prop · G403199 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommitténhar haft en god utgångspunkt för sitt arbete i materielverkets utredning Org85. Kommittén anser dock att en integrerad organisation och förändringar iarbetssättet i övrigt gör det möjligt att ytteriigare minska verkets personal.Minskningen får emellertid inte gå så långt att en angelägen nyrekrytering avkompetent personal omöjliggörs. Kompetensförändringar inom materielverketgenom utbildningsverksamhet och nyanställningar är nödvändiga om verket skallkunna fullgöra sina uppgifter. skall en utgångspunkt vara att verkets personal skallminska utöver redan fattade beslut. Mot bakgrund av förväntade personalavgångar,nyrekryteringsbehov och krav på verkets kompetens har kommittén utgått från etttotalt antal anställda den om ca 2650 personer. Den faktiskadimensioneringen måste givetvis bli beroende av de krav som ställs på verket,bl. a. genom kommande försvarsbeslut. Kommittén framhåller att ettunderskridande av den angivna personalramen vållar svårigheter att vidmakthålladen kompetens som kommittén bedömer nödvändig . Införandeav ny organisation inom ett verk av materielverkets storlek kräver ettomfattande arbete. I materielverkets fall tillkommer att verket till den 31december 1984 skall minska avsevärt. Denna minskning utgår bl. a. från verketseget förslag till ny organisation, Org 85. 1980/81:199 23 Kommitténsförslag till ny organisation, Org 90, är ett långsiktigt mål. Organisationenmåste efter styrimpulser utifrån, t.ex. som konsekvenser av nya försvarsbeslutoch/eller efter verkets interna prövning ständigt anpassas till de angelägnaarbetsuppgifter som överbefälhavaren och försvarsgrenschefer begär att verketskall lösa. De mål för organisationsutveckling som kommittén föreslår kommerdärför i många fall att avlösas av andra mål innan de uppnåtts. Planeringav förändringarna bör påbörjas . Det bör ankomma påmaterielverket att föreslå och genomföra de förändringar som skall ske. 1980/81:199 24 Sammanställning av remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Överbefälhuvurenanför i sitt yttrande att materielanskaffningskommitténs betänkande utgör ettviktigt underlag för förändringar av organisation ochpersonalomfattning i syfte att finna de mest effektiva lösningarna inom ramenför en balanserad försvarsmakt. Enligt chefens för urmén uppfattning kunna bli en fungerande organisation Org 85, men organisationsstrukturen måste sannoliktses över i enlighet med vad som föreslås i materielanskaffningskommitténsbetänkande, om verket skall minskas ytteriigare. Chefen för flygvapnetbedömer att de av materielanskaffningskommittén redovisade förutsättningarna ärrelevanta men är på vissa punkter kritisk mot kommitténs förslag. Han anser attställning inte bör tas till organisationsstrukturförrän beslut har fattats om anskaffningsalternativ för flygplanssystemet JASoch underhållsfrågorna har prövats ytterligare. Också TCO-S är kritisk motutredningen och anför att kommittén inte tillfredsställande har hunnitanalysera förutsättningarna för de överväganden och förslag som redovisas. Dedelar av betänkandet som är värda att beakta har redan i allt väsentligtbehandlats i samband med utredning Org85, som borde fåverka innan drastiska förändringar vidtas i de organisationsprinciper som harfastlagts där. TCO-S anser att materielanskaffningskommitténs förslag inte börläggas till grund för en ny organisation. är det en brist att kommittén inte har behandlatfackverksamheten. Verket anser dock att beslut kan fattas om dess organisation,med undantag för flygplans-, underhålls- och provningsavdelningarna vidnuvarande huvudavdelningen för flygmateriel, vilka berörs av ett kommandebetänkande års militära flygindustrikommitté (MFK 79). Eftersom denav materielanskaffningskommittén angivna personalminskningen är en avutgångspunkterna för kommitténs ulredning och inte en följd av denna att kommitténs bedömning beträffandenödvändigheten av en relativt långtgående samordning och integration avförsvarets materielverks organisation och arbetsformer är rimlig. Ansvaret föratt effektiviteten upprätthålls kan enligt anstalten inte ensidigt läggas påmaterielverket utan de myndigheter som ställer krav på verket måste samordnaoch moderera sina krav. Prop.1980/81:199 25 Istort sett i överensstämmelse med materielanskaffningskommitténs inledandeöverväganden som kommittén gör med utgångspunkt