prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommittén lar även upp frågan ommyndigheternas lillämpning av begränsningskungörelsen. Kommiltén anser altkungörelsen bör ändras så prop.1980/81:80 38 att det anges all stalskonlrollaspekterna - liksomlidigare kostnadsaspekterna - skall beaklas när nya eller ändrade föreskriflerm. m. utfärdas. Vidare anför kommittén att en allsidig bedömning avkonsekvenserna av normgivningen endast kan ske i samråd med dem som berörseller företrädare för dessa. Kommittén föreslår all begränsningskungörelsenkomplelteras på dessa punkter. synpunkleroch förslag belräffande de statliga myndigheternas normgivning stöds avflerlalel remissinslanser, bl. a. samtliga kommuner och landstingskommuner. Förslaget all myndigheterna skallgöra en översyn av sina föreskrifter, anvisningar och råd avstyrks avskolöverstyrelsen, lantmäteriverket och i . Någracentrala statliga myndigheter, som i princip ställer sig positiva lill en sådanöversyn, anser all översynen kräver längre lid än de tre är som kommittén harförutsatt eller framhåller all översynen är myckel resurskrävande. anser alt en fullständig genomgång enligl kommitténs förslag ärytterst angelägen. Kommitténs förslag alt mönstra ulbegreppel anvisningar biträds eller lämnas ulan erinran av en belydandemajoritet av remissinstanserna. , och länsstyrelseni delar kommitténs uppfallning att ökad terminologisk klarhetbehövs men anser att begreppel anvisningar inte kan hell undvaras. Förslagelavvisas av riksskatleverkel, livsmedelsverket, i länoch . anser all en tvångsvis ändradbenämning av begreppet till anlingen föreskrifl eller allmänna råd, när delgäller verkels verksamhetsområde, är både svårgenomförbar och i vissa fallvilseledande. i anser att begreppet föreskriflskall förbehållas sådana regler som har bindande verkan och som dessutominnehåller sanklionsbeslämmelser för del fall föreskriften inle efterlevs.Enligl länsslyrelsens mening ligger del i sakens natur all della begreppprimärt bör avse regler som är avsedda att reglera enskildas förhållanden. Fiertalel remissinslansertillstyrker också förslagel till ändring i begränsningskungörelsen ellerlämnar del utan erinran. a. all del äruppenbari all begränsningskungörelsen inle efterlevs på ell lillfredsslällandesätt och ansluter sig lill kommitténs förslag. Kritik mol de föreslagnaändringarna framförs av , lantmäteriverket, iHallands län, och Arkitekt-Förbundet. Socialstyrelsenanför all myndigheterna bara kan delaljreglera vad redan har bestämtgenom lag. Styrelsen ställer sig därför tveksam till kommitténs resonemang omall föreskrifler gör intrång i den kommunala självstyrelsen. eftersom slalen på della säll i alllförhög grad avhänder sig möjligheter all påverka den kommunala verksamheien, inleminsl ur kvalitativ synvinkel. Prop.1980/81:80 39 För egen del vill jag anföra följande. I likhei med kommittén och flertalet remissinstanser anserjag det angelägel all den kommunala självstyrelsen stärks genom all denstatliga normgivning som riktar sig mol kommunerna och landstingskommunernabegränsas. 1 första hand bör lättnader göras på sådana områden där den statligadetaljkontrollen genom normgivning framstår som omotiverad med utgångspunktfrån en nutida syn på samspelet mellan slal och kommun. Jag ansluter mig tillvad kommittén med instämmande från nästan samtliga remissinslanser har anförtom det angelägna i att en fullständig genomgång nu sker hosförvaltningsmyndigheterna av sådana föreskrifler, anvisningar och allmänna rådsom riklar sig till kommuner och landstingskommuner. En sådan generell översynkommer dessulom all underlätta stat-kommungruppens arbele med all behandlaenskilda myndigheters normgivning. Myndigheterna bör således genom en särskildförordning åläggas all se över sin normgivning i syfle att minskadelaljkontrollen av kommunerna och landstingskommunerna. Jag har samrått medstatsrådet , som kommer all föreslå regeringen en sådan förordning. Som tidigare redovisats har sådana ändringargjorts i