prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Personalorganisationerna - /SR-föreningen samtStatstjänste-mannaförbundels avdelning 301 inom arbeiarskyddsverkel -har avgivit Prop.1980/81:100 Bilaga 15 120 etlsärskilt uttalande i anslutning lillstyrelsens redovisning av organisationsöversynen. Ytterligare ett regeringsuppdrag ligger lill grund föranslagsframställningen. Enligl detla skall styrelsen i samråd medstatskontoret utarbeta och redovisa alternativa förslag till plan för successivutbyggnad av infor-malionssysteml om arbetsskador (). I uppdraget ingårocksä alt redovisa övrig pågående och planerad utveckling av ADB-system inomarbelarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen - bl. a. ell datorbaseratarbetsställeregisier () - saml all lämna alternativa förslag till fortsaltverksamhet avseende utveckling och drift av ADB-system. 1 fräga om informationssystemet om arbetsskadorföresläs en utbyggnad så all arbelarskyddsslyrelsens och andra avnämares behovav riktad statistik kan tillgodoses. Härigenom blir det möjligt alt tillgodosedet egentliga syftet med informationssyslemel, nämligen alt ge underiag förarbelarskyddsverkets uppföljning av arbetsmiljölagen vad gällerföreskriftsarbeiet och att ge underiag för tillsynsmyndigheternas ocharbetsmarknadsparler-nas förebyggande arbete. Delta sker genom attmöjligheterna förbättras lill uppföljning av arbetsolycksfall och i viss månarbetssjukdomar samt till jämförelser mellan t. ex. olika branscher. datorbaserat arbetsställeregisier vidyrkesinspektionen föreslås i stället för del nuvarande , som ärsvårhanleriigl och oöverskådligt. Härigenom blir det möjligt atl pä ell enkeltoch effektivt sätt få tillgäng lill akluella uppgifter om samtligaarbetsställen som underiag för planering och uppföljning av yrkesinspektionensverksamhet, för riktade informationsåtgärder etc. Det datorbaseradearbelslälleregistrel behandlas yllerligare under anslaget C 2.Yrkesinspektionen. Mot bakgrund av den genomförda översynen förordarstyrelsen alt den ADB-stödda verksamheten inom arbetarskyddsverket samordnasmed avseende pä information, organisation och teknik. En börsnarast byggas upp och bl. a. innefatta funktioner för informalionssamord-ning,eventuell dalordrifl och administrativ utveckling. En sådan ADB-leknisk lösningbör väljas som ger möjlighet till användning av textskärmar för direktregistrering och uttag av information. Samordning med andra ADB-system inomverkel måste ocksä vara möjlig. Med en ADB-verksamhet som omfatlar minstinformationssystemet om arbetsskador och etl datorbaserat arbetsställeregisiermedför egen dator en lägre totalkostnad än om servicebyrå anlitas. Merparten av de nya fasta tjänstersom föresläs inrättade för administrativa funktioner avser administrativaavdelningen. Sammanlagt föreslär styrelsen all 45 sådana nya tjänster inrättas.Samtidigt kan åtta tjänster dras in. Därutöver är del angelägel atl förstärkalagbyrån, internationella sekretariatet och utbildningssektionen med tre nyatjänster. Totalt föreslås 40 nya tjänster för administrativa avdelningen (+4473000 kr. Styrelsens tillsynsavdelning, sombl. a. utarbetar arbetsmiljöföre- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 121 skrifter,behöver förslärkas. Arbelsmiljölagen ger de grundläggande bestämmelserna ochstyrelsen kompletterar lagen med de föreskrifter som närmare anger krav och skyldigheter beträffandearbetsmiljön. Förstärkningar föreslås för föreskriftsarbete och övrigatillsynsålgärder saml för samordningsfrågorför lillsynsavdelningen och yrkesinspektionen. Sju nya tjänsterföreslås. kan två extra tjänster dras in (+ . Den arbetsmedicinskaavdelningen har forskning och utbildning som sina huvuduppgifter. Den egna forskningen och utvärderingen av andrashar stor belydelse som faktaunderlag i styrelsens föreskriftsarbete. Förstärkning av avdelningen behövs för att denna påelt lillfredsslällande sätt skallkunna fylla sin funktion som landets centrala arbetsmedicinska forskningsinstitution.I anslagsframställningen prioriteras den del av den arbets-fysiologiskaforskningen som avser belastningssjukdomar, t ex i rörelseorganen. 