prop · G403148 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt kommitténbör lagändringarna träda i kraft ,enligt förslaget I98I. Förslaget avser bostadsrättsupplåtelser som sker efter ikraftträdandet. Kommittén harstannat \id att inte föreslå några särskilda övergångsbestämmelser. Härvid har särskiltbeaktats att kvarboende hyresgäster -vid äldre övergångar frånhyresrätt till bostadsrätt ofta börkunna göra gällande att bostadsrättsföreningen och inte bostadsrättshavaren ärrätt hyresvärd (jfr bostadsdomstolens rättsfall RB nr It:79). I den mån sådan invändning inte görsbör dock fullt besittningsskydd ocbfull bytesrätt föreligga i enlighet med 1976 ärslagändringar. Skulle det emellertid-visa sig att hyresgästen upprättat ett särskilthyresa-vtal med en bostadsrättshavare isamband med ombildning kommer formellt sett det svagare besittningsskyddet attgälla liksom även bjtesrättkommer att saknas. I t-vist om förlängning av hjresa-vtal mellan bostadsrättshavaren och hyresgästen bör emellertid hyresgästens intresse i hög grad kunna tillgodoses inom ramen för den intressea-wägning som skall ske enligt 1*6 § första stycket6 a hyreslagen. Prop.1980/81:148 51 SÄRSKILT YTTRANDE AV LEDAMOTENDAHLBERG Jag biträder föreliggande betänkande,men anser att, när det gäller förslagetom förbud mot dubbelupplåtelser, det kan komma att uppstå praktiska och ekonomiska svårigheter -vid -vissa ombildningar, som kan leda tillatt övergång till bostadsrätt försvåras eller förhindras. Detta strider då mot intentionerna att övergång tillbostadsrätt skall underlättas. Det är därför -viktigt att ovannämnda problem uppmärksammasytterligare. En möjlig lösning vore att länsstyrelsemaundantags-vis kunde ge dispens. Detta skulle då ske i sådana former att syftet med föreliggande förslagi alla delar ändå skulle uppnås. Prop.1980/81:148 52 SÄRSKILT YTTRANDE AV EXPERTERNAMINNBERGH OCH TORNÉE Vi ansluter oss till betänkandet i fräga om att bostadsrättsföreningen bör vara rätthyresvärd i förhållande tillkvarboende hyresgäster liksom vad gäller dessa hyresgästersbesittningsskydd och bytesrätt. Det är våruppfattning att rättsläget behöver klarläggas i dessa hänseenden. Däremot han "vi inte ansluta osstiUL förslaget att senare bostadsrättsupplåtelserskall frånkännas giltighet i förhållande till tidigare hyresrättsupplåtelser.Innan -n. utvecklar skälen till vårtställningstagande vill vi göra följandekonstateranden av principiell natur. Avser man att främjaövergång från hyresrätt till bostadsrättmåste man beakta såväl denpraktiska hanteringen som kostnaderna försjälva förfarandet. Det är av stor -vikt att man möjliggörolika former av övergång. Skillnaden är nämligen betydande mellan de fall därfastighetsägaren (enskild, allmännyttig, rikskooperativ eller ) medverkartill övergång i auktoriserade former och de fall då hyresgästerna uppträder som köpareoch själva administrerar och ansvarar för affären. Vianser det olämpligt att motverka den typ av övergångar som kanhandläggas enkelt och smidigt och därigenom tvinga in alla övergångar underett dyrare och omständligare förfarande. Det finns såväl rikskooperativa som enskilda organ som kan genomföra övergångar påönskvärt sätt. Vad gäller det enskilda har BR Fastighetsgaranti ABarbetat fram en modell där de s k dubbelupplåtelsema tillämpasutan att detta innebär nackdel för kvarboende hyresgäster, utan tvärtom fördelar. Fördelama med ett sådant förfarandeär bl.a.: Man kan frånbörjan upprätta en ekonomisk plan där alla lägenheternaär bostadsrätter, -vilket ger klarare linjer för föreningens ekonomioch innebär att planen ej behöver Prop.1980/81:148 53 Härigenomflyter alla grundavgifter in till föreningenoch möjlighet ges att göra en säkerbedömning av driftskostnaderna och attredo-visa korrekt fördelade årsavgifter. Att till hyresgästerna återkommamed varierande uppgift om grundavgiftens storlek allteftersom intressetvarierar, är inte ägnat att väckaförtroende. Det är möjligt attfinansiera projektet. nästan aldrigräkna med en