begränsningskungörelsen alt slallig myndighet är skyldig all samrådamed statkommungruppen i samband med alt nya eller ändrade föreskrifter,anvisningar eller råd övervägs. På motsvarande säll bör den översyn som nuförestår ske i samråd med gruppen och tidsmässigt samordnas med dessutredningsarbete. Översynen bör därför vara avslutad vid halvårsskiftet 1983.Som ledamöter i stat-kommungruppen ingår representanter för och Landslingsförbundel. Behovel av samråd i översynsarbeletmed företrädare för kommuner och landstingskommuner kan därmed anses vara vältillgodosett. Jag delar också slalskonlrollkommilléns uppfattning attdel är av utomordentligt stor vikt all del skapas klarhet i fråga om vilkaregler som är bindande och vilka som är endast rådgivande. Jag vill underslrykaall regeringen och vid sin behandling av decentraliseringsutredningensförslag delade ulredningens principiella ståndpunkt alt ökad terminologiskklarhet är önskvärd. Stalskonlrollkommillén har redovisat resultatet avregeringens översynsuppdrag till myndigheterna i sitl slulbelänkande. Efter attha övervägt frågan ytterligare har kommittén funnit all begreppel anvisningarmyckel väl kan undvaras. I likhei med deceniraliseringsulred-ningen föreslårkommittén därför all begreppet avskaffas. Flerlalel remissinslanser delarkommitténs uppfattning. Några myndigheter har redan ersatt begreppelanvisningar med andra beteckningar. Vissa remissinstanser pekar emellertid påproblem som kan uppkomma om myndigheterna i enlighel med kommitténs förslagåläggs att omforma anvisningar riktade lill kommuner och landstingskommunerlill föreskrifler eller allmänna råd. Jag är medveten om all problem kan uppslåunder arbetel med all omforma anvisningar lill Prop.1980/81:80 40 föreskrifter eller råd. Enligl min mening hindrar delladock inte att man nu sä långt möjligt söker uppnå den ökade terminologiskaklarhet som sådana åigärder innebär. Jag har samrått med statsrådet , somkommer alt föreslå regeringen att myndigheterna ges i uppdrag alt mönstra utbegreppel anvisningar när det gäller regler som riktar sig till kommuner ochlandstingskommuner. Arbetel med alt mönstra ulanvisningsbegreppet bör ske i samband med den översyn av den statliganormgivningen genlemol kommunerna och landstingskommunerna som jag harföreslagit. Den särskilda förordningen om denna översyn av myndigheternasnormgivning bör därför även innehålla regler som innebär alt myndigheterna skallsträva efler att omforma anvisningarna lill föreskrifter eller allmänna råd. 1den mån anvisningar ersätts med allmänna råd leder della lill en ökad kommunalhandlingsfrihet som även kan innebära ett bättre resursutnyttjande. Ommyndigheterna skulle stöta på problem som hindrar alt anvisningsbegreppet tasbort, får delta anmälas lill regeringen. Del bör tilläggas alt uppdraget allomforma anvisningarna till föreskrifler eller allmänna råd naluriiglvis inleomfattar den särskilda typ av anvisningar som har karaktär av lag, t. ex.anvisningarna lill kommunalskatlelagen (1928:370). På längre sikl är del önskvärt altden ökade terminologiska klarhet som man vinner, om begreppel anvisningarslopas, kan tillgodogöras inom hela den offentliga förvaltningen. Jag delar slatskonlrollkommillénsoch många remissinstansers uppfattning om behovet av en överarbetning avbegränsningskungörelsen. Stat-kommungruppen har enligl sina direktiv i uppdragatt i samråd med riksrevisionsverkel överväga om det finns anledning att ändrabegränsningskungörelsen i syfte all förbällra efterlevnaden och så långlmöjligl hindra de statliga myndigheterna alt utfärda kostnadshöjandeföreskrifler. Eftersom en mera generell överarbetning avbegränsningskungörelsen således ingår i stat-kommungruppens uppdrag, är jaginte beredd att nu ta upp slatskonlrollkommilléns förslag om ändring ikungörelsen. Jag har i denna fråga samrått med chefen för budgetdepartementel. Statskontrollkommitlén har genomsill arbele visat hur en successiv reformering av formerna för statenstillsyns- och kontrollfunktioner kan