt bostadslån som regel av låneunderlaget. Återstående av läneunderlaget täcks av lån på denprioriterade lånemarknaden. Bostäder som finansieras med statliga bostadslån kanstödjas med räntebidrag. Räntebidrag beviljas, grovt räknat, för att täckaskillnaden mellan å ena sidan faktiska räntekostnader, å andra sidan en avstaten garanterad räntekostnad på samma lån. I normalfallet medges f. n. inte räntebidrag till lokaler,således inte heller barnstugor. Om bostadsutrymmen används för andra ändamål skall enligthuvudregeln bostadslånet sägas upp fill betalning helt eller delvis. Om det ärfråga om sådana lokaler, som kan räknas in i låneunderlaget, kan docklänsbostadsnämnden i stället för att säga upp lånet föreskriva att räntebidraginte skall utgå. Bostadslånet får däremol behållas. kanockså medge all bostadsutrymmen tillfälligt får utnyttjas för annat ändamål. Isådana fall skall räntebidraget dras in under den fid utrymmena utnyttjas fördet nya ändamålei. Med fillfällig uthyrning avses upplåtelse under totalt . Prop.1980/81:205 38 Om det tillfälliga utnyttjandet avser upplåtelse tillbarnstuga kan emellertid räntebidraget få behållas enligl en regel som infördesden . F. n. gäller i dessa fall följande. Om lägenheten inle kanupplåtas för bostadsändamål på grund av bristande efterfrågan behållsräntebidraget för upplåtelse fill barnstuga. Om användningen sombarnsluga avser en lägenhet som hade kunnat hyras ut som bostad upphörräntebidraget men återkommer när användningen som barnsluga har upphört. Inyproduktionen (nybyggnad eller genomgripande ombyggnad) år del inle i och försig hinder för att medge fillfällig uthyrning fill barnstuga alt lägenheternadirekt anpassas för barnslugeändamål. Kostnaderna för anpassning till barnstugaresp. återställande till bosläder är inle föremål för bostadslån. Tillfälliguthyrning av bostäder fill barnstuga kan förekomma beträffande lägenheter isåväl flerbostadshus som småhus. Som jag anförde kan bl. a. toppbelastningar i nyaområden mötas genom att lågenheter eller småhus temporärt används sombarnstugor. Den begränsning till som f. n. tillämpas för tillfälligtutnyttjande kan i sådana sammanhang enligt vad jag har erfarit vara för kort.Länsbostadsnämnderna bör därför kunna medge att tillfälligt utnyttjande sombarnstuga får förlängas även efter femårsperioden, dock högst med . Jag räknar dock med att i flertalet fall än fio årkommer atl vara tillräckligt för att möta de toppbelastningar pä barnomsorgensom det fillfälUga utnyttjandet syftar fill. Chefen för bostadsdepartementetkommer, efter samråd med mig, alt i annat sammanhang föreslå regeriiigen altföreskriva att bestämmelserna om tillfällig uthyrning när det gäUer barnstugorskall ändras på angivet sätt. Beträffande möjligheterna att i vissa fall få behållaräntebidraget när bostäder tillfälUgt utnyttjas som barnstugor vill jag eftersamråd med chefen för anföra följande. Gällanderegler utgår från att bostadslägenheter skall användas som barnstugor endast iden mån de inte efterfrågas för sitt avsedda ändamål. Sådana uthyrningssvårighetersom kan lösas genom atl boslåder tillfälligt används som barnstugor förekommernumera ytterst sällan. Jag förordar därför att möjUgheten slopas att i vissafall få behålla räntebidraget när en bostad tillfälligt utnyttjas som barnstuga.Genom en sådan ändring kommer ränlebidragsreglerna att bli mer entydiga ochenkla. När en lägenhet används som barnstuga upphör räntebidraget. När den återtas i bruk som lågenhet återkommer räntebidraget. pekar i sin rapport på att utbyggnadenav barnomsorgen ofta fördröjs beroende på besvär över olika beslut i sambandmed byggandet av barnstugor. När kommunerna beviljar dispens enligt 67 §byggnadsstadgan (1959:612) överklagar grannarna ofta Prop.1980/81:205 39 besluttill och därefter eventuellt även till regeringen. RRV föreslåratt det får övervägas atl i den nya byggnadslagen