1fråga om dessa sjukdomar krävs ocksä ökade insatser inom området ergonomisk psykologi. Sammanlagt föreslåsfem nya tjänster för forskningsverksamheten och fem för administrativafunktioner inom avdelningen.Samtidigt kan tre exlraljänster dras in (+ . På basis av de förslag somlämnats i ADB-översynen föreslår styrelsen en utveckling och utbyggnad av informationssystemet om arbetsskador(+ . För lokalkostnader,vetenskaplig apparatur och andra expenser, informationsverksamhet m. m. behövsytterligare medel (+ . Till anslagsframställningen har fogats enskiljaktig mening av personalföreträdarenför medlemmar i 301 samt särskiltyttrande över styrelsens beslut beträffande anslagsframställningen från /vidarbeiarskyddsverkel. Översynen avarbetarskyddsstyrelsens administrativa funkfioner (ASSÖ) skulle enligt uppdrag genomföras av arbelarskyddsstyrelsen i samarbete med bl. a. statskontoret. Efter att hadeltagit i översynsarbelel har statskontoretmed utgångspunkt från uppdraget och på grundval av slalskontorets observationer kommit fram till tvåalternativa handlingslinjer för detvidare utvecklingsarbetet inom styrelsen. Av dessa förordar statskontoreten lolalöversyn av arbetarskyddsverket framför allt med hänsyn lill de nya eller ändrade arbetsuppgifter somarbetarskyddsstyrelsen fäll eller fårsamt med hänsyn till all styrelsenställs inför all i väsentligt större omfattningän f. n. ta ADB-tekniken i anspråk. En översyn bör enligt statskontoretbehandla följande frågor. Tillsynsavdelningens arbetsformer, i första handförfattningsarbetet. Arbelarskyddsslyrelsens roll som chefsmyndighet ålyrkesinspektionen. Den arbetsmedicinska forskningens organisation. Som alternafiv lill enlolalöversyn har statskontoret även lämnat vissa 1980/81:100 Bilaga15 122 konkretaförslag på grundval av det genomförda utredningsarbetet. Förslagen syftar tillatl åstadkomma etl samlat planeringssystem bl. a. genom införande avprogrambudgetering saml en ökad grad av delegering. För atl uppnå bättreorganisatoriska förutsättningar härför finner statskontoret all vissa av deverksamhelsinriklade arbetsuppgifter som ligger på administrativaavdelningen bör föras över tilllillsynsavdelningen där de mera naturligt passar in. Statskontoret syftar då pålagbyrån och arbetstidsbyrån. Denna fråga bör emellertid uppmärksammas förstvid en bredare översyn av arbetarskydds verkets verksamhet. Statskontoretunderstryker vidare viklen av att de olika enheterna inom verkel svarar förplaneringen av den egna verksamheten och föreslär i konsekvensens därmed atlden nuvarande planeringsbyrån avskaffas. Istället föreslär statskontoret inrättandetav en särskild planeringsseklion inom kanslibyrån för vissa övergripandeplaneringsfrågor. Huvuddelen av arbetet med petita- och budgetfrågor föreslåsbedrivas inom kanslibyräns ekonomiseklion. De frågor av allmän karaktär, I.ex.vissa sekretariatsfunktioner och juridiska frågor, som handläggs centraltinom kanslibyrån bör föras till en allmän sektion inom byrån medanralionaliseringsfrågor flyttas till en ny enhet för administrativ utveckling. Statskontoret har bedömt all del finns ell behov avytterligare administrativa tjänster motsvarande 25 årsarbetskrafter. om viss avgiftsbeläggning vid arbetarskyddsstyrelsen Riksrevisionsverkei (RRV) har på uppdrag av regeringenoch i samråd med arbetarskyddsstyrelsen utrett förutsättningarna för altavgiftsbelägga granskningsverksamhelen inom styrelsens lillsynsavdelning samladministrativa och andra konsekvenser av en sådan åtgärd. I uppdraget ingickvidare all föreslå etl syslem för avgiftsbeläggning av analyser av prover m. m.som utförs vid styrelsens arbetsmedicinska avdelning på uppdrag av yrkesinspektionendå proverna samlats som ett led i inspektionsverksamheten. RRV har, efterhörande av arbelarskyddsstyrelsen, överiämnal sinutredningsrapport. RRV anser alt det redan från den bör varamöjligt att tillämpa en striktare avgiftsdebilering