bedrivas. För alt förändringsarbelel iforlsältningen skall kunna göras med nödvändig överblick och faslhet bör detenligl kommitténs uppfattning ske samordnat och i fasta former. Arbetet måstekunna omfatta hela det kommunala och landstingskommunala verksamhetsområdet ochbedrivas på alla nivåer i förvaltningen. För det fortsattautvecklingsarbetet med stalskonlrollfrågorna lämnar kommittén fyra olikaförslag. Kommittén föreslår dels alt i allmänna Prop.1980/81:80 41 verksstadgan (1965:600) tas in en bestämmelse om all decenirala ämbetsverken skall verka för en ökad självstyrelse, dels alli kommittéförordningen (1976:119) föreskrivs all effeklerna av olikakommilléförslag vad avser den kommunala handlingsfriheten skall redovisas.Vidare föreslår kommittén all regeringen utfärdar tilläggsdirektiv tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa de effekter på denkommunala självstyrelsen som kommittéförslagen innebär. att en samordnande bevakning av statens tillsyn över kommuner ochlandstingskommuner bör ske inom . Av kommitténs motivering lill förslaget om ändring iallmänna verksstadgan framgår att avsikten med föreskriften är attmyndigheterna skall sträva efter att begränsa delaljkontrollen av den kommunalaoch landstingskommunaia verksamheten. Kommittén anför alt arbetel med attförändra formerna för statens tillsyns- och kontrollfunktioner måsle bedrivaspå ett sådant sätt all detaljproblemen fortlöpande kan lösas. De centralaämbetsverken har en överblick inom sina sektorer som är väsentlig för allarbelel skall kunna ulföras med nödvändig fasthet. Förslaget tillstyrks av flertaletremissinstanser. kommun anser all den föreslagna beslämmelsen börbilda en egen paragraf för all starkare betona kravel och för all den skall blitillräckligt beaktad. Bland de negativa remissinstanserna märkssamhällsvetenskapliga faktullelsnämnden vid , som framhållerall den föreslagna bestämmelsen om all öka den kommunala självstyrelsen inlehör hemma i allmänna verkssladgan. Ansvaret för fördelningen avsamhällsuppgifter mellan statliga och kommunala organ bör ligga hos regeringoch riksdag. Liknande synpunkter framförs av ochtrafiksäkerhetsverket. För egen del anser jag alt det ärav vikl att de statliga myndigheterna åläggs att verka för alt den statligakontrollen över kommunerna och landstingskommunerna skall minskas. Avsiktenmed kommitténs förslag är inte alt förändra den rådande uppgiftsfördelningenmellan stat och kommun. Som jag har uppfatlat förslaget är syflel i stället attmyndigheterna fortlöpande skall ha uppmärksamheten riktad på frågan om denkommunala handlingsfriheten och sträva efler att minska detaljregleringen avkommunerna och landstingskommunerna. Jag ser således positivt på kommitténsförslag och förordar all allmänna verksstadgan ändras i huvudsakligöverensstämmelse med förslagel. Ändringen bör utformas så all den tar sikte påden detaljkonlroll som myndigheterna har ansvaret för. Jag har i denna frågasamrått med statsrådet och därvid inhämtat alt han kommer alt föreslåregeringen en sådan ändring. När del gäller frågorna om ändringi kommittéförordningen och tillaggs-direktiv lill kommittéer och utredareframhåller statskontrollkommitlén alt slora delar av kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhetsområden utreds av olika statliga kommittéeroch utredare. Frågan om förhållandet mellan statliga och kommunala myndigheterbör enligl kom- Prop.1980/81:80 42 mitten normall prövas i samband med all ell visslsakområde utreds. Kommittén påpekar att det i direktiven för vissa ulredningarhar angetts all omfallningen av den statliga tillsynen och kontrollen på resp.område skall prövas med syfle att föreslå begränsningar. Kommittén erinrarvidare om all tilläggsdirektiv om finansiering av reformer har utfärdals lillsamtliga kommittéer och utredare samt all det i kommilléförordningen harinförts en bestämmelse om alt det i betänkandena bör redovisas en beräkning avkoslnaderna för att genomföra förslag som läggs fram. Enligl slatskonlrollkommillénsuppfallning