prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — UHÅ föreslår i samråd med UUH alt för budgetåret1981/82 UHÅ-ramen förs upp med 100 milj.kr. Ramens utveckling redovisas i följandesammanställning. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 363 UHÅ-ramenbudgetåren 1981/82-1985/86 (milj.kr.) Utredningen (U 1975:14) om studiedokumentation och statistik för högskolan Ulredningen har med skrivelse den 18 september1979 avlämnat betänkandet (SOU 1979:80) Prognoser och arbetsmarknadsstatistikför högskolan. I del följande redovisas huvuddragen avutredningens resonemang och förslag. Utredningens uppdrag avser behovel av statistisktunderlag för belysning och bedömningav frågor som rör sambandet mellan utbildning och arbetsliv. Kvantitativt sådant material i form av statistikoch prognoser finner sin största användning som underlag för beslut om olikautbildningars dimensionering. I enlighet med 1975 och riksdagsbeslutär emellertid hänsyn till arbetsmarknadens behov endast en av de faktorersom skall ligga till grund för högskoleplaneringen. Kvantitativafrågor har dessulom nära samband medkvalitativa. 1 kapitel 2 diskuteras och avgränsas mot denna bakgrund utredningens uppdrag i relation till högskoleplaneringen i dess helhet. Utbildningsplanering omfatlar inte enbartsamhällets planering ulan också denenskildes studie- och yrkesval. Även för den enskilde är arbetsmarknadsbedömningar endast en av de faktorer somligger lill grund för dessaval. Prognoser är en viklig del av underlaget församhällets långsikliga utbildningsplanering.I kapitel 2 formuleras som allmänna krav på prognosmaterial alt de skall kunnage underlag för och valfrihet att fatta olika beslut, att de skall baseras på öppet redovisadeförutsättningar och att de skall kunna användas av alla av planeringen berördaparter. Utredningen konstaterar emellertid också all del ställs delvis andrakrav pä de prognoser som huvudsakligenskall utgöra underlag för samhällets utbildningsplanering än på dem somriktar sig till den enskilde. I kapitel 3 diskuteras kortfattat svårigheternaalt bedöma framtiden med hänsyn till bl. a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen.Utredningen konstaterar därvid atldet med hänsyn till osäkerheten omdenna utveckling finns en rad länkbara alternativ för hur näringsgrens- ochyrkesstrukturen kommer allutvecklas och att osäkerheten om hur nyrekryteringsbe- 1980/81:100 Bilaga12 364 hovetav olika utbildningsgrupper kommer alt utvecklas därigenom blir mycket stor.Den långsikliga utbildningsplaneringen måste därför till stor del grundas päallmänna bedömningar av kvalitativ art. Utvecklingen på arbetsmarknaden de senaste årtiondenaredovisas kortfattat i kapitel 4. Med dessa kapitel som allmän bakgrund redovisas ikapitel 5 en genomgång av hur dels den högre ulbildningen i sin helhet, delsvissa enskilda utbildningar har planerats och dimensionerats. Flertalet exempelavser planeringen de senaste två årtiondena. Syftet är atl redovisa vilkakvantitativa underlag man haft för olika dimensioneringsförslag, hur dessaunderlag har använts och hur olika beslut har motiverats. De slutsatser somdras av exemplen i kapitel 5 ligger sedan lill grund för de överväganden somredovisas i kapitel 8 rörande behovet av prognoser, sällel alt användaprognoser som planerings- och beslutsunderlag samt hur prognoserna bör görasoch presenteras. I kapitel 6 redovisas allmänna synpunkter påförutsättningarna för alt göra och använda prognoser såväl isamhällsplaneringen i stort som i utbildningsplaneringen. Många känner tveksamhet inför prognoser som planerings-och beslutsunderlag med hänsyn till svårigheterna atl förutsesamhällsutvecklingen och osäkerheten i prognosberäkningar. Att olika former avkvantitalivt material ändå behövs beror bl. a. på att det är lättare att i enkvantitativ prognos än i andra former av underlag öppet redovisa deförutsättningar bedömningarna bygger på, all prognoserna kan öka insikten i hurolika delar av samhället hänger samman och vad som påverkar