hundraprocentiganslutning av hyresgästerna från början. Iregel har de intresserade hyresgästernaej heller möjlighet att finansiera de lägenheter, som skulle bli kvar som hyresrätter. Genom att fastig-'netsägare ligger kvar med de osålda lägenheterna,kan övergångar som annars vore omöjliga genomföras. Hyreslägenheternakan bli förlustbringande för föreningen. Förvärvs'nandlingamakan göras villkorade av att bostadsrättsföreningenuppnår kravet i kommunalskattelagen för schablonbeskattning. Det skapas en -viss förhandlingsmöjlighet mellan hyres-gästen/"DliVande bostadsrättshavaren och säljarenför det fall någon lägenhet har lägre standard eller sämre >'~t-skikt än ö-vriga lägenheter.Det finns med andra ord en prutmån och enregleringsmekanism som ej påverkargrundavgifterna. En successiv övergång kan ske i ett hus. Det är i detta saimiianhang -viktigt att notera att människor behöverolika läng tid för att bestämmasig för ett sådant engagemang. Viktigt är då att hyresgäster som behöverlängre tid på sig, inte pressas till ett ställningstagande, utan att de ges den tid de behöver, utan att detta äventyrar projektet som sådant. Det har i kommitténsarbete konstaterats, att ett förbud motdubbeluppläfeelser kan innebära praktiska svårigheter-vid upp- 1980/81:148 54 rättande av ekonomisk plan och för finansieringen. Dessa svårigheter ärej ringa. De är av sådan beskaffenhet att de i mänga fall kommer att verka hindrande för övergång till bostadsrätt.Vilka dessa s-vårigheter är, hur stora de är,hur de kan lösas, är frågor som måste klarläggas.Kommittén bör inte binda sig innan de praktiska frågoma är utredda, i sjoiner-het inte innande är kända. Finner man det olämpligtatt generellt tillåta dubbelupplåtelser, kan en utväg värd att undersöka vara, att länsstyrelseni samband med godkännande av ekonomisk plan meddelardispens för dubbelupplåtelser under förutsättning att tillfredsställande garanti lämnas för att inbetEilda grundavgifter kan återbetalas om såskulle bli nödvändigt och att fastighetsägareni övrigt fullgör sina förpliktelsergentemot de boende (jfr vad som gällervid nyproduktion). 1980/81:148 55 Dnr 21+15/60 Fastig"aetsrättsenheten (Ll) Oktober 193C PROMEMORIA dli KYRESGÄSTINFLYTANDET VID OMBILDNING FFJj; .HYPiSPiTT TILL BOSTADSRÄTT Prop.1980/81:148 56 HTesgästinflytandet vid ombildning från hyresrätttill bostadsrätt När en bostadsfastighet skallombildas från hyresrätt till bostadsrätt,krävs det först att det bildas en bostadsrättsförening, somkan förvärva äganderätten till fastigheten och sedan upplåta bostadsrätttill lägenheterna till föreningens medlenmax. I bostadsrättslagen(1971:47°) finns inga närmare bestämmelserom h'jr en bostadsrättsförening bildas. Vanligen till så, att de som vill bilda föreningen samlas till ett konstituerande sammanträde, dä man antarstadgar och väljer stjrrelse m.m. lin bostadsrättsförening blirjuridisk person genom att registreras hos länsstyrelsen.För registrering krävs bl.a, att föreningenhar minst fem medlemmar. I bostadsrättslagenfinns bestäomelser som ger en viss garanti för att medlemmarna kan påverka föreningensangelägenheter redan i inledningsskedet.Det föreskrivs sålimda i 56 §att minst två av styrelsens ledamöter eller, om styrelsen har färre än fem ledamöter, minst en skall väljas på föreningsstämma. Det finns emellertid inga bestämmelser om att föreningsmedleimiamaskall vara bosatta i föreningens hus. Det är alltsåfullt möjligt att bilda en bostadsrättsförening medsyfte att förvärva en hyresfastighet för ombildningtill bostadsrätt utan att vars sig styrelseledamöterna eller Ö-vrigaföreningamedlemmar är bosatta i fastigheten. För att en bostadsrättsförenings"kall kunna förvärva en hyresfastighet krävsi princip tillstånd av hyresnämnden. Lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. (tillståndslagen) är nämligen tillämplig ocksånär förvärvaren är en bostadsrättsförening. Förvärvstillståndbehövs dock inte för bostadsrättsföreningar som äranslutna till en riksorganisation av bostadsrättsföreningar, dvs. Prop.1980/81:148 