prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — Den reform av u-landsutbildningensom nu föreslås får vissa konsekvenser för värnpliktstjänstgöringen. Eftersamråd med chefen för försvarsdepartementet föreslår jag följandeförändringar. Då denallmänna u-landsutbildningen nu föreslås avkortad lill en termin och då kataslrofutbildninginle kommer alt ingå i kursen, är det inte längre möjligt att behålla denallmänna u-landskursen som ett alternativ till värnpliktstjänstgöring. Däremotbör den allmänna u-landskursen kunna ingå som en del av utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga. Jag förutsätter att totalt ca 30 vapenfriatjänstepliktiga kan beredas utrymme vid de två årliga kurserna vid Sandöskolan.Ett krav för antagning måste dock vara att de vapenfria tjänstepliktigaavslutat en yrkesutbildning, vars inriktning bedöms vara lämplig för u-landstjänstgöring.Därigenom ökar förutsättningarna att u-landsutbildningen kommer tillanvändning i u-landsljänst. Denlagstadgade tjänstgöringstiden för vapenfria tjänstepliktiga är minst 395 dagaroch . Jag förordar att enterminskursen, som anordnas på för u-landsutbildning, av får utgöraett Ijänstgöringsalternativ för vapenfria tjänstepliktiga. Antagningen avvapenfria tjänstepliktiga till enterminskursen bör administreras av AMSvapenfrisektion i samråd med . Den fortsattagrundutbildningen för dessa vapenfria anvisas av vapenfriseklion. Devapenfria som lämpliga för enterminskursenbör beviljas anstånd med huvuddelen av grundutbildningen tills en för u-landstjänstgöringlämplig yrkesutbildning är avslutad. Underden fortsatta gmndutbildningen är de vapenfria skyldiga att genomgå bl.a. 4-6veckors civilförsvarsutbildning i syfte att möjliggöra en krigsplacering ochframtida repetitionsövningar inom civilförsvaret. Enterminskursenkan öppna möjlighet för den vapenfria tjänstepliktige att få anställning i u-landsom fredskårsdeltagare, volontär eller i därmed jämförbar tjänst innan han haravslutat den vapenfria gmndutbildningen. I sådana fall bör han genom anståndmed den kvarvarande gmndutbildningen ges tillfälle att böija u-landstjänstgöringenunder förutsättning alt sådan 1980/81:117 13 tjänstgöringkan påbörjas normalt efter avslutad u-landskurs. Sådantjänstgöring, som i regel bör omfatta , bör kunna tillgodoräknas honomsom del av gmndutbildningen. Beslut om tillgodoräknande bör fattas i detenskilda fallet av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Dennu föreslagna u-landsutbildningen för vapenfria Ijänsteplikliga skall efter enförsöksperiod utvärderas. Möjlighetenatt i enskilda fall tillgodoräkna u-landstjänstgöring som en del av denvapenfria tjänsten har funnits fidigare, men har inle lagreglerats. Jagföreslår nu att denna möjlighet skrivs in i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst. Övrigaföreslagna lagändringar betingas av atl den allmänna u-landskursen vid Sandöskolaninte längre kommer att vara ell alternativ till värnplikt. Under förutsältningav bifall till denna proposition avser chefen förförsvarsdepartementet att föreslå regeringen att upphäva den nu gällandekungörelsen om bistånds-och kataslrofutbildning(1971:355), varför hänvisningartill denna kungörelse bör utgå ur de aktuella författningarna. För densom antagits till bistånds- och katastrofutbildning före de föreslagnalagarnas ikraftträdande skall de äldre bestämmelserna gälla. Somjag föreslagit tidigare bör alltså en inrättas somersättning för den nuvarande biståndsutbildningsnämnden. få följande huvuduppgifter: allvara huvudman för u-lands- och språkutbildningen vid attge allmän u-landsutbildning i syfte att främja rekrytering av svensk personalför uppdrag i u-land attge förberedelseutbildning för fredskårsdeltagare och volontärer från enskildaorganisationer atti samarbete med Statens skola för vuxna i (SSVH) ge språkutbildningsom förberedelse för u-landstjänst atti samarbete med SIDA bistå myndigheter, enskilda organisationer, företag ochenskilda med information och rådgivning om lämplig förberedelse- ochspråkutbildning attvid behov och inom ramen för tillgängliga resurser anordna kurser i u-landsfrågorför olika intresserade grupper och organisationer atti förhållande till SIDA vara rådgivande organ i frägor rörande utbildning somförberedelse för u-landstjänst atti samverkan med myndigheter, enskilda organisationer, utbildningsanstalter ochföretag utveckla och förbättra de pedagogiska metoderna förförberedelseutbildning för u-landsuppdrag. 