prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — avser att slutföra samarbetsförhandlingarna säsnart konsekvenserna av nämnda villkor har utretts. Anläggningen bedöms numerakunna bli färdigställd tidigast under /86. lämnade in ansökantill om att få bygga ytteriigare ett aggregat i vardera av detvå stationerna Porsi och Laxede och att få ökad rätt fill korttidsreglering iLuleälvens nedre del. kommer att överlämna ärendet tillregeringen för prövning. Genomförs projekten blir sysselsättningsökningen päplatsen ca 560 årsarbeten. Förutsättningen för att investeringen skall kunnaförräntas av verket är att rätt till ansökt korttidsreglering erhålls. Regeringen uppdrog åtvattenfallsverket att fullfölja projekteringen av överledning av vatten frånVojmsjön till . Projektet kallas kraftstation. Projekteringenutförs i samråd med i och kommun.Ansökan till beräknas bli inlämnad under första kvartalet 1981.Vattenfallsverket planerar att redogöra för projektet i anslagsframställningenför /83. Projekteringen av ett kraftvärmeverk i föreldning med såväl kol som olja har utförts fram till underlag förlokaliseringsansökan. Lokaliseringsansökan har inlämnats till regeringen avEnergiverken i . Ärendet vilar i avvaktan på ett ställningstagande frånkommunens sida. Beslut om ett flertal värmeproducerandeanläggningar i måste fattas . SINDredovisade en slutrapport om södra värmeförsörjninginkl. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 394 Utredningenavsåg att redovisa hur värmeförsörjningen inom detta område bör lösas under1980-talet samt belysa möjliga, inte oljebaserade, alternafiv för regionensQärrvärmeförsörjning. Utredningen förordade ett alternativ som bl. a. innebärutbyggnad av sju lokala koleldade kraftvärmeblock under 1980- och 1990-talenmed lokalisering till Igelsta i , , Lövsta och Vårtan. Efter att ha samrått med berörda kommuner har SINDrekommenderat att kolbaserade kraftvärmeverk uppförs i Augustendal för attförse och med värme samt i för att förse ,och med värme. Resterande värmebehov isödra regionen bör med koleldade värmecentraler i Igelsta. har fört långt framskridnaförhandlingar med energiverk om ett koleldat kraftvärmeverk iIgelsta. Det planerade kraftvärmeverket kommer att ersättas med en utbyggnadav fyra koleldade hetvattencentraler. Förhandlingar om kanåterupptas sä snart ett klarläggande om den fortsatta inriktningen föreligger.Verket framhåller det angelägna i att ett klart ställningstagande sker i fråganom värmeförsörjning. Arbetet med projektering av ett första koleldatkondenskraftverk har påbörjats och är inriktat på möjlig idrifttagning under år1989. Kontakter har upptagits med berörda kommuner för lokalisering av blockettill alternativt . Ifråga om distributionsanläggningar anförvattenfallsverket bl.a. följande. Det svenska kraftsystemet utgör en del i ettsedan långt tid relativt väl integrerat nordiskt system. Det nordiskasamarbetet på elförsörjningsområdet innebär för alla parter väsentligafördelar, inte minst från ekonomisk synpunkt. Grunden för kraftsamarbetet inomoch mellan de nordiska länderna är väl utbyggda nationella stamnät och starkasamkörningsförbin-delser mellan de olika stamnäten. Avtal har träffats mellanvattenfallsverket. och det danska ELKRAFT om en andra 400 kVförbindelse (jft prop. 1979/80: 100 bil 17 s. 160). Oavsett de nordiska kraftutbytena måste det svenskakraftledningsnätet, såväl stamnät som regionala och lokala nät byggas ut i taktmed elkonsumtionens tillväxt. Upprustningen av äldre stamnätsanläggningarfortsätter och tar nu i anspråk betydande resurser. För , som utgör ett separat system,erfordras särskilda överväganden vid bedömning av utbyggnadsbehovet.Utredningar visar, enligt vattenfallsverket, att kraftsystemet på ön behöverförstärkas . Detta accentueras av att den befintligalikströmslänkens tekniska livslängd beräknas vara slut . Enekonomisk jämförelse mellan en ny likströmslänk från fastlandet och enkolkondensanläggning på visar att det förstnämnda alternativet börväljas. Arbetet inriktas mot idrifttagning under /85 eller ommöjligt tidigare. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 395 I anslagsframställningen begärverket dels 51,2 milj. kr. på tilläggsbudget för innevarande budgetår för en nylikströmsförbindelse till , dels 24 milj. kr. för samma ändamål /82. Totalt beräknas förbindelsen medföra en investering pä 240milj. uttryckt i prisnivå . Vid min anmälan till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /81 (prop. 1980/81: 25 bil. 9) har jagbehandlat denna fråga och därvid föreslagit att ytteriigare 51,2 milj. kr.skall ställas till verkets förfogande för detta ändamål under /81. För de regionala och lokaladistributionsnäten följer investeringsvolymen för nyanslutningar ochförstärkningsbehov den belastningsutveckling som förväntas. Det upprustnings-och förnyelsebehov som är nödvändigt framför allt ur person- och driftsäkerhetssynpunktär större . De nät som är aktuella för sådana ombyggnader är oftastöver 30 ä 40 är. Utbyggnaden avdriftövervakningsanläggningar är inne i ett expansivt skede. Stora driftstörningar som har ägtrum under senare är bekräftar nödvändigheten av bättre driftövervakningssystemför att därigenom öka driftsäkerheten i näten. investeringsramför /81 är fastställd till 2096,9 milj. kr. 1979/80: 100bil. 17 s. 169, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). I beloppet ingår, utöver vadsom har upptagits i budgetpropositionen 1980, 150 milj. kr. som regeringen harmedgett verket att föra över frän /80. Tillsammans medoutnyttjad del av ur konjunkturreserven anvisade medel under budgetåret1979/80, 7,2 milj. kr., blir den totala investeringsramen för budgetåret1980/81 2 104,1 milj. kr. För /82 harvattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 2 535 milj. kr. Beloppet harberäknats med marginal för erfarenhetsmäs-siga kostnadsförändringar underperioden fram t. o. m. det nya budgetåret. Fördelningen på olika typer avinvesteringsobjekt framgår av följande sammanställning som också visar denverkliga medelsförbrukningen för /80 och det beräknade medelsbehovetför / 81. Verklig förbrukning 1979/80 1980/81' Vattenkraftanläggningar Kärnkraftanläggningar Övriga värmekraftanläggningar Värmeproduklionsanläggningar Dislributionsanläggningar Övriga ändamål 638.6 377,4 31,1 6,5 796,1 310,6 ' Fr.o.m /81 tillkommer vissa utgifter idet invesleringsbegrepp som ligger lill grund för medelsberäkningen underanslaget (prop. 1979/80: 100 bil. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet För vattenkraftanläggningar föreslår vattenfallsverketföljande investeringsprogram (i milj. t.o, m. 1980/81 1981/82 Förelag påljörjade före 1980-07-01 Harsprångetskraftstation, aggregat 5 Ligga kraftstation, aggregat 3 Messaure kraftstation,aggregat 3 , ombyggnad aggregat 2 Lilla Edelskraftstation, aggregat 4 Kapitaltillskott för ersättningskrafl m. m.Anläggningsmedel till regleringsföretag och skaderegleringarKompletteringar och småkraftverk Projekteringsplan Företag som påbörjas Vietaskraftstation, tilloppstunnel 3 Harsprångets kraftstation, utvidgning av avloppslunnelStornorrfors kraftstation, aggregat 4 Medlen behövs för att fullföljapågående utbyggnader samt för att genomföra erforderliga efterarbeten ochkompletteringar i idrifttagna stationer. För kärnkraftanläggningar föreslårvattenfallsverket följande investeringsprogram (i milj. block 1 och 2 Medelsbehovet hänför sig tillfärdigställandet av inkl. erforderliga efterarbeten.Angivet behov omfattar också erforderliga kapitaltillskott till . Medelsbehovet för kapitaltillskott bygger på förutsättning avnormal lånefinansiering av Forsmarks-byggnationen, för vilken borgen erfordrasav . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 397 Medelsbehovet för kärnbränsle uppgår till 5,6 milj.kr. och avser initialbränsle till . Anskaffning aversättningsbränsle finansieras med vid kärnkraftproduktionen erhållna intäktermotsvarande bränslekostnaden. Dessutom ingår medel för kapitaltillskott tillAB Kärnkraftutbildning (). För övriga värmekraftanläggningar uppgårmedelsbehovet till 18,2 milj. kr. och avser medel för kompletterings- ochprojekteringsarbeten. I kompletteringsarbeten ingår kvalitetsförbättrandeåtgärder vid samt fortsatt förbättring av standard ocharbetsmiljö i anläggningarna pä . Projekteringskostnaderna hänför sigtill ett flertal nya projekt för el- och värmeproduktion. I medelsbehov för värmeproduktionsanläggningarupptas medel för projektering, anskaffning och installation av elpannor med35,6 milj. kr. Medelsbehovet för distributionsanläggningarberäknar vattenfallsverket till 1023,6 milj. kr., varav 85,7 milj. kr. fördriftövervakningsanläggningar, 474,9 milj. kr. för stamnätsanläggningar, 303milj. för regionala nät och 160 milj. kr. för lokala nät.Utbyggnadsplanerna grundas pä verkets tidigare redovisade prognos överbelastningsutvecklingen, aktuella utbyggnadsplaner för produktionsanläggningarm. Medelsbehovet för tidigare inte redovisade, nuföreslagna arbeten framgår av följande sammanställning (i milj. Driftövervakningsanläggningar m. m. Hjälla ställverk: nya reläskydd : Förstärkning av ställ- verk och ledning m. h. t. otillräcklig -5,5 Förstärkning av ledning kring m. h. t. otillräcklig fel- Kilforsen: Förstärkning av ställverk och ledning mot Lasele m.h.t. otillräcklig fel- längs Lule älv m.h.t. otillräcklig 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Ombyggnad av ledningen samtombyggnad i ställverk i Skövdetransformatorslalion Modernisering av likströmssyslem och kontrollanläggningari Installation av 130/transformator i Klerebo Anslutning av ny400/station pä Nybyggnad av ledning Alingsås-SjömarkenAnslutning av station samt installation av ny Iransformering istationen Installation av två ledningsfack i SävenäsIransforma-torstation Ombyggnad och förnyelse av 40 och stationer inomTrollhätte Kraftverk Ny 130/station i Båberginkl. anslutningsledningar Förstärkning och ombyggnad av 130/20 kVstation Ny ledning SkärplingeForsmark Ny 200/station i Edinge(Faringe) Ny 220/station i , ny ledningHeby-Österväla, nytt ställverk i samt komplettering av 70 kVställverket i Ny 70/station i Lilslena Installation av 70/20 kVtransformator i Spillersboda Ny ledning samt ny 130 kVstation i ledning Utbyte av transformatorer iSköldinge Utbyte av transformator i Eksund Ny 130/20 kVtransformator i Porsi Ny ledning Ny ledningVolgsjöfors-Stenkullafors Diverse utbyggnader Ospecificerade upprustningar, nyanslutningar ochförstärknings-åtgärder Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 399 Medelsbehovet för övriga ändamål harvattenfallsverket beräknat till 93,7 milj. kr. Häri ingår medel för inköp ochkompletteringar av fastigheter, förvärv och finansiering aveldistributionsföretag samt investeringar i kanalanläggningar. I beloppet ingårbl. a. erforderliga medel för kontorsbyggnader i och , 38,4milj. kr., inkl. tomtkostnad. Därjämte ingår medelsbehov för ombyggnader inom Råckstakontoretsamt medel för förvärv av fallrätter i vattendrag, som väntas bli möjliga attbygga ut, medel för förvärv av eldistributionsföretag i strukturrationaliseringssyftesamt för utlåning till dessa och tidigare förvärvade företag. har bemyndigat regeringen att tecknaborgen för lån till bolag i vilka vattenfallsverket förvaltar statens aktierintill sammanlagt 7113 milj. kr., varav högst 160 milj. kr. för lån tilleldistributionsföretag. Av ramen har 6530 milj. kr. motiverats av behov avborgensteckning för lån som tar upp på den allmännakapitalmarknaden. Verkets borgensteckning för detta bolag utgjorde 5071 milj.kr. per , varav 750 milj. kr. avsåg block 3. Finansieringsbehovet för block 1 och 2 /81 beräknas uppgå till 347 milj. kr. Av detta medelsbehovberäknas 35 milj. kr. täckas genom delägarlån från vattenfallsverket och 300milj. upplånas externt i utlandet, varför hela beloppet skall täckas averhållen borgensram. För /82 beräknas inte någotfinansieringsbehov för block 1 och 2, då även block 2 beräknas vara ikommersiell drift fr. o. m. första delen av detta budgetår. För Forsmark block 3 beräknas ett totaltfinansieringsbehov för /81 om 