prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — ulreda alternalivel om oförändrad sysselsätlning inom denmanuella glas induslrin. ---- Med hänsyn lill all SIND enligt länsslyrelsens mening inte föreslagil ett lillräckligl offensivt ålgärdsprogramför den glasindustrin, kan inle ulan vidare acceplera ensädan nedskärning av branschen. En fortsatt kraftig minskning av antaletglasbruksarbetare i en region med svåra strukturproblem i andra branscher färoacceptabla konsekvenser för befolkningen i glasbrukskommunerna. Länsstyrelsenanser att SIND i första hand borde ha anvisat vägar för kraftfullaexportsatsningar. Eftersom exportanslrängningar ger resultat förstefler , bör kompletterande åtgärder sällas in som ger branschenmöjligheler lill andhämtning . Del finns ell ömsesidigt starkt beroende mellan lurism ochglasinduslri. Turismen har uppställ som en följd av glasbrukens existens ochglasbruken är i hög grad beroende av en omfatiande lurism. En nedskärning av den glasindustrinsproduktionskapacitet enligl SIND:s huvudalternativ kommer med all sannolikhetalt innebära nedläggningar av mindre glasbruk och en koncentration avproduktionen till de stora bruken. Enligt länsslyrelsens mening är en sådanutveckling olycklig, eftersom "Glasrikel" med dess stora ochvarierade utbud av glas liksom av intressanta bruks- och hanlverksmiljöerhärigenom fär en minskad attraktionskraft pä turister. Detta får inle barakonsekvenser pä turislnäringen i området. Rimligen bör även den för glasbrukenså lönsamma och viktiga bodförsäljningen drabbas. Enligl utredningen() uppgick antaletbesökare vid glasbruken i området till ca 1,4 miljoner. Turismen beräknastotalt ge ell tillskotl 1980/81:89 64 på ca 700 årsarbetskrafter lill sysselsätlningen i de fyraglasbrukskommu-nerna, SIND borde i sin lolalbedömning av glasinduslrin lagithänsyn till det ömsesidiga beroendet mellan branschen och lurislnäringen iomrädel. Eftersom den glasinduslrin är sä slarkl geografiskl koncentreradborde den samhällsekonomiska analysen tagit slörre hänsyn till lokala ochregionala aspekter med utgängspunkt fiän den analys som redovisas i denutredning som länsslyrelserna i och genomfört"Regionala och lokala konsekvenser av förändringar inom den manuellaglasinduslrin". Bl.a. borde närmare ha beaktats att vid nedläggningar avglasbruk drabbas i förslå hand äldre och kvinnor inom ell område med även iövrigl svåra sysselsäitningsproblem. i län: Industriverkels förslaguppfyller inte målsättning om en bevarad sysselsättning, bevaradkonstnärlig kvalilet och konkurrenskraft. Induslriverkei bör därför omedelbartfä i uppdrag all skyndsamt utarbeta ell förslag lill branschslöd som uppfyllerriksdagens målsättning. anser-- del vara------- vikfigt all slä vaklom de enskilda glasbruken och de enskilda glasbruksorterna. Detär en väsentlig brist i indusiriverkels utredning alt verket inte redovisar enkonkret undersökning av förulsällningarna för all samtliga nu beståendeglasbruk skall kunna bibehållas som lönsamma förelag för framliden. bedömer möjlighelerna all skapa nya arbeislillfälleni berörda glasbruksorter som myckel begränsade. Förutsällningarna all skapanya arbelstillfällen inom pendlingsavsländ är nägol större men länssiyrelsenär iveksam lill en sädan utveckling. Erfarenhetsmässigt leder pendling efterhand lill utflyttning, särskill av yngre personer. Delta leder i sin tur försämring av ortsbefolkningens åldersstruktur och som en följd härav engradvis försvagning av underlaget för servicen pä orlen. För mångaglasbruksorter är en minskad sysselsättning inom branschen ell direkt hot motortens existens. Del skulle dessulom vara ett hän slag mot strävandena attslödja ulvecklingen i glesbygden och i de mindre samhällena. Till delta skallläggas att många av de anställda vid bruken är äldre personer vilka vid eneventuell friställning skulle fä myckel svårt all erhålla ny anslällning. Vidare vill peka pä all en fortsattkrympning av branschen innebär en minskad rekryteringsbas. Den