prop · G40371 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:71 om avgränsning avobrutna fjällområden Regeringenföreslär all antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Medanledning av propositionen 1977/78:31 beslutade alt 14 omrädeni fjällvärlden, s.k. obrutna fjällområden, skall undantas från tyngre exploaleringsföretag.I denna proposition föreslås ändringar av gränserna för de obrutnafjällområdena och . I RiLsdagen 1980/81. 1980/81:71 2 Närvarande: statsminister , ordförande, ochstatsråden . , Wikslröm, Mogård. , Åsling, Söder,Krönmark, , , . , , , , Petri.Eliasson. Proposition om avgränsning av obrutna fjällområden Med anledning av regeringens proposilion 1977/78:31 anlogriksdagen vissa rikilinjer i den fysiska riksplaneringen för s.k.obrulna fjällområden (CU 1977/78:8, rskr 1977/78:99). Rikfiinjerna innebäratt14 områden i tjällväriden, s. k. obrutna fjällområden, undantas från tyngre exploaleringsföretag. I enlighel med beslul fick länsslyrelserna i Kopparbergs.Jämtlands, och Norrbollens län genom beslut av regeringen i april1978 uppdrag alt redovisa förslag till närmare avgränsning m. m. av de obrutnafjällområdena. I uppdragen till länsstyrelserna i Väslerbollens och Norrbotlenslän ingick också all redovisa olika allernaliv för markanvändningen i vissa avplanerade vägdragningar berörda delar av Tärna-Graddisområdet samt Sarek-Pite-och . Utgångspunkter för länsstyrelsernas arbete gavs i enpromemoria som fogades som bilaga till regeringens beslut. Dessa handlingar börfogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 1. Länsstyrelserna lämnade de begärda redovisningarna tillregeringen . Yttranden över länsslyrelsernas redovisningar har härefteravgells av överbefälhavaren (), slatens vägverk, ,, lanlbruksstyrelsen, , statensnaturvårdsverk, statens planverk, statens industriverk, domänverket, Sverigesgeologiska undersökning (SGU), , Sverigesturistråd, beredningen för samordning av samhällets insatser för rekreafion ochlurism. , , , Åre, , Slrömsunds, , Doroiea,Slommans, . och kommuner, Cenirala driflledningen (CDL).Sveriges induslri- Prop.1980/81:71 3 Svenska nalurskyddsförening-en.Svenska samernas riksförbund. i (LO) samt CentralorganisationenSACO/SR (/SR). Särskilda yttranden har därefter avgetts i juni och augusti1980 av i och av länsstyrelserna iKopparbergs och . Länsstyrelserna och remissinstanserna har vid sidan avbehandlingen av avgränsningsfrågor även tagit upp vissa frågor om innebörden avriktlinjerna för markanvändning i obrulna fjällområden. En sammanställning avsådana synpunkler bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 2. Belräffandeavgränsningen av det obrulna fjällområdet Tärna-Graddis. vilkel berörs av enplanerad väg mellan Norra Fjällnäs och . uttalade vidbehandlingen av proposition 1977/78:31 (CU 1977/ 78:8. rskr 1977/78:99) allregeringen bör redovisa underlag för ell definiliva beslul så snarlsom möjligl. Till prolokollel i detla ärende bör fogas en redogörelse förmarkanvändningen i anslulning till planerade vägslräckningar i Tärna-Graddisområdelsom bilaga 3. I bilagan redovisas även i länförslag belräffande den planerade vägen saml remissyttrandena häröver. När detgäller avgränsningen av de obrutna fjällområdena Sarek-Pile och Kebnekaiseuttalade att planverkets och förslag till avgränsning.dvs. ulan någon korridor för den befinfiiga vägen upp lill Ritsem, l.v. skallgälla och au så snarl som möjligl skall föreliiggas ell samlalförslag vid behandlingen av nämnda proposilion. Till protokollet i dellaärende bör fogas en redogörelse för markanvändningen i anslulning tillplanerade vägslräckningar i Sarek-Pile och obrulna fjällområden sombilaga 4. I bilagan redovisas även i förslagbeträffande avgränsningen av de nämnda tjällområdena och de planerade vägarna samlremissyttrandena häröver. I de riktlinjer för hushållning med mark och vatten sombeslutades av (proposition 1972:111, CU 1972:35, rskr1972:348) anges all del år en utomordentligt viklig uppgifi