vad i utvecklingensaml all de kan göra del möjligt alt överblicka mera långsikliga konsekvenserav olika länkbara handlingsalternativ. I kapitel 6 diskuteras även möjlighelerna alt vid sidanav prognoser avseende hela arbetsmarknaden göra prognoser för enskildautbildningar och yrken. Därvid redovisas några av de svårigheter som ärförknippade med dylika prognoser, t. ex. svårigheten all bedöma utvecklingeninom ett yrke (en näringsgren) isolerad från utvecklingen inom övriga yrken(näringsgrenar) och de svårigheter som uppslår lill följd av att många utbildningarär sinsemellan utbytbara. Läget i fråga om del statistiska underlaget förprognoser och för annan planering med hänsyn lill arbetsmarknaden redovisas ikapitel 7. Det statistiska underlaget utgörs främst av sysselsättningsstatistik.Större delen av den befinlliga sysselsättningsstalistiken redovisar emellertidyrkesstrukturen på sätt som saknar direkt anknytning tillutbildningsstrukturen. Sambandet mellan yrke och utbildning är även svårt atlbelysa till följd av att de flesta material saknar utbildningsuppgifter ellerhar bristfälliga sådana och att statistikmaterial för olika samhällssektorerinle är jämförbara med varandra och i flera fall inle medger en enkelbeskrivning av yrkesstrukturen. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 365 1 anslutning till redovisningen av vilken statistik somfinns diskuteras även vilka statistiska uppgifter som behövs som underlag förprognosverk-samhelen. Överväganden och slulsalser redovisas i kapitel 8.Förslagen sammanfattas i det följande. Verksamheten med heltäckandeprognoser bör fortsätta och vidareutvecklas i första hand mot att omfattaalternativa beräkningar. Studie- och yrkesvägledningens ochden enskildes behov av informationsunderiag bör beaktas genom ökad satsning påprognoser för skilda utbildnings- och yrkesgrupper. Resurser bör satsas på allmännaframtidsstudier och särskilda undersökningar vid sidan av den renodladeprognosverksamhelen. - ha formen av konsekvensberäkningarmed flera allernaliv saml känslighetsanalyser av olika centrala anlaganden. - ha tillräckligt lång tidshorisontför att kunna utgöra underlag för beslut som inle kan få konsekvenser förränefter ell anlal år. - kompletteras med kvalitativabedömningar och diskussioner i kvalitativa termer, - diskutera innebörden i denosäkerhet som vidlåder beräkningarna och vad denna osäkerhet innebär förmöjligheterna att använda prognosen, - specificera förutsättningar ochanlaganden dels för prognosen i sig, dels jämfört med andra prognosmalerial somavser samma område. I fråga om prognoser för yrken medsärskilda behörighetskrav bör redovisningen ta sikte på alt för en följd av årdiskutera bl.a. den lotala lillgången på och behovet av berörd utbildningsgruppsaml den relativa bristen eller överskottet och inte som utbildningsbehovför balans etl visst eller vissa år. bör beredasrepresentation i UHÅ: s styrelse. Regionalt och lokall förutsätts berördamyndigheter pröva frågan om ett mer organiserat samarbete. Prognosberedningen, som innehållerrepresentanter för viktiga konsumentintressen och är ell rådgivande organ lillSCB:s prognosinstitul, bör få en på lämpligt sätt förstärkt ställning. Tillvarje större projekt bör prognosinstilulel dessutom knyta tillfälliga referensgrupper med representanterför de tyngre användarintressena. SCB: s nuvarandeuppföljningsundersökningar bör ses över i syfte alt de skall ge ellsamordnat uppföljningsprogram. Uppföljningslidpunklerna bör samordnas och uppföljningargöras , I.ex. elt och efter avslutade studier. Påsikt är det önskvärt med en samordning så all hela utflödet följs upp samma åroch inle som en grupp etl år och en annan grupp ett annat år. Tills vidarebör strävan vara alt hela utflödet följs upp . Vidsidan av della bör undersökningar göras vid varierande uppfölj- 1980/81:100 Bilaga12 366 ningslidpunkterav för tillfället intressanta grupper så att den mer kortsik-liga planeringenskrav på flexibilitet kan tillgodoses. De mest angelägna