57 Enligt tillståndslagenskall den som förvärvar en hyresfastighet, som inte omfattas av lagens undantagsbestämmelser, anmäla förvärvet till- kommunen. Om kommunenvill att förvärvet skall prövas av hyresnämnden, skall kommunen anmäla detta till nämndeninom . skallkommunen ookså meddela förvärvarenhuruvida hyresnämndens prö-vning begärs.Avstår kommunen från prö-vning hoshyresnämnden, blir förvärvet giltigtutan förvärvstillstånd. Har kommunen begärtprö-vning hos hyresnämnaen, skall nämndenförelägga förvärvaren att ansöka om förvärvstillstånd inom en månad.Om förvärvaren xmderlåter att ansöka om tillståndi tid, blir förvärvet ogiltigt. I annat fall prövashans ansökan av hyresnämnden enligt bestämmelsernai 4 § tillståndslagen. tiilirt den paragrafen skall förvärvstillstånd vägras, ominte sökanden gör sannolikt att han är i stånd att förvaltafastigheten, att syftet med förvärvet är att hanskall idka bostadsförvaltning' och därvid hällafastigheten i sädant skick att den motsvarar deanspråk de boende enligt lag har rätt att ställasamt att han även i ö-vrigt kommer att iaktta god sed i hyresförhållanden. Hyresnämndensbeslut i ett ärende om förvärvstillstånd kan överklagashos bostadsdomstolen. Om förvärvstillstånd vägras genom ett beslut som vinner laga kraft, är förvärvet ogiltigt. Frågor om den närmare innebördenav villkoren för förvärvstillstånd behandlades i den proposition i vilken förslaget till tillståndslagen lades fram (prop. 1975/76:33 s. 67-70). I propositionen togsinte särskilt upp frågan om förutsättningarna föratt en bostadsrättsförening skall fä tillstånd att förvärva en hjrresfastighet. Den frågan berördesinte heller i prop. 1978/79:164 om ändringi tillståndslagen. Prop.1980/81:148 58 Vid prö-vningen aven ansökan från en bostadsrättsförening om tillståndatt förvärva en hyresfastighet görs ingenundersökning av hyresgästemas inställningtill en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt.Prö-vningen sker enligt samma grundersom i andra fall när fbrvärvaren av en hyresfastighet ansöker om tillståndtill förvärvet. Bostadsdomstolen har den 13 jtini I98O avgjort ett mål enligt tillståndslagen,där frågan var om förvärvstillstånd skulle ges en bostadsrättsförening ivilken den tidigare fastighetsägaren hadeett dominerande inflytande (beslut nr 226/1960, BE 347,'?9-C'5). Omständigheterna -var följande. Fastighetens taxeringsvärdevar 1 050 OOC kr. Den såldes till bostadsrättsföreningen för . Föreningensstyrelse bestod vid köpetillfället av den tidigare fastighetsägaren, hennes make ooh en företagare i bygg'Dranschen. Sfter förvärvet upplät föreningenbostadsrätt till samtliga 20 bostadslägenheter till den tidigare fastighetsägaren, soc sedan sålde flertalet vidare, innan måletavgjordes i bostadsdomstolen träffadesa-/tal om återgång till föreningen av bostadsrätterna till fem lägenhetersom alltjämt var upplåtna med hj'resrätt. Kommunen avstyrkte förvärvstillståndoch anförde bl.a.: hänsyn till stjTelsens sammansättning 'Kan det pågoda grunder antas att föreningens syfte med förvärvet var atttillförsäkra fastighetsägaren gynnsammare försäljningsvillkorän vid en försäljning på öppnamarknaden. Såväl bildandet av bostadsrättsföreningen som föreningensförvärv av fastieten bör betraktas som spekulation ihjTesfastighet. - - - HjTesgästema ifastigheten informerades inte om bostadsrättsföreningens bildande eller oe föreningens förvärv avfastigheten, vilken inte överensstämmer med god sed i 'nyresförhållanden. Föreningen genaiälde att det saknas författningsenlig skyldighet fören fastighetsägare att diskutera, informera ellerinhämta godkännande frånhyresgäster oc'n andra berörda införåtgärder av det angi-vna slaget. Föreningenhade efter sitt förvärv informerat samtliga hyresgäster om detta samt erbjudit dem att erhålla medlemskap i föreningen ooh därvid förvärva bostadsrätt. Bostadsdomstolen anfördei sina skäl bl.a. följande: Det ärenligt bostadsdomstolens mening uppenbart att NK (den tidigare fastighetsägaren) har tagit