prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Jaghar här främst uppehållit mig vid frågan om samordningen mellan de nya reglernaoch de bestämmelser som reglerar akfieägarnas skattskyldighet. En närasammanhängande fråga gäller samordningen av ett nytt system med de bestämmelsersom avgör det utdelande bolagels skattskyldighet för uppburna inkomster. Av denfidigare angivna utgångspunkten att de nya reglerna bör ha lill syfte alllindra dubbelbeskattningen följer alt man i princip inte bör medge lättnader ide fall då de utdelade vinsterna inle har träffats av skatt inom bolagssektorn.Utdelningen kan I.ex. härröra från skattefria realisationsvinster. I etlavräkningssyslem kunde frågan teorefiskt sett lösas på det sättet atlaktieägarnas rätt till avräkning gjordes beroende av att bolagsbeskallning harskett. En sådan lösning skulle dock medföra myckel betydande administrativasvårigheter. I ufiandel har man därför brukat välja en annan lösning. Deninnebär atl aktieägarna får avräkning 1980/81:103 152 oberoendeav om de utdelade vinsterna har varit underkastade bolagsbeskallning ellerinte. Har skattefria vinster delals ul, får del utdelande bolaget i ställetbetala en särskild skatt som är Hka stor som del avräkningsbelopp som belöperpå vinstmedlen i fråga. I elt system med differentierad bolagsskall kanliknande arrangemang visa sig nödvändiga, I.ex. regler som innebär att avdrageller reduktion av skattesatsen medges endasi i fråga om utdelning som härrörfrån del löpande årets skallepliktiga vinster. Dethittills anförda har i första hand avsett inhemska förhållanden. Nya problemuppkommer när man vidgar perspektivet och beaktar även de internationellaaspekterna. Det är angeläget all ett nytt system utformas så all det inlediskriminerar utländska placerare eller i övrigt försvårar kapitalrörelser övergränserna. Man måste å andra sidan se lill att systemet inte ger I.ex.utlandsägda koncerner oberätfigade skatteförmåner. Debåda huvudmetoderna medför i delta avseende delvis olikartade problem. Enanledning lill all metoden med differenfierad bolagsskatt har övergetts elleravvisats i vissa länder är just de internationella komplikafioner som den kange upphov lill. Av skäl som jag tidigare redovisat har det i regel ansetts alllättnader i form av avdrag eller lägre skallesals bör medges vid det utdelandebolagets taxering oberoende av de enskilda aktieägarnas skatterältsligaställning. Med en sådan ordning öppnas möjligheter för utländska moderföretagatt ta ut obeskattade - eller lågt beskattade - vinstmedel från inhemskadotterföretag i form av utdelning och därefter reinveslera medlen idotterföretagens verksamhet. Etl säll alt rällställa resultatet skulle vara attbelägga utdelningen med en tillräckligt hög kupongskatt. I de dubbelbeskattningsförhandlingarsom förs med andra länder är det dock i regel svårt atl få gehör för krav på enkupongskattesats som är tillräckligt hög för ändamålet. Ävenavräkningsmeloden medför problem. Det är visserligen tekniskt möjligt altutesluta akfieägare i andra länder från rätten till avräkning och den vägen harockså i regel valls i de länder som tillämpar metoden. En sådan begränsningmedför dock alt ufiändska placerare diskrimineras och alt därmed kapitalanskaffningenfrån utlandet försvåras. Av detla skäl har man i kombineratavräkningsmeloden med en lägre bolagsskattesats för utdelade vinster. Vidare ärdel vanligt atl de länder, som använder avräkningsmeloden, genomdubbelbeskattningsavtal utsträcker rätlen fill avräkning lill aktieägare iandra länder. Varje sådan lösning innebär dock bl.a. en administrativmerbelaslning. Engrundprincip vid tillämpning av avräkningsmeloden brukar vara atl avräkningmedges endast i fråga om bolagsskatt som har betalats i del egna landet.Utdelning från ufiändska bolag ger alltså inle de inhemska aktieägarna rättlill avräkning. När etl moderbolag i det egna landet uppbär utdelning från eltufiändskl dotterföretag och denna utdelning på grund av dubbelbeskattningsavtaleller enligl