prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid styrelsen databehandlas dom och slutligt beslut ibrottsmäl, strafföreläggande av ordningsbot,brottsanmälan, uppgift som i särskild ordning lämnas angående person som ärmisstänkt för brott (personblad) samt annan handling med uppgifter för det allmänna kriminalregistret eller centralapolisregistret. Vid databehandlingenframställs meddelanden till olikamyndigheter. registrerasautomatiskt data som skall ingå i det allmänna kriminalregistret, de centrala polisregistren och körkortsregistren. Även delsystem för kriminalvården är i drift. Deingår i BROTTSRl. DAFA svarar för datordriften i denna del. Det huvudsakliga syftet med LAGRl är att förenklaoch förbättra vissa kontorsrutiner i departement och domstolar och att isamband därmed skapa bättre rutiner förinformation om besluten i lagstiftningsförfarandet och om rättspraxis till såväl departement, domstolar och andra myndighetersom enskilda. De första ADB-systemen med detta syfte infördes i ,regeringsrätten och kammarrätterna. De finns nu inom många myndigheter, bl. a. och generaltullstyrelsen.DAFA svarar för den tekniska driften. Flertalet av de dataregister som ingår i LAGRI kommer att öppnas för allmänhetenför sökning via terminaler. Dennagrupp av register benämns RÄTTSDATA. Bestämmelser härom är intagna iförordningen (1980:628) om rättsdatasystemet. leds av samarbetsorganet förrättsväsendets informationssystem (SARl). Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 56 Som tidigare nämnts svarar fördriften av en stor del BROTTSRl. Utöver Rl-rutinerna har ett stortantal rent polisiära rutiner avseende bl. - efterlysta personer samt personersom inte får vistas i landet - signalement och särskildakännetecken - stulet och förkommet gods ADB-resurser har samlats till endataenhet. 1 denna ingår en planeringssektion, fem systemsektioner och endriftsektion. Polisväsendet disponerar en dataanläggning med 410textskärmsterminaler centralt och lokalt placerade ute i polisdistrikten.Terminalerna ger riksomfattande direktåtkomst till de centrala polisregistrenoch är anslutna till trafiksäkerhetsverkets datoranläggning. /79 genomfördes en utredning ompolisväsendets behov av ADB-utrustning . Utredningen lämnades tillregeringen . En föreslagen anskaffning av 121 textskärmar m.m. under1980/81 (ca 8,1 milj. prövas f. n. av regeringen. En förstudie med syftet att behandla polisväsendetsframtida ADB-struktur kommer att genomföras av ochstatskontoret gemensamt /81. beslöt 1968 att ett centralt ADB-baseratfastighetsregister som ersätter tidigare jord- och stadsregister och som ärenhetligt för land och stad skulle byggas upp. Vidare beslöt 1970 attett centralt inskrivningsregister som ersätter tidigare fastighets- ochtomträttsböcker skulle införas med användande av ADB. De båda registren ärtekniskt samordnade. 1 fastighetsdatasystemet ingår uppgifter om fastigheteroch samfällig-heter. Totalt beräknas antalet levande och avregistreradefastigheter f.n. uppgå till ca 4 milj. () inrättades 1968och har till uppgift att genomföra fastighetsdatareformen i den mån detta inteankommer på annan myndighet. 1973 beslöt att ett första driftsystemomfattande fastighetsregister och inskrivningsregister skulle införas förbegränsade delar av landet (prop. 1973: I, CU 1973:8, rskr 1973:9).Driftsystemet är i drift med rättsverkan i och delar av Gävleborgsoch . Fördriften anlitas DAFA i . 1979 tillkallades sakkunniga (utredningen om denfortsatta fastighetsda-taverksamheien, FADIR - Dir 1979:85) för att utredafrågan om ett riksomfattande system för fastighetsregistrering. FADIR beräknaslägga fram ett förslag . Kostnaden för ADB-driften var /80 22,5milj. och beräknas för /81 till22,0 milj. kr. För /82 begärs 27,7 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 57 Inom försvaret används ADB på många sätt. En mycketstor del utgörs av administrativ databehandling. Flertalet ADB-system äravsedda för enskilda myndigheters verksamhetsområden. Destörre ADB-systemen i försvaret är