att skydda våra sistaorörda fjällområden frän exploatering. Jag nämnde inledningsvis alt slntensplanverk och lämnade ett gemensamtförslag lill närmare avgränsning av dessa områden (slatens naturvårdsverkspublikationer 1975: 12). De områden som verken angav och som därvid benämndesobrutna fjällområden har det gemensamt all de saknar vägar som kan utnyUjas förgenomfarlslrafik. Mindre vägar som slutar inne i områdena bedömdes däremot intebehöva påverka områdenas Prop,1980/81:71 4 De riksdagsbeslut angivna sjuväglösa vildmnrks-omrädena hade alla en yla av minsl lOOOkm" som minslastorlek. Verken valde i sill förslag istället 500km' som minsta storlek. Deltaledde lill att antalet områden ökade till 14. På grundval av verkens förslag angav regeringen i proposilion1977/ 78:31 14 områden i Ijällvärlden som bör undantas från tyngre exploate-ringsföretag.Områdena är Rogen. , , Råsto-Tsåktso.Pessinki och Muddus. Regeringen hemställde om godkännande av vissai propositionen förordade preciseringar och kompletteringar lill riktlinjernaför hushållning med mark och i fjällområdet. Bl.a. förordades nttanläggande av vägnr. val-tenkraflstationer och gruvor saml ett intensivtskogsbruk i princip inte bör komma i fråga inom de aktuella områdena. Det konstaterades all befintliga rättsliga instrumenttorde vara tillräckliga för att trygga en markanvändning inom de obrutna Ijällområdenni enlighel med riktlinjerna. Nägon ny eller förändrad lagstiftning föreslogssåledes inle. Del förulsnttes att beslutet om rikllinjernn skulle följns upp avbl.a. länsstyrelser och kommuner genom fortsalla åtgärder friimst i form avnaturskydd och planläggning. Avgränsningen av de 14 områdena redovisades i stora drag ipropositionen. Den närmare avgränsningen nv områdenn skulle bestnmmns nv regeringenefter förslag av de berörda länsstyrelserna. godkände i allt väsenfiigt (CU 1977/78:8, rskr1977/78:99) förslagen i propositionen. 1 fråga om avgränsningen av omrndenn ifrägasat-leriksdagen emellertid förslagen på några punkter. Beträffande Muddusnationalpark, som ligger i låglandet och är bevuxen med barrskog, anförderiksdagen sålunda alt områdets karnklär av nationalpark medför nll skyddsinlresselär lillgodosell och alt området därtor - efter beslut nv regeringen - bordekunna ulgå utnn ytterligare hörande. som berörs av enplanerad väg rnkt igenom området mellan Norra Fjällnäs och Ammnrnäs. uttnlnde riksdngenall regeringen bör lämnas önskat tillfälle all ytterligare Ibrbiitlra sitt beslutsunderlagbeträffande vägen. förutsatte att regeringen oavsett ställningstagandetsinnehåll redovisar underlaget för sinn bedömningar för ell definilivabeslul sä snart som möjligt. Områdena och berörs bl.n, nv cnbefintlig väg mellan och . för riksdngens beslut idecember 1977 planerades en kraftledning frän Sitnsjaure till . Belräftnndedessa två obrulna fjällområden utlalnde bl.n. - med ändring uv förslageli propositionen - ntt planverkets och försing till avgränsningav omräden t. v. sknll gälln och att riksdngen så snml som möjligt föreläggsett snnilat försing i dessa frågor. Prop.1980/81:71 5 2.2 Vissa frågor beträffande riktlinjerna förmarkanvändning i obrutna fjällområden Några remissinstanser anser att innebörden av deriktlinjer som gäller för markanvändningen i de obrutna fjällområdena i vissaavseenden behöver förtydligas. En slor del av de synpunkler som las upp avremissinstanserna har övervägts i samband med tidigare ställningstaganden lillobrulna fjällområden av regering och riksdag. Sedan beslutade om riktlinjernaför de obrutna fjällområdena har fattat beslut (prop. 1978/79: 110, JoU1978/79:30, SkU 1978/79:49, rskr 1978/79:387) om ny skogsvårdslag (1979:429).Vidare har mineralpolitiska utredningen redovisat sitl slutbetänkande (SOU1980; 12) Mineralpolitik. ger mig anledning alt kommenlera riktlinjernaför skogsbruk och prospektering inom de obrulna fjällområdena. När del gäller skogsbruket inom de obrulna tjällområdenaanförde föredraganden i proposition 1977/78:31 (s. 