prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Skall budgetunderskottet reduceras sä kraftigt som det här är frågaom blir del enligt utskottels mening dock nödvändigt all även anlita budgetensinkomstsida. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet de mål i fråga ombudgetpolitiken under kommande är som anges i propositionen. Jag har i det föregående redovisat de allvarligakonsekvenserna för vår ekonomi om inle medvetna och kraftfulla åtgärder i syfleatt begränsa budgetunderskottet sätts in. De bedömningar regeringen redovisadei kompletteringspropositionen och som anslutit sig lill har alltfortfull bärkraft. Jag övergår nu lill alt redovisa de utgångspunkter iövrigt som regeringen har för del besparingsprogram som föreläggs riksdagen.Dessa utgångspunkter har giltighet även för de bugdetpolitiska riktlinjer pålängre sikl som jag återkommer till. En första utgångspunkt är att besparingsbehoven är avsådan omfattning alt inget område ensamt kan svara för den nödvändigaåtstramningen. Besparingsanslrängningarna måsle i stället ges stor bredd ochläcka alla ulgiflsslag och departement. stort antal mindre besparingar kantillsammans ge betydande belopp. måsle särskild uppmärksamhet ägnasål de lungt vägande utgiftsområdena, dvs. i praktiken ål transferering- 1980/81:20 60 arna till hushåll, kommuner, företag och organisationer.En sådan uppläggning karakteriserar också det besparingsprogram som nuredovisas. En andra utgångspunkt är all besparingsåtgärderna mednödvändighet mäste drabba hela folkhushållel och således påverkalevnadsvillkoren för stora grupper i samhället. Om fiUräckliga budgeteffekterskall kunna nås är del alltsä nödvändigt att göra vissa begränsningar avkostnadskrävande generella subventioner, såsom livsmedelssubventioner ochräntebidrag. står del klart, all besparingsåtgärderna inte får drabbade grupper som är mest utsatta i samhället. De Insatser som görs över budgeteni fördelningspolitiskt syfte måste i än högre grad koncentreras till de mestbehövande. exempel pä en sädan insats i besparingsprogrammet är delhögkoslnadsskydd vid inköp av läkemedel som föreslås. Som jag angett ärbehovet av besparingar av sådan storiek, all det inte kan undvikas aft dedrabbar sådant som tidigare framstått som viktigt och ibland på ett kännbartsätt. Det är å andra sidan ett rimligt krav all begränsningar i statsutgifternai sä stor utsträckning som möjligt sätts in på ell sådant sätt att medborgarnafår möjlighet att anpassa sig till nya förutsättningar. Arbetet måste därtorbedrivas stegvis i ett långsiktigt perspektiv. Det är vidare väsentligt att de oundvikliga besparingarnavägs ihop i ett sammanhållet program med en medveten profil. Endast härigenommöjliggörs en samlad avvägning mellan ä ena sidan vad som krävs frän allmänekonomiskaoch budgetpolitiska utgångspunkter och å andra sidan vad som är skäligt medhänsyn till syftet med de aktuella ulgiftsprogrammen. En tredjeutgångspunkt är all åtgärder måste vidtas för att begränsa den eljestautomatiska tillväxten av olika utgifter. Jag avser här åtgärder somvisseriigen till en början ger relativt begränsade besparingar men som genomatt de påverkar utgiftstrenden pä kan ge stora effekter. Ettexempel på denna typ av ingrepp är den ändring av reglerna för statsbidrag tillkommunal färdtjänst som chefen för socialdepartemenlel kommer alt föreslå isärskild ordning. Den syftar lill att begränsa tillväxten i bidragen främsttill kommuner som redan har en väl utvecklad färdtjänst-service. Det nuaktuella besparingsprogrammet innehåller också åtgärder som syftar fill all påsikt begränsa utgifternas tillväxt. Jag tänker då främst pä förslagen tilländringar av gällande regler för indexuppräkning av tunga komponenter ibudgeten, främst folkpensionerna. De ändrade indexreglerna blir ocksätillämpliga på ATP-pensioner, delpensioner, bidragsförskott, studiemedel m, m. En annanåtgärd som kan ha utgiftsdämpande effekter är en höjning av avgifter av olikaslag. Avgifter spelar på mänga enskilda områden en