prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — inlösensvärdena.Skälet är att investeringen inte motiveras av sysselsättningsskäl utangenomförs för att fä effektivare produklionsflöde. Detta innebår attinvesteringen leder lill all förlusten begränsas genom all resultatetförbättras, vilkel i sin tur medför all en mindre del av rekonstruklionslånelän annars måsle las i anspråk för förlustläckning. Jag förordar sålunda alt 85milj. anvisas som rekonslruklionslån lill enligt de villkor som finnsåtergivna i bilaga 7 i prop. 1977/78:87. behöver molsvarande beloppsom har anvisats som slrukturlän inte tas i anspråk. av för /80 beviljade investeringsanslagel Lån lillSSAB för rekonslruktionsåndamäl av 203.5 milj. kr. harinräknats 50 milj. kr. för att upprätthålla gruvornas produktions-ochleveransvolym i avvaktan på byggandet av ell nytt parallellsinterband iOxelösund. Enligl perspektivplanen finns inget behov av ett nytt sinlerband.Detla projekl kommer därför inte all genomföras. I perspeklivplanen anges islällel ett anlal andra projekl som pågår för alt säkra överlevnaden förgruvorna, främst ny brylningsmelod i saml granulering av högänrikadslig. Om försöken lyckas kommer dessa åtgärder att innebära samma effekter förgruvorna som ett nytt sinlerband. I avvaktan på resultatet av försöken är detbl.a. av sysselsättningsskäl angeläget alt produktions- och leveransvolymertrols föriuster kan upprätthållas i gruvorna. hemställer därför all fåutnyttja anslagna 50 milj. kr. för alt upprätthålla produktionen lill dess deangivna åtgärderna har utvärderats, vilket beräknas ske . Föregen del villjag anföra följande. Somjag redan nämnl. har jag godtagit de skäl har anfört föratt ettparallellsinterband inte bör byggas i . De projekt som intekommer att genomföra innebär i huvudsak all sysselsättningen kommer all minskai med närmare 400 arbetstillfällen. bedriver f. n. ett anlalprojekl som bolagel hoppas kan komma all säkra överlevnaden för gruvorna. Motdenna bakgrund lorde regeringen vara oförhindrad att låta använda nämnda50 milj. kr. såsom rekonstruktionslän för att upprätthålla gruvornasproduktions- och leveransvolym till dess att de bedrivna projekten har kunnatutvärderas. föreslog i sinrapport att skulle få ett slrukturlän av 17 milj. kr. föratt bygga omplastbeläggningslinjen i . har (NU 1978/79:43, rskr1978/79:369) som sin mening uttalat alt bör erhålla ett strukturlån av 17milj. för att bygga om plastbeläggningslinjen i Domnarvet. har nuanhållit om detta slrukturlän. Mot denna bakgrund förordar jag all SSABerhåller ett slrukturlän av 17 milj. kr. för ändamålet på villkor som finnsangivna i bilaga 3 i prop. 1978/79: 126. Underår 1979 beslutade all upphöra med gruvbrytningen i ochHåksberg. Mot denna bakgrund uttalade som sin mening alt regeringenskyndsamt borde granska den mellansvenska gruv- Prop.1980/81:67 24 induslrinsläge och föreslå lämpliga ätgärder. I avvaktan på resultatet av en sådanutredning borde inte låta gruvorna bli vattenfyllda. SSABhar enligt önskemål upprätthållit länspumpning av gruvorna efler delatt driften lades ned. Om mellansvenska gruvdelegationen i enlighel med finner att det på grund av marknadsutsikterna saknas ekonomiskaförutsättningar för att återuppta driften i och Håksberg avser SSABatt upphöra med länspumpningen i dessa gruvor . Koslnadernaför länspumpningen sedan driften lades ned beräknasav till I . hemställer om bidrag med delta belopp somersättning för länspumpning av gruvorna. Iett yttrande konstaterar mellansvenska gruvdelegationen alt marknadsutsikternaär sådana att ekonomiska förutsättningar saknas för att återuppta driften iBlötberget och Håksberg. Jag godtar denna bedömning. Jag förordar därför attSSAB erhåller ell bidrag av . som ersättning för kostnader i sambandmed länspumpningen. SSABhar hemställt om alt 454 milj. kr. av rekonstruklionslånel av 1 800 milj. kr.skall behandlas enligt åttonde stycket av anvisningarna till 19 §kommunalskatlelagen. SSABövertog de handelsståls- och gruvrörelser och