prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill förstframhålla att enligt JB begreppet fast egendom avser något mera än fastighet.Detta anges också uttryckligen i förarbetena lill I § lagen (1966:453) om vadsom är fast egendom, som Prop.1980/81:8 1 kap. 12 § 201 numera har ersatts av I kap. I 8 JB (SOU 1960:25 s. 47 ochprop. 1966:24 s. 58). Även i UL och FfL har bestämmelser om fast egendom envidare innebörd. 1 förslaget lill UB användsbegreppet fast egendom på motsvarande sätt i en betydelse som innefattar mera änfastighet, nämligen visst område av fastighet och mark som är samfälld förflera fastigheter samt andel i fastighet, område eller samfälld mark (jfr 4kap. 7-9 SS JB). Även viUkorlig äganderätt till egendom som har nämntsomfattas. Det är visserligen riktigt, som har påpekats underremissbehandlingen, att särskilda bestämmelser meddelas i UB om nu nämnda slagav fast egendom, men det gäller endast i vissa avseenden, främst i fråga omexekutiv försäljning. 1 övrigt bör bestämmelser i angående fast egendom iprincip gälla även del av fastighet m.m.. i den mån bestämmelsema inteuttryckligen är begränsde till att avse fastighet. Som exempel kan nämnasbestämmelserna om förmånsrätt på gmnd av utmätning av fast egendom (4 kap. 308). Om t.ex. efter utmätning av förvärvares villkorliga äganderätt tillfastighet villkoret uppfylls och utmätningen övergår till att avse självafastigheten, är det med hänsyn till konkurrerande inteckningar som kan hatillkommit viktigt att utmätningen redan från början medförförmånsrätt såsom för utmätning av fast egendom. Det kan emellertid ifrågasättas omdet är nödvändigt alt meddela en uttrycklig bestämmelse i saken. För atteventuella missförstånd skall undanröjas och med hänsyn till att liknandebestämmelser har tagits upp beträffande skepp m.m. i de föregående paragrafemahar Jag dock ansett lämpligt att en föreskrift meddelas i saken. Denöverensstämmer med beredningens förslag. Sorn andra stycke i förevarandeparagraf föreslås, likaledes i överensstämmelse med beredningens förslag, attvad som i balken sägs om fast egendom i tillämpliga delar gäller även tomträtt.Detta följer visserligen även av 13 kap. 26 8 JB, men efter införande av en nyUB synes det mindre lämpligt att man skall behöva gå till annan lag för allfinna regleringen av denna fråga. Balkens tillämpning på valtenfallsrätt tordefå regleras i promulgationslagen till UB. 12 § Paragrafen, som motsvarar 2 kap. 12 8 andra stycketberedningens förslag, innehåller föreskrift angående bevis om vilandeförklaringav ansökan om inteckning i fast egendom, s.k. vilandebevis. Enligt 2 8 tredjestycket FfL gäller de bestämmelser som i FfL meddelas om pantbrev i tillämpligadelar även vilandebevis. Beredningenframhåller att bevis att ansökan om inteckning i fast egendom har förklaratsvilande i viss utsträckning används som pant. Vad som i förslaget sägs ompantbrev i fast egendom bör i fillämpliga delar gälla även sådant vUandebevis.En bestämmelse härom har tagits upp i andrastycket av 2 kap. 12 8. Den kan fåbetydelse bl.a. vid Prop.1980/81:8 2 kap. 202 tillämpning av 5 kap. 3 och 21 SS. 7 kap. 2 S, 10 kap.14-16 SS samt ett flertal bestämmelser i 13 kap., allt beredningsförslaget. Ansökan om inteckning i skepp kan.anför beredningen vidare, enligt sjölagen inte förklaras vilande. Däremot skallinteckning i luftfartyg förklaras vilande i visst fall, nämligen när talan harväckts om av den uppgivne ägarens fång eller om återgång därav (10 8lagen 1955:227 om inskrivning av rätt till luftfartyg). Skuldebrev som harförsetts med bevis om vilandeförklaring torde kunna belånas och på annat sättbli föremål för omsättning. Angående vilandeförklaringen utfärdas emellertidinle någon särskild handling som motsvarar vilandebevis i fast egendom.Beredningen föreslår därför inte beträffande luftfartyg någon motsvarighet tillföreskriften i andra stycket i 2 kap. 12 S. Skuldebrev med påtecknat bevis omvilandeförklaring utgör en värdehandling, som bör följa