prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Utvecklingsarbete som syftar till atl rationalisera förrältningsverksam-helen kommer attbedrivas fortlöpande , dvs. t.o.m. /86.Faslighelsbildningsutredningen (Ju 1979:11) förväntas komma medförslag lill lagändringar. Dessa kommer all föranleda ell omfattande arbelemed föreskrifter och allmänna råd. Ett genomförande av en ny plan- och bygglag innebärockså förändringar i fastighetsbildningslagstiftningen. Även här kan komma atterfordras betydande arbete med föreskrifter och råd under planeringsperioden.Etl omfattande utvecklingsarbete i samråd med andra myndigheter behövs ocksäför att fastighelsbildningsmyndigheterna skall kunna della i planerings- ochplangenomförandeprocessen på avsett vis. Behovet av kurser för atl föra ut denya reglerna lill fastighetsbildningsmyndigheterna ochöverlanlmä-tarmyndigheterna kommer också att vara betydande. Exploatering för bebyggelse kommer under planeringsperiodeni allt större utsträckning att ske inom redan utbyggda områden genom s.k.stadsförnyelse. Orsaker härtill är bl.a.energisituationen, önskemålet atl inle bygga på jordbruksmark, befintligöverkapacitet i investeringar för vatten, avlopp, fjärrvärme m.m. Denna nyainriktning medför ett stort behov av att utveckla metoder för plangenomförande. 1 fräga om föreskrifter och allmänna råd förfastighetsvärdering kommer verksamheten att varaberoende av hur den påbörjade satsningen på värderingsuppdrag utfaller. 1 detuppbyggnadsarbete som lantmäteriet befinner sig måste finnas en hög beredskapför utvecklings-, informations- och utbildningsinsatser. Under uppbyggnadsskedetkoncentreras lantmäteriverkets insatser mer på utbildning och information änpä utvecklingsarbete. Därefter bör de lokala och regionala myndigheterna självaha kunnat skaffa sig sädana erfarenheter att de blir mindre beroende avinsatser frän verkel. I stället torde del komma att ställas ökade krav pä utvecklingav hjälpmedel som kan underlätta verksamheten. För att man skall kunna hälla föreskrifter och allmännaråd samt utbildning och information i fräga om fastighetsregislreriiig på ennågorlunda 1980/81:100 Bilaga 16 113 godtagbarnivå krävs enligt verket minst oförändrade resurser under den femårigaplaneringsperioden. Genomförandet av fastighelsregislerreformenfortlöper enligt statsmakternasbeslut om faslighelsdalaverksamheten (prop. 1977/78:15, CU 1977/78:5,rskr 1977/78:134). Beslutet innebär att registeromläggningen f. n. berörStockholms och . För atl omläggningsarbelet inle skall avstanna efter /82 harregeringen föreskrivit all förberedelsearbete skall påbörjas även iMalmöhus län. Riksgränsarbetena omfattar komplettering avgränsernas markering, underhåll av riksrösen och andra gränsmärken, röjning avgränsgalor i skogbevuxna trakter,bestämning av gränser där de går i vallendrag saml upprättande avgränsdokument, gränskartor m. m. mot skall enligtöverenskommelse mellan regeringar ses över med 25-årigaintervall. För nästa översyn, sominleds är 1981, har i enlighet härmed en svensk gränskommission förordnals. 1 har förordnals enmotsvarande officiell kommission. översyn av mot Finlandinnefattar dels en fullständig översynav från Treriksröset tillöppen sjö vid samt påskäret Märket i , dels lekniska arbeten lill grund för redovisning pä kartor och i dokument av såväl som gränslinjernaför kontinenlalsockeln och den svenska fiskezonen saml lerrilorial-valtengränsernaoch deras baspunkler i , och . mol frän lill Treriksröset ses likaså över med 25-åriga intervall enligl överenskommelsemellan de svenska och norska regeringarna. Fältarbeten för nästa översyn avdenna gräns skall påbörjas . Planering, flygfotografering och andra förberedelserför dessa allmänna gränsöversynerpåbörjas normalt före själva fältarbetet. mellan de allmänna översynernaförekommer mindre arbeten i olika sammanhang. Underplaneringsperioden t.o.m. budgetåret1985/86 kan väntas en ökad tillströmning av krävande remissärenden. Insatsernamåste prioriteras sä atl de kan hållas inom oförändrad ram. Behovel av service till kommunerna kommer allbestå under planeringsperioden.Under slutet av perioden bedöms att en ny plan- och bygglag (PBL) kommer atl införas. Den ökade satsningen pågenomförandedelen i planeringsprocessen som aviseras i förslagel lill PBL kommer troligen all medföra betydande informations- ochrådgivningsverksamhet till kommunerna.För planeringsperioden krävs därför en medelstilldelning som i reala belopp uppgår till minst vad som föresläs för /82. Pris- och löneomräkningen har enligt huvudförslaget beräknats till . 