slor roll när del gäller attfinanslera slallig verksamhei. Avgifter har ocksä en viktig styreffekt genomatt de bidrar lill en bättre hushållning och till ett ökal koslnadsmedvetande.I besparingsprogrammet föresläs ett flertal höjningar av befintliga avgifteroch en till nya områden utvidgad avgiftsbeläggning. Prop.1980/81:20 61 En fjärde utgångspunkt är alt målmedvetna insatser mästegöras för alt genom förenklingar i olika regelsystem och i myndigheternashandläggning av olika typer av ärenden åstadkomma både besparingar imyndigheternas förvaltningskostnader och enklare former för de enskildamedborgarnas kontakter med myndigheterna. Ett betydande antal åtgärder meddenna syftning har redan vidtagits. Jag vill här erinra om förslagen i den s.k. anti-byråkratlpropositionen (prop. 1978/79: 111). Arbetet inom delegationenför företagens uppgiftslämnande bör också nämnas i delta sammanhang. Delegationenkommer enligl vad jag erfarit att avlämna sitt slutbetänkande. Inomkommundeparlemenlet har tillsalls en arbetsgrupp med uppgift bl.a. allbegränsa sådan statlig normgivning och annan tillsynsverksamhet som medförökade koslnader för kommuner och landstingskommuner. I gruppen ingårföreträdare för och de båda kommunförbunden. Pä grundval avslalskonlrollkommilléns förslag kommer chefen för kommundeparlemenletatt föreslå regeringen ätgärder som Innebär sädana förenklingar i kontakternamellan statliga och kommunala organ saml mellan allmänheten och myndigheternasom medför besparingar i bäde den kommunala och statliga verksamheten. Förenklingarav myndigheternas arbete, decentralisering och åtgärder mol krångel och onödigbyråkrati ägnas sålunda stor uppmärksamhet. Dessa frågor kommer framgent att fåökad betydelse. 1 besparingsprogrammel ingär förslag till ytterligareätgärder. Inom området för den statliga personalpolitiken och personaladministrationenföreslås t.ex. en rad administrativa förenklingar. De rutiner som 1 dagtillämpas för myndigheternas rapportering av sjukledigheter ochföräldraledigheler inom systemet med arbetsgivarinlräde kan göras enklare genomalt man ultnyttjar de uppgifler och beräkningar som finns inom del avmyndigheterna utnyttjade systemet för löneulräkning o. dyl. Vidare pågår ettarbete i syfle alt förenkla beräkningsunderlaget för socialavgifterna. En femteutgångspunkt är vidare all framtagandet av besparingsprogram ytterst är enpolitisk fråga. Det är sålunda inte möjligt att enbart med budgetlekniskahjälpmedel lösa problem kring en alltför snabbt växande offentlig sektor. Dettahindrar naluriiglvis inte alt det är av slor vikt alt planerings- och budgeleringsrulineranpassas och utnyttjas i besparingssyfte. För att fä ett effektivtbesparingsarbete till stånd måsle insatser vidtas i syfte alt förbättraunderlaget för politiska beslul. I delta syfte har vissa s.k. översynsprojeklinitierats av regeringen. Som jag återkommer lill föresläs att ettantal ytterligare sädana projekt startas. Det är också av slor vikt altutnyttja kommittéväsendet för besparingsfrämjande insatser. En sjätte utgångspunkt är all besparingarna skall användasför all begränsa underskotten 1 den statliga budgeten. Vissa delar avbesparingsprogrammet, främst förslagen om förändringar av bostadstilläggentill pensionärerna och förslagen om ändringar av bostadsbidragen, innebär allkom- Prop.1980/81:20 62 Till följd härav föreslås vissa minskningar av statsbidragenpå aktuella områden. Vissa av besparingsförslagen inom socialdepartementetsverksamhetsomräden berör socialförsäkringssektorn. Dessa besparingar bör i sinhelhet tillgodoföras statsbudgeten. Åtgärder i delta syfle föresläs. Ensjunde utgångspunkt är alt besparingarna inte riktas mol sådana områden varsutveckling är av betydelse för återställandet av den samhällsekonomiskabalansen. Del gäller säväl åtgärder som är ägnade all förbättrakonkurrenskraften, t.ex. satsningar på teknisk forskning och utveckling, somätgärder som syftar lill all säkerställa efterievnaden av skattelagstiftningen,l.ex. Enåttonde utgångspunkt