prop · G40376 · 1980-12-31 00:00:00 — Vadsom föreskrives i första stycket skall även gälla, då fråga uppkommer om attsvensk brottsmålsdom, som avser två eller flera brott, skall verkstäUasulomlands i enlighet med lagen (1972:260) om intemationeUl samarbete rörandeverkställighet av brottmålsdom eUer lagen (1978:801) om intemationelltsamarbete rörande kriminalvård i frihet, och hinder mot verkställighetföreligger enligt den främmande slatens lagstiftning såvitt avser något ellernågra av brotten. Ungdomsfängelse bortfallernär och internering när förflutit från det domen vann lagakraft, såframt verkställighet ej påbörjats . Avbrytesverkställigheten av ungdomsfängelse eller internering medan den dömde vårdas ianstaU eller meddelas när han vårdas utom anstalt beslut om hans återintagningi anstalt, skall vad i första stycket sägs äga motsvarande tillämpning i frågaom den fortsatta verkställigheten; och skall därvid tiden räknas från detavbrottet skedde eller beslutet om återintagning vann laga kraft. Ungdomsfängelse bortfallernär förflutit från det domen vann laga kraft, såframt verkställighet ejpåbörjats . Avbrytesverkställigheten av ungdomsfängelse medan den dömde vårdas i anstalt ellermeddelas när han vårdas utom anstalt beslut om hans återihtagning i anstalt,skall vad i första stycket sägs äga motsvarande tillämpning i fråga om denfortsatta verkställigheten; och skall därvid tiden räknas från det avbrottetskedde eller beslutet om återintagning vann laga kraft. 36 kap. 6§ Vad i lageller författning är föreskrivet om särskild rättsverkan av att någon dömestill straff skall gälla även då annan påföljd som omförmäles i 1 kap. 3§ådömes. Vid tillämpningen avförsta stycket skola villkorlig dom, skyddstiUsyn, ungdomsfängelse ochinternering samt, om ej i domen annorlunda förordnas, överlämnande lillsärskild vård anses lika med fängelse. Därvid skola internering samt, om såförordnas, skyddsfillsyn, ungdomsfängelse och överlämnande till särskild vårdanses motsvara fängelse . Vid tillämpningen avförsta stycket skola villkorlig dom, skyddstiUsyn och ungdomsfängelse samt, omej i domen annorlunda förordnas, överlämnande lill särskild vård anses likamed fängelse. Därvid skola, om så förordnas, skyddstillsyn, ungdomsfängelse ochöveriämnande fill särskild vård anses molsvara fängelse i minsl . beslår av fem ledamöter, om ej regeringen förordnar att viss nämnd skall hava flera ledamöter. Nämnden är beslutför med ordförande och två ledamöter. I brådskande faU, så ock i ärenden av mindre vikt äger ordföranden ensam besluta å nämndens vägnar. Sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. Regeringen äger förordna att övervakningsnämnd skall arbeta å avdelningar. Om sådan avdelning skall i tillämpliga delar gälla vad om nämnd är stadgat. Övervakningsnämndsverksamhetsområde skall omfatta en eUer flera allmänna underrätters domkrets,om ej särskilda skäl föreligga till annan indelning. För handläggning avärenden rörande personer som dömts till fängelse, ungdomsfängelse ellerinternering må tillsättas särskilda övervakningsnämnder. Övervakningsnämndsverksamhetsområde skall omfatta en eller flera allmänna underrätters domkrets,om ej särskilda skäl föreUgga till annan indelning. För handläggning avärenden rörande personer som dömts tiU fängelse eller ungdomsfängelse måtillsättas särskilda övervakningsnämnder. verksamhetsområdebestämmes av regeringen. skaU beslå av en ledamot som är