initiativ till bildandet av bostadsrättsföreningen ochöverlåtelsen av fastigheten till denna i avsikt att därigenom erhållabättre ekonomiskt utbje än en 1980/81:148 59 försäljning på annat sätt skxille ha medfört. Som har anförts salaiaremellertid detta betydelse för bedöimiingen enligt lagen av frågan om förenin.genskall erhålla förvärvstillstånd. Varken det förhållandet att föreningenhar upplåtit bostadsrätterna till NN eller vad som i ö-vrigt har kommit fram i målet ger anledning till antagande att föreningen skulle ha annan avsikt med sitt förvärv än vad som har uppgivits eller att idka 'oostadsförvaltning, låtvara i annan juridisk form än HN förut har gjort. Det har inte frånnågot håll gjorts gällande att föreningen inte skulle vara i stånd att förvaltafastigheten ooh att hålla fastigheten i ett skic'k som deboende enligt lag kan begära. Att hyresgästerna inte underrättats i förväg om planerna pä iörenings"Dildning m.m. kam inte tas till intäkt för antagandeatt föreningen inte kommer att iaktta godsed i hjTresförhällanden, och bostadsdomstolen finner inte heller i ö-vrigt anledning förekomma till sådant antagande. i enlighet med det anfördafann bostadsdomstolen att föreningenuppfyllde villkoren i 4 § första stycket tillståndslagen.Bostadsdomstolen lämnade därför föreningen tillståndatt förvärva fas t imet en. En bostadsrättsförening som har förvärvat en hjTesfastighet för ombildning till bostadsrätt får inte upplåta bostadsrättutan vidare. Bostadsrätt får inte upplåtas innan en ekonomisk plan för föreningensverksamhet har godkänts av . Bestämmelsemaon ekonomisk plan är avsedda som ett skydd för blivande bostadsrättsha-vare. Planen skall upprättas,av föreningens stj-relse ooh innehålla de upplysningar som är av betydelse föratt bedöma föreningens verksamhet. Den skall innehålla uppgift bl.a. om antalet lägenheter,anskaffningskostnaden för föreningens hus, grundavgifter ooh årsavgifter. granskning av enekonomisk plan är av rent formell natur och avserinte planens hållbarhet. En saklig granskningskall emellertid ha gjorts innan planen ges in till . Planen skall vara försedd med ett intyg om att den bygger på tillförlitliga,grunder. Ett sådant intyg utfärdas av tvåpersoner som skall vara särskilt auktoriserade. När den ekonomiska planen har godkänts, kan föreningenupplåta bostadsrätt till lägenheterna.On inte den slutliga anskaffningskostnaden för föreningens hus har redovisats i denekonomiska planen eller på en föreningsstämma, krävs dock särskilttillstånd av föratt upplåtelse skall få ske. 1980/81:148 60 rätt skall upplåtas skriftligen i en särskild handling som skall innehållauppgift om villkoren för upplåtelsen m.m. Av det anförda framgår att de nuvarande bestämmelsema i bostadsrättslagen och tillståndslageninte garanterar att de som bor i en bostadsfastighet som ombildas frän hyresrätttill bostadsrätt får något inflytande över ombildningen. Tvärton kan en sådan ombildning genomföras helt och hålletöver hu-vudet pä de boende. I praktiken är det inte ovanligt att fastighetsägaren självtar initiativet till en ombildning och genomför den utan hyresgästernas medvernan. Vid en ombildning kan det gå till så, att fastighetsägaren tillsammans med några närstående eller kompanjoner bildar en bostadsrättsförening ivilken han förbehåller sig själv ett avgörande inflytande. När föreningen har registrerats, överlåter hanfastigheten till föreningen för ett pris som han själv bestämmer och som kan ligga långt över det prisson han skulle ha fått vid en försäljning på öppnamarknaden. Sedan upprättas en ekonomisk plan, som godkänns av länsstjTel-sen,varefter hjTresgästema erbjuds att förvärva bostadsrätt till sina resp. lägenheter för priser som 'oestäms av föreningensstyrelse, dvs. i praktiken den tidigare fastighetsägaren. upplåter föreningen bostadsrätterna direkt till hyresgästerna. I andra fall upplåts först samtligabostadsrätter till den tidigare fastighetsägaren, som sedan erbjuder hyresgästerna att övertadem. I den mån hjTesgästema inte