begränsa besvärsrätten då detgäller att omvandla bostäder till lokaler för barnomsorgsverksamhet för högst15 barn. RRV anser därutöver att planverket närmare bör undersöka t. ex. antalöverklaganden, skälen, handläggnings-tider och länsstyrelsernas beslut iärenden om nybyggnad av dag- och fritidshem. Jagdelar RRV:s uppfattning att frågan om ändringar i besvärsrätten enligl byggnadslagstiftningenmåste bedömas i etl större sammanhang. Plan- och bygglagutredningens betänkandehar remissbehandlats och bereds f. n. i . Ytterligare underlagför bedömning av besvärsrätten i denna specieUa fråga torde erhållas från denundersökning som planverket enligt vad jag erfarit genomför angåendeöverklaganden i samband med anordnande av barnstugor i eller i anslutning tillbefintlig bebyggelse. I detla sammanhang viU jag erinra om alt del är möjligtatt utan dispens ge byggnadslov för änspråkstagande av bostadshus förbarnomsorgsverksamhet om det kan ske utan att byggnaden måste ändras förändamålet. Besvär kan dock anföras mot beslut om byggnadslov. Endast om det ärfråga om en så begränsad verksamhet att den inte kan anses vara på något sättstörande får den bedrivas utan byggnadslov. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordat om förenklad slalsbidragsgivningtill barnomsorgen, 2. godkänna vad jag i övrigl har anfört beträffandeden kommunala barnomsorgen. 3. godkänna vad jag har förordat beträffanderäntebidrag vid tillfällig uthyrning av bostäder till barnstugor. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genompropositionen föreslå att anta de förslag föredraganden lagt fram. Prop.1980/81:205 40 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Utdrag av protokoU vidregeringssammanträde ... 2 1 Inledning..................................................... ...... 2 2 Föredragandens överväganden........................ ...... 6 2.1 Familjedaghem, öppna förskolor ochdeltidsförskolor .. 8 2.2 Utrymmesstandard m. m. i daghem ochfritidshem 13 2.3 Barngruppernas storlek............................ 19 2.4 Personaldimensionering ........................... 24 2.5 Personalens utbildning m.m....................... 26 2.6 Slatsbidrag............................................ 32 2.7 Besvärsrätt........................................... 38 3 Hemställan................................................... .... 39 4 Beslut......................................................... .... 39 1980/81:205 41 Departementspromemorian (Ds S 1979:3) Vissa kvalitetsfrågor i daghem och fritidshem samtprinciperna för statsbidragsgivningen 1 Inledning och sammanfattning 1.1 Inledning I barnomsorgslagen (SFS 1976:381) anges atl samhällelsbarnomsorg har fill syfte "att i nära samarbete med hemmen främja enallsidig personlighetsutveckling och en gynnsam social utveckling hosbarnen". Därmed slås fast att verksamheten i första hand är till förbarnens skull. barnstugeutredning framhöll i betänkandel (SOU1972:26) Förskolan, del I, kvalitativa mål som uttrycker nödvändigheten av samarbelemed hemmet och en strävan mol alt barnen ulvecklas till självständiga, kreativamänniskor som vill lära och göra bruk av sin kunskap, som kan samarbeta ochkänner solidaritet med andra. Denna målsättning har lagts fast av (prop.1973:36, SOU 1973:30, rskr 1973:372, SFS 1973:1205). I propositionen (1975/76:92) om utbyggnad av barnomsorgenanges atl samhällets barnomsorg skall ge barnen möjlighel till en god och trygguppväxtmiljö. Den skall också ge kvinnor och män möjlighel alt på lika viUkorkunna förena förvärvsarbete och familjeliv. Vidare framhålls att barnomsorgeninte är någon ersättning för familjerna utan en komplettering som tillgodoserbarnens behov av stimulerande och utvecklande akfiviteter. Samhälletsbarnomsorg är ett viktigt stöd och komplement till familjen både för barn ochföräldrar. En bra omsorg är till gagn för alla barn, tUl stöd förföräldrarna