eller varit innehavare av domarämbete och som skall vara ordförande i nämnden och en ledamot som är psykiater, båda med särskilda ersättare som uppfylla de för ledamoten stadgade behörighetsvillkoren, samt ytterhgare tre ledamöter jämte ersättare till del antal regeringen bestämmer. Regeringen utser ordförande, övriga ledamöter och ersättare. Vid förfall för ordföranden tjänstgör i hans ställe av regeringen därtill utsedd ledamot eller ersättare som kunnat förordnas lill ordförande. och intemeringsnämnden skolavardera bestå av en ledamot som är eller varil innehavare av domarämbete ochsom skall vara ordförande i nämnden och en ledamot som är psykiater, båda medsärskilda ersättare som uppfylla de för ledamoten stadgadebehörighetsvillkoren, samt ytterligare tre ledamöter jämte ersättare till ddantal regeringen bestämmer. Regeringen utser ordförande, övriga ledamöter ochersättare. Vid förfall för ordföranden tjänstgör i hans ställe av regeringendärtill utsedd ledamot eller ersättare som kunnat förordnas till ordförande. Ordföranden må i brådskande fall, så ock i ärenden avmindre vikt ensam besluta å nämndens vägnar. Sådant beslul skall anmälas vidnästa sammanträde med nämnden. Ordförande, övriga ledamöter och ersättare utses för femår. Avgår ledamot eller ersättare före tidens ulgång, utses ny ledamot ellerersättare för återstående tid. ' Senaste lydelse 1977:312. « Senaste lydelse 1974:565. Ledamotoch ersättare i övervakningsnämnd, kriminalvårdsnämnden,ungdomsfängelsenämnden och interneringsnämnden skola hava avlagt domared. Motledamot och ersättare skola gälla samma jäv som i fråga om domare; dock skallvad i 4 kap. 13 § 7 sägs icke äga lillämpning i fråga om ledamotoch ersättare i övervakningsnämnd. Ledamotoch ersättare i övervakningsnämnd, kriminalvårdsnämnden ochungdomsfängelsenämnden skola hava avlagt domared. Mot ledamot och ersättareskola gälla samma jäv som i fiåga om domare; dock skall vad i 4 kap, 13 § 7rättegångsbalken sägs icke äga tilllämpning i fråga om ledamot och ersättarei övervakningsnämnd. 1 fråga om beslut av nämnd som i första stycket sägs skallvad angående omröstning i brottmål i överrätt är stadgat i tillämpliga delarlända fill efterrättelse. 6§» Begär den dömde att bliva muntligen hörd i ärende, somhandlägges av övervakningsnämnd, skall tillfälle därtill beredas honom. 1 ärende hos kriminalvårdsnämnden och ungdomsfängelsenämnden bör, om del kan aniagas vara till gagn och lämpligen kan ske, tillfälle beredas den dömde att bliva muntligen hörd. 1 ärende hos kriminalvårdsnämnden, ungdomsfängelsenämndenot/i intemeringsnämnden bör, om det kan aniagas vara till gagn och lämpligenkan ske, tillfälle beredas den dömde att bliva muntligen hörd. Åtnöjesicke den som dömls lill ungdomsfängelse eller internering medövervakningsnämnds beslul om förordnande av övervakare enligl 29 kap. 7§ eller30 kap. 10 § eUer med nämndens beslut enligl 29 kap. 8 eUer 11 § eller 30 kap.11 eller 14 § eller angående föreskrift som avses i 26 kap. 15§, äger han hosungdomsfängelsenämnden eller interneringsnåmnden påkalla prövning av beslutet. Åtnöjesicke den som dömls till ungdomsfängelse med övervakningsnämnds beslul omförordnande av övervakare enligl 29 kap. 7§ eller med nämndens beslut enligl29 kap. 8 eUer 11 § eller angående föreskrifl som avses i 26 kap. 15§, ägerhan hos ungdomsfängelsenämnden påkalla prövning av beslutet. Talan må ej föras mot beslul som enligl denna