prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — Inför lagrädet har de förslag som omfatlas av remissen den5 föredragils av hovrätlsrådel och de förslag somupptas i remissen men över vilka lagrådet ej redan yttrat sigföredragils av departementsrådet . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådel: Förslagen i remissen i de delar ivilka lagrådet ej redan avgivit yttrande Förslaget till lag om ändring i lagsökningslagen(1946:808) Enligl förslagel skall i 10 § bl.a. vad som sägs omerkännande inför överexekutor ersättas av erkännande inför kronofogdemyndighet.Erkännande inför överexekuior bör även efler nya lagstiftningens ikraftlrädandekunna gälla mol den som nekar lill all ha skrivit under fordringshandlingen.En övergångsbestämmelse härom synes böra fogas till förslagel. Bestämmelsen lordekunna ges den lydelsen, att belräffande verkan av erkännande, som före nyalagens ikraftträdande enligt 10 § har skett inför överexekutor, tillämpas äldrelag. Förslaget till lag om ändring i vattenlagen (1918:523) 13 kap. 9 § Enligt denna paragraf fär ulmälningsman under vissa förulsätlningarmeddela handräckning, när föreskrifler eller beslämmelser rörande hushållningmed och framsläppande av ej har iakttagils, och uttaga kosinaden förhandräckningen av den försumlige. 1 stadgandet föreslås endast den ändringen att "utmälningsmannen"utbytes mot "kronofogdemyndighelen", varjämte paragrafen underkastasjämkning i språkligt avseende. För den handräckning som här avses är vad UB föreskriverom "annan verkställighet" i 16 kap. inle fillämpligt. Någol uttalatbehov av sårskild reglering av verkstäUigheten torde knappast föreligga. Av belydelse är emellertid all inte heller UB:sbestämmelser angående verkslällighet som avser betalningsskyldighet blirtillämpliga. Beslämmelsen om kronofogdemyndighetens befogenhet att uttaga koslnaderinnebär inle att genom utnyttjande av befogenheten erhålles en sådanexekutionstitel som avses i 3 kap. UB, och vad som stadgas i 4 kap. 1 § andrameningen 1980/81:88 187 UB medger inle all ulmälning sker för den kosinad somavses i nu förevarande lagrum. såsom lorde vara avsett, kostnaden skallkunna ullagas ulan all exekutionstitel enligt UB anskaffas, krävs därför en beslämmelsehärom. En sädan bestämmelse synes lämpligen kunna utformas sä all kostnaden förhandräckning enligl förevarande paragraf jämställes med förrättningskostnad enliglUB, varmed enligt 4 kap. 1 S UB följer all utmätning fär äga rum. Beslämmelsen lorde kunna upplagas som en sisla mening iparagrafens första stycke med följande lydelse: "Därvid lillämpas vad i utsökningsbalkensägs om uttagande av förrättningskostnader." Enbestämmelse liknande den i 13 kap. 9 !) första stycket vallenlagen upplagnafinns i 39 !) första stycket lagen (1950:596) om rält till fiske. Dår stadgas,all om det finnes uppenbari alt fiskeredskap utsatts eller anordning vidtagitsi strid med vad som gäller om fiskådra och rälielse ej följer genast efler deltillsägelse skell, ulmälningsmannen i orlen fär på ansökan av den som liderskada, sedan han med trovärdig person hållit syn pä slällel, meddela nödighandräckning pä den iredskandes bekoslnad. När i beslämmelsen sägs all handräckningen skall ske påden Iredskandes bekostnad lorde därmed avses all ulmälningsmannen på sammasätt som enligl del angivna stadgandet i vallenlagen fär la ul kosinaden av dentredskande. Enligl lagrådets mening finns skäl att även för nu förevarandefall upptaga en uttrycklig beslämmelse om all uttagandet av kostnaden kan skeenligt verkslällighelsbestämmelserna i . En sädan beslämmelse torde kunnaupplagas som en andra mening i första stycket och ges följande lydelse:"Kostnaden fär tas ul med lillämpning av vad i utsökningsbalken sägs omuttagande av förrättningskostnader." Förslaget till lag om ändring i miljöskyddslagen(1969:387) 47 § tredje stycket UB tillhandahäller ett genomarbetat och väl utvecklatregelsystem för verkslällighet inte endasl när fräga är om fullgörandet avbetalningsskyldighet ulan ocksä