prop · G40322 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi anser det önskvärt att destatliga företagen utvecklar enhetligare principer än f. n. i enskilda delarav den ekonomiska redovisningen och söker finna mer likartade former förpresentation av boksluten. Delta skulle möjliggöra en ökad tillgänglighet ochöverskådlighet av informationen från de statliga företagen. Det skulle ocksåmöjliggöra en mer ingående analys av den statliga företagssektorn. 1980/81:22 12 Vihar funnit det lämpligt all 1 årsredovisningen skilja mellan grundinformationoch kompletterande information. Med grundlnformalion avser vi sådana uppgiftersom krävs enligl lagstiftning och redovisningspraxis. Det är lill övervägandedelen uppgifler av ekonomisk karaktär. Den kompletterande informationenomfattar sådana uppgifter som har nära anknytning till och kompletterar denekonomiska redovisningen. Det är uppgifter som ger en fylligare bild av ettförelags olika resurser, problem och framlida möjligheter än vad enbart deekonomiska redovisningshandlingarna kan ge. Exempel på kompletterandeinformation är uppgifter om bl. a. marknad, organisation, framlidsprognoser,personal och arbetsmiljö. Närdet gäller grundinformation bör de statliga företagen utveckla en enhetligterminologi och enhetliga värderings- och redovisningsprinciper. Vad gäller denkompletterande Informationen anser vi - med hänsyn till att det ännu inte finnsnågon utvecklad praxis inom detta område - att man inle kan ställa samma kravpå enhetlighet för denna som för grundinformationen. Det är dock önskvärt finner fastare former för hur den kompletterande informationen börvidareutvecklas. Viföreslår att arbetet med att närmare utforma regler och anvisningar för destatliga företagens årsredovisningar överlämnas till en av regeringen utseddredovisningsgrupp med bl.a. representanter för de större statliga företagen.Gruppens arbete kan lämpligen anknyta till del utvecklingsarbete iredovisningsfrågor som Statsföretag bedriver. Vi föreslår att ansvaret för redovisningsgmppenorganisatoriskt knyts lill Statsföretag som är det största statligaaktiebolaget. Redovisningsgruppen bör ha till uppgift dels att utfärdarekommendationer i värderings- och redovisningsfrågor, dels att bedrivautvecklingsarbete rörande särskilda frågor. I gruppen bör ingå representanterför olika statliga aktiebolag. Redovisningsgruppen bör få särskilda medel föratt kunna genomföra utredningar och för sekretariatsuppgifter. Vårt förslag innebäralt de statliga aktiebolagen skall tillskjuta de medel redovisningsgruppen kanbehöva. Ikapitel 7 föreslår vi att regeringen överlämnar en mer fullständigredogörelse till över det statliga företagsägandet. Den årliga redogörelsenbör 1 första hand bygga på de enskilda företagens årsredovisningar och kanöverlämnas i skrivelse från regeringen till vilket medför motionsrättoch utskottsbehandling. Redogörelsen bör bl.a. omfatta uppgifter om destatliga företagens resultat, omsättning och sysselsättning. Den bör ävenInnehålla uppgifter om del statliga ägandets utveckling och förändring inomolika branscher och inom olika företag. Viföreslår vidare att rapporten ges en sådan utformning att den kan användas sominformationskälla för alla intressenter som söker uppgifter om statligaföretag. Rapporten bör ges spridning även utanför riksdagskretsen. Rapportenbör ge regering och riksdag möjlighet och underiag att diskutera utvecklingstendenseroch principer för statlig företagspolitik. Mednågra års mellanrum, t.ex. en gång per riksdagsmandatperiod, bör Prop.1980/81:22 13 rapportengöras mer omfattande och då innefatta en principdeklaration från regeringenssida om det statliga förelagandels mål och riktlinjer. Regeringen bör i ettsådant sammanhang redogöra för hur de statliga företagen levt upp tillriksdagens näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska viljeyttringar,exempelvis hur arbetsmiljön förbättrats, hur företagen bidrar till att skyddaoch förbättra den yttre miljön, hur den vidgade arbetsrätten tillämpats