därmedsammanhängande verksamhet som bedrevs av , NJA och Stora Kopparberg.Enligl beslut med anledning av prop. 1977/ 78:87 skall erhållastatliga rekonslruklionslån av sammanlagl 1 800 milj. kr. för att finansierabolagets föriuster . SSABäger, efter beslut av regeringen, rätt att som bolaget visarnegativt resultat efter planenliga avskrivningar, finansnetto och fastighetsskattlyfta ett belopp som motsvarar nämnda resultat ur rekonstruklionslånel ochresultalföra beloppet såsom skattepliktig inläkl. av bolagels planenliga avskrivningar utgör emellertid skattemässigt inleavdragsgilla kostnader, vilket medför alt beskattas för molsvarande del avintäklsförl rekonslruklionslån. Delta beror på det sätt vilket vid dessbildande överlog anläggningstillgångarna från de tidigare ägarna och som finnsåtergivet i bilaga 3 i prop. 1977/78: 87. SSABförvärvade från och fast egendom och utrustning, m. m. hänföriiglill rörelserna. Från Slora erhölls molsvarandeanläggningstillgångar genom förvärv av aktierna i samt den fordranSlora erhöll då de överlät fast egendom, utrustning m.m. lill ABDomän. Skillnadenmellan köpeskillingen för aktierna och egendomens bokförda värde hos AB Domänutgjorde 454 milj. kr. Ett lika stort belopp har efler aktieförvärvetredovisats som tillgäng hos under rubriken av maskiner.Avskrivning av denna lillgängsposl är inte avdragsgill vid inkomsttaxeringen.Detta får den inte avsedda följden all 454 milj. kr. 1980/81:67 25 av rekonstruklionslånel kommer all träffas av beskattning.Jag förordar därför att denna del av lånet får användas som ett avskrivningslånför förvärv av aktierna i . Avskrivningslån skall nämligen enligtåttonde slyckel av anvisningarna lill 19 § kommunalskattelagen i skattehänseendebehandlas som statsbidrag. Sådant bidrag är skaltefrill om det används för allbestrida kostnad för vilken avdragsrätl inle föreligger. Med den av mig förordadelösningen lorde önskemål vara tillgodosett. innebär dock ingenändring av konsortialavtalets bestämmelser om parternas inlösensvärden. Försök all ersätta masugnsprocessen med nyasmältreduklionspro-cesser för framställning av flytande råjärn har pågått underflera år. I har tre olika utvecklingsprojekt nätt ett sådant stadiumatt berörda företag är beredda att pröva metoderna i slörre skala. De treprocesserna är ELRED (och ). INRED (BolidenAB) och Plasmasmell (). Med de nya smältreduktionsmeioderna eftersträvar man bl.a. att undvika sinlring av järnmalmsslig. att ersätta den relativt dyramasugnskoksen med billigt kol och att fä fram en metod som ger driftsekonomiäven i förhållandevis liten skala. Genom att ersätta koks med stenkol och sinter med sligskulle råvarukostnaderna per ton flytande råjärn kunna sänkas avsevärt. Delkan sälunda, som framhållits av (NU 1979/80:51, rskr 1979/80:323),bli möjligl all åstadkomma en lönsam malmbaserad stålproduktion i mindreenheter än vad som f.n. är möjligt. Nya avsättningsmöjligheter för den svenskajärnmalmsproduktionen kan skapas. Kunskapen om de nya metoderna kan bliintressanta exporlobjekl. Svensk verkstadsindustri kan komma alt tillverkautrustning för den nya teknologin. Med hänsyn lill bl. a. de stora investeringar somerfordras har berörda förelag inle ansett sig själva kunna svara för nästautvecklingssteg. ansökte hosregeringen om slallig finansiering för vidareutveckling avPlasmasmeltprocessen. Ärendel har vad avser ansökan om bidrag med 45 milj. kr.från anslaget E 6. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. den 14februari 1980 överlämnats lill slatens industriverk. SKF har uppmanats alllämna in ansökan som avser lån med 45 milj. kr. lill Fonden för induslrielllutvecklingsarbete (Industrifonden). har i skrivelse lill regeringen den 27 februari1980 bl. a. lämnat vissa synpunkter på hur bolagel med nya råjärnsmeloderskulle kunna lösa den lolala materialbalansen för järn och skrol i . Ansökningar om lån för vidareutveckling av INRED-processenoch Plasmasmeltprocessen har under är 1980 behandlats av Industrifonden. 