när det gäller uppfyllandet av någon annanförpliktelse som konkretiserats i en exekutionstitel. Regelsystemet omfattardärvid också bestämmelser i accessoriska frågor säsom ansvarel för koslnadernaför förfarandet. När man inom skilda lagsliflningsomräden ulanför UB ställsinför behovet av regler för verkställighet är del uppenbarligen ralionelll altså längt möjligt repliera pä regelsystemet i UB. All generell tillämplighet av UBpå all verkslällighel är åsyftad framgär av föredragande departementschefensuttalanden i prop 1980/81: 8 med förslag lill utsökningsbalk (s. 134). Iförevarande lagstiftningsärende aktualiseras en anslulning av reglerna förgenomförandet genom det allmännas försorg av förelägganden enligl 40 § förstaeller andra stycket miljöskyddslagen till för verk- Prop.1980/81:88 188 Enligl lagrådets mening står det i full överensslämmelsemed UB:s regelsystem all behandla ell föreläggande enligl 40 !) miljöskyddslagensom ell förpliktande beslut av förvallningsmyndighel. vilket enligl särskild föreskrifl- 47 !) iredje stycket samma lag - fär verkställas efler länsslyrelsens anmodantill kronofogdemyndighelen. En exekulionslilel enligt 3 kap. 1 !) 6 UB ärsåledes för handen, och verkställigheten därav följer de tillämpliga föreskrifiernai UB. I koslnadshänseende blir härvid aulomatiskl 17 kap. UB all tillämpa. Dellainnebär bl.a. all kronofogdemyndighelen enligl 6 !) skall ta ul förrätlningskoslnadernaav svaranden ulan särskild begäran och all koslnaderna enligl 8 § genasl färutsökas hos denne, om ej annat följer av exekutionstiteln. Därvid får utmätningske (4 kap. 1 !) andra meningen). I enlighel med del nu anförda blir kostnadsansvaretreglerat i balken och någon ytterligare föreskrifl därom i miljöskyddslagenbehövs inte. Lagrådet förordar all föreskriften i 47 !) nämnda lag om att åigärdenvidtages på den försumliges bekoslnad ulgår. Det förtjänar nämnas i della sammanhang all någon molsvarandejustering av lagtexten inte är aktuell i 106 § lagen (1939:608) om enskildavägar, 39 S naturvårdslagen (1964:822) eller 72!) väglagen (1971:948). Dessaparagrafer, som i övrigl molsvarar 47 !) miljöskyddslagen, innehåller nämligeninte nägon föreskrift om kostnadsansvaret. I den män kostnaderna vid sädantförhällande f. n. stannar pä staten kommer anslutningen till UB:s verkslälligheissyslemalt leda till att den försumlige fär ett kostnadsansvar. All denna effekl inlrädersynes emellertid väl moliveral. Lagrådel lämnar förslagen utan erinran. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden . Proposition med förslag till handräckningslag, m. m. Föredraganden anmäler lagrådets yttranden' över förslagtill 1. handräckningslag, 2. lag om ändringi lagsökningslagen (1946: 808). 3. lag om ändringi jordabalken. 4. lagom ändring ibostadsrällslagen (1971:479). 5. lag om ändringi lagen (1974: 8) om räliegängen i ivislemål om mindre värden. 6. lag om ändringi vattenlagen (1918: 523). 7. lag om ändringi lagen (1939: 608) om enskilda vägar. 8. lag om ändringi lagen (1942: 350) om fornminnen. 9. lag om ändringi lagen (1960:690) om byggnadsminnen. 10. lag om ändring i lagen (1963: 537) om gravrätl m, m.. 11. lag om ändring i naturvårdslagen (1964: 822). 12. lag om ändring i miljöskyddslagen(1969: 387). 13. lag om ändring i väglagen(1971:948). 14. lag om ändring i lagen (1971: 1154)om förbud mot dumpning av avfall i . 15. lag om ändring i gruvlagen (1974:342). 16. lag om ändring i lagen (1974: 890)om vissa mineralfyndigheler. 17. lag om ändring i lagen (1976: 666)om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m.. 18. lag om ändring i lagen (1978:160)om vissa röriedningar. Föredraganden redogör för lagrådels yllranden och anför. ' Beslul om lagrådsremiss fållat vid regeringssammanträdeden . Prop.1980/81:88 190 Lagrådel har anslulil sig lill förslaget all uppgiften altförordna om handräckning enligl 191 och 192!)!) uisökningslagen (1877:31 s, 1)- UL -förs över lill allmän domstol i samband med all UB iräder i krafl. Enligtlagrådel bör därvid, i enlighel med vad som har uttalats i remissprotokollel.