balkmeddelas av övervakningsnämnd i andra fall än i 7-9§§ sagls, av hovräll enligl8§ eller av kriminalvårdsnämnden, ungdomsfängelsenämnden eller interneringsnåmnden. « Senaste lydelse 1971:570. '"Senastelydeise1973:918. Talan måej föras mot beslul som enligl denna balk meddelas av övervakningsnämnd iandra fall än i 7-9§§ sagts, av hovrätt enligl 8§ eller av kriminalvårdsnämndeneller ungdomsfängelsenämnden. Prop.1980/81:76 156 Nuvarande lyddse Föreslagen lyddse 38 kap. 1§" Den som ådömts villkorlig dom eller skyddstillsyn ägerföre fuUföljdsti-dens utgång avgiva förklaring, att han är nöjd med domen i vadgäller den ådömda påföljden. Sådan förklaring skaU avse jämväl böter, somådömts med slöd av 27 kap. 2 § eller 28 kap. 2 §, och inbegriper behandlingvarom stadgas i 28 kap. 3§. Förklaringen avgives i den ordning regeringen föreskriver. Förklaring, som avgivits i föreskriven ordning, må icke återtagas.Har den dömde fullföljt talen mot domen, skaU hans talan i vad angår påföljdför brottet anses återkallad genom förklaringen. Angående nöjdförklaring i fråga Angående nöjdförklaring i fråga om dom å fängelse, ungdomsfäng- om dom å fängelse och ungdoms- else och internering är särskilt stad- fängelse är särskilt stadgat, gal. Fråga om ätgärd enligt 27 kap. 5 § andra stycket eUer 6 §upptages av den rätt som först avgjort det mål vari meddelats villkorlig dom. Tjdan enligt 28 kap. 8§ väckes vid aUmän underrätt, inomvars område den övervakningsnämnd som handhar övervakningen över den dömde ärverksam. Talan enligt 30 kap. 8§ väckes vid den rält som förstavgjort det mål vari dömls lill internering. Mål som avses i denna paragraf må ock upptagas av domstol,där brottmål mot den dömde är anhängigt, eller av rätten i den ort, där dendömde mera varaktigt uppehåUer sig, om rätten med hänsyn till utredningen samtkostnader och andra omständigheier finner det lämpligt. 4§'2 Anmälanjämlikt 34 kap. 10 eller 12 § göres hos första domstol i något av målen. Ansökan jämlikt 34 kap. 13 § göres hos den rält som förslavgjort det mål vari dömls IiU internering. Anmälan jämlikt 34 kap. 18 § göres hos den rätt som förstdömt i målet. 5§ Talan som avses i 27 kap. 6§, 28 Talan som avses i27 kap. 6§ eller kap. 8 eller 30 kap. 8 § skall anses 28 kap. 8§ skallanses anhängig-anhängiggjord, då ansökan om må- gjord, då ansökan om måletsuppta-lets upptagande delgavs den gande delgavs den dömde,dömde. " Senaste lydelse 1974:565. " skall deltaga vid underrätts avgörande av fråga, som avses i 2§ dier i 27 kap. 6§, 28 kap. 9§, eller 34 kap. 10 § andra stycket, 12 § eller 18 §. Detsamma skaU gälla i fråga om undanröjande av påföljd enligt 34 kap. I § 3, förverkande av villkorligt medgiven frihet eller annan åtgärd enligt 34 kap. 4§, åtgärd enligt 34 kap. 5 § tredje stycket, åtgärd eller behandling enligt 34 kap. 6 § andra stycket samt återintagning i anstalt eller annan åtgärd enligt 34 kap. 8§. skall deltaga vid underrätts avgörande av fråga,som avses i 2§ eller i 27 kap. 6§, 28 kap. 9§, 30 kap. 8§ eller 34 kap. 10 §andra stycket, 12§, I3§ eller 18§. Detsamma skall gälla i fråga om undanröjandeav påföljd enligt 34 kap. 1 § 3, förverkande av vUlkorligt medgiven friheteller annan åtgärd enligt 34 kap. 4§, åtgärd enligt 34 kap. 5 § tredje stycket,åtgärd eller behandUng enligt 34 kap. 6§ andra stycket samt återintagning ianstalt eller annan åtgärd enligt 34 kap. 8 eller 9 §. Vidavgörande av fråga, som avses i 27 kap. 