1980/81:67 26 somi sin handläggning av dessa ärenden också gjort en utvärdering avELRED-processen och även studerat andra metoder som är under utveckling iutlandet. Riksdagenuttalade (NU 1979/80:51 s. 29) att del är angelägel all arbetet meddenna utvärdering sker i snabb takt. uttalade vidare all statligainsatser av betydande storleksordning kan visa sig motiverade. angavockså flera fördelar med de nya råjärnsprocesserna, om de blirkonkurrenskraftiga. Jagvill för egen del framhålla följande. Delär myckel glädjande all svensk industri även på delta område ligger långtframme när del gäller utveckling av ny teknik och nya processer. Det är rimliglalt även staten engagerar sig i långsiktigt industriellt utvecklingsarbeteinom näringlivet. Industrifonden, som har lill ändamål all genom längivningstödja just industriellt utvecklingsarbete, har när det gäller de nyaråjärnsprocesserna arbetat efter tvä huvudlinjer. Dels har den tekniskarealiserbarheten undersökts av tre sakkunniga, som var för sig gjort enbedömning för fondens räkning, dels har fonden med hjälp av ett internationelllkonsultföretag bedömt de marknadsmässiga förutsättningarna. Frågaom stöd enligt förordningen (1979:630) om statligt kreditslöd genom Fonden förInduslrielll utvecklingsarbete prövas av Industrifonden. Beslut som innebäralt län lämnas med belopp som överstiger 25 milj. kr. skall underställasregeringen för godkännande. Hillills beviljade lån lill och SKF Steeluppgår till 20 resp. 7 milj. kr. Isin tidigare redovisade skrivelse till regeringen har inle hemställt omsärskilda medel för att bolaget skall kunna della i arbetet med all utvecklaELRED-processen. Förklaringen till della är alt och ASEA självabekostar utvecklingsarbetet. Jagbedömer mol denna bakgrund att del f.n. inte föreligger behov av ytterligareåtgärder frän statens sida belräffande de nya råjärnsprocesserna. Jagvill i detla sammanhang underslryka all utvecklingsarbete av detla slag ärlångsiktigt lill sin karaktär. Del är inle möjligt att lösa kortsiktiga probleminom järn- och stålindustrin med hjälp av nya råjärnsmetoder.Ulvecklingsarbelet lill färdig halvskaleanläggning beräknas la ianspråk. Försl därefter kan användning av metoderna i full skala bli aktuell.Användning av nya metoder all framställa flytande råjärn är sålunda nägot sombör kunna bli en verklig konkurrensfaktor först mol slutet av 1980-lalet. Tilldess är vi hänvisade lill konventionella metoder all framställa stål. Enliglmin bedömning år del möjligl all ytterligare förbättra produktiviteten ochekonomin i nuvarande stålframställningsprocesser. Del är angeläget attbranschen parallellt med ulvecklingen av nya processer lar till vara även demöjligheter till effektivitetshöjande åtgärder som finns . 1980/81:67 27 Slålinduslrin är i hög grad beroende av tillgängen päskrol. För de mindre handelsstålverken och specialslålsindustrin utgör skrotden huvudsakliga råvaran vid slålframställningen. Som utförligt har redovisatsför (NU 1979/80:51 s. 17-21) har flera skrotbaserade stålverk iskrivelse till regeringen påtalat konsekvenserna för densvenska järnhanteringen av avsikl att basera en ökad andel av sinslålframställning på skrot. I skrivelse lill regeringenhar SKF begärt besked av regeringen huruvida de negativa effeklerna för övrigastålverk av planer pä ökad skrolförbrukning påverkar utbetalningen avrekonstruklionslånel lill . har i skrivelse lillregeringen inkommit med vissa synpunkter på bl.a. den framlidaskrolförsörjningen i landet. Jag har besvarat skrivelserna frånberörda förelag. Grundtanken frän min sida är all frågan om stålindustrinsskrolförsörjning och fördelningsprinciperna bör lösas genom överiäggningarmellan förelagen i branschen. Två av de berörda företagen har i skrivelse den14 april i frågan och bl.a. understrukit skrotfrågans kopplingtill frågan om den vidare omstruktureringen av i första hand de mindre handelsstälverken. F.d. verkställande direktören i .ABJärnbruksförnödenheter. , som av mig har utsetts allbiträda inom industridepartementet med vissa frägor rörande skrolbranschen,har överlämnat en promemoria rörande skrotförsörjningen.' Riksdagsledamoten . har i skrivelse lillmig understrukit del allvarliga i skrolförsörjningssituationen underkommande år och påpekat att , som är det enda företaget som är flexibeltvid val av råvara (skrot eller råjärn), ulan alltför stora förelagsekonomiskanackdelar skulle kunna avslå frän att använda slörre mängder köpskrol tillförmän för övriga stålverk i landet och ändå klara sin utvecklingsplan. 