accepterar, kan bostadsrätterna överlåtas till någonutomstående eller ookså behållas av dentidigare fastighetsägaren för att överlåtas vid någotsenare tillfälle. Det är uppenbart att ombildningar från hyresrätttill bostadsrätt som äger rum pådetta sätt medför nackdelar förhyresgästerna. Fastighetsägaren har det bestämmajide inflytandet både vidbildandet av bostadsrättsföreningen, vid försäljningen av fastigheten till föreningenoch vid upplåtelsen av bostads-rättema. Hyresgästernasaknar möjlighet att påverka ombildningsprocessen. De kan inte utöva någotinflytande på villkoren vare sig vid överlåtelsen avfastigheten eller vid upplåtelsen av bostadsrätter. Prop.1980/81:148 61 Särskilt betydelsef-ullt är det att hjTesgästemainte har något infljrtande på prissättningennär fastigheten förvärvas av föreningen. I praktiken torde köpeskillingen fören hyresfastighet vara betydligt högrenär överlåtelse sker till en säljarbildad bostadsrättsförening än om försäljning sker till .någon/ /dlui'dH. Ett högt pris påfastigheten medför att priset pressas upp ookså på bostadsrätterna.Det ligger i öppen dag att en fastighetsägares möjligheteratt ensidigt "cestämma köpeskillingens storlek ooh villkoren i ö-vrigt både för överlåtelsen av fastigheten ooh upplåtelsenav bostadsrätter är ägnade att underlätta transaktioner i rent spekulations-sj-fte. Äveni andra avseenden kan sådana ombildningar frän hyresrätttill bostadsrätt som sker på fastighetsägarensinitiativ medföra olägenheter för de boende. En framträdande nackdel äratt de hjresgäster sort inte förvärvarbostadsrätt till sina lägenheter utan bor kvar ned hyresrätt kommer i en osäkersituation. Deras rättsliga ställning försämras, framförallt i sådana fall då bostadsrätternatill de kvarboende hjTesgästemas lägenheter upplåtstill utomstående. Hithörande problem har behandlats i 1978 ärs "delbetänkande(Ds 3o 1980:5) Rättsskydd för kvarboende hyresgäster vid övergång från hjresrätt till bostadsrätt. De olägenheter som kan uppkomma i sambandmed säljarbildade bostadsrättsföreningar haruppmärksammats även i andra sammanhang. Bl.a. har () och () tagit upp frågan i en skrivelse till bostads-ministern1980-05-28. De framhåller där att vissa ombildningar till bostadsrätt som har skett på fastighetsägarens initiativ har visat sig medföra otrygghet och ekonomisk skada för de boende. Organisationerna anser att det är alltförenkelt för fastighetsägarna att bilda bostadsrättsföreningar.Det är därför Prop.1980/81:148 62 angeläget att göra en översjmav bostadsrättslagen.eller också bör nan vidtaandra åtgärder för att förbättra skyddetför de boende, t.ex. genom ändringar i tillståndslagen.Sammanfattningsvis hemställer organisationerna om skjmdsammaåtgärder för att hindra bildandet av bostadsrättsföreningar ispekulati-vt syfte ooh för att skapa ett bättre skydd förhjresgästema. Det måste anses angeläget att föraöka komma till rättamed de problem som säljarbildade bostadsrättsföreningar kange upphov till. För att undanröja de olägenhetersom sådana föreri.ngar kan medföra krävs förbättringar av hyresgästernas ställningi två avseenden. Dels behövs garantier föratt hyresgästerna akall kunna utöva infljrtande överombildningsprocessen. Dels benövs en förstärkning av rättsskyddet förde hyresgäster som inte förvärvarbostadsrätt till sina lägenheter utan bor kvar med hyresrätt. har i sitt delbetänkande lagt fram ett förslag till ändringar i bostadsrättslagen som i princip innebäratt en lägenhet som ax uthyrd inte fårupplåtas med bostadsrätt till någonannan än hjTesgästen sälänge denne har rätt att ny-ttja lägenheten. Om kommitténs förslag genomförs,kommer den rättsliga ställningen förkvarboende hyresgäster att stärka.?. En hjresgästsom inte vill övergå till bostadsrätt kan lugnt bo kvar i förvissning om att ha kvar både besittningsskydd och hyresrätt fullt ut. Ham behöver inte, som kan vara fallet, överväga att acceptera ett erbjudande att förvärva bostadsrätt enbart föratt inte riskera en försämring av sin rättsliga ställning. 