prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Tre inlernalkurser om vardera ingår i grundutbildningen.Ett beräknat tillskott av 1 300 aspi ranter, inkl. ersättningsrekryteringav 300, innebär enligl AMS en utbild ningskostnad av 10,1 milj. kr. För utbildning i förvaltningskunskap ochorientering om arbetsmarknadsfrågor för nyanställd kanslipersonal vidarbetsförmedlingar, länsarbetsnämnder och AMS beräknar AMS drygt 2 milj. kr.Beräkningen bygger päomsättningsrekrytering samt en nyrekrytering av 350 personer. Central och lokal fortbildning genomförs i ettlinjebundet och ett linje-obundetblock saml i speciella fortbildningskurser. Framställning av utbildningspaket till stöd för den lokala fortbildningen kostar 0,5milj. F. n. finns skilda forlbildningslinjer förarbetsförmedlare, arbelsvårdare och yrkesvägledare. Sådan fortbildning ärobligatorisk för de arbetsförmedlare som rekryteras fr.o.m. hösten 1977och omfattar två veckokurser. Fortbildning av personal med i huvudsakadministrativa uppgifter riktar sigidag till både handläggare ochpersonal i biträdeskarriären. Fortbildningen sker i huvudsak genominlernalkurser och omfatlar ämnen som förvaltningsrätt,föredragningsteknik, ekonomi- och redovisningsfrågor saml löne- och personaladministration. Vidare ingår utbildning avregislra-torer liksom utbildning avbyråassislenler med uppgift all avlasta arbetsförmedlare vissa administrativarutiner. Under budgetärel 1981/82 beräknas fortbildningen omfatta I 500personer. Vidare har beräknats vissa kostnader för bl. a.lokal utbildning och fritidsstudier.Den lotala kostnaden för personalutbildning beräknar AMS mol bakgrund härav uppgå till 28,3 milj. kr. (+ 16.2 milj. för budgetåret1981/82. omfattar förutom möbler och invenlarier. telefon och telex. Vidare omfatlar anslagsposten kostnader för bl. a. kon torsutrustning, kopiering, böckeroch tidskrifter. Av ökningen av medels behovel på 24,9 milj. kr. avser 3,7milj. avser ökade följdkostnader till den begärda personalökningen samt övrig förändrad verksamhet. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 49 Beträffande arbetsförmedlingens yttre kontorsorganisalion föreslår PLOG bl.a., atl de mycket stora kontoren bör delas upp och enheter inom dem lokaliseras ut i resp. kommun. AMS anser alt detta förslag bör leda till all åtta nya lokalkontor (stadsdelskontor) upprättas under /82, fördelade på följande fem områden: , , , och . Av de 41 kommuner som inte har arbetsförmedlingbör vidare, som PLOG föreslår, de befolkningsmässigt siörsta i första hand fåarbetsförmedling. AMS föreslår därför att under /82 inrättasarbetsförmedlingar i åtta kommuner, nämligen , , ,och kommuner i , kommun i Göteborgsoch län saml och kommuner i . Vidare har flera arbetsförmedlingslokaler låg standardi olika avseenden. I en del fall måste snabba förändringar ske redan pä grundav arbetsmiljö-bestämmelser. Många lokaler är heller inte ändamålsenliga ochmedger alltså inte en rationell planering av arbelel. Många lokaler behöverhandi-kappanpassas. AMS beräknar kostnaderna för här redovisade lokalbehov tillca 8,5 milj. kr. Den förstärkning av kontorsorganisationen som föreslagils avPLOG förutsätter för sitt realiserande för /82 5,0 milj. kr.,varav 3,8 milj. kr. för s.k.stadsdels- eller kommundelskonlor och 1,2 milj. kr. för kontor i kommuner somsaknar fast arbetsförmedling. Vid bifall lill AMS framställning om personalförslärkningarbehövs ylterligare 15,5 milj. kr. Behovet av medel för lokaltillskotl ochinredning av lokaler för /82 uppgår således till sammanlagt 29milj. Medelsbehovel för de gemensamma förvaltnings kostnaderna uppgår under /82 lill lolalt I 116 milj. kr. ( + 308,8 milj. Av ökningen utgör 95,1 milj. kr. pris- och löneomräkning. har en upprustning skett avarbetsmarknadsverket både vad avser personal och modern datateknik inomplatsförmedlingen. Resurserna för egentlig platsförmedling har emellertid iviss män begränsats av alt andra arbelsmarknadspolitiska ålgärder har krävtmycket stora arbetsinsatser. Mol bakgrund av