5§ andra styckei eller 28 kap. 11 §, ärundertätt domför med en lagfaren domare. Uppkommer fråga om ådömande av internering, skaU rätlen,om det ej av särskild anledning finnes obehövUgt, inhämta yttrande av interneringsnåmnden,huruvida sådan åtgärd bör vidtagas. Innan rätlen enligt 34 kap. 1 § beslutar angående påföljdbeträffande någon som dömls tiU ungdomsfängelse eller internering skall, omdet finnes erforderligt, yttrande inhämtas från ungdomsfängelsenämnden ellerintemeringsnämnden. Vad nu sagts skall äga motsvarande tilllämpning i fall somavses i 34 kap. 12§. Innan rätten enligt 34 kap. 1 § beslutar angående påföljdbeträffande någon som dömts lill ungdomsfängelse skaU, om det finnes erforderligt,yttrande inhämtas från ungdomsfängelsenämnden. Vad nu sagts skaU ägamotsvarande tilllämpning i fall som avses i 34 kap. 12§. 1 mål omåtgärd enligt 2 § eller 27 kap. 5§ andra stycket eller 6§, 28 kap. 9§, iO kap.8§ eller 34 kap. 10§ andra stycket, 12§, eller 13§ skaU underrätt lämna dendömde tiUfälle att yttra sig. Begär han att bliva muntligen hörd, skalltillfälle därtill beredas honom. I mål om åtgärd enligt 34 kap. 18 § skall dendömde lämnas tillfälle att yttra sig I mål omåtgärd enligt 2 § eller 27 kap. 5§ andra styckei eller 6§, 28 kap. 9§, eller 34kap. 10§ andra stycket eller 12 § skall underrätt lämna den dömde tillfälle attyttra sig. Begär han all bliva muntligen hörd, skall tiUfälle därtiU beredashonom. I mål om åtgärd enligt 34 kap. 18 § skall den dömde lämnas tiUfälle attyttra sig där så är möj- " Senaste lydelse 1975: 1395. '* Senaste lydelse1975:667. Prop.1980/81:76 158 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse där så är möjligt. Rätlens avgöran- Ugt. Rätlens avgörandeav saken de av saken sker genom beslul. Åtgärd enligl 28 kap. 11 § må beslutas ulan att tillfäUeberedes den dömde all yttra sig. Rättens beslut om åtgärd enligl Rättens beslut om åtgärd enligl 27 kap. 5§andra styckei, 28 kap. 27 kap. 5§ andra stycket, 28 kap. 11§ eller 34 kap.10 § andra styckei, 11 § eller 34 kap. 10 § andrastyckei, 12§, 13 § eller18 § länder omedel- 12 § eller 18 § länder omedelbarttill bart lill efterrättelse om ej annor- efterrättelseom ej annorlunda för-lunda förordnas. Delsamma gäller ordnas. Detsamma gälleravgöran-avgöranden enligl 27 kap. 6§, 28 denenligt 27 kap. 6§, 28 kap. 9§ kap. 9 § eller 34 kap. 4,5, 6 eller 8 § eller 34 kap. 4, 5, 6 eller 8§an-angående föreskrifler, prövotid el- gåendeföreskrifter, prövotid eller ler lid för ungdomsfängelse. tid för ungdomsfängelse. Avser beslul jämlikt 28 kap. 9 § andra slyckel eller 34kap. 6 § att någon skall undergå behandling varom siadgas i 28 kap. 3§, ägerrätten, om förhållandena påkalla det, förordna alt beslutet skall gå iverkställighet utan hinder av alt del ej vunnit laga kraft. Sådant förordnandemå ock meddelas i fråga om beslut jämlikt 34 kap. 8§ om återintagning i anstaltav den som undergår ungdomsfängelse. 