intern rätt är skattefri i moderbolagets hand, brukar moderbolaget- i enlighet med vad jag fidigare nämnt - i samband med vidareutdelning påförasen särskild skatt som är avsedd att kompensera för den avräkning som tillkommerde slutliga aktieägarna. ger i sin tur upphov lill problem i de fall dåvidareutdelningen fillfaller sådana aktieägare i ullandel som inte har rätttill avräkning. Kommitténmåste självfallet analysera dessa och liknande problem som uppkommer i förhållandetill andra länder. En viktig uppgift i det sammanhanget är alt bedöma behovelav ändringar i del stora anlal dubbelbeskattningsavtal som har ingåttmed andra stater. 153 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 Genomgåendebör det vara en vikfig uppgift för kommittén att uppmärksammakontrollfrågorna. Del måste förhindras att ell nytt syslem ulnylljas för all fåobehöriga skatteförmåner. I del avseendet har metoden med differentieradbolagsskatt ibland ansetts ha vissa nackdelar. Den omständigheten all del -såsom jag lidigare har berört - kan bli nödvändigl atl medge lättnader vid detutdelande bolagels taxering oberoende av om aktieägarna skall deklarera sinautdelningsinkomster försvårar taxeringskontrollen. I detla avseende kanavräkningsmeloden ha ell försteg, eftersom skattelättnaden är avhängig av allyrkande om avräkning framställs i deklarationen. I det utredningsarbete sombedrivs inom EG har föreslagits att kontrollen yllerligare skall underlättasgenom alt metoden kombineras med en särskild källskatl, som innehålls av delutdelande bolaget och i likhet med avräkningsbeloppet får dras av frånaktieägarens personliga inkomstskatt. En viktig fråga som jaghittills har förbigått är om del är möjligt all låta ell nytt syslem omfaltahela akliebolagsseklorn eller om en begränsning bör ske till vissa förelag. Delär givet att det nya systemet måste omfatta de börsnoterade företagen och andrabolag vars aktier omsätts på kapitalmarknaden. Del är däremot tveksamt hur manskall behandla de mindre och medelstora företagen. Även för dessa företag ärkapilalförsörjningsfrågorna utomordentligt viktiga. Förhållandena skiljer sigdock på olika punkter från dem som gäller i fråga om de börsnoterade förelagen.Direktavkastningen på kapital i rörelsedrivande småföretag utgår regelmässigt iform av löneutbetalningar som är avdragsgilla för företagel. Avkastningen blirdå inle föremål för dubbelbeskattning. En förutsättning för atl de mindre ochmedelstora förelagen skall kunna attrahera riskbärande kapital utifrån är docki regel alt utdelning kommer alt lämnas. Nuvarande dubbelbeskattning utgör härelt hinder. 1 dagslägel har småförelagen betydande svårigheier att anskaffariskkapital och någon egentlig marknad för aklier i småförelag finns inle. Moldenna bakgrund är behovet av atl undanröja eller begränsa dubbelbeskattningenlika stort för småförelagen som för de större företagen. kan förutsesatl den nära intressegemenskapen mellan småföretaget och dess delägare skaparsärskilda kontrollproblem om I.ex. en avräkningsmetod skulle göras tillämpligäven på dessa företag. Enligl min mening är del viktigt all kommittén ägnaruppmärksamhet ål frågan om dubbel- eller enkelbeskaltning av småförelagen ochriskkapilalförsörjningen inom denna företagssektor. Därvid bör kommittén hanära samråd med den kommitté som har i uppdrag atl se över beskattningsreglernaför familjeförelag (B 1979:13). Innandel är möjligt all la ställning till frågan om en övergång lill ett generelltsyslem för lindring i dubbelbeskattningen, måsle alltså en rad frågor utredas.Jag framhöll lidigare all del är angeläget att i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet vidta mer kortsiktiga ålgärder i syfte all sfimuleraaktiesparandet. Kommittén bör få i uppdrag alt med förtur behandla denna fråga.