1 171 milj. kr., varav 1000 milj.kr. har förutsetts kunna upplånas externt och 171 milj. kr. genom delägarlån.Vattenfallsverkets andel av delägarlånen uppgår till 127 milj. kr. För /82 beräknas det totalakapitalbehovet för block 3 till I 289 milj. kr. Av detta avses 389 milj. kr.finansieras genom delägarlån, varav vattenfallsverkets del uppgår till 302,8milj. och 900 milj. kr. genom upptagande av externa lån medborgensteckning. Verkets andel av denna borgensteckning har beräknats till 725milj. Erfarenhetsmässigt kan emellertid förändringar ochförskjutningar av såväl kapitalbehov som utlåningstidpunkter förekomma.Eventuellt kan också en förändring av den externa låneandelen och andelenutländska lån bli aktuell. För att kunna möta sådana modifieringar är detväsentligt att ha viss marginal i ramen för borgensteckning. Mot bakgrund avdetta föreslås att borgensteckningsramen härför höjs med 900 milj. kr. AB Kärnkraftutbildning (), som till ägs avvattenfallsverket, avser att anskaffa en simulator för /3.Totala Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 400 investeringskostnaden för denna har beräknats till 75-80milj. Finansieringen har förutsatts ske dels med delägarlån, dels medextern upplåning. Verkets andel av delägarlån bedöms bli 14 milj. kr. ochandelen borgensteckning 30 milj. kr. Borgensteckningen avses ske underbudgetåren 1981/ 82-1983/84. , ochOskarshamnsverkets har överenskommit att inom ramen för SvenskKärnbränsleförsörjning AB:s (SKBF) verksamhet projektera och uppföra ettcentrallager för använt kärnbränsle, det s.k. . CLAB-projektetavses bli finansierat genom förskott eller lån från intressenterna samt genomlän på allmänna kapitalmarknaden. För att finansiera kostnaderna för hanteringav använt kärnbränsle sätter kärnkraftföretagen av medel i sina räkenskaper.För vattenfallsverkets del är avsikten att kapitaltillskott/förskott tillCLAB-projektet skall finansieras med sådana medel, varför nämndakapi-taltillskott/förskoU inte behöver belasta statsbudgeten. Verksamheten inom verketseldistributionsbolag skall i första hand finansieras med bolagens egna medeloch - i den mån dessa inte räcker för erforderiiga investeringar - medupplåning på allmänna kapitalmarknaden. För bolag som bedriver verksamhet inomexpansiva områden och för bolag, inom vilka mer omfattande upprustningsåtgärdererfordras av distributionsanläggningar, blir upplåning ofrånkomlig. I den månextern upplåning inte är möjlig, kan delägariån bli nödvändiga. Vid lån på allmännakapitalmarknaden krävs oftast borgen av bolagets ägare som säkerhet för lånen.Genom bildandet av (), (prop. 1978/79:115 bil.1 s. 324-326, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429), till vilket flertalet avverkets aktieposter i eldistributionsbolag har överförts, bör emellertidverkets borgensteckning kunna begränsas genom att i stället SEAB inträder somborgenstecknare för nya borgensåtaganden. För vissa eldistributionsbolag,vars aktier ägs av , kan det emellertid bli nödvändigt med statlig borgenvid extern finansiering. Detta gäller för bl. a. , somplanerar utbyggnad av fjärrvärmeanläggningar i . För att klarafinansieringen härför avser bolaget att söka ytterligare lån från allmännapensionsfonden, för vilket krävs statlig borgen. Ramen för vattenfallsverketsborgensåtaganden gentemot eldistributionsbolag utgör 160 milj. kr. Denutnyttjade delen av ramen var 148,6 milj. kr. Under budgetåret1980/81 förutses av verket erforderliga borgensåtaganden uppgå till 11 milj.kr. Motsvarande behov under /82 beräknas uppgå till 19,5 milj.kr. Med hänvisning härtill föreslår vattenfallsverket att ramen för län tilleldistributionsföretag ökas till 180 milj. kr. Verkets förslag innebärsammanfattningsvis att borgensramen skall ökas med 950 milj. kr. kr., varav ramen för län föreslås ökas från160 milj. kr. till 180 milj. kr. 1980/81:90 Bilaga 1 Industridepartementet 401 () hargranskat vattenfallsverkets anslagsframställning vad avser frågor avprincipiell natur rörande redovisning och finansiering. Granskningen