vid arbelarskyddsslyrelsensarbetsmedicinska avdelning. Det nuvarande avgiftssystemet alltjämt kunna användas. Avgifterna bör dock snaiasl ses övergenom samråd med RRV enligt avgiftsförordningen (1975:586). Åtgärder behövervidare vidtas för alt del skall bli möjligt all uppnå en slörre enhetlighet iyrkesinspeklionsdislriklens mälverksamhet. Begreppet uppdragsgivare börklargöras genom en komplettering av arbetsmiljöförord-ningen (1977:1166). När del gäller tillsynsavdelningensgranskningsverksamhel anser RRV all principbeslut bör kunna fattas omavgiftsbeläggning av i vart fall den Prop.1980/81:100 Bilaga 15 123 föreskrivnagranskningen men atl ytteriigare utredningsarbete är nödvändigt för ettslutgiltigt ställningslagande belräffande den frivilliga granskningen ochformerna för avgiftsbeläggningen. Enligt RRV:s uppfattning börarbelarskyddsstyrelsen efter ell principbeslut svara för del fortsatta utredningsarbetet.Del förfaltningsmässiga stödet för att avgiftsbelägga granskningsärenden börenligl RRV förslärkas genom en komplettering av I7§ arbelsmiljöförordningen(1977:1166). RRV bedömer alt det inte är möjligt atl införa avgifter igranskningsverksamhelen förrän tidigast fr. o. m. den 1 juli 1982.Arbelarskyddsstyrelsen bör enligt RRV:s uppfattning redovisa resultatet av detfortsatta utredningsarbetet i samband med anslagsframställningen för budgetåret1982/83. och högskolor särskild skrivelse Kostnaderna för sådan inredning och utrustning sombehöver nyanskaffas lill följd av atl arbetarskyddsstyrelsen erhållit lokaleri en nybyggnad i i bestrids från etl särskilt anslag. Underanslaget beräknades även medel för motsvarande kostnader för styrelsens arbetsmedicinskafilial i . På anslaget uppfördes bl. a. en delram av 1 920000 kr.avseende telefonväxeln för lokalerna i . Kostnadsramen har i sinhelhet tagils i anspråk för detla ändamål. Regeringen har medgivit atl arbelarskyddsstyrelsenulöver nybyggnaden i fär disponera yllerligare lokaler iStockholmsområdet för högst 125 arbetsplatser. De telefoner som erfordras förlokalerna ifråga bör vara anslutna lill telefonväxeln i för universitet och högskolor har i en särskild skrivelsehemställt att en ny delram Nybyggnad i i , utbyggnad avtelefonväxeln m. m. på . uppförs i inrednings- och utrustningsplanen. Arbeiarskyddsverkel har byggts ut kraftigt . Verkel har fått avsevärt ökade resurser för bl. a.föreskriftsarbete, forskning, tillsynsverksamhet och information. Av följandetabell framgår personalslatens utveckling sedan arbelarskyddsslyrelsenstillkomst är 1949. År Tjänster enligl stat 143 1.55,5 237 297 385 617 ° varav 146 för den nya arbetsmedicinska avdelningeninkl. central administration '' varav 229 avser arbetsmedicinska avdelningen ochexternulbildningen. Hänsyn har ej tagits lill de centrala administrativa funktioner som kommerarbetsmedicinska avdelningen till delgenom administrativa avdelningen. 1980/81:100 Bilaga 15 124 Utbyggnaden somsyftat lill alt tillgodose den ökade efterfrågan av verkels tjänster måsle nu anses i stort sett fullföljd. En ytterligareutbyggnad skulle visseriigen i ochför sig vara försvarbar men även arbetarskyddsverket -som hittillsvarit förhållandevis gynnat i budgetprövningarna- måste nu genomförabesparingar och omprioriteringar. Därför är jag inle beredd alt förorda någranya tjänster utan beräknar anslaget enligt huvudalternativet med vissaundantag. Utvecklingen inom arbetarskyddsverket måsle nu iän högre grad än lidigarekännetecknas av insatser för atl främja effektiviteten. Hårda prioriteringar av verksamheten kommer alt blinödvändiga liksom omdisponeringar av befinlliga resurser för atl mötany och ökad efterfrågan på insatser fränverkets sida som uppkommer tillföljd av den lekniska och sociala utvecklingen. Arbeiarskyddsverkeltorde enligt min mening ha goda förutsättningar att klara detla. Två omfattande översyner ingår i del material somligger till grund för arbelarskyddsverkets anslagsframställning förnästa budgetår. De bör enligt minmening kunna utgöra viktiga ulgångspunkter för de effektivitelsbefrämjande åtgärderna inom verket under kommandeär. Regeringen uppdrog åtarbelarskyddsstyrelsen atl med utgångspunkti styrelsens administrativa avdelning se över arbelarskyddsverkets administrativa funktioner och till regeringen inkomma med de förslag som föranleddes därav. Arbetet skulle bedrivasi samarbete med statskontoret ochberörda personalorganisationer. Översynen har legat till griind för anslagsframställningen för budgetåret1981/82 och har redovisats i ensärskild översynsrapport (). 