och lill gagn för samhället. Bristen på platser gör emellertid attalla barn ännu inle kan få del av barnomsorgen. Därför måste kvantitafiva målställas upp. Kvalitets- och kvantitetskraven kan komma i konflikt medvarandra särskilt så länge behovet av barnomsorg inte är täckt. Bristen påplatser är så stor att en kraftig utbyggnad av dag- och fritidshem är ennödvändighet . Det är ur rättvisesynpunkt angeläget atlalla barn så snart resurserna medger kan få tillgång till samhälletsbarnomsorg. De kvantitativa målen bör därför ges högsta prioritet ävenframgent. Vissa kvalitetskrav måste emeUerfid också slällas upp som förutsäitningarför att målen för verksamheten skall kunna förverkligas och för altverksamheten skall kunna ordnas enligt likartade principer över hela landet. Kommunerna har det politiska ansvaret för såväl utbyggnaden av 1980/81:205 42 barnomsorgen som verksamhetens innehåll och utformning.Kommuner, personal och föräldrar har tillsammans goda förutsättningar all skapaen bra barnomsorg. Under elt utbyggnadsskede kan del emellertid vara angelägetatt från statsmakternas sida sträva efter en viss minimistandard över helalandet. I föreliggande departementspromemoria analyseras behovelav särskilda normer eller rekommendationer för gruppstorlek, personaltäthet,personalens utbildning och lokalernas ulrymmesstandard. I anslutning härtillredovisas även vissa förslag rörande statsbidragsgivningen lill daghem ochfritidshem. Förslagen innebär vissa förenklingar. Avsikten är inte att åstadkomma en författningsmässig regleringsom skulle kunna innebära stelbenta preciseringar. Delta skulle visserligenkunna ge förutsättningar för en god kvalitet över hela landet, men samtidigtkunna hämma en lokal anpassning av verksamheten. En sådan lokall anpassadutformning har många fördelar. Normerna bör istället få formen av principuttalanden frånregeringen och riksdag om en viss rekommenderad minimistandard. Till grund för förslagen ligger en helhetssyn på barnens uppväxlvillkoroch en ambition atl skapa kontinuitet för barnen och barnfamiljerna. I dettasammanhang är förskolornas och fritidshemmens lokalisering, organisation av största betydelse. Verksamheten bör anknyta fill barnens erfarenheter,sociala och kulturella bakgrund saml lokala förhållanden. Del år därförangelägel alt det lokalt sker en konkrefisering av barnomsorgens mål, innehålloch arbetssätt. Frågor som antal anställda i barngrupper, grupporganisation m.m.behöver anpassas efter lokala förhållanden. Kvaliteten blir därför beroende avbesluten på lokal nivå. Mångafrågor bör kunna beslutas inom den enskilda förskolan eller fritidshemmet isamarbete mellan personal, föräldrar och barn. Vissa övergripande kvalitetsfrågor som personalensfortbildning, föräldrarnas medverkan och inflytande berörs inle närmare idetta sammanhang. Fortbildningen regleras på annat sätt. Föräldramedverkan m. m.utreds f. n. av Barnomsorgsgruppen (S 1973:07) och (S1974:04). Slutbetänkanden från dessa ulredningar kan förväntas /80. Frågor om den allmänna förskolan behandlas inte i dennapromemoria. Promemorian inleds med en genomgång av byggnads-,arbetsmiljö- och hälsovårdslagstiftning m. m. samt gällande tillämpningsanvisningar.Det kan konstaleras att de krav som ställs på barnomsorgen i detta sammanhang isig är realistiska och berättigade för barn och personal inom verksamheten. Etlväsenfiigt problem år dock atl kraven, anvisningarna m. m. förs fram av 1980/81:205 43 många olika instanser som ofta var för sig företräderolika intressen. En mer samordnad information föreslås därför. (Se vidareavsnitt 2 och 6). Kvaliteten inom dag- och frilidshemsverksamheten påverkasav t. ex. förhållanden som barngruppernas sammansättning och storlek, antalanställda och personalens ulbildning. Inom dessa områden förekommer belydandeskillnader mellan kommunerna . Förslag läggs därför fram om normer fördessa