m. m. Vårtförslag Innebär att tillämpad riksdagsgranskning av årsredovisningarför Statsföretag och Svenska Varv bör upphöra. PublikationenStatliga företags syfte alt ge en samlad information över statens verksamhet iföretagsform bör också bli tillgodosett genom regeringens årliga rapport överde stafiiga företagens verksamhet. Utgivningen av publikationen Statligaföretag kan därför upphöra. Ikapitel 8 föreslår vi att ett register läggs upp över de företag där staten harett aktieägarinlresse. Ett företagsregister bör kunna bli ett viktigt underlagför regeringens rapport till . Registret bör även kunna tillgodoseregeringens, och allmänhetens behov av löpande information om destatliga företagen. Rapporteringen till registret skulle kunna ersätla denrapportering som f. n. sker till industridepartementet. Registret bör omfattauppgifter om affärsverken och alla hel- och delägda bolag som staten ägerdirekt samt doller- och dolterdolterbolag till bolag som staten äger till 50 %eller mer. Det bör även omfatta vissa uppgifter om minoritetsintressen. Förvarje förelag bör anges slatens andel av akfiekapitalet, omsättning, resultat,egel kapital, anställda, verksamhetens inriktning m. m. Vi föreslår allregistret förs vid . Ikapitel 9 föreslår vi att varje riksdagsman får rält att närvara och ställafrågor på bolagsstämmor i direki ägda aktiebolag med mer än 50 anställda därstaten har ett ägarinflytande på eller mer av akfiekapitalet eller röstetalet.Ledamöterna får därigenom möjlighel lill insyn i företag som för tillfällettilldrar sig uppmärksamhet av exempelvis närings- och sysselsätlningspolitiskaskäl. Ledamötema kan dessulom kontinuerligt följa verksamheten i ett ellerflera statliga aktiebolag och bevaka verksamheten i bolag med anknytning lillden egna valkretsen. Kommitténhar gjort en utvärdering av erfarenheterna av den nuvarande ordningen med 18riksdagsledamöters närvarorätt vid Statsföretags bolagsstämmor. Vi har därvidfunnit att erfarenhelema är så goda att syslemel bör behållas på del sätt somdet kommit alt fungera 1 praktiken. De intervjuer som vi gjort medriksdagsledamöter som deltagit 1 bolagsstämmorna och fått del av övriginformation från Statsföretag visar att de till övervägande del är nöjda medden informafion och insyn de härigenom får. Statsföretag finner den nuvarandefaktiska ordningen med informationstillfällen vid sidan av självabolagsstämmorna vara av värde. VIanser all nuvarande praxis skallbehållas. Vi föreslår att, förutom en allmän närvarorätt, de utsedda18 riksdagsledamötema ges möjlighet alt deltaga vid särskildainformationskonferenser med Statsföretag. Prop.1980/81:22 14 Vivill vidare föreslå att denna ordning utvidgas att omfatta även kan ses som det viktigaste exemplet på helslalligaföretagsbildningar som tillkommit utanför Statsföretag. Vi föreslår att de 18riksdagsledamöterna även ulses att delta i informationskonferenser med SvenskaVarv. Kommitténs förslag är inteav sådan karaktär att kostnaderna för dem kan kvantifieras på ett meningsfulltsätt. Vi nöjer oss därför med att konstatera att ett genomförande av våraförslag kräver ökade resurser både 1 inhämtandet och publiceringen av uppgifterom statliga företag. Dessa merkostnader bör enligt vår mening till stor delkunna bestridas genom omprioriteringar i existerande verksamheter. Den av oss föreslagnaredovisningsgruppen föreslås få vissa medel från de statliga aktiebolagen förall kunna genomföra särskilda utredningar och för sekretarialsuppgifler.Kostnaden för att lägga upp ett ADB-baserat register över statliga företag harav beräknats till ca . Den årliga kostnadenför uppdatering och skötsel av registret har angivits till . Våra förslag innebär enkonkretisering av det enhälliga uttalande som näringsulskotlet gjorde vidriksdagen att Insynen i och redovisningen från de statliga bolagenborde kunna förbättras. Prop.1980/81:22 15 Remissammanställning över Redovisningsutredningensbetänkande insyn i statliga företag (SOU 1978:63) Svarhar Inkommit från följande