delta tillsatte AMS i december1978 en arbetsgrupp (PLOG) med representanter frän förarbetsmarknadens parter som fick i uppdrag atl se över platsförmedlingensorganisation och arbetsmetoder. Arbetsgruppens huvuduppgift har varit atlanalysera arbetsförmedlingens uppgifter och ge förslag lill hur den framlidaplatsförmedlingen skall arbeta och organiseras saml i samband därmedsäkerställa utrymmet för den egentliga platsförmedlingen. Arbetsgruppensförslag har remitterats lill länsarbetsnämnderna och tillcentralorganisationerna pä arbetsmarknaden. AMS har behandlatPLOG:s slutrapport i styrelsen. Innan jag för kännedom redovisar deolika förslagen i 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 50 rapportenskall jag kort redogöra för de förändringar som skett av förmedlingskontorensorganisation under 1970-talel. På grundval av en av statskontoret verkställdutredning angående arbetsmarknadsverkets organisation och uppgifter beslöt1970 års riksdag (prop. 1970:01 bil.13 s. 23) om riktlinjer för arbetsmarknadsverkels organisation i stort. Därefter utformade AMS etldetaljerat förslag lill nyorganisation för arbetsförmedlingens kontor som förelades riksdag (prop. 13 s. 44). Landet deladesdå in i distrikt med var sitt distriklskontor.Till varje distriklskontor skulle knytas ett lämpligt antal lokalkontor. Dessutom skulle viss ambulerandeverksamhet förekomma. Arbetsförmedling, arbetsvärd och yrkesvägledning ställdesunder gemensam ledning av chefen för kontoret. Försök bedrevs med s. k.öppen förmedling som innebar fri spridningav platslistor och mindre omfattande inskrivningav arbetssökande. beslöt emellertid (prop. 13) om yllerligare förändringar iförmedlingskontorens organisationoch arbetsformer, varvid försöken med öppen förmedling avslutades i sin ditlillsvarande form. Den s. k.modifierade öppna förmedling som i stället infördes innebar att allaarbetssökande registrerades om inle vederbörande undanbad sig detta.Kundmottagningen pä alla distriklskontor och på de slörre lokalkontorenfick vidgade uppgifter. Vidare fördes de s.k. fackexpedilionerna för specifika yrkesgrupper samman lill förmedlings- och utredningssektioner som skulletäcka relativt breda yrkesområden. Till sektionerna fördes också arbelsvårdareoch yrkes vägledare. startade AMS försök med s. k.fasta arbetsformer för individuellplatsförmedling på flera förmedlingar. Sådana fasta arbetsformer har införts vid samtliga kontor.Syftet är all ge alla arbetssökande en individuellt anpassad service, stärkakontakterna med arbetsgivarna ochalt systematisera olika arbetsmoment som lidigare hade ulförts på olikasäll vid olika kontor och av olika förmedlare. Med skrivelse har AMSöveriämnal PLOG:s rapport. Arbetsförmedlingens framlida organisation,och anslutit sig/i alla delar till förslagen i rapporten. Rapporten innehåller bl. a. förslag om ändradearbetsmetoder inom förmedlingskontorendär tyngdpunkten skall ligga på individuell platsförmedling. Den öppna kundmottagningen skall fungerasom reception med endast begränsadplatsförmedling. Arbetsfördelningen inom förmedlingskonloren skalländras så all av den handläggande personalen avdelas för platsförmedling och benämns platsförmedlare. Den övrigahandläggande personalen skall avdelas för arbetsförberedande och sysselsättningsskapandeåtgärder och benämnas arbetsvägledare. Vatje plalsför-medlare skall fullföljasina ärenden och följa upp de resullal insatserna får. I plalsförmedlarensuppgifter skall ocksä ingå regelbundna företagskon-lakler. Den centrala ordermottagningen av ledigaplatser föreslås försvinna och denri funktion skall ingå som en naturligdel i varje plalsförmedlares Prop.1980/81:100 Bilaga 15 51 företagskonlakler.Arbetsvägledarna skall vägleda sökande som inte ulan arbetsförberedande eller sysselsättningsskapandeåtgärder kan arbetsplaceras. Viss specialisering föresläs förarbetsvägledarna. Vidare föreslås vissa organisatoriska förändringar som bl. a.innebär alt vissa större arbetsförmedlingskonlordelas och atl etl anlal nya förmedlingskontor inrättas