i utvecklingen avmilitärteknologi, försvarsekonomi och försvarsindustri konstateraröverbefälhavaren att har och allt framgent kommer attha en betydelsefull roll inom försvaret samt att en hög kompetens krävs inomverket. Kraven pä rationellt utnyttjande av teknisk kompetens kommer att ökaoch man kan förutse krav på en ytterligare minskning även av de centralastaberna och myndigheterna. I likhet med överbefälhavaren betonar cheferna förurmén, marinen och flygvapnet vikten av att försvarsgrenschefernas möjligheteratt styra inriktningen av materielanskaffning och materielunderhållsäkerställs. bedömer att verkets roller och huvuduppgifter i fred och krigkommer att bestå och att ökade krav kommer att ställas på underlag och analyserav tekniska och försvarsindustriella konsekvenser av olika anskaffningsbeslut. LOunderstryker nödvändigheten aV ett materielverk med integrerad verksamhet ocheffektivt utnyttjande av alla resurser. 3 Planering av materielanskaffningen Materielanskaffningskommitténsförslag om samordning av anskaffningen av tekniskt komplexa och ekonomisktomfattande system, förstärkning av överbefälhavarens roll som övergripande programsamordnareoch om uppgiftsfördelningen och samarbetsformerna mellan verk, industri och försvarsforskningvinner gillande av överbefälhavaren, chefen för flygvapnet, försvaretsmaterielverk, försvarets forskningsunstult, försvurets ru-tionuliseringsinstitut,och . Försvarets materielverkanser dock att verket skall ha ansvaret även för uppföljning och översyn av dens.k. I detta instämmer somockså varnar för att forskningsanstaltens resurser inom kritiska teknikområdeni alltför hög grad kan komma att tas i anspråk i anslutning till materielanskafTningen,om materielverkets resurser blir alltför knappa. Den kunskapsuppbyggandeforskningen vid anstalten kan därvid komma att eftersättas. 4 Genomförande av materielanskafl'ningen Chefenför armén, chefen för flygvapnet, och försvaretsrationaliseringsinstitut år positiva till kommitténs överväganden och förslagbeträffande genomförandet av materielanskaffningen. 1980/81:199 26 medan statskontoret ifrågasätter om en omfördelning avarbetsuppgifter från till industrin egentligen är enrationalisering. SACOISR varnar för överdrivna förhoppningar omkostnadsminskningar genom anskaffning av kompletta system frånhuvudleverantörer. anser att materielanskaffningskommitténsförslag om en viss omfördelning av arbetsuppgifter från försvarets materielverktill industrin, varigenom industrin i ökad utsträckning skulle utnyttjas somhuvudleverantör av kompletta system, skulle öka försvarsindustrinsexportpotential. Kravspecifikationer och systemanpassning måste dock utarbetasi , anser förbundet. Försvarets rutionaliseringsmstitut stöder kommitténsförslag om granskning av arbetsformer och konsultmedverkan vid anskaffning avviss sambandsmateriel. Förslaget med en utredning om möjliga roll iökad integrering av totalförsvarets sambandsresurser stöds a\ försvaretsmaterielverk och . Överbefälhuvuren, chefen för murinen ochriksrevisionsverket biträder kommitténs princip med en flexibel organisation.Förslaget om en flexibel byråorganisation biträds av försvarets rutionuliseringsinstitutsom också instämmer i kommitténs uppfattning att en effektivverksamhetsplanering är en förutsättning för att den föreslagna organisationenskall fungera väl. Överbefälhavaren anser i fråga om samutnyttjande avresurser att alla värderade modeller - enhet med högt kvalificeradespecialister (pool), gemensam beredningsenhet, sammanslagning av likartaderesurser och utökat utnyttjande av lokala resurser är möjliga vägar. biträder kommitténs principer. Chefen för armén motsättersig en teknikinriktad organisation av men bejakar attviss teknisk samordning kan bli nödvändig. och /SR delar inte materielanskaffningskommitténsuppfattning att ett ökat utnyttjande av lokala resurser vid beredningen avanskaffnings- och vidmakthållandeärenden skulle kunna underlätta för verket attminska sin egen kompetens, medan kan ansluta sig tilltanken men ställer sig tveksamt till möjligheterna att lokalt friställapersonal. TCO-S anser att regeringen bör sträva efter att ökainslaget av civila befattningshavare på ledande befattningar på bekostnad avkårbundna tjänster för att minska olägenheterna med den militära personalensbefattningsrotation. Prop.1980/81:199 27 5.2Enheter som är gemensamma för materielverket Överbefälhuvurendelar