områden. Förslagen gäller en genomsnittlig nivå i kommunen somhelhet. Kommunnivån har valts för att ge kommunerna möjlighet att göra lokalaavvägningar för hur kvalitetsfrågorna i detalj skall lösas. Därmed ökaskommunernas ansvar för verksamheten. Del är angelägel all man i samarbete medpersonal och föräldrar söker sig fram till den för respektive dag- ellerfritidshem lämpligaste organisationen av verksamheten. (Se vidare avsnitt 3, 4och 5). De krav som f. n. ställs på viss avdelningsyla per plats idaghem och fritidshem har satts i fråga av många som ansett atl det finns andrafaklorer .som är av väsentligt större betydelse för verksamheten. Kraven påviss yta har vidare inneburit ett relativt detaljerat granskningsarbete både pålokal och cenlral nivå. Del krav rörande minsta avdelningsyta per plats vid dag-ochfritidshem som f. n. är kopplal till statsbidragen föreslås därför borttaget. (Se avsnitt 6). Statsbidragens konstruktion behandlas i avsnill 7. Ensträvan har varit all förenkla bidragssystemet. Vidare har ambitionen varit altanpassa bidragen fill den ökade efterfrågan på deltidsplatser. Hänsyn hartagils till kommunernas högre koslnader för småbarnsplalser. En ytterligaresträvan har varit atl underiälla och stimulera till införande av åldersblandadebarngrupper. Två alternativa statsbidragskonstruklioner, bidrag per barn ochprocentuellt bidrag, redovisas. För erhållande av statsbidrag föreslås vissakrav på öppethållande m. m. Kommunerna är ålagda etl omfattande arbete avseende denårliga statistiken för barnomsorgsverksamheten. Nuvarande delaljerade årsredovisningarföreslås ersatta av mer översiktliga statistiska uppgifter i kommunernasårliga barnomsorgsplaner. Vidare föreslås att mer ingående redovisningarlämnas t. ex. för all tillsammans med uppgifter ibarnomsorgsplanerna tillgodose behovel av cenlral statistik. Kommunernas barnomsorgsplaner kan därigenom ulvecklas tilletl vikligl instrument för information om hur kvalitetskraven uppfylls och dekan lokalt, regionalt och centralt ge möjlighel lill uppföljning av verksamheten. I syfte atl decentralisera arbetet med stalsbidragsansökningaroch uppföljning av barnomsorgsplanerna föreslås att en stor del av dennaverksamhet förs över lill länsslyrelsen. De centrala granskningsuppgifter somsocialstyrelsen f. n. har när del gäller statsbidragsgivningen ochfastställande av platsantal skulle därmed upphöra. Prop.1980/81:205 44 rådgivande roll bör behållas. ex. erfarenheter från forskning, försöksverksamhet och utvecklingsarbeteäven i fortsättningen systematiskt insamlas och spridas. Om det skulle visa sig att normer som ställt sigbakom är ett otillräckligt instrument för all uppnå den här angivna slandardenkan det bli nödvändigt att ånyo överväga vissa bindande normer somförutsättning för statsbidragsgivningen. 2 Lagstiftning som berör förskolor och fritidshem Till lagstiftning som på olika sätt reglerar eller påannat sätt har betydelse för barnomsorgen hör Till dessa lagar och förordningar har socialslyrelsen,statens planverk, , statens brandnämnd, bostadsstyrelsenoch arbelarskyddsstyrelsen meddelat föreskrifter, anvisningar och vägledandeinformation. I det följande sammanfattas några vikfiga punkter urgällande bestämmelser. Barnavårdslagen (SFS 1960:97) och stadgan för barnavårdsanstalter(SFS 1960:595) innehåller bestämmelser som berör förskolor och fritidshem.Reglerna avser t. ex. skyldighet för kommun eller annan anordnare att göraanmälan till när verksamhel vid förskola/fritidshem skallstartas, vissa krav på lokalerna, skyldighet för att föreskrivaom högsta antal barn, krav på läkarundersökning av personalen, krav på journalöver barnen samt krav på kommunerna atl inge årsberättelse till länsstyrelsenoch . Barnomsorgslagen (SFS 1976:381) reglerar barnomsorgensomfattning, syfte, inriktning, organisation i storl och kommunernas skyldighetatl 1980/81:205 45 ansvara