prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — a. analyser avautomatiken på statsbudgetens utgiftssida. En god grund föreligger sålunda föratt presentera vissa rikllinjer för budgetpolitiken på såväl kortare som någotlängre sikt. Minföreträdare tog i fjolårets budget- och kompletteringspropositioner upp vissafrågor i anledning av det snabbt ökande underskottet i statsbudgeten. I åretsbudgetproposition har även jag behandlat vissa av de faktorer som lett framtill nuvarande budgetläge. Som bakgrund till de riktlinjer för budgetpolitikensom jag kommer att föreslå vill jag nu ta upp vissa ytterligare aspekter påbudgelulvecklingen under de närmast föregående åren. Statsinkomsternasökning har bromsats upp . Detta beror dels på en vikandetillväxttakt i ekonomin, dels på svårigheterna att ytterligare höja ett redanmycket högt skattetryck utan att del får starkt Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 3 negativa effekter på ekonomin. Höjda skattesatser tenderaratt ge mindre inkomstförstärkningar än vad man tidigare kunnat räkna med.Samtidigt påverkar ökat skatteuttag från en skattebas skatteintäkterna frånandra på ett komplicerat sätt. Jag tolkar dessa tendenser så, att det ärvanskligt att i realiteten höja skattetrycket myckel utöver dagens nivå.Utgifternas slegringslakl har inte bromsats upp lika snabbt sominkomslutvecklingen. Denna bristande överensstämmelse har resulterat i ettväxande budgetunderskott. Del är därför av intresse att närmare analyseratendenserna i utgiftsutvecklingen . Underperioden /77-1979/80 ökade BNP i löpande priser med i genomsnitt drygl 11 %per år, medan statsutgifternas tillväxt var klart snabbare inemot iårligt genomsnitt. Statsutgifternas andel av BNP har därigenom ökat från drygt32% /77 lill drygl /80. Skälet till denkraftiga ökningen är främst att söka i ökningen av transfereringarna (inkl.finansiella transaktioner). Exkl. statsskuldräntorna uppgick äventransfereringarnas tillväxt till i genomsnitt . Särskilt tungt itransfereringarnas ökning väger folkpensioner, statsbidrag till barnomsorgen,de allmänna kommunbidragen samt räntebidrag och lån till bostadsbyggande.Kostnaderna för statens egen resursförbrukning exkl. försvarsutgifterna ökade ilångsammare takt, eller med i genomsnitt , vilket i stortsammanföll med tillväxten av BNP. Tabell L Statsutgifternas utveckling budgetåren1970/71-1981/82 Genomsnittlig årlig förändring i löpande priser, % 1970/71- 1976/77- 1979/80- 1980/81- 1976/77 1979/80 1980/81' 1981/82 Inkomster -1-14,8 -F 8,3 -1-15,4 -i- 1,8 Utgifter -H5,6 -1-16,7 -1-15,4 -)- 9,4 Utgifter exkl. statsskuldräntor -H5.4 -1-15,4 -1-12,5 -I- 6.6 BNP -H2,2 -(-11,4 -l-ll.O + 9,3 ' Korrigering har skettför den nivåhöjning av såväl inkomster som utgifter om ca . som är en effekt av den budgetreform som genomfördes /81. Tendenserna i statsulgifternas expansion under de tresenare åren av följde samma utvecklingsmönster som fidigare under1970-talet. Underbudgetåren 1980/81 och 1981/82 sker såvitt nu kan bedömas en markantuppbromsning i utgiflstillväxten vilkel är en följd av de medvetna åtgärder somvidtagits i detta syfte. Med nu föreliggande prognoser skulle ökningen exkl.statsskuldräntor totalt sett kunna begränsas till i stort sett samma tillväxtsom BNP. 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 4 Förinnevarande budgetår har denna uppbromsning kunnal ske genom att i princip inganya reformer eller utgiftsåtaganden genomförts. Vissa ökade insatser av merbegränsad omfattning har möjliggjorts genom omprioriteringar. Ävenbesparingspaketet berörde i viss utsträckning innevarandebudgetår. För /82 har. utöver en stor restriktivitet med allaformer av nya utgiftspåslag, direkta besparingar genomförts om inemot 6miljarder kr. I sammanhanget måste dock understrykas att en förutsättning föratl brottet i utgiftstrenden skall bli bestående är en mycket storåterhållsamhet på alla områden. Räntornapå statsskulden är den snabbast växande utgiftsposten på statsbudgeten. Dessautgifter har fördubblats /80 till vad som