1980/81:117 14 Regeringenkommer senare atl, på gmndval av beslul, utfärda instmktion . Idet föregående harjag föreslagit atl de 140 elevplatserna vid Sandöskolanutnyttjas så att ca 75 reserveras för den allmänna u-landsutbildningen, ca 25för fredskårs- och volonlämtbildning samt ca 40 elevplatser för språkutbildning.Denna fördelning skall dock betraktas som ungefärlig, då nämnden bör ha storfrihet att anpassa utbildningen till framtida behov och efterfrågan. Nämndenför u-landsutbildning föreslås inleda sin verksamhet den . Denförsta allmänna enterminskursen beräknas starta . I sambanddärmed bör nedläggningen av Lövudden vara avslutad. Underfömtsättning att godkänner denna proposition kommer regeringen senareatt utse ledamöter och suppleanter i . Nämndenföreslås bestä av representanter för SIDA, enskilda organisationer,näringsliv, utbildningsmyndigheter, fackliga organisationer samt en representantför AMS' vapenfrisektion. Därtill kommer en personalrepresentant. Jaghar i årets budgetproposition (prop. 1980/81: 100, bil. 6) föreslagit att 12,5milj. anvisas under förslagsanslaget C 5. Biståndsutbildningsnämnden.Delta anslag bör överföras på den föreslagna . Inämndens resurser ingår dessutom de tjänster och medel, som jag föreslagilskall överföras från SIDA. Med undantag för de allmänna u-landskurserna börutbildningen vara avgiftsbelagd. Utbildningen av SIDAs fältpersonal ochdeltagare i den nya fredskåren bör således finansieras via SIDAs anslag fördessa ändamål. 1enlighet med vad jag har anfört har inom ulrikesdepartemenlet upprättatsförslag fill 1. lag om ändring ivärnpliktslagen (1941:967) 2. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri Ijänsl 3. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520) 4. lag om ändring i lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd. Ändringarna i värnpliktslagen är av enså enkel beskaffenhet att det inte ärpåkallat att höra lagrådet. Ändringarna i lagen om vapenfri tjänst är närmastatt anse som en kodifiering av ett gällande system. Inte heller i fråga om detlagförslaget anser jag det erforderiigt att höra lagrådet. 1980/81:117 15 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga förslagen till 1. lag om ändring ivärnpliktslagen (1941:967) 2. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tjänst 3. lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520) 4. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. 5godkänna de riktlinjer för den framtida u-landsutbildningen som jagförordat i det föregående, 6. godkänna den av mig förordade omorganisationen avbiståndsutbildningsnämnden till , 1. bemyndigaregeringen att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder som i övrigt behövsför att omorganisationen av u-landsutbildningen skall kunna genomföras. Deunder 1-3 angivna förslagen har upprättats i samråd med chefen förförsvarsdepartementet. Det under 4 angivna förslaget har upprättats i samrådmed chefen för . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har lagtfram. 1980/81:117 16 Utdrag ur betänkande (SOU1980:33) Utbildning för uppdrag i U-land 3 Nuvarande rekrytering, förberedelse och utbildning föru-landstjänst 3.1 Den svenska resursbasen Medden svenska resursbasen avses i det följande alla svenskar med yrken ochkunskaper som efterfrågas i och som i princip är beredda attacceptera ett längre u-landsuppdrag. har denna resursbas i huvudsakutgjorts av högutbildad personal och den tendensen fortsätter inom biståndet. 