prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Under /81 kommer nämligen atl överföfas från titelnstatliga pensionsavgifter, netto till inkomslhuvudgruppen 1200 Lagstadgadesocialavgifter preliminära avgifter avseende och saml slutliga avgifter avseende . Eftersomavgifterna för inte har överförts löpailde kommerslutregleringen för kalenderåret även att omfatta dessa avgifter. Detbetyder att avgifter avseende tre halvårkommer att påföras inkomsttiteln /81. Inkomsterna från statliga myndigheters lagstadgadesocialavgifter blir till följd härav ca 2 300 milj. kr. högre än omavgiften avseende endast hade påförts. Socialavgifterna har i det följande delats in iolika grupper med avseende påolikheter i den kassamässiga redovisningen. Beräkningarna har baserats på uppgifter som erhållits frånriksförsäkringsverket och . infördes en socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen. Denna socialavgift ersatte den avgift som lidigaredebiterades fysiska personer direktpå skattsedeln. har folkpensionsförmå-nernaväsétitligt förbättrats. a. sänktes den allmänna pensionsåldern från 67 till . De olika reformerna har finansierats med höjda avgifter. Dessutom har skattereformerna åren1976 och 1977. där skatteskalornajusterades så att den statliga skatten sänktes, bl. a. finansierats medhöjda folkpensionsavgifter. Den I jaritiäri 1981 föreslås attfolkperisionsavgiften höjs till 8,av avgiftsunderiaget från tidigare8,(prop. 1980/81:20). Folkpensionsavgiften redovisas på statsbudgetensinkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringen redovisas via anslag påstatsbudgetens utgiftssida.Inkomsterna från folkpensiOiisavgiften beräknas uppgå till avutgifterna för folkpensionen undei- /81. Utgifterna förfolkpensionen har hämtats från RRVs budgetprognos nummer 4 för budgetåret1980/81. Under /81 beräknas inkomsterna avfolkpensionsavgifterna till 23 102 milj. kr., dvs. en ökning med 4068 milj. kr. eller jämfört mednärmast föregående budgetår. Av den kraftiga ökningen mellan budgetåren1979/80 och 1980/81 beror 825 milj. kr. på ökade inkomster /81 p.g.a. omläggningen av de statliga pensionsavgifterna, netto, som tidigare omnämnts. /82 har inkomsterna beräknats till 23 350 milj. kr. Prop.1980/81:100 58 Folkpensiunsavgift (milj, kr.) Egenavgifter och övriga skatle- Avgifter från slalliga myndigheter Netto på titeln 1211 RRV beräknar inkomsterna på titeln folkpensionsavgift till . för budgetåret1980/81 och . för /82. 1221 SJukrörsäkringsavgift, netto Försäkringstagarnas egna avgifter till sjukförsäkringen slopades . Istället höjdes de socialförsäkringsavgifter som arbetsgivarna erlade från 3,8till . höjdes avgiften till8%. Höjningen motiverades bl. a. av ändrade ersättningsregler försjukförsäkringen samt av att sjukfrekvensen hade ökat. Dessutom ändradesreglerna för finansieringen av sjukförsäkringen på så sätt attstatsbidragsandelen sänktes från av kostnaderna. höjdesavgiften till 9,av avgiftsunderlaget. är avgiften10.6% av avgiftsunderlaget. Fr.o.m. är 1981 föreslås (prop. 1980/81:20) ensänkning av avgiften till av avgiftsunderlaget. Den förlängdes den särskildaföräldrapenningen till att omfatta sammanlagt sex månader.Under de tre sista månaderna skall ersättningen utgå enligt garantinivån likaför alla. Garantinivån höjdes från . Den särskildaföräldrapenningen kan även tas ut i förkortad arbetstid. Den höjdes ersättningarna frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. De nya taxorna innebär bl. a. atlersättningen för offentlig öppen läkarvård höjs från . förvarje besök, att ersättningen för sjukvårdande behandling höjs från . per besök, att ersättning för hjälpmedel åt handikappade höjs från 43kr. per invånare och att ersättning för sjukhusvård höjs från 30kr. Dessutom införs enersättning för att underlätta utbyggnad av långtidssjukvården. Förutom sjukförsäkringsavgiften tillförs titeln den ersättning från den allmänna pensionsfondensom de allmänna försäkringskassorna erhåller för kostnader för administrationenav den allmänna