i kommuner som saknar arbetsförmedling. För egen del ser jag de förslag AMS nupresenterat om arbetsfördelning och arbetsmetoder som myckel viktiga. De läggertyngdpunkten på den egentliga platsförmedlingen och bör bidra lill en ylterligare effektivisering av platsförmedlingsarbelel. Det är därförangeläget alt förslagen genomförs sålångt det är möjligt inom de medelsramar som anvisas. Jag återkommer strax till hur jag ser på förändringar av arbetsförmedlingsorganisationen. (AU 1978/79:20 s. 43) har anfört all det på någotlängre sikt finns skäl för en mer genomgående parlamentarisk utredningom arbetsmarknadsverkets organisation och arbetsformer samt att det kunde varaanledning all närmare överväga delta sedan sysselsältningsulredningenslutfört sitt arbete och remissyttrandena över utredningen bearbetats. 1 förra årets budgetproposition anförde min företrädare alt han avsåg atl återkomma till regeringen angående en sådan utredning. Vidarehar AMS i anslagsframställningen påtalat all vissa verksamheter som bl. a. flyktingförläggningar ochvapenfrifrågor som AMS bedrivermed fördel borde kunna överföras tillannan huvudman. Mot bakgrund härav och för att uppnå ell ännueffektivare utnyttjande av resurserna inomarbetsmarknadspolitikens område där platsförmedlingen skall slå i centrum anserjag all översynen av arbetsmarknadsverket huvudsakligen bör inriklas på verkels framtida ansvarsområde och organisation. Som jag anfört i prop. 1980/81:20 bil. I om besparingar i statens verksamhet m. m. avser jag att återkomma i detlaärende senare i samband med den sysselsättningspolitiska propositionen. 1avvaktan härpå förutsätter jag all AMS inle vidtar någon mera väsenlligändring i den nuvarande organisationenav arbetsförmedlingen. Jag villvidare i detta sammanhang nämna atlregeringen tillkallat en arbetsgrupp med uppgift atl prövafrågan om huvudmannaskap för överföring och omhändertagande avflyktingar i . Med anledning av alt den nyasliflelseorganisalionen för skyddat arbete samt den nya organisationen för yrkesinriktad rehabilitering skullestarta sin resp. verksamhet fr. o.m. uppdrog regeringen åt AMS atl i samverkan med statskontoret se över AMS centrala organisation. Med skrivelse har AMS överiämnalen rapport frän arbetsgruppen för översyn av AMS organisation. AMS harlillstyrkt arbetsgruppens förslag och statskontoret har i en särskildskrivelse bedömt att huvuddelen av de förslag som redovisas i rapporten ärnödvändiga all genomföra för att uppnå önskade effektivitetsökningar.För egen del är jag f.n. inle 1980/81:100 Bilaga 15 52 bereddalt la ställning till förslaget idess helhet. Som jag har anmält avserjag alt senare återkomma lill regeringen angående en översyn av arbetsmarknadsverket. 1 avvaktan härpå anser jagatt endast vissa smärre justeringar av enhetsuppdelningen pä AMS börske. AMS föreslår all arbetsvårdsenhelensom handlägger bl. a. frågor omskyddad sysselsättning,arbelshjälpmedel åt handikappade, näringshjälp och anställning med lönebidrag omvandlas lill en enhet för arbetsförberedande åtgärder. Jagtillstyrker förslaget och förordar mot bakgrund av vad jag kommer atl föreslå vid behandlingen av anslaget C5. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering atl del s. k. Ami-kansliel färprovisoriskt, i avvaktan på ulredningenför översyn av arbetsmarknadsverket, inordnas i en ny enhet förarbetsförberedande ålgärder. Ifrågavarande enhet bör vidare handha de uppgifter som åvilar arbetsvårdsenhelen.Jag avser alt överlämna rapportenfrån arbetsgruppen för översyn av AMS organisation lill nämnda utredning. Under1970-lalel och hitintills har arbetsmarknadsverket tillförts ca 2200 nya tjänster för atl i huvudsak förstärkaden egentliga platsförmedlingen. AMShar för /82 begärt yllerligare I 350 tjänster för alt i huvudsak förstärka de platsförmedlandeinsatserna och de,administrativa avdelningarna vid länsarbetsnämnderna eftertillkomsten av arbetsmarknadsinstituten. För egen del anser jag all dearbetsmarknadspolitiska ätgärder somkan bli akluella måsle ges