remissinslanser. ,postverket, , (), luftfartsverket,statskontoret, (), (), palenl-och registreringsverket, statens industriverk, domänverket, förenadefabriksverken (FFV), statens verk. , , , , , AB SvenskBilprovning, , . CentralorganisationenSACO/SR, (), ()och Föreningen (). Därutöverhar synpunkter på utredningsförslaget inkommit från . Flertaletremissinstanser är positiva till de principiella tankegångar utredningenframför. Beträffande de olika förslagen lill konstruktioner finns delvis skildaåsikter. På en del punkter avstyrks utredningens förslag av vissaremissinstanser. I andra frågor framlägger vissa remissinslanser alternativaförslag. Någraremissinslanser, nämligen domänverket, statskontoret, Slatskon-suU, TCO och LO,påpekar att utredningen tolkat sina direktiv väl snävt och begränsat sitlarbete till att avse och regeringens informa-fionsbehov. När detgäller informationen från företagen har ytterligare en begränsning skett tillinformationen i årsredovisningen. Slalskontoretkonstaterar sålunda att utredningens förslag inte grundas på någon modell ellergenomgripande analys av redovisningens roll 1 samhället eller dess betydelseför olika intressentgrupper. Förslagen är mer inriktade på att för främstregering och riksdag sammanställa information som finns eller bör utvecklas ochalt den utvidgade informationen till regering och riksdag även kommer attkunna användas av övriga intressenter. Domänverketanser att en analys av olika intressenters (riksdagsmän, kommunal- ochlandstingsmän, kunder, leverantörer, anställda m. behov av information ochinsyn i statliga bolag hade varit värdefull för bl. a. en avvägning av informafionsinnehålleti årsredovisningen. 1980/81:22 16 TCO stödjer utredningens förslag inom ramen för ovanangivna begränsningar. LO har till sitt remissvar bifogat synpunker frånBeklädnadsarbetarnas förbund. Förutom de nämnda invändningarna ställer sig LOpositiv till övriga förslag, såsom en särskild årlig rapport lill riksdagenfrån regeringen rörande företagsägandet, ell särskilt register över de statligaförelagen, etc. Det finnsenligt RRV:s mening även anledning att undersöka vilka metoder som kan ellerbör användas för att föra ut information till en större allmänhet, vilken måslebelraklas som en ganska heterogen intressenlgrupp. Ett klarläggande vilkaintressenterna är, vilken Informalion dessa efterfrågar eller behöver saml hurdenna informalion skall utformas och förmedlas lorde kräva en mer brett upplagdkartläggning och analys, RRV vill 1 detta sammanhang göra en distinktion mellaninformationspublicerlng som kan vara mer eller mindre styrd och informationslämnandepå begäran. Båda formema medger insyn i ett företags verksamhet. Den förstaformen ger företaget stora möjligheter alt välja vilken information som skalllämnas och i vilka former del skall ske. Den andra formen kräver aktivt sökandefrån informationsmottagarens sida men erbjuder större möjlighel all få relevantinformation. Det finns goda skäl att anta att ökade möjligheter att få informalionpå begäran i många fall ger bättre Insyn än av förelaget utformadrapportering. De affärsdrivande verken, FFV, postverket, ,luftfartsverket och vattenfallsverket, framhåller att förslagen i belänkandettill övervägande delen berör de statliga aktiebolagen. Affärsverken berörsbara i mindre ulslräckning. tillstyrker de förslag som berör verkel.Luftfartsverket har ingel alt erinra mot alt utredningens förslag genomförs. och Investeringsbank harinte något att invända mol utredningens förslag. PKbankendelar helt utredningens uppfattning all de statliga företagen bör föregå medgott exempel när del gäller öppenhet och Informalion om den egna verksamheten. PKbankengör dock en reservation för det fåtal fall där konkurrensen med andra förelag kanlägga vissa hinder 1 vägen för en alltigenom öppen redovisning. anser alt det är viktigt attstaten som ägare lägger ner stor omsorg på arbetet med alt styra och utvecklade statliga företagen. Eftersom inköpen av dem har gjorts huvudsakligen genomskattemedel