förändringarna är attuppföljningsundersökningarna på högskoleområdet vidgas lill alt omfalla allaallmänna linjer och att frågan om lagring av data och publicering löses på ettför användarna tillfredsställande sätt. SCB:s högskoleregister - i den form och omfattning del hade års högskolereform - bör sambearbelas med folk- och bostadsräk ningarna (FoB) 75 resp. 80 för att del skall vara möjligt att lillgodose behovet av slatislik som belysersambandet mellan utbildning och yrke, främst som underlag för de heltäckande prognoserna. Åtgärder bör vidtas för att förbättra kvaliteten på utbildningsuppgif terna i de lönestatistiska materialen i syfte att göra det möjligt att löpande publicera tabeller som visar utbildning i kombination med yrke (motsv. Därutöver förutsätter utredningen som nämnts atl fråganom förbättringar av yrkesredovisningen i de löneslaiisliska materialenbehandlas av SCB i samband med utredningen om alternativa sätt all i framtideninsamla uppgifter om yrke och utbildning, SCB: s lärarregister bör utvidgastill alt omfatta alla aktuella skolformer saml påföras uppgifter omtotalantalet utbildade lärare genom regelmässig sambearbetning medhögskoleregistrel. Uppgifterom lärarnas undervisning fördelad på ämnen börinsamlas 1980/81 och därefter . Prognosverksamheten inomvårdområdet bör breddas lill att avse flera personalkategorier och fåen mera regelbunden karaktär. Den information som redan finns ibl. a. lönemalerialen bör tas till vara bättre genom alt SCB får ansvar för attsystematisera vad som finns om sambandet mellan utbildning och yrke. Denna verksamhet bör i första hand syfta till altlillgodose behovet av statistik och prognoser för studie- ochyrkesvägledningsverksamheten. Material av della slag är dock självklart avintresse även för de utbildnings-planerande myndigheterna. Verksamheten börkunna samordnas med den ökade salsning på prognoser för enskilda utbildnings-och yrkesgrupper som föreslås i punkt 2. Ulredningen framhåller atl dess förslag innebär ökadekostnader för att man skall kunna förbättra del statistiska underlaget,systematisera detla för utbildningsplaneringens behov och göra prognoser förenskilda utbildnings- och yrkesgrupper. Remissyttranden över betänkandet (SOU 1979:80)Prognoser och arbetsmarknadsstatistik för högskolan har avgivits avarbetsmarknadsstyrelsen, cenirala sludiestödsnämnden, datainspektionen,forskningsrådsnämnden, , ,socialslyrelsen, statis- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 367 tiskacentralbyrån, statskontoret, universitets- och högskoleämbetet,värnpliktsverkel, ADB-beredningsgruppen, datalagstiftningskommiltén,gästsluderandekommitlén, gymnasieulredningen, studieslödsutredningen. , Centralorganisationen /SR,, och . Utredningens överväganden och förslag har mottagilspositivt av remissinstanserna. tillstyrker förslagenoch centrala och liksomforskningsrådsnämnden har inga invändningar. () anser attutredningens förslag allmänt motsvarar sitt syfte alt skapa bättreplaneringsförutsättningar. Detla gäller även för SÖ: s fillsynsområde. EnligtSÖ är förslagen emellertid relativt kostnadskrävande. SÖ vill betona all eltstort och fortfarande olöst problem vid beräkning av erforderligutbildningskapacitet är regionala och lokala obalanser. Om del vore möjligt alti större utsträckning än styra utbildningsinsatserna lilldelmarknader där obalansen är störst skulle man troligen kunna avhjälpa bristermed mindre totala insatser. En sådan styrning förutsätter dock all prognoserutvecklas med regionala beräkningar. 