en sådan uppläggning alt de inte äventyrar den samhällsekonomiska balansen pålängre sikl. Jag har emellertid bedömt arbetsmarknadsverkels ansvarsområde somsärskilt angelägel. Jag har därförvid beräkningen av verkels förvaltningskostnader förutsatt en oförändrad volym och således inte följtdel huvudalternativ som i övrigtgäller för flertalet statsmyndigheter, enligt vilket medlen för förvaltningskostnaderna skulle ha minskals ireala termer. Jag har vidare nyligentagit ställning för etl förslag av AMS om bl. a. nya arbetsmetoder inom arbetsförmedlingen och jag kommer senare atlbehandla en fortsatt ulbyggnad av terminalsystemet. Jag räknar med attdelta kommer att innebära eneffektivisering av platsförmedlingsarbetet. Vad jag inledningsvis anfört om del kärva slatsfinansiella läget ochdel förhållandel atl jag senarekommer att tillsätta en utredning för översyn av arbetsmarknadsverket hargjort alt jag för nästa budgetår inle förordar några nya tjänster. Jag har räknat upp posterna personalutbildning,expenser och reseersättningar medunder budgetåret inträffade prisstegringar. PostenADB-adminislration har jag räknat upp med ett belopp som utöver prisomräkning motsvaras av de kostnader förSLÖR som tillkomsten av arbetsmarknadsinstituten innebär. AMS ansvarar för lokalförsörjningen förlänsarbetsnämndernas kanslier och arbetsförmedlingskontoren. 1 regleringsbrevfastställs varje budgetär inomvilket belopp AMS får förhyra nya lokaler m. m. Samråd skall emellertid alltid ske med . AMS har i sin anslags- 1980/81:100 Bilaga 15 53 framställning begärtatl nämnda ram skall fastställas än etl budgetår. Detla har AMSbegärt mol bakgrund av den långa planeringstiden frän tecknande av avtal tillsinflyttning kan ske. AMS har för nästabudgetår begärt en kraftig ökning av nämnda lokalram för dels upprustning av lokalerna, dels vissutbyggnad med anledning av PLOG:sförslag dels ock viss utbyggnad på grund av den begärda personalförstärkningen. För lokalförsörjningen för civila statligamyndigheter gäller alt ,som är regeringens expertorgan för bl. a. lokalförsörjning, sköterlokalanskaffningen. har också överblick över del statliga lokalbeståndel och hyresmarknaden.För alt klara de planeringsproblem som AMS har vid anskaffande avlokaler pågår f.n. ett arbete inomregeringskansliet att pröva om det är möjligt att i likhet med vad som gällerför andra myndigheter låta fr.o.m. /82 sköta lokalförsörjningen närdet gäller lokaler för länsarbetsnämndernaskanslier och arbelsförmedlingskonloren. Jag avser alt återkomma lill regeringeni denna fräga sä snart utredningsarbetet har slutförts. Med hänvisning i övrigt lill den lidigareredovisade sammanställningen beräknarjag de gemensamma förvaltingskostnaderna under /82 till 899,7 milj. kr. atl fördelas mellanprogrammen. Som har nämnts i detföregående tas medel för förvaltningskostnader upp under samma anslag somövriga kostnader för resp. program. Kostnaderna under programmet Förvaltning av utrustning skall läckas avhyra som debiteras de program som använder utrustningen. Följande tablå visar hur de gemensammaförvaltningskostnaderna fördelar sig mellan programmen. Program 1981/82 Arbetsmarknadsinformation 762 020 000 Yrkesmässigoch geografisk rörlighet 41400000 Regionalpolitiskastödåtgärder 7200000 Särskilda ätgärder för arbetsanpassning och Åtgärderför flyktingar 4 500 000 Kontantslöd vid arbetslöshet 9900000 1980/81:100 Bilaga 15 54 1979/80Utgift 997024000 1980/81Anslag 955913000 1981/82Förslag 1055 873000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmetArbetsmarknadsinformation samt delar av programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet. ProgrammetArbelsmarknadsinformation är inte uppdelat pä delprogram. I programmel Yrkesmässig och geografisk rörlighet ingår delprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, som redovisasunder ell separat anslag (B 2.Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning), Flyltningsbidrag och Inlösen av egnahem m.m. Programmel Arbelsmarknadsinformation omfatlarolika verksamheter som syftar lill alt ge arbetssökande stöd för bästa möjligautbyte av sitt arbelskraflsutbud ochalt medverka till att arbetsgivare inom de arbels-kraflslillgängarsom finns eller kan utvecklas finner erforderlig personal. Avdelningen förarbelsmarknadsservice vid AMS handhar verksamheten centralt. Länsvis ochlokalt är länsarbetsnämnderna resp. arbetsförmedlingen ansvariga. hem m. m. Arbetsförmedlingens verksamhet kan delas upp i eninformationsfunktion, en platsförmedlande funktion och en arbetsförberedandefunktion. Till informationsfunktionen höralla allmänna upplysningar, muntliga, skriftligaeller via andra informationsmedia, som arbetsförmedlingen lämnar. Arbetsförmedlingens platsförmedlande funktionavser den hjälp som lämnas lillarbetssökande vid platsvalel och tillarbetsgivare som söker arbetskraft. Denna hjälp kan lämnas under relativt enklaformer men också kräva slora insatser av lid och personal. Hjälpen tillarbetssökande kan bestå i alt förmedlingen lämnar individuella förslag på ledigaplatser, för Prop.1980/81:100 Bilaga 15 55 sökandesräkning kontaktar arbetsgivare om lediganmäld plats eller anskaffar plats sominte har anmälts till förmedlingen.För all underlätta alt anställning kommer till stånd kan förmedlingen ge bidraglill flyttning eller olika slags arbetshjälpmedel. Arbetsgivarna kan fåindividuell hjälp genom alt förmedlingen föreslår viss sökande lill ledigplats, söker arbetskraft som inle finns anmäld hos förmedlingen eller ger bidraglill utbildning eller till särskilda anordningar på arbetsplatsen. Ackvisilionav platser genomförs ofta i samband med besök av förmedlare på förelagen.Därvid diskuteras bl. a. frågor rörande arbetstidens omfattning,arbetsplatsernas utformning, möjligheler lill anställning för kvinnligarbetskraft, handikappade och äldre saml förelagens personalpolitik. Arbetsförmedlingens arbetsförberedande funktioninriktar sig på sökande som inte direkt kan få arbele pä hemorten eller annanort. För all en anställning skall komma lill stånd kan skilda åtgärder behövas.Del kan gälla yrkesbyie, ändrade arbetsuppgifter, flyttning, yrkesutbildning,anställning i skyddat arbete eller särskilt lönebidrag. Arbetsförmedlingens användning av derörlighelsfrämjande och sysselsättningsskapande åtgärderna liksom särskildaålgärder för arbetsanpassning och sysselsättning utgör särskilda program ochdet sistnämnda behandlas under avsnillet C. Arbetsmiljö. Arbetsförmedlingens yttre kontorsorganisation bestodden av totalt 251 kontor, varav 79 distriklskontor och 172lokalkontor. Under /80 har etl antal nya kontor inrättats. Vidutgången av budgetåret fanns därmed 79 distriktskontor och 186 lokalkontor,sammanlagt 265. Från sker dessutom regelbundenambulalorisk arbetsförmedling lill omkring 130 platser som saknarförmed-lingskonlor. En omorganisation av sjömansförmedlingen har påbörjatsi enlighet med ett beslut av regeringen. Inom kulturarbetsförmedlingen har nyatjänster inrättats i och . Kulturarbetarseklionen i harförstärkts för samordning av förmedlingsåtgärder för kulturarbetare blandinvandrare. Planering pågår för genomförande av en ADB-baserad bok-ningscentralför samtliga förmedlingar inom kultursektorn. Fasta arbetsformer för platsförmedling har den I april1979 införts vid samtliga arbetsförmedlingskonlor. Vissa justeringar i den tillämpade ordningen kommer atl görasmed sikte pä en ylterligare uppslramning av arbetsformerna. Försöken med s. k. modellkonlor i länstartade efter omfattande förberedelser avseende organisation,metoder och personalutbildning. Erfarenheterna från de hittillsvarande försökenvisar Prop.1980/81:100 Bilaga 15 56 attresurser för ADB inom arbetsförmedlingen kan bidra till en nödvändigeffektivisering av platsförmedlingsarbetet. Allmän platsanmälan kommer alt varainfört i hela landet! Under /80 har jämslälldhetsarbelet förtsvidare, bl. a. genom intensifierad platsförmedling. Den ökade efterfrågan påarbetskraft främst till verkstadsindustrin har samordnats med aktiviteter föratt intressera kvinnorna