ändringarna i avvaktan på rältegängsulredningens arbele begränsas lill vad sompåkallas av alt överexekulorsinstiluiionen avskaffas. Del remilleradeförslaget lill handräckningslag innebär emellertid enligl lagrädet en betydligtmer vittgående reform än som kan anses vara förenligt med lagsfiftningensprovisoriska karaktär och begränsade syfte. Lagrådet anmärker ocksä all detremitterade förslaget innebär en avvikelse från vad som föreslogs i den dcparlemenlspromemoriasom ligger lill grund för förslagel och all del även med hänsyn härtill mölerbetänkligheter all nu genomföra en principielll sell så viligäende reform somden föreslagna. Sammanfallningsvis anser lagrådet all lagsfiftningen omhandräckning bör ulformas sä alt den i sak nära ansluler till den nuvaranderegleringen. Handräckningsprocessen bör sålunda utformas som en särskild, frånordinär rältegäng fristående processform vilken inle leder lill nägra rältskraf-tigaavgöranden. Rällsmedlel mol avgörandena bör vara besvär lill hovrälten ochinte säsom enligl del remitterade förslagel ålervinning. För egen del får jag anföra följande. Som har framhållitsi remissprotokollel kan den nya lagstiftningen i viss män ses som ellprovisorium i avvaktan på rältegängsulredningens arbete. Jag delar emellertid inlelagrådels uppfattning all delta förhållande ulgör tillräcklig anledning altbehälla nuvarande regler om fullföljd och rällskrafl oförändrade, om en annanordning framslär som sakligt motiverad. Lagrådel har inle framfört någonanmärkning i sak mot den lösning av rällsmedels- och rällskraftsfrägorna somdel remillerade förslagel innehåller. Jag vill också framhålla all nämndafrågor har behandlais ulföriigl i den äsyfiade departementspromemorian och attnägra remissinslanser. har förordat alt ålervinningblir rättsmedlet belräffande sädana avgöranden som del nu är fråga om. Del är enligl min mening angelägel att man vid ulformningenav den nya handräckningsprocessen sä längl del är möjligl anknyter lill deregler som gäller för den summariska belalningsprocessen. All ha olika regler angåenderättsmedel och rällskrafl i dessa bada närliggande processformer är inlelämpligt. Förutom all detla skulle kunna försvåra en framlida samordning av desummariska processformerna finns del risk för att del hos dem som utnyttjarprocesserna skulle uppkomma osäkerhet om vad som gäller i dessa hänseenden.Enligt vad jag har inhämial frän rällegångsutredningen lorde också den lösningsom innefattas i det remillerade förslagel ligga väl i linje med vadutredningen kommer all föreslå. Mol bakgrund av del sagda finner jag inte anledning allfrångå del Prop.1980/81:88 191 remillerade förslaget säviti gäller frägor angåenderättsmedel och rättskraft. Därav följer att avvikelse på flera punkter mäslegöras från det förslag lill reviderad handräckningslag som lagrådet ulifrän sinprincipiella syn på handräckningsprocessens ulformning har lagt fram. När del gäller forum i handräckningsmäl har lagrådelkritiserat förslagel all mäl av delta slag som rör arrende-, hyres- och bosladsrällslvisterskall tas undan frän fastighetsdomstolarnas kompetensområde. Delsamma gäller förslagelall på molsvarande säll ändra nuvarande forumregler i mål enligtlagsökningslagen. Enligl lagrådet framslär del som betänkligt all ulan ennärmare utredning vidta en partiell reform, som kan komma alt föregripa ensamlad lösning av frågan om forum för sädana mål som hänförs lillfastighetsdomstol. Lagrådel vänder sig särskill mol all mål ibland mäsle flyllasöver till en annan domstol, när älervinning har sökts. Medanledning av lagrådets kritik pä denna punkl vill jag framhålla allutgångspunkten i del remitterade förslaget är all del belräffande mäl somhandläggs i summarisk väg inle finns nägot behov av alt utnyttja den särskildakompetensen hos faslighelsdomsiolama. Inte heller lagrädet har gjort gällandealt någol sädanl behov skulle föreligga. Tvärtom har lagrådet förhandräckningsmålens del godtagit