1 anslutning härtill vill SÖ framföra åsikten att den nuvarandearbetsfördelningen vad gäller lärarprognoser är i stort sett ändamålsenlig. anser att utredningen har lagt framflera förslag som syftar till att skapa ell bättre planeringsunderlag för bl.a. utbildningsdimensionering. Flertalet förslag är relativt skissartade. Deraskonsekvenser i bl. a. kostnadshänseende är inte heller visade. Socialslyrelsenanser emellertid atl del knappast ligger inom ramen för utredningsuppdraget altpresentera färdiga detaljlösningar. Styrelsen menar att flertalet av de förslagulredningen presenterar är intressanta och att möjligheten atl genomföra vissaav dem bör prövas. Socialslyrelsen vill vidare bl. a. framföra åsikten allen samverkan bör komma till stånd mellan de myndigheter som är ansvariga förprognoser på riksnivå och region- och högskolestyrelserna i syfte altunderlätta en balanserad utbildningsdimensionering. Lämpligtvis bör det åläggasuniversitets- och högskoleämbetet (UHÅ) att utreda formerna för denna samverkan. () framhåller bl. a. attverkel instämmer i den diskussion utredningen för i kapitlen 2, 3 och 6 bl. a.om krav på prognosmaterial och om förutsättningarna för att göra och användaprognoser såväl i samhällsplaneringen i stort som i utbildningsplaneringen. 1enlighet med vad som förutsätts i betänkandet har SCB kostnadsberäknat vissa avutredningens förslag. Det är emellertid inte möjligt för SCB alt nu i detaljprecisera kostnadskalkyler för alla de olika ulbyggnadsförslagen. SCB utgårdärför ifrån alt verkel bereds möjlighet atl återkomma i sam- 1980/81:100 Bilaga12 368 bandmed att definitiv ställning tas lillolika förslag. SCB: s preliminära kostnadsberäkning visar på en kostnad avminst 2 milj. kr. 1 etl läge då nya projekt måsle hårt graderas efterbehov är det ytterst angeläget för SCB att ha etl nära samarbete med dem somskall använda prognoserna. De viktigaste användarna finns representerade iprognosberedningen som är knuten lill SCB: s prognosinstitut. SCB ansluter sigtill utredningens uppfattning att beredningens ställning bör förstärkas. Enviklig förutsättning för all beredningen skall kunna föra mer ingåendeprioriteringsdiskussioner än är emellertid att den fortlöpandeföljer utvecklingen av olika produkter. Enligt SCB:s uppfattning bör därförprognosberedningen i större utsträckning än nu arbeta som en referensgrupp föråtminstone prognosinstilulels slörre produkter. SCB är beredd atl försökaaktivera beredningens arbete på detta sätt. Detla kommer då att innebära kravpå elt ökat engagemang från prognosberedningens ledamöters sida. Innevarande budgetår har arbete påbörjats med ett nyttlångtidsprogram för prognosinstilulel. Uppläggningen av delta arbete hardiskuterats i prognosberedningen. Enligl planerna kommer beredningen alt fåmöjligheter till etl stort inflytande på utformningen av långtidsprogrammet. SCB påpekar vidare all prognoser förutbildningsplanering bara ulgör en del av verksamheten vid SCB: sprognosinstitut. Prognoser och analyser inom del demografiska området upptar cirka en tredjedel av prognosinstitutets resurser. Vidare görs prognoseroch analyser som tjänar som underlag för långtidsutredningarna. Statskontoret anser bl. a. alt de framlagda förslagentill inriktning av det fortsatta prognosarbetet och presentationen av sådanaprognoser är väl avvägda. UHÅ framhåller atl de yttranden som inkommit frånmyndigheter inom UHÅ:s verksamhetsområde genomgående är positiva tillutredningens överväganden och förslag. UHÄ vill för egen del instämma häri. Detär synnerligen värdefullt atl en sammanfattande översikt nu föreligger överolika prognosers användning inom högskoleplaneringen och över de akluellamöjlighelerna alt göra och använda prognoser. Betänkandet kan därför antas fåbetydelse när det gäller atl lill en vidare krets sprida kännedom kringhögskolans prognos- och planeringsproblem. Del bör härigenom kunna bidra tillelt bättre utnyttjande av prognoser och till en fortsatt diskussion kring olikametodfrågor. Sammanfattningsvis delar UHÄ utredningens bedömningarpå följande cenirala punkter. Det är väsentligt alt prognoserna görs somkonsekvensberäkningar som fortlöpande aktualiseras. Osäkerheten i olikaavseenden bör belysas och diskuteras. S. k. heltäckande prognoser måste geshögre prioritet än prognoser för enstaka yrken eller utbildningar. Prognosverksamhelenmåste vidare kopplas lill de övriga typer av framtidsstudier som görs. Senasthar det inom UHÄ bedrivna arbetet med översyn av