1skrivelsen har vidare framhållits all regeringen nu borde ta sådana initiativatt specialslälinduslrins rävarubas tryggas. I linje med de intentioner som jag har givit uttryck för imitt nyssnämnda svar lill branschen har under vären och sommaren företrädareför stålverken under ledning av Jernkonlorels fullmäktiges ordförande, , överlagt om den framlida skrolförsörjningen. Jag förutsälier all branschen kommer all nå någon form avöverenskommelse om ell långsiktigt avtal om skrotfördelningsprinciperna. Jagkommer att fortlöpande följa ulvecklingen pä skrotomrädet. Sä länge en överenskommelsemellan stålverken pä detta område är i sikte är jag dock inle beredd alt vidtaytterligare åtgärder, l.ex. i form av nya ulredningar. '"Tillförsel och skrotförbrukning för ". 1980.04.28 (delvis hemligenl. § 2 civilförvaltningens sekrelesskimgörelse) Prop.1980/81:67 28 3.5 De mindre handelsstålverken Det är nu bildades med statligtfinansiellt slöd. krav på alt regeringen skulle ta initiativ lill enägarsamordning inom hela handelsstälsindustrin har avslagits av . En utgångspunkt för mitt agerande har varit att förelagensjälva skall söka åstadkomma nödvändiga och ändamålsenligastrukturförändringar. Diskussioner har också förts mellan olikahandelsstålverk om ett närmare samarbete eller samgående. Jag har även samråttmed ett flertal handelsstälverk och har vidare haftöverläggningar med de fackliga organisationerna. Det har vid mina kontakter med branschen framförts krav päatt staten måste la ett övergripande samordningsansvar för den fortsattaomstruktureringen och alt statligt finansiellt stöd härvid måste ges även tillde mindre handelsstälverken. 1 skrivelse lill regeringen har FagerstaAB och hemställt bl. a. att regeringen måsle tainitiativ till snara och kraftfulla åtgärder för ytterligare strukturering avden svenska handelsstälsindustrin. Jag kan nu konstatera att förelagens planer ännu inle harlett fram till några konkreta omslruktureringsälgärder. Detta torde delvishänga samman med att f. n. hell inriktar sig på sin egenstrukturomvandling. I 1980 pekar bolaget å ena sidan päatt en total lösning för den svenska strukturen för profilprodukter pä sikt äroundviklig. A andra sidan hävdas att ett samgående mellan och övrigaberörda företag i dagslägel knappast kan underlätta förutsättningarna för enstrukturell omställning eftersom inte i något avseende har bättreförutsättningar än de enskilda företagen att initiera eller genomföra erforderligastrukturåtgärder. Delta innebär att de övriga handelsstålverken själva måsleintensifiera ansträngningarna för alt fä förändringar lill stånd. Genom alt i Perspektivplan lagt fast att bolagelav marknadsmässiga och finansiella skäl f. n. inle avser att bygga ett nyttmediumvalsverk i föreligger l. v. ingel hot från om erövring avbetydande marknadssegment från den övriga handelsstälsindustrin. Genom all lägga ned mediumverkel i Boriänge skapas ytterligare möjligheterför de mindre verken all hävda sin marknadsställning. Mot bakgrund av vad som sålunda framkommit bl.a. vid detsamråd jag haft med företrädare för branschen och de fackliga organisationernaoch mot bakgrund av den rådande marknadssituationen är det enligt min meningangeläget all slrukluromvandlingsprocessen fortsätter inom handelsstälsindustrinför all branschen skall stå bättre . Jag förutsätter allberörda förelag var för sig aktivt bedriver ett strukturrationaliseringsarbetei syfte alt förbättra sin konkurrensförmåga och även tar initiativ tillgemensamma ätgärder som kan visa sig ändamålsenliga i ell framlida perspektiv. 