alt forumfrågan löses i enlighel medförslaget, om processen ulformas som ell frän en vanlig civilprocess hell skiltförfarande. En ordning som innebär att ett mäl efler älervinning kanbehöva flyttas frän en domstol lill en annan medför givelvis vissa olägenheter.Som lagrådel har påpekat bör vidare förfarandel vid överlämnande av målregleras mer utförligt än vad som har sketl i del remillerade förslagel. Jagåterkommer till den frägan i del följande. Ölägenheterna är emellertid enliglmin mening inle så slora att de bör vara avgörande för forumfrågan. Pä grund av del sagda anserjag att forumfrågan säväl för handräckningsmälensom för mälen enligt lagsökningslagen bör lösas i överensslämmelse med delremitterade förslaget. Jag vill särskill underslryka betydelsen av att man med förslagelfär möjlighet att utnyttja domstolarnas resurser pä ell mer effeklivl säll änmed nuvarande forumregler. Lagrådelhar lagil upp frägan i vad män införandet av en handräckningslag med ett mer vidslräckltillämpningsområde än 191 och 192! )§ UL kan göra en särreglering av denhandräckning som kan äga rum enligt andra lagar än UL obehövlig. Vad lagrådethar anförl i den frägan ger mig anledning alt framhälla all den specialregleradehandräckningen ofta har ett mer begränsai syfle än handräckning enligl den nyalagen. Den specialreglerade handräckningen är direkt inriktad på alt kommatillrätta med olovliga besitlningsmbbningar och liknande förfaranden. Del äralltså inte fråga om någon summarisk process i den meningen att den leder fram lillell slutligt avgörande av ivisten mellan parterna. Den föreslagna handräckningslagen medger emellertid allsökanden begränsar sill yrkande till all avse återställande av rubbadbesinning, rättelse Prop.1980/81:88 192 när ell förbud har överlrälts och andra liknande åtgärdersom inte syfiar lill all lösa del gmndläggande rättsförhällandel mellanparterna. medför all en sökande i vissa fall kan välja mellanhandräckning enligl handräckningslagen och den specialreglerade handräckningenoch all frågor om rättskraft och fullföljd behandlas olika beroende pä vilkenhandräckningsform som väljs. Något avgörande hinder mol en sådan ordning kaninte anses föreligga. En ansökan om handräckning när en specialregel är tilllämpligbör behandlas enligt den särskilda handräckningsbestämmelsen, om inle sökandenhar begärt annat. Belräffande lagrådets anmärkningar i fråga om de särskildabestämmelserna i handräckningslagen får jag anföra följande. Jag har inle någol all erinra mol att bestämmelsen i 1§andra slyckel utformas på det sätt som lagrådel har föreslagil. Med tingsrättkommer då all avses även tingsrätt i särskild sammansätlning, dvs.fastighetsdomstol och vattendomstol. När det gäller forum i handräckningsmäl har lagrådelingående uppehållit sig vid hur man lagtekniskt bör förfara för alt uppnå delsakliga resullal som åsyftas i remissen. Vill man lösa forumfrågan pä del sättsom har föreslagits i 2§ första slyckel, bör enligl lagrådels meningundantagsbestämmelsen i 10 kap. första slyckel sisla meningenrättegångsbalken upphävas. Som en följd härav bör även andra slyckel i nämndaparagraf om forum i parkeringsmål utgå och ersällas av regler i 8 kap. 32 S och12 kap. 71 § jordabalken (JB). Vidare anser lagrådet att undantagsregeln i 2§första stycket handräckningslagen bör omfatta inle bara arrende-, hyres-och bostadsrältstvislerutan ocksä andra ivister som annars skulle prövas av fastighelsdomstol ellervattendomstol. Första styckei sista meningen av 2§ bör således ersättas med enbestämmelse om all de särskilda föreskrifterna om behörighel förfastighetsdomstol och vallendomslol inle skall lillämpas i mål enligthandräckningslagen. Som en följd av lagrådels förslag att inte bara arrende-, hyres-och bostadsrältstvisler utan samtliga Ivisler som kan komma alt prövas enliglhandräckningslagen las undan frän fastighetsdomstolens kompetensområdeföreslär lagrådet alt hänvisningarna i och bosladsrällslagen (1971:479) utgär,eftersom hänvisningar knappast kan göras