1 rapporten anges i förekommandefall de lokala personalorganisationernas avvikande uppfattning. Enligl vad jag har erfarit har det nyligenefter lokala medbestämmandeförhandlingarbestämls hur det fortsatta utvecklingsarbetet skall bedrivas. Statskontoret har i etl särskilt samrädsyttrandeinkommit med verkets redovisning av regeringens uppdrag. Såväl som statskontoretssamrådsyttrande pekar på behovet av en förbättrad verksamhetsplaneringinom arbeiarskyddsverkel. Statskontoretmenar atl programbudgetering bör tillämpas som ett led i utvecklingen av en bättre planering. redovisas verksamhetsplaneringsom etl av de områden där fortsatt utvecklingsarbete är nödvändigt. Jag delar helt denna uppfattning ochmenar att behovet av en förstärktverksamhetsplanering accentueras ytterligare av det samhällsekonomiska läge vi f. n. befinner oss i.Verksamhetsplaneringens funktion är atl klarlägga hur myndigheten avser attbedriva sin verksamhet och hur den vill använda sin personal och övriga resurser för allnå de önskade resultaten. Under enperiod då inga eller myckel små resursförstärkningar är alt vänta måste det vara synneriigen angelägetatl myndigheterna noga avväger hur befinlliga resurser skall användas pämest ändamålsenliga säll. 1980/81:100 Bilaga15 125 En viktig del av verksamhetsplaneringen ärbudgeleringen. Kravet på en ytterligare förbättrad hushållning med resursernaoch prioritering mellan olika verksamhetsgrenar leder till alt slörreuppmärksamhet måsle ägnas åt budgetering och uppföljning. Styrelsen aviserar i atl ettutvecklingsarbete skall sättas i gång i fräga om verksamhetsplaneringoch pelilaarbete. Målel är atl få fram en verksamhetsplanering som är praktisktanvändbar. Viklen av att kunna göra en avstämning av de faktiskt uppnåddaarbetsresultaten bör enligl uppmärksammas. Enligl min uppfattning bör arbelarskyddsstyrelsen avskäl som jag nämnt utarbeta förslag till verksamhetsinriklad budgetering.Syftet med detla är alt ge såväl statsmakterna som verket bättrebeslutsunderiag. Jag tänker bl. a. på prioriteringar mellan olikaverksamhetsgrenar. Detla skulle t. ex. kunna ske i termer som resurser förforskning, tillsynsarbete samt utbildnings- och informationsverksamhet. Del målsom arbelarskyddsstyrelsen satt upp för utvecklingen av verksamhetsplaneringöch pelilaarbete bör naturligtvis utmynna i en verksamhetsinriklad budgetering.Utgångspunkten bör vara att en verksamhetsinriklad budgetering skall kunnatill-lämpas fr.o.m. budgetärel 1983/84. Jag avser all ge arbelarskyddsstyrelseni uppdrag atl komma in med elt sådanl förslag. Enannan viklig utvecklingsuppgift för styrelsen är decentralisering ochdelegering. Enligt är nu verkel så stort all det är svårt attupprätthålla enkla, dagliga kontakter mellan direkt berörd personal i linjeorganisationenoch den centrala administrationen. Huvudansvaret för administrationen måsledärför ligga ute i linjen. Den cenirala administrationens roll ändrassamtidigt fortlöpande i riktning mol samordning och experlkunnande. Åven jag ser denna utveckling som naturlig i elt stortoch modernt arbetande ämbetsverk. Den pågående utvecklingen mol ökad delegeringoch decentralisering inom arbetarskyddsverket är positiv. Styrelsen bör dockytterligare överväga vilka möjligheter som finns all påskynda denna utveckling.Förutsättningarna för decentralisering och delegering bör enhgt min mening bliväsentligt förbättrade också genom slörre delaktighet i verksamhetsplaneringoch budgetering från olika delar av verket samt genom