materielanskaffningskommitténs förslag om verksgemensamma enheter förrobot, samband, spaning och eldledning, eldrörsvapen och ammunition samt datakraftoch anför att det i det fortsatta organisationsarbetet måste ut hur systemintegrationeni vissa fall skall säkerställas. Chejen Jör urmén delar kommitténs uppfattningatt kvalificerade och unika resurser, främst inom robot- ochelektronikområdena, måste hållas samlade i en organisation som tar i anspråksmå resurser. Försvurets muterielverk anser att kommitténs förslag tillgemensamma enheter och den principiella utformningen av dessa kan ligga tillgrund för det fortsatta organisationsarbetet. Vid behandling av verketsyttrande i styrelsen anmäldes skiljaktig mening beträffande bildande ochinplacering av vissa gemensamma enheter. finneratt verksgemensamma enheter inom de av kommittén föreslagna tekniska områdenaär motiverade och bör införas, men är inte beredd att nu ta ställning tillinnehållet i de föreslagna enheterna. Ocksåförsvarets rationuliseringsinstUul delar kommitténs uppfattning om inrättandeav verksgemensamma enheter och har inte någon erinran mot kommitténsfördelning. tillstyrker verksgemen-sam handläggning avdatakraftfrågorna, medan SACOISR avstyrker materielanskaffningskommitténsförslag rörande sambandsfrågor. TCO-S år negativ till de gemensamma enheternamen menar dock att det inom områdena spaning, eldledning, samband ochdatakraft kan vara värt att pröva verksgemensamma enheter. Nuvarandeorganisatoriska modell bör enligt TCO-S behållas för robot och vapen ochsamordningsgrupper inrättas enligt förslagen i Org 85. Överbefälhuvurenanser att kommitténs förslag att kvalitetskontrollverksamheten skall vara verksgemensamsäkerställer att anskaffad materiel fyller ställda krav och godtar förslagetatt inköpsverksamheten skall vara gemensam under förutsättning attinköpsavdelningen endast verkställer beslut. Chefen för urmén anser att inköpoch kvalitetskontroll bör knytas närmare till de anskaffande huvudavdelningarnaän vad materielanskaffningskommittén har föreslagit. Chefen för murinen anförliknande synpunkter och anser att inköp och kvalitetskontroll bör ledas frånsystemavdelningen. Om en gemensam inköpsenhet skapas, bör den enligt chefen förmarinen vara en ekonomisk expertgrupp som är tillgänglig förhuvudavdelningarna. biträder kommitténs förslag menförutsätter bl.a. att ansvaret för materielen under verkschefen ligger påhuvudavdelningarna, att anskaffningsbeslut, som inte fattas av verkschefen,delegeras till huvudavdelningarna och att nära samarbete säkerställs medsakenheterna. Vid behandling av verkets yttrande i styrelsen anfördesskiljaktiga meningar. Försvaretsforskningsunstult finner materielanskaffningskommitténs överväganden rörandeinköp och kvalitetskontroll rimliga och riksrevi- Prop.1980/81:199 28 sionsverketbiträder kommitténs synpunkter och förslag. SACOISR anser att det f. n. intefinns tillräcklig grund för beslut i enlighet med kommitténs förslag. Omgemensamma enheter likväl inrättas måste enligt centralorganisationen uppfyllas. TCO-S förordar en organisation enligtnuvarande modell. anser att inköpsfunktionens arbetebör underordnas huvudavdelningarna men att en gemensam inköpsavdelning börkunna inrättas. Överbefälhavarenhar inte något att erinra mot förslaget att nuvarande organisation på underhällsområdetbehålls och att resurserna för utveckling av underhållsmetodik samlas.Förändringar av underhållsorganisationen kan dock bli nödvändiga ,anser överbefälhavaren. Chefen för armén har inte något att erinra mot materielanskaffningskommitténsförslag, medan chefen för marinen, som f.n. utreder den underhållsverksamheten,understryker försvarsgrenschefernas behov av att styra. ochSACOISR instämmer i stort i de synpunkter som kommittén för fram i fråga om materielunderhåll.Chefen för flygvapnet framhåller att materielanskaffningskommittén inte närmarehar övervägt hur underhållsuppgifterna bör fördelas men anser att det är nödvändigtatt också underhållsfrågorna prövas ingående innan ställning tas tillförsvarets materielverks organisation. Chefen för flygvapnet framhåller vidareatt frågor om vidmakthållande av befintlig materiel ofta är av principiellnatur, vilket materielanskaffningskommittén inte tillräckligt har beaktat.Enligt uppfattning skall huvudavdelningarna ha ansvarför materielunderhållet gentemot resp. försvarsgrenschef. Försvarets