är det av utomordentlig belydelse alt även effekterna av olikakommilléförslag när del gäller den kommunala handlingsfriheten redovisas. Ettviktigl skäl för en sådan ordning är enligl kommittén all den kommunalasjälvstyrelsen från demokraliska utgångspunkter har ell egenvärde som alllidkräver speciell uppmärksamhet. Som ett annat skäl nämns all olika former avstatlig detaljkonlroll av kommunerna och landstingskommunerna ofta fårindirekta effekter i form av ökad administration och byråkrati för såväl dekommunala som de statliga myndigheterna. Om kommunerna och landstingskommunernautan statlig detaljreglering får anpassa genomförandel av en reform lill delokala förutsättningarna, leder delta enligl kommiltén ofta till bästa möjliga utnyttjandeav de samhälleliga resurserna. Kommiltén föreslår all tilläggsdirektivutfärdas med ett obligatoriskt krav för kommittéer och utredare all redovisa deeffekter för den kommunala handlingsfriheten som förslag inom del kommunalaområdel medför. Kommittén föreslår också att del i kommilléförordningen införsen beslämmelse om sådan redovisning. Förslagen tillstyrks eller lämnasulan erinran av nästan samtliga remissinstanser som yttrat sig om dem.Riksrevisionsverkel är dock negativt. Verket anser att metoder och definitionersaknas för alt kunna utreda effeklerna på den kommunla självstyrelsen. Verkelpåpekar också all del är myckel svårt all ulreda de kostnadsmässigakonsekvenserna av ell utredningsförslag. För egen del vill jag anföra följande. I del fortlöpande översynsarbelesom pågår om samhällsförvaltningen är del enligt min mening angelägel allfrågan om ökad självstyrelse ägnas särskild uppmärksamhet. Det ärdärvid viktigt all statskontrollen utformas med utgångspunkt i den grundsyn somjag lidigare har redovisat.När del gäller all åstadkomma förändringar i detlaavseende har del statliga utredningsväsendet en betydelsefull roll. 1 likheimed kommiltén finner jag del naturligl all frågan om den statliga styrningen avkommunal och landsfingskommunal verksamhei behandlas i samband med all olikasakområden utreds. Kommittéer och särskilda utredare bör därför enligl minmening genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att inrikta sitl utredningsarbetepå minskad slallig tillsyn och kontroll av kommunerna och landstingskommunerna.En sådan åtgärd kommer att oinfalla pågående utredningsarbete. Även dekommittéer och utredare som tillsälts i forlsältningen bör arbeta med sammaulgångspunkl i de fall utredningsuppdragen berör kommunala 1980/81:80 43 och landstingskommunaia verksamhetsområden. Deras direktivfår utformas med hänsyn härtill. Slalskontrollkoinmitléns förslag omändring av kommilléförordningen biträds av flerlalel remissinstanser.Riksrevisionsverkels invändningar anser jag inle har sådan lyngd all kommitténsförslag inle bör genomföras. Även en ändring i kommilléförordningen behövsenligt min mening för att garantera att effekterna av olika kommilléförslagblir belysta i betänkandena. Därigenom skapas ell bällre underlag förregeringen alt göra en samlad avvägning mellan olika inlressen vidstatskontrollens utformning. Jag har i denna fråga samrått med stalsrådel Petrioch därvid inhämtat all han kommer att föreslå regeringen alt en ändring ikommilléförordningen görs med den inriktning som slatskonlrollkommilténangivit. För alt få ell samlal grepp påstalskonlrollfrågorna krävs enligl kommiltén en central politisk samordning.Kommittén anser det därför nödvändigl all en samordnande bevakning av formernaför statens tillsyn över kommunerna och landstingskommunerna sker inomregeringskansliet. Kommitténs uppfallning delas av remissinstanserna. Även jag vill betona viklen av encentral politisk samordning av dessa frågor. Jag vill understryka allstalskonlrollfrågorna ägnas fortlöpande uppmärksamhet inomkommundepartementet. uttryck för den vikt regeringen fäster vid dessafrågor är också tillsättandet av den arbetsgrupp om statliga myndigheterstillsyn och kontroll (stat-kommungruppen) som jag lidigare har nämnl.Stalskonlrollfrågorna kommer alltså även i fortsättningen all ägnas sloruppmärksamhet inom . Del samlade arbelel mol krångel ochonödig byråkrati omfattar de mest skiftande frågor, både lill innehåll och lillomfattning. Det gäller bl. a. frågor om förenklingar av regler, förenklingar iden offentliga organisationen och administrationen, decentralisering, minskadstatskontroll samt minskat eller förenklat uppgiftslämnande lill myndigheter.Under åren 1975 och framåt har flera statliga kommittéer arbetat med dessaområden. 