traditionellainriktningen mot glasarbeiaryrkel försvinner på de orterna som drabbas av allglasbruket läggs ner eller att verksamheien inskränks. Möjlighelerna förkvarvarande bruk all rekrytera yrkeskunniga arbetare minskar därför. är del brist på kvalificerad personal. finner det beklagligt alt industriverketäven ser målel om en bevarad konstnäriig kvalitet helt ufifrånkonkurrenskraften. vill för egen del framhälla all det är avmyckel slort värde all den unika kultur och miljö som inrymmes inom denmanuella glasinduslrin bibehålls. ----- 1 detta sammanhang vill också peka påden belydelse bevarad konslhanlverkstradilion har för områdetsturistiska allraklivilel. Det finns ett ömsesidigt starkt förhällande mellan turismen och glasindu strin. Turismen har uppstått som följd av glasbrukens existens och glasbru ken är i hög grad beroende av en omfatiande lurism. betydelse för turismen i området liksom kopplingen mellanturismen och den glasinduslrin har inte lillräckligl beaktats iförslagel. Med hänsyn till den glasindustrins särskilda rollsom kulturbä- 1980/81:89 65 rare anser au del kulturellt/konstnärligaslödet bör ges slörre utrymme. Smådrift och stordrift har behandlats i utredningen. Länsstyrel sen anser alt smådrift har fördelar frän kommunal-, samhälls-, förelagseko nomisk och social synpunkl saml renl allmänt frän regionalpolitisk syn punkl. ----- vill bestämt avvisa tankar pä yllerligare fu sioner i glasrikel. fusioner har enbarl inneburit fiera nedlagda glasbruk, minskad sysselsättning och förlorade marknadsandelar. Reservation inom länssiyrelsen i län: LedamöternaBengt , , och samltjänstgörande suppleanterna , och OveLolhs-son reserverade sig mol länsslyrelsens yUrande i sin helhel till förmänför ell yttrande i enlighel med följande skrivning: "finnerdel mycket anmärkningsvärt att industriverket i sin utredning hell nonchaleratriksdagens givna uppdrag och klart ullalade målsättning om att bevara denmanuella glasbruksindusirins långsiktiga konkurrenskraft och konstnärligakvalilet så att nuvarande sysselsältningsnivå kan bibehållas. Därför föreslärlänsstyrelsen att industriverket fär i uppdrag att skyndsamtutarbeta ett förslag till branschslöd som uppfyller riksdagensmälsäll-ning." och : De fackligaorganisationerna vill------ som sin uppfattning framhälla, all denframlagda ulredningen präglas av en starkt defensiv syn. Vi hemställer lillregering och riksdag att avslå industriverkets förslag lill förmån för denutvecklingslinje vi förordar. SIND har, trots de fackliga varningarna - och förslag lillallernalivlös- ningar - , argumenterat sig fram till en avvecklings linje. ----- Till en del år resultatet en följd av att SIND inte ser del som möjligl alt komma förbi de tvä stora ägarnas (Incenlivesoch Ekebys) planer och motstånd mol alla andra tankar.- Därförblir också deras planer på en krympning av sysselsättningen ochen upptrapp ning av ugnstekniken saml en traditionell mekanisering styrande för vad SIND kommer fram till.---- Det är en avgörande brist i SlND:s utred ning all man inle har haft förmåga all slälla sig utanför de slora arbetsgivar nas hisloriebeskrivning. Utredningen har inte i ertorderiig ulslräckning beaktat demöjligheler lill framtida struktur som grundar sig på all företagen gjortsskuldfria och sanerats med hänsyn lill kapitalkostnaderna genom föreslagelutvecklingsbolag. SIND gör, enligt de fackliga organisationerna, ettgrundläggande fel när man likställer en hög hanlverksnivä med en "återgångtill del vi lämnal". SIND har härigenom intagit en passiv ochosjälvständig hållning lill de två stora ägargrupperna genom att okritisktacceptera dessas argumentering. Från fackligt håll har vi klargjort att även enhantverksmässig karaktär på glasinduslrin måsle hävdas med hjälp av ny teknik,bäde i materialet och i produktionen. Möjlighelen för svensk småglasinduslri ligger i - som viser del - an branschen genom bibehållande av hanlverksmässigheten, förbättraddesign och hög kvalitet ständigt måsle hålla