det utvecklingsarbete iövrigt som jag redan har behandlat. Från yrkesinspektionens sida finns ett uttalat önskemålom bällre riktlinjer för verksamheten. Del gäller såväl för den interna somden externa verksamheten. Frågan har tidigare behandlats av bl. a. RRV irevisionsrapporten om verksamheten vid yrkesinspektionen (Dnr 1976: 1209). RRVframhöll däri att en väsentlig uppgift för arbetarskyddsstyrelsen är all ökastödet till yrkesinspektionen vad gäller administrativt utvecklingsarbete. Ensärskild "" borde enligt RRV utarbetas för all vägleda ochstödja yrkesinspekfionen i dess arbele. I en sådan ""skulle också t. ex. riktlinjer för prioritering av olika typer av insatserkunna ges. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 126 För egen del förutsätter jag att styrelsens rollgentemot yrkesinspektionen kommer alt genomgå slora förändringar genom deåtgärder för bl. a. förbättrad verksamhetsplanering/budgetering,decentralisering och utbyggnaden av den ADB-verksamhet som jag strax kommeratt behandla. Jag menar att del ianslutning lill alla dessa förändringar är angeläget atl slor uppmärksamhet ägnas åt policyfrågor ochgemensamma riktlinjer. 1 deltaarbete bör RRV:s förslag om en särskild noga prövas. I sin rapport rörande ADB-verksamheten harstyrelsen lämnat förslag rörande utveckling och drift av ADB-systemen inomverkel. Jag delar styrelsens uppfattning om värdet av en leknisk lösning somger möjlighet fill användning avtextskärmar för direkt registrering och uttag av information, dvs denADB-lekniska ambitionsnivå som motsvarar alternativet steg 3 för informationssystemet om arbetsskador () och steg 1 förelt samordnat datoriserat, arbetsställeregister för arbeiarskyddsverkel(). Utvecklingsarbetetbör bedrivas utifrån förutsättningen att och skall kunna byggas ut till de av styrelsen förordadeambitionsnivåerna. Detla medför också atl ansvaret för projektet över av arbelarskyddsstyrelsen fr. o. /82. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Denna utveckling av ADB-verksamheten bör enligt min mening fåstor betydelse för möjlighelerna att effektivisera verkel. har yrkesinspektionen kortregisteröver de arbetsställen som ligger direkt under yrkesinspektionens tillsyn.Registren används för anteckningar om besöksverksamheten och som diarier överskriftväxling med arbetsställen. Totala antalet registrerade arbetsställen är ca93000 med en spridning inom distrikten lill 11800arbetsställen. Inget samlat register finnsoch distrikens register är inle enhetliga. gjordes 44000 besökvid registrerade arbetsställen och 11 000 besök vid arbetsställen av kortvarig natur, I.ex. byggarbetsplatser, som finns uppförda påsärskilda samlingskorl i registren. 1 och med all yrkesinspektionensarbetsställeregisier dalorbaseras får yrkesinspektionenbetydligt bällre underlag för planering och uppföljning av verksamheten. Likasåökar arbetstagarskyddsslyrelsens möjligheter att leda, samordna ochfölja upp verksamheten vid yrkesinspektionen. En bällre verksamhetsstatistik bör ge helt nya möjligheler alt bedömaresursbehov, styra resurser efter mest angelägna behov och följa uppdistriktens insatser i förhållande lill lidigare utarbetade planer. En utbyggnad avISA och bör ocksä ge arbetarskyddsstyrelsen etl avsevärt förbättrat underlag för styrelsens författningsarbete. Delgäller både vid prioriteringar mellan olika förfallningsprojekl, vidutformningen av författningarna liksom vid insatser för atl föra ulförfattningarna i praktisk tillämpning utei arbetslivet. Även uppföljningen bör bli lättare. 