är det viktigt att förelagen sköts på ett effektivt sätt. En vägär att såsom redovisningsulredningen föreslagit förbättra informationen om ochinsynen 1 de statliga företagen och därmed ge regering och riksdag ett bättrebeslutsunderlag. Prop.1980/81:22 17 Destatliga företagens offentliga redovisning Flertaletremissinstanser, däribland statskontoret, Statsföretag, , PKbanken, TCO och LO, ansluter sig till utredningenssynpunkter om årsredovisningarnas innehåll samt förslaget om en redovisningsgruppför de statliga förelagen även om man i några fall är tveksam till den prakfiskautformningen av förslaget. Inrättandet av en särskild redovisningsgruppavstyrks av bokföringsnämnden, FAR, , SACOISR samt . Bokföringsnämndenavstyrker inrättandet av en särskild av regeringen utsedd redovisnlngsgmpp förde statliga företagen. Flertalet av de frågor i betänkandet som föresläs blibehandlade av den särskilda redovisningsgruppen slår på bokföringsnämndensarbetsprogram. I nämndens arbetsuppgifter ingår att främja utvecklingen av godredovisningssed i företagens bokföring och offentlig redovisning (SFS1976:377). Bokföringsnämndenkonstaterar emellertid med tillfredsställelse det intresse för en utvecklingav redovisningsstandarden samt den strävan efter en öppnare och mer fullständigredovisning hos statligt ägda bolag som betänkandet ger uttryck för.Bokföringsnämnden anser dock att utredningens krav på enhetlig terminologi,enhetliga värderingsregler och redovisningsprinciper, likartad form förpresentation för bokslut saml en öppnare och mer fullständig redovisning för destatliga företagen skall kunna uppnås genom en förstatligt ägda bolag som utfärdar för dessa bolag anpassade regler och rutinermed utgångspunkt från bokförings- och akllebolagslagamas bestämmelser. Bokföringsnämndendelar också utredningens uppfattning all de statliga och enskilt ägda bolagensredovisning bör följa samma utveckling. Inrättandet av en särskild avregeringen utsedd redovisningsgrupp för statligt ägda företag kan leda till altolika redovisningspraxis utvecklas för statligt resp. enskilt ägda bolag. Delvore ytterst olämpligt om speciella värderings- och redovisningsregler,utfärdade av officiella organ kommer att gälla för statligt resp. enskilt ägdabolag. Risken för dubbelarbete är enligl bokföringsnämnden uppenbar. Inrättandetav ytteriigare ett officiellt redovisningsorgan innebär dessulom risk förmisshushållning med den begränsade redovisningsexpertisen 1 landet. Statsföretagframför i sitl remissvar aft man ser positivt på den föreslagnaredovisningsgruppen. Bolaget delar utredningens uppfattning om årsredovisningensbetydelse som informationsgivare till olika intressentgmpper och aU de statligabolagen, om Inte som föregångare så åtminstone i främsta ledet, bör arbeta fören öppnare, korrekt och mer fullständig redovisning. Förhållandet alt destatliga bolagen intar en speciell ställning vad avser ägarförhållandena mbbaremellertid inte de enskilda bolagens primära samhörighet med den egna branschenoch dess problem. Det innebär att redovisningsgruppen när det gäller denredovisningstekniska utvecklingen 1980/81:22 18 intekan utgöra annat än ett komplement och en inom etablerade ramar slandardhöjandefaktor. avseenden de stafiiga bolagen skiljer sig från övriga företag, nämligen ifråga om ägare och därmed i fråga om den kompletterande Informa-fionsgivnlngsom en följd härav kan bli aktuell, bör dock gmppen ha en primär utvecklings-och normföreskrivande uppgift. Skulleredovisningsgruppen etableras fömtsätts all krav ställs på att en nära kontaktupprätthålls mellan de statliga bolagens revisorer och redovisningsgruppen.Del är vidare väsentligt att ett nära samarbete kommer fill stånd med existerandeorgan. De problem som sammanhänger med allmänhetens och svårigheteratt tillgodogöra sig redovisningsmaterial från skilda branscher ochproblemområden bör delvis kunna elimineras om gruppen även får i uppdrag altfungera som teknisk rådgivare vid uppläggningen av den föreslagna redogörelsen