Åtgärderna bör i första hand inriklas på lättnader i dubbelbeskattningen.Kommittén bör dock vara oförhindrad atl i della sammanhang överväga även vissaålgärder på aklievinslbeskallningens område. Jag återkommer strax till denfrågan. Kommittén bör redovisaalternativa förslag fill ålgärder som avser lindring i dubbelbeskattningen.Förslagen måste utformas så all de inle försvårar de 1980/81:103 154 mer långsikliga ändringarna. I likhet med dessa kanprovisoriska ålgärder länkas inriktade på all ge lättnader antingen vidbolagens eller aktieägarnas beskattning. Båda alternativen bör studeras. Lättnader i bolagens beskattning kan få formen av enlindring i skattebelastningen på utdelade vinstmedel. Den utvidgning avAnnell-avdraget som genomfördes hade denna inriktning. Kommitténbör undersöka möjlighelerna all införa etl provisoriskt avdrag för utdelningeller en lillfällig sänkning av bolagsskatlesatsen som får betydelse även ifråga om sådana utdelningar som inle ger rätt fill Annell-avdrag. Av dentidigare genomgången har framgått all sådana lösningar medför svårigheier iolika avseenden, bl.a. när utdelningen lämnas fill andra bolag eller lillaktieägare i utlandet. Kommittén bör göra en bedömning av om det trotssvårigheterna är möjligt all ulan slörre ingrepp i regelsystemet införaprovisoriska regler av della slag. Lättnader på aklieägarnivå kunde länkas få formen av ellsärskilt sparavdrag för uldelningsinkomsler. En annan lösning kan vara attundanta viss andel av utdelningsinkomslerna från beskattning eller all låtaaktieägarna få rätt lill en särskild skattereduktion som motsvarar vissprocent av uppburen utdelning. Kommittén bör belysa vilka effekter sådana alternativaålgärder kan få. Vidare måsle klargöras bl.a. hur de nya reglerna skallsamordnas med nuvarande sparavdrag och hur beskattningen av makar skall ske. Oavsett om åtgärderna inriklas på bolagens elleraktieägarnas beskattning bör de begränsas lill de fall då utdelning lämnas avsvenska företag som är noterade på börsen eller på Fondhandlareföreningenslista. Lättnader på aklieägarnivå bör i första hand komma hushållen fill del.Kommittén bör dock överväga om det är möjligt atl med. begränsade ålgärder, sominle medför några väsentliga ingrepp i nuvarande syslem, ge äveninstitutionella placerare del av vissa lättnader. En central fråga är självfallet hur pass omfattandelättnaderna bör vara. Del är angeläget att åstadkomma en verklig stimulans avakliesparandel. Mol den bakgrunden bör kommittén göra beräkningar som belyserbl.a. de slatsfinansiella och fördelningspoliiiska effekterna av lättnader påolika nivåer. Den slutliga avvägningen av lättnadernas omfallning bör däremotfalla utanför utredningsuppdraget. När kommittén överväger olika lekniska lösningar finns detanledning all ta del av de erfarenheter som har gjorts i andra länder därliknande åtgärder har vidtagits . Utformningen av reglerna för beskattning av aktievinslerär en av de faktorer som avgör hur den effektiva avkastningen på aklier kommerall förhålla sig lill avkastningen på allernaliva placeringar. Reglerna fårhärigenom direkt belydelse för utbudet av riskvilligt kapital. Jag har lidigare nämnt all nuvarande aktievinslreglerkritiserats från både materiella och tekniska synpunkter. Innan statsmakternatar ställning lill reglernas framlida utformning behöver en rad frågor utredas.Kommittén har genom sina huvuddirektiv (Dir. 1979:27) fått i uppdrag att göraen översyn av aktievinstbeskattningen. Av huvuddirektiven framgår atl kommittén inle skallföreslå någon ändring i nivån för skatteullagel ulan i första hand har iuppdrag atl anvisa 155 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 nya lekniska lösningar. För all få underlag för dettaarbele måsle kommittén givelvis göra en analys av beskattningens belydelse förakliesparandel och kartlägga andra förhållanden som har betydelse föraktiemarknaden. Jag vill i detla sammanhang understryka all det är angelägelalt kommittén gör en samlad bedömning av de faktorer som påverkar storleken avden effektiva avkastningen på akfier. I samband med att kommittén analyserarverkningarna av olika åtgärder för lindring i dubbelbeskattningen måsle kommitténalltså la hänsyn även till