följande: - System för operativ ledning i krigsamt för krigsplanläggning i fred. - System för data om krigs- ochfredsorganisationen. Systemen är avsedda att betjäna förbandsproduktionen inomrespektive försvarsgren och redovisar organisationens uppbyggnad samt desspersonella och materiella innehåll. - Personaladministrativt system föranställd personal inom främst försvarsgrenarna (PAF). Systemet innehåller dataom personal, organisation och befattningar, tjänster och löner, utbildning samthistorik. Som komplement till PAF har på vissa myndigheter utvecklats lokalaPA-system. - system förinskrivning och personalredovisning. Systemet innehåller data om värnpliktigasamt civilförsvarspliktig personal. - System för förnödenhetsförsörjningoch materielunderhåll. Ett flertal sådana ADB-system finns i drift. F. n. pågårarbete inom med att driftsätta ett för försvarsmaktengemensamt redovisningssystem för förnödenheter. Detta system avses ersätta deförsvarsgrensvisa förnödenhetsredovisningssystem. En vidareutveckling avbefintligt reservdelsredovisningssystem utreds. Försök pågår eller planerasmed datorstöd för materielunderhåll på flera lokala myndigheter. - System för ekonomisk redovisning,bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning, "koncernredovisning",tidredovisning, revision och ekonomisk statistik. Systemet är enförsvarsspecifik variant av system S. - System för att underlätta budgetarbetet avseendepreliminär och slutlig budget i första hand på lokal nivå (DAPU, Z)/4torstöd i Planering, budgetering och Uppföljning). Systemet har införts inom armén, marinen och flygvapnet samt vid vissa centrala myndigheter. - System för produktionsplanering avförsvarets materielverks produktion under perspektiv- ochprogramplaneperioden, budgetering av verksamheten för genomförandeåret samtregistrering och redovisning av genomförd verksamhet (utfallsregistrering). - System för verkstadsdrift som bl.a. består av tidredovisning, löneuträkning, redovisning/fakturering,produktions- och likviditetsuppföljning samt budget. - System för data om försvaretsfastigheter samt förhyrda lokaler, bl. a. tekniska och ekonomiska register vidfortifikationsförvaltningen samt ADB-system för projektplanering inom fort- ochbyggnadsverksamheten. - System för materiel- ochpersonalredovisning, krigsorganisation samt för övningsverksamheten inomcivilförsvaret. 1 tekniskt hänseende är flertalet ADB-system s.k.satsvisa system av konventionell typ. Övergäng till terminalanvändning hargenomförts, pågår eller planeras i flera fall. Driftmässigt ärdatabehandlingen i huvudsak förlagd till försvarets datacentral (FDC), sombestår av fem regionalt spridda driftenheter. Till grund för den långsiktiga inriktningen avverksamheten på ADB-området inom försvaret ligger ett regeringsbeslut . FRIhar f.n. ett regeringsuppdrag att se över den gällande långsiktiga inriktningen.Uppdraget skall redovisas till regeringen före utgången av 1980. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 58 ADB-systeminom den alliriänna försäkringen Statskontoret och () fick 1967i uppdrag att i samråd med de allmänna försäkringskassorna utreda möjligheternaatt genom användning av ADB och på annat sätt rationalisera administrationeninom den allmänna försäkringen (det s.k. ). Utredningen gälldeinledningsvis sjukförsäkring och pension men vidgades i tilläggsdirektiv (1968)till att även gälla de allmänna barnbidragen. Preliminärt systemförslagavlämnades till regeringen . Ett etappvist införande av systemen påbörjades1973. Driften förlades till en datoranläggning i . Efterhand harsystemen utvidgats till att omfatta allt fler ärendeslag. Systemen inom denallmänna försäkringen omfattar i första hand rutiner för administration avpensioner, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt sjukförsäkringen. Isjukförsäkringssystemet ingår förutom sjuk- och föräldraförsäkringen ävendelsystem för bl. a. studiestöd för vuxenutbildningen och utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildningen, värnpliktspenning m. m. Systemen syftar i första hand till att underlättaarbetet inom de allmänna försäkringskassorna samt att genom snabbare och bättretillgång till statistik förbättra förutsättningarna för planering ochpersonaldimensionering vid kassorna. ADB-systemen ombesörjer registerföringen. Systemet förden allmänna pensioneringen omfattar 1,8 milj. pensionärer, medan systemet förbarnbidrag och bidragsförskott omfattar 1,8 milj. bidragsmottagare. Sjukförsäkringssystemetomfattar 6,8 milj. försäkrade. Via de olika systemen inom den allmänna försäkringenutbetalades medel motsvarande av bruttonationalprodukten (BNP). Vissa registerdata utnyttjas gemensamt i de tresystemen: bidrag, pension och sjukförsäkring. Det är emellertid i principfråga om tre fristående system med skilda register. Systemen utnyttjarriksförsäkringsverkets datoranläggning och driftorganisation i (lekniska byrån). Dessutom kan terminalutrustningen på ute i landet användas för samtliga system. Tillsystemet är f.n. omkring 1 200 textskärmsterminaler anslutna. Den ständigt ökande volymen bearbetningar föranledderegeringen att tillsätta en utredning (, S 1977: 10) för attstudera förutsättningarna för en förändrad datordriftorganisation. a.utnyttjande av regionalt planerade datorer vid sidan av datoranläggningen iSundsvall. har publicerat en lägesrapport. Avdenna framgår att kommitténs huvudalternativ för framtida datordriftstruktur ären fördelning av sjukförsäkringssystemet tilllandets 26 allmänna försäkringskassor (centralkontor) och ett bibehållande avbidrags- och pensionssystem i . Kommitténs slutbetänkande beräknasföreligga . Bil- och körkortsregistren syftar till att underlätta handläggningen avfordonsregistrering, körkort m. m. samt tillhandahålla information för utrednings-och planeringsaktiviteter på en rad områden, bl. a. trafiksäkerhetsområdet. beslöt 1969, i samband med ändrade riktlinjerför fordonsregistreringen, att inrätta ett ADB-baserat riksomfattandefordonsregister. beslöts att införa ett körkortsregister somtekniskt och organisatoriskt skulle samordnas med bilregistret. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 59 bilregisternämnden- inrättades för planering, utveckling och idrifttagning av de nyabil- och körkortsregistren. Omläggningen av registren påbörjades ochslutfördes . flyttades även den datoranläggning somanvänds för registerföringen från till . Registeransvaret och driften av datoranläggningen överfördes dä till trafiksäkerhetsverket (TSV). används som hjälpmedel för administrationav bl. a. kontrollbesiktning av fordon, fordonsskatt, kilometerskatt,trafikförsäkringskontroll och kontroll av försäkringsinnehav samt förberedskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgifter utförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare viktiga hjälpmedel för polisen itrafikövervaknings-och spaningsarbetet. Polisen kan från terminal viarikspolisstyrelsens dator hämta upplysningar ur registren. Länsstyrelserna svarar för registreringen och TSV förregisterhållningen. 1 bilregistret finns f. n. uppgifter om 4,9 milj. fordonoch i körkortsregistret om 4,2 milj. körkortsinnehavare. Till systemet är ca 350 textskärmsterminaler anslutna.Av dessa är omkring 300 placerade hos länsstyrelserna. Resterande terminaler ärplacerade vid bl. a. TSV och olika försäkringsbolag. Direktförbindelse finnstill system. Utöver nyssnämnda terminaler kan därigenom ca400 textskärmsterminaler hos bl. a. polismyndigheter kommunicera medtrafiksäkerhetsverkets datorsystem. Några av de större försäkringsbolagen äranslutna via en datorväxel direkt med TSV:s datoranläggning. Detta resulterari att ytterligare ca 2000 terminaler har tillgång till vissa registeruppgifterfrån TSV. TSV:s framtida datorbehov utreds f. n. av TSV i samrådmed statskontoret. En förutsättning för utredningsarbetet är att nuvarandeservicenivå skall bibehållas. Vissa preliminära bedömningar föreligger.Tekniska och ekonomiska skäl talar för att det centrala systemet skall bytas utefter . Byte av maskinutrustning och terminaler