prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Forskarutbildning kan ha meritvärde på flera sätt.Doktorsexamen kan vara elt krav för all erhålla en viss Ijänsl eller den kanbetraktas som en merit ulan alt vara nödvändig för tjänsten. Man kan ocksålänka sig all den som har doktorsexamen får högre lön än andra med motsvarandearbetsuppgifter men lägre utbildning. En kartläggning av forskarutbildningensmeritvärde bör avse meritvärdet i alla bemärkelser. Endast för ell mindre anlal tjänster fastställsbehörighetskrav och regler för meritvärdering av regering och riksdag. Oftastgörs den närmare preciseringen av kraven för en viss tjänst av berördmyndighet/arbetsgivare, som också prövar olika sökandes meriter för en visstjänst. Statsmakterna har således normalt begränsade möjligheler atl påverkadella. I vissa tjänstelillsällningsärenden kan dock besvär anföras hosregeringen, vilkel ger regeringen möjlighet all påverka urvalet till de berördatjänsterna. 205 Kommittéer: Del II U:4 Lönenför en viss tjänst - och frågan huruvida doktorsexamen skall ge högre lön -avgörs normalt inle av regeringen ulan på myndighetsnivå. För atl ge en bild avvilka möjligheler I.ex. riksdag och regering har alt påverka meritvärderingenav forskarutbildningen bör karlläggningen också avse hur nuvarande regler ochpraxis i fråga om bedömning av doktorsexamen i olika sammanhang tillkommit. Fr.o.m. den 1 juli 1980kommer ändrade regler all gälla för behörighet fill forskarutbildning. Deinnebär all stora grupper med icke-traditionell universitets/högskoleutbildning(i.ex. sjuksköterskor och förskollärare) får allmän behörighet lillforskarutbildning. Ulredningen bör göra en analys av frågan för vilkaarbetsuppgifter inom dessa yrkesgruppers område som del vore befogal atl geforskarutbildning meritvärde. Isamband med karlläggningen bör ulredningen undersöka hur företrädare för såvälarbetsgivare och löntagarorganisationer som högskolan ser på meritvärdet avforskarutbildning vid tillsättning av offentliga tjänster. Omulredningen, med hänsyn till den tidsplan för utredningsarbetet som angetts iutredningens ursprungliga direktiv, så finner nödvändigl får karlläggningenbegränsas lill all avse en eller flera samhällssektorer. Utredningen bör i såfall lämna förslag i fråga om dels vilket ytterligare kartläggningsarbete sombör genomföras efter del atl utredningen avslutat sitt arbele, dels hur elleventuellt forsalt karlläggningsarbete bör organiseras. Ulredningenbör lägga fram de förslag den på grundval av resultatet av karlläggningenfinner angelägna. I anslutning lill eventuella förslag bör redovisas anlalbefinfiiga tjänster och "förnyelsetakt" för de tjänstekategorier somberörs av eventuella förändringar. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen utvidgaruppdraget för utredningen om forskningens och forskarutbildningens silualion iden nya högskolan i enhghet med vad jag har anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 4.Utvärdering av det statliga stödet till bokhandeln m.m. Efterbeslut av (prop. 1976/77:81, KrU 1976/77:39, rskr1976/77:239) infördes /78 försöksvis elt slalligl ekonomisktslöd fill bokhandeln. Stödet utgörs främst av kredilslöd fill mindre ochmedelstora fullsorterade boklådor, s.k. A-boklådor. Del statliga kreditslödethar formen av dels kredilgaranfier, dels investeringslån och avskrivningslån.Innevarande budgetår får kreditgarantier beviljas intill ett belopp avsammanlagt 1,5 milj. kr. Investeringslån och avskrivningslån får ges med totalt2,4 milj. kr. Del slalliga kreditslödet handhas av (BFl). Bolaget ägs av bokförlagen. 