tilläggspensioneringen. Dessutom tillförs titeln eventuella överföringar från denallmänna sjukförsäkringsfonden. Från titelnutbetalas till de allmänna försäkringskassorna inkomsttitelns andel avkostnaderna för dels sjukförsäkringen, dels försäkringskassornasförvaltningskostnader. Vidare utbetalas till apoteksbolaget utgående ersättningarför kostnadsfria eller prisnedsatta läkemedel. Den allmänna sjukförsäkringsfonden har till syfte attutgöra en reserv vid tillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser.Riksförsäkringsverket beräknar, enligt särskilda regler, om återföring elleravsättning bör komma ifråga. Grunderna för denna återföring eller avsättningtill fonden fastställer regeringen. överfördes frånfonden till inkomstskattetiteln 204.5 milj. kr. för att täcka en del av 1975års underskott på 353.1 milj. kr. Därmed var fondens tillgångar slut. som normalt skulle ha avräknats under /78, varunderskottet 1 473.7 milj. kr. Underskottet för uppgick till 1 735.1milj. Detta betyder att socialförsäkringsavgiften under perioden 1975-1977inte har täckt den lagstadgade andelen på av kostnaderna försjukförsäkringen samt föräldraförsäkringen. Underskottet har i stället belastatstatsbudgetens saldo i negativ riktning. redovisades ett överskottpå 511 milj. kr. , 1980 och 1981 beräknas överskott på 1831 milj,kr,, 2300 milj. kr. resp. 1733 milj. kr. Vid utgången av förbyts detidigare ackumulerade underskotten mot ett överskott på drygt I 200 milj. kr.Överskottet är 1980 skall avräknas mot fonden under /82. Utvecklingen på allmänna sjukförsäkringsfonden (milj. År Underskoll Överskott Ackumuleral 1975 1976 19771978 1979 1980 1981 'Avsättning till fonden under budgetåiel 1981/82 - Avsättning lill fonden /83 Som framgår av ovanstående tablå skulle därvidlag ca I200 milj. kr. under /82 kunna övertoras till den allmännasjukförsäkringsfonden. RRV finner det emellertid naturligt, bl, a, motbakgrund av det förhållandet att fonden erhåller räntemedel pä inneståendekapital, att fonden även debiteras ränta för de medel som "lånats"-av statsverket. Som en följd av detta har RRV räknat fram den allmännasjukförsäkringsfondens ränieskuld till statsverket för den tid som fonden"lånat" medel från statsbudgeten. Om skuldräntan beräknas på liknandesätt som fonden erhåller ränta skulle räntekostnaden kunna beräknas till 700milj. 1980/81:100 60 innebäratt avsättningen till fonden under /82 skulle reduceras till500 milj. kr. I besparingspropositionen, 1980/81:20, föreslås en radkostnadsbesparande åtgärder inom sjukförsäkringsområdet. Dessa berörs i detföljande. metaller och annat tandtekniskt material som finnsmed i riksförsäkringsverkets prislista har hittillsbetalats i sin helhet av försäkringen. föreslås att dessaregler ändras så, att kostnaden för dessa material, fördelas mellan patientenoch försäkringen på samma sätt som övriga kostnader enligt tandvårdstaxan.Genom denna ändring till en enhetlig kostnadsfördelning beräknas försäkringenskostnader minska med 150 milj. kr. Ersättning utgår vid resor som överstigerkarensbeloppen . för sjukresor och . vid resor för tandvård ochpreventivmedelsrådgivning m. m. En höjning av karensbeloppen föreslås fr. o. m.den 1 januari 1981 till . En sådan höjning av karensbeloppenberäknas minska försäkringens kostnader med 70 milj. kr. och med 80milj. 1 besparingsproposilionen föreslås vidare etthögkostnadsskydd för personer med höga kostnader för läkemedelsinköp ochvårdbesök. Högkostnadsskyddet, som föreslås fr.o.m.den , innebär att en person som har betalat för 15läkemedelsinköp eller besök hos läkare m. fl. blir befriad från kostnad förfortsatta utlägg avseende dessa kostnader. Befrielsen gäller under entolvniånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket hos läkare.Högkostnadsskyddet har i RRVs inkomstberäkning beräknats innebära enkostnadsökning med 30 milj. kr. för och 35 milj. kr. En höjning av patientavgifterna för läkemedel föreslåsbl. a. mot bakgrund av den allmänna prisutvecklingen. Efter den I januari 1981blir prisnedsättningen för