är slutligen alt det inle finns förutsättningar all förafram egentliga nya reformförslag budgetproposhlon. I huvudsakgällde detla även budgetproposition men kraven pä återhållsamhet färdenna gång ställas än högre. De begränsade insatsområden som likväl kan komma ifråga bör i första hand vara sädana som kan bidraga lill all långsiktigt kommatillrätta med balansbristerna i den svenska ekonomin. För att sädana insatserskall kunna beredas utrymme 1 budgeten måste de finansieras genominkomstförstärkningar eller ytterligare besparingar. Denna utgångspunkt förregeringens budgetarbete redovisades av min företrädare ikompletleringsproposilionen och föranledde ingen erinran från sida.De anslagsframställningar för /82 som framlagts återspeglari många fall det kärva statsfinansiella läge vi befinner oss i. Det tordelikväl bli nödvändigt med ytterligare nedskärningar om regeringens intentionerskall kunna uppfyllas. I besparingsarbelet spelarutredningsväsendet en avgörande roll. Jag vill erinra om de tilläggsdirektivsom utgått till samtliga kommittéer och särskilda utredare. Av direktivenframgär bl.a. att alla förslag som kommittéerna lägger fram skall kunnafinansieras genom besparingar och omfördelningar inom del område förslagenavser. Beträffande de utredningar som i sina betänkanden av lidsskäl inlehunnit beakta dessa direktiv kommer regeringen att uppmana remissinstansernaatt vid sin bedömning beakta dem. Vad gäller frågan om tillsättande av nyakommittéer som kan antas leda till ökade statsulgifter tillämpas en myckelrestriktiv linje. Jagvill avslutningsvis ånyo understryka, all knappast något utgiftsområde kanundantas dä de besparingar skall genomföras som krävs för alt begränsaunderskottet i statsbudgeten. Detta måste naturligtvis beaktas också när detgäller de statliga lönekostnaderna. Lönesumman inom den sektor som reglerasgenom statliga avtal uppgår lill ca . Detär angeläget att statlig och statligt finansierad verksamhet under löpandebudgetår bedrivs inom de ekonomiska ramar, som statsmakterna angett vid sinbudgetprövning. Med hänsyn till de stora besparingsansträngningar som måstegöras är det nödvändigt att tillse alt anvisade belopp inte överskrids. 1980/81:20 63 För myndighetsanslag och liknande anslag kommer i principinga överskridanden alt medges under löpande budgetär. Myndigheterna måsle nogaoch fortlöpande följa medelsförbrukningen. Om myndigheten finner, alt ettanvisat anslag måsle komma alt överskridas bör det redovisas i en framställninglill regeringen senast den budgetåret i fråga. Nya löneavtal kan förändra de förutsättningar som gälltvid budgetprövningen. och uppdragsmyndigheler finansierar sinalönekostnader via taxor och avgifter. Andra statsmyndigheter kompenseras normaltför de koslnader som nya avtal medför. Genom att kunna påräkna kompensation föreffekterna av träffade avlal befinner sig statliga myndigheter och derastjänstemän 1 en förmånligare situation än vad som gäller på den privata arbetsmarknaden,i synnerhet dä inom den konkurrensutsatla sektorn. Pä den del avarbetsmarknaden som är utsatt för internationell konkurrens finns en direktkoppling mellan träffade löneavtal, konkurrensförmåga och möjlighet alt beredastabil sysselsättning. Motbakgrund av att de statliga lönekostnaderna mäste begränsas anser jag det intesjälvklart all myndigheterna 1 framtiden med samma automatik som gesfull kompensation för träffade löneavtal alldeles oavsett avtalens materiellaInnehåll. Kraftigt ökade lönekostnader måsle kompenseras ocksä i andra former.Jag avser då närmast besparingsåtgärder eller inkomstförstärkningar, som gärlängre än vad som annars varit erforderligt. Kompenseras inle oförutsedda ochofrånkomliga kostnadsökningar pä detta sätt, så är det självfallet inte möjligtalt åstadkomma den minskning av del statliga budgetunderskottet, varsnödvändighet jag tidigare understrukit. Utbildningsinsatser är ett viktigtinstrument för all fä en effektiv och mindre kostnadskrävande administration.Statens institut för