lillriksdagen över det statliga företagsägandet. Utredningen föreslår attresultatet av redovisningsgmppens arbete utvärderas av Statsförelag i samrådmed övriga bolag efler en försöksperiod . Statsföretag föreslår dockatt redovisningsgmppen avger en kortfattad redogörelse avseende sittutvecklingsarbete, iakttagna problem och eventuella svårigheter att uppnågenomslagskraft i de enskilda bolagen. Statsföretag föreslårvidare att staten/ägaren bör svara för koslnaderna eftersom redovisningsgmppentillkommer för att ge ägarinlressena speciell och fylligare Information utövervad som krävs enligt lagstiftning och god redovisningssed och eftersomfördelandet av kostnader är ell administrativt och konfliktskapande syslem.Under försöksperioden kan dessa exempelvis bestridas via kommittéanslag.Ställning till den eventuellt långsiktiga finansiering som kan bli aktuell börlas i samband med att redovisnings-gruppens arbete utvärderas. Statskontoret ställer sigpositivt till kommitténs förslag till förbättringar av Informafionen omstatliga företag. Statskontoret påpekar vidare alt man i förslaget inte harberört hur olika intressenter skall ges möjligheter att påverka den föreslagnaredovisningsgruppens arbete. Mot denna bakgmnd föreslår statskontoret alt denföreslagna redovisningsgmppen får en mer inlressenlinriktad sammansättning. T.ex. borde fackliga och polifiska intressen vara företrädda för all närmareprecisera deras behov av information. Därmed skapas möjligheter fill en merallsidig belysning av informationsfrågorna i den rapport kommittén föreslårskall avlämnas till regeringen efler . Denna bör även Innehålla enprecisering av del organisatoriska ansvarel för vidareutveckling,sammanställning, bearbetning och distribufion av den utvidgade informationen. RRVanser i likhet med utredningen att årsredovisningarnas utformning måste ägnasstor uppmärksamhet. Kravet från olika inlressenlgrupper på en bättre Informalionom verksamheten i de statliga förelagen bör till viss Prop.1980/81:22 19 delkunna uppfyllas genom Insatser för alt öka kvaliteten på årsredovisningarna.RRV anser vidare att en förbättring av den informalion som lämnas tillstatsmaktema ocksä bör kunna komma andra inlressenlgrupper lill godo. Enligt RRV:suppfattning lorde del emellertid vara svårt att nå olika målgrupper med ett ochsamma Informafionsmedlum. Med tanke på den betydelse som de statliga företagenhar i regional- och sysselsättningspoll-fik borde det vara värdefullt med en informalionspecielll riktad till de olika regionerna i landet. RRVsäger sig ha uppfattat utredningens förslag på det sättet alt affärsverken inleomfattas av förslagel om utveckling av redovisningsprinciper och inte hellerskall Inbegripas i redovisningsgruppens arbetsfält. Delta är också RRV:smening. Däremot bör, vilket också nämns i betänkandet, samarbete etablerasmellan RRV och del organ som skall svara för utveckling avredovisningsprinciper för statliga bolag. RRVdelar utredningens åsikter när det gäller likformiga värderings- och redovisningsprincipersamt utvecklandet av den s. k. kompletterande informationen. RRV vill särskiltframhäva vikten av att ell utvecklingsarbete kommer till stånd betr.kompletterande Informalion. God redovisningssed är väl utvecklad ochdokumenterad vad avser det utredningen benämner gmndlnformation. Så är emellerfidinte fallet när det gäller den kompletterande informafionen. För att l.ex.undvika att företagen undertrycker information som kan uppfattas som negativär det önskvärt att fasta former utvecklas för vilken informafion som börlämnas och hur denna information skall vara sammansatt. Med den terminologiutredningen använder kommer denna Information successivt alt innefattas ibegreppet god redovisningssed och därmed överföras lill gruppen grundlnformalion.Om ett normsystem utvecklas inom delta område ökar dessutom möjligheten altgenomföra en fullständig revision'av ett förelags årsredovisning. EnligtRRV:s uppfattning bör den föreslagna redovisningsgruppens roll i förhållande tilibokföringsnämnden