föranlederingen kommentar från verkets sida. SIND framhåller attförutsättningarna beträffande den ekonomiska utvecklingen ochutvecklingen av elvärmen är mycket osäkra. Detta leder till att osäkerhetsintervalletför elanvändningens utveckling blir stort. får man enligt SINDdärför räkna med en användningsnivå mellan 110 och eller eventuelltännu mera. Med hänsyn till osäkerheten i frågaom oljemarknadens och elefterfrågans utveckling instämmer SIND ivattenfallsverkets uppfattning om angelägenheten av en lämplig projektreservför produktionsanläggningar. Vad avser frågan om att inkludera kraftledningar ien projektreserv pekar SIND på vikten av att vattenfallsverket genomför samrådmed berörda kommuner m. fl. om aktuella nya ledningar förekoncessionsprövningen för att underlätta denna och därigenom möjliggörakortare handläggningstid. De sammanställningar om stamlinjenätets utbyggnad,som SIND avser att göra, bör bli ett värdefullt underlag för vattenfallsverketssamråd pä regional nivå. Det är enligt SIND:s uppfattningpositivt att vattenfallsverkets anslagsframställning innehåller projekt ocksåinom värmeförsörjningsområdet. SIND understryker emellertid vikten av att vattenfallsverketskompetens ställs till kommunernas förfogande för bl. a. energiplanering, pähelt kommersiell basis. SIND ser vidare positivt påvattenfallsverkets initiativ att minska oljeberoendet genom att föreslåinstallation av elpannor i Qärtvärmesystem och processindustrier. Verket utgårifrån att detta engagemang kommer att ske i form av kommersiella uppgörelsermed berörda industrier och kommuner. SIND noterar med tillfredsställelseatt i vattenfallsverkets projektplan ingår ett antal torveldade anläggningar.Projekten förutsätter samarbete med berörda kommuner. Delegationen för energiforskning(DFE) har inget att erinra mot vattenfallsverkets verksamhet inom forskning,utveckling och demonstration. DFE förutsätter att fullföljsenligt gällande plan och eventuellt vidareförs. Verkets planerade verksamhet påsolvärme- och värmepumpsområdet bör enligt DFE komplettera energiforskningsprogrammetväl. Beträffande utformningen avuppvärmningssystem betonar verket att den bör göras så att inte effektivanvändning av el utesluts. Enligt DFE:s bedömning talar detta för delsdistributionssystem med tillräckligt låg temperatur, dels effektiv styr- ochreglerteknik så att behovsreglering möjliggörs och tillvaratagandet av överskottsvärmeoch passiv solvärme ökar. 27 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 402 I verkets anslagsframställningframförs förslag att använda el för byggnadsuppvärmning för att därigenomminska oljeförbrukningen. DFE anser att elenergi på lång sikt bör användas förbyggnadsuppvärmning huvudsakligen när den ersätter lätt eldningsolja. På kortoch medellång sikt kan emellertid, enligt DFE:s uppfattning, elgenereradfjärrvärme vara ett lämpligt sätt att använda det förutseddaelenergiöverskottet. förslag attinstallera elpannor i fjärrvärmesystem och processindustrier bygger påförutsättningen att den förbrukade elenergin befrias från elskatt under entidsperiod. DFE bedömer att en sådan generell skattebefrielse kommer attförsvåra en introduktion och vidareutveckling av alternativa system med t. ex.värmepumpar, solvärme och fasta bränslen. Landets totala elkonsumtion uppgickunder /80 till , vilket är mer än under föregåendebudgetår. svarade /80 för 45,9 TWheller av de totala elleveranserna i landet. Verkets fasta leveranserinkl. överföringsförluster ökade jämfört med föregående budgetår från 44,2 TWhtill eller med 1,. Tillfälliga leveranser inkl. export uppgick till3,. Av de somvattenfallsverket totalt levererade under /80 inkl. exportsvarade vattenkraft för , värmekraft exkl. kärnkraft för ochkärnkraft för medan köptes in frän andra svenska och utländskaleverantörer. Jämfört med föregående budgetår ökade vattenkraftproduklionen ochinköpen från andra kraftföretag medan den oljebaserade kraftproduktionenminskade och kärnkraftproduktionen låg på ungefär samma nivå. Innan jag går in påvattenfallsverkets