i alla de lagar som skulle beröras medlagrådets förslag. Jag delar lagrådels uppfattning alt ulformningen avforumregleringen i det remitterade förslaget inle är hell tillfredsställande.Den kritik som kan anföras mot förslaget på den punkten kan i viss utsträckningockså riktas mol den lagtekniska regleringen i slort av frågan omfastighetsdomstolarnas behörighet. Även om jag har vissa sympatier för detförslag som lagrådet har lagt fram anserjag emellertid all man inte nu bör vidlanägon mer genomgripande ändring av forumregleringen. Innan en sädan ändringsker bör den pågående översynen av arrende- och hyreslagsliftningen avvaktas. Prop.1980/81:88 193 Enligl min mening finns del inle heller lillräckliga skälalt nu utsträcka den föreslagna särregleringen av frägan om forum i arrende-, hyres-och bostadsrättslvisler lill andra lyper av mäl som kan komma all handläggasenligt handräckningslagen. I den män andra fastighelsmäl samt vatlenmäl skallhandläggas enligl den lagen, bör alltså, i enlighel med vad som föreslås iremissen, handläggningen äga rum vid faslighelsdomslol resp. vallendomslol. Lagrådels påpekanden angående forumregleringen böremellertid föranleda all den föreslagna beslämmelsen i 2!) förslå slyckeltredje meningen ändras sä all där direki anges vilken domstol som är behörig.En molsvarande ändring bör då ocksä göras i 31 § lagsökningslagen. Vidare bören hänvisning lill forumreglerna i handräckningsmäl tas in i 17!) lagen (1957:390) om fiskearrenden. I fräga omden i 3 § medgivna möjlighelen all i handräckningsmäl åberopa viltnesinlyg harlagrådet det tveksamt om en sädan möjlighet bör tillåtas i densummariska processform som del remitterade förslagel innebär och alt enordning med viltnesinlyg i vart fall inle bör införas innan rätlegängsulredningenhar slutfört sin översyn av . Däremot skulle enligl lagrådet viltnesinlygkunna fä åberopas i handräckningsprocessen, om denna utformas pä del säll somlagrådet förordar. Det är enliglmin mening nödvändigl alt viltnesinlyg skall kunna åberopas ihandräckningsmål, om denna processform skall kunna fullgöra sin uppgifi som enersättning för den vanliga processen vid domstol. Jag kan inle heller se altdel föreligger någol hinder mol en sädan ordning, även omhandräckningsprocessen utformas enligl det remillerade förslagel, dvs. med älervinningsom rättsmedel. Med hänsyn härtill förordar jag all beslämmelsen om viltnesinlygi andra styckei andra meningen i förevarande paragrafslår kvar. Pä de skälsom lagrådel har anförl förordar jag all beslämmelserna i 4S utgår. Jag godtarocksä lagrådets förslag lill ändring av 6§. 1 slällel för alt avvisas böralltså en ansökan som är uppenbart ogrundad kunna avslås ulan kommunikation. Lagrädethar förordal all i 7§ las upp en uttrycklig beslämmelse om all förfarandel enliglhandräckningslagen endasl får vara skriftligt. I och för sig torde delta framgåredan av de föreslagna bestämmelserna i 1 och 7§§ (jfr molsvarande reglering ilagsökningslagen beträffande lagsökningsmäl). Jag har emellertid inle nägotemot att laglexten förtydligas i enlighet med lagrådels förslag. Lagrådel har idelta sammanhang ocksä förordal all 12 § kompletteras med en beslämmelse om allmålel, när skriftväxlingen har avslutats, ofördröjligen skall avgöras. Ävendetta förslag kan jag godta. Enligt lagrädetbör den i 9§ andra stycket andra meningen upptagna beslämmelsen om altinvändning om betalning skall beaklas endasl om den styrks ulgå. Jag vill medanledning härav framhälla att syflel med bestäm- Prop.1980/81:88 194 melsen är alt hindra att förfarandet stoppas upp pä grundav obefogade belalningsinvändningar. Jag kan emellertid hälla med lagrådet omall ell krav pä full bevisning i en del fall skulle vara onödigt slrängl. l.ex.i del av lagrådet anförda exemplet alt ett kvitto visar all betalning har erlagtsmen inle lill vilken av flera posler betalningen hänför sig. Jag biträder molden bakgrunden lagrädels förslag. För alt sannolika skäl för en invändning ombetalning skall anses föreligga bör i allmänhet krävas att kvitto pä betalningenföreles. 