för industriarbete och företagen för alt vidga sinrekrytering lill atl i vidare omfattning avse kvinnor. Sökande med arbelshandikapp har i ökad utsträckningkunnat få arbele på den reguljära arbetsmarknaden. Under /80fick omkring 12000 personer arbete. Detla sammanhänger delvis med den allmäntförbättrade arbeiskraftseflerfrågan men ocksä med alt en särskild kampanjbedrivits för all öka antalet arbetsplaceringar av äldre och handikappadesökande. I en av AMS redovisad rapport för äldreoch handikappade framgick all fickca 7000 personer arbele på den reguljära arbetsmarknaden, vilkel var en ökningfrån 4700 . Ökningen uppgick alltså till ca 2400personer eller . Rapporten visar atl ökningen i första hand gälleryrkesområden som tillverkningsarbete, lager och diversearbeten. Lägsta andelenarbetsplaceringar visar yrkesområden inom den offentliga sektorn.Överiäggningar med slöd av främjandelagen har genomförts såväl centralt av AMSsom regionall av länsarbetsnämnderna. Fortsatt prioritering avförmedlingsinsatserna för denna grupp av arbetssökande kommer all behövas. Inslaget av invandrare bland de arbetssökande harfortsatt att öka. Av 222000 invandrare i arbetskraften var 3,arbetslösafjärde kvartalet 1979 mot 1,i hela arbetskraften. Många invandrares socialasilualion är också otillfredsställande vilkel förstärker deras svårigheier. Antalet nyanmälda lediga platser lill arbetsförmedlingen var högre än vid motsvarande lid 1979. En del av ökningenberor dock på all allmän platsanmälan införts i ylterligare åtta län vilkendärmed omfattar sammanlagt arton län. Anskaffandet av platser för arbetslivsorientering förelever i grundskola och gymnasium har vuxit mycket starkt. Plalsanskaffningenär myckel tidskrävande och fordrar en omfattande samverkan med skolan. AMS beräknar i sin anslagsframställning medelsbehovetför programmel Arbelsmarknadsinformation under budgetärel 1981/82 till I 097,6milj. kr., varav 957,1 milj. kr. avser s. k. förvaltningskostnader. 1980/81:100 Bilaga 15 57 1980/81 AMS budgetering 1981/82 AMS beräkning Platslistor,(ej ADB-baserade) Reseräkningar för inställelse tillarbetsförmedlingen Tryckning av blanketterm.m. Huvuddelen av utgifterna för programmet avsergemensamma förvaltningskostnader. Idet följande återges AMS redovisning i anslagsframställningen av medelsbehovet för de övriga posternaunder programmel. Under /82 beräknas de sammanlagdakostnaderna för ADB i arbetsförmedlingen uppgå lill 112,4 milj. kr. För all ytterligare effektiviseraplatsförmedlingsarbelel föreslär AMS att antalet terminaler för sökning ochbevakningsmatchning ökas med 100 i storstadsområdenaoch vid dislriktskonloren i övrigt med 119. Till della kommer 21 terminaler försjömansförmedlingens nya organisation. Totalt föreslås således etltillskott med 240 söklerminaler. Tillsammans med redan beslutade söklerminaler skulle förslagel göra del möjligt allförse i stort sett varje sektion vid större kontor och varje mindre kontor meden terminal för platsförmedling. En slutlig utvärdering av modellkontorsför-söken kommer enligt nuvarande planer all lämnashösten 1982. Kostnaden för drift av ADB-platslistor beräknas uppgå lill 60milj. För övriga beräknas 52,4 milj. kr. Kostnaderna för den externainformationsverksamheten beräknas öka från6,1 milj. kr. för /81 till 8,4 milj. kr. för / 82 främst lill följd av utvidgad produktion av TV-kassetier.Användning av TV-kasseller spararlid och effektiviserar den kollektiva informationen till olikamålgrupper. De största posterna inom programmel avser somtidigare kostnader för allmän arbelsmarknadsinformation och information omarbelsmarknadspolitiska ålgärder, information om arbetsmarknadsutbildning samtyrkesvägledningens trycktayrkesinformation. Till övriga slörre poster hör informations- ochkonferensverksamhet avseende anpassningsgrupper och jämslälldhetsåtgärder liksom kostnader förinformation om kulturarbelsmark-naden. 1980/81:100 Bilaga 15 58 Kostnaderna för de centrala plalslislorna beräknasminska från 5,7 milj. kr. för /81 fill 4,0 milj. kr.