prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Dessa bidrag bör liksom utbetalas från förslagsanslaget Bidrag lill kommunalaavloppsreningsverk m. m. För /82 beräknar jag utbetalningarnafrän detta anslag lill 30 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår att lill Stöd till miljöskyddsteknik, m.m. /82 anvisa elt reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga13 148 H 15,Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag 1979/80Utgift 9006094 Reservation 19835 226 1980/81Anslag 15000000 1981/82Förslag 23000000 Från anslaget utgår bidrag till kalkning som kanmotverka försurning av sjöar och vattendrag. Bidrag bestäms med hänsyn tillvattenområdenas värde från fiske-, naturvårds- och rekreationssynpunkler ochutgår normall med högst av godkänd kostnad. Fråga om bidrag prövas avfiskeristyrelsen. /82 föreslås alt anslaget förs upp med 30 milj. kr. Regeringen uppdrog åt fiskeristyrelsenoch slalens naturvärdsverk atl i samarbete sammanställa och utvärderaerfarenheterna av den pågående försöksverksamheten med kalkning av sjöar ochvattendrag för atl motverka försurning. Verken redovisade uppdraget i september1979 i rapporten av sjöar och vattendrag, erfarenheter av vidtagnaätgärder samt behov av fortsatta insatser. I rapporten föreslog verken alt iavvaktan pä utvärdering av försöksverksamheten och ett förslag om en permanentkalkningsverksamhet - för /82 anvisas 30 milj. kr. Försurningen av mark och vatten är ett av våraallvarligaste miljöproblem. För alt minska de negaliva effekterna avförsurningen av sjöar och vattendrag bör försöksverksamheten med kalkningfortsätta. Liksom bör även andra metoder än kalkning kunna prövas.Mot bakgrund av del stora behovet av åtgärder bör anslaget för budgetåret1981/82 höjas med 8 milj. kr. till 23 milj. kr. Det är angeläget att enutvärdering av den hittillsvarande försöksverksamheten kan redovisassom underlag för mera långsiktiga bedömningar av åtgärdsbehovet.Fiskeristyrelsen och skall till den inkomma med ensådan redovisning. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Bidrag till kalkning av sjöar och vattendragför /82 anvisa etl reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 149 Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frän anslaget utbetalas ersättning för förlustersom uppkommer lill följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får ochandra tamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16 § jaktstadgan(1938:279) och förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjur. Från anslaget utgär vidare viss ersättning enligl förordningen(1980:400) om ersättning vid vissaviltskador, m. m. Dessulom bekostas frän anslaget vissa ätgärder för alt förebygga skador av rovdjur samt för vissaförsöks- och forskningsprojekt. Ersättning för rovdjursdödadetamdjur utgick under / 80 med mer än 5 milj. kr., vilket innebaren ökning med drygt 3 milj. kr. jämförtmed budgetärel 1978/79. Till ersättning för rovdjursdödade lamdjur uppskattas medelsbehovel under /82lill 5,0 milj. kr. Ersättning för skador avkronhjort inom det s. k. frireservatel i har under /80 förekommit i ungefär motsvarande omfattning som under föregående budgetär. (inkl. värderingskoslnader)utbetalats med anledning av skador på gröda. För skador på skog harutbetalats ca . Värderingskostnad av ca . För /82 kan beräknas ell oförändrat medelsbehovdvs. För atl verksamheten i syfteatl förebygga skador av rovdjur skall kunna fortsätta behövs särskildamedel även för nästa budgetår. Insatser avdella slag leder lill en minskning av de olägenheter som förekomsten av rovdjurmedför. Verket planerar därför atl söka samordna denverksamhet i skadeförebyggandesyfte som bedrivits dels av verkel, dels av och slalensveterinärmedicinska anstalt. En sådansamordning kan väntas ge besparingar bl. a. i form av lägre materielkostnader. Eftersom avsikten är alt intensifieraverksamheten krävs likafullt etthögre anslag än som funnits tillgängligt. De särskilda medlen för all förebygga skador avrovdjur bör därför höjas från . Frånanslaget utbetalas ersättning för skador som vällas av utrot ningshotade djurarter eller av andra arter som inle får jagas samt bekostas vissa angelägna försöks- ochforskningsprojekt i syfte alt finna metoder all förebygga viltskador. För dessa ändamål föresläs etl tillskott till anslaget av . 