högsko- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 369 leulbildningenför administrativt och ekonomiskt arbele (1979:25) visat de storasvårigheterna att utnyttja befintliga statistiska material för planeringen avgrundläggande högskoleutbildning. Mot bakgrund av de slora samhällsinsatsernainom utbildningsområdet är del viktigt alt de statistiska underlagen för dennaplanering förbättras och utvecklas. UHÅ berör vidare i sitt yllrande bl. a. vissa särskildaprognos- och planeringsproblem inom högskoleområdet. Högskolereformen år 1977medför en rad nya krav på högskolans planering som även påverkar kraven påprognosunderlaget. UHÅ vill här särskilt poängtera behovel av underlag delsför den regionala högskoleplaneringen, dels för planering för återkommandeutbildning. I dessa sammanhang måste bl. a. uppmärksammas att skildakategorier av studerande i olika grad är bundna lill hemorten både vid val avutbildning och senare vid val av förvärvsarbete. Högskolereformen har lagt ell ökal planeringsansvar,vad avser både utbildningens dimensionering och dess innehåll, på lokala ochregionala organ. Dessa behöver därför mer arbelsmarknadsinformation äntidigare, innefattande framtidsbedömningar. härunder 1970-laletbundenheten till hemorten ökat både vid övergången till högskolestudier ochvid övergången från sådana studier till arbetsmarknaden. Del är därför naturligtatl både högskoleenheter och regionstyrelser i sina yttranden över betänkandetefterlyser regionala prognoser. UHÅ anser del viktigt alt man försöker finna former fören regional redovisning av statistik och prognoser så alt ell bättre underiagerhålles för högskoleplaneringen både lokalt, regionalt och centralt. Härvidmåste skillnaderna i lokal bundenhet mellan olika utbildningsgrupper och åldersgrupperbeaktas liksom skillnader mellan olika högskoleenheter och -utbildningar ifrågaom regional rekrytering och regional arbetsmarknad för de utbildade. Planering och prognoser för den nya högskolan försvårasav atl många studerande på olika säll varvar studier och arbele. Del är bl. a.svårt att särskilja utbildning av mera grundläggande karaktär från olika formerav vidareutbildning eller fortbildning. Med tanke på den nya högskolans mål attfrämja återkommande utbildning är det emellertid väsentligt atl planeringenanpassas härtill. Del synes sålunda nödvändigl alt även prognoserna pä etlannal sätt än anpassas tillstudiemönstret återkommande utbildning och till en önskad fortsatt utvecklingav detta. UHÄ tillstyrker förslagen lill förbättringar avlärarprognoserna bl. a. genom att prognoserna underprognosperioden jämför tillgängen och efterfrågan på lärare. Del kan dockifrågasättas om inte en ännu grundligare utvärdering än som redovisas ibetänkandet av hittillsvarande arbele med lärarprognoser borde göras. Härvidbör även detaljerna i fråga om utökning av lärarregislret ytterligare kunnabelysas. Genom principbeslut omforskarutbildningens dimen-24 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 370 sionering(prop. 1978/79: 119) har planeringsprognosfrågor också avseendeforskarutbildningen fått ökad aktualitet. UHÅ har fått regeringens uppdrag attutarbeta förslag lill modellen för dimensionering av forskarutbildningen. Detär mol denna bakgrund önskvärt alt få prognoser rörande tillgång ochefterfrågan på forskarutbildade. UHÅ bedömer dock möjligheterna att göra förhögskolans planering användbara sådana prognoser som mycket begränsade. En fortlöpandebevakning av forskarutbildningens utveckling bör dock i möjligaste mån ske inomramen för det löpande prognosarbetel. har inga erinringar motutredningens förslag. Datainspektionen berör i sill yttrande de åtgärder förförbättring av det statistiska underlaget som synes beröra datalagensbestämmelser. 