beräknaskosta 30-40 milj. kr. Kostnaderna för ADB-driften var /80 23,0milj. och beräknas för /81 till26,8 milj. kr. För /82 begärs 29,9 milj. kr. utnyttjar ADB för såväl administrativasom tekniska ändamål. Verket har investerat ca 2 milj. kr. i utrustning förregistrering och förbearbetning inom den ekonomiska redovisningen. DAFA svararför den huvudsakliga bearbetningen av de ekonomiska och personaladministrativarutinerna. Vid DAFA finns även ett samnordiskt system för analysav flyghaveri/ störningsinformation som luftfartsverket är huvudman för. För de tekniska systemen används datorer dels inomflygtrafiktjänsten, dels inom ftygplatstjänsten vid de större flygplatserna. Inom flygtrafiktjänsten finns datorer vid de störstaområdeskontrollcen-tralerna bl. a. för bearbetning och presentation avuppgifter från radarstationer inom det aktuella området. Mindre datoreranvänds för fjärrmanövrering av radar- och kommunikationsstationer,larmindikeringar samt vissa väderdatagivare. Datoriseringen påbörjades underl97()-talet och har ca 75milj. Inomflygplatstjänsten används datorer vid , och Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 60 Sturupför visuell presentation av passagerarinformation, bagagesortering samtmanövrering och övervakning av el-, VVS- och fältljusanläggningar.Investeringarna för dessa ändamål har uppgått till ca 16 milj. kr. Inom postverket används ADB i olikaproduktionssystem. Ett stort system är postgirosystemet. Det är uppbyggt kringoptiska läsare för inbetalningskort samt ett stort datasystem som bokförbetalningar och sköter postgirokonton. Omfattande serviceätaganden gentemotpostgirots kunder finns också genom en läng rad tilläggstjänster. Postgirotsköter också på entreprenad personkontosystem samt vissa reskon-traför sparkonton. Postkontoren är utrustade med sammanlagt ca 3 600postkassemaskiner anslutna till minidatorer. Dessa står i sin tur i förbindelse med det centralasystemet. För redovisning och dataregistrering finns separatasystem vid postverkets åtta redovisningscentraler bestående av en minidatormed optisk läsare samt textskärmsterminaler. Dessa system står i förbindelsemed det centrala systemet via telenätet. är en stor organisation med över 2000tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En stor mängd olika system finnsutvecklade särskilt inom det administrativa området, bl. a. för löner,personalredovisning och ekonomisk redovisning. industrier och Frimärksavdelningen har också egnaminidatorba-serade system. Systemutveckling, programmering och datordriftsysselsätter omkring 330 personer. håller f. n. på att utveckla vissa nyatjänster baserade på telekommunikationer och datateknik. Totalt beräknas postverkets ADB-kostnader 1980 uppgåtill ca 140 milj. kr., varav ca 10 milj. kr. SJ bedriver en omfattande och mångskiftande verksamhetmed järnvägs-, buss- och färjetrafik som grund. 1 denna ingår även verkstäderför underhåll och reparationer av järnvägs- och landsvägsfordon samt fleramaterielförråd. Verksamheten är geografiskt spridd över hela landet. ADB används som hjälpmedel för platsbokning ochfärdbiljettförsäljning, kostnads- och intäktsredovisning, materielredovisning.avlöningssystem, lokledning, vagnefterforskning/transportövervakning(godsvagnar), framställning av tidtabeller, tågplaner m. m. Databehandlingen bedrivs med hjälp av två (fr.o.m. 1981tre) stora datorer. Utveckling, underhåll och drift av datasystemen ärkoncentrerade till ADB-sektionen inom ekonomiavdelningen. Ute i landet är600-700 terminaler anslutna till de centrala datorerna. ADB-sektionen har ca150 anställda varav omkring 100 svarar för drift och underhåll och 50 förutveckling av nya ADB-system. Kostnaderna för ADB-sektionen uppgår till ca 38milj. varav personalkostnaden utgör ca 20 milj. kr. och kostnadernaför central datorutrustning ca 13 milj. kr. (/ 81). F. n. moderniseras och vidareutvecklas systemen förplatsbokning. färdbiljettförsäljning och materielredovisning. Samtidigtutvecklas ett system för kalkylering av hur kostnader och intäkter fördelas pertrafikområde. 