personaladministration och personalutbildning bör härkunna spela en viktig roll. Avslutningsvis vill jag framhälla att en genomgåendesträvan i arbetet med besparingsproposilionen har varil alt utforma förslagenpå sådant sätt all de direkta sysselsättnlngsmässiga konsekvenserna så längtmöjligt begränsas. Den höga ambitionsnivån inom arbetsmarknadspolitiken liggersålunda fast. I den mån förslagen i besparingsproposilionen kommer attleda till minskal behov av arbetstagare inom den statliga sektorn kommer försådana situationer sedvanliga åtgärder i fråga. Del innebär bl. a. att aktivaomplaceringsålgärder kommer all vidtas. Möjligheterna att bedriva en effektivomplaceringsverksamhet har ökat i och med att slatens arbetsmarknadsnämndinrättades den . För alt omplaceringsverksamheten skall kunnabedrivas effektivt krävs dock att myndigheterna redan i ett tidigtplaneringsskede har samråd med arbetsmarknadsnämnden om åtgärder som kan ledalill omplaceringsbehov. återkommer 1 1981 ärsbudgetproposition om de personalpolitiska åtgärdernas närmare utformning. 1980/81:20 64 Jagövergår nu lill all presentera omfattningen och den huvudsakliga inriktningenav det besparingsprogram som föreläggs . Resp. föredragande kommersenare i de departementsvisa bilagorna till propositionen att lämna en merdetaljerad redovisning av besparingsförslagen. Efter genomgängen av del nuaktuella besparingsprogrammel kommer jag alt behandla frågan ombesparlngsprogrammels effekter för berörda grupper i samhällel. Jag kommervidare alt lämna en kort redogörelse för de översynsprojekl som regeringenbeslutat om i syfte all skapa underlag för senare beslul om ytterligare besparingar. Ensammanfattning av besparingsprogrammels omfattning i milj. kr. inkl. effektenpä statsskuldräntorna lill följd av den totala saidoförbättringen 1980/81jämfört med statsbudgeten lämnas i den följande sammanställningen.Redovisningen avser här helärseffeklerna och oavsett om de gäller statsbudgeteneller socialförsäkringssektorn. Jag återkommer senare till effekterna förinnevarande och nästa budgetär. Åndrade taxor och avgifter inom justitiedepartementetsområde beräknas ge ell tillskott lill statsbudgeten på ca 100 milj, kr.Huvuddelen av de ökade inkomsterna härrör från höjda avgifter i lagfarts- ochinteckningsärenden. Vidare föreslås ändringar i rältshjälpslagsllflningen ochen höjning av vapenavgiften. Investeringarna i polishus och byggnader förkriminalvården begränsas. Det beräknas medföra en besparing islorieksord-nlngen 25 milj. kr. Inomutrikesdepartementets område föresläs, inom ramen för enpro-cenlmälet för detinternationella utvecklingssamarbetet (biståndet), förändringar somtillsammans innebär all belastningen på statsbudgeten minskar naed 100 milj.kr. För utrikesförvaltningen föreslås besparingar om sammanlagt 8 milj. kr.Besparingarna avser främst indragning av utlandsmyndigheter saml utökadavgiftsbeläggning av kommersiella tjänster. Inomförsvarsdepartementets område föresläs besparingar pä 300 milj, kr.Besparingarna skall göras sä all de inle får negativa konsekvenser för vårtförsvars beredskap och styrka. De bör mot denna bakgrund främst inriktas motbyggnadsverksamheten och ytteriigare rationaliseringar inom området ledning ochförbandsverksamhet. Inom område föresläs besparingar lillett sammanlagt belopp av närmare I 100 milj. kr. Besparingarna avserdelpensioner, tandvård, sjukvård och läkemedel m. m. Härtill kommer besparingarlill följd av den under ekonomidepartemenlets område föreslagna omläggningenav beräkningsunderlaget för fastställande av basbelopp m. m. I systemet för kommunall bostadstillägg lillfolkpensionärer föreslås en sänkning av de inkomstgränser där bidraget börjartrappas av. Den del av inkomstbortfallet som ersätts av den allmännaförsäkringen vid delpensionering föreslås sänkt från 65 lill . Beträffande tandvårdsförsäkringen föreslås all kostnadenför ädla me- Prop.1980/81:20 65 Besparing (milj, kr,) Ändrade principer för fastställande av basbelopp m. m. Högskolan inkl, studiemedel