1980/81:100 Bilaga13 150 För vård av utrotningshotadedjurarter behöver åtgärder preciseras i särskilda program för de olikadjurarterna. Vidare har uppfödning av utrotningshotade rovfåglar fåtttillgripas sedan ell antal år tillbaka. Medelsbehovet beräknas för budgetåret1981/82 till . F. n. finns flera djurarter om varsförekomst och anlal vi behöver bättre kännedom för att kunna vårda djurarternapå rätt sätt. beräknar ett medelsbehov av 500000 kr.för viltinventeringar under /82. För inventeringar och vissa andravårdåtgärder avseende bl. a. reptiler och insekter beräknas etl medelsbehovför /82 av . För /82 beräknas ettmedelsbehov av . för undersökningar om friluftslivels inverkan päfaunan. För stödåtgärder för faunan undervintern beräknas etl medelsbehov av lOOOOO kr. för /82. För särskilda skyddsåtgärder av akut karaktär beräknas ett medels behov av lOOOOO kr. för budgetärel 1981/82. Till följd av en ökning av rovdjursskadornas omfattningsamt höjda ersättningsbelopp för dessa skador bör anslaget för nästa budgetårväsentligen höjas. 1979/80: 111 om ersättning vid viltskador m.m.harjag föreslagit att allmänna medel även bör läcka kostnader förersältningsgilla skador som vållas av utrotningshotade djurarter eller avövriga djurarter som inle får jagas. Till följd härav bör anslagsbenämningenändras till Ersättning för vissa skador förorsakade av vill, m. m. Jag finner attanslaget för nästa budgetår bör höjas med 2,1 milj. kr. lill 5,3 milj. kr. Jagär inle heller beredd alt biträda förslaget om medel lill olikafaunavärdande ålgärder (5-10). Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Ersättning för vissa skador jörorsakade avvilt, m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 7830009 1980/81Anslag 9000000 1981/82Förslag 10000000 miljöfond inrättades genom beslutav generalförsamling för all inom ramen för FN:s miljöprogram helteller delvis finansiera kostnaderna för nya miljövårdsiniliativ inom . Fondens användning står under överinseende av FN:s miljösty- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 151 relse.Under femårsperioden 1973-1977 iippgick fondbidragen till totalt omkring 100milj. dollar, varav bidrog med 5 milj. dollar. har accepterat en ram för verksamheten pä 150 milj. dollarunder . förklarade sig därvid berett alt svaraför samma andel av bidragen till fonden som lidigare. åtagande innebäretl bidrag på 7,5 milj. dollar . Frågan om en ny ram förverksamheten efter 1981 kommer alt tas upp av miljöstyrelsen . För /82 beräknar jag ett medelsbehov av10 milj. kr. för della ändamål. Jaghemställer atl regeringen föreslär alt till Bidrag till miljöfond /82 anvisa ett förslagsanslag av lOOOOOOO kr. Nyttanslag (förslag) 2000000 uttalade alt åtgärder borde vidtasmed inriktning pä att åstadkomma en fullständig restaurering av iöverensstämmelse med ell av utarbetat förslag (prop.1976/ 77: 100 bil. 13, JoU 1976/77: 36, rskr 1976/77: 337). Regeringen uppdrog åt naturvärdsverket attgenomföra de ytterligare utredningar som erfordrades för att en ansökan skullekunna ges in till . Den 9juli 1980 har verket i samband medredovisning av detla uppdrag hemställt om atl regeringen bemyndigar verkel atlinge restaureringsansökan till och all föra statens talan imålet. Verket har vidare i sin anslagsframställning för /82begärt medel för restaureringen av . /76 har naturvårdsverketdisponerat vissa medel för utredningsarbete rörande från anslagetSärskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. Sedan mänga är harockså vissa reslaureringsåtgärder såsom röjningar av vass och buskar utförtssom statliga beredskapsarbeten. Den sammanlagda kostnaden för dessa ålgärderfr. o. m. är 1968 uppgår lill ca 6 milj. kr. Frågan om återställande övergår nu fränetl planerings-och ulredningsstadium till en aktiv åtgärdsfas. Att geno.mföraföreslagna åtgärder är också förenat med betydande kostnader, fördelade pänågra få år. anser därför att ett särskilt reservationsanslagför restaurering bör inrättas. Medelsbehovel för budgetåret1981/82 framgår av nedanstående redovisning. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 152 Kostnaderna för reslaureringsärendets behandling ivattendomstolen beräknas uppgå lill 0.6 milj. kr. Den sakkunskap som anlitats måsleäven i samband med domstolsförhandlingarna och genomförandefasen finnastillgänglig för uppdrag som kan föranledas av ärendets vidare behandling.Kostnaderna härför beräknas till . För naturvärdande åtgärder i form av kanalgrävningar,vassröjningar, boltenbehandling. byggandet av häckningsöar, avverkningar ochröjningar beräknas en kostnad av 0,5 milj. kr. Arbeten i form av underhåll avtidigare vegetationsröjda områden beräknas på sätt som skett bli utförda som statliga beredskapsarbeten.Verkets kostnader för förberedelser för invallningaroch pumpanläggningar beräknasuppgå lill I milj. kr. Såväl frän nationell som internationell synpunkt ärHornborgasjöprojek-lel unikt. Det är därför viktigt att en noggranndokumentation sker av åtgärderna och deras effekter på naturmiljön.Verksamheten berör främst de limnologiska, ornitologiska, fiskebiologiska,botaniska och hydrologiska ämnesområdena. Restaureringsåtgärderna och deraseffekter kommer även alt dokumenteras på film och stillbilder. Kostnaderna härför kan beräknas till lOOOOO kr. uppskattar det sammanlagdamedelsbehovel, efter viss uppräkning för oförutsedda utgifter, under anslagetRestaurering av för /82 till . Det fortsatta medelsbehovet under anslaget beräknas /83 till 17 milj. kr., /84 lill 17 milj. kr., för1984/85 till 14 milj. kr. och för åren därefter till sammanlagt 5 milj. kr. Detsammanlagda medelsbehovel för restaureringen kan således beräknas till ca 56milj. Det är angeläget alt förberedelsearbetet förrestaureringen av kan fortsätla. Regeringen har den 30 oktober1980 bemyndigat att inge ansökan lill vattendomstol om prövning enligt vattenlagen av restaureringav . Kostnaderna för del fortsatta restaureringsarbetet börbestridas frän elt särskilt reservationsanslag, benämnt Restaurering avHornborgasjön. Anslaget bör för /82 föras upp med 2 milj. kr.Jag har därvid räknat med att vissa av de av redovisadekostnaderna inle kommer att belasta /82. Jaghemställer alt regeringen föreslär atl till Restaurering av för budgetåret1981/82 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 153 I 1.Stöd till idrotten 1979/80Utgift '130815900 Reservation 145854 1980/81Anslag '143.850000 1981/82Förslag 151350000 ' Anslaget Stöd lill idrotten: Organisalionsstöd m. m. Anslaget används för bidrag till riksidrottsförbundför den verksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutnaorganisationer. Från anslaget utgår också av regeringen särskilt fastställdabidrag lill vissa utanför riksidrottsförbundel slående organisationer. Föranslagets användning gäller de av riksdag beslutade riktlinjerna förorgani-sationsslödel fill idrotten (prop. 1970:79, SU 1970:122, rskr 1970:291).Från anslaget föreslås i det följande atl de bidrag till idrottsanläggningarsom f. n. anvisas från anslaget Stöd lill idrotten: Anläggningsstöd fr. o. /82 skall anvisas från förevarande anslag. Sådana bidrag lämnasenligt de riktlinjer som fastställts av (prop. 1970:79, JoU 1970:33,rskr 1970: 239 och prop. 1979/80:100 bil. 13, KrU 1979/80: 30, rskr1979/80:377) samt vissa på dessa riktlinjer grundade av regeringen angivnanormer. Även bidrag till s.k. riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsensbehov föreslås fortsättningsvis anvisas från anslaget. Riksidrottsslyrelsens anslagsframställning omfattar172,3 milj. kr. som organisalionsstöd för /82. innebär enökning med 28,4 milj. kr. eller i förhållande fill anslaget för budgetåret1980/81. Riksidroltsstyrelsen har vid prövningen av medelsbehoven haft som målall