8 1980/81. 1980/81:100 Bilaga16 114 Resursnedskärningen i huvudförslaget bör intetillåtas drabba taklen i genomförandet av fastighelsregislerreformen. F. n. ärtakten sä låg all genomförandel för hela landet kommer alt ta 30-50 år.Nedskärningen medför därför en lägre ambitionsnivå för några av de projekt sominte direkt påverkar omläggningsliden. En nedskärning enligl huvudförslaget försenar arbetetmed alt utveckla den fologrammetriska och den kartografiska tekniken.Möjligheterna att ta tillvara rationaliseringar i produktionen försenas. Likasåminskar möjlighelerna att ta tillvara rationaliseringsvinster som kan görasgenom en samordnad och enhetlig hantering av kartunderlag ochredovisningsleknik inom samhällsplaneringen. Förutsättningen för en kommun all rationellt genomförasill bosladsför-sörjningsprogram är bl.a. beroende av den kartberedskap somfinns inom kommunen. Det är vidare av avgörande betydelse för kommunerna allsamordningsfrågorna mellan kommunala förvaltningar likaväl som samordningsfrågornamellan stat och kommun löses på elt effektivt sätt. Etl led i arbetet med allhöja karlberedskapen liksom all lösa samordningsfrågorna utgörs avlanlmäteriets arbete med kartförsörjningsprogram. Lantmäteriet svarar försådana program inom etl flertal län. Behovet av fortsatta insatser är stort.Informafion om och insatser avseende plangenomförandemöjligheter både iplanerings- och genomförandeskedel skapar ocksä möjligheler för ett rationelltgenomförande av bostadsförsörjningsprogrammen. Mänga kommuner saknar egen personal med särskildsakkunskap i fastighelsrällsliga och fastighelsekonomiska frågor. Vidare ärbehovet av hjälp med planläggning av mätnings-, beräknings- ochkartläggningsverksamhet stort. En nedskärning av anslaget innebär all i förstahand lanlmäteriets avgiftsfria rådgivning drabbas, både den kontinuerligaservicen och vissa preliminärt överenskomna projekt. Med hänsyn till det samhällsekonomiska lägel avstårlantmäteriverket från atl i fråga om den avgiftsfria servicen lägga fram någotförslag utöver huvudförslaget. Till följd härav måste omprioriteringar ske inomverksamheten till förfång för andra intressenter än kommunerna. En sådan omprioriteringkan enligt verkel dock endast göras tillfälligt. Verkets förslag innebär atl resursförstärkningarföreslås ulöver huvudförslaget enligt följande. I. Eftersom30-50 år är en orimligt alt överföra fastighetsregis-Iret till ADB börtakten i överföringsarbelet ökas så snart del är möjligt. Som förslag förordarverket därför atl en successiv ökning av omläggningen sker så all den /84 omfattar av landels fasligheler åriigen fram /92. En sådan ökning i taklen innebär alt ökade insatser måstegöras /82. I förslagel ryms också utveckling av sädana merrationella arbetsformer som kan Prop.1980/81:100 Bilaga 16 115 tillämpasdå faslighelsbildningsmyndighelerna får tillgång till det nya fastighetsregistret(delprogram Ib, 4- . För översynen av mellan ochFinland krävs ökade resurser i förhållande lill huvudförslaget (delprogram le,4- lOOOOO kr. Från anslaget bekostas bl. a. rådgivning till kommunerm. Enligl min mening bör lanlmäteriets avgiftsfriaservice och rådgivning m.m. kunna minskas något utan alltför negativakonsekvenser för kommunerna. En sådan minskning förutsätter emellertid atllantmäteriet prioriterar sina insatser så atl väsentliga kommunala behovtillfredsställs. Avgiftsfri service bör i forlsältningen således ges i förstahand till kommuner som saknar egen kapacitet inom lantmäteriområdet. Jag föreslår all anslagsposten för service- ochrådgivningsverksamheten minskas med . Jag bedömer atl denna minskningkan kompenseras genom ökad uppdrags- och förrättningsverksamhet på ett sådantsätt alt problem inte uppslår för lanlmäteriets personal. För nästa budgetär bör medel i övrigt beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. När del gäller omläggningen avfaslighetsregislrel till ADB hänvisar jag till vad justitieministern har anförti fråga om anslag lill . Jag beräknardärutöver lOOOOO kr. för översynen av mot . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Lantmäteriet: Vissa allmännamyndighetsuppgifter för /82 anvisa etl förslagsanslag av44863000 kr. Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1979/80Utgift 1000 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Anslagetlas upp med ell formellt belopp och får normall inle belastas. Program2 Förrättnings- och uppdragsverksamhet Programmelär indelat i tre delprogram: Förförrältningsverksamhelen (2a) utgår ersällning enligl lanlmäleritaxan(1971:1101, omtryckt 1980:916). Ersättningen skall i princip läcka lam- 1980/81:100 Bilaga16 terietskostnader för verksamheten. Till en mindre del av förrättningsverksamhetenutgår statsbidrag. Den särskilda skiftesverksamheten (2b) finansieras helt medsådant bidrag. Uppdragsverksamheten (2c) bedrivs pä affärsmässiga grunder. Rörelsen (exkl. delprogram 2b) budgetåren 1979/80 -1981/82 framgår av följande labell (1 000-lal kr. 1979/80 Ulfall 1980/81 Beräknat 282 271 '12 192 266026 4-16 245 + 8761 'Härav ulgör 8400 täckning av balanserad förlust vid utgången av kalenderåret1978 Utvecklingoch sammansättning av lill verksamhet inom program 2 utgående bidrag frånanslaget D 5. Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings-och uppdragsverksamhetframgår av följande tabell (1 000-tal kr. 1979/80 1980/81 1981/82 3 900 2 967 Kostnader för nedsättningsbelopp enligt lanlmäleritaxan Verksamhet inom delprogram 2b Bidrag till kostnader förfastighetsbildningsförrättningar (statsbidrag) m. m. där statenslantmäteriverk disponerar medlen Bidrag till kostnader förfastighels-bildningsförrättningar (statsbidrag) m. m. därlänsstyrelserna Därav statsbidrag lill sakägare Driftbidrag Redovisas fr. o. m. /82 under femtondehuvudtiteln. EftertVågan bedöms minska något \ början avplaneringsperioden för atl mot slutet av perioden stabiliseras.Efterfrågeutvecklingen har ett klart samband med den allmännakonjunkturutvecklingen som bl.a. avspeglas i byggnadsverksamheten ochkommunernas bostadsförsörjningsprogram. 1980/81:100 Bilaga 16 117 Den utveckling som har kunnatavläsas i form av elt minskalanlal nybildade fastigheter per förrättning väntas avstanna. Efterfrågan ökar på förrättningar för olika typerav samverkan mellan fasligheler. Bl.a. kan ökad användning av anläggnings- ochledningsrätls-lagarna väntas som en följd av ökad rådgivning och service frånlantmäteriet. Efterfrågan päbildande av fiske- och jaktvärdsomräden väntas också öka. Dessa typer av förrättningar är oftakomplicerade och tidskrävande. (Ju 1979:11) harenligl direktiven bl.a. i uppgift alt föreslå ell förenklatförrällningsförfarande när del gäller all utsläcka onyttigasamfälligheter och servilul. Utredningens resultat kan leda fill atl efterfrågan på denna typ av förrättningar kommer alt öka. Lanlmäteriets insatser för den allmänna fastighetstaxeringenår 1981 har under /80 kunnat ske helt enligl den härdalidsplanen och även i övrigt på ell fulll planenligt säll. Dessainsatser har omslutit ca 30 milj.kr. När det gäller förrättnings- ochuppdragsverksamheten i övrigt visar verksamheten det klart bästaekonomiska resultatet sedan omorganisationenoch omlokaliseringen av lantmäteriverket i mitten av 1970-lalet. Ekonomiskt visar /80 ell överskoll omca 5 milj.kr. vilkel svarar mol en kostnadstäckning på . Överskottetär så begränsat all några särskilda ålgärder inle behöver vidtas. Inom förrättningsverksamheten har produktionenblivit något lägre än