90) bl.a. följande: "Skogsbruket kan, när del bedrivs i intensiv form,avsevärt förändra både landskapsbilden, och faunan inom vidsträckta omräden.Med intensivt skogsbruk menar jag då ett skogsbruk som innefattar kalavverkning,markberedning, gödsling, kemisk bekämpning av vissa trädslag eller inplanleringav för området främmande trädslag. Ett intensivt skogsbruk förutsätter ocksåett ganska omfattande vägbyggande. Nuvarande kunskaper om skogsföryngring medger heller inle någolinlensivl skogsbruk inom stora delar av de obrulna fjällområdena. Någol sådantskogsbruk torde därför i regel inle komma i fråga i dessa områden. Inom vissadelar av de föreslagna områdena, där de biologiska förhållandena inle ärbegränsande, bör emellertid ell visst skogsbruk kunna bedrivas. I anslulning lillytlergränserna för ell par av områdena, där förhållandena är sådana all skogsälerväxleninte äventyras, bör avverkning kunna medges i viss ulslräckning i syfle altsäkra råvaruförsörjningen för mindre skogsindustrier som har slor belydelse försysselsättningen i det norrländska inlandet. Vidare bör markägare, som harhela eller slörre delen av sill skogsinnehav inom områdena, kunna bedriva ett visslskogsbruk inom området. I dessa fall bör dock sårskild hänsyn las lillönskemålet att bevara områdenas karaktär. Jag är emellertid inte beredd att förorda all delaljerade rikilinjerbelräffande skogsbruk i de obrutna fjällområdena läggs fast . En sådanytterligare reglering bör enligl min mening grundas på mer ingående studier. De fortsatta studier av fjällvärldens natur somnaturvårdsverket genomför torde ge ett väsentligt underlag för överväganden idessa frägor. En yllerligare reglering av skogsbmkel inom de obrulnafjällområdena bör därför ske successivt i takl med all erforderligtbedömningsunderlag las fram och efter samråd med berörda parter. En sådanreglering torde ingå som en del i naturvårdsverkels och länsslyrelsernas arbetemed att skydda tjällområdenas naturvärden." , som anser alldel råder en belydande oklarhet om innebörden av riktlinjerna för skogsbrukinom de obrulna fjällområdena, menar all den nya skogsvårdslagens beslämmelser 1980/81:71 6 bör vara tillräckliga för att reglera skogsbruket i dessaområden. Liknande synpunkter förs fram av Svenska skogsarbetareförbundel. Som jag nämnde har en ny skogsvårdslag trätt i kraflefter del att fattade beslutet om riktlinjer för de obrutna tjällområdena.Till skillnad från den äldre skogsvårdslagen (1948:237) gäller den nya ävenstatens och kyrkans skogar. Den nya lagen är tillämplig på all skog. Lagenföreskriver krav på fillstånd från skogsvårdsslyrelsen för avverkning elleromläggning av skogsmark lill annat ändamål inom områden med svårföryngrad skog(19§). Större delen av skogsmarken inom de obrulna fjällområdena utgörs av svårföryngradeområden. I samband med att tillstånd lill avverkning m. m. ges kan skogsvårdsslyrelsenbeslula om åigärder för som begränsar eller molverkar ölägenheter och irygga ålerväxlen(19S). All slulavverkning som omfattar mer ån 0,5 ha skall anmälas i förväg lillskogsvårdsslyrelsen (17S). Om länssiyrelsen för vissl område har begärt del,överlämnar sådana anmälningar lill länsstyrelsen.Länsstyrelsen har därvid möjlighel alt. innan nägon avverkning sker, ingripamed slöd av naturvårdslagen. Slutligen bör nämnas all skogsvårdsslyrelsen iden nya skogsvårdslagen ges möjlighet all i särskilda fall föreskriva vilka åigärdersom skall vidtas med hänsyn lill naturvårdens intressen (24 S). Jag förutsätter att de vidare överväganden som angavs i proposilion1977/78:31 sker inom ramen för tillämpningen av skogsvårdslagen. Mot denbakgrunden finner jag det inte erforderligt att föreslå några yllerligaredetaljerade riktlinjer för skogsbruket inom de obrutna fjällområdena. Jag villhärvid erinra om de allmänna ullalanden om förutsällningama för olika lyper avskogsbruk inom dessa områden som dåvarande deparlemenlsche-fen gjorde i sillanförande lill proposilion 1977/78: 31. Länsslyrelserna i