1980/81:103 206 utgår även lill det kompletleringslager som finns hosdistribulionsföretaget . Del är i första hand mindre menfullsorlerade boklådor som har nylta av atl genom beställningar frånkompletteringslagret kunna erbjuda sina kunder ell brett sortiment ulan atlsjälva svara för lagerhållningen. Villkoren för statsbidraget regleras i eltsärskilt avtal mellan staten och Seelig. Stafiigt slöd ges vidare lillutbildning av förelagsledare inom bokhandelsbranschen. Innevarande budgetårutgår etl slöd lill komplelle-ringslagrel på 1.175.000 kr. För bokhandelsslödel gäller förordningen (1977:395, ändradsenast 1979:841) om försöksverksamhet med statligt kredilslöd till bokhandel. proposition om bokhandelsslöd förordades all deolika stödformerna skulle prövas som sträckte sig /80. En utvärdering av insatserna skulle därmed kunna påbörjasförst . För all undvika avbrott i verksamheten under budgetåret1980/81 har försöksperioden sedermera, enligl förslag i prop. 1977/78:99 resp.1979/80:100 bil.12, föriängls lill . Därvid har förutsatts attutvärderingen blir utförd vid en sådan lidpunkt all ställning lill fortsattainsatser kan las . Del är således nu aktuellt att starta arbelel medutvärderingen. Denna uppgift bör anförtros en särskild utredare. Utredarens uppgift bör vara all söka bedöma om de infördastödformerna till bokhandeln har varit ändamålsenliga. Därvid bör uppmärksammasde frågor som i prop. 1976/77:81 och i den efterföljande riksdagsbehandlingenansågs böra prövas , t .ex. de organisatoriska formernaför verksamheten. Under de år som bokhandelsstödet har verkat har frågor somrör bokdistributionen och bokhandelns silualion ofta förekommit i debatten.Någon nämnvärd kritik har dock inte riktats mol utformningen av de statligastödformerna. De redovisningar som BFl har lämnat visar all intresset för det statliga kreditslödet har varitmyckel stort. Elt av de skäl som i prop. 1976/77:81 anfördes för allstödinsatserna till bokhandeln skulle ha karaktär av försöksverksamhet var enförhoppning om att få till stånd en harmonisering avdistributionsstödet lill bokhandeln med utgivningsstödel lill bokförlagen. Vidden tidpunkt då propositionen lades fram pågick en utredning beträffandelitteraturstödet. De förslag belräffande sammankopplingar mellan bokhandelsstödoch ulgivningsstöd som utredningen presenterade i betänkandet(Ds U 1977:14) Slalligl litteraturstöd blev hårt kritiserade vidremissbehandlingen och ledde aldrig till några åtgärder i samband med att litteraturstödetreformerades enligt förslag i prop. 1977/78:99. Inle heller förslag somframfördes av olika remissinstanser ansågs vid de överväganden som gjordes iproposilionsarbetet ha tillräcklig bärkraft. Behovet av balans mellaninsatserna i produklions- och distributionsleden kvarstår dock. Del framgårtydligt av de senaste årens utveckling inom bokbranschen. Utredaren bör varaoförhindrad all i sina överväganden också pröva förändringar avlilleraturslödet. Kreditslödet till mindre och medelstora förlag bör härvidockså kunna behandlas. Jag vill i della sammanhang påminna om vad jag framhölli prop. 1977/78:99 (s. 86) beträffande nödvändigheten all fortlöpande omprövade statliga insatserna med hänsyn lill de ofta snabba förändringar som sker påbokområdet. Utgångspunkten för utredaren skall vara alt de förslag somkommer all läggas fram i sin helhet ryms inom nu anvisade medel för bokhandels-och 207 Kommittéer: Del II U:S De av regeringen utfärdade direktiven (Dir1980:20) lill samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav reformer skall även tillämpas på nu ifrågavarande utredningsarbete. Utredarens bedömningar av bokhandelsslödels effekter börsjälvfallet göras mol bakgrund av en så fyllig bild som möjligt avbokbranschens situafion. På grund av den begränsade fid som slår lillförfogande för utredningsarbetet är utredaren i huvudsak hänvisad lill allutnyttja redan gjorda undersökningar. De utredningar som gjorts av vid i på uppdrag av kan härvid ha intresse. Delsamma gäller statens pris-och karlellnämnds branschsludier. Skulle del visa sig möjligt atl, trotsfidspressen, genomföra vissa begränsade studier som skulle ha stort värde förutvärderingen bör utredaren ha möjlighet all ta initiativ till sådana. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för alt tillkalla en särskild utredare med uppdrag attutvärdera del statliga stödet lill bokhandeln, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver atlkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Distribution av innehållet i dagstidningar tillsynskadade Departementschefen, statsrådet , anför har man sökt finna vägar att göraden tryckta informationen i samhället fillgänglig för synskadade. Olika metoderhar därvid prövats såsom utgivning av böcker och tidskrifter i punktskrift, tidningar,tidskrifter och böcker intalade på ljudkassett, distribution över radionätetoch telenätet av innehållet i tryckta skrifter saml inläsningsljänsl. Viktigainsatser görs av vissa handikapporganisationer, främsl () och Föreningen (). Fr.o.m. /78 hardessa organisationer anslag över statsbudgeten för viss tidningsutgivning. /81 utgör dessa medel ca 2,2 milj.kr. Av stor betydelse har varit de av landsting och kommuner finansieradelokala s.k. lallidningar som - utgivna en eller - förmedlaren översikt av det viktigaste nyhetsmaterialet. Från de synskadades organisationer har emellertidunderstrukils alt den information som härigenom blir tillgänglig, av naturligaskäl är synnerligen begränsad. Gles utgivning och litet omfång liksom denneutrala ställning som dessa tidningar självfallet måste inta gör alt de kanuppfattas som ell uttryck 1980/81:103 208 för en särbehandling som handikapporganisationerna ärytterst angelägna alt komma bort ifrån. I stället har intresset koncentrerats lillmöjlighelerna atl göra innehållet i dagstidningarna tillgängligt försynskadade. På initiativ såväl från SRF som från enskilda tidningar har enförsöksverksamhet påbörjats med distribution av en för ändamålet redigeradbandad eller radiosänd version av resp. tidning till abonnenter som på grund avnedsatt synförmåga inle kan läsa fidningen i svartskrift. Önskemål har ävenframförts all också tidskrifter i ökad omfattning skall göras tillgängliga påkassett. I regeringens proposition 1976/77:87 om insatser förhandikappades kulturella verksamhet harjag bl.a. anfört... "del (är)angelägel att samhället underlättar för synskadade all la del av del allmännainformafionsulbudet. Tallidningsupplagor av lokala tidningar är i dellasammanhang en idé värd all prövas." Sedan SRF /78 hos regeringen ansökt ombidrag ur allmänna arvsfonden för en sådan försöksverksamhet har dels bidraganvisats till förbundel för ledning och utvärdering av projektet, dels bidragutgått lill vissa tidningar för den praktiska försöksverksamheten. i kunnat utges i en kassetlupplaga fr.o.m. den24 och i med sammadislribulionsmelod med början den 29 oktober 1979.Slufiigen har av i distribuerats en editiontill synskadade via radionätet . Den produkt som på della säll har fillhandahållits desynskadade har bestått i en redigerad version av varje dags tidning intalad påband, så avpassad all uppspelningen tar ca . innebär atlkassellupp-lagan innehåller elt urval av materialet. Man har haft som ambifionalt innehållet så troget som möjligt skall motsvara den ordinarie tidningens.Ledare- och kulturmaterial ingår därför i kassetlupplagan liksom sport,underhållning och annonser. Färdigställandet av den redigerade versionen harvisat sig kräva två-tre heltidsarbetande journalister. Erfarenheten har visatatt detla säll all göra urval och behandla materialet motsvarar mottagarnasönskemål. Inom SRF har en första delrapport sammanställts som belysererfarenheterna av försöksverksamheten. En ylterligare rapport väntas sommaren1980. Till regeringen har inkommit ell anlal framställningar ombidrag fill nya försök med distribution fill synskadade av innehållet idagstidningar och tidskrifter. Innan ställning kan las till