ell förspräng genlemol konkurrensenutifrån. På delta säll vänder man smäskalighelen lill en fördel i 5 1980/81. Prop.1980/81:89 66 stället för en nackdel. Detla är ett övcrlevnadsvillkor.då de länga serierna redan har erövrats av de stora europeiska glasbruken. Dehar också en försteg genom myckel slörre hemmamarknader. Del bör vidare finnas utvecklingsmöjligheier försmåglasindustrin i genom ett samarbele all lekniskl uivecklaugnstekniken och materialhanteringen ulan all släppa pä de olik;i glasbrukensoberoende frän varandra. Nya glasmalerial och nya användningsområden ha: inlediskulerats av SIND. Av naturliga skäl ger den mindre skalan fördelar i de småserierna där det är möjligl att la ut ett pris som även skulle kunna läcka enarbetsintensiv produktion. SIND har inle utrett dessa möjligheter. Därior är del enofullständig utredning. Som en sammanfatlning av SlNr. ):s förslag vill vi betecknadet som "en marknadsanpassad avveckling med traditionellt branschstöd", Del förslag vi förordal kunde med samma utredningsspråk betecknas som"en marknadsanpassad uiveckling med ell icketradilionellibranschslöd". i hänvisar för sin del lilldel yllrande som lämnats av m,fl. : Industriverketsrapport har klarl visat all del är samhällsekonomiskt och regionalpolitisktmotiverat alt bibehålla och under en övergångstid uiveckla branschslödel lillden glasinduslrin. Denna har en mycket slor betydelseför sysselsättningen i de berörda kommunerna. TCO vill vidare slarkl underslrykaall samlidigl som branschslödel genomföres mäste initiativ las för alt skapanya arbetsfillfällen i de främst berörda delarna av och län.Målsättningen bör därvid vara alt skapa mer differentierade lokalaarbetsmarknader som glasinduslrin kan fortleva. utredning om den glasindustrinillustrerar riskerna med del slora konsullberoende verkel har. har TCOvarnat för i flera sammanhang. 1 den nu aktuella rapporten har utomståendekonsulter ansvarat för bedömningarna pä strategiskt viktiga omräden.Industriverket är därför hell beroende av konsulternas bedömning när del gällerbranschens framtidsmöjligheter. Den ganska pessimistiska syn utredningen harstär i motsats lill lokala fackliga organisationers bedömning. Dessa menar ienlighel med TCO:s mening - all en offensiv satsning frän de berörda företagenssida skulle kunna hälla uppe sysselsättningen på nuvarande nivå. Del är myckelolillfredsslällande all industriverket inte har egen branschkompelens.Konsulterna saknar ju i regel ertarenhet av induslripo-litikens mäl och medeloch kan därför läll bli alllför påverkade av akluella företagsekonomiskasvårigheter. Den glasinduslrins problem hänger också sammanmed ägarnas agerande. har inle diskuterat hur man skall kommalill rätta med deras agerande ulan endast hänvisat lill della som enrestriktion. Enligt vad som kan bedömas ser ägargrupperingarna verksamheien iden glasindustrin som en kapitalplacering. Ur facklig synpunkl är detett krav att företagen drivs i syfte all trygga den långsikliga sysselsättningen. TCO vill avslutningsvis erinra om alt stalsmaklernabestämt all mälel för branschen bör vara all bevara den långsikligakonkurrenskraften och 1980/81:89 67 konstnäriiga kvaliteten sä all nuvarandesysselsältningsnivä kan bibehållas. Enligl TCO:s uppfattning har ulredningenej framlagt förslag som gör att målsättningen kan uppnås. och kommuner: Även--- är det mycket anmärk ningsvärt au industriverket ej har presenterat ett genomarbetat förslag i enlighel med närningsulskotlels uttalade målsätlning. Indusiriverkels förslag har som ulgångspunkl en beräknadöverkapacilet pä 50 milj. kr. Enligl vär uppfattning får ej denna"överkapacitet" las till inläkl för en reducering av antaletanställda, utan åigärderna borde ha inriktats på hur denna"överkapacilet" kan avsällas pä marknaden. Ulredningen har ej tillräckligl beaktat turismensbelydelse i omrädel. Glasbrukens bodförsäljning spelar en slor roll förglasbruken och ulgör i sig en belydande lurislattraklion. Glasriket beräknas laemot