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 61 ADB-verksamhet använder ADB förflera olika ändamål. De viktigaste är att - förenkla beställningsmottagning, orderhanteringoch fakturering - informera allmänheten omkataloguppgifter samt lämna svar på nummerförfrågningar - förbättra utnyttjandet avteleverkets anläggningar genom att ta fram uppgifter om beläggning i nätet,prognoser för teletrafiken samt statistik över underhållsbehov - ekonomi- och resultatredovisning - styra materielflödet ochlagervolymer - förenkla rutiner förpersonaladministration genom dels beräkning av löner, skatter etc. delsframställning av personal- och lönestatistik. Databehandlingen bedrivs pä tre orter (Stockholm.Göteborg och ). Dessutom finns lokala minidatorer. Verksamheten är f.n. starkt centraliserad. En markeraddistribuering kan förväntas i samband med nyutveckling ochomarbetning av gamla tillämpningar. Kostnaderna för den administrativa ADB-verksamhetenberäknas för /81 till 168 milj. kr. Av dessa utgör 62 milj. kr.personalkostnader avseende de 530ADB-verksamma. 1 sammanhanget bör även nämnas att inomramen för telekommunikationerna även svarar för dataöverföring, bl. a. detallmänna datanät som håller på att byggas upp. Verket tillhandahåller ävenvissa andra tjänster med anknytning till teleöverföring och datateknik. Statisktiska centralbyrån (SCB) hör till de myndighetersom tidigt började utnyttja ADB-teknik som ett hjälpmedel i verksamheten. SCBhar ett stort antal statistikgrensanpassade ADB-system som i varierande grad ärintegrerade med varandra. Med hjälp av dessa system förser SCB samhällsplaneringoch annan samhällelig verksamhet med information. Som grund för statistikproduktionen inom olikastatistikområden tjänar centrala register. Dessa är för individsidan registretöver totalbefolkningen (RTB), för företagssidan det centrala företagsregistret(CFR) och för den areella sidan lantbruksregistret (LBR). Karaktäristiskt för de statistiska informationssystemenär att utdata från systemen alltid är aggregerade eller i sammanställd form. Det finns dock undantag från principen om aggregeradeuttag från ADB-systemen. Sålunda har lantbruksregistret också en i särskildordning reglerad individadministrativ användning (beräkning och utbetalning avskördeskadeersättning). F. n. pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom detstatistiska databe-handlingsomrädet inom SCB. Bl.a. eftersträvas ökadsamordning t.ex. bättre jämförbarhet mellan data i olika delar av ADB-systemenoch möjligheter till flexibla uttag av statistiska produkter ur dessa. Ettaktuellt exempel på utvecklingsarbetet är uppbyggnaden av en regionalstatistiskdatabas (). Syftet med denna är bl. a. att genom utnyttjande av ny teknikgöra SCB:s produkter lättare tillgängliga hos regionala och lokala konsumenterav statistik (t. ex. länsstyrelser, kommuner och myndigheter med regionalförvaltning). För att uppnå detta syfte avses den regionalstatistiskainformationen bli lagrad i databaser hos SCB för bearbetning viatextskärmsterminaler utplacerade hos användarna. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 62 attendast aggregerade uppgifter, dvs. uppgifter som inte röjer enskilda individer,kommer att kunna tas fram via terminal. ADB-driften ärförlagd till SCB:s datorcentral i . Samordnatperson- och adressregister (SPAR) beslöt 1976 att införa ett centraltbefolkningsregister. Beslutet hade föregåtts av en lång rad utredningarunder första . Datainspektionen (Dl) föreslog 1974 att ettcentral uppdateringsregister, CUR, skulle inrättas. Tanken var att registret iförsta hand skulle användas för uppdatering av andra register varför innehålletvar ytterst begränsat. Förslaget utmynnade senare i ett utredningsuppdrag åtstatskontoret, som innebar att statskontoret tillsammans med riksskatteverketoch DAFA skulle utarbeta ett nytt förslag. Enligt riksdagsbeslutet skulle registret starta inomett år och vara fullt utbyggt . 1 beslutet gjordes DAFAtotalansvarig för SPAR. även registeransvarig i datalagens mening. 