realisationsvinstbeskattningen på aklier och kandärvid få anledning alt belysa effekterna av ändringar iakfievinslbeskatl-ningens höjd. Ihuvuddirekfiven behandlas också frågan om alt införa elt inflafionsskydd vidaktievinstbeskattningen. Del framhålls all denna fråga inte kan bedömasfristående utan måsle sällas i samband med fillämpningen av en realbeskaltningsprincip inom andra inkomstslag. (B1978:07) har i uppgift all göra sådana mer övergripande bedömningar. Med hänsynlill delta ingår del f.n. inte i kapitalvinslkommilléns uppdrag att föreslåinförande av ett särskilt inflationsskydd vid aktievinstbeskattningen. Ihuvuddirekliven utsågs dock atl del skulle vara av värde om kommittén finnersig kunna ge reglerna en sådan utformning alt de lätt kan anpassas lill eneventueH framfida indexuppräkning eller ell liknande inflationsskydd. Enligtmin mening finns del skäl atl i delta avseende något vidga ramen för kommitténsuppdrag. Om kommittén efter samråd med realbeskattningsutredningen finner detmotiverat, bör kommittén ha frihet all utforma lekniska lösningar avaktievinstbeskattningen som direkt lar sikte på atl ge utrymme förindexuppräkning e.d. En frågasom inte direkt berörs i huvuddirekfiven men som bör uppmärksammas avkommittén avser utformningen av de realisalionsvinslregler som gäller för vissainsfilutionella placerare. Jag tänker i första hand på akfiefonderna. befriades fonderna från skattskyldighet för realisationsvinster påäldre aklier. Huvudskälet var all en oinskränkt skattskyldighet förrealisalionsvinsler kunde få vissa inte önskvärda dubbel-beskatlningseffekter.Dessulom kunde skattskyldigheten medföra atl fonderna belastades med betydandelatenta skalleskulder som försvårade värderingen av andelarna i fonderna. Iskrivelse lill budgetdepartementet har företrädare för de större fondbolagensedermera hemställt all skattebefrielsen skaH utsträckas till att omfalta ävenrealisafionsvinsler på obligafioner som innehafts . Kommittén börpröva frågan. I det sammanhanget bör kommittén även la upp frågan ominveslmentförelagens skattskyldighet för realisationsvinster. Det har idebatten framhållits att de skäl som har föranlett skattebefrielse föraktiefonderna har samma giltighet i fråga om investmentföretagen. Kommittén böröverväga om del är möjligt och lämpligt atl ge dessa förelag samma lättnadersom kommer aktiefonderna fill del. Dethittills anförda har avsett del mer långsiktiga utredningsarbetet. Som jagtidigare anfört bör kommittén vid utformningen av sitt förslag lill kortsiktigaålgärder för stimulans av aktiesparandel vara oförhindrad all överväga ävenvissa ändringar i aktievinstbeskattningen. Jag vill här nämna möjligheten liH vissutvidgning av del schablonavdrag - f.n. . - som medges vidbeskattningen av vinster på äldre aktier. En förutsättning för sådana åtgärderär dock att de inte kan anses försvåra de långsiktiga ändringarna. I del föregående har jag nämnt all kommittén bör hakontakt eller samråd 1980/81:103 156 med vissa angivna utredningar. Detsamma gällernaturligtvis andra utredningar vars uppdrag har beröring med kommitténs. Jagvill här särskilt nämna utredningen (Fi 1975:03) om lönlagarna ochkapitaltillväxten. Utredningsarbetet bör bedrivas med största skyndsamhel.Förslag om provisoriska ålgärder för alt stimulera aktiesparandel börpresenteras i ett delbetänkande som läggs fram i sådan lid atl lagsliflning kangenomföras under innevarande år. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen dels meddelar kapilalvinstkommiltén tilläggsdirektiv ienlighet med vad jag nu har anfört, dels bemyndigar chefen för budgeldeparlementet alttillkalla ytterHgare en ledamot alt ingå i kommittén. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Avdrag för underskott vid inkomsttaxeringen Departementschefen, statsrådet , anför. Vår inkomstbeskattning är utformad som ennetlobeskallning. Detla innebär bl.a. atl lill grund för beskattningen skallläggas del samlade överskott som uppkommer sedan en skallskyldigs alla inläkterav skattepliktig natur och avdragsgilla kostnader beaktats. I korthet ärsystemet utformat på följande sätt. Först beräknas resultatet inom varje särskildförvärvskälla. Därvid sammanläggs enligt 20 § kommunalskallelagen (1928:370),KL, samtliga intäkter i förvärvskällan och avräknas alla omkostnader för allförvärva eller behålla intäkterna. Summan av överskollen från olikaförvärvskällor ulgör den skattskyldiges sammanräknade inkomst. Denna sammanläggning av inkomsterna från olikaförvärvskällor är av grundläggande betydelse för skattesystemet. Med enprogressiv skatteskala skulle nämligen skallen på lika slora totala inkomsterkunna bli högst varierande om de skilda inkomsterna inle lades ihop ulanbeskattades separat. Sammanläggningen ger uttryck för tanken atl de olikainkomsttyperna ger samma bidrag lill skatleförmågan. Delta är i och för siginle någon självklarhet. I flera andra länder beskallas i.ex.realisationsvinster skilt från löpande inkomster. Även i vårt land görs vissaundantag, i första hand i fråga om vinster på travspel, lotterier,premieobligationer etc, där en särskild proportionell skatt fillämpas. Densärskilda beskattningen av sjöinkomst innebär också alt i vissa fall undantaggörs från den allmänna sammanläggningsprincipen. Om de avdragsgilla kostnaderna överstiger intäkterna i enförvärvskälla uppstår underskott. Huvudprincipen är all sådana underskollanses reducera skalleförmågan del år de uppslår, dvs. all nettoinkomsten skallbestämmas med hänsyn lagen till dem. Underskott i förvärvskälla får såledesenligl 46 § 1 mom. KL och 4 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst- 157 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:3 skatt avräknas från den sammanräknade inkomsten. Vad somsedan återstår utgör den sammanräknade nettoinkomsten. inkomstbegrepp kansägas ge den grundläggande basen för skallens beräkning eftersom storleken avde ylterligare s.k. allmänna avdrag som får göras - bortsett från förpensionsförsäkringar - i regel endasi obetydligt kan påverkas av denskallskyldige. Vissabegränsningar finns emellertid i fråga om avdragsrällen för underskott. Dessainskränkningar är i huvudsak av tre slag. har realisationsförlusteri princip bara kunnat avräknas från realisalionsvinsler. Av äldre datum ärvidare de begränsningar av avdragsrällen som följer av reglerna ombeskattningsort. Dessa har belydelse endasi vid den kommunalainkomstbeskattningen och innebär all underskott får dras av bara från sådanainkomsler som är hänförliga lill samma kommun som underskottet. Den tredje begränsningen,som infördes genom lagstiftning för all hindra viss skatteflykt, larsikte på underskoll i rederi- eller luflfartsrörelse. Här gäller i huvudsak allunderskott som uppkommer genom kontrakts- eller överavskrivning på fartyg barafår kvittas mol eventuella överskoll av annan rederi- eller luflfartsrörelse.Bestämmelserna om detta har varit föremål för översyn, varvid bl.a.tillämpningsområdet för della kvillnings-förbud utvidgades något (prop.1979/80:39, SkU 1979/80:14, rskr 1979/80:97, SFS 1979:1148-1151). Omunderskott inle kan utnyttjas etl år, har den skallskyldige i regel rätt attdra av dem mol inkomster som uppkommer , s.k. förlustavdrag. Debegränsningar som nämnts gäller emellertid även i sådana fall. Underskoilsavdragenhar med fiden fått en allt slörre omfallning. Vid taxering uppgickunderskoilsavdragen lill ca 400 milj. kr. eller av de sammanräknadeinkomsterna. Vid taxering motsvarade avdragssumman avinkomstsumman och vid taxering . Den senaste taxering förvilken definifiv statistik föreligger är . Då uppgickunderskoilsavdragen lill , vilkel motsvarade avde sammanräknade inkomsterna. Preliminära uppgifter års taxeringlyder på alt andelen då inle ökat ylterligare, vilkel i första hand tordeåterspegla den höjning av schablonintäkten för egnahem som gäller . Detta är emellertid en engångseffekt och det finns anledningalt tro att de samlade underskoilsavdragen fortsatt sin ökning . Denbeloppsmässigt dominerande delen av