ca 1500000 lurislbesök per är. Del rader således ell ömsesidigtförhällande mellan dagens turism i Glasrikel och glasbruken. Turismen synes hauppslån som följd av glasbruken och glasbruken kan inle överleva ulan enomfallande lurism. "Turisliryckel" bedöms vara klart högre än vadområdet kan svara för i fråga om övernattningskapacilel. Ulredningen bordedärför enligl vår mening föreslagil ätgärder som även inkluderarturistverksamheten. Vidare bör del undersökas om försäljning och ev.tillverkning av hantverksprodukter i andra material än glas i glasbruksorlernakan öka det turistiska värdet och därmed slimulera lill ökad glasförsäljning. Vi finner det mycket allvarligt all industriverket såensidigt har betonat målsättningen om konkurrenskraft. Vi befarar all en ökadmekanisering innebär bl. a. alt "Glasrikel" föriorar sin turistiskaattraktion. Vilka turister vill komma till glasriket och se pä hur maskiner"spottar" fram glas? Dessulom kan ej våra glasbruk konkurrera med deutländska pä marknaden maskiniillverkade glas, där stordriftens fördelar vägersä tungt. Föreslagna medel 40.5 milj. kr. är klart otillräckliga ochavser en alltför , men föreslagna åigärder bör verkställas ochkomplelteras med åtgärder som uppfyller näringsutskollets målsättningar. Vi kräver alt föreslagna medel 40,5 milj. kr. förbranschslöd snarasl beviljas och all industriverket får i uppdragatt skyndsamt lägga förslag fill branschslöd som uppfyller näringsutskolletsmålsättningar för branschen, dvs. bevarad sysselsätlning, bevarad konstnärligkvalitet och konkurrenskraft. Ulredningen bör närmare granska förslag om 1. ökad export ochmarknadsföring 2. ökadbodförsäljning genom ex. turistbefrämjande åigärder 3. turismensbetydelse i omrädel 5. all särskiltbeakta konsekvenserna av minskad hantverksmässighel och sociala konsekvenserför bruksorterna. kommun: Medel bör-- anvisas för branschensutveckling och intesom nu föreslagits - en temporär avveckling. För Reijmyre glasbruks vidkommande innebär utredningen medförslag till åigärder en nägol verklighetsfrämmande bild. Av ulredningen framgär ej all Reijmyre glasbruk tillverkar eldfast glas, vilket är av stor betydelse vid bedömning av brukels framtid. Det eldfasta glaset användes lill labora- lorieglas, behållare i mjölkningsanläggningar. luckglas i tvättmaskiner, luckglas i braskaminer och till andra produkler där del ställs stora krav pä hållbarhet mot temperaturväxlingar och kemisk resistens. Prop.1980/81:89 68 är den ende tillverkaren i av eldfast glasoch förbrukningen i kan uppskallas ha ell värde av ca 50 milj. kr perår. Om Reijmyres eldfasta glasproduklion skulle upphöra blev heltberoende av import och della skulle medföra slora svårigheier ej minst ihändelse av cn avspärrning. Tillverkning av eldfast glas är betydligt mera kompliceradän av vanligl hushällsglas. För alt fä cn tekniskt modern produktionsutrustningsä att Reijmyre kan konkurrera med utländska tillverkare och få cn god lönsamhetkrävs investeringar pä närmare 10 milj. kr. Reijmyre glasbruks företagsledning har meddelat attprincipbeslut fallals i bolagels styrelse om investeringar i en ny störresmällvanna och produkiionsiilruslning för eldfasl glas på ca 10 milj. kr.Finspångs kommun vill därför underslryka all del är av utomordentlig storbetydelse för sysselsätlningen och kommunen i sin helhet all det föreslagnaglasbruks-stödet ulformas så att eriorderliga finansiella resurser ställs tillReijmyre glasbruks föri'ogande så att denna inveslering skall kunna genomföras,om inle koncernen har möjlighet all hell eller delvis finansiera denna. Särskill viklig är den hanlverksmässiga prydnads- ochhushållsglaslill-verkningen med lanke pä del slora anlal turister, ca 250000.som ärligen besöker glasbruket. Denna lurism är inle enbarl av slor belydelseför Reijmyre glasbruk ulan utgör även ell belydelsefulll underlag för Rejmyresservicerörelser och den verksamhei som bedrivs av småhantverkare pä orten. kommun har under de senasle åren gjortomfattande