1980/81:67 29 Delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher -struklurdelega-lionen - har haft till uppgifi att delspröva frågan om lån och lånegaranti för all främja strukturomvandlingen inomspecialståls- och stälgjuteriindustrin. dels ta initiativ till, följa ochstödja strukturomvandling inom specialstålsinduslrin. För långivning hardelegationen disponerat ett anslag pä 700 milj. kr. varjämte delegationen harbemyndigats alt besluta om lånegarantier på sammanlagt 600 milj. kr. har delegationenbeviljat lån med sammanlagl 670 milj. kr. och förklarat sig beredd au slällagarantier på sammanlagl 302.6 milj. kr. Delegationen har - som framförs idelegationens verksamhetsberättelse, vilken bör fogas tillregeringsprotokollel i detta ärende som bilaga 3 - finansiellt stött sammanlagtnio företag. Av lånesumman avser 246.4 milj. kr. lån med villkorligålerbelalningsskyldighel. För alt fastställa betalningsskyldigheten för sådanalån skall förhandlingar hållas mellan del låntagande företagel ochstruklurdele-galionen, vilken fr. o. m. den endasl har lilluppgifi att pröva frågor om län eller lånegarantier som har beviljats med stödav förordningen (1977:1123) om statligt slöd till strukturåtgärder inomspecialslålsindustrin m. m. SFS 1979: 1181). De statligt stödda investerings- ochomstruktureringsaktiviteter som pågår inom specialslålsindustrin börväsentligt förbättra möjligheterna för de flesta förelag i branschen all blilångsiktigt livskraftiga. Jag är samlidigl medveten om alt del även inomspecialstålsinduslrin ålerslår allvarliga problem som mäste lösas. Ettexempel på problemföretag är . som under en följd av år harhaft stora lönsamhetsproblem. Företagel - som ingår i -tillverkar och försäljer bl.a. tackjärn, elektroplät. järnvägsmaterial, smideoch permanenlmagneler. som är del enda kvarvarandemasugnsbaserade specialsiålverkel i landet, har gruvor, sinlerverk och masugn iSpännarhyltan () saml stålverk, varmvalsverk, kallvalsverk m.m. iSurahammar. Företagel sysselsätter ca 1 600 personer varav ca 300 i . Ända sedan de nya metallurgiska enheterna togs i bruk1974-1975 har bolaget arbetat med slora ekonomiska problem främst på grund avminskad eflert"rägan. sjunkande priser och för lågt kapacitetsutnyttjande.Under perioden 1974- 1979 har moderbolaget enligt vad jag har erfaritskjutit till 288 milj. kr. i koncernbidrag och 68 milj. kr. iaktiekapilaltillskoli föratt täcka föriusterna. Som utförligt redovisats för i annat sammanhangbegärde fem fackliga organisationer - Svenskagruvindustriarbe-lareförbundel, . Prop.1980/81:67 30 ingenjörsförbund - alt regeringen, mol bakgrund av att denforlsatla driften enligt förbunden var hotad, skulle vidta omedelbara åtgärderi syfle all säkerställa en fortsalt försörjning med kvalilelstackjärn (NU 1979/80:51 s. 17-21). Skrivelsen remitterades lill mellansvenska gruvdelegationen,som yttrade sig . De fackliga organisationerna inkom medpåminnelse i ärendel varefter överiäggningar mellan företrädareför de fackliga organisationerna och industridepartementet ägde rum. 1skrivelse rörande skrotförsörjningsproblemen har FagerstaAB, , och ävenhemställt all regeringen skall föranstalta om åtgärder som innebär bl. a. attkonkurrensförulsältningarna för Spännarhyltan blir desamma som för övrigmalmbaserad råjärnspro-duktion i landet med som följd förbättradkonkurrenskraft för specialstål-verken. informerade Surahammas Bruk de fackligaorganisationerna om att överhängande fara förelåg för nedläggning av hela verksamheteni och stålverket i till följd av företagets ekonomiskaproblem. I skrivelse - överlämnad vid uppvaktningtillsammans med företrädare för kommunerna och de fackliga organisationerna -har i redovisat den aktuella situationen vidföretaget och framhållit bl. a. all regeringen bör medverka lill en fullständigbedömning av specialstålsindustrins råjärnsbehov och lill ett klariäggande avSurahammas metallurgiska enheters betydelse som leverantör