samma grundsatser somhittills. Hinder bör inte föreligga att utmäta sådant skuldebrev i den mån detinte är pantsatt (jfr 5 kap. 3 S andra stycket i förslaget). Om borgenär vidförsäljning av ulmätt luftfartyg som säkerhet för fordran åberopar vilandeinteckningsansökan, skall vad som belöper på fordringen avsättas enligt 14 kap.9 § första stycket i avvaktan att frågan om inteckning blir slutligt avgjord. Förevarande paragraföverensstämmer med den av beredningen föreslagna bestämmelsen utom så till vidaatt orden "fast egendom'" har bytts ut mot"fastighet"". I detta kapitel meddelas vissagemensamma bestämmelser om förfarandet hos kronofogdemyndigheten iutsökningsmål. Dessa motsvarar i beredningens förslag dels ett flertal regler i2 kap. (4. 6 och 14- 18 SS), dels vissa regler i 5 och 16 kap., dels den del av19 kap. som gäller förfarandet hos kronofogdemyndigheten (1-21 SS). Av nämndaavdelning i 19 kap. har emellertid en paragraf (7 S) förts till I kap. idepartementsförslaget. Vidare saknar ett par bestämmelser i förevarande kapitelmotsvarighet i beredningens förslag. Beredningen harpåpekat att det fn. åligger kronofogdemyndigheten och överexekutor att i storutsträckning på tjänstens vägnar iaktta regler som gäller till skydd försvaranden. Beredningen anser att officialprincipen i denna begränsade meningbör gälla även . Detta är fo. en förutsättning för all man skall kunnai någon större utsträckning genomföra verkställighet utan sammanträde medparterna. Beredningen föreslår att kronofogdemyndigheten skall - frånsettinförselärenden - vid behov kunna sätta ut förhör med parterna och ha vissatvångsmedel för att framtvinga inställelse. Även vid förhör bör emellertid förrättningsmanneniaktta nämnda skyddsregler, om inle part avstår från Prop.1980/81:8 '"P ' 03 1 viss utsträckning fär det ankomma på part attsjälv göra de invändningar som kan vara motiverade. Av vikt är att part delgesdet beslut som meddelas så att han får tillfälle att överklaga beslutet, om hananser sig ha anledning därtill. Önskvärt är enligt beredningens mening ocksåatt besluten motiveras när det är behövligt för att klargöra vadkronofogdemyndigheten grundar sin bedömning på. Förhör skall i vissutsträckning kunna hållas även med annan än part. Liksom f n. bör kronofogdemyndighetenex officio söka ta till vara även tredje mans rätt. Vad beredningen sålunda har uttalatangående skyldighet för kronofogdemyndigheten att självmant ta till varasvarandens och tredje mans rätt har inte mött någon erinran i remissyttrandena.Även Jag kan ansluta mig till dessa uttalanden. Kapitlet innehåller till en börjanbestämmelser om ansökan m.m. (1-9 SS). Vidare meddelas bestämmelser om förhör (10-14 SS), tvångsmedel (15-17 SS), kronofogdemyndighetens beslut (18-21 SS),prövning av tvist som uppkommer i utsökningsmål (22-24 SS), ställande avsäkerhet m.m. (25-27 88) samt fordran som inte är förfallen och ränta (28 och29 SS). Avslutningsvis meddelas, på samma sätt som i flertalet andra kapitel,särskilda föreskrifter beträffande tillämpningen av kapitlets bestämmelser iallmänna mål (30 S). 1 8 Paragrafen, som motsvarar 19 kap. I § första stycketberedningens förslag, behandlar formen för ansökan hos kronofogdemyndighet. Enligl UL fåransökan i utsökningsmål hos utmätningsmannen göras muntligen, i den mån inteskriftlig form är föreskriven för visst fall Gfr9 S första stycket USK).Skriftlig form krävs enligt 55 S UL för ansökan om utmätning för fordran somenligt protokoll över offentlig auktion härrör från inrop av lös egendom.U/tanför UL finns i 10 S andra stycket lagen om avbetalningsköp bestämmelse attansökan om handräckning för återtagande av avbetalningsgods skall skeskriftligen. En motsvarande föreskrift finns i 20 8 andra stycketkonsumentkreditlagen och i 12 8 förslaget lill lagom avbetalningsköp mellannäringsidkare m.fl. enligl prop. 1977/78:142. Beredningen harinte funnit anledning att frångå huvudprincipen att ansökan får göras såvälmuntligen som skriftligen, även om muntlig ansökan vållar kronofogdemyndighetenvisst extra besvär. En bestämmelse härom - vilken enligt förslaget skall gällaockså ansökan om handräckning - har tagits upp i första meningen av förstastycket i 19 kap. I 8. För sökanden kan det enligt beredningen vara en lättnadatt inte behöva sälta upp en skriftlig ansökan. Man kan emellertid räkna medatt skriftlig ansökan liksom hitfills blir det vanliga. Ansökan om verkställighetbehöver i allmänhet inte innehålla myckel mer än angivande Prop.1980/81:8 2 kap. 1 § 204 av önskad åtgärd och hänvisning till bifogadexekutionstitel. 