bibehålla verksamheten vid nuvarande omfattning samt konstaterar atl enverksamhelsexpansion inom idrotten skulle medföra en anslagsuppräkning i sådanstorieksordning att realism och rimlighet i anslagsframställningen skulleifrågasättas. Större delen eller - av den begärda ökningen måste tasi anspråk som kompensation för tidigare inträffade och förväntadekostnadsökningar och prishöjningar. Riksidroltsstyrelsen har funnit detnödvändigl alt i sin anslagsframställning ta upp elt ca 30 milj. kr. lägrebelopp än organisationernas samlade anslagsframställningar. Ur organisationsanslaget finansieras hela eller del avanslällningskostna-derna för ca 650 personer inom riksidrottsförbundel,specialförbunden och distriktsförbunden. Förbundet anger bl. a. atl behovel avbeteendevetenskaplig idroltsforskning har ökal, varför grunden för enforskningsinstitution bör läggas inom idrottens forskningsråd (IFR).Institutionen bör ledas II 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 13 154 aven forskare med hög vetenskaplig kompetens - en professur. en ökad salsning på idroltsmedicinsk forskning genom atl enorganisation byggs upp som kan möta de ökade behov som märkts såväl nationellt som internationellt. Förbundelföreslår alt en professur inrättas vid något universitet och knyts tillIdrottens forskningsråd. Riksidrottsförbundel har vidare med anledning avstatens naturvårdsverks förslag atlavveckla stödet lill idrottens mindre anläggningar, som administreras avverket, föreslagit atl detla förs över lill riksidrottsförbundel. 1 särskild skrivelse till regeringen har riksidrottsförbundel redovisatsina förslag angående den fortsattautbyggnaden av Bosönprojeklel. Med hänsyn till all igångsältandel avprojektets första etapp med Iräningslokaler m.m. fördröjts och f. n. inte påbörjats pä grund av arbetsmarknadsläget, föreslårförbundet alt projektets andra elapp med idrottshall m. m. samordnasmed första etappen. Detslatsfinansiella lägel har nödvändiggjort en stark återhållsamhet även på delta anslag. Den uppräkning jag föreslårmotsvarar den som görs under andra anslag till ideella organisationer. Mot bakgrund av de förslag riksidrottsförbundeloch med fieralämnat rörande anläggningsslödet är det angelägel atl fä till stånd en anslagsmässigt mer samlad ordning förstödet till idrotten från huvudtitel. Jag föreslårdärför att vissa bidrag lill idrottensanläggningsverksamhet förs lill detta anslag från anslaget Slöd lill idrotten: Anläggningsslöd m.m. fr.o.m. budgetåret1981/82. Under anslaget bör sålundastödet till idrottsföreningarnasanläggningar och det s. k. riksanläggningsslödelföras upp som särskilda anslagsposter med i huvudsak de bidragsvillkorsom nu gäller. Med hänsyn lill befinlliga reservationer för finansieringen av Bosönprojeklel har jag inle beräknat några medel påriksanläggningsposlen för budgetåret1981/82. Efter vad jag har inhämtat torde byggnadsarbetena för Bosönprojeklel av arbelsmarknadsskäl inle kommaatt starta förrän tidigast hösten1981. Den vidare finansieringen av projektet kan således prövas i samband medbudgetpropositionen för /83. Med hänsyn till de nu lämnade förslagen, som innebär elt mer renodlat idrollsanslagmed såväl organisalionsstöd som anläggningsslöd, föreslår jag all benämningen av anslaget ändras till Slöd lillidrotten. Anslaget Slöd lill idrotten bör föras upp med . Av beloppet harjag beräknat . regeringensdisposition för särskilda insatser av tillfälligkaraktär inom idrotten. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stödtill idrotten för /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 155 Stöd till friluftslivet m. m. 1979/80Utgift '33 804297 -Reservation 34 338285 1980/81Anslag '44000000 1981/82Förslag 34 700000 ' Anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. - Varav 15 milj. kr. avser reservation för Åreprojektetanvisad i tilläggsbudget 111 för /80. Frän anslaget lämnas bidrag lill rekreations- och friluftsanläggningar enligl de riktlinjersom fastställts av (prop. 1979/80:100, KrU 1979/80:30, rskr1979/80:377) saml vissa pä dessa riktlinjer grundade, av regeringen angivnanormer. Medel utgår också för vandringsleder i fjällväriden. Från anslagetutgär vidare bidrag för arbetet med utvecklingsprogram i de primärarekreationsområdena i enlighet med beslut av 1978/(prop.1978/79:100 bil. 13, KrU 1978/79: 22, rskr 1978/79:229) samt lill informations-och utredningskoslnader för beredningen för turism och rekreation. Vidare utgårfrän anslaget ersättningar för vissa organisationer för serviceverksamhet inomrekreations- och friluftslivet. Anslaget disponeras även för bidrag enliglkungörelsen (1969:323) om statsbidrag till hamn, brygga eller farled förfritidsbålar saml för vissa serviceålgärder för fritidsbätstrafiken m. m. Friluftslivet har utvecklats i former som ställerstörre krav pä tillgäng lill mark och anläggningar, inte minst inom de primärarekreationsområdena och andra för friluftslivet belydelsefulla markområden.Dessa förhållanden har medfört ett ökat tryck på anläggningsstödet, vilkelfördelats på allt fler ändamål, utan att en höjning av anslaget skett imotsvarande mån. Det är enligl verkels mening en betydelsefull uppgift attskapa goda förutsättningar för etl stimulerande och rikt friluftsliv vilketgör det angelägel atl ges resurser atl i rimlig omfattning ökainsatserna i olika avseenden för friluftslivet. Det är främst Qärrekreationen och båtlivet (gäst- ochuthamnar med därtill hörande verksamheter), som kräver ökade insatser, men ävenutvecklingsarbetet och fjällverksamheten behöver slörre anslag. beräkning av medelsbehovet /82 sammanfattas i följande tabell. Verket vill särskiltframhålla att, mol bakgrund av bidragsanspråken, synnerligen storålerhällsamhel har iakttagits vid beräkningen. Beloppen anges i milj. kr. 1980/81:100 Bilaga13 Anslag Anslag Statens naturvärdsverks förslag 1979/80 1980/81 1981/82 Ätgärder för fritids-bålstrafikenBidrag till riksanläggningar för densamlade idrottsrörelsens behov m.m. Bidrag till mindre föreningsanläggningar för idrottoch friluftsliv Bidrag till rekreationsanläggningar av riksintresse Bidrag till viss fjällverksamhet m. m. Utvecklingsarbeterörande anläggningar Utvecklingsarbetem. m. rörande primära rekreationsområden 6,5' -14,65 'Varav 1 milj. kr. avser fiällsäkerhetsrådets verksamhet. - Varav 0,8 milj. kr. avserrekreationsberedningens verksamhet. ' för atttäcka det likviditetsbehov som finns under denna anslagspost. Vidaretillkommer ytterligare kostnader enligt anslagsframställning för vissa serviceålgärder för fritidsbätslranken. *Därutöver begärs 50 milj. kr. för ett rekreationspolitiskt investeringsstödenligt rapporten (Ds Jo 1978: 2)Statligt stöd till rekreationspolitiken och enligt rekreationsberedningensanslagsframställning. uppskattar således det sammanlagdamedelsbehovet under anslaget för budgetärel 1981/82 lill 29,3 milj. kr. Verkelsförslag innebär en minskning av anslaget med ca 15 milj. kr. Till det beräknademedelsbehovet kommer dels ca 3 milj. kr. för alt avhjälpa brist på likvidamedel för redan beslutade hamnanläggningar för fritidsbåtar, dels 50 milj. kr.för ett rekreationspolitiskt investeringsstöd i form av lån och bidrag och delsvissa ytterligare kostnader för service till fritidsbålslrafiken. Utöver framställningen från harylterligare myndigheter och vissa organisationer direkt till regeringen framfört önskemål ommedel. 1 del följande redovisas framställningarna ändamålsvis och i sambandmed berörda anslagsposter. Vad avser ålgärder för jriiidsbåisirajlken har naturvårdsverketunder en stor del av 70-lalet haft en myckel besvärande kö-av ansökningar ombidrag till byggande av hemmahamnar för fritidsbåtar. Naturvärdsverketsanläggningsdelegation har under innevarande budgetår 1980/81 slutligen prövatoch avslagit samtliga före den inkomna ansökningar om bidragtill byggande av hemmahamnar. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 157 är det centrala verk som har detsamlade ansvaret för sjöfarten. 