forskningsunstultkonstaterar att vidmakthållande är en betydande del av försvarets materielverksverksamhet och att en vidare analys av funktionen bör övervägas eftersom en sådankan ge impulser för organisationen för materielunderhåll. Överbefälhavarenbiträder materielanskaffningskommitténs förslag att materielverket bör omfatta2650 personår . Därvid har inte tagits hänsyn till den inverkan som 1979års militära flygindustrikommittés förslag kan komma att medföra. anser det inte underbyggt att de av kommittén föreslagnaåtgärderna kan resultera i en personalminskning om ytterligare 500 anställdautöver förslag i utredningen 85 utan att verketsuppgifter minskas eller ambitionsnivån sänks. Verket anför vidare att den av materielanskaffningskommitténföreslagna volymen för nyrekrytering hälften av utrymmet frånpersonalavgångarna är ett ovillkoHigt minimibehov. Vid beräkning av resursbehovetär det enligt försvarets forskningsunstult och i huvudsak också enligt SACOISRnödvändigt att beakta att de ökade livslängderna för Prop.1980/81:199 29 kvalificerade materielsystem kommer att medföra ett ökatbehov av renoverings- och modifieringsåtgärder. och har i stort sett samma synpunkt, nämligenatt materielanskaffningskommittén borde ha redovisat åtminstone översiktligakalkyler över resursbehov m.m. anser ocksåatt materielverkets verksamhet, närmare preciserad vad gäller medverkan av utomstående,bör finansieras över förvaltningskostnadsanslag. och statskontoretifrågasätter om det är ändamålsenligt att arbeta med så långsiktigt mål som år1990, medan anser det vara en styrka att målen sätts på 10års sikt. Chefen för marinen och avstyrkeratt chefen för centralplaneringen blir ställföreträdande chef för verket, och tillstyrkerförslaget. Överbefälhavaren anser att materielanskaffningskommitténinte tillräckligt tydligt har gett uttryck för det absoluta behovet av enstark systemledning inom huvudavdelningarna. Lösningar måste väljas som gerförsvarsgrenscheferna reell möjlighet att via systemavdelningar styra produktionenmot avsedda mål. Detta är en förutsättning för att strukturförslaget skallbiträdas. Överbefälhavaren utgår från att centralplaneringen inte i något fallkommer att ha systemsammanhållande ansvar. De krav på en väl fungerandecentralplanering som överbefälhavarens ökade ansvar för programsamordningställer innebär inte att centralplaneringen måste öka avsevärt i omfattningeller att den får systemsammanhållande uppgifter. Också chefen för arménframhåller att de anskaffande huvudavdelningarna måste arbeta mot var sinförsvarsgren. Chefen för marinen anser att systemsammanhållningen skall ligga isystemavdelningarna som måste göras starka såväl kvalitativt som kvantitativtoch fördelas på de tre försvarsgrensinriktade huvudavdelningarna. Chefen förflygvapnet anser att materielanskaffningskommitténs förslag ger anledning tillvillrådighet då kommittén dels förordar en fördelning av de systemsammanhållandefunktionerna på huvudavdelningarna, dels föreslår att vissaanskaffningsärenden och betydelsefulla samordningsärenden inte skall delegerastill dessa. Chefen för flygvapnet anser inte att kommittén tillräckligtingående har prövat en organisationsstruktur baserad på tekniskproduktgruppindelning och med centralt placerade systemsammanhållande resurseroch föreslår en sådan organisation. anser att en organisationsstrukturmed huvud-programinriktade huvudavdelningar som har ansvar för produktionen ochstödet åt förbandsproduktionen samt systemsammanhållningen gentemot resp.försvarsgren även skall ligga till grund för verkets organisationoch tillstyrker således materielanskaffningskommitténs förslag till 1980/81:199 30 I fråga om ansvarsfördelningen mellan de systemsammanhållandefunktionerna och de tekniska beredningsenhe-tema skall enligt materielverketgälla bl.a. att huvudavdelningarna skall svara för produktionen och vara systemsammanhållandemot försvarsgrenarna, att huvudavdelningarna skall vara systemsammanhållandeför system som berör avdelningar vid andra huvudavdelningar, att en planeringsavdelningskall vara huvudavdelningschefens stabsorgan och sammanhållande förproduktionen och att en systemenhet organiseras när inte uppgiften att vara systemsammanhållandekan läggas på en avdelning med tekniska beredningsresurser inom vederbörlighuvudavdelning. Försvaretsforskningsanstalt anser att stor vikt måste läggas vid att försvaretsmaterielverks kontaktyta mot