1980/81:148 63 Ett genomförande avkommitténs förslag torde vidare få den verkanatt det blir ovanligare att fastighetsägareombildar hjresfastigheter till bostadsrättutan att samråda ned hjTesgästema. Om det saknas möj"lighet att upplåta bostadsrätt till lägenhetersom hjTesgästema vill behålla med hjTesrätt,kan den ekonomiska risken med en ombildning i många fall te sig alltför stor för fastighetsägaren,on han inte först förvissar sig om att flertalet hjTesgästerär villiga att gå över tillbostadsrätt. Ävenom de bestämmelser som kommittén föreslär sålunda i vissutsträckning kan verka avhållande påfastighetsägarna, hindrar de i ooh för sig inte att en fastighetsägare även i fortsättningen kan genomTöra en ombildning över hu-vudet pä hyresgästernagenom att överiåta sin fastighet till en bostadsrättaförening i vilken han själv har det dominerande inf ljutandet. Även om nackdelarna med sådanaförfaranden ninskar efter ett genomförande av kommittéiörslaget, ärdet tydligt att hyresgästerna i vissa fall kan åsamkas olägenhetergenom en ombildning som de inte kan påverka. Som förut har sagts är det alltsåönskvärt att det införs garantier för att hjresgästemakan utöva infljrtande över ombildningsprocessen, framför allt överdet led i processen då fastigheten överlåts tillbostadsrättsföreningen. En förstärkning av hyresgästernas ställning i detta avseende 'Kan ske på olika sätt. Et altemativ äratt i bostadsrättslagen införa bestämmelsersom garanterar att det avgörande infljrtandet i en bostadsrättsföreningalltid tillkommer de medlemmar som har sin bostad i föreningens hus. Man skulle kunna utvidga dennuvarande "oestämmelsen om att ett visst antal avstjrelse-ledamöterna skall väljas påföreningsstämma. Vidare skulle man kunna föreskriva att en majoritet av de röstande pä föreningsstämmaneller av medlemmarna i föreningen måste vara bosatta i föreningens hus. 1980/81:148 64 Att införa bestämmelser av detta slag i bostadarättslagen medföremellertid vissa svårigheter. Sådana bestämmelserslnille inte kunna gälla alla bostadsrättsföreningar. Deskulle exempelvis inte kunna tillämpasfrån början i boctidsrättsföreningar som bildas i samband med ny"Dyggen. För att inte bestämmelsemas"få alltför stor räckviddskulle det därför behövas begränsningar i olika avseenden. Sestämmelsema skulle säkerligenbli ganska komplicerade. "Vidare ter det sig problematiskt att bestämma en rimlig påföljd för sådana fall dåen föreningsstyrelse eller föreningsstämmafattar beslut i strid med bestämmelsema.Att t.ex. införa en generell ogiltighetspåföijd för sädana bealutförefaller alltför strängt.Sammanfattningsvis skulle det vara förenatmed betydande svårigheter att i bostadsrättslagen förain lämpliga bestämmelser föroDbildningsfallén. Denna lösning bördärför inte väljas. Ett annat altemativ äratt ta ir. de 'oehövliga 'Destämmelaema i tillståndslagen.Detta framstår som en enklare lösning, särskiltson tillståndslagen är inriktad just påöverlåtelse av hyresfastigheter. Det enda som torde behövas är attkomplettera villkoren för förvärvstillstånd med en särskildbestänmelae för sådana fall då en hyresfastighet överlåts till en bostadsrättsförening. Bestä.mmelsen börutformas så, att den ger hjTesgästema möjlighetatt utöva inflj'tande över själva"överlåtelsen. Det bör krävas att majoriteten av hjTesgästema"i fastigheten har samtj-c"Kt till att fastigheten överlåts till föreningen. Det föreslås därför att det i 4 § första stjoket tillståndslageninförs en ny bestämmelse som föreskriveratt förvärvs-tillstånd skall vägras en bostadsrättsförening, on inte sökandenvisar att flertalet hjTesgäster i fastigheten har samtyckt,till förvärvet. Lagförslaget bifogas aom bilaga. 1980/81:148 65 Av 2 § 2 tillståndslagen följeratt bostadsrättsföreningar som är anslutna till HSB ellerRiksbyggen inte behöver förvärvstillstånd. i-led hyresgästeravses endast de hyresgäster som har hyresa-vtal medfastighetsägaren, inte andrahandshyresgäster. Begreppet hjTesgäst omfattar både bostadshjTesgäster och lokalhjTes-gäster.