1 många fall har redan praktiska resullal avsatts. Byråkratiulredningen tillkalladesför att göra en översyn av kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen.Dess uppdrag omfattade olika deluppgifter. En uppgifi var att pröva omändringar kan göras i författningsbestämmelser som allmänheten uppfattar somomotiverade eller onödigt komplicerade. Vidare skulle ulredningen undersökamöjlighelerna alt förbällra informationen om samhällsorganens verksamhet ochpröva olika åtgärder för alt Prop.1980/81:80 44 bistå de enskilda på bäsla sätt vid deras kontakter medmyndigheter. Som en tredje uppgift ingick i uppdraget all verka för ett bättreoffenfiigt språkbruk. Slutligen skulle ulredningen undersöka vissa frågor avjuridisk karaktär. Utredningen skulle bl. a. göra en översyn av behovet altreformera förvaltningslagen. framhåller attkontakterna mellan de enskilda medborgarna och samhällets organ mednödvändighet blir alll intensivare. Det är ofrånkomligt, säger utredningen, attmedborgarna kan uppleva svårigheter och främlingskap i dessa kontakter. måsle detta förhållande uppmärksammas noga och mötas med praktiskaåtgärder av skilda slag. Utredningen stryker under att det är en angelägenhetav största vikt att så långt möjligl verka för goda kontakter mellanmedborgarna och samhällels organ och att därigenom stärka förtroendet församhällsförvaltningen. Enligl byråkratiutredningen måste ett arbete med attförbättra kontakterna mellan enskilda och myndigheter pågå ständigt. Endastgenom ett målmedvetet bedrivet arbele kan man nå bestående resultat.Ulredningen har i sitt egel arbete försökt att belysa olika svårigheter somenskilda kan ställas inför i sina kontakter med myndigheterna. Som en grund fördelta har utredningen direkt från allmänheten fångat upp exempel på sådant somuppfattas som krångligt och svårt vid kontakterna med myndigheter. Ulredningenhar sedan under arbetets gång fört sina synpunkter i olika frågor vidare tillmyndigheter m.fl. och försökt påverka dem att genomföra förbättringar förallmänheten. Utredningen har också genomfört försök och studier i samarbete medolika myndigheter. Härigenom har ulredningen fått ett underlag för de förslagfill ett fortsatt arbele med alt förenkla och förbättra för allmänheten somutredningen lägger fram. Byråkratiulredningen har lagt slorvikt vid behovet att förbättra myndigheternas service och informalion.Myndigheternas roll som serviceorgan bör enligl utredningen skjutas iförgrunden på ett helt annat sätt än vad som sker . Med service menarutredningen inte del utbud av tjänster åt allmänheten som samhälleltillhandahåller utan hur myndigheterna i kontakterna med medborgarna fullgörsina arbetsuppgifter. Ulredningen framhåller bl. a. att det är viktigl attmyndigheterna informerar allmänheten om sina uppgifler och att de ger hjälp ochvägledning i olika frågor. Målel bör vara alt ge servicen en större plals i detdagliga arbetet, att stärka serviceandan och all förbättra serviceutbudet. Föratt nå detta mål bör man enligt utredningen bl. a. stärka utbildningsinsatsernasamt pröva om gällande förfatlningsföreskrifter kan utvecklas och samordnas. 