planeratfrämst beroende pä störningar till följd av arbetet med den allmännafastighetstaxeringen. Avarbelningen av ärendebalansen har lill följd av arbetet med fastighetstaxeringen inlekunnat ske helt enligt den uppställdaplanen men slutmålet i fräga om balansens storlek och sammansättning vid utgången av /82bedöms för flertalet län i stort kunna nås. Tidsåtgången perförrätlningsålgärd och därmed resursinsatsen mätt såsom antalet insaltapersondagar per avslutad åtgärd har ökat . Detla beror bl. a. på en ökad andel avslyckningar ulom plan,en förskjutning från nyexploalering tillförtätning och en ökad fastighetsbildning i glesbygdsområdena. Av betydelseför tidsätgången är också etl ökat samrådsförfarandeoch ändringar i lagstiftningen inom plan- och byggnadssektorn, fastighelsbildningsområdet, delekonomiadminislrativa omrädel och belräffande personaladministrationen. Därtillhar lantmäteriet bl. a. satsat på atl avsluta äldre ärenden vilka oftaär mera arbetskrävande. Lantmäteriet försöker möta den ökadekomplexiteten i förrättningarna genomatl salsa på rationellare handläggning t. ex. modern teknik, organisationsutveckling, utveckling av administrativarutiner och utbildning. Förrältningsverksamhelenplaneras ge full kostnadstäckning. 1980/81:100 Bilaga 16 118 Skiflesverksamhelen planeras vara avslutad /84. Verksamhetenbedrivs med utgångspunkt i all medelstilldelningen reellt sett inle något av deåterstående åren skall översliga tilldelningen för /80.En avvecklingsplan har upprättats för varje återstående skiftesobjekt utifråndenna medelstilldelning. För /82 beräknar verket etlmedelsbehov av , vilkel är lägre än huvudförslagets. Som lanlmäterietsegen planeringsförutsättning gäller för perioden t.o.m. /86 all uppdragsverksamheten reellt ökar med ca 10%per år. Satsningar på uppdragssektorn måste intensifieras,bl.a. därför all anslaget till allmän karlläggning minskar. Under /82 kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åtmarknadsstrategiska undersökningar för vidare utveckling av uppdragsseklorn.Den utveckling som har skett beträffande marknadsplaneringen kommer att drivasvidare och fördjupas. Utbildning planeras inom marknadsföringsområdetdär några konkurrenskraftigaprodukter såsom ortofolokarta i färg och karleringsunderiag förledningskartor via säljpaket introduceras i kommunerna och bland andraintressenter. Utlandsverksamheten bedrivs under detinregistrerade namnet Swed-survey. Swedsurveys första verksamhetsår 1979/80 harresulterat i flyg-foto- och karieringsuppdrag i , ochEtiopien. Framgångar på den utländskamarknaden förutsätter bl.a. akfivaförsäljningsinsatser i de aktuella länderna. Försäljning i byggerprimärt på direktkontakter, röriighet, förtroende och personligt förelagande.Under /82 planerasintensifierade insatser för marknadsföring. Inom uppdragsverksamheten, där resultatet har legalvid full kostnadstäckning under enöverblickbar period, uppstod i anslutning till omlokaliseringen tillGävle ett underskoll i storleksordningen 4 milj. kr. Målet har varit atl läcka della underskotteftersom statsmaklerna inte har medgivitatl det skrivs av. Målel nåddes under / 80 genom alt etl överskott om drygt 5 milj. kr.uppstod varav 1,3 milj. kr. belöperpä lantmäteriverket och 3,9 milj. kr. pä de regionala och lokala lantmäterimyndigheterna. Resultatet motsvarar enkostnadstäckning om . Efterfråganinom uppdragsverksamheten har fortsatt att sfiga vilket liksom har resulterat i en volymökning. Verksamhetsåret har inneburit etl genombrott för lanlmäteriets utlandsverksamhetsom har omsatt ca 2,7 milj. kr. med ell överskott om 0,3 milj. kr. Uppdragsverksamheten uppvisar fill följd avresuhalet / 80 vidingången av /81 ell balanserat överskoll av 3,8 milj. kr. Liksom i fråga om förrättningsverksamheten äröverskottet så begränsat atl några särskilda åtgärder inle behövervidtas. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 119 Verkel föreslår nya modeller för behandling av delkapital som krävs för atl man skall kunna finansiera såväl viss utrustning somde omsättningstillgångar som inte kan finansieras av kortfristiga skulder. Sådan utrustning som kan betecknas somvardagsutrustning föreslås i huvudsak finansieras utanför utrustningsanslaget.Verkel bör självt svara för atl skydda realvärdet av det kapital som krävs föratt finansiera denna utrustning. Också när det gäller kapitalbehov föromsättningstillgångarna föresläs att verket självt svarar för att skyddakapitalets realvärde. Övergången till de nya modellerna kräver elt tillskottav statskapital. Verkel har beräknat atl del under /82 behövertillskjutas . lar i sin anslagsframställning upp enrad omständigheter som har påverkal och kan komma all påverka lanlmäterietsverksamhet i stort vad gäller både omfattning och inriktning. I syfte atl fäfram elt bättre bedömningsunderlag inför förändringar under 1980-lalel har jagunder tillkallat en utredare (1980:02) med uppgift atl kartläggarådande förutsättningar för den lokala lantmäteriverksamheten. Utredaren skallockså belysa vissa förändringar som kan förutses inträffa för verksamhetenunder 1980-lalet. Utredaren bör ha slutfört sitt uppdrag vid utgången av år1981. Under senare är har del varit nödvändigt atl avsevärthöja beloppen i lanlmäleritaxan. Dessa höjningar har enligt min mening varitoroväckande slora. Jag har därför tillkallat en utredare () med uppgift alt se över taxan. Med hänsyn lill del allmänt sett ansträngda ekonomiskaläget i landel kan efterfrågan på lanlmäteriets tjänster komma all stagnera.Därför är jag inte övertygad om atl del är möjligt atl öka uppdragsverksamheteni den omfattning som verket räknar med. Jag förutsätter alt verket i sinplanering har handlingsberedskap för atl möta en annorlunda utveckling av uppdragsverksamheten. Fr. o. m. /82 får verket svara för atlskydda realvärdet av det kapital som har ställts lill förfogande föromsättningstillgångar. Del ankommer på regeringen all besluta i denna fråga.Den nya ordningen har beaktats i den lanlmäteritaxa som har fastställts allgälla fr.o.m. den . Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Lantmäteriet: Förrättning- ochuppdragsverksamhet för /82 anvisa ell förslagsanslag av I 000kr. 1980/81:100 Bilaga16 120 Lantmäteriet: Mätning och kartläggning 1979/80Utgift 59963 371 Reservation 752613 1980/81Anslag 62778000 1981/82Förslag 65286000 Under anslaget redovisas kostnader för program 3Mätning och karlläggning. Program3 Mätning och kartläggning Programmelär indelat i sex delprogram: 3bKartläggning i skalor större än 1:25 000 3cKartläggning i skalorna 1:25000-1:100000 3dKarlläggning i skalor mindre än 1:100000 3eFörsäljning av allmänna kartor Programmel omfattar grundläggande mätning ochkartläggning, främst framställning av de allmänna kartorna. Verksamhetenomspänner hela kartläggningsproceduren, dvs. geodetiska, fologrammetriska ochkarlografiska arbeten. 1 verksamheten ingår vidare flygfotografering och bildframställningför den allmänna kartläggningens behov samt geodetiska riksnätsarbeten ochgeodetiska projekt, delvis internationella sådana. Vidare ingår i programmetförsäljning av allmänna kartor och den verksamhet som hänger samman med atllantmäteriverket skall lämna medgivanden lill följdprodukfion från detallmänna kartmaterialet. Programmel Mätning och karlläggning omfattar en radinsatser som syftar till all tillgodose behov av landskapsinformation inomflera olika samhällssektorer. Verkel ser som sin uppgift alt samla inlandskapsinformation och tillhandahälla informationen pä etl ändamålsenligtsätt. Verksamheten omfattar f.n. geodetiska mätningar,flygfotografering och karlläggning inom ramen för de allmänna karlserierna,dvs. främst ekonomiska kartan, topografiska kartan och översiktskartor. Verkelräknar med att dessa kartor kommer all vara huvudprodukter under överskådligtid. Också nya former för presentation av landskapsinformation blir aktuella.Detla gäller bl.a. inom flygbildsområdet och andra områden förbildregi-slrering men också på kartomrädet i form av ändrade eller nya karlversioner. Inom programmet Mätning och karlläggning har / 80 en viss åtstramning av resursförbrukningen skett i syfteall bygga upp en reservation. Detla liksom vissa smärre produklionsstörningarhar lett till atl uppsatta produktionsmål inle har nätts. 