1allt högre grad kommer emellertid stora grupper kollek-tivansluten personalin i bilden bl, a. genom en stjgande svensk byggexport, fackligt bistånd ochsvenska industrietableringar i . (Avsnitt 2.2.1.) Ävenom resurebasen genom denna definition är mycket vid, finns det klaraindikationer på att den inom vissa yrkes- och erfarenhelsomräden icke svararmot behoven och kanske t. o. m. är i avtagande. Inom flertalet områden tycksorsaken förr vara en minskande beredvillighet atl acceptera uppdraget änbristande tillgång på kompetenta personer. Hindren för u-landsrekrytering harväxt. Därom tycks alla utsändande företag och organisationer vara överens -utom de med ideell bakgrund. Bristande språkkunskaper och iiiternationelltintresse, båda makars yrkesarbete, dåligt meritvärde och beroencle av den högasvenska levnadsstandarden har angivits som begränsande faktorer på svensk sida.Försämrad säkerhet, ökat socialt och politiskt tiyck och försämradelevnadsvillkor i vissa länder har också nämnts som hjnder för rekrytering. Vihar emellertid icke funnit skäl att systematiskt jämföra efterfrågan ochtillgång på ojika personalkategorier. Eftersom i flertalet fall endast en mindreandel v en yrkeskår är beredd att acceptera ett erbjudande om u-landstjänst, skyllejämförelsen bli relevant först om denna andel - den aktuella resurslaasen - kanberäknas. Detta kan ej ske med tillräcklig noggrannhet. Vi har dock ickekunnat undgå att notera vissa speciella typer av u-landsuppdrag där denrekryterande organisationen att fä eller inga kvalificeradekandidater står att få i . Dessa behandlas vidare i kapitel 5, avsnitt2, under rubriken samt under 6.5.2.3"Allmän internationalisering". Rekryteringsproblemen och någramöjliga åtgärder att minska dem diskuteras kortfattat under avsnitt 6.4. Dettakapitel ägnas istället åt de metoder olika organisationer, myndigheter ochföretag använder för att välja ut och förbereda personal för arbete i ,Vidare ges en översikt över den ii-landsutbildning som med statliga rnecjel gestill utresande personal i några i-länder. Prop.1980/81:117 17 3.2 Kriterier för rekrytering Godayrkeskunskaper är ett grundläggande rekryteringskriterium bland alla organisationeroch företag som sänder ut personal till u-ländema. Därtill är de flesta överensom att arbetets art och de annoriunda levnadsförhållandena ställer särskildakrav pä den personal som sänds ut och också pä medföljande familjemedlemmar.Rekrytering för u-landsarbete bör därför ta hänsyn till dessa särskildafaktorer. De som hitintills arbetat mest med att utforma och fillämpa kriterierför urval av personal för arbetsuppgifter utanför är SIDA, missionenoch en del andra enskilda organisationer. Diskussionen nedan tar sikte på detför personalkategorin generella snarare än det för varje arbetsuppgiftspecifika. SIDArekryterar ca 300 personer till biståndsarbete och arbete inom FN-systemetm. (avsnitt 2.2.2). har man arbetat med kriterier för urvaloch förberedelse av biständspersonal och man ställer bäde formella krav ochpersonlighetskrav pä kandidater till u-landsarbete. Blandviktiga formella krav kan nämnas god yrkesutbildning, yrkeserfarenhet ochspråkkunskaper. Till personlighetskraven hör: D Socialtomdöme samt förmåga fill arbets- och miljöanpassning. D Uthållighetoch tålamod. D God fysikoch god psykisk hälsa. D Pedagogiskoch administrativ förmåga. Desom rekryteras bör också ha en medvetenhet om sina egna värderingars relativitetoch en öppenhet för alt värderingarna i stationeringslandet kan vara annoriunda. Om inle den medresande familjen fungerar i den nya omgivningen ut över den kontraktsanställde biståndsarbetarens möjligheter att göra ettbra arbete. Därför intervjuas och språktestas också som regel medföljande make.Stor vikt läggs vid språkfärdighet och så långt möjligt försöker man undvikaatt sända ut någon med lägre språkkunskaper än vad som motsvarar gymnasienivåi språket. Till detta används särskilda språktest i engelska, franska, spanskaoch portugisiska. Testen mäter en persons