1 fråga om de bestämmelser om skriftlig ansökan som f.n. finnsanmärker beredningen att sådant auktionsprotokoll som nämns i 55 S UL iförslaget har uteslutits som exekutionstitel. Som andra mening i första stycketav paragrafen har i beredningens förslag tagits upp en bestämmelse att ansökansom görs skriftligen skall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller hansombud. Angående skyldighet för ställföreträdare eller ombud att pä begäranstyrka sin behörighet hänvisar beredningen till 19 kap. 4 8 i sitt förslag. Enligl tredje meningen i förstastycket skall muntlig ansökan upptecknas av kronofogdemyndigheten. Del kanenligt beredningen ofta räcka med en enkel anteckning på dagboksblad e.d. I månav behov bör uppteckningen göras i flera exemplar. Om kronofogdemyndighetenbegär del, skall sökanden enligt förslaget bestyrka att uppteckningen ärriktigt gjord. Någon särskild avgift för upptecknande av ansökan torde enligtberedningen i allmänhet inte böra tas ut. Förslaget om attansökan i utsökningsmål skall kunna göras inte bara skriftligt utan ävenmuntligt kritiseras av flera remissinstanser. Det bör dock påpekas attremissyttrandena bör ses mot bakgrund av att beredningens förslag om formen föransökan även avser ansökan om handräckning. i Ålvsborgs lånbefarar att kronofogdemyndigheterna kommer alt betungas med många muntligaansökningar. Enligl bör bestämmelsen utformas så att del klartframgår alt ansökan regelmässigt skall vara skriftlig men att muntlig ansökankan godtas i undanlagsfall. i anser det vara förenatmed nackdelar att generellt tillåta muntliga ansökningar. När motparten skallyttra sig över ansökan, är risken för missförstånd mindre om han har tillgångtill en skriftlig ansökan som har upprättats av sökanden. Med hänsyn lillmöjligheten att få juridisk hjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429) kan delenligl knappast vara en fördel att få göra ansökan muntligt. Omförmånsrätt pä grund av utmätning, i enlighet med vad förordar,skall räknas för ansökan om utmätning, bör dock muntlig ansökangodtas, om den kompletteras med skriftlig ansökan inom viss kortare tid.Länsstyrelsen i undrar om muntlig ansökan skall kunna göras pertelefon. Länssiyrelsen i länpåpekar även att förslaget inte reglerar formen för svaromål, påminnelser ochandra yttranden. , som förmodar att avsikten är att även dessaskall kunna avges muntligen, förordar att paragrafen kompletteras medbestämmelser om sädana yttranden. När ansökan görs omverkställighet, förutsätts att svarandens skyldighet är fastslagen iexekutionstitel. Den handling på grund varav verkställighet söks skall ges inav sökanden. Vad som därutöver kan krävas av sökanden är i allmänhet bara atthan skall ange 1980/81:8 2 kap. 2 § 205 all han begär verkställighet och, i vissa fall, vilkenverkställighetsåtgärd som begärs. Att ställa upp ett krav på skriftlig form fördessa uppgifter är enligt min mening onödigt. Jag biträder därför beredningensförslag att ansökan liksom f n. skall kunna göras såväl muntligen somskriftligen. härom har tagits upp i första stycket av I S. Med anledning av vad enremissinstans har anfört vill Jag framhålla att muntlig ansökan bör förutsättaatt sökanden inställer sig hos kronofogdemyndigheten. Råder oklarhet ominnebörden av gjord ansökan, bör förrättningsmannen dock vara oförhindrad attskaffa sig klarhet i saken vid telefonsamtal med sökanden. En remissinstans har