ansökningarna börde fullföljda och pågående försöken utvärderas. Däremot bör denpågående försöksverksamheten inle avbrytas förrän utvärderingen skett. Den utvärdering av försöksverksamheten som bör kommalill stånd bör utföras skyndsamt av en särskild utredare. Den bör vara slutfördsenast . Utredaren bör belysa försöksverksamhetens omfattning ocheffekter i olika avseenden, problem som varit förbundna med densamma samlkostnaderna för de olika försöken. Utredaren bör i första hand undersökadagstidningarnas egna möjligheter att finansiera talversioner av tidningarna.Därvid bör särskilt studeras möjlighelerna att producera och distribueratalversioner m.m. med full kostnadsläckning, dvs. med medel frånprenu-merafioner och annonser. I del sammanhanget bör erinras om handikapputredningensförslag om all kostnaderna för en kassetlupplaga av dagstidningar skallbetraktas som en normal kostnad för tidningarna och läckas på 209 Kommittéer: Del II U:6 samma sätt som dessas övriga kostnader. Del är också väsenlligt all olika möjligheter atl begränsatidningarnas kostnader blir belysta. Bl.a. bör undersökas om del finnsmöjligheler lill samarbete mellan olika fidningar ulan all syftet medverksamheten förfelas. Utredaren bör också undersöka intresset för samverkan ifråga om del material som finns i de av kommuner och landsfing utgivnalalfidning-arna. Vidare bör utredaren belysa det intresse som kan finnashos andra än de synskadade för en kassellversion av dagstidningarna saml deproblem resp. ekonomiska fördelar som kan uppslå vid en vidgad distribution.Jag tänker här bl.a. dels på vissa begåvningshandikappade, dels på personer sompå grund av förlamningar eller neurologisk skada inle kan hanlera en tidning. Utredaren bör beakta vad som har anförts i regeringensdirektiv (1980:20) angående finansiering av reformer. Den övervägande kostnaden för kassett - ellerradiodislribuerade tidningar för synskadade torde ligga på det redakfionellaarbelel, snarare än på distributionssidan. Del är dock önskvärt atlutvärderingen ger elt underlag för bedömning av vilka krav olikadistribulionsmeloder ställer i tekniskt, ekonomiskt och administrativt avseendesaml vilka juridiska och avtalsmässiga problem som kan vara förknippade medverksamheten. Såvill gäller distribution över radionätet bör samråd äga rum medradiorältsutred-ningen (U 1979:05). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för ulbildningsdeparlemenlel all tillkalla en särskild utredare med uppdrag attutvärdera försök med olika former av distribufion av innehållet i dagstidningarfill synskadade och all därvid belysa de problem som jag här har berört all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasta nionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till närradiokommittén (U 1978:11) Departementschefen, statsrådet , anför Genom beslut bemyndigade regeringen migalt tillkalla en kommitté med uppdrag atl leda en försöksverksamhet mednärradio och när-TV samt att med ledning av erfarenheterna från dennaförsöksverksamhet lämna förslag om en eventuell permanent verksamhet mednärradio och när-TV. Kommittén har antagit namnet närradiokommittén (U1978:11). beslöt all som sin mening gelill känna för 14 1980/81. 1980/81:103 210 regeringen vad kulturutskottet anfört omnärradiokommilténs verksamhet (KrU 1979/80:24, rskr 178). Ulskollel anför isill betänkande följande. beslut om radion och televisionen innebarbl.a. all försök med s.k. närradio skulle inledas. Så har också skett, ochförsöksverksamheten leds av närradiokommiltén. Kommittén har sökt kontakt medSveriges Lokalradio för alt undersöka möjligheterna till samarbete. I molfon1273 uttalas nu alt del uppdrag som närradiokommiltén fåll av regeringenförefaller vara så snävt all del är svårt all förverkliga elt samarbete mellankommittén och lokalradion. I motionen skisseras vissa försöksmodeller som