för verksamhelen genom planering ochtillgodoseende av behov för olika grupper. Även tillsynen av verksamhetenregleras i lagen. föreslår i betänkandet (SOU 1977:40),Socialtjänst och socialförsäkringstillägg, att en ny lag om socialtjänstersätter nuvarande relativt detaljerade barnavårdslag, nykterhetsvårdslag ochsocialhjälpslag. Den nya lagen föreslås få karaktären av ramlag, därintentioner och syfte med verksamheten i dess helhet och delar anges. Ulredningenföreslår att närmare bestämmelser om förskolor och fritidshem las upp i ensärskild barnomsorgsförordning. En proposition med anledning av socialulredningensförslag bereds f. n. inom regeringens kansli. I byggnadsstadgan (BS) (SFS 1959:612; omtryckt 1972:776,senaste ändring 1978:369) finns bl. a. bestämmelser om byggnaders yttre ochinre utformning. De allmänna bestämmelserna i kompletteras av föreskrifteroch allmänna råd som meddelas av statens planverk och publiceras i Svenskbyggnorm (SBN). För daghemoch fritidshem kan sägas alt i allmänhet samma krav som gäller för bostäderskall vara uppfyllda. Krav finns sålunda på lämplig planlösning, tillgänglighetför handikappade, brandsäkerhet m. m. Enligt 46 § BS skall byggnad för stadigvarandebruk, vari inryms bostads- eller arbetsrum, anordnas och inredas så atl denbereder möjlighet till trevnad och god hygien. Till detta anges vissaförhållanden som särskilt skall beaktas, t. ex. uppvärmnings- och venfilafionsförhållandensaml dagsljus- och belysningsförhållanden. När det gäller nybyggnadskraven på hygienutrymmen kannämnas, att kraven (enligt 42 a §) pä handikappanpassning innebär, att bl. a.bostadslägenhet skall förses med toalett som kan besökas av person i rullstol. I fråga om ljusförhållanden föreskrivs i SBN bl. a. atlbostadsrum såsom vardagsrum, sovrum och kök samt lekrum i förskola ochfritidshem anordnas så att tillfredsställande dagsljus erhålls. I anvisningarna till dagsljusföreskriften anges vissa godtagbaraljusförhållanden och hur dessa beräknas. Enligt 48 § BS skall byggnad för särskilt ändamål, utöverde allmänna kraven, fylla de särskilda krav som med hänsyn till verksamhetensart skäligen bör ställas på hygien, skydd mot ohälsa, olycksfall och brandfarasamt på trevnad och bekvämlighet för dem som skaU vistas i byggnaden. Somexempel på byggnad för särskilt ändamål anges bl. a. byggnad för undervisning,vårdanstalt och samlingslokal. Paragrafen är tillämplig på t. ex. förskolor ochfritidshem. I SBN ges också vissa särskilda föreskrifter som 1980/81:205 46 skall tillämpas för sådana lokaler, det gäller t. ex.vissa brandskyddsregler. Kravbestämmelserna i skall också, med vissa undantag,tillämpas vid ändringsarbeten av ohka slag (48 a § och 49 §). skall enligt 56 § BS vid prövning avbyggnadslov bl. a. se fill att företagel inte strider motbyggnadslagstiftningen saml vissa andra lagar, däribland arbelsmiljölagen (SFS1977:1160) och med stöd av den meddelade föreskrifter. När del gällerarbetslokal eller personalrum får byggnadslov beviljas endast om utlåtandeföreligger från yrkesinspektionen och det av detta framgår atl skyddsombudeller skyddskommitté fåll tillfälle att yttra sig över byggnadsprojektet. De krav och rekommendalioner som enligtbyggnadslagstiftningen f. n. gäller för förskolans inre och yttre miljöredovisas delvis i vägledande information om miljö i förskolaoch fritidshem. Planering av lokaler och utemiljö, utgiven . År 1976kompletterades denna information med etl arbetshäfte för kommunala granskare m.fl. Livsmedelsverkels anvisningar bygger på livsmedelslagen(SFS 1971:511), livsmedelskungörelsen (SFS 1971:807) och statenslivsmedelsverks allmänna tillämpningskungörelse (SLV 1975:12) m. m. För livsmedelslokal krävs byggnadslov för ny- ellertillbyggnad samt vid ombyggnad. Innan en livsmedelslokal tas i bruk måsle dengodkännas av hälsovårdsnämnd. Enligt tillämpningskungörelsen får