1 kontakten mellan medborgare ochmyndigheter spelar språket en central roll. Byråkratiulredningen understrykeratt både den enskilde medborgarens tillvaro och hela samhällets funktion ärberoende av att de språkliga förbindelserna mellan myndigheter och medborgarefungerar väl. Utredningen anser det därför självklart att man bör verka för alt göra Prop.1980/81:80 45 myndigheternas språk och innehållet i blanketter,skrivelser m. m. klarl och enkelt. Utredningen anvisar olika vägar för att nåmålet om en bättre offentlig svenska. a. trycker ulredningen på behovet aven fortsatt och intensifierad översyn av språket i författningstexter. Enligtulredningen bör man beakta möjligheten att anställa eller anlita språkexperterpå myndigheterna för en bevakning och bearbetning av det språk som används iskrivelser, blanketter m. m. En förenkling av onödigt krångliga och komplicerade regleri lagar och andra författningar är en annan vikfig sida i arbetet med allförbättra kontakterna mellan medborgare och myndigheter. Byråkratiutredningensarbete i denna del har i första hand varit inriktat på all komma till rätta medkrångel i redan existerande bestämmelser. Utredningens erfarenheter från delarbetel och delar av det material som har kommit fram genom utredningenskontakter med allmänheten användes i regeringens arbete med proposition1978/79:111 om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati m. m. Remissinstanserna delar överlag utredningens uppfattningalt del är nödvändigt att förbättra kontakterna mellan medborgarna och myndigheterna.De intar också en övervägande positiv inställning till ulredningens synpunkleri fråga om service och informalion, språket hos myndigheterna ochkrångl"ga regler. I likhei med ulredningen och remissinstanserna ser jag delsom en angelägenhet av största vikt att underlätta medborgarnas kontakter medsamhällsorganen. I samband med den offentliga sektorns expansion har samhälletblivit allt mera komplicerat med omfattande regleringar och en svåröverskådligmyndighetsorganisafion. Den enskilde medborgarens behov av kontakter medsamhällels organ har blivit allt större. Härvid har problem av olika slagframträtt. Del kan t. ex. vara brister i samhällsinformationen, ellsvårförståeligt språk hos myndigheterna eller onödigt komplicerade regler somförsvårar den enskildes kontakter med myndigheterna. Jag vill understryka altdet är allvarligl om della leder till alt människor upplever sig stå i ettslags motsatsförhållande lill samhället och känner ett avstånd lillmyndigheterna. Ytterst är det fråga om ett rältvisekrav för medborgarna att fåtill stånd förbättringar på delta område. Byråkratiulredningen har enligt min mening gjort envärdefull insats genom alt ta ett samlat grepp på frågan hur medborgarnaskontakter med samhällsorganen skall kunna förbättras. Utredningen har kommitmed många praktiska förslag om hur svårigheterna skall mötas. Särskill värdefulltär enligl min mening att förslagen har kunnat läggas fram i politisk enighetoch under medverkan av representanter för de fackliga organisafionerna ochandra förbund. Den positiva remissopinionen visar att det finns en viljahos myndigheterna själva all åstadkomma förbättringar. Enligl min mening ingerdel goda förhoppningar om en utveckling mot förbättrade relationer mellansamhället 1980/81:80 46 Det är nu viktigt att påskynda arbetetoch alt sprida idéerna vidare inom hela den offentliga sektorn. Myndigheter ochorganisationer samt enskilda tjänstemän hos dessa bör få stöd i sinasträvanden all åstadkomma förbättrade kontakter med medborgarna. Liksom utredningen fäster jag stor viktvid all åigärder vidtas för all markera myndigheternas roll av serviceorgan.Ulan tvivel är det så alt uppgiften alt hjälpa och tjäna allmänheten inle i daghar den framträdande plats i myndigheternas verksamhet som den förtjänar.Givelvis finns det undantag. Men sett över hela förvaltningen är rollen somserviceorgan alltför undanskymd. Av grundläggande belydelse är attmyndigheterna och dess tjänstemän i det dagliga arbetet är medvetna om altmyndigheterna har en viktig uppgift i alt hjälpa och tjäna allmänheten. Jaganser del väsentligt att i detta avseende få till stånd en förbättring.Servicen lill allmänheten får slå tillbaka för andra angelägnauppgifter. Här behövs del alt man tänker om. Mycket handlar det om enattitydförändring.