prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:205 Regeringens proposition om förenklade statliga regler inom barnomsorgen; Regeringen föreslår atl antaga de förslag somhar upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås elt nytt och förenklatstatsbidragssystem för barnomsorgen. Bidraget föreslås fr. o. m. den 1 januari1982 utgå av kommunens bmttokostnader för barnomsorgen exkl. administrafionsut-gifter.I bidragsunderlaget får ingå kostnader för daghem, fritidshem ochfamiljedaghem. Bidraget föreslås utgå även för barnomsorg i delfidsförsko-loroch i s. k. öppna förskolor. I anslulning till förslaget om ett förenklatstatsbidragssystem understryks kommunernas ansvar för barnomsorgen. a.föreslås atl den ytnorm som f. n. tillämpar vid fastställandeav statsbidrag slopas. Åven i övrigt behandlas begränsningar vad gäller den statUgaregleringen av barnomsorgen. Behovet av en god barnomsorg understