prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Från detta anslag bekostas folkpension i form avålderspension, förfids-pension, änkepension och barnpension samt hustrutilläggoch barntillägg till den som uppbär ålders- eller förtidspension. Härifrånbekostas också handikappersättning samt vårdbidrag för handikappade barn. Folkpensionssystemel omfatlar hela befolkningen.Ålderspension utgår . Den enskilde har dock möjlighet attmellan 60 och själv bestämma fidpunkten för sin pensionering. Viduttag av ålderspension reduceras den utgående pensionenlivsvarigt och vid uppskjutet uttag efter sker i stället enhöjning. Det är även möjligt alt ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår lill den som fått sinarbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepension utgår fill änkafram fill den allmänna pensionsåldern. Barnpension utgår till barn om den enaeller båda föräldrarna avlider. Vårdbidrag utgår till förälder med handikappatbarn som är . Hustrutillägg, som är inkomstprövat, utgår fill giftkvinna vars make har ålders- eller förfidspension. Folkpensionsförmånernaär indexreglerade, vilket innebär att pensionsbe- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 56 loppenautomatiskt ändras i takt med basbeloppets utveckling. Basbeloppet beräknas förvarje månad och skall fr.o.m. beräknas på grundval av ettnetloprisindex och frånsett ändringar av energipriserna. Basbeloppet förjanuari 1981 är . Ålderspension hksom hel förtidspension, änkepensioneller vårdbidrag utgår för år räknat av fastställt basbelopp för ensampensionär och med sammanlagt för två pensionsberätfigade makar. För densom inte har ATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen medpensionstillskott, som innevarande budgetår utgår av basbeloppet förensam ålderspensionär och för makar gemensamt. För en förtidspensionäroch för förälder med vårdbidrag utgår pensionstillskott avbasbeloppet. Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna återfinns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630), lagen (1962:392) omhustrufillägg och kommunall bostadstillägg lill folkpension (omtryckt1976:1014) och lagen (1969:205) om pensioristillskoll (senast ändrad 1975:381) Från anslaget bekostas även vissa läkarundersökningarm.m. för den allmänna försäkringens behov främst vid riksförsäkringsverketssjukhus i och . Vid beräkningen av folkpensionskostnaderna /82 har utgått från etl uppskattat antalpensionstagare , vilken månad ansetts representativ för helabudgetåret. Verket har därvid gjort följande uppskattning beträffande antaletpensionärer med olika slag av pensionsförmåner. -1- 4 000 Värdbidrag (antal barn) -H 20 100 På grundval av gällande lagsliflning och vidbasbeloppet . beräknar anslagsbehovet /82 lill . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 57 är folkpensionensgrundbelopp (exkl. pensionsfillskott) . för en ensam pensionäroch . för ett pensionärspar. För den som saknar ATP eller har lågtATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionsfillskott. Dessa höjs den 1juli 1981 av basbeloppet för en ålderspensionär och för enförtidspensionär fill resp. av basbeloppet. Därmed har det år 1974beslutade programmet för årliga standardförbättrigar av folkpensionsförmånernafullföljts. Höjningen av pensionstillskotten den 1 juli 1981innebär vid basbeloppet . alt en ålderspensionär får ettslandardfillskolt med . och ett pensionärspar . Enförtidspensionär får med dubbelt pensionsfillskott . Pensionstillskotten uppgår därmed till . per årför ensam ålderspensionär och . för pensionärspar liksom för enförtidspensionär. har för kort lid sedan i enlighet med förslagi prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, beslutat altberäkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring skalländras (SfU 1980/81:14, rskr 1980/81:84). De nya reglerna tillämpas vid beräkningenav basbeloppet fr.o.m. och innebär atl beräkningen utgår från ettnetloprisindex och med bortseende från förändringar av energipriserna. Ianslutning till detta förslag betonade jag angelägenheten av all särskilt värnaom de pensionärer som enbart har folkpension och pensionsfillskott. Som jag harnämnt i avsnitlsinledningen avser jag att senare återkomma med förslag omförbättring av pensionstillskotten fr.o.m. . Utöver de grupper som får del av de förbättradepensionsfillskotten bör åtgärder vidtas för att särskilt värna om dem som harhandikappersättning, barnpension eller barntillägg från folkpensioneringen.Handikappersättning utgår till handikappad som har behov av fortlöpande hjälpav annan eller eljest betydande merulgifler till följd av sitt handikapp.Ersättningen utgår för år räknat med 60, 45 eller av basbeloppet alltefter hjälpbehovets eller merkostnadernas omfattning. n. lill 12 000 personer av basbeloppet, till 6 000 personer av basbeloppet och till 21 000 personer av basbeloppet. För att ge kompensation för den något långsammareutvecklingen av basbeloppet enligl de nya beräkningsgrunderna börhandikappersättningens nivå höjas med en procentenhet lill 61 resp. 46 och 31 %av basbeloppet. Kostnaderna för denna höjning kan beräknas till ca 8 milj. kr.per år. Barnpension utgår med en grundnivå på avbasbeloppet till barn vars ena eller båda föräldrar avlidit.Barnpension utgår dock alltid med sådant belopp all del fillsammans medbarnpension från ATP och änkepension från folkpensioneringen utgör avbasbeloppet om ena föräldern avlidit och av basbeloppet efter varderaföräldern om Prop.1980/81:100 Bilaga 8 58 bådaföräldrarna avlidit eller om barnet uppbär bidragsförskott.Barnpension utgår f. n. fill drygt 42 000 barn. På motsvarande säll som handikappersättning bör deolika förmånsnivåer som gäller för barnpension från folkpensioneringen höjasmed en procentenhet lill 26 resp. 31 och av basbeloppet. Kostnaderna fördenna höjning kan beräknas till ca 7 milj. kr. Till ålders- och förtidspensionärer med barn under 16års ålder utgår barntillägg för varje barn av basbeloppet. Om barnethar rätt till barnpension reduceras barnlillägget lill av basbeloppet. Barnfillägg utgår f. n. för ca 35 000barn. För pensionärer med helt barnfillägg, dvs. depejisionärer vars barn inte har rätt till barnpension, bör förmånsnivån höjasmed en procentenhet till av basbeloppet, vilkel beräknas öka kostnadernamed ca 4 milj. kr. Sammanlagt blir kostnadsökningarna för de höjdaförmånsnivåerna ca 19 milj. kr. De högre förmånsnivåerna för handikappersättning, barnpensioneroch barntillägg bör gälla fr. o. m. . Vadjag här har anfört föranleder ändring av 8 kap. 6 § samt 9 kap. 1 och 3 §§lagen (1962:381) om allmän försäkring. Etl inom upprättat lagförslag bör bifogas protokollet i detla ärende som bilaga 8.1. Jag vill i delta sammanhang erinra om alt vårdbidragettill föräldrar med svårt handikappade barn beloppsmässigt motsvarar hel ellerhalv förtidspension lill ensamstående, inkl. i)ensionstillskoll. Vårdbidragethöjs alltså genom höjningen av pensionsfillskotiet av basbeloppet den 1juli 1981. Frågan om den framlida konstruktionen av vårdbidraget till föräldrarmed svårt handikappade barn utreds f. n. med förtur av anhörigvårdskom-mitlén. Jag beräknar atl folkpensionens årsbelopp för en ålderspensionär-inkl. pensionstillskottet men frånsettkommunalt bosladstillägg - kommer atl öka med . för en ensampensionär och med inemot . för ett pensionärspar. För enförtidspensionär beräknas pensionen stiga med . För /82 beräknar jag statens sammanlagdafolkpensionskostnader till 34 630 milj. kr. Det innebär en anslagsökning med i förhållande lill innevarande budgetår. Kostnadsökningen hänför sig lill följande faktorer. Höjning av pensionstillskotten m. m. Kostnader för värdesäkring av pensioner m, m. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Kostnaderna för de olika pensionsförmånerna framgår av följande sammanställning. Beräknadekostnader, milj. kr. Ålderspension Förtidspension Hustru tillägg Änkepension ÖvergångsfallHandikappersättning VårdbidragBarnpension Barntillägg Vissaundersökningar m.m. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. fill Folkpensioner för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av 34 . Bidrag tillkommunala bostadstillägg till folkpension 1980/81 1981/82 650 000 000 1 390 000 000 Fr.o.m. utgår statsbidrag fillkommunernas kostnader för kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT).Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen före avdrag på grund avinkomst täcker av bostadskostnaden /män. för ogift och / mån. för makar.Statsbidrag utgår av kommunens kostnader för bostadsfillägg upp fillnämnda bostadskostnader . höjsbosladskoslnadsgränserna för statsbidrag fill /mån. för ogift och 850kr./mån. I enlighet med prop. 1980/81:20, bil. 4, har riksdagenför sedan beslutat atl statsbidrag fill KBT fr.o.m. den 1 juli 1981skall ulgå av kostnaderna med hänsyn fill ändrade inkomslprövningsreglerinom KBT-systemet. KBT betalas ul av varje månadgemensamt med folkpension. Kostnaderna förskolleras av slaten och påförskommunerna 1980/81:100 Bilaga 8 60 följandeår genom avräkning mot kommunalskallemedel som betalas ut sex gånger om året.Därvid sker också beräkning av statsbidraget. Anslaget för /82avser således halva slatsbidragsbeloppen för vardera kalenderåren 1980 och1981. Bestämmelserna om statsbidrag fill kommunalabostadstillägg till folkpension återfinns i lagen (1962:392) om hustrufilläggoch kommunalt bostadslill-lägg fill folkpension (omtryckt 1976:1014) ochförordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunall bostadstillägg tillfolkpension. Kommunalt bosladstillägg till folkpension (KBT) utgörelt betydande tillskott till övriga pensionsförmåner för av landetspensionärer. För pensionärer som helt saknar eller har låga inkomster vid sidanav folkpensionen utgör KBT ett villkor för att de skall kunna ha enändamålsenlig bostad. De statsbidragsregler för kommunernas KBT-kostnader sominfördes har bl.a. inneburit en stimulans till höjda KBT-belopp ide kommuner som lidigare lämnade låga KBT. Anslaget för /81 är uppfört med halvårskostnad. har beslutat om ändrade inkomstgränser föroreducerade KBT-belopp och en ändrad stalsbidragsnivå fr.o.m. den 1 juli 1981.Med beaktande av dessa ändringar och utbetalningsreglerna för statsbidrag beräknarjag anslagsbehovet för nästa budgetår till 1 390 milj. kr. Detta innebär enökning med 740 milj. kr. jämfört med anslaget för innevarande budgetår. denna dag kommer chefen för bostadsdepartementetatl föreslå att de övre hyresgränserna för statskommunala bostadsbidrag höjsden . Den övre hyresgränsen föreslås höjd till /mån. förensamslående ulan barn och lill /mån. för makar utan barn. I konsekvenshärmed bör även bosladskoslnadsgränserna för statsbidrag till KBT justeras upptill nämnda nivåer . Den föreslagna höjningen påverkarinte statsbidragsgivningen till KBT för /82. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna de av mig förordadehöjningarna av hyresgränserna för kommunalt bostadstillägg till folkpension, 2. till Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension för /82 anvisa etlförslagsanslag av 1 . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 61 Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar Ersättning till postverket för utbetalning av allmännapensioner erläggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för /82 avsersåledes kostnader för pensionsutbetalningar under . Pensionsutbetalningarna genom postverket /78 framgår av följande tablå. Budgetår Antal utbetal- Ersättning Totalkostnad Därav pästats- ningar (milj.) kr./utbet. verket milj. kr. Fr.o.m. har reglerna för utbetalning avallmän pension ändrats så att utbetalningarna fördelas på fem utbetalningsdagari månaden. Vidare har genomförts eninformationskamparij om möjligheten alt få pensionen insatt på konto i bank. har i sin anslagsframställning /82 med hänsyn till ovissheten av den under andra halvåret 1980genomförda informationskampanjen beräknat antalet utbetalningar i form avanvisningar fill 6 milj. Av dessa har omkring 2,7 milj. eller antagitskomma att innefatta antingen folkpension jämte tilläggspension, eller - till enmindre del - enbart tilläggspension. Ersättningen fill postverket för utbetalning och vissur konlrollsynpunkt nödvändig databehandling har för bestämlstill sammanlagt . per utbetald anvisning. I fråga ompensionsanvisningar som även innefattar tilläggspension, har verket förutsattatl halva ersättningen till postverket kommer att bekostas av medel ur allmännapensionsfonden. I avvaktan på resultatet av de pågåendeöverläggningarna mellan och postverket om vissa frågorrörande pensionsutbetalningarna har jag tills vidare räknat med oförändradersättningsnivå . Det ankommer på regeringen att senare fastställaersättningsnivån. Den av kalkylerade minskningen avantalet kontantutbetalningar genom pensionsanvisning förefaller vara alltförkraftig. Jag räknar fills vidare med 9 milj. pensionsutbetalningar.Anslagsbehovet för budget- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 62 året1981/82 blir därmed avrundat 40 milj. kr. vilket är en minskning med 10,5 milj.kr. jämfört med anslaget för innevarande budgetår. Jag hemställer allregeringen föreslår atl till Ersättning till postverket förpensionsuibetalningar för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 3 203 859 2481 3 630 000 000 3 8.50 000 000 1 Exkl. bidrag till förvaltningskostnader. Från anslaget utgår statsbidrag till försäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 3). Sjukförsäkringeninnefattar bl.a. följande förmåner. Sjukpenningen utgör av inkomsten upp till 7,5basbelopp, vilket vid basbeloppet . motsvarar 120 750 kr.Sjukpenningen är skattepliktig och ATP-grundande. Sjukpenning för hemmamakarutgår med . Vid läkarbesök och viss sjukvårdandebehandling betalar den försäkrade en fast avgift och sjukförsäkringen betalarersättning direkt till vårdgivaren enligt fastställd taxa. Kostnaden försjukresor ersätls fr. o. m. i princip med det belopp somöverstiger . För läkemedel betalar patienten halva kostnaden utöver ettkarensbelopp på . för varje läkemedelsinköp.Tandvårdsförsäkringen ersätter hälften av tandvårdskostnaden upp till 2 500 kr.och av kostnaden därutöver enligt gällande tandvårdstaxa. Statsbidrag utgår av kostnaderna för denobligatoriska försäkringen, medan finansieras genom avgifler frånarbetsgivare och egenförelagare. Avgiften är avlöneunderlaget. Bestämmelserna återfinns i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1977:630) och lagen (1954:519) om kostnadsfria ochprisnedsalta läkemedel (omtryckt 1962:405). Statsbidrag utgår vidare med i regel avförsäkringskassornas utgifter för frivillig sjukpenningförsäkring enligtkungörelsen (1962:402) om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmänförsäkringskassa (ändrad senast 1974:806). Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetår utgårfrån de för gällande bestämmelserna. Beräkningarna innefattar kostnaderför taxeförändringar t.o.m. . Det genomsnittliga antaletsjukdagar har antagils ligga kvar på samma nivå som under första halvåret1980. Kostnaderna är beräknade i huvudsak i pris- och löneläget den 1 juli1980. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 63 Befolkningsutvecklingenhar anlagils medföra en årlig ökning av försäkringskassornas utgifter med . Härutöver beräknas en viss ökning av utgifterna för läkemedelsersättning. Fördelningen av de beräknade kostnaderna på förmånsslagframgår av följande sammanställning (milj. Därav för /82 Av ovanstående sammanställning framgår, attriksförsäkringsverket beräknar en anslagsbelastning med 3 760 milj. kr. Regeringen har i proposition 1980/81:20 föreslagitbesparingar innefattande bl.a. höjda karensbelopp vid sjukresor, förändradeersättningsregler för tandtekniskt material samt ändrade rabatteringsregler vidläkemedelsinköp. Förslagen har antagits av (SfU 1980/81:14, rskr1980/81:84). För att kompensera personer med stort sjukvårdsbehovoch slor läkemedelskonsumtion har regeringen i proposition 1980/81:73föreslagil införande av elt samordnat skydd mot höga läkemedels- ochsjukvårdskostnader. Det innebär att man inte behöver betala för mer