förordat altbestämmelser även meddelas om formen för svaromål och andra yttranden. Det äremellertid tydligt att inte heller beträffande yttranden från svaranden ellertredje man kan krävas skriftlig form, såvida annat inte är särskiltföreskrivet. En annan sak är att del ibland kan ligga i vederbörandes egetintresse att yttra sig skriftligt, t.ex, därför att vad han har att anföra inteskall missförstås. Några uttryckliga bestämmelser om formen för svaromål ochandra yttranden behövs enligt min mening inte. Den av beredningen föreslagnabestämmelsen om ijpptecknande av muntlig ansökan och sökandens bestyrkande avsädan uppteckning torde närmast åsyfta ansökan om handräckning. Enligtdepartementsförslaget skall emellertid fråga om handräckning inte prövas avkronofogdemyndigheten. Beträffande ansökan om verkställighet är del tydligtatt tjänsteman vid kronofogdemyndigheten skall göra anteckning härom pähandling i akten eller på annat lämpligt sätt. Någon bestämmelse härom tordedock inte behövas i UB. i saken kan vid behov meddelas av regeringen.Nägot behov av alt sökanden skall bestyrka vad som har antecknats rörandeverkslällighetsansökan torde knappast föreligga. På grund härav saknardepartementsförslaget motsvarighet till nämnda bestämmelser i beredningensförslag. I andra stycket i departementsförslagetmeddelas bestämmelse om att skriftlig ansökan skall vara egenhändigtundertecknad av sökanden eller hans ombud. Förevarande paragraf bör inte gälla i allmänna rnål (se 308). 2 8 Paragrafen reglerar vad ansökan skall innehålla ochvilka handlingar som skall bifogas ansökan. Den har delvis sin motsvarighet i19 kap. I 8 andra stycket beredningens förslag. Beträffande dehandlingar som skall jnges när utmätning begärs finns bestämmelser i 54 § UL.Där föreskrivs att sökanden skall inge dom eller utslag varigenombetalningsskyldighet har blivit ålagd gäldenären. När fråga är om skiljedom,skall sökanden även inge överexekutors beslut om dess verkställande. Ärfordringen grundad på skuldebrev eller annat skriftligt fordringsbevis, skalldetta inges i huvudskrift. Prop.1980/81:8 2 kap. 2 S 206 Paragrafen anses analogiskt tilliimplig även vid annanverkstäUighet än utmätning. Söks utmätning på gnmd av skriftlig förbindelse attutge underhållsbidrag, skall enligt 54 a S 4 mom. UL förbindelsen inges ihuvudskrift. Beträffande utmätning för fordran som härrör frän inrop av lösegendom vid oflentlig auktion gäller enligt 55 S 2 mom. UL att sökanden skallinge protokollet vid auktionen eller utdrag därav. I övrigt anses avskrift avexekutionsurkunden kunna godtas, åtminstone om den har bestyrkts av myndigheteller advokat. Såvitt avser ansökan om utmätningoch införsel finns ytterligare bestämmelser i 14 S USK. Enligt dessa skall vidsådan ansökan dom. beslut eller annan handling på vilken sökandens anspråkgrundas inges i huvudskrift, om inte utmiitningsmannen godtar bestyrkt avskrifti fall då handlingen inte enligt lag skall inges i huvudskrift. Om laga kraftkrävs för verkställighet av dom eller beslut, skall exekutionsurkunden varaförsedd med bevis därom. Som redan har nämnts skall vidansökan om utmätning, när fordringen är grundad på skuldebrev eller annatskriftligt fordringsbevis, fordringsbeviset inges i huvudskrift. Detta ansesgälla inte bara när fråga är om löpande skuldebrev eller annatpresentationspapper utan även eljest när skriftligt fordringsbevis harupprättats. Om löpande skuldebrev eller annat presentationspapper harförkominit, anses verkställighet inte kunna ske förrän beviset har dödatsenligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. I fråga on andrafordringsbevis har inträffat att överexekutor har befriat frän kravet påhandlingens företeende. 