invesleringar i . främst dä i ell nytt avloppsreningsverkför 4 milj, kr. I är har påbörjats, i den kommunala bosladsstifielsens regi.uppförande av affärshus och radhus om 26 lägenheter lill en beräknad kostnad av12,5 milj. kr. Genom dessa slora salsningar har kommun velal skapa debästa samhälleliga förulsällningar för en gynnsam uiveckling av Reijmyreglasbruk, och har tillsammans med kommunen uppförtkombinerat sjukhem och ålderdomshem. Dessutom finns del i apotek,försäkringskassa och bank. kommun: Det är uppenbari all utredningen inle merän i ringa omfattning följl----- direktiv eller målsällningar----- .SärskiU vad avser sysselsällningsmälsätlningen har avgörande avsteggjorts. kommun tvingas således konstatera all utredningsuppdraget intefullföljts. De uppgifter som lämnas är sannoliktinle representa tiva för den ekonomiska situationen för branschen som helhel. och 1978 förelåg inkörningsproblem av vannorna i Kosla ochOrrefors. --- Ett längre tidsperspektiv mäsle anläggas för an ge enmer rättvisande 1 utredningen anges alt det ej kan påvisas all smådrifteller stordrift ger klara för- eller nackdelar för ell förelag. Enliglkommunens äsikl talar myckel för att de smä enheterna kan hävda sig myckel väl. Den samhällsekonomiska analysen tar inte sin ulgångspunkli de specifika problem vilka är karaktäristiska för glasbrukskommunerna,varför de negaiiva effeklerna av föriusl av arbetstillfällen kraftigt underskattas.Möjlighelerna lill alternativ sysselsäuning (är) överdrivna. Kommunen anser all slöd till exportbefrämjande äigärderbör ulgä i betydligt större omfaUning. En mångdubblering av exportslödelförefaller rimligl. Likaså är det föreslagna regionalpoliliska stödel om 10milj. sail i relation lill föranstaltad sysselsältningsminskning hellotillräckligt. 1980/81:89 ' 69 kommun tolkar denna brist pä konstruktiva förslagutanför bi-dragsfloran som ett uttryck för uppgivenhet och pessimism. Kommunenfinner följande faktorer lala för ell bibehållande av den sysselsältningsniväsom rådde . Exportökninggenom systematisk bearbetning av närmarknader och i gemensamt exportbolag. pä hemmamarknaden genom importreslriklioner fiän öslslaierna. Begreppel"svensk design" förbehålls produkler producerade inom landet, Utbildningen stärks.Yrkesieknisk högskoleutbildning. Planeradeturistsatsningar i Glasriket ger ökal tillskott. Slalliga exportlänegaranlieroch andra bidrag/län under ett övergångsskede. En ytterligarereducering av branschen kan få lill följd att exportsatsningar och peisonalrekryleringförsvåras. Bodförsäljningen minskar genom försämrad turistisk altraklionskrafl. Lessebokommun anser alt branschen ur dimensioneringssynpunkl nått sin miniminivå vidliden för beslul 1979 vad avser möjlighelerna lill kraftfullaexportsatsningar, personalrekryleringen och lurism. Ylleriigare nedskärningarkan därför pä sikl hota den glasindustrins överlevnad. kommun: Enligt kommun harindustriverket frångått direkliven och i slällel presenterat ett förslag om marknadsanpassadutveckling med branschslöd vilkel sannoliktkommer alt medföra en reducering med 360 arbelstillfällen inom näringen.Kommunen anser all industriverket borde utrett och presenterat olika allernalivför au bibehålla glasinduslrin i nuvarande omfallning och koslnader härför. Den i ulredningennämnda kvinnliga arbetskraften måsle ses som ell argument att salsa päbefintlig glasinduslri inom kommunen dä del är svart alt skapa allernalivsysselsättning för denna arbetskraft. När det gäller den äldre arbetskraften ärglasinduslrins tillverkning sädan att erfarenhet och rutin är myckel avgörande,medan del däremot föreligger svårigheier all skapa alternativa sysselsättningaräven för dessa. Bodförsäljningenutgör----- en betydelsefull del av glasbrukens för säljning och så länge den glasindustrin kan bibehållas i nuvarande omfallning och även bibehålla sin hantverksmässiga och konstnärliga stan dard kommer säkert glasbruken och turismen alt ha en myckel stor ömse sidig betydelse för