1980/81:100 Bilaga15 127 1 föreskriftsarbeiet görs konsekvensanalyser av olikaslag. Genom sådana analyser söker de partsammansatta grupper som deltar iföreskriftsarbetet bedöma positiva och negativa konsekvenser som t. ex.minskat antal arbetsskador och yrkessjukdomar, minskad sjukfrånvaro och minskadpersonalomsättning, ökade kostnader för investeringar m. m. Genom denförordade ADB-utvecklingen bör underiaget för sådana beräkningar förbällras.Detta ser jag som en synnerligen väsentlig effekt. Ulvecklingsarbelel skall bedrivas enligt de särskildariktlinjer som beskrivs i prop. 1978/79: 121 om användningen av ADB istatsförvaltningen och som i princip godkänt (FiU 1978/79: 34, rskr1978/79: 339). I propositionen framhålls bl. a. att beslutsprocessenskall utformas så all förändringar i förutsättningarna kan beaktas. Deltaförutsätter atl arbelel indelas i etapper och atl man för vatje etapp omprövaroch förbättrar beslutsunderlaget pä grundval av del genomförda utredningsarbetetoch med ledning av gjorda erfarenheler. Etapperna innebär i princip atl manförst genomför en förstudie. På grundval av den fattas ev. beslut om altgenomföra en huvudstudie som underlag för konstruktion av systemet. Ylterligareen avslämningspunkl bör läggas in mellan systemkonstruktionen och systemetsinförande. Övergång frän en etapp lill nästa skall föregås av beslut av enansvarig instans. När det gäller större projekt krävs statsmakternas direktamedverkan i beslutsprocessen. Arbelarskyddsslyrelsens tänkta ADB-verksamhet ärexempel pä elt sådant slörre projekt. har beslutat om införandet av (prop.1977/78:74, SoU 1977/78:24, rskr 1977/78:147) och arbelarskyddsstyrelsen harfått regeringens uppdrag all utarbeta alternativa förslag till plan försuccessiv utbyggnad av informationssystemet. Styrelsen skall också redovisaövrig pågående och planerad utveckling av ADB-system och lämna förslag tillfortsatt drift och utveckling. 1 och med atl arbelarskyddsstyrelsen nu inkommitmed får den s. k. förstudien anses genomförd. Del fortsatta utvecklingsarbetet bör bedrivas med deninriktning som jag har förordat. Med det beslutsunderlag som föreliggerär jag dock inle beredd atl ta ställning till takten i utbyggnaden. börbli avhängigt resultatet av huvudstudien. Jag har för avsikt att inom kortföreslå regeringen att uppdra åt arbelarskyddsstyrelsen atl i samråd medstatskontoret genomföra en s.k. huvudstudie för en samordnad lösning för ISAoch och därefter inkomma med de förslag till systemutformning, driftlösningoch genomförandeplan som föranleds därav. För bör huvudstudien ulförasenligl steg 1 och för enligt steg 2. Därvid bör samordning ske med arbetetinom den s.k. basregislerutredningen. Vad gäller driften bör tvä lösningarutredas. Den ena bör baseras på en leknisk och organisatorisk samordning av ISAoch samt ev. utnyttjande av servicebyrå initialt. Den andra bör baseras påall hålls samlat med driften ev. initialt förlagd till servicebyrå. Däremotskall i denna lösning utformas så att det kan förläggas till mindredatorer på yrkesin- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 128 spektionerna.Detla ökar ylterligare förutsättningarna för att bedöma möjligheterna till decentralisering och delegering. För övriga syslem bör förslag lämnas till ulveckiings- och genomförandeplaner saml samordning med och . Det är givelvis av slor vikt altekonomiska kalkyler ocheffeklbeskrivningar för föreslagna lösningar redovisas. Likaså skall resultatetav försöksverksamheten redovisas. Utvecklingskostnaderna för har avarbelarskyddsstyrelsen beräknatstill drygt 4 milj. kr. totall och för lill nästan 3,2 milj. kr. Därtill kommerför kostnader för alt föra över uppgifter från nuvarande register. Dessa kostnader har beräknats till knappt 4 milj. kr. Sammantaget skulle alltså debägge systemen kosta drygt IImilj. i utvecklingskostnader dvs. Vidfull drift skulle kostnadernaenligt styrelsens beräkningar vara närmare 3 milj. kr. högre än dvsmellan 7,5 och 8 milj. kr./år. För budgetåret1981/82 har styrelsen begärt 5634000kr. utgör engångsanvisning för utvecklingskostnader. För SARAhar begärts . ulgör engångsanvisning för utvecklingskostnader. Enligt min mening bör kostnaderna underutvecklingsperioden fördelas mellan statsbudgeten och fonden förarbelsmiljöförbältringar. Därefter bör medelför drift av verksamheten fill fullo anvisas via statsbudgeten. Fonden för arbelsmiljöförbältringar inrättades år1975 för alt täcka slalens kostnader för garantilän förarbetsmiljöförbättringar (s.k.AG-län).