personaltoalelttillhörande livsmedelslokal inte annat än i undantagsfall upplåtas till andraän dem som arbetar i lokalen. Enligt livsmedelslagen räknas kök med tillhörandebiutrymmen i förskolor och fritidshem som livsmedelslokaler. För personal somarbetar i sådana lokaler krävs regelbunden hälsokontroll. har i betänkandet (Ds Kn 1978:3)Ökat kommunall ansvar för barnomsorgen, föreslagit att livsmedelslagen ändrasså att dess bestämmelser inte omfattar sådant kök i förskolor som betjänar högsl25 barn. Kommittén anför atl mållider och aktiviteter förknippademed dem är för de små barnen viktiga händelser som präglar och grundläggerframlida vanor. Barnen har ofta etl naturligt intresse för akfiviieterna runtmåltiden. I regeringens proposition (1978/79:111) om ålgärder motkrångel och onödig byråkrati m. m. föreslås all slalskontrollkommitléns förslaggenomförs i avvaktan på en yllerligare översyn av vissa verkslällighetsföreskrifterpå området. Bestämmelserna i livsmedelslagen föreslås därmed inte omfalta kök isådana förskolor och fritidshem som omfallar högst 2 avdelningar. 1980/81:205 47 Vidare förordas atl livsmedelsverket bemyndigas föreskrivaundantag i vissa avseenden från tillämpningen av livsmedelslagen på övrigaförskolor och fritidshem samt för barnkolonier eller lägergårdar.Förenklingarna bör syfta fill alt barnen i normala fall skall kunna della imatlagning och annal köksarbete utan krav på hälsokontroll. Vidare bör kravenpå köksutrustning, hygienisk standard m. m. inte sältas högre än vad som är nödvändiglmed hänsyn fill verksamhetens inriklning och omfattning. Med en sådananpassning av bestämmelserna väntas följa minskat behov av myndighels-kontroll.Självfallet är föreskrifter i hälsovårdsstadgan om sanitär olägenhetfortfarande tillämpliga. Hälsovårdsstadgan torde ulgöra en garanti för att omsorgenom barnens hälsa respekteras. Hälsovårdsstadgan (SFS 1958:663) anger krav på befintligalokaler för bosläder och samlingslokaler. Kraven syftar till all ge eltgrundläggande skydd till hälsa och välbefinnande för de boende och för dem somvistas i olika samlingslokaler. Skyddet gäller för bostäder, hotell, pensionat ochsamlingslokaler av olika slag. Det anges ej klart att skyddet även gällerförskolor och fritidshem. Inte heller anges om lokalerna räknas som boslädereller samlingslokaler i delta sammanhang. Stadgan har dock tolkats så atlförskolor och fritidshem omfattas av stadgans bestämmelser. Orsaken till attdessa lokaler inte explicit nämns i stadgan är sannolikl bl. a. att den tillkominnan förskolor och fritidshem fanns i någon nämnvärd omfattning. Hälsovårdsnämnderna har i kommunerna tillsynsansvaret förbosläder och samlingslokaler. I förarbelena till hälsovårdsstadgan anges ingenskyldighet för hälsovårdsnämnderna att bedri\a fortlöpande tillsyn i förskoloroch fritidshem, men när missförhållanden konstateras måste ingripanden kunnaske. Ansvaret för tillsynen i bl. a. hygieniskt avseende åvilar länsläkarorganisationerna.Det finns dock inte reglerat atl tillsynen ska utövas genom fortlöpandemyndighetsverksamhet. I betänkandet (SOU 1978:44) från hälsovårdssladgeulredningenKommunalt hälsoskydd har en översyn gjorts av hela hälsovårdsstadgan och andraangränsande bestämmelser. Utredningen föreslår bl. a. en begränsning av mängdendelaljbestämmelser men har inte särskilt belyst de ovan nämnda problemen vadgäller förskolor och fritidshem. m. fl. remissinstanser har dock i yttrandeöver hälsovårds-stadgeutredningen påtalat bl. a. de nämnda brislerna i dengällande lagen. I arbetsmiljölagen (SFS 1977:1160) medges grundlägganderegler med syfte atl förebygga ohälsa och olycksfall. 1980/81:205 48 Enligt arbetsmiljölagens 6 kap. 4 och 9 §§ skallskyddsombud och skyddskommitté delta i planeringen av nya och ändradearbetslokaler, anordningar och arbetsmetoder. En motsvarande bestämmelseåterfanns i den numera upphävda arbetarskyddslagen.