1 en del fall finns anledning attsamtidigt med ansökan om verkställighet ge in även andra handlingar än denämnda. Är realiserandet av ett anspråk beroende av att sökanden fullgör enmotprestation, bör företes bevis att så har skett. Om förordnande avöverexekutor eller annan myndighet förutsätts för att verkställighet skall fåäga rum. måste sådant förordnande ges in. Av exekutionstiteln framgår iallmänhet vem som är berättigad att söka verkställighet. Skulle iexekutionsurkunden annan än sökanden vara angiven som berättigad, måstesökanden visa att han har förvärvat den förres rätt. Är exekutionstitelngrundad på löpande skuldebrev, anses blotta innehavet av skuldebrevet utgöratillräcklig legitimation. Beträffande verkställighet avkvarstad gäller enligl 64 S USK att telegrafiskt meddelande om innehållet ibeslutet får läggas till grund för verkställighet därav. Därvid har kungörelsen(1947:643) om överbringande av rättegångsfullmakt genom telegram motsvarandetillämpning. Denna undanlagsbestämmelse har främst motiverats av behovet attsnabbt få kvarstadsbeslut genomfört beträffande fartyg som ligger i hamn påannan ort än den där den beslutande myndigheten finns. Beredningenföreslår i 19 kap. I § andra stycket att exekutionstitel och andra handlingarsom sökanden vill åberopa skall ges Prop.1980/81:8 kap. 2 § 207 in i huvudskrift eller styrkt avskrift samt attkronofogdemyndigheten, om endast avskrift ges in, får infordra huvudskriftennär det behövs. Beredningen har inte ansett det behövligt att behålla någotovillkorligt krav på att förbindelse angående underhållsbidrag skall företes ihuvudskrift. Beträffande domar och andra offentliga exekutionstitlar bör iallmänhet avskrift kunna godtas, om den har bestyrkts på vederhäftigt sätt.Större försiktighet kan enligt beredningen vara påkallad när det gällerenskilda exekutionstitlar. Vad gäller fordringsbevis börenligt beredningen löpande skuldebrev eller annat presenlationspapper finnastillgängligt i huvudskrift, eftersom gäldenären (frånsett dödning) inte ärskyldig att betala sin skuld annat än mot återfående av fordringsbeviset.Beredningen hänvisar vidare till 14 kap. 19 S i förslaget, som innehållerbestämmelser om skyldighet för borgenär som skall lyfta medel att förete elleråterställa fordringsbevis m.m. Presentationspapper bör enligt beredningenlämpligen liksom f.n. ges in redan i samband med ansökningen, med tanke på attgäldenären kan vilja avvärja vidare åtgärder för verkställighet genom attfullgöra betalning till kronofogdemyndigheten. I fråga om andra fordringsbevisfår det bero på omständigheterna om handlingen behöver företes i huvudskrifl.Helst bör även ett enkelt skuldebrev företes för att anteckning om betalningskall kunna ske. Skall enligt exekutionstiteln fordringsbeviset tillhandahållassvaranden i utbyte mot betalning eller annan prestation, skall denna föreskriftiakttas. Fall kan dock förekomma då det inte är fråga om något villkor avmateriell betydelse för svaranden utan endast om en ordningsföreskrift. Ärdetta uppenbart, bör kronofogdemyndigheten, om fordringsbeviset har förkommit,kunna meddela verkställighet utan hinder av domens föreskrift och vid behovtillgodose svarandens intresse därav på annat sätt. Beredningen påpekar att även andra handlingar kan behövages in. Förslagetkritiseras av några remissinstanser. Enligt RSV är uttrycket "handlingarsom sökanden vill åberopa'" för snävt. Det omfattar inte utan vidare allahandlingar som avses i 14 kap. 19 S beredningsförslaget. Dessutom sammanfallerinte alltid vad sökanden vill åberopa med vad som enligt kronofogdemyndighetensbedömande behövs för verkställighet. RSV anser vidare att bestämmelsen bör haden innebörden att handling skall ges in i huvudskrift, om inte kronofogdemyndighetengodtar styrkt avskrift. Liknande synpunkter anförs av kronofogdeföreningen.Enligt kan den föreslagna lydelsen ge sökanden intryck av attåberopade handlingar behöver ges in i huvudskrift endast i speciella fall,t.ex. om det finns anledning att betvivla avskriftens överensstämmelse medoriginalet. Som framgår av motiven måste emellertid i vissa falloriginalhandlingen alltid företes, eftersom den måste finnas tillgänglig vidverkställigheten, t.ex. löpande fordringsbevis och presenlationspapper.Hovrätten anser att bestämmelsen bör preciseras. 