Jämllands, Västerbollens och Norrbotlenslän anser alt det är nödvändigt all skogsvägar får byggas i obrulnafjällområden så all del skogsbruk som är förenligt med riktlinjerna kanbedrivas. i Jämllands och Västerbollens län pekar också pårisken att berörda myndigheter kan känna sig förhindrade alt lämna statsbidrag lillbyggande av skogsvägar inom obrulna fjällområden. Länsslyrelserna förulsätleralt sådana former för bidragsgivning tillskapas som gör det möjligl all betalaut bidrag till byggande av skogsvägar inom obrulna fjällområden, omlänsstyrelsen har prövat alt detla är förenligt med riktlinjerna för områdena.Statens naturvärdsverk anser alt riktlinjerna ger uirymme för att byggaskogsvägar endasl i undantagsfall. Avverkningar och transporter av virke bör enliglverket i dessa särskilda fall ske vinlerlid när marken är frusen så all skadorpå marken undviks. Enligt de aniagna riktlinjerna bör nya vägar inle fåanläggas inom de obrulna tjällområdena. Vissl undanlag har gjorts för vägar somhar samband med begränsad exploalering inom ramen för rikfiinjerna. Sådanavägar som slular blinl inom områdena medför enligl proposilion 1977/ 1980/81:71 7 78:31 normalt så begränsad omgivningspåverkan alt de inleförändrar karaktären på områdena. Så kan vara fallet med en väg som endaslberör de yttre delarna av ett obrutet fjällområde och som behövs för olika slngav verksamhei som pågår inom området. Del är angelägel alt de skogsvägar som behövs förskogsbruket inom de obrulna fjällområdena ulformas på sädanl säll all minslamöjliga påverkan på naturen uppslår. bör beaklas av skogsvårdsslyrelsernavid deras vägnälsplanering och prövning av slödärenden. Del bör därvid beaktasatt skogsvägar är attraktiva för friluftslivet oeh alt därmed ett områdes karaktärriskerar alt påverkas även efter den lid då vägen inte längre behövs förskogsbruket. Med anledning av riksdagsbehandlingen av proposilion1977/78:31 gav regeringen genom tilläggsdirektiv (Dir 1978:25) mineralpoli-liskaulredningen uppdrag att överväga och komma med förslag lill hur riktlinjernaför obrulna fjällområden skall kunna förenas med en från samhällels synpunklönskvärd nivå på prospekteringsinsatserna. 1 sill sluibetänkande redovisar ulredningenvissa överväganden i denna fråga och föreslär ett statligt finansierat prospekteringsprogramså att en önskvärd nivå på prospekleringen inom de obrulna fjällområdena skallkunna upprätthållas. Ulredningens förslag, som har remissbehandlats. bereds f. n.inom . Frågan om anslagsfinansierad prospektering i de obrulnafjällområdena bör enligt min mening behandlas i samband med all regeringen lar slällninglill förslagen i ulredningens slulbelänkande. I proposilion 1977/78:31 angavs all del inom ramen för de avgränsningarsom i slorl skulle ta slällning lill borde finnas möjlighet förregeringen all göra de mindre justeringar som kan vara befogade med tanke på l.ex.terrangförhållanden, hänsyn lill den bofasta befolkningen eller andrasamhällsintressen. Överväganden om ändringar av slörre omfallning förutsattesbli underställda prövning. Efler en genomgång av länsstyrelsernasförslag till närmare avgränsning av de obrulna fjällområdena och remissyitrandenahäröver bör enligl min mening ställningstagande inhämtas endasl lillgränsändringar beträffande områdena och . Jag kommer alti del följande redovisa överväganden och förslag belräffande gränsdragning ävenför Tärna-Graddis obrulna fjällområde. Jag avser alt senare återkomma lill regeringen med förslaglill en närmare avgränsning av de obrutna fjällområdena. 