1976togs SPAR i drift. Syftet med registrets tillkomst var att begränsaantalet befolkningsregister inom såväl den statliga som privata sektorn.Antalet personregister hade under slutet av 60- och nämligenökat kraftigt som den allmänna integritetsdebatten hade tagit fart.Det ansågs lämpligt att försöka samla de funktioner som SPAR numera har tillett enda register. SPARhar följande funktioner: personsökning med hjälp av personnummer uppdatering av andra register med uppgifter om de förändringarsom inträffat urvalsdragning (utsökning av målgrupper) pä basis avangivna kriterier personnummersökningmed hjälp av födelsedatum, namn och adress SPAR kan erbjuda sina kunder full service på samtliga dessa Registret innehåller uppgifter om personnummer, namn,adress, civilstånd, medborgarskap, barn, taxerad inkomst, fastighetsinnehavm.m. Den framtida utvecklingen beräknas medföra ett ökatutnyttjande av SPAR för särskilt vissa tjänster (t. ex. urval av målgrupper). Dessutom måste registerinnehållet iviss utsträckning anpassas till marknadens behov. har i ett betänkande om SPARföreslagit vissa registerförändringar. Man föreslår vidare att en särskild lagom SPAR utfärdas. Den innebär att tjänster som kan utföras av SPAR skall styrastill SPAR. En proposition (prop. 1980/81:62) i frågan har framlagts. SystemS: Ett generelll ADB-redovisningssystemför slutsförvaliningen () fick 1967 regeringens uppdragatt genomföra en omorganisation av redovisnings- och revisionsverksamheten inomden civila delen av statsförvaltningen. Uppdraget innebar också att utvecklaoch införa ett ADB-baserat redovisningssystem vilket kom att benämnas system S.En första version av systemet togs i drift vid ett antal myndigheter 1968.Därefter har myndigheterna successivt anslutits till systemet som - i eneller annan form - omfattar hela statsförvaltningen. Syftet med systemet är att effektivisera ochförenhetliga den statliga redovisningen och att samordna olika delar därav. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 63 SystemS består av tre delsystem: Ett är i huvudsak avsett för myndighetens redovisninggentemot anslag och av tillgångar och skulder samt för utbetalning viapostgirot. Till systemet är knutet vissa hjälprutiner för reskontrabokföring. Ett annat delsystem är till för kostnads- ochintäktsbokföring och innefattar också rutiner för kostnadsfördelning. Dessatvå delsystem är primärt avsedda för den enskilda myndigheten. Det tredje delsystemet är väsentligen till för attbetjäna den centrala riksredovisningen vid RRV. Delsystemen är nära integrerade med varandra på så sättatt en enda transaktion ger upphov till registrering i samtliga delsystem. Till delsystemet för riksredovisning är samtligamyndigheter anslutna. Försvarsmyndigheterna liksom affärsverken och vissastörre myndigheter har egna redovisningssystem för internt bruk och utnyttjarföljaktligen inte "myndighetsdelen" i system S. 1 system Sregistrerades under /80 ca 14 milj. transaktioner. Den dataregistrering m. m. som sker före den egentligadatabehandlingen sker normalt vid ett antal redovisningscentraler (f.n. 27st.). Systemet är ett s. k. satsvis och sekvensiellt bearbetande system. Alldatabehandling sker centralt vid DAFA. F. n. pågår ett arbete som syftar till att undersöka behovet och möjlighetenav att i tekniskt avseende förändra systemet så att det bättre motsvarar dekrav som användarna ställer på ett modernt redovisningssystem. Det är härvidnärmast fräga om att undanröja vissa tekniska ofullkomligheter i systemet. Redovisningscentralernas och RRV:s kostnader fördatabehandling och registreringsutrustning var för /80 17,8milj. och beräknas för /81 till 17,6 milj. kr. /82 begärs 19,0 milj. kr. ADB-systemför folkbokföring och beskattning (RS/AFB) ADB har använts som hjälpmedel inom folkbokföringen ochskatteadministrationen . beslöt 1975 attett nytt system, AFB-systemet, skulle utvecklas och införas. Inom ramen fördetta infördes ett utvidgat ADB-stöd vid taxering i första instans 1979.