förslag till investeringsbudget för /82 villjag ta upp de förslag rörande verkets framtida verksamhetsinriktning ochorganisationsutveckling som har redovisats av utredningen (I 1979; 10) ommyndighetsorganisationen inom energiområdet i betänkandet (Ds I 1980: 16) Destatliga energimyndigheterna - arbetsfördelning och samverkan. Utredningen har i fråga omvattenfallsverket i huvudsak föreslagit att verkets uppgifter vidgas till attomfatta även värmeförsörjning, att verket skall ställa sina resurser tillförfogande för medverkan i den kommunala energiplaneringen, att verket skallbredda och fördjupa sina forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser (FUD)inom såväl el- som värmeområdet samt att verket skall öka sina insatser föromskolning, fortbildning och övriga rörlighetsstimulerande åtgärder centraltoch lokalt. Utredningen föreslår vidare att vattenfallsverkets instruktionskall ändras i enlighet med den föreslagna verksamhetsinriktningen. För attden nya verksamhetsinriktningen skall kunna förverkligas snabbt och effektivtbör enligt utredningen vattenfallsverkets planeringsfunktioner och organisationenför forskning, utveckling och demonstration förstärkas. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 403 organisatoriska former skapas för samverkan med kommunernaoch för ökad delegering av ansvar och befogenheter till regional nivå. Ledningsfunktionenpä regional nivå föreslås bli förstärkt. Utredningen förordar attvattenfallsverket självt skall svara för att genomföra erforderliga organisationsförändringarenligt en av regeringen godkänd plan. Utredningens förslag om attvattenfallsverkets verksamhetsområde skall utökas till att omfatta ävenvärmeförsörjning och att verket skall medverka i den kommunalaenergiplaneringen, bl. a. som konsult, har fått ett blandat mottagande avremissinstanserna. Flertalet av dem som har yttrat sig över förslagen i dennadel har dock varit övervägande positiva till tanken på ökade insatser frånvattenfallsverkets sida inom dessa områden. Till dessa hör bl. a. SIND,domänverket, statskontoret, vattenfallsverket, kommerskollegium.Ingenjörsvetenskapsakademien och de fackliga centralorganisationerna. Blanddem som är avvisande eller negativa återfinns bl. ,, , (), nämndenför energiproduktionsforskning. och flera av dekommuner som har yttrat sig i frågan. För en mera utförlig redovisning avutredningens förslag och överväganden samt remissinstansernas synpunkter fårjag hänvisa till den sammanfattning av utredningen och denremissammanställning som fogas som bilaga 1.19 till protokollet i detta ärende. Det ankommer enligt lagen(1977:439) om energiplanering på kommunerna att i sin planering främjahushållningen med energi samt att verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. En central uppgift är i det sammanhanget att planera för enrationell uppvärmning av byggnadsbeståndet. Kommunerna svarar dessutom förpraktiskt taget all försörjning med Qärrvärme både vad avser produktion ochdistribution. Vid min bedömning av vilken roll framgentkan komma att spela för värmeförsörjningen utgår jag från att det ävenfortsättningsvis är kommunerna som skall ha det huvudsakliga ansvaret för attförutsättningar skapas för en rationell värmeförsörjning. Det står i dettasammanhang givetvis varje enskild kommun fritt att avgöra om planeringen skallgenomföras med utnyttjande av enbart egen kompetens eller om konsult skallanlitas, och i det senare fallet att välja konsult enligt eget gottfinnande. Påmotsvarande sätt ser jag det som naturiigt att varje kommun med utgångspunkt ide lokala förutsättningarna och med beaktande av koncessionsbestämmelser o.d.tar ställning till i vilken utsträckning den själv skall engagera sig iproduktion och distribution av värme. Kommunerna har härigenom att ta ställningtill om och i vilka former samarbete kan komma ifråga med t. ex. ettkraftföretag. Utredningens förslag om att vidgavattenfallsverkets uppgifter till att omfatta även värmeförsörjning bör ses motden bakgrund jag här har redovisat.