12§ Det åligger polismyndighet att Del åligger polismyndighet att lämna domstol, övervaknings- lämna domstol, övervaknings nämnd, kriminalvårdsnämnden, nämnd, kriminalvårdsnämnden och ungdomsfängelsenämnden och in- ungdomsfångdsenämnden hand- terneringsnämnden handräckning räckning för den dömdes inställan för den dömdes inställande i mål de i mål eller ärende enligt denna eUer ärende enligl denna balk eller balk eller för hans omhänderta- för hans omhändertagande jämlikt gande jämlikt 26 kap. 22 §, 28 kap. 26 kap. 22 §, 28 kap. 11 §,29 kap. 11 § eZ/É-r 29 kap. 11 §. U eller 30 kap. 14 S. Denna lag Iräder i kraft den . Efterikraftträdandet får ej dömas till internering. Den som vidikraftträdandet undergår intemering i anstalt eUer är dömd till interneringenligt dom som inte har börjat verkställas skall vårdas i anstalt till utgångenav den minsta tid som har bestämts i domen. Undergår han intemering i anstaltpå grand av dom vari med stöd av 34 kap. 9§ första stycket har förordnats omfortsatt anstaltsvård utan att ny minsta tid har bestämts skall den minstatiden anses vara . Äldrebestämmelser gäller fortfarande beträffande intemerad som avses i punkten 3 tiUdess han överförts lill kriminalvård i frihet enligl punkten 5. Finnes den som efter ikraftträdandet undergår intemering ianstalt före domen på internering ha begått annat brott eller begår han nyttbrott efter " Senaste lydelse 1975:667. 1980/81:76 159 domenskall rätten, om dom meddelas innan anslallsvården enligl punkten 5 harupphört, enligt 34 kap. 1 § 3 undanröja den ådömda påföljden och för brottendöma till påföljd av annan art. Fråga beträffandeinlemerad i anstalt som enligt äldre bestämmelser handläggs avintemeringsnämnden skall efter ikraftträdandet i slällel handläggas avkriminalvårdsnämnden. Den som enliglintemeringsnämndens beslul vårdas i anstalt vid utgången av skallöverföras till kriminalvård i frihet vid ikraftträdandel. Internerad som avsesi punkten 3 skall överföras till kriminalvård i frihet när han avtjänat denminsta tid för anslaltsvård som där anges. Internerad för vilken anslallsvårdensålunda har upphört skall anses vara villkorligt frigiven från fängelse med enstraffålerslod av och en prövotid av räknai från den dagendå anstaUsvården upphörde. Intemerad som vidikraftträdandet vårdas utom anstalt skall anses ha blivit villkorligt frigivenfrån fängelse med en straffålerslod av och en prövotid av ett ården dag han senasi överfördes lill vård utom anstalt. Har han efter nämnda dagvårdats ulom anstalt , upphör prövotiden vid ikraftträdandet. Vad i 26 kap. 3 § föreskrivs avåterfall i brott tillämpas ulan hinder av att den förra domen meddelats föreikraftträdandet. Härvid skall den som ådömts internering anses vara dömd lillfängelse i lägst . Prop.1980/81:76 160 RemissyUranden har inkommit från jusliliekanslern (),riksåklagaren (), , kammarrätten i , Stockholmstingsrätt, , , ,kriminalvårdsnämnden, intemeringsnämnden, övervakningsnämnden i ,Iredje avdelningen, övervakningsnämnden i , övervakningsnämnden iMalmö, första avdelningen, , postverket, bankinspektionen,juridiska fakullelsnämnden vid , medicinskafakultelsnämnden vid , i län,i , förmögenhetsbrollsulredningen (Ju 1976:4),1977 ärs sexualbrotlskommitlé (Ju 1977:3). ombudsmän (),, (),i (LO), , . Föreningen styresmän och assistenter m.fl.vid kriminalvårdsanstalterna (SAK), och . Vissa remissinstanser har bifogat särskilt inhämtadeyttranden, nämligen RÅ frän överåklagarna i , och Malmöåklagardistrikt samt länsåklagarna i , Krislianslads och Värmlandslän samt i län från socialkonsulenterna i länet. Länsläkareni har inkommit med eget yttrande i anslulning lill del somavgetts av i samma län. Vidare har en skrift kommit in från intagna päkriminalvårdsanstallen i Kumla. 