övriga förbandsproduktionsansva-riga instanser äranpassad bl.a. till de skilda förutsättningarna för olika huvudprogram och stöderkommitténs mening att huvudprograminriktade avdelningar försystemsammanhållning och för den mest försvarsgrensspecifika materielen skallingå. Enligtförsvarets rationaliseringsinstituts mening är grundstrukturen med tre försvarsgrensorienteradeanskaffande huvudavdelningar en tillfredsställande lösning. Institutetdiskuterar alternativa lösningar på hur systemsammanhållningen skall utformas.Riksrevisionsverket anser att systemsammanhållningen bör ligga på de försvarsgrensinriktadehuvudavdelningarna och godtar i princip materielanskaffningskommitténs motiveringaroch förslag angående verksgemensamma enheter för teknikområden. LOser kommitténs förslag med gemensamma enheter och med bibehållande av enheterbyggda på försvarsgrenarna som ett steg i riktning mot en bättre samordning av materielanskaffningenmen vill peka på möjligheten att organisera verksamheten i försvaretsmaterielverk i funktionsenheter, uppbyggda kring verkets arbetsuppgifter. SACOISRanser att materielanskaffningskommitténs förslag med försvarsgrensvisasystemavdelningar är riktigt men framhåller att där måste finnas betydandeteknisk kompetens även om man tillskapar verksgemensamma enheter för vissateknikområden. utredning Org 85 innehåller enligtcentralorganisationen en riktigare struktur när det gäller teknikinriktadeenheter än den som kommittén har föreslagit. EnligtTCO-S är systemsamordningen inte tillräckligt beaktad. anser att det från industrins synpunkt är vä-senUigt att denförsvarsgrensvisa systemkompetensen behålls. I fråga om fördelningen avde verksgemensamma enheterna anser chefen för armén att robot-, pjäs- och ammunitionsanskaffandeenheter skall ingå i den huvudavdelning som har sammanhållande ansvar för armémateriel.Chefen för marinen anser att fortsatta studier och analyser rörande personalfördelningeninom och mellan huvudavdelningarna men även rörande fördelning avverksgemensamma teknikenheter är nödvändiga. Prop.1980/81:199 31 ärtveksam till behovet av en planeringsavdelning i försvarets materielverkshuvudavdelning i Karistad och anser att en fördjupad analys av detorganisatoriska innehållet och ställningen för denna huvudavdelning bör göras.Statskontoret anser att man före beslut om den nya organisationsstrukturenbättre måste penetrera och undanröja konfliktriskerna och riksrevisionsverketfinner att kommitténs förslag innebär långtgående men nödvändiga förändringar inuvarande organisationsstruktur som kommer att medföra svåraomställningsproblem vid genomförandet. Vidare ifrågasätter riksrevisionsverketom för administration får enändamålsenlig struktur om dit förs avdelningar för inköp och kvalitetskontrollsamt föreslår inrättandet av en sjätte huvudavdelning för inköp,kvalitetskontroll och normalieavdelningens huvuddel. Chefenför armén bestyrker behovet av en förstärkt verksledning som handlägger frågorsom rör hela verket och är av övergripande karaktär medan chefen för marinenvarnar för en organisationsförändring som skulle innebära att en förstärktcentralplanering får en ställning mellan huvudavdelningscheferna ochverksledningen. biträder uppfattningen att verksledningenskall kunna utöva en stark ledning av personaladministrationen och har vissaförslag rörande denna. Huvuddelenav materielanskaffningskommitténs förslag rörande genomförandet, såsom attmaterielverket skall ta fram detaljplan, stöds av överbefälhuvuren, chefen förurmén, försvurets materielverk, försvarets forskningsunstult,och /SR. Chefenför fly gvupnet anser att eftersom flygindustrikommitténs förslag blir starktberoende av anskaffningsalternativ i stort för ett nytt flygplanssystem börstatsmakterna inte ta ställning till organisationförrän beslut har fattats om anskaffningsalternativ för JAS. anför att inom verket pågår framtagning av ett omfattande tekniskt-ekonomiskt-kommersielltunderlag för beslut i fråga om JAS-systemet. Det är viktigt att detta arbeteinte störs. för flygplans-, underhålls- ochprovningsavdelningarna kan inte utarbetas förrän beslut fattats pä flygindustrikommitténsunderiag. Verket anser att det inledande arbetet med organisationsförändringarkan genomföras utan att det allvariigt påverkar utredningsarbetet. Försvuretsrutionaliseringslnstitut ifrågasätter om inte någon form av organisationskommittébör inrättas för genomförandet.