prop · G403137 · 1980-12-31 00:00:00 — TT anser atl ulredningensförslag bör avvisas och alt nyhetsbyråerna bör lita till abonnentarvodenrespektive stöd frän politiska partier för all uppnä balans i sin ekonomi.Presstödet bör förbehållas tidningarna, som sedan själva fär avgöra hur mycketde vill betala byråerna för nyhetstjänsten. TT tillägger att det skulle rimma illamed vedertagna presspolitiska principer om betydelsen av samverkan inomtidningspressen skulle innebära en strävan att försvaga TT:s cenirala ställningsom partipolitiskt obunden nyhelsförmedlare, genom att statsstöd lämnas tillpartipolitiskt bundna byråer för en konkurrerande service. Timbro framhåller atl Näringslivets presstjänsl uppfyller alla de kravman ställer pä en nyhetsbyrå, och hemställer därför om att Näringslivetspresstjänst jämställs med övriga i betänkandel uppräknade nyhetsbyråer. Dagspresskommilténföreslår inga ändringar i fråga om samdisiribulionsrabalten, men vissainstanser framför synpunkler. , och erinrar omatt samdistributionsrabatlen väsentligen slår som garanti för likaprissystemet.En sänkning av besparingsskäl kan medföra att vissa tidningar ärberedda att tillämpa likapris-principen, även om de i och för sig inle harnågot emot att fortsätta med samdistributionen som sådan. En utveckling avdetta slag kommer i första hand att få negativa effekter för överspriddatidningar och lågtäckningstidningar. Även om rabatten är ett generelltpresstöd, har den starka selekliva effekter till lågtäckningstidningarnasfördel. Postensdistributionsrörelse vänder sig mot kommitténs uttalade uppfattning att detfinns starka principiella skäl mot alt göra ytterligare delar av den postdistribueradetidningsupplagan berättigad till samdislributionsrabatt. anslutersig helt lill det särskilda yttrandet av ledamöterna . har framhållit det inkonsekventa i altpostverket ej fär förmedla samdistribu-tionsrabatt för hela sindagstidningsdistribution. Det är fullt klart atl den uteblivna rabatten negaiivtpåverkat postverkets tidningsdislribulion. Postutdelning blir härigenomrelativt sett dyrare för tidningarna, vilket bl.a. resulterar i volymbortfallför postverket. 1980/81:137 39 föreslår all län får beviljastidningsföretag som oundgängligen behöver tillskott av medel för altutgivningen skall kunna fortsätta medan företagel rekonstrueras.Presstödsnämnden har inget alt invända, men påpekar atl nämndens nuvarandeinstruktioner medför vissa svårigheter. Del åligger nämligen nämnden attvidtaga åtgärder för att undvika att lån leder till förluster för statsverket.Risken för sädana förluster är självfallet stor medan rekonstruktion pägär.Nämnden framhåller atl den för sin del anser att i första handutvecklingsbidrag bör användas i katastrofsituationer. Dessutom påpekar nämndenatl ju mindre lånemedel som ställs till förfogande, desto mer kommer man atltvingas prioritera lån till samverkansprojekt. har heller ingenerinran mol kommitténs förslag, men anser det angeläget alt län liksom hittillskan ges för att möjliggöra en nödvändig teknisk förnyelse. Denna länemöjlighetär -inte minst i etl läge med en allt kärvare kredilmarknad - av stor belydelseför de tidningsförelag som inte själva kan bygga upp erforderiigt kapital för invesleringar. Automatisk uppräkning av presstödet föreslär att en automatisk uppräkningav produktionsbidragen och elableringsstödet, baserad pä prisutvecklingen päannonsmarknaden, bör tillämpas pä försök . TCO, LO, hälsar förslaget med tillfredsställelse. LO anser att enutveckling som innebär att presstödet minskar i takt med inflationen äroacceptabel och medför stora risker för att flera tidningar tvingas tillnedläggning. Detta medför även atl allsidigheten i informationen viadagspressen allvarligt urholkas och medför alt en viktig del av demokratinförsvagas. Enligt TCO är förslaget lill uppräkning av elableringsstödet intetillräckligt. Etl utvidgat stöd för nyetableringar är önskvärt. En rad instanser avslyrker förslaget. RRVoch SAF anser att en indexreglering strider mot strävanden atl minskaautomatiken i de offentliga utgifterna. Statskontoret förordar istället enärlig omräkning och omprövning av