1 fråga om sambearbetning mellan SCB: s högskoleregister ochFolk- och bostadsräkningen (FoB) 75 respektive FoB 80 framhållerdatainspektionen att en sådan kan utföras på etl säll som kan accepterasutifrån datalagens synpunkl. Vidare framhålls bl. a. alt vilka föreskrifter somkan behöva meddelas för en eventuell sambearbetning mellan och lärarregister självfallet blir beroende av vilka metoder som avses användas.Datainspektionen förutsätter att den får tillfälleatt ta ställning till de frågor om regislerinnehåll m. m. som kan bliaktuella. Datalagstiftningskommiltén har utifrån de synpunkter kommittén haratt beakta -ingen erinran mot de rekommendationer som betänkandet innehåller.ADB-beredningsgruppen stryker under nödvändigheten av atl också statistikenstillgänglighet övervägs i det fortsatta arbetet bl. a. ur regionalstatistisksynvinkel. Gästsluderandekommitlén framhåller atl invandrare och svenskar somantas lill högskolan på grundval av utländsk förutbildning har särskildbelydelse i yrken där tvåspråkighet är en merit eller en förutsättning, vilketkan behöva beaktas i statistiken. a. atlbehovel av bättre prognoser är stort också inom sludiestödsområdet. Det måstefinnas en gemensam plattform för utbildningsmyndigheterna och de studiesocialamyndigheterna i fråga om den troliga utvecklingen. Svenska kornmunförbundetfinner all förslagen i betänkandet i stora drag ligger i linje med de behov avförändringar som förbundet erfarenhetsmässigt iakttagit. Förbundet framhålleräven bl. a. atl det är rimligt atl det blir representerat i SCB: sprognosberedning och berörda referensgrupper. LandslingsjÖrbundet kan ställasig bakom många av utredningens rekommendationer. Förbundel anser däremot inteatt arbetsmarknadsverket bör beredas plats i UHÅ: s styrelse. 1 stället börskoladministraliva kommitténs förslag all SÖ: s styrelse huvudsakligen skallbeslå av allmänrepresentanter påverka även UHÄ. Centralorganisationen /SRkan i princip tillstyrka de förslag som framläggs. () framhåller bl. a. alt en slor del av belänkandetägnas åt en diskussion om förutsättningar, problem och tänkbarautvecklingsmöjligheter för prognosverksamheten. Dess roll i utbildningsplaneringoch syo blir enligt TCO:s uppfattning väl belyst. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 371 ningenhar kanske här sin siörsta förtjänst. TCO ser det därför som önskvärt alt deerfarenheter och kunskaper som ryms i betänkandet på lämpligl sätt, I.ex. inomramen för personalutbildning, förmedlas lill utbildningsplanerare ochsyo-personal av olika kategorier. tillstyrker i allt väsentligtutredningens förslag och anser del angelägel att prognosverksamhelen byggs ulinte minst för enskilda utbildnings- och yrkesgrupper. Med hänsyn till läkarnaslånga utbildningslid är del också ur samhällsekonomisk synpunkt speciellt viktigtatt ha noggranna prognoser över tillgång och efterfrågan av delar i stort utredningens grundsyn.Ungdomsförbundet stryker bl. a. särskilt under vikten av att prognoser ochannat material görs lättöverskådligt och försiåbarl samt av att metodernautvecklas och utvärderas bl. a. med avseende på kostnadsaspekten. Minanmälan av detla avsnitt sker efter samråd med statsrådet . Utbildning och forskning är verksamheter som riktar sigmot framtiden. a. dem skapar vi förutsättningar att lillgodosekommande behov, lösa framlida problem och främja utvecklingen av ett välfungerande samhälle. Jag har i propositioner och i andrasammanhang ofta haft anledning alt stryka under detta. 1 en ekonomisk situationsom fordrar en skärpt hushållning med resurser, en effektivare användning avdem och besparingar är det enligt min mening utomordentligt angeläget alt pånytt betona den vitala roll utbildningen och forskningen har församhällsutvecklingen. Del är också angeläget att på nytt framhålla delångsikliga verkningar som förändringar i utbildningens och forskningensverksamhet för med sig och jag skall strax återkomma härtill. måstekonstateras atl de besparingskrav som ställs på den statliga verksamheten isyfte all nå en balans i vår ekonomi också måste beröra högskolan. Från denutgångspunkten är det naturligt att budgetdialogen just nu i betydandeutsträckning måste kretsa kring frågorna om besparingar och planering för enbättre hushållning med resurserna.