1 Avskaffandet av interneringspåföljden De i promemorian framlagda förslagen att avskaffainternering godtas hell eller i alll väsentligt eller lämnas ulan erinran avövervägande antalet remissinstanser. Till de skäl som i promemorian åberopats för lagförslagenansluter sig JK. , kammarrätten i , ,, övervakningsnåmnden i , tredje avdelningen,postverket, i (majoriteten). 1977 årssexualbrotlskommitlé, landsting.sförbundet, TCO, LO. Kriminal-vårdsstvrdsentillägger all reformen framstår som principiellt angelägen trols attinlerneringspåföljden i den praktiska tillämpningen inlepräglats av tidsobestämdhd. Vidare understryker slyrelsen särskill vad som ipromemorian framhållits om den nedbrytande verkan som inlerneringsslämpdn harpå den internerade själv och på hans möjlighel fill anpassning i samhället.Länsstyrelsen I (majoriteten) uttalar att lidsobeslämdapåföljder principiellt innebär straff för ogjorda handlingar och därför imöjligaste mån måste undvikas såsom ovärdiga ell rättssamhälle. FöreningenSveriges åklagare anmärker i sitl yttrande att 1980/81:76 161 det föreligger en inle obetydlig risk all tillämpningen avfängelse på del klientel som hifintills dömts till internering i vissaåterfallssitualioner kan komma att medföra av frihetsberövandeän de nu förekommande. En sådan utveckling skulle enligt föreningens meninginte vara önskvärd och problemet bör därför ägnas uppmärksamhet åtminstoneunder en övergångslid efter reformens genomförande. hänvisar i sammanhanget lill delförslag som har lagts fram i belänkandel (SOU 1977:23) psykiskt stördalagöverträdare. Delta förslag innebär all dt anlal lagöverträdare som mednuvarande praxis överiämnas lill sluten psykiatrisk vård i slällel döms lillfängelse. Delta förslag har förbundet i princip slälll sig bakom. Enliglförbundels mening finns viss risk alt domstolarna, då inlerneringsalternalivelinte längre finns, kan återgå till alt döma lill sluten psykiatrisk vård. Motdenna bakgrunds innehåll menar förbundet all del måsle ske en mera samlad bedömningav vad skilda utredningar föreslår innan beslul fattas om förändringar istraffpåföljd och vårdinsatser. Lagförslagen tillstyrkes också av RA. Stockholmslingsräll, överåklagaren i Göleborg. länsåklagaren i län.förmögenhetsbrotisut-redningen samt . uttalar en allmän misstro molstraff. Sådana angriper inte orsakerna till brottsligheten utan minskar islällel ofta möjlighelerna till återanpassning. Frivården måsle utgöra grundenför kriminalvården och fängelserna bör på sikl avskaffas. Vidare måste tidenför olika påföljder alllid ha en övre gräns. Avskaffandet avinlerneringsstraffel är dl steg närmare den humanare kriminalvård som förbundetförespråkar. Det för avgörande skälet för allinlerneringspåföljden bör avskaffas är att påföljden numera i tillämpningeninle framstår som mera tidsobeslämd än fängelse och all verkställigheten efler1974 års kriminalvårdsreform sker pä samma anstalter som efter dom på fängelse.Under sädana förhållanden framstår det som meningslöst att behålla inlerneringspåföljden.Också länsåklagaren i anser alt det förhållandet att interneringfrän behandlingssynpunkt inle längre skiljer sig påtagligt från fängelsestraffetväger särskilt tungt som skäl för ett avskaffande av inlerneringspåföljden. RÅ lar i sitt yllrande upp en diskussion kring den kritiksom i den kriminalpoliliska debatten riktats mol de lidsobestämda straffen. Hanhälsar med tillfredsställelse all dessa slraff gjorts till föremål för kritiskgranskning och utvärdering men framhåller all del är viktigl alt deresullal debatten avsätter inle medför en återgång lill äldre liders