berörda läkemedel hälften av det belopp som överstiger20 kr. och med hela det belopp som överstiger . Den högsta avgiften vidläkemedelsinköp blir därmed . De höjda patientavgifterna för läkemedelberäknas minska försäkringens kostnader med 250 milj. kr. Patientavgifterna i den öppna vården kommer attbehandlas i samband med överläggningarna mellan företrädare försocialdepartementet och landstingsförbundet. Vid dessa överläggningar kommerersättningen till sjukvårdshuvudmännen att behandlas. Ibesparingspropositionen framhålls alt en utgångspunkt vid dessa överläggningarbör vara att ökningen av patientavgifterna vid läkemedelsinköp skall varavägledande för justeringen av patientavgifterna i den öppna vården. En sådanjustering kan beräknas innebära en kostnadsminskning för försäkringen med ca260 milj. kr. fr. o. m. . Något resultat av överläggningarna mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen föreligger inte f. n. RRV beräknar därför ingakostnadsbesparingar p. g. a. ökade patientavgifter i den öppna vården. Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader(milj. ersättning Föräldrapenning Frivillig i'örsäkring Förvaltningskostnader Utifrån ovan redovisade kostnader försjukförsäkringen beräknas inkomsttitelnsandel av sjukförsäkringens kostnader uppgå till 25 700 milj. kr. /81 och till 27.343milj. för /82. Inkomsterna och utgifterna under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto Egenavgifter och övriga skatle- Avgifter från statliga myndig- Avsättning av medel till all- Netto på titeln 1221 För /81 beräknas inkomsterna avsjukförsäkringsavgiften till 29 130 milj. kr. Detta är en ökning med ca 4992milj. jämfört med närmastföregäende budgetår, av ökningen utgör 1 035 milj. kr. en effekt av det ändrade uppbördssystemet för statligamyndigheters avgifter. För budgetåret1981/82 beräknas inkomsterna endast öka med 7 milj. kr. Den svaga utvecklingen beror till stor del på omläggningen av statliga myndighetersavgifter. Om denna engångseffekt frånräknas 1980/inkomster skulle ökningstaktenbli . RRV beräknar inkomsterna på titelnsjukförsäkringsavgift, netto, till 3430000000kr. för /81 och I . för /82. För atl väsentligt öka utbyggnaden av barnomsorgenändrades statsbidragssystemethärför . För att finansierti det nya statsbidragssystemet infördes den ensocialavgift till barnomsorgen. Under är 1977 var avgiften . År 1978höjdes avgiften till 1,och år1979 till 1.6%'. Avgiften skall höjassuccessivt och är 1981 uppgå till 2,2%-. Fr. o. m. 1980 skall även egna företagare betalabarnomsorgsavgift. Dessa egenavgifter inflyter i form av preliminärskatter,kvarstående skatter ellerfyllnadsbetalningar, Egenavgifterna utbetalas frän inkomsttiteln lill Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse tillbarnomsorgsavgiften första gångenunder /82, 1 likhet med folkpensionsavgiften redovisasinkomsterna av barnomsorgsavgiften på statsbudgetens inkomstsida medanmotsvarande utgifter redovisas över anslag på statsbudgetensutgiftssida. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Ulfall Utfall Prognos Prognos Avgiflerfrån statliga myndigheter och affärsverk 320 433 799 739 2897 3 795 5 371 6094 4-2 897 4-3 795 4-5 371 4-6 094 RRV beräknar inkomsterna på titelnbarnomsorgsavgift till . för /81 och . Den utvidgade vuxenutbildningen finansieras meden avgift till vuxenutbildningen. höjdes avgiften från 0,15 till 0,. /81 skall vuxenutbildningsavgiftenredovisas brutto över statsbudgetenpå liknande sätt som folkpensionsavgiften och barnomsorgsavgiften. För budgetåret1979/80 och lidigare redovisades vuxenutbildningsavgiften under övrigasocialavgifter. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 63 Tabell23- Vuxenutbildningsavgift (milj. Avgifterfrån slalliga myndigheter och affärsverk Summainkomsler på lileln 1241 RRV beräknar inkomsterna på titeln vuxenulbildningsavgift till , för budgetåret1980/81 och . för /82. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under inkomsttiteln 1251 Övriga socialavgifter, nettoredovisas de socialavgifter som övertör erhållna medel till särskilda fonderutanför statsbudgeten. Socialavgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningartill de allmänna försäkringskassorna samt de er-kändaarbetslöshetskassorna Lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontantstöd vid arbetslöshet (KAS) infördes den , För att finansieraarbetslöshetsersättningen enligt dessa lagar skall arbetsgivare erlägga enavgift motsvarande 0,av avgiftsunderlaget. Arbetslöshetsersättningenutbetalas av de erkända arbetslöshetskassorna och KAS utbetalas avförsäkringskassorna. De arbetslöshetsersättningar som arbetslöshetskassornabetalar ut till sina medlemmar finansieras med arbetsgivaravgifter, statsbidragoch medlemsavgifter. KAS finansieras till två tredjedelar avarbetsgivaravgifter och till resterande del med statsbidrag.Arbetsgivaravgifterna redovisas över inkomsttiteln. Från titeln utbetalas förskott ochslutavräkningsbelopp till de allmänna försäkringskassorna avseende kostnadernaför kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Vidare utbetalas två tredjedelar avkostnaderna för grundbidrag och viss del av kostnaderna för progressivbidragenligt kungörelsen 1973: 732 ändrad 1976: 164 och 1977:52. 1 samband medinförandel av avgiften för arbetslöshetsförsäkringen bildades en fond benämndarbetslöshetsfonden. På denna fond regleras eventuella över- resp. underskottav arbetsgivaravgifter. Denna reglering skall, liksom regleringen päsjukförsäkringsfonden, ske först i efterskott då alla inkomster ochutgifter för ett visst år är kända. Arbetslöshetsförsäkringensutgifter för budgetåren 1980/81 och 1981/82 harberäknats utifrån de relativa arbetslöshetstal som konjunkturinstitutetpresenterat i sin höstrapport , dvs. 1,för och för år1981. Avgift till arbetslöshetsförsäkringen ochutbetalningar till de allmänna försäkringskassornaoch de erkända arbetslöshetskassorna. 1978/79 Utfall 1979/80 Utfall 1980/81 Prognos 1981/82 Prognos Direktdebiterade avgifter Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk Kontant arbetsmarknadsstöd Utbetalningar till erkända arbetslöshetskassor Avsättning av medel till arbetslöshetsfonden Inkomsterna från arbetslöshetsförsäkringsavgiftenberäknas till 1065 milj. kr. Utgifterna för kontantarbetsmarknadsstöd samt arbetslöshetsersättningar beräknas uppgå till 1000milj. Under /81 kommer verksamhet att reglerasgentemot fonden. Denna reglering beräknas innebära en överföring av 188 milj.kr. från inkomsttiteln till fonden. Det kassamäsiga nettot på inkomsttielnskulle därmed motsvara ett underskott på 123 milj. kr. /82 beräknas underskottet ti|l 171 milj, kr.. Fr. o. m. den gäller en ny lag omarbetsskadeförsäkring. Den ersatte den tidigare yrkesskadeförsäkringen. Den nyalagen ger rätt till full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas avskada i arbetet. Den livränta som utbetalas skall ersätta en årliginkomstförlust upp till 7,5 basbelopp. Livräntan är dessutom värdebeständiggenom anknytningen till basbeloppet. Arbetsskadeförsäkrtngen omfattar tillskillnad från yrkesskadeförsäkringen även egenförelagare och uppdragstagare.Detta innebär bl. a. att småföretagare, jordbrukare, fiskare och personer medförtroendeuppdrag kommer att få samma ersättning som anställda vid yrkesskada.Försäkringen finansieras med en arbetsgivravgift på 0,av avgiftsunderlaget.Denna avgift gäller även för egna företagare. höjdes avgiften till0,, inrättades fonden för byggnadsforskning.Fondens syfte är att främja forskning och rationalisering inom byggområdet.Verksamheten finansieras huvudsakligen av en arbetsgivaravgift benämnd byggnadsforskningsavgift.Avgifln uppgår till 0,och erläggs av arbetsgivare inomnäringsgrenen byggnadsindustri. För att finansiera den statliga lönegrantin vidkonkurser erlägger arbetsgivare lönegarantiavgifter. höjdes avgiftenfrån 0,02 till 0,bl. a. som en följd av alt andelen stora konkurser ökat.Den 1 januari 1978 höjdes avgiften lill 0,och till0,. För att täcka utgifterna för arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet erlägger arbetsgivarna en arbetarskyddsavgift.Avgiften bidrar dessutom till att finansiera forskning, utbildning ochupplysning beträffande arbetarskydd. För detta senare ändamål finnsarbetarskyddsfonden inrättad till vilken viss del av avgifterna överförs.Under åren 1976 och 1977 inrättades dessutom en fond förarbelsmiljöförbältringar. Medlen till fonden erhölls genom attarbetarskyddsavgiften tillfälligt höjdes från 0,1 till 0,under åren 1976,1977 och 1979. Fr. o. m. den 1januari 1981 höjs avgiften till 0,. Avgift för sjöfolks pensionering Arbetsgivare, som sysselsätter sjömansskatleplikligpersonal, betalar en avgift för sjöfolks pensionering. Sjömanspensioneringenkompletterar den allmänna pensioneringen genom att ge ekonomiskt stöd åt sjömäni åldern . Avgiften är 0,. infördes ett nytt system förarbetsmarknadsutbildning. Systemet är knutet lill arbetslöshetsförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkrade deltagare i arbetsmarknadsutbildning erhåller fr.o.m.den 1 juli 1979 en dagpenning av högst . För dem som inte är medlemmar i erkända arbetslöshetskassorutgår ersättning med . per dag om kursdeltagaren är . För oförsäkradeungdomar ulan försörjningsplikt mot barn utgår dagpenning sommotsvarar det kontanta arbetsmarknadsstödet, f. n. reformen finansierasmed en arbetsmarknadsutbildningsavgift på 0,av avgiftsunderlaget. 5 1980/81. Prop.1980/81:100 66 Delpensionsförsäkringen för arbetstagare trädde i kraftden . Fr. o. m. har möjligheten att få delpensionutsträckts till att omfatta i princip alla förvärvsarbetande, dvs. även egnaföretagare och uppdragstagare. De förvärvsarbetande i åldrarna mellan 60 och 65år har genom denna pensionsform ekonomisk möjlighet att minska sin arbetsinsatsgenom alt övergå till deltidsarbete i kombination med delpension. För altdelpension skall ulgå krävs enligt huvudregeln att den försäkrade har haftATP-grundande inkomst under sammanlagt fr. o. m. ålder.Vidare krävs att den försäkrade förvärvsarbetat under fem av före övergången lill delpension. Arbetstiden för anställda skallminskas . Egna företagare måste reducera sinarbetstid med i genomsnitt minst hälften och därefter förvärvsarbeta igenomsnitt minst . Delpensionen till anställda motsvarar 65%-av inkomstbortfallet, dock högst av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter ar-betstidsminksningen. a.egna företagare utgör det s. k. pensionsun-deriaget hälften av dengenomsnittliga förvärvsinkomsten för de tre närmaste åren förearbetstidsminksningen. till den del inkomsten ligger under 7,5 basbelopp.Delpensionen är ATP-grundande och reducerar inte ålderspensionen från folkpensioneringen och ATP. Delpensionsförsäkringen finansieras genom enarbetsgivaravgift, som höjdes från 0,till 0,av det avgiftsunderlag somgäller för socialförsäkringsavgifterna tillsjukförsäkringen m,m. Avgiften tillförs en särskild fond. De egna företagarnasdelpensionsförsäkring bekostas fr. o. m. av en egenavgift. vilkenmotsvarar den arbetsgivaravgift som erläggs för anställda. Infiutna avgifter har inte förmått täcka de löpandeutbetalningarna av delpension. Underskottet finansieras genom att medel frånstatsbudgetens inkomstsida tillfälligt övertors till fonden fördelpensionsförsäkringen. Delpensionsfondens ackumulerade underskott uppgickden till 473 milj. kr. 1980/81: 20 föreslås att kompensalionsnivånsänks från nuvarande till av de inkomstbortfall som uppstår vidövergången till delpension. Den ändrade nivån föreslås gälla fr.o.m. den 1januari 1981. De nuvarande reglerna bör gälla även därefter för dem som harrätt till delpension för december månad 1980, förutsatt alt delpensionengrundar sig på en ansökan som kommit in före den . Effekterna av den ändrade kompensationsnivån är svåraatt beräkna. Vanligtvis brukar elt större antal ansökningar om delpension kommain vid kalenderåresskiftet. 