1980/81:8 2 kap. 2 § 208 Stadshypotekskassan framhåller altförslaget inle innehåller bestämmelser om vilka handlingar som skall ges innär försäljning begärs av fastighet efter betalningsfastställelse.Stadshypotekskassan anser att detta bör anges i UB. Vidare ifrågasätter kassanom inte lagakraftbevis på lagsökningsutslag bör anskaffas avkronofogdemyndigheten i stället för av sökanden. En sådan ordning skulle enliglkassan avsevärt förkorta de ofta långa väntetiderna innan försäljning kommertill stånd. Beredningens förslaginnehåller inte någon föreskrift om vad en ansökan om verkställighet skallinnehålla. Sökanden måsle naturligtvis ange vad för slags åtgärd han yrkar. Allansökan däremot inle behöver innehålla uppgift om grunderna för yrkandet följerav att svarandens förpliktelse är fastställd i dom eller annanexekutionstitel. Det sagda är visserligen tämligen självklart, men det syneslikväl lämpligt att det i UB uttryckligen anges vad en ansökan måste innehållaQfr bl.a. 2 8 andra stycket lagen 1946:807 om handläggning av domstolsärendenoch 4 S första stycket förvallningsprocesslagen). Detta har också betydelse förtillämpningen av 5 S i förevarande kapitel. 1 enlighet härmed anges i förstastycket av 2 8 att sökanden skall ange den åtgärd som han yrkar. Beredningen har - frånsettexekutionstitel - inte föreslagit någon uttrycklig föreskrift om vilkahandlingar som en sökande har att inge. Bestämmelserna i 19 kap. I 8 andrastycket reglerar med nämnda undantag endast frågan huruvida handlingar skallges in i huvudskrift eller avskrift. Beredningens förslag utgår emellertid frånatt det skall åligga sökanden att ge in vissa handlingar vid äventyr att begärdåtgärd eljest inte kan beviljas. Enligt min mening kan rnan i lagtexten inteförbigå frågan vilka handlingar som sökanden skall ge in. Angående sådanahandlingar villjag framhålla följande. Vissa handlingar måste alltid gesin av den som söker verkställighet. Hit hör i första hand exekutionstiteln.Avser ansökningen fordran som grundas på löpande skuldebrev eller annatpresenlationspapper. måste fordringshandlingen ges in. Motsvarande gäller annanhandling, vars föreleende utgör villkor för rätt att kräva fullgörande avaktuell förpliktelse, t.ex. konossement. Däremot bör inle oundgängligen krävasalt enkelt skuldebrev ges in, eftersom gäldenären själv inte kan för betalningställa som villkor att sådan handling återställs eller företes. Om möjligt böremellertid även sådan handling ges in. Det kan också på grund av föreskrift iexekutionstiteln eller av annan anledning åligga den som söker verkställighetatt lämna från sig viss handling. Sökanden kan också vilja förete viss handlingsom bevis beträffande något förhållande. Av det sagda torde följa att detknappast är möjligt att uttömmande ange vilka handlingar en sökande måste gein. Det har emellertid synts lämpligt att uttryckligen föreskriva att den somsöker verkställighet skall ge in exekutionstiteln samt, då ansökningen avseranspråk som grundas på löpande skuldebrev eller annat presentationspapper, ävensådan handling (andra stycket). Prop.1980/81:8 kap. 2 § 209 det tidigare sagda följer att bestämmelsen inte skallläsas motsättningsvis. Delta framgår också indirekt av tredje stycket. De handlingar som anges ibestämmelsen skall ges in till kronofogdemyndigheten när ansökan omverkställighet görs. Beträffande annan handling som det åligger en sökande attinge får det ankomma på kronofogdemyndigheten att avgöra om handlingen bör gesin redan i samband med att ansökningen görs eller om det är tillräckligt attden ges in senare under målets handläggning. Här kan erinras om att i 13 kap.17 5 föreskrivs skyldighet för borgenär som skall lyfta medel vilka harinflutit efter utmätning att förete eller återställa fordringsbevis ellersäkerhet. Bestämmelsen härom är tillämplig även på den som har sökt utmätningmen får inte någon självständig betydelse beträffande sökande som tidigareunder målet har gett in handlingen.