Energisparslöd i befintlig bebyggelse lalleroch annat material som används vid tandtekniskt arbete skall ersättas enligtsamma regler som gäller för land vårdskostnader i övrigt. Detta innebär attersättningsnivån sänks från till , i vissa fall . Karensbeloppetvid ersättning för sjukresa föreslås höjt frän . (från 21 kr.till . vid landvård). Egenavgifter för inköp av läkemedel föreslås höjdfrån 25 till maximalt . För alt skydda de mest utsatta 5 1980/81. Prop.1980/81:20 66 grupperna föreslås införandet av ett s, k.högkostnadsskydd för vård- och läkemedelskostnader. Frågan om patientavgifternai den öppna vården kommer att behandlas 1 samband med de föreslåendeöverläggningarna mellan staten och om sjukförsäkringensersättningar . Därvid bör de föreslagna avgiftsreglerna vidläkemedelsinköp vara vägledande för justeringen av patientavgifterna i denöppna vården. Beträffande vårdavgifter vid långtidssjukvård utförsäkradepatienter uttalas att det är önskvärt all nä fram lill en minskning avnuvarande skillnader i avgifter för äldre vid långtidssjukvård jämfört medvistelse inom primärkommunal åldringsvård. Inom område läggs förslag omen slrukturplan för . Planen innebär att SJ:s underskott börvara avvecklat . Målmedvetna satsningar skall göraspå rationaliseringar bl.a. av styckegodshanteringen, lönsamma investeringaroch en aktiv prispolitik. För /82 förväntas en förbättradlönsamhet och därmed en direki budgelavlastning på drygt 300 milj. kr. För vägväsendet föresläs olika ätgärder för all hälla nerekostnaderna. Besparingseffekterna pä sikt blir betydande. För budgetåret1981/82 beräknas besparingseffekterna till ca 65 milj. kr. För sjöfartsområdet föreslås en översyn av den framtidainriktningen av isbrylarverksamhelen. F.n. finns under normalförhållanden enviss överkapacitet på isbrytarresurser. Mol den bakgrunden föreslås att en avde äldre isbrytarna tas ur verksamhet kommande vintersäsong. Besparingen pådrift- och underhållssidan beräknas lill ca 5 milj. kr. Vidare föreslås all bidraget till sjöfolkets fria hemresoravvecklas . Besparingen uppgår till 9 milj. kr. budgetåret1981/82. För tjänslebrevsberätligad post föresläs åtgärder somleder till en rationellare posthantering. Vidare föresläs attfrankeringsfrihel för enskilda endast skall lillämpas då del klart bidrar lillenklare administration hos myndigheterna samt att tjänstebrevsrällen för ickestatliga organ avvecklas. Vid ett fulll genomförande av de nämnda åtgärdernakan besparingen för statens det beräknas till närmare drygt 100 milj. kr. /82 har besparingen beräknats till ca 20 milj. kr. Inom ekonomidepartemenlets område föreslås ändraderiktlinjer för beräkningsunderlaget vid fastställande av basbelopp m,m.Basbeloppsberäkningen skall enligl förslaget baseras på utvecklingen av enprisindex i vilken bortses från indirekta skatter, tullar och avgifter, men därtillägg görs för subventioner. Därutöver bortses frän förändringar ienergipriser efter . Förändringarna påverkar folkpensioner, ATP,delpensioner, bidragsförskott, studiemedel m.m. De totala bruttobesparingarnaför helår kan uppskattas till 700-800 milj. kr. Vissa av de Ifrågavarandeförmånerna är beskattningsbara och nettoeffekten av åtgärden blir därför 1980/81:20 67 Jag återkommer senare med förslag om attmotsvarande justering bör göras för basenheten i skattesystemet. Vidare föreslås besparingar på sammanlagt 10 milj. kr.avseende , de statliga informationsinsatserna omlönsparande samt tillverkningen av enkronasmynt. Inom budgetdepartementets område föreslås altskatteutjämnningsbi-dragen till kyrkliga kommuner som enligl nuvarande reglerberäknas utgå med ca 145 milj. kr. reduceras till ca 84 milj. kr. Vidare föreslås all vissa ombyggnadsarbeten i de södraKlara-kvarteren i för räkning inle kommer tillutförande som planerats utan först vid ett senaretillfälle. Ombyggnaderna beräknas kosta ca 260 milj. kr. Inom området för den statliga personalpolitiken ochpersonaladministrationen föresläs en rad administrativa förenklingar.Förenklingarna