beräknas /82. som underskott uppkommer ökar den totala statsskuldenoch därmed ränteutgifterna. Enda sättet att begränsa denna ökning är atl vidtaåtgärder som leder till ett minskat budgetunderskott. Som chefen förekonomidepartemenlel redan har anfört tenderar dessulom elt stortbudgetunderskott att driva upp räntenivån. Jagövergår nu till en närmare redogörelse för de förändringar i budgetläget förinnevarande och nästkommande budgetår som inträffat efter det attbudgetpropositionen presenterats. avser jag atl återkomma till de merpreciserade riktlinjer för budgetpolitiken som krävs för all ytteriigarebegränsa utgiftsutvecklingen framöver. Avavgörande betydelse för statsinkomsternas utveckling är inkomslutvecklingen isamhället. De träffade löneavtalen medför atl enrelativt god bild nu föreligger av lönesummans tillväxt framöver. Från chefenför ekonomidepartementet harjag, ulöver uppgifter om lönesummans tillväxt, äveninhämtat uppgifter om den förutsedda utvecklingen av vissa andra förinkomstberäkningen väsentliga faktorer. Min kalkyl utgår således från sammaförutsättningar som den reviderade finansplanen. Lönesummans tillväxtöverstiger för den ökning som låg till grund för min beräkning ibudgetpropositionen med ca I procentenhet. har däremot skett enviss nedjustering av lönesummans ökning jämfört med de tidigare merschablonmässiga förutsättningarna. Härutöver har revidering skelt av denallmänna ekonomiska utvecklingsbilden med konsekvenser för bl.a. den beräknadeutvecklingen av privat konsumtion. Jag har vidare beaktat regeringens förslag ipropositionen om ekonomisk-politiska ätgärder i första hand oljeskalten -liksom förslagen i den kommunal-ekonomiska propositionen. Av nu tillgängligtunderlag atl döma kan statsinkomsterna för /82 uppskattas fill158,, vilket innebär en mindre uppräkning jämfört med vad 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 5 som beräknades i budgetpropositionen. En förklaring till statsinkomsternaslåga tillväxt är att utfallet av inkomstskatterna blev lägre än vad jagräknade med i budgetpropositionen, vilket sänker nivån för inkomsterna ävenför /82. Vidare har revideringen av konjunkturbilden medförtatt inkomsterna av mervärdeskatten räknats ned. I sammanhanget bör dockunderstrykas att effekten av de åtgärder som har föreslagits i de nämndapropositionerna till betydande del fär effekt först efter /82. Jag vill i detta sammanhang nämna att de förslag tillförändringar i skatteskalor m. m. som regeringen avser att senare lägga framinle beaktats i den beräkning av statsinkomsterna som jag redogjort för.Avsikten är att förslagen skall tolalfinansieras via andra åtgärder på budgetensinkomstsida. Statsinkomsterna totalt sett påverkas således inte under budgetåret1981/82. Dock kan omfördelning komma att ske mellan enskilda inkomsttitlar. I budgetförslaget beräknades de tolala statsutgifterna /82 till inemot . föreliggande beräkningarslutar på 233 ä . Ökningen förklaras bl. a. av ökadestalsskuldräntor och en ökad belastning på vissa priskänsliga anslag, främsttill försvaret och folkpensionerna. De totala effekterna på utgifterna avräntehöjningen och den snabbare prisutvecklingen beräknar jag till ca 4miljarder kr. Härtill kommer att budgetbelastningen under /82för de framlagda förslagen avseende varvsnäringen beräknas blinågot högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Dessutom räknar jag numed ytterligare kostnader för arbetsmarknads- och industripolitiken. Jag avser att senare vid min anmälan av särskilda frågoråterkomma med en mer detaljerad redogörelse för vad som ligger bakom denuppräkning av statsutgifterna för /82 som skett jämfört medbudgetförslaget. Jag övergår nu till atl redovisa de statsfinansiellt merbelydande särpropositioner som lagts fram . Det har visat sig nödvändigl att via statsbudgeten anvisaytterligare medel till de svenska varven. I en nyligen avlämnad propositionföreslås alt sammanlagt 1 532 milj. kr. anvisas för /82.Därutöver föreslås 100 milj. kr. bli anvisat redan för innevarande budgetårför att sysselsättningsfrämjande åtgärder snabbt skall kunna sättas in vidKarlskronavarvet. Av de medel som föreslås bli anvisade för nästkommandebudgetår avser 672 milj. kr. ett finansiellt stöd till för atttäcka kostnaderna för att avveckla under perioden 1980-1983.För att täcka statens beräknade kostnader för att infria lidigare utställdagarantier till avseende föriuslläckning föreslås att ett anslagpå 800 milj. kr. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 6 får kapitaltillskoll för att täckaföriuster och genomföra investeringar i vissa av dotterbolagen. Inom ett par områden har regeringen lagt fram förslag ommer långsiktiga riktlinjer. Del gäller industri-, energi- och sysselsättningspolitiken.Bl. a. har föreslagits elt treårigt program för slöd till leknisk forskning ochutveckling samt kapitaltillskott till fonden för industriellt utvecklingsarbete.Ett omfaltande energiforskningsprogram föreslås för perioden / 82-1983/84,främst avseende inhemska energikällor som kan ersätta olja. Finansieringen avenergiforskningsprogrammet sker genom en höjning av den särskildaberedskapsavgiften på oljeprodukter. I den ekonomisk-politiska propositionenhar regeringen föreslagit en ytterligare höjning av oljeskatten, vilket innebäratt den sammanlagda skatte- och avgiftshöjningen uppgår lill 100 kr.Tyngdpunkten i propositionen om arbetsmarknadspolifikens inriktning ligger påförslag som är ägnade all förbättra arbetsmarknadens funktionssätt ochunderiätta den ömsesidiga anpassningen mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Regeringen har föreslagit att statsbidrag anvisas i syfteatt stimulera fill avverkning av skog och tillvaratagande av klenvirke.Samtidigt har föreslagits en höjning av skogsvårdsavgiften. Uppgörelse har träffats med omersättningen till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen samt omstatsbidragen till kliniker för psykiskt sjuka. Vidare har överenskommelserträffats om kompensation till staten för övertagande av driftkostnader förskyddade verkstäder, arbelsvårdsinslitut m. m. De förändringar av statsbudgeten för vilka jag harredogjort sammanfattas i tabell 2. Budgetunderskottet beräknas för innevarande budgelår tillinemot . Förändringen jämfört med beräkningen ibudgetpropositionen - drygl . - härrör från dels en vissnedrevidering av inkomsterna, dels en viss uppjustering av utgifterna. För /82 beräknas budgetunderskottet nukomma att uppgå till ca . att jämföra med tidigare beräknadeinemot . Statsbudgeten budgetåren 1980/81 och 1981/82 (Miljarder kr.) -55,5 -57,7 -67,6 -74,9 Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 7 Jagövergår nu till att redogöra för resultaten långtidsbudget (bilaga2.1). Långtidsbudgetarbetelssyfte är att kartlägga konsekvenserna för budgetutvecklingen på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. I långtidsbudgeten görs alltså intenågra försök alt förutse vilka beslut som statsmakterna kommer att fatta underperioden. Ensådan kartläggning kan sedan utgöra underiag för en analys av destatsfinansiella förutsättningarna . Långtidsbudgetenomfattar förutom beräkningar av statsbudgetens inkomster och utgifter,beräkningar rörande socialförsäkringssektorn saml vissa andra statligaverksamheter. Vidare behandlas den kommunala utvecklingen. Som förutskickades i1981 års budgetproposition ägnas ett särskilt avsnitt i långtidsbudgeten åtautomatiken i statsbudgeten. Avsikten är all långtidsbudgeten genom dennabreda uppläggning skall kunna ulgöra elt viktigt underlag för bedömningar avden samlade offentliga sektorns utveckling på något . Vad gällerstatsinkomsterna grundas beräkningarna på oförändrade skatteregler ochavgiftssatser i den mån inte förändringar beslutals eller förutskickats.Beräkningarna utgår beträffande åren 1981- 1982 från samma antaganden rörandepriser, löner och tillväxt i samhället som presenteras i den revideradefinansplanen. För perioden därefter ansluter sig förutsättningarna förberäkningarna - med vissa modifikationer med hänsyn till den aktuellakonjunkturbilden - i stora drag