hör- och textförståelse samt tal-och skrivförmåga i femgradiga skalor där 5 står för jämföriig med inhemskinnevånares behandling av språket och O för inga kunskaper. Nivä 3 motsvararungefär gymnasiekunskaper i engelska. Med ledning av arbetsbeskrivningen kanspråkkraven för varje tjänst fastställas i form av en spräkkravsprofil. Motdenna jämförs sedan varje kandidats språkkunskaper. Språktesten fungerar intebara som urvalsinstmment. Testresultatet ligger också till gmnd för planeringav den utresandes vidare spräkträning. Rekryteringstidenför en biståndsarbetare är lång - upp till ett är - beroende pä bl. a. långaväntetider för godkännande från mottagarlandet, en omfattande utbildning ochupp till tre månaders uppsägningstider i . 2 1980/81. 1980/81:117 18 3.2.2-3.2.3 Mission och övriga enskilda organisationer Dessagrupper rekryterar omkring 250 personer per är. (Avsnitt 2.2.3.) Samma krav påyrkeskunskaper och liknande personlighelskriterier som för biståndet gäller fördem, men också de egna målen för verksamheten spelar stor roll. Personlig trooch/eller identifikation med organisationens mål utgör den grund från vilka deflesta utgär vid urval. I ökande grad använder sig många enskildaorganisationer av personlighetskriteriema och målen för verksamheten iurvalskurser. Deltagarna ges där möjlighet att "spegla" sin egeninställning och sina förväntningar mot organisationens mål och syften samtidigtsom de får information om arbets- och levnadsförhållanden i u-land. Inom Afrikagmppernaanvänds detta slag av utbildning även i urvalssyfte, medan inom flertalet organisafionerurvalsutbildningens syfte är alt fungera som instrument för ett personligtställningstagande om man vill salsa på u-landstjänstgöring. 3.2.4 Industri och handel Detär svårt atl göra nägra generella bedömningar av hur det svenska näringslivetser på olika kriterier för urval och hur man arbetar med rekrytering avpersonal till u-landsart)ete. Dels skiljer sig olika branscher åt, dels möter manolika synsätt frän företag till företag i samma bransch - ja t. o. m. mellanolika enheter i samma företag. Vissa drag tycker vi oss dock ha kunnatsärskilja utan att för den skull kunna säga att de är allmänt förekommande.Kravet pä goda yrkeskunskaper hos utresande personal är emellertid alltid väldefinierat. Medvetenhet finns om att arbete i främmande miljöer ställersärskilda personlighetskrav, men de är sällan så vedertagna alt de finns iskriftlig form, även om vissa rekryterare arbetar inofficiellt med dem.Eftersom ansvaret för u-landsuppdrag ofta är utdelegerat på olika resultatenheterinom företagen är det dock inte säkert att de kommer till uttryck pä samma sättvid all anställning av personal. Genomatt utlandsverksamheten ofta kommit till pä ett sent stadium och bedrivs vidsidan av den svenska verksamheten har mänga förelag inte tillräckligt beaktatatt inlernalionalisera hemmaorganisationen. Endast få har dragit konsekvensernaav sina utlandsengagemang så tillvida att språkkunskaper, internationellerfarenhet och vilja atl ta u-landsarbete tillmäts allmän vikl vid rekrytering tilltjänster i . Inte heller tycks u-lands-verksamma företag i nägon störteomfattning betrakta utlands- eller u-landstjänstgöring som ett normaltförekommande inslag i hemmapersonalens arbete och utveckling. Inom vissaförelag har detta lett till att man fått två kategorier personal - hemma- ochutepersonal. Detär som regel förelaget som söker personer som är villiga atl resa ut och manlägger mindre vikt vid motiven för utresa. Här skiljer förelagspersonal sig del från bistånds-, solidaritets- och missionspersonal som ofta har etlideellt motiv bakom sin önskan alt arbeta i u-land och som inte sällan självahar sökt sig till dessa organisationer för att f u-landsarbete. Genomgåendeför företagen är att man anser sig ha pä sig mellan beslut omu-landsstalionering och tills dess personen skall vara 1980/81:117 19 Rekryteringstiden är emellertid olika lång för olika personalgrupper