1980/81:100 Bilaga 16 121 drygt800 allmänna kartor givits ut endast 637 varav 552 blad av ekonomiska kartan, 70 blad av topografiska kartan och 8blad av översiktskartan i skala 1:250000. Förarbeten för att framställaen översiktskarta i skala 1:500000 harinletts . Redigeringen av Skandinavienkartan har i stort sett slutförts och originalframställningenhar inletts. Medelsförbrukningen påprogrammet har uppgått till ca 60 milj. kr. vilkel är av planerat. Med utgångspunkt i huvudförslaget har verketbedömt hur verksamheten kanutvecklas t.o.m. /86.En utgångspunkt för långtidsbedömningen har varit att för hela verksamhetengemensamma kostnader kan minskasmed och att direkta insatser för revidering av kartor prioriteras.Vidare har några produkter inom skalområdet mindre än 1:100000 beräknats ulgå eller minska kraffigt. Inom den geodetiska verksamheten minskas resurserna, t. ex. förriksavvägningen. Belräffandeajourhållningen av ekonomiska kartan räknar verkel med atl huvudförslaget innebär oförändrad insats . innebäremellertid att ajourhållningen totalt sett försämras eftersom allt fler kartblad behöver hållas ajour i takt med allekonomiska kartan revideras i ytterligare delar av landet. Vidare räknas medmöjligheler att rationalisera denfullständiga revideringen av ekonomiska kartan. Den årliga produktionenav fullständigt reviderade ekonomiska kartor beräknas lill 400 blad. För partiell revidering beräknas ökaderesurser och möjlighet till vissrationalisering. Produktionen av partiellt reviderade ekonomiska kartor beräknas budgetåren 1980/81 och 1981/82 lillca 150 blad och för återstoden av planeringsperioden till 200blad . Resurser sätts av också förandra insatser, t. ex. nyproduktion av kartor över vissa Qällom-råden. Resurserna för flygfotografering och produktionav ortofolokartor räknas ned . Delta bör emellertid få endasi en obetydlig inverkan på produktionsresultaten till följd av en beräknadrationalisering. Den fullständiga revideringen av topografiskakartan bedömer verkel möjlig all rationalisera, men inte . Resursramenminskas därför något under perioden.För partiell revidering avsätts ökade resurser vilket gör det möjligt att ökaantalet framställda kartblad från ca 30 lill elt 50-tal . Ökademedel sätts också av för produktion av en karta i skala 1:100000. För översiktskartor planeras enförstagångsulgivning av en karta i skala 1:500000. Vidare planeras enrevidering av översiktskartan i skala 1:250000. 9 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 16 122 Huvudförslaget innebär för programmet Mätning ochkarlläggning atl anslaget minskas med ca . Lantmäteriverket beräknarpris- och löneomräkningen inomhuvudförslaget till . Verket har i tidigareanslagsframställningar framhållit de betydande försämringar som följer av budgetalternativ med en minskadresursfilldelning. Framför allt kommerde allmänna kartornas aktualitet atl försämras ylterligare. Detta återverkardirekt pä kartanvändarnas möjligheler alt utnyttja kartorna, som ofta är så inaktuella, i många fall äldre än10-15 är, all betydande merkostnaderuppstår för undersökningar och kompletteringar. Risk finns ocksä för att kartanvändarna tvingas tillgripaegna kostnadskrävande arbetsrutiner om inte aktuella kartor finns allfillgå. För planeringen av verksamheten fr.o.m. budgetåret1980/81 härverket till följd av det för delta är lägre anslaget sänktmålet för ekonomiska kartans revidering.Del bedöms möjligt all revidera endasi 4,av kartorna ärligen. Också för den topografiska kartanblir försämringarna påtagliga.Skulle anslaget yllerligare minskas för /82 ser verkel del som omöjligt atl upprätthålla sammaproduktion som har planerats fr.o.m. /80. Del innebärstora krav pä omprioriteringar. a. måslesådana inslag som ajourhållning, bildförsörjning m. m. omprövas.