bidragens storiek, bäde i relation tillstödets syfte och det slatsfinansiella läget. RRV och NO anser atl etl indexinnebär en prioritering av presstödet framför andra offentliga utgifter som inlehar likvärdiga garantier. Enligl NO är det ocksä generellt svårt att skapa etlkorrekt och väl fungerande index, vilket i och för sig vore skäl nog alt avvisatanken pä elt indexerat presstöd. Liknande tankegångar framförs av TU. somhävdar att även om en automatisk uppräkning av produktionsbidragen införs,skulle statsmakterna sannolikt av en rad skäl med vissa mellanrum föranledasalt företa en översyn av presslödssystemet och göra ändringar som inteautomatiskt kan åstadkommas inom ramen för den föreslagna uppräkningen. TUvill därför förorda att statsmakterna även framöver 1980/81:137 40 förfarpå samma sätl som och med vissa mellanrum gör en översyn avpresstödssystemet. SAF anför ocksä atl en garanterad ökning av produktionsbidragenhar nackdelen all delta minskar de stödmotlagande tidningarnas motivation attgenom egna ålgärder söka förbättra sin silualion. Dagspresskommitténframlägger ett förslag till ny slödförordning. är positiv omredigering av slödförordningen i enlighet med de principer som väglett kommilién.Enskildheter i förordningen vill nämnden fä tillfälle atl kommentera sedanstatsmakterna tagit ställning lill dagspresskommilténs förslag lill ändringaroch kompletteringar av stödsystemet. TU påpekar alt kommittén i det nya förslageltill förordning, 7 §, utgår ifrån atl det papper som dagspressen förbrukar har enytvikt av /m". Eftersom av papperskonsumtionen för är 1981 kommeratt avse 45-gramspapper bör denna vikt intas i förordningen och stödbeloppenomräknas i motsvarande utsträckning. 1980/81:137 41 Översikt av dagspressens ekonomi 1979 Dagspresskommitténredovisade i sitt betänkande (SOU 1980:32) Stödet till dagspressendagstidningsföretagens ekonomi är 1978. Underlaget har utgjorts av förelagensårsredovisningar. Kommittén har ocksä i samarbete med presstödsnämndenanalyserat dagspressens ekonomi . En preliminär PM med följandeuppgifter presenterades . Tidningsföretagenvisar nästan överlag bättre resullal än . De totala intäkternafrän tidningsutgivning och närbesläktad verksamhet ökade frän 4,1 till 4,8miljarder. Presstödet ökade från 257 lill 283 milj. kr., vilket innebär attintäkterna ökade med och presstödet med , Presstödets andel avtotalintäkterna sjönk därmed från 6,2 till 5,. Branschens överskott ökadefrån 69 till 132 milj. kr. DN/Expressensvarade med 1 155 milj. kr. för av branschens lotala intäkter. År 1978var molsvarande siffror 903 milj. kr. Det näst störstatidningsföretaget är GP/GT med 367 milj. kr. i omsättning - av branschens- och 1,av presstödet. Denstörsta presstödstagaren är Arbetet i och med drygt 40 milj. kr.till sina två editioner, vilket är av hela presstödet. Förelaget svaradeför 2,av branschens intäkter.. Andelen var något högre . Den näststörsta andelen av presstödet, , gick till som har ca4% av branschens totala intäkter. Regeringspressen och oppositionspressen färungefär lika stora delar av pressstödet. Detfinns två grupper av fädagarstidningar. Den ena har högst i hushållstäckningoch erhåller fullt produktionsbidrag. Den andra har en högre hushållstäckningän och får reducerat bidrag och därefter inget bidragalls. Fädagarstidningarmed högst i hushållstäckning pä ulgivningsorten redovisar vanligen antingenungefär samma resultat som eller ett klart bättre. Endast fyraav 24 tidningsföretag har något sämre resultat, och där går verksamhetenungefär jämnt ut. Det enda företag som trots förbättrat resultat ändå har ettkraftigt underskott är Ny Dag. Beträffandefädagarstidningar med i hushällsläckning pä utgivningsorten saknasför åtskilliga företag uppgifter om verksamhetens ekonomi, nämligen förförortstidningarna i och som ingår i tidningskedjor. Blandövriga i gruppen pä lotalt 16 är det bara två tidningar som tycks ha problemmed sin ekonomi, Fryksdals-Bygden och . Flera tidningsföretag harkraftigt förbättrat sin ekonomi. 