till de antaganden som utnyttjas i anslutningtill långtidsutredning. Jag vill redan här understryka att denutveckling som långtidsbudgeten uppvisar givetvis inte är acceptabel. Jagåterkommer senare till de ekonomisk-politiska åtgärder somlångtidsbudgetperspektivet påkallar. Statsinkomsternasårliga procentuella tillväxt skulle enligtlångtidsbudgetkalkylen komma att uppgå till i löpande priser. Denförhållandevis höga utvecklingstakten beror i viss utsträckning pä att nivånför /82 till följd av vissa kassamässiga effekter är lägre änden underliggande trenden. Ilöpande priser beräknas den årliga genomsnittliga ökningen av statsutgifterna,exkl. statsskuldräntorna, uppgå fill 7,. Dennarelativt låga utvecklingstakt får ses mot bakgrund av långtidsbudgetmetodiken. Statsskuldräntorna växermycket snabbt och motsvarar slutåret inemot två tredjedelar avdet beräknade underskottet. Sammanlaget beräknas de totala statsutgifterna ilöpande priser komma att öka med i genomsnitt 9,underlångtidsbudgetperioden. Statsutgifterna exkl.statsskuldräntorna ökade i fasta priser under perioden1975/76-1979/80. Långtidsbudgelkalkylen resulterar i en ökning med 0,. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 8 Föratt belysa hur de statliga utgifterna direkt och indirekt ställer anspråk påsamhällets reala resurser är det av intresse atl studera utvecklingen såväl avde statliga konsumtions- och investeringsutgifterna som av transfereringarnaoch de finansiella transaktionerna. Slalens utgifter för konsumtion ochinvesteringar, dvs. statens direkla efterfrågan på varor och tjänster, uppgårför /82 lill ca . och utgör därmed avstatsbudgetens utgifter. Enligt långtidsbudgeten skulle dessa utgifter i fastapriser minska med 0,. ökade statens utgifterpå dessa områden med 1,. När det gäller den statliga konsumtionenbaseras beräkningen på förutsättningen om oförändrad ambitionsnivå. Förmyndighetsanslag och liknande anslag har det s.k. huvudalternativet tillämpats,vilket innebär en real resursminskning om med hänsyn till förutsattproduktivitetsökning. Denna reducering är dock ej inlagd i beräkningen ioförändrad pris- och lönenivå utan har beaktats i samband med omräkningen tilllöpande priser. De statliga investeringsutgifterna beräknas minska med 2,1 %under perioden vilket hänger samman med att pågående projekt successivtavslutas. Några nya projekt läggs däremot inle in i beräkningarna. Statsutgifternas utveckling /761985/86. Konsumtion,investeringar ocli transfereringar (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) ter 1981/82 -1-24,4 -1-12,3 -1-12,2 Transfereringaroch finansiella transaktioner beräknas för /82 uppgå till drygl171 miljarder kr. och ulgör därmed inemot tre fjärdedelar av budgetensutgifter. Liksom i tidigare långtidsbudgetkalkyler ökar transfereringarna(inkl. statsskuldräntor) även räknat i fasta priser. De beräknas således ökamed i fasta priser jämfört med 7,. Det bör nämnasatt långtidsbudgettekniken inneburit en undervärdering av densedermera fakfiskt realiserade utveck- 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 9 lingstakten.Pris- och löneomräkningar har således gjorts endast på de anslag som genomindexbindningar eller regelsystem blir föremål för automatiskajusteringar,exempelvis folkpensionerna och räntebidragen på bostadsområdet. barnbidragen finns inga sådana kopplingar och någon uppräkning avbarnbidragets storlek med hänsyn till prisutvecklingen har därför inte skett. Den snabbast växande utgiftspostenunder långtidsbudgetperioden är statsskuldräntorna. Enligt beräkningarna iårets långtidsbudget skulle den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priseruppgå lill . För /82 beräknas kostnaden för statsskuldenuppgå till . och beräknas därefter öka för att under periodens sista år uppgå till 65 miljarderkr. Underskottet istatsbudgeten beräknas uppgå till . /82 beräknas underskottet öka med ca . till 74,9miljarder kr. Enligt långtidsbudgeten växer detta underskott successivt ochberäknas vid långtidsbudgetperiodens sista år uppgå till . Jagvill dock ånyo betona att beräkningarna av de framtida budgetunderskottensstorlek är förknippade med osäkerhet och grundade pä vissa antaganden om densamhällsekonomiska utvecklingen. Tendensen och styrkan i budgetunderskottensutveckling framstår dock klart och entydigt. Långtidsbudgeteninnehåller också ett avsnitt om utvecklingen för statsbudgeten ochsocialförsäkringssektorn sammantagna. Syfiet är att ge en mer fullständig bildav den verksamhet som styrs genom statliga beslut. Underskottet för staten ochsocialförsäkringssektorn beräknas uppgå till ca . budgetåret1985/86, vilket innebär en försämring med . Devärden för statsutgifter, statsinkomster och budgetsaido som redovisats ilångtidsbudgeten styrs givetvis i hög grad av de antaganden och förutsättningarför beräkningarna som ställts upp. Som redovisas i långtidsbudgeten fårförändringar i dessa anlaganden stor inverkan på resultaten. En viktig faktorbakom beräkningarna utgörs av förutsättningarna beträffande sysselsättningen.Sålunda hart.ex. arbetsmarknadspolitiken i beräkningarna behandlats enligtgängse långlidsbudgetmelodik, vilket i detta fall leder till en hög grad avschablonmässighet. Även utgifterna förindustripolitik kan sägas vara schablonmässigt beräknade. Under perioden1975/76-1980/81 utgick industripolitiskt stöd motsvarande nära genomsnitt . I långtidsbudgeten har lagts in utgifter endast för redanbeslutade åtgärder. Det innebär i praktiken all praktiskt taget inga resurseravsatts för periodens sista år. Om en försvagning av konjunkturenoch!allvariiga strukturförändringar skulle föranleda åtgärder för attunderstödja krisdrabbade företag, stiger således kostnaderna ulöver vad somingår i långtidsbudgetens beräkningar. 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 10 Utvecklingen av budgetunderskottet är i mycket hög gradberoende av de antaganden som görs beträffande räntenivån. I första hand är detutgifterna för statsskuldräntorna och utgifterna för räntesubventionerna tillboendet som påverkas. Om räntenivån är en procentenhethögre än vad som antagits kan budgetunderskottet för slutåret beräknas stigamed 5 å . I långtidsbudgeten redovisas den långtgående automatik somstyr statsbudgetens utgifter. Jag återkommer strax närmare till delta.Förändringar i befolkningens ålderssammansättning, ökningar av löner och priseretc. medför att utgifterna stiger inom ramen för gällande regelsystem utan attbeslul om reformer eller nya åtaganden fattas. Så länge gällande regelsysteminte omprövas är det sålunda faktorer utanför statens direkla konlroll som styrutgifternas utveckling. Statsbudgetens inkomstsida päverkas vid givna skattesatserhuvudsakligen av den allmänna inkomstutvecklingen i samhället. Den statliga inkomstskattenbestäms av utvecklingen av främsl löner, pensioner, avdrag samt viainflalionsskyddel även av prisutvecklingen. Bestämmande för mervärdeskattensutveckling vid given skallesals är i första hand konsumtionsutgifternas ökningoch fördelning. Övriga indirekta skaller utgår i allmänhet med ett i kronorfastställt belopp per enhet. Konsumtionsvolymen blir sålunda avgörande förintäkterna. Av vad jag nu anfört framgår att det föreligger storaskillnader mellan automatiken bakom statsutgifter och statsinkomster.Statsinkomsterna är starkt beroende av tillväxten i ekonomin. Statsutgifternastyrs i hög grad av faktorer som är oberoende av den allmänna tillväxten.Inbyggda s. k. automatiska stabilisatorer medför att utgifterna ökar snabbarevid en dämpning i tillväxten. Bl.a. stiger kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken.Vid kortvariga cykliska fluktuationer i tillväxten är detta givetvis en fördelså till vida att budgeten får en kontracyklisk inverkan på den övriga ekonomin.Problem uppslår emellertid då del är fråga om en mer långsiktig nedgång iekonomins tillväxttakt. Problemen förstärks av den mycket stora ökning somstatsskuldräntorna uppvisar till följd av de omfattande budgetunderskotten. De resultat som långtidsbudget visar understrykerenligt min mening den strukturella balansbrist som finns i statsbudgeten. Dettavar också den slutsats man kunde dra av förra årets långtidsbudget. Analysen avautomatiken i främst utgiftsutvecklingen styrker också tidigare gjorda uttalandenav regeringen och alt de framlida besparingsan-slrängningarna måsleomfatta ingrepp i regelsystem o.d. Besparingar under anslag som bestäms vidårliga beslut och som inle är bundna till någon form av automatik kan aldrigbli av sådan omfattning att trenden i saidoutvecklingen kan brytas. Delframtida budgetarbetet måsle därför i högre grad än tidigare bliförutsättningslöst och omprövande. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 11 1.5Automatiken i statsutgifternas utveckling Utvecklingenav statsbudgetens utgifter präglas i betydande utsträckning av automatik. Meddetla menas att utgifterna för etl visst verksamhetsområde förändras utan attstatsmakterna varje gång tar ställning härtill. De faktorer som inom ramen förgällande regelsystem styr utgiftsutvecklingen kan grovt indelas i pris- ochvolymfaktorer. Som exempel på prisfaktorer, dvs. faktorer som på olika sätt ärförknippade med den allmänna prisutvecklingen, kan nämnas konsumentpriser,timlöner och räntesatser. Bland de volymfaktorer som påverkar utgifterna spelardemografiska förändringar en stor roll. Antalet pensionärer och antalet barn iskolåldern är exempel härpå. Intemindre än ca fyra femtedelar av statsutgifterna är automalikslyrda. Åtgärder somsyftar till att dämpa eller bryta automatiken är därför av speciellt stortintresse vid överväganden om begränsningar av den statliga utgiftstillväxten.Om de anslag som kännetecknas av automatik lämnas ål sidan i besparingsarbetetblir kraven på besparingar inom andra områden orimligt stora. Vidare kanpåpekas all åtgärder som begränsar automatiken kan ha särskilt värde frånbesparingssynpunkt, eftersom de ofta innebär att storieken på en besparingväxer . Jagvill även peka på det värde som en mildring av aulomatikeffekler kan ha förmöjligheterna för statsmakterna atl göra rationella avvägningar ibudgetarbetet. När det tillgängliga resursutrymmet är begränsat, slällssärskill höga krav på att olika utgiftsområden noga vägs mot varandra. Starkalåsningar när del gäller utgifternas utveckling försvårar emellertid avvägningoch omprioritering mellan olika områden. Begränsning i automatiken kan därförbidra till att öka flexibiliteten i budgetprocessen och medverka lill eneffektivare avvägning mellan skilda ändamål. Dessulom kan indexering och andraformer av prisanknuten automatik i vissa fall verka inflationsdrivande.Åtgärder mot sådana former av automatik kan alltså också ses som ett led i enpolitik föi" ökad prisstabilitet. Mankan självfallet inte bortse ifrån att förekomsten av indexbindningar och annanautomatik kan innebära vissa administrativa fördelar. Vidare kan de ge stadgaåt planerings- och budgetarbetet. I nuvarande budgetläge väger dock nackdelarnamed långtgående indexering enligt min mening så tungt att en kritisk prövninghärav är motiverad. Åtgärdersom tar sikte på utgiflsautomatiken måste givetvis bedömas mot bakgrund av desärskilda omständigheter som gäller inom varje ändamålsområde. För attbesparingar i tillräcklig omfattning skall komma till stånd är det oundvikligtalt också ändamål som upplevs som angelägna och betydelsefulla berörs. Sådanabesparingar måste därför i likhet med andra ingrepp utredas och prövas. Ettförsta steg i en sådan prövning har varit all kartlägga omfattningen ochinnebörden i automatiken. Jag kan nu redovisa Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 12 huvudresultaten av denna undersökning. För en mer utförligredovisning får jag hänvisa till årets långtidsbudget (bilaga 2.1). 1.5.2 Indelning i huvudgrupper I syfte att få en överblick över automatiken harstatsbudgetens anslag delats in i olika kategorier med avseende på de faktorersom styr utgifterna. En sådan indelning kan naturligtvis göras på flera olikasätt. Indelningen har här gjorts så att man får en överblick över de förstatsmakterna kontrollerbara faktorerna.