merinhumana synsätt. Den humanisering som följt i de individualpreventivatankegångarnas kölvallen bör inle bara bevaras utan yllerligare stärkas. Delsvårbemästrade område som kriminalpolitiken innefattar gör del angeläget meden försiktig fortsättning på delreformernas väg. Vad beträffar den kritik somsärskilt riktas mol inlerneringspåföljden säger sig RÅ dela uppfallningen attbehandlingslanken inle längre kan anses vara någol bärande moliv förpåföljdsformen. Han godtar vidare vad som i promemorian anförts ommöjlighelerna all vid ifrågasatt frigivning göra en så tillförlitligfariighetsbedömning att del är försvarbart alt hålla den interneringsdömdekvar i anstalt under en längre obestämd tid. Nuvarade praxis enligt vilken i deallra flesta fall överförande lill vård ulom anstalt inträffar i näraanslulning lill minsta tidens ulgång får dock enligt RÄ:s mening i slorutsträckning anses ha slagit undan benen på kritiken mol tidsobestämdhe-lensåsom ell hot mol rättssäkerheten. Frägan är om - trots vad sålunda 11 1980/81. 1980/81:76 162 anförts om tidsobestämdhetsargumentet och sedanbehandlingstanken inte mer synes motivera ett bibehållande av intemering -kritiken i övrigt är så bärande att det inle är motiverat alt behålla påföljdenför alt tillgodose samhällels skydd mol farliga personer. Därvidlag anser RÅall de överväganden som görs i promemorian angående intensiv men mindreavancerad förmögenhetsbrollslighet utan våldsinslag är väl underbyggda. Mot bakgrundav den övervägande negativa innebörden av påföljden internering kan del inteanses erforderligt att behålla densamma för denna brottslighet. Större tvekanhyser RÄ gentemol övervägandena belräffande den grövsta brottsligheten, närmarebestämt de grövre våldsbrotten, de allvariigare sexualbrotten, de grövstaformögenhetsbrotten och grova narkotikabrott. Här är kraven på samhällets skyddså avsevärt att den i och för sig beaktansvärda kritiken som riktas motinternering väger mindre lungl. Del måste även beaktas att ell avhändande avmöjlighelen till lidsobestämd inkapacitering av samhällets allra grövstabrottslingar troligen ej skulle möta förståelse från samhällsmedborgarens sidavad gäller tillgodoseende av rättstryggheten. Genom den föreslagnastraffskärpningsregeln torde emellertid enligl RÅ:s uppfattning i slort tillgodosesrimliga krav på inkapacitering i vad avser möjlighelerna alt under lång tidhålla "farliga brottslingar" intagna på anstalt. RÅ är därför bereddall tillstyrka förslagel även i nu berörd del. RÅ anmärker dock alt molstraffskärpningsregeln i princip kan riktas samma kritik som, sävitt avserprognostisering och proportionalitet, i promemorian riktas molinterneringspåföljden. Överåklagareni Göleborg anser att det i princip inle finns någon invändning mot attavskaffa påföljden internering. Tidsobestämda påföljder bör inle förekomma ochflera av de skäl som lidigare anförts för påföljden är nu otidsenliga ellerföremål för kritik. Dock kan man tveka inför beslutet alt avskaffa interneringnär del gäller grova våldsbrotisUngar som är ålerfallsbenägna, kanske särskillpersoner som gör sig skyldiga till grova sexualbrott. Det kan emellertiduppfattas som ell svaghetslecken att samhället inle kan lösa problemet meddessa på annat säll än genom dt lidsobeslämt straff. Överåklagaren tillstyrkersammanfallningsvis all internering avskaffas under förutsättning all den ipromemorian föreslagna slraffskärp-ningsparagrafen införs.