underskoilsavdragen uppkommer lill följdav avdragsrätten för ränlor på lån som nedlagts i egnahem. Genom altinflationen drivit upp såväl huspriser som räntesatser har avdragsbeloppen ökalmyckel snabbi. De samlade underskotten från villor och radhus uppgick vid 1978års taxering till . och frifidshusen bidrog med yllerligareca . Underskotten från hyreshus uppgick lill ca 0,6 miljarderkr., varför sammanlagt . av underskoilsavdragen - -härrörde från inkomstslaget annan fasfighel. Vidare avsåg 2 miljarder kr.inkomstslaget kapital, medan . föll på jordbruksfastigheter och0,. Antaletskallskyldiga som redovisade underskotlsavdrag var närmare 2,2 miljoner vid1978 års taxering, vilkel motsvarade drygt var tredje inkomsttagare. I deflesta fall var underskollen små, i över hälften av fallen understeg de 2.500kr. eller mer redovisades av ca 1980/81:103 158 400.000 inkomsttagare och genomsnittet för alla medunderskott var ca . Både andelen som redovisade något underskott ochunderskollens genomsnittliga storlek ökade vid taxering systematisktmed de skattskyldigas inkomst. I skiktet 30.000-35.000 kr. sammanräknadinkomst hade underskott och avdraget uppgick i genomsnitt till ca 2.500kr. I skiktet 60.000-70.000 kr. var motsvarande siffror resp. ca 6.300 kr.Bland personer med . sammanräknad inkomst, slutligen, redovisade84 % underskott och delta uppgick genomsnittligt lill ca . Del bördock framhållas atl dessa genomsnittsvärden för avdragsbeloppen genomgåendedöljer slora individuella variationer. Som exempel kan nämnas all av depersoner som redovisade underskön om . eller därutöver hadesammanräknade inkomster understigande . De siffrorsom här redovisats har genomgående avsett endasi fysiska personer och andra sombeskallas progressivt. Underskotlsavdrag förekommer givelvis också vidaktiebolagens och andra proportionellt beskattade juridiska personers taxering.Avdragen har emellertid där inle samma slora principiella betydelse eftersomden skattesats som träffar inkomsten inle påverkas. Däremot kan naturHgtvis denskatlekredit som erhålls i sig ha stort värde. Underskollsavdragens omfallninghos de juridiska personerna visar inte någon systematisk tillväxt liknande densom skett hos de fysiska personerna ulan synes återspegla mer konjunklurmässigalönsamhelsföränd-ringar i olika delar av näringslivet m.m. Underskoilsavdragenhar med fiden kommit alt tilldra sig ett växande intresse i skatledebalten. Iåtskilliga sammanhang har också kritik framförts mol den i huvudsak obegränsaderätlen lill avdrag för underskott. I sill slutbetänkande (SOU 1977:91) Översynav skallesyslemel diskuterade skalleutredning dessa frågor och anfördeall åtskillig kritik kunde riktas mol nuvarande förhållanden i fråga omunderskoilsavdragen. Utredningen framhöll emellertid också att frågan om atlinföra begränsningar i avdragsrätten var komplicerad och atl del inle hadevisat sig möjligt alt inom den till buds stående fiden utforma konkreta förslagtill ändrad lagstiftning. Elt fortsatt specialinriktat utredningsarbete vardärför enligl utredningens mening påkallat. 1978/79:160 om fortsatt reformering avinkomstskatten uttalade jag att jag delade skatteutredningens uppfattning ochavsåg alt ta initiafiv fill ell sådant utredningsarbete. Därefter har fråganaktualiserats i vid behandlingen av förslagel lill nyfastighelslaxeringslag (prop. 1979/80:40), varvid beslöt alt hosregeringen begära utredning om möjlighelerna all förhindra ett icke avsettutnyttjande av underskotlsavdrag (SkU 1979/80:17, rskr 1979/80:121).Skatteutskottet framhöll i det sammanhanget all ell sådanl utredningsarbeteinte borde begränsas till all avse uteslutande förvärvskällan jordbruksfastighetutan borde bedrivas enligl de riktlinjer som angetts av 1972 årsskatteulredning. Jag anser all delta utredningsarbete nu bör genomföras ochall en särskild kommitté bör tillkallas för atl se över reglerna om rätten tillunderskotlsavdrag vid inkomsttaxeringen. Rätten lill avdrag för underskott har krifiserals frånolika ulgångspunkter.