2.3.1 Gränsen Jör Tärna-Graddis av turistanläggningar ochfriluftsområden (tu-rislkommitlén) föreslog i ell delbelänkande (Ds Jo 1912: A Vindelälvsområ- Prop.1980/81:71 8 del - förslag lill ulvecklingsprogram för rekrealionslivel)all en väg skulle byggas i Västerbollens län mellan Norra Fjällnäs och Ammarnässå all tillgängligheten lill vildmarksområdet förbättras. Tvåalternativa vägslräckningar redovisades. Kommittén framhöll all vägbyggetskulle skapa sysselsättning och all vägen skulle bli en viklig stimulans fördet lokala näringslivet. I proposition 1977/78:31 uttalades alt beslut om en sådan viigborde föregås av studier av den påverkan på olika intressen som vägen och kringvägen planerade anläggningar kunde ge upphov till. Vidare borde utredas hur delaktuella området skulle kunna utvecklas ulan en sådan väg. En redovisning av markanvändningen i del område som berörsav de allernafiva vägslräckningarna återfinns i bilaga 3. Genom invenleringar som har genomförts inom ramen förnaturvärds-verkels s. k. fjällulredning har kunskaperna om områdets flora ochfauna fördjupats. I planverkets och lantbmksstyrelsens rapport om rennäringen iden kommunala planeringen (rapport 44 del 5) har dessutom redovisats områdensom är särskill intressanta för rennäringen. Omrädel som berörs av de båda vägalternaliven har nvnaturvårdsverket klassificerats som riksinlressant för den velenskapliga ochkulturella naturvärden. har av verkel även klassificeralssom riksintresse för friluftslivet. Området ligger hell inom Vindelfjällels nalurieser-val,vilkel i sin lur ingår i del primära rekrealionsomrädet Tärna-Graddisfjällvärld. Inom områdel mellan Norra Fjällnäs och finns enliglnalurvärdsverkel en artrik flora i vilken ingår flera hotade eller sällsyntaarter. Områdel söder om är enligl nalurvärdsverkel ell av det tiotalområden i fjällregionen som är särskilt värdefulla med hänsyn lill förekomstenav sällsynta djurarter. Tärna-Hemavanområdet, som ligger väster om detifrågavarande områdel för vägutbyggnad, år länels mest utbyggda och besöktaturistområde med mycket goda möjligheter till olika former av friluftsliv såvälvinter- som sommarlid. Även Ammarnäsområdel har en läll fillgänglig fjällnaturoch goda möjligheter lill friluftsliv. är by bas för flygtrafiki fjällområdet. Byn än ocksä utgångspunkt för flera vandringsleder. I by har ca 80 personer av totalt 250 sinförsörjning av rennäringen. Enligl planverkets och lantbmksstyrelsens ovannämnda redovisning av rennäringen i kommunernas planering kommer båda vägalternalivenall direki påverka områden som är av särskild vikl för rennäringen. Båda vägalternalivenberör lill största delen samebyn . Även Umbyns sameby berörs. Områdenaanvänds huvudsakligen för vår- och höstbele. Båda vägalternaliven korsarvikliga flyliningsleder. Dessulom berörs vikliga sommarbetes- och kalvningsland. I del uppdrag som i fickav regeringen i 1980/81:71 9 ingick också att redovisa ell material som översiktligtbeskriver konsekvenserna för motstående markanvändningsinlressen, om en vägmellan Norra Fjällnäs och kommer till stånd. Vidare skullelänsstyrelsen belysa hur området skulle kunna utvecklas utan en sådan väg. Länsstyrelsenanser i sin redovisning till regeringen att det östliga vägal-ternalivet är altföredra från såväl turistisk synpunkl som naturvårdssynpunkt. Osäkerheten belräffandekonsekvenserna för rennäringen gör emellertid alt inte villförorda någol av alternativen. De tekniska förutsättningarna för det östraalternativet är enligt inte heller tillräckligt kända. Länsstyrelsenanser att den akluella vägförbindelsen skulle ha slor belydelse för turismensutveckling, framför allt i kommun. principbeslut om utbyggnad avvägen bör därför enligt länssiyrelsen fattas för alt sedan följasav utredningar om vägens lämpliga sträckning. Naturvårdsverketoch kommun är positiva lill ett principbeslut om att en väg skallbyggas. framhåller alt del är angelägel all göra området merafillgängligt för en bredare allmänhel. En väg bör enligl verkels uppfattningkunna byggas inom del myckel stora Vindel-fjällsområdet ulan all medföra ell såallvariigt ingrepp att områdel inte kan göras lillgängligl för en bredare allmänhel.För all områdels skyddsvården när det gäller djurlivet sä långt som möjligtskall kunna beaktas, bör vägslräckningen enligl verkel ges en östligaredragning än det lidigare nämnda, av turiskommitlén angivna, östra alternativet.Verkel förordar all erforderiiga medel