kan enligl statens löne- och pensionsverk medföra besparingar omca 65 milj. kr., varav huvuddelen faller pä de allmänna försäkringskassorna -55 milj. kr. - och 10 milj. kr. Övriga besparingar som sammanlagtuppgår lill 19 milj. kr. avser bl.a. avgifissättningen av de administrationskostnadersom affärsverken orsakar statens löne- och pensionsverk. Vidare föresläs att det driftbidrag om f. n. 3 milj. kr.som utgår till ochpersonalutbildning minskas med I milj. kr. lill /82 för altsedan upphöra. Inom område föreslås åtgärdersom kommer alt leda till en besparing för /82 på ca 730 milj,kr. Tyngdpunkten utgörs av en ivåprocenlig minskning av statsbidragen tilldriften av grund- och gymnasieskolor. Viss del av detla belopp föreslås återgåtill kommuner med särskilda behov. Besparingen uppgår därmed netto lill omkring222 milj. kr. Bidraget till studlecirkelverksamhelen föreslås minska med130 milj. kr. 70 milj. kr. av vuxenulbildningsverksamheten föreslås finansieraäven andra ändamål än vuxensludiestöden och administration av dessa. Enreduktion av dagspresslödel föreslås genom en sänkning avsamdislribu-tionsrabatler och produktionsbidrag med totalt 30 milj. kr.Dessutom föreslås en besparing pä 15 milj. kr. på slödel lillorganisalionslidskrifterna. Den planerade utflyttningen av utbildningsradion tillTyresö genomförs inte. Besparingseffekten för /82 beräknas lillca 75 milj. kr. Pähögskoleområdet föreslås en besparing om ca 77 milj. kr., varav merpartenåstadkoms genom en minskning av antalet utbildningsplatser samt genom enförändring av speciallärarutbildningen. Som en följd av besparingarna inomhögskolan minskar utbetalningarna av studiemedel med ca 35 milj. kr. Övrigabesparingar inom utbildningshuvudtiteln uppgår till sammanlagt ca 78 milj. kr.Bl. a. föreslås en minskning av slödel lill de centrala ungdomsorganisationernaoch nedläggning av filmrådel. Inom område föresläs besparingar iförsta Prop.1980/81:20 68 hand på jordbruksprisregleringens område. Genom ennedtrappning av livsmedelssubventionerna med 250 milj. kr. den 1 januari 1981och med ytterligare 300 milj. kr. den beräknas en besparing med550 milj. kr. fr. o. m. . Besparingen för /82beräknas bli 400 milj. kr. Konsumlionsmjölken berörs inle av den föreslagnanedtrappningen av livsmedelssubventionema. Inom jordbruksprisregleringenföreslås vidare all den s. k. prisstoppsersältningen på vissa livsmedel slopaslill följd av slopandet av prisstoppet pä baslivsmedel och all en ändradfinansiering övervägs för prisutjämningen till viss livsmedelsindustri.Besparingseffekten härav beräknas uppgå lill sammanlagt ca 160 milj. kr.Övriga" förslag till besparingar inom områdeuppgår lill närmare 100 milj. kr. Därav utgörs ca 50 milj. kr. av slopande avgenerella bidrag till kommunala avloppsreningsverk och avfallshantering.Återstående besparingar avser bl.a. minskat bidrag till skördeskadefonden ochminskade bidrag på skogsbrukels område. Inomhandelsdepartementets område planeras besparingar på sammanlagt ca 80 milj.kr. De totala besparingarna fördelar sig på ca 60 milj. kr. avseendeinvesteringar för det ekonomiska försvaret och ca 20 milj. kr. fördelade påanslagen för stöd till svensk projektexporl. kommerskollegium, patent- ochregistreringsverket, statens pris- och kartellnämnd, , allmännareklamationsnämnden och . Av dessa besparingar hänför sig ca 7 milj.kr. till ökade avgifter och resten till minskade utgifter. Inom arbetsmarknadsdepartementetsområde föreslås besparingar på 130 milj. kr. Den största besparingen på ca 110milj. är slopande av stimulansbidraget i arbetsmarknadsutbildningen. Förvissa grupper slopas bidraget och förändra i sambandmed en justering av dagpenningklasserna. Inombostadsdepartementets område aviseras åtgärder för att begränsa ökningen avbostadssubventionerna. De åtgärder som föreslås i besparingspropositionenberör säväl räntebidrags- som bosladsbidragssysle-men. I räntebidragssystemelföreslås ändringar av bidragsreglerna som ger en sammanlagd besparingseffekt pä600 milj. kr.