1 och med att den förutvarande kompensationsnivånbör gälla för dem som kommit in med ansökningar före harantalet ansökningar ökat. 1 denna beräkning förväntas effekterna av de förändradeförmånsreglerna ge en minskning avutbetalda delpensioner på 25 milj. kr. beräknas effekten bli en minskning på50 milj. kr. Först beräknasde förändrade förmånsreglerna ge en besparingpå 150 milj. kr. som beräknades i prop. 1980/81: 20. Under de tidigare nämnda förutsättningarnaangående lönesummans utveckling ochde ändrade regler som föreslås i prop. 1980/81: 20 beräknar RRV att delpensionens ackumulerade underskott den30 uppgår till 708 milj.kr. detla trots att avgiften höjdes från till0.50% av avgiftsunderlaget. I nedanståendetablå visas delpensionens utveckling . Delpensionsfondensutveckling halvårsvis 19791982, milj. kr, 1979 1980 1981 1982 [ II 1 II 1 11 1 II Sammanfattningsvis redovisas inkomsterna ochutgifterna under titeln 1251Övriga socialavgifter, netto i tabell 25, Övriga socialavgifter, netlo (milj. Summa 1-7 enl ovan avgiften (se tabell 24) Netto på inkomsttiteln 1251 RRV beräknar underskotten på titelnövriga socialavgifter, netto till 172000000kr. för /81 och . för /82. 1980/81:100 68 1261 Bidrag till förvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen På inkomsttiteln redovisas ersättning förförvaltningskostnader enligt 7 kap. 3 § lagen (1976: 380) omarbetsskadeersättning. Försäkringsavgift skall enligt 7 kap. 3 § utgå efterprocentsats som fastställs i lag. Procentsatsen skall vara avvägd så alt avgifternatilsammans med andra tillgängliga medel täcker förvaltningskostnaderna, dvs.omkostnaderna för och försäkringskassornas verksamhetbeträffande arbetsskadeförsäkring. 1 lag (1973:480) om procentsatsen för uttagav avgift tillyrkesskadeförsäkringen m. m. har förordnals att procentsatsen skall vara 0,25och att en sextondel av försäkringsavgifterna skall anses svara motförvaltningskostnderna. Vidare har i lag (1979:649) om procentsats för uttag avavgift till arbetsskadeförsäkringen föreskrivits altprocentsatsen skall vara 0,6 och all 1/30 av försäkringsavgifterna skall ansessvara mol förvaltningskostnaderna. beräknar inkomsterna till 48,1milj. för /81 och till 50,8 milj, kr. för budgetåret1981/82. RRV ansluter sig till beräkning.Inkomsterna på titeln bidrag till förvaltningskostnader förarbetsskadeförsäkringen beräknas till . för /81 och50800000 kr. för /82. 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet Enligt lag (1971:282) om arbetarskyddsavgift skallfr.o.m. arbetsgivaravgift erläggas som bidrag till arbetarskydd.Arbetsgivare är den som enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skallerlägga avgifl lill obligatorisk arbetsskadeförsäkring med undantag av staten.Avgift skall erläggas med belopp som motsvarar en tiondels procent avunder året utgiven lönesumma. Fr. o. m. är procentsatsen höjd till0,155. Debitering och uppbörd av avgifterna sker enligt lagen (1959:552) angående uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring m.m. Fr.o.m. skall 16,utgöra bidragtill statsverkets kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet och redovisas på denna inkomsttitel. Återstoden skall utgöra bidragtill kostnader i övrigt för forskning, utbildning och upplysning om arbetarskyddoch förs till arbelarskyddsfonden. beräknar inkomsterna till 67,5milj. för /81 och till 69,0 milj. kr. för budgetåret1981/82. RRV ansluter sig till beräkning.Inkomsterna på titeln inkomster avarbetsgivaravgifter till arbelarskyddsslyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet beräknas lill . för /81 och 69000000 kr.för /82. 1300 Skatt på egendom Under huvudgruppen 1300 Skatt på egendom redovisas allaskatter på användningen och/eller ägandet av egendom och förmögenhet. Likasåinkluderas skatt på förbättringar, utvidgningar etc. av egendom. Här redovisasäven skall pä gåvor och skatt på arv. Skatt på avkastningen av förmögenhet ochfasligheter redovisas emellertid Skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse. Skogsvårdsavgift skall med vissa undantag erläggasför jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsalts särskilda värden förskogsmark och växande skog (SFS 1946:324 med senaste ändring 1971:431).