börförverkligas innan slutlig ställning las fill erfarenheterna avnärradioförsöken. I mofionen hävdas all della kan bli praktiskt möjligt omregeringen vidgar kommit- lens direktiv och utsträcker försöksperioden t.o.m.1982. bör enligl motionen göra en hänvändelse lill regeringen avdenna innebörd. Något avbrott i den försöksverksamhet som pågår aktualiserasinle i motionen. Närradiokommilténbedriver sin verksamhet enligl rikfiinjer som godkänts av vid riksmötet1977/78 (prop. 1977/78:91 och 144, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337).Bestämmelser om verksamheten har meddelats i lagen (1978:479) omförsöksverksamhet med närradio. En samverkan mellan närradion och lokalradionenligl de modeller som redovisats i motionen måsle föregås av elt klarläggandeav vilka regler som skall gälla för denna nya verksamhet. Ävenfinansieringsfrågan måste övervägas, eftersom lokalradion och närradionfinansieras på helt olika säll. Utskottetfinner det önskvärt alt förutsättningar skapas för en verksamhet av den artsom avses i motionen 1273. bör därför ges vidare direktiv ochförsöksperioden förlängas. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion 1273bör som sin mening ge till känna för regeringen. Närradiokommilténbör i anledning av beslut nu ges lilläggsdirektiv. Det bör åliggakommittén att inleda överläggningar med () ochSveriges Lokalradio aktiebolag (LRAB) för att utreda hur en sådan radioverksamhelsom den av åsyftade skulle kunna komma tiH stånd hos LRAB. atl ulgå från atl den nya verksamheten skall bedrivas med tillämpningav de program- och ansvarsregler som gäller för LRAB:s programverksamhet. Delär således enligt 5 § radiolagen LRAB som har alt ta ställning till hur denavsedda verksamheten skall utformas. Vidöverläggningarna bör kommittén söka nå sådan överenskommelse med bolagen somger kommittén insyn i verksamheten och som gör del möjligt för kommittén alt medverkavid uppläggningen och utvärderingen av verksamheten. Den försöksverksamhet och utvärdering av närradio ochnär-TV som avses i regeringens direktiv den 20 juH 1978 skall fortgå enligt denfidsplan som kommittén nu arbetar efter. Enligt vad jag har erfarit harkommittén för avsikt atl avlämna ell belänkande om närradio somskall kunna ligga till grund för en prövning av frågan om närradio. Jag utgårfrån atl delta betänkande inle kommer all försenas till följd av dessaliHäggsdirek-liv. De av regeringen utfärdade direktiven (Dir. 1980:20) tillsamfiiga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformerskall gälla på här aktuellt utredningsarbete. 211 Kommittéer: Del II U:6 Jaghemställer alt regeringen utvidgar närradiokommilténs uppdrag i enlighet medvad jag nu har anfört. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 1980/81:103 212 Utredning om boxningens skadeverkningar Departementschefen, statsrådet , anför. Den professionella boxningen är förbjuden iSverige (prop. 1969:118, 1 LU 1969:51, rskr 1969:344, SFS 1969:612). I sambandmed aft della förbud infördes, liksom vid upprepade tillfällen därefter, harstatsmakterna haft att ta ställning fill frågan om boxningsförbudet börutsträckas fill all gälla amalörboxning. Del har inle ansetts föreligga skälalt föreslå en sådan utvidgning av förbudet. har emellertid uttalatsall detla slällningstagande bör omprövas, om någon väsentlig punkl i desäkerhetsföreskrifter som gäller vid boxning inte iakttas eller om dessaföreskrifter visar sig otillräckliga för all i önskad grad undanröja dehälsorisker som kan vara förknippade tned boxningsulövningen. De säkerhetsföreskrifter som åsyftats är utarbetade av enav de nordiska regeringarna efter initiativ av tillsallmedicinsk expertkommitté. Kommilléns överväganden och förslag är redovisade ibetänkandet "Boksningens medicinske skadevirkninger" (Nordiskulredningsserie 1967:16). Föreskrifterna omfattar 16 punkter. Av dessa