avkvalitelsråjärn. I en promemoria, överlämnad vid samma tillfälle, harföreträdare för de lokala fackliga organisationerna redovisat länkbara vägarall göra lönsamt. I en samlidigl överlämnad skrivelse frånsocialdemokraterna i har krav rests på alt göra Spännarhyltan lill ellmetallurgiskt centrum för specialstålframslällningen och pä att statenmedverkar lill en differentiering av näringslivet i genom att bl. a.flytta vissa kommuner i norra lill stödområde 4 från nuvarande 2. I skrivelse i är lill regeringen har FagerstaAB och återkommit i skrolfrågan och därvid betonat delnära sambandet mellan Spännarhyltan- och skrotfrågan. Förelagen har härvidhemställt om bl. a. att genom åtgärder frän regeringens sida Spännarhyltanförblir i drift. offentliggjorde allförelagets styrelse, på grundval av en omfatiande utredning som har gjorts inomföretaget för all belysa olika alternativ för företagets framtida struktur,hade uppdragit ål förelagsledningen alt inleda MBL-förhand-lingar medde fackliga organisationerna om ett alternativ som innebär atteleklroplåltillverkningen i framliden baseras pä köpta ämnen och att masugnenm.m. i Spännarhyltan och del av stålverket i läggs ned. Prop.1980/81:67 31 1skrivelse har de centrala fackliga organisationernaälerkommil i ärendet och bl. a. som sin mening anfört att konsekvenserna viden nedläggning av delar av verksamheten vid blir katastrofalaför i första hand . Dä förbunden anser att en sädan utvecklingär oacceptabel har de ånyo krävt all regeringen vidtar åtgärder föratt trygga en fortsalt drift vid de aktuella verken och att initiativ tas lillde ulredningar och förhandlingar som krävs för all åstadkomma den nödvändigasamordningen mellan specialstålföre-lagen. Förbunden kräver ocksä i skrivelsen ensamhällsekonomisk utvärdering av olika utvecklingsalternativ. Företrädare förfyra av riksdagspartierna från har i skrivelse lill mig ihuvudsak slälll sig bakom de fackliga kraven. Specialslälsindustrinsråjärnsförsörjning har studerats tidigare i olika sammanhang. Bl.a. har trerapporter' i ämnet redovisats . Förutsättningarnaför studierna har successivt ändrats och de prognoser och rekommendationer somhar gjorts av utredarna, bl.a. om ett av specialstålsinduslrin samägtSpännarhyltan, har inte realiserats. Mellansvenskagruvdelegationen har i sill lidigare nämnda yllrande analyseratförsörjningssituationen beträffande kvalilelstackjärn i Mellansverige.Delegationen konstaterar att de kvantileler raffinerat lackjärn somspecialstälverken numera efterfrågar är mycket små. Delegationen delarsamlidigl de fackliga organisationernas farhågor för gruvindustrin i Mellansverigeom Spännarhyltan läggs ned. Jaghar haft kontakter med ochmoderbolaget . Jag har även haft överläggningar med företrädare för defackliga organisationerna och de regionala och lokala myndigheterna. Jaghar under vären 1980 låtit närmare sondera intresset för ett långsiktigtengagemang i Spännarhyltan frän vissa specialstälverks sida, nämligen FagerstaAB, saml . Överläggningarna har visat all dessa förelagendast är marginellt beroende av leveranser av raffinerat tackjärn frånSurahammars Bruk. Del iniresse som finns att ha tillgång till råjärn fränSurahammars Bruk är inte av del slaget att någol engagemang frän berördaförelags sida anses motiverat. Vid en interpellalions- och frågedebatt har jag närmare utvecklat min syn på denna fråga. Jaghar emottagit en namninsamling där 57 man krävt jobben kvari Spännarhyltan. Vidöverläggningar i med företrädare för '-Specialstålverkens råjärnsförsörjning (, K-G ; ) - Malmförsörjningen tillmellansvenska räjärnverk (. - Specialstålindustrinsräjärnsförsörjning (; ) 1980/81:67 32 bl.a. , berörda kommuner. Brukoch ASEA, de fackliga organisationerna och den regionala utvecklingsfonden harjag redogjort för min avsikt all verka för att den förestående strukturomvandlingenkan underlättas genom regionalpoliliska insalser. Moderbolaget ASEA redovisadei grova drag vilken typ av insatser man är beredd alt göra för berördaanställda.