ochbranscher. Chefspersonal och högre tekniker rekryteras med relativt långtvarsel, , medan personal på lägre nivå kan rekryteras med sä kort framförhållningsom Inom byggnads- och anlägg-ningsinduslrin är rekryteringstidenallmänt kortare. Relativt stora personalstyrkor (30-100 personer) kan behövarekryteras . Näringslivetsengagemang i innebär stora ekonomiska risker och med ovan nämndatidsknapphet kan det ibland synas viktigare atl chansa och snabbi få utpersonal i arbete för atl undvika förseningar och straffavgifter än atl försökafinna personer som uppfyller önskvärda personlighetskriterier Inte sällan harman också erfarenhet av att det faktiskt har gått bra. Möjligen kalkylerar manockså i sådana fall med ett visst bortfall. Det finns emellertid en ökadmedvetenhet om vad det kostar inle bara och pengar utan också i mänskligaproblem och lidande att behöva ta hem personal som inte finner sig tillrätta. Inomframförallt de företag som säljer tekniskt avancerade produkter och tjänster måsleman i huvudsak rekrytera internt. Några förelag har därför lagt upp ett- ellertvååriga inskolningsprogram med utlandsslationering som en del av rekryteringoch urval. Några rekryterar huvudsakligen sin personal pä hög- och mellannivå,bland dem som hemifrån genom sitt arbete tidigare haft kontakter med landelifråga. På lägre nivåer inom byggnads- och gruv-sektorerna rekryterar man iförsta hand personal med tidigare u-landser-farenhet och det finns enganska stor kär svenska yrkesarbetare som tar arbete i land efter land utan attkomma hem till annat än på kortare besök. Ofta rekryterar förelagendenna personal från varandra och några av de viktigaste kriterierna för urvalav dessa "moderna rallare" är yrkeskunskaper, arbetsförmåga ochnykterhet. Familjefrågornaägnas inom de flesta företag som regel föga uppmärksamhet.Anställningsintervju med medföljande make förekommer bara inom nägra av de mestmedvetna företagen. En del byggföretag, som oftast har sin personal boende i "camp",upplever inte att man behöver ställa andra krav än de man normalt ställer iSverige - yrkeskunskaper, personlig duglighet, samarbelsförmäga. Samtidigtframhåller dock svensk personal som bor i camp att det krävs mer av personalenoch deras familjer för atl klara av livet i en sädan. ArmestabensFN-avdelning rekryterar personal till tre kategorier av militärFN-tjänst: Observatöreroch medlemmar i övervakningskontingenten i Personaltill specialenheten för katastrofhjälp. Idet första fallet utbildas ärligen tvä beredskapsbataljoner om ca 700 man. Antagningensker på basis av ansökningar från män som genomgått militär grundutbildningsamt etl mindre antal kvinnor. För etl flertal befattningar ställs krav på godaspråkkunskaper i engelska. Observatörer anställs för upp- 1980/81:117 20 dragi , och till etl antal av ca 40 . Specialenhetenför katastrofhjälp rekryteras på grundval av yrkesfärdigheter, språkkunskaperoch tidigare utlandserfarenhet. har tidigare tjänstgjort i FN-bataljon.Det föreligger svårigheter att rekrytera personal med kunskaper i franska ochspanska inom vissa yrkesområden som vatten och saniiet. 3.3 Information och förberedelseutbildning Sammanlagtläggs ned ca 30 milj. kr i utbildning inför u-landsarbete. Detunga posterna i detta är SIDA:s förberedelseutbildning med 12,1 milj. krbudgeterade /80 och biståndsutbildningsnämnden med 10,8 milj. kr församma period. En undersökning bland de 18 största företagen visar alt man åriigenlägger ut ca 5 milj. kr på språkutbildning, varav dock endasi en del är direkt hänföriigtill u-landsarbele. Till della kommer en viss begynnande förberedelseulbildning.De enskilda organisationernas utbildningskostnader är mer svårberäknadeeftersom myckel av deras utbildning sker i samarbete med folkhögskolor ochstudieförbund. Inom UD:s och SIDA:s internutbildningsanslag finns ocksä vissaposter som kan hänföras till u-landsulbildning. Ändåär del så atl slora delar av den svenska personal som sänds ut för arbelei får mycket lite utbildning. Det gäller framförallt personal från detsvenska näringslivet. Biståndspersonal, missionspersonal och personal från de idellaorganisationerna får som regel en mer omfattande utbildning. I det följande gesen översikt över den utbildning som förekommer inom myndigheter, enskildaorganisationer och företag. 