ställs lill länsslyrelsens i Väslerbollenslän förfogande för ulredningar som behövs för all man närmare skall kunna ange väg-sträckning.Vidare ärdel enligl verkel önskvärt att belyser hurområdet ulan en sädan väg skulle kunna utvecklas för bl.a. turismen. , slatens planverk, lanlbruksstyrelsen. och motsätter sig eller är tveksamma till vägen. Planverketanser alt en vägutbyggnad innebär all synnerligen slora naturvärden offras.Dessutom anser verket att vägen frän samhällsekonomisk synpunkl är myckettveksam och all den sociala nyttan av vägen kan ifrågasättas. framhåller all vågen arealmässigt sannolikt skulleinnebära ell myckel stort ingrepp i del obrulna fjällområdet. anser att det inle finns något egentligt behov av alt lägga nedytterligare medel på att utreda vägbygget eller dess konsekvenser. Förbundetfinner all det nu finns ett tillräckligl beslutsunderlag för alt man skallkunna ta klart avstånd från att vägen byggs. Lantbruksstyrelsen framhåller allvägbygget innebär ytterligare intrång i ett område som redan har exploateratsför olika ändamål och all intrånget skulle påverka rennäringen negativt.Domänverket konstaterar alt vägen inte får någon större positiv effekl förskogsnäringen. Prop.1980/81:71 10 För egen del vill jag framhålla följande. En uibyggnad avvägen skulle öka lillgänglighelen lill det aktuella områdel, vilket har slor belydelseför turismen. Anläggningsarbetena skulle innebära ett välbehövligt tillskoll lillsysselsättningen. Det är också troligt all en ulbyggd väg skulle skapagynnsamma förutsättningar för del lokala näringslivet. Å andra sidan skullevägen komma alt negativt påverka såväl rennäringens som den velenskapliganaturvårdens intressen. Med hänsyn till bevarandeinlressena och med hänsyn tillatt del samhällsekonomiska utrymmet för väginvesteringar i området f. n. årmyckel begränsai anserjag inle projektet ha den aktualitet att någon korridorför vägen bör reserveras. Den i proposition 1977/78:31 föreslagna gränsdragningenbör således ligga fasl. 2.3.2 Gränserna för och I proposition 1977/78:31 förordade regeringen att en vägkorridorfrån Suorva upp till och med Ritsem skulle lämnas öppen mellan Kebnekaise-och Sarek-Piteområdena.Frågan om vägen lill Ritsem skall öppnas för allmän trafik behövde övervägas yllerligarei anslulning lill den fortsatta planeringen. När del gäller vägens forlsällningfrån Rilsem lill Silasjaure skall den enligt dom av läggas neddå anläggningsarbetena i områdel har upphörl. Någon korridor för denna vägborde därför enligl propositionen inle lämnas. Regeringen ullalade sig samlidiglmol en ifrågasall förlängning av lill . Vid behandlingen av propositionen konslalerade civilutskottel(CU 1977/78: 8) alt frågan om avgränsning i form av en vägkorridor måsle görasmed utgångspunkt i osäkerhet om vägen Suorva-Ritsem öppnas för allmän trafikoch om regeringen lämnar koncession för kraftledning från Ritsem lill samlunder den förutsättningen alt vägen Ritsem-Silasjaure skall läggas ned enligtavtal. Enligl utskottet skulle ett beslut i avgränsningsfrå-gan underlättas omsamtliga förutsättningar var kända eller om , bortsett frånkoncessionsfrågan, i vart fall kunde ta ställning till dem i ett sammanhang.Utskottet föreslog därför alt skulle uttala sig för att planverketsoch naturvärdsverkets förslag till avgränsning, dvs. ulan nägon vägkorridor upplill Ritsem. skulle gälla och all så snarl som möjligt föreladesett samlal förslag i dessa frågor. Detla blev också beslul (rskr1977/78:99). Stora delar av del område som berörs av de befintliga ochplanerade viigarna har av klassificerals som riksinlressanlaför den velenskapliga nalurvården. Vägen från Suorva lill Rilsem gär genom SloraSjöfallets nationalpark. Söder om det reglerade Akkamaga-sinel finns ytterligarenalionalparksområden. Kunskaperna om områdenas värde frän naturvärdssynpunklhar ökal genom fjällulredning. Områdel kring Silasjaurebedöms av som speciellt intressant med hånsyn till djurlivet,vegetationen och . 1980/81:71 11