innebären att den nedre åldersgränsen för deltagande i boxningstävlingar för amatörerbör vara . Som motivering härför framhöll kommittén alt helt ungaboxare i regel är mera övermodiga och oförsiktiga än de äldre boxarna. Oftasaknar de dessutom i högre grad lillfredsslällande förståelse för eventuella riskeroch har inle hunnit tillägna sig en tillräcklig defensivleknik. skedde i lill följd av riksdagensuttalande en anpassning till denna åldersgräns. Motsvarande ålgärder vidtogsdäremot inte i övriga nordiska länder. Svenska dellagare i nordiskajuniorboxningar kom därigenom genomsnittligt att ha mindre matchrutin änmotståndarna från andra nordiska länder. Svenska boxningsförbundel utverkademed hänvisning härtill riksidrottsslyrelsens bifall lill en sänkning avåldersgränsen lill . Riksidrottsslyrelsens ställningstagande innebar allen sådan åldersgräns kunde accepteras under den fid som utredningar omboxningens skadeverkningar fullföljs. har i anledning av bl.a.motioner och budgetpropositioner deklarerat all säkerhetsföreskrifterna börlillämpas "utan något väsenlligt undantag". har ocksåuttalat att en sänkning av åldersgränsen från 17 fill innebär en sådanväsenllig avvikelse från säkerhetsföreskrifterna. (KrU 1977/78:19, rskr 1977/78:216) har, bl.a.mol denna bakgrund, förordat all en ingående undersökning görs med syfte alt om 213 Kommittéer: Del II Jo:2 möjligt klarlägga i vilken omfattning boxare ådragit sigbeslående skador vid boxning. Regeringen har därefter förl överläggningar medSveriges riksidrotlsförbund och Svenska boxningsförbundel för alt klargöramöjlighelerna atl ulföra de av begärda undersökningarna. Förbundenhar därefter gjort en utredning. material håller på all ställas sammanoch avses bli presenterat för regeringen . Med hänsyn till kravet på objektivitet och opartiskhet ibedömningen av boxningens skadeverkningar bör nu en särskild utredaretillkallas. Denne bör, med utgångspunkt i bl.a. del av idrottsrörelsenredovisade materialet, genomföra den av begärda ulredningen.Utredningen bör avse tiden riksdagsbeslut. I ulredningen börvidare redovisas de erfarenheler man inom idrottsrörelsen har av tillämpningenav säkerhetsföreskrifterna. Ulredningen skall bedrivas skyndsamt och innefattaförslag lill ålgärder från statsmakternas sida. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift all utredafrågan om boxningens skadeverkningar, all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasta tionde huvudfitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till utredningen om rennäringensekonomiska förhållanden Departementschefen, statsrådet , anför. Med slöd av regeringens bemyndigande den 28 juni 1979tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdragall utreda rennäringens ekonomiska förhållanden (Dir 1979:116). Rennäringen är en självklar del av näringslivet i denordligaste länen och utgör basen för samisk sysselsättning och bosättning.Rennäringen är därmed också bärare av en särpräglad kultur. Del är enligl minmening angelägel all rennäringens villkor är sådana att den kan leva vidare ochutvecklas. De ekonomiska förulsältningarna för rennäringen och därmedsammanhängande frågor bör därför prövas av en parlamentarisk kommitté. De allmänna principer som ligger till grund för samhälletsinsatser inom jordbrukels, fiskels och trädgårdsnäringens områden bör i alltväsentligt kunna lillämpas även på rennäringen. Därmed bör del vara möjligt allutnyttja de nalurliga resurser för renskötsel som finns inom landel samtidigtsom andra samhällsintressen tillgodoses. Frågan om angivande av etl inkomslmålför rennäringen är emellertid betydligt mera komplicerad än 1980/81:103 214 beträffandejordbruket, fisket och trädgårdsnäringen, eftersom samefamiljen regelmässigtmåste kombinera renskötseln med andra yrken och verksamheter för all uppnå fullsysselsättning och godtagbara inkomster.