änsammanlagt 15 läkarbesök och/eller läkemedelsinköp under en lolvmånadersperiod.Läkarbesök och läkemedelsinköp räknas samman för alla barn i en familj, vilketsärskilt gynnar flerbarnsfamiljerna. Anslagsbelastningen under /82 tordekomma att påverkas av resultatet av de överläggningar som f.n. pågår mellanrepresentanter för och sjukvårdshuvudmännen omsjukförsäkringens ersättningar för offentlig sjukvård för tiden . Jag räknar med att det något minskade sjuktalet kommeratl medföra en något lägre utgiftsnivå än enligl riksförsäkringsverketsberäkningar för år Prop.1980/81:100 Bilagsi 8 64 1980.Med utgångspunkt i kostnadsberäkningar i övrigt och medbeaktande av bl.a. en viss löne- och prisutveckling under åren 1981 och 1982samt med hänsyn tagen fill ovan angivna avgiftsförändringar och utgiftsökningarberäknar jag anslaget för nästa budgetår lill 3 850 milj. kr., vilkel innebären ökning från innevarande budgetår med 220 milj. kr. Jag hemställer atlregeringen föreslär alt fill Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av 3 . B 9.Vissa yrkesskadeersättningar m.m. 1979/80 Utgift 2109 389 1980/81 Anslag 2 200 000 1981/82 Förslag 2 200 000 Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldre livräntorsamt ersättning i anledning av skadefall, där ersättningen på grund avspeciella författningar eller särskilda beslut helt eller delvis utgår avstatsmedel. För /82 beräknas medelsbehovel föruppräkning av vissa äldre livräntor från arbetsskade- resp.fiskarförsäkringsfonden lill ca 0,6 milj. kr. och för ersättning enliglsärskilda författningar fill ca 1,6 milj. kr., varav kostnaderna för äldrelivräntor beräknas uppgå till ca 1,2 milj. kr. och kostnaderna för nytillkomnaskador till ca 0,4 milj. kr. föreslår att anslaget försupp med 2,2 milj. kr. Jaghar inte något atl erinra mol anslagsberäkning. Jaghemställer att regeringen föreslår alt till Vissa yrkesskadeersättningar m.m. /82 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 65 C.Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Samhällets direkta ekonomiska stöd åt barnfamiljernautgörs främsl av allmänna barnbidrag, bosldsbidrag, föräldrapenning,bidragsförskott och bosättningslån samt bidrag för vård av handikappat barn ochbarnpensioner som redovisas under B-avsnittet. Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras allafamiljer med barn etl grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidraget, som utgårmed lika belopp för alla barn, utbetalas fill omkring 1 miljon familjer med ca1,7 miljoner barn . Barnbidraget höjdes den 1 oktober 1980med . per barn och år. Höjningen gjordes bl. a. för allkompensera barnfamiljerna för den samfidiga höjningen av mervärdeskatten.Kostnaderna för barnbidragen under nästa budgetår beräknas till 5 145 milj.kr. har lagen om allmännabarnbidrag ändrats så alt blivande adoptivföräldrar tillförsäkrats rätt fillbarnbidrag för ett utländskt barn under fiden före adoptionen. Som komplement fill de allmänna barnbidragen utgårinkomstprövade bostadsbidrag fill barnfamiljer med lägre inkomster.Bostadsbidragen består av dels ett statligt bidrag som utgör ett inkomstprövatkonsumfionsslöd utan anknytning lill bostadsförhållandena och dels etlstatskommunalt bidrag som är anknutet fill bostadskostnaden. Bostadsbidragutgår till ca 395 000 familjer med drygt 780 000 barn. Anslaget förbostadsbidrag redovisas under bostadshuvudfiteln. Flera utredningar arbetar med översyner av detekonomiska stödet lill barnfamiljerna. (S 1979:06)har i uppdrag att se över det ekonomiska stödsystemet, och därvid särskiltbeakta flerbarnsfamiljernas situation. Förslag från kommittén väntas kommaunder . (Bo 1979:01) - som harfillsatls av chefen för - arbetar med frågor ombostdasbidragels konstrukfion, inkomstprövning och administration. Föräldraförsäkringen ger alla föräldrar ell ekonomisktskydd i samband med barns födelse och sjukdom. Den ger också föräldrarnaekonomiska möjligheter att vara hemma hos sina barn under viss fid fram t. o.m. barnets första skolår. Försäkringen infördes och