1konsekvens härmed föreslår alt kostnaderna under anläggningsslödet i stället täcks direktgenom anslag lill . Dessa kostnader beräknas av naturvårdsverketför budgetärel 1981/82 till 14,4 milj. kr. ifrågasätter vidare om anordnandeav hemmahamnar för fritidsbåtar kan anses vara en statlig angelägenhet. Därförföreslär att denkungörelse om statsbidrag till hamn,brygga eller farled för fritidsbåtar (1979:323) ändras på så säll altstatsbidrag skall kunna utgå till gästhamn,kanal, uthamn m. m. men inte tillhemmahamn. Behovet av anläggningar för båtlivet är myckelstort. Sålunda har verket enbart vad gäller gästhamnar, sanitära anordningar m.m. ell 50-lal ansökningarinneliggande som motsvarar en anläggningskostnad av ca 6 milj. kr. elleretl bidragsbehov av 3 milj. kr. Verkel föreslår atl för /82 3milj. anvisas för bidrag till gästhamnar,sanitära anläggningar och andra ätgärder för "bätfriluftsli-vet", att avräknas mot till staten influtnabensinskaltemedel. Bidraget kan pä delta sätt räknas somavgiftsfinansierat. För övriga typer av anläggningar - fyrar ochövriga säkerhetsanstaller, kanaler och fördjupade farleder samthjälpradioslationer - där naturvårdsverketäven fortsättningsvis avser atl ta service i anspråk beräknaskostnaderna uppgå till 1,4 milj. kr. Kostnaderna för sjösäkerhelsrådel beräknas lill 1,5 milj. kr., för Svenska turistföreningensgäsihamnsverksamhel . och för Seglafionsslyrelses serviceverksamhetför båtlivet i . Medel för Falslerbokanalen har inle tagits uppeftersom verkel förutsätter atl kostnaderna härför i forlsältningenbestrids under sjätte huvudtiteln. Del totala medelsbehovet för båtlivet underanslagsposten 1 för /82 beräknas således till 6,5 milj.kr. Under anslagsposten föreslås dessutom att 2999000kr. anvisas för att avhjälpa bristen på likvida medel för redan beslutadehamnanläggningar för frifidsbålar(prop. 1979:58 s. 68, JoU 1979:17, rskr 1979:234). För bidrag till riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov föreslårverket all medel utgår över anslaget 1 1. Stöd lill idrotten: Organisalionsstöd m. m. enligt de avriksidrottsförbundel beräknade kostnaderna för ulbyggnad av BosönsIdroltsinstitul. Naturvårdsverkethar tidigare i skrivelse tillregeringen föreslagil alt bidragen till mindre idrotts- och frduftsanläggningarbör upphöra. Skälen härför utvecklas i nämnda skrivelse. 1 och med riksdagensbehandling av budgetpropositionen(prop. 1979/80:100) beslöts dock att bidrag tills vidare skall utgå tillföreningsägda mindre anläggningar. Bidragen lill kommuner för näranläggningar för friluftsliv har upphört.Naturvårdsverket anser att ävenbidragen till mindre idrotts- och friluftsanläggningar i föreningsregi Prop.1980/81:100 Bilaga 13 158 börupphöra fr. o. m. /82 främsl på grund av alt bidragens stimulanseffekthelt har försvunnit. Om slatsmaklerna ändå vill behålla bidragsgivningen lill föreningarnasmindre anläggningar anser verkel atl administrationen av bidragsverksamhetenbör överföras lill riksidrottsförbundet. För rekreationsanläggningar av riksintresse begärverkel ökade medel för att den avregering och riksdag fastlagda rekreationspolitiken, i synnerhet i fråga omnyttjandet av de primära rekreationsområdena, skall kunna genomföras påell framgångsrikt sätt. Genom all rekreationsberedningen har erhållitbetydande medel för planeringsinsatser i de primära rekreationsområdena hartrycket på bl.a. verkels anläggningsslöd för ulbyggnad inom deprimära rekreationsområdena ökat högst betydligt under senare lid. Kommunerna och de landslingsstiflelser förfriluftsliv, som är engagerademed planeringen av dessa områden, har högst berättigade krav pä att planeringsarbetet nu skall kunna följas av enverkställighelsperiod med bl. a. byggande av rekreationsanläggningar. Eftersom utbyggnaden av de primärarekreationsområdena ofta inle sammanfallermed områden där statliga medel för sysselsättningsfrämjande åtgärder kan disponeras är del nödvändiglalt särskilda medel frän anläggningsstödet avsätts för atl tillskapa nyarekreationsanläggningar om inle statsmakternas intentioner med de primärarekreationsområdena skall förfuskas.