1980/81:137 42 Fulltproduktionsbidrag utgår till flerdagarstidningar med högsl i hushållstäckningpä utgivningsorten om upplagan är större än 10000 ex., och till tidningar medhögst om upplagan är högst 10000 ex. Vid redovisningen har fem grupperbildals: landsortstidningar med och utan fullt produktionsbidrag,storstadstidningar med och utan fulll produklionsbidrag, samt kvällstidningar.Flerdagarstidningar som fär produklionsbidrag enligt undantagsbestämmelser ingäri gruppen "övriga dagstidningar". Förlandsortstidningar med 4-7 nummer och högsl i hushållstäckningär det ekonomiska läget bekymmersamt. Tidningarna har låg hushållsläckning pä ulgivningsortenoch konkurrerar med upplagemässigt stora högläckningslidningar. Vissa faktorerutöver den låga täckningen kan förklara den svaga ekonomin. Tvä av gruppens sextidningar. och Väslgöla-Demokraten, konkurrerar med 7-dagarslidningarmen utkommer själva bara med 6 nummer . Västgöta-Demokralen, Kronobergaren,Östgöten och utkommer i s.k. lågprisområden. Omtidningarna där höll ungefär samma priser som på andra orter skulle ekonominförmodligen se annorlunda ut, i synnerhet för Väslgöla-Demokraten. Örebro-Kurirenär den enda av tidningarna i gruppen som kommer ut i etl s. k. högprisområde.och är ocksä ensam om att uppvisa en trendmässig förbättring, trots underskott. Landsortstidningarmed 4-7 nummer och mer än 20 men högst i hushållstäckning har enklart bättre ekonomi än den nyssnämnda gruppen. Det finns bara tvä undantagbland ätta tidningar. och , vilka båda utkommer i s.k. lågprisområden. Med undantag för dessa två råder en viss stabilitet itidningsföretagens ekonomi i denna grupp. Smålandsortstidningar med högst 10000 ex. i upplaga och i hushållstäckningkan ha ekonomiska problem trots hög hushällsläckning genom atl utgivningsortenär liten. Detta förhållande ligger bakom de särskilda reglerna för produklionsbidragtill tidningar med högst 10000 ex. i upplaga. är ensaintidningar,såsom , , och Lysekilsposten.Alla utom gär f. n. med förlust. Dagspresskommilténs förslag idelbetänkandet är 1979 medförde en förslärkning av Tidnings ekonomi. Övrigalandsorlstidningr med 4-7 nummer utgörs av landsortspressens högläckningslidningarmed undanlag för tidningarna på Golland. Gruppen innehåller bäde konkurrenslidningaroch ensamlidningar med i hushållstäckning på utgivningsorten,bortsett från och i har gjort kraftiga resultatförbältringar. Det går ocksäbällre för en rad tidningar som har haft vacklande ekonomi, men som vänt 1980/81:137 43 förlust i överskott eller väsenlligl ökal överskottet.Enköpings-Posten, och i liggerfortfarande illa till, men de tvä senare har dock ungefär nollresultat. BoråsTidning och Piteå-Tidningen gär tillbaka pä grund av slora invesleringar, ochNordvästra visar underskott på grund av kraftigt ökade kostnader. Produktionsbidragentill de fyra storstadstidningarna med 4-7 nummer och fulltproduktionsbidrag har höjts. a. genom detta kan Arbetet, Dagen ochSkånska visa överskott och halvera sin föriust fränär 1978. rapporteras utvecklingen för är 1979/80 somgynnsammare än är 1978/79. , t.ex. och , redovisar sina resullal gemensamt med företagens kvällstidningar. Däremolär redovisning skild frän . DN/ Expressenförbättrar sitt resultat mycket kraftigt frän ca 3 milj. kr. till drygt 42 milj.kr. ligger kvar pä mellan 3 och 4 milj. kr., medan /gäll upp frän 5,8 till 8,6 milj. kr. Beträffandekvällstidningarna kan nämnas alt Göteborgs-Tidningens prishöjning har medförtatt tidningen vänt sitt underskott frän lill ett litet överskott. En avde fä dagstidningar som visar en Irendmässig nedgång är . En vinstpå 5,6 milj. kr. är 1978 blev en förlust på 1,5 milj. kr. trots att finansnellolökade med ca 1,5 milj. kr. Tidningens koslnader har ökat medanintäkterna ökal . Uttalanden av företagels VD i fackpressen tyder pä attAftonbladet kan fä förluster i storleksordningen 10-12 milj. kr. I gruppenövriga dagstidningar återfinns tidningar på andra spräk än svenska, tidningarmed distribution i huvudsak utanför riket, samt tidningarna pä . Eesti Päevalehtligger kvar på ett knappt överskott. Finn Sanomal är efter del sloraunderskottet är 1978 tillbaka nivä. Av gotlandslidningarna noterar etl någolmindre överskott än . medan ligger kvar pä ungefäroförändrat underskott.