1 fräga om 10 § har lagrädet förordat vissa kompletteranderegler om när parterna bör framslälla sina koslnadsanspråk. Den beslämmelse idenna fråga som i del remitterade förslagel har lagils upp i 3!) första stycketIredje meningen bör enligl lagrådel flyttas och tas upp i samband med övriga koslnadsregler.Jag kan pä dessa punkler ansluta mig lill lagrådels förslag. Jag förordaremellertid all bestämmelserna i ämnet las upp i en särskild paragraf efler 10§i del remillerade förslagel. Lagrådel har vidare i anslulning till förevarande paragraftagit upp frågan om det slår i överensstämmelse med regeringsformen attregeringen meddelar närmare föreskrifler om koslnadsersällningens slorlek i handräckningsmäl.Vad lagrädet har anförl ger mig inle anledning all frångå den sländpunkl somhar inlagils i del remillerade förslaget. Molsvarande regler om behörighel förregeringen alt meddela föreskrifler om kostnadsersättningars storlek finns,vid sidan om lagsökningslagen, dels i konsumentkreditlagen och lagen omavbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl., dels i det förslag lill lag omersättning för inkassokostnader m. m. som har förelagts (prop.1980/81: 10). Enligl vad lagrädet har anförl i anslulning lill 14 §skall föreskrifler som hänger samman med överlämnande av mål lill behörigfastighetsdomstol meddelas i form av lag. Jag delar lagrådels uppfattning allen reglering som föreskriver inskränkningar i möjlighelen att klaga över ell beslulom överlämnande och om ålerförvisning av målel till den överlämnande domslolenmäsle ske genom lag. Därvid synes böra gälla all lalan ej får föras mol beslulom all överlämna ell mäl till en annan lingsräll. Vidare bör anges all om dentingsrätten finner sig obehörig, målel skall älert'örvisas lill den tingsrättsom har överlämnat del. Sisinämnda tingsrätt fär dä pä nyll ta slällning lillbehörighetsfrågan och eventuellt överiämna mälet fill en annan lingsräll somär behörig. Övervägande skäl lalar för all en part skall ha möjlighet att klagaöver ett beslut om äleri"örvisning. Ges inle någon särskild beslämmelse påden punkten, blir till följd av 165 i del remitterade förslagel 49 kap. 2 § RB lillämplig.Beslutet skall alltså överklagas genom besvär lill hovrällen. Vidare börklargöras att vad 14 § innehåller angående förordnande om målets fortsattahandläggning m. m. gäller den lingsräll lill vilken mälel har överlämnats. Lagrådel har i samband med behandlingen av 2§ förordal alt16 § utgär. Prop.1980/81:88 195 Enligl min mening bör del emellertid direkt sägas ul all RBgäller i den män särskilda beslämmelser inle har meddelats ihandräckningslagen. Jag förordar alltsä alt 16!) Vad lagrädet har anfört angående 17 ii ger mig inteanledning att frångå den ståndpunkt som har intagils i del remitteradeförslaget. Härav följer att jag inte heller biträder lagrådets förslag omjämkningar av de föreslagna bestämmelserna i ell anlal andra lagar vari harlagils upp en hänvisning lill 17!) Förslaget till lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) Belräffande lagrädels förslag lill reglering av frägan omforum i mäl enligl lagsökningslagen får jag hänvisa till vad jag har anförtangående forumfrågan i mäl enligl handräckningslagen. I enlighel med vad jag har anfört bör 31 §ändras, så all man där direki klargör vilken domstol som är behörig all ta upparrende-, hyres-och bosladsrällslvister. Vidare bör i2 . komplelleras pä molsvarandesäll som 14!) Jag bilräder förslagel om en särskild övergångsbestämmelseavseende verkan av ell erkännande som har skett inför överexekuior enligt 10! )i dess äldre lydelse. Jag godtar ocksä. med en smärre jämkning, lagrådelsförslag lill avfallning av övergängsbeslämmel-sen. Förslagen tiU lag om ändring i jordabalken resp. bostadsrättslagen Som jag lidigare har anförl kan jag inle bilräda lagrädelsförslag lill reglering av fommfrågan. Därav följer att jag inle heller kanbiträda lagrådels förslag säviti avser förevarande lagar.