3.3.1Bilateral och multilateral personal 1SlDA;s utbildning av biständspersonal deltar SIDA:s konirakisanslällda, korttidsanställdaoch fredskårsdeltagare saml svenskar i FN-tjänst. Medresande makar och barnmed bakom sig erbjuds att delta. har även personer medanknytning till bistånd men rekryterade av andra organisationer än SIDAerbjudits att delta på eventuella restplalser och utan ersättning lill SIDA.Fr. o. m. /80 tar SIDA emot dessa grupper på ordinarie kursplatsoch mol avgift fastställd av . Denna debitering tillämpasäven när SIDA föreskriver förberedelse av konsultanställda utresande i förelagsom får uppdrag inom biståndets ram vare sig man erbjuder deltagande i SIDAsordinarie kurser eller "skräddarsyr" förberedelsen för företaget.Under de första nio månaderna av /80 har SIDA avtalat om ochdelvis genomfört utbildning för 90 personer lill ett belopp av cirka 500000kronor. Utbildningensyttersta mål är att underlätta fältarbelarfamiljens anpassning tilllevnadsförhållandena i tjänslgöringslandet och alt stärka den anställdesförutsättningar för arbelel. Den har karaktären av en kedja av informations-och utbildningsåtgärder som tillsammans belyser olika sidor av liv och arbele iu-länderna samt biståndets roll och sociala och ekonomiskasituation. En väsentlig del av utbildningen utgörs av språkträning. 1980/81:117 21 Förekontrakt kan förekomma både rekryteringsfrämjande kurser, kurser för självurvaloch orienteringsdagar. Rekryteringsfrämjande kurser anordnar SIDA för att kommai kontakt med eftersökta yrkesgrupper och väcka intresse för u-Iandsarbete. Dehar vanligen formen av tvådagars intematkurser ofta över ett veckoslut och deanordnas av SlDA:s rekryteringssektion i samarbete med sektorbyråer och länderbyrävad avser projekt- och landinformation. Vid dessa kurser medverkar ocksåhemvändande biståndsarbetare. Kurser Jör självurval - s. k. förrekryteringskurser- anordnas därför att många biståndsarbetare genom denallmänna förberedelsekursen först i slutet av utbildningen tyckt sig komma tillsådan insikt om biståndsarbetets natur och krav att de har kunnat ta ställning tillom de vill bli biståndsarbetare. Förtekryteringskursen är ochsyftar till alt redan innan urval till anställning ge deltagarna möjlighet attmot en realistisk bild av u-landsverkligheten fatta beslut om de ärintresserade av arbetet som biståndsarbetare. Kursen består av grupparbetenoch diskussioner stödda av film, video och diabilder kring teman som hjälp,utveckling, anpassning, språk, boende m. m. I centmm står frägor som motiv för u-landsarbete,egna och andras förväntningar, biståndsarbetarens och familjens situation ochmottagarens och givarens syn på biståndet. Kursen behandlar däremot inteanställningsvillkor och liknande. Dessa kurser genomförs av iUppsala som också ansvarar för den egentliga allmänna förberedelseutbildningen.Först i samband med urvalet fär kandidater och makar under sammanlagt en halvdag information om uppdragslandet och dess utvecklingssituation, denefterfrågade arbetsinsatsen samt SlDA:s anställningsvillkor och de rådandelevnadsförhållandena för biständspersonal i landet som ett underiag för attkunna ta ställning fill elt eventuellt erbjudande om anställning. Införkontraktsskrivning erbjuds kandidater och makar också en tvådagars orienteringmed sarnma huvudtema som vid urvalsinformalionen, men kompletterad med mer praktiskafrågor före utresa. Irekryteringens slutskede genomgår de utresande allmän förberedelsekurs på internatunder i . Kursen anordnas av SIDA:s fältutbildningssektion.Ett viktigt syfte är att förstärka och utveckla attityder och färdigheter somunderlättar arbetet och anpassningen i uppdragslandet.