har sedan desssuccessivt byggts ut och förbättrats. Försäkringens föräldrapenning utgår med en garanlinivåpå . per dag i anslutning till barns födelse elleradoptivbarns ankomst fill familjen. För den som har sjukpenning övergarantinivån utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. infördes en särskild rätt fillhavandeskapspenning. Denna ersättningsform har kombinerats med en rätt fillomplacering för kvinnor som i graviditetens slutskede på grund av arbetets artinle kan 5 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 66 fortsättai sitt normala arbete. Rätlen till omplacering har införts i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barnm. I den mån omplacering inte kanordnas har berörda kvinnor rätt tillhavandeskapspenning under högst 50dagar från och med den sextionde till och med den elfte dagen före denberäknade nedkomslen. Reglerna i övrigt för havandeskapspenning är i huvudsakdesamma som för sjukpenning. Föräldrar medbarn födda efter har också rätt fill särskildföräldrapenning under sammanlagt för varje barn. Även den särskilda föräldrapenningen utgår medlägst . per dag eller det högrebelopp som svarar mot sjukpenningen. Föräldrar med barn födda efter har från rätttill särskild föräldrapenning under sammanlagt . Under tre avde månaderna utgår ersättningen med beloppsom motsvarar sjukpenningen, dock lägst . utgårersättningen enligl garanfinivån -. pei dag lika för alla. Den särskilda föräldrapenningen får tas ut underde tidsperioder som föräldrarnasjälva finner lämpliga fram till och med barnets första skolår. Den kan användas både vidheltidsledighet och och utgår som hel, halv ellerfjärdedels föräldrapenning. Den förbättringav stödet vid vård av små barn som skett genom utbyggnaden av föräldraförsäkringen ulgör elt ekonomiskt komplement tillden lagstadgade rätten till förkortadarbetstid som gäller för småbarnsföräldrar ochbidrar till all öka föräldrarnas valmöjligheter mellan olikabarntillsynsformer. Lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn m.m. ger föräldrar rätt att vara helt lediga från arbetet eller att förkorta sin dagligaarbetsfid till tre fjärdedelar av normal arbetstid så länge de vårdar barnunder ålder.Rätten lill förkortad arbetstid tilli vanliga fall per daggäller till dess barnet är eller har avslutat det första skolåret. Denna rätt lill ledighet är frislående frånersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen.Föräldrarna har dock alltid rätt tillledighet från sin anställning under tid då ersättning utgår frånföräldraförsäkringen. Förvärvsarbetande förälder som tillfälligt behöverstanna hemma och ta vård om barn i samband med sjukdom och liknande har rättlill föräldrapenning utöver de lider jag nämnt i det föregående.Föräldrapenning för tillfällig vårdav barn kan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller isamband med besök i den förebyggande barnhälsovården. Vidare kan sådan föräldrapenning utgå lillfadern i samband med barnets födelse. Fr. o. m. harrätten lill föräldrapenning för fillfälhgvård av barn utvidgats så att den för barn födda och senare utgårundei fram till dess barnet äi . Föräldrapenningen utgår i dessa fall med sammabelopp som sjukpenningen. De totala kostnaderna förföräldraförsäkringens förmåner beräknas för 1980/81:100 Bilaga 8 67 nästabudgetår till ca 4 465 milj. kr. Enligt de finansieringsregler som gäller täcks av kostnderna genom arbetsgivarnas ochegenföretagarnas socialförsäkringsavgiftertill sjukförsäkringen och genom statsbidrag, vilket innebär all ca670 milj. kr. faller på staten. En särskild utredning (S 1980:08) har tillsattsför att göra en översyn av föräldraförsäkringen och av reglerna för rätt tillledighet för vård av barn. Huvuduppgiften är alt göra en övergripande genomgångav de prakfiska erfarenheterna av ersättnings- och ledighetsreglerna såväl urden enskildes synpunkl som ur arbetsmarknads- och administrativa synpunkter.Översynen skall bl. a. ta sikte påbehovel av och möjligheterna till att åstadkomma förenklingar iregelsystemet.