varandra. ulöver industriverkets forslag, underlätta förbranschen föreslår ----- kommun följande stödinsatser: Branschstöd molsvarandeTEKO-slödel för äldre arbetskraft. Utökade län ochbidrag lill energibesparande äigärder. Slöd även lillde mindre glasbruken för avhjälpande av de miljöproblem som finns inombranschen. De remissinslanser som är positiva till eller inte har nägraerinringar mol det utvecklingsalternativ för branschen som SIND förordar anföri huvudsak följande. : Den bild SlND:s utredning ger avsituationen för den svenska glasinduslrin (närmast hushålls- ochprydnadsglas) Prop.1980/81:89 70 tyder pä att branschens lillväxtmtijiigheter i realatermer är starkt begränsade. Del föreligger vidare en icke obetydlig överkapacitelinom branschen i förhållande lill eflertrågan pä förelagens produkler. För all molverkakostnadsslegringen ställs samlidigl krav pä belydande effektivilelshöjande insalser.Den av uppställda mälsällningen om en oförändrad sysselsältningsnivä lordemot den bakgrunden vara svär all fillgodose. har pä det handelspolitiska planet ikläll sig enrad förpliktelser vad gäller statliga stödåtgärder. Dessa förpliktelser tar sigfrämsi ullryck i beslämmelser inom ramen för och samlgenom våra frihandelsavlal med EG. Därutöver har (inkl. )antagit vissa rekommendationer om hur selektivt statsstöd bör vara utformat. Enligl artikel XVI är för andra varor än vissa råvarorexport-subventioner förbjudna. Den i överenskomna s. k. subven-lionskodenvilken ulgör en tolkning av bl.a. nämnda artikel innehåller en illustrativlista över sådana förbjudna exporlsubvenlioner. Andra subventionsformer än renodladeexporlsubvenlioner är i och för sig inle förbjudna enligl subvenlionskoden.Dock har andra länder rätt att vidla motåtgärder om sådan subventioneringförorsakar skada pä andra länders inlressen. Enligl föreligger förutom förbud mol ettflertal angivna exportsubventioner även förbud mot andra slags stödåtgärder somdirekt eller indirekt skadar handeln mellan länderna. 1968 antogs en lolk-ningsöverenskommelsebelräffande grundbestämmelserna i på detla område. Härvid gäller undanlagfrän förbudei för bl.a. allmänt exportfrämjande slöd av typ nationella veckor,varuhuskampanjer och industri-mässor saml regionalpolitiskt stöd, i den mån delinle inkräktar på sunda konkurrensförhåUanden i EFTA-handeln. frihandelsavlal med EG innehåller ell generelltutformat förbud mot sådana stödåtgärder som snedvrider konkurrensen så atthandelsutbytet påverkas. Ulöver de förbud som gäller för exportsubventioner tordeenligt kollegiels mening stödåtgärdernas selekliva effekter -pris/volympåverkan på enskilda varor producerade av en viss bransch - vara detsom främsi kan komma att uppmärksammas internationelll. Av särskild relevans ärhärvid i vilken ulslräckning de gynnade förelagen kan väntas öka sina marknadsandelarUlöver vad som kan anses normalt. Utredningen räknar för den manuellaglasindustrin med möjlighelen av en femprocentig eller någol större ökning avexportvolymen - pä hemmamarknaden väntas en ärligvolymökning av ca en procent. De ovan redovisade handelspolitiska bindningarna innebärklara begränsningar i handlingsfriheten vad gäller användandet av statligastödåtgärder. Delta gäller särskill åtgärder i stil med det här föreslagna exportslödellill en så starkt exportinriktad bransch. Den svenska stödakfiviteten pä dettaområde har i och för sig inle föranlett några handelspolitiskareaktioner i andra länder men kollegiet får i sammanhanget erinra om att dehandelspolitiska aspekterna pä statligt stöd kommer all aktualiserasinnevarande höst genom bl.a. den granskning av medlemsländernas statligastödåtgärder som skall äga rum i EFTA. Vidare förutses efler initiativ av EGöverläggningar mellan och EG rörande stödfrågor. Med hänsyn till ovannämnda förhållanden kan ifrågasättaslämpligheten av au utöka och introducera nya och i hög grad exporfinriktadestödåtgärder som ulredningen föreslagil. Kollegiet är emellertid samtidigtmedvetet 1980/81:89 ,, 71