klarläggas närmare. RRV anser att tillsättandet av en redovisnlngsgmppinte bör leda lill en inskränkning i de uppgifter som normalt skulle ha åvilatbokföringsnämnden. Om redovisningsgruppens uppgifter såsom utredningenföreslår begränsas lill årsredovisningens innehåll och utformning bör som enalternativ lösning övervägas att utöka bokföringsnämnden med en ledamotrepresenterande de statliga aktiebolagen. En ev. redovisningsgrupps uppgifterskulle därvid kunna begränsas lill frågor av mindre principiell art. Gruppenskulle då lämpligen kunna utses av Statsförelag 1 samråd med övriga berördaförelag i den statliga gruppen. RRV vill i detta sammanhang även framhålla attdel 1 många fall kan vara väl så viktigt alt utveckla enhetligaredovisningsprinciper för förelag som tillhör en viss bransch, t.ex.skogsindustrin, som för företag som tillhör en viss ägargmpp. Patent-och registreringsverket år positivt fill kommitténs förslag. Eftersom verkethar till uppgift att granska aktiebolagens årsredovisningar, an- Prop.1980/81:22 20 serverket det vara lämpligt all en representant för verket ingår i den föreslagnaredovisningsgruppen. Åven SCB föreslår all verket representeras i denföreslagna redovisningsgmppen. FARhar utfärdat rekommendationer eller förstag därtill i olikacentrala redovisningsfrågor. Flera av de exempel som anges i utredningensbelänkande har hitlills läckts av FAR och en del av de övriga exemplifieradeområdena bearbetas såväl inom FAR som inom bokföringsnämnden. FAR påpekarvidare att ett utvecklingsarbete inom området kompletterande informationsannolikt skulle ha ett värde även utanför den statliga ramen eftersom praxisInte uppvisar någon enhetlighet. Grundinformationens utveckling kommer ävenframdeles att drivas av FAR och bokföringsnämnden. Tillkomsten av ytterligareen institutlon på delta område befarar FAR kunna bli mer hämmande änutvecklande. Att skapa ytterligare en institution med samma eller liknandestatus som bokföringsnämndens är enligl FAR:s bedömning varken nödvändigteller önskvärt. Den eftersträvade effekten torde kunna uppnås utan en avregeringen utsedd redovisnlngsgmpp. Ett uttalande från regeringen till destatliga förelagen att bedriva angivet utvecklingsarbete och med en avregeringen angiven målsättning torde leda lill den önskade effekten. LO konstaterar medtillfredsställelse att utredningens förslag står i god överensstämmelse med deförslag LO i ett annat sammanhang tillställt bokföringsnämnden vad beträffarårsredovisningarnas utformning. LO ser dock med viss tveksamhet påtillskapandet av en redovisningsgrupp med den status det kommer att Innebära.Risken måsle vara uppenbar all kom-petenstvisler kommer att uppstå gentemotbokföringsnämnden som är den myndighet som har till uppgift all ansvara förmotsvarande frågor gentemol alla redovisningsskyldiga företag. Samtidigttycker LO att det vore till fördel om någon intern gmpp inom de statligaförelagen arbetade med dessa frågor så att förutsättningarna för alt destatliga företagens årsredovisningar blir föregångare som informationsgivareunderlättas. I en sådan intern redovisningsgrupp förutsätter LO altrepresentanter för de anställda kommer all ingå. En sådan konstruktion bordeändå kunna Innebära ett samarbete i nära kontakt med bokföringsnämnden. borde en sådan kontakt vara en utmärkt inspirafionskällagenom den frihet och de långtgående Informationsambitioner en sådan gruppskulle ha. Vattenfallsverketställer sig tveksamt till kommitténs förslag gällande arbetsuppgifterna förden särskilda redovisningsgruppen. De nytillkomna lagar och olika organ somreglerar årsredovisningens utformning torde innebära att kravet på allmännariktlinjer för årsredovisningens utformning med hänsyn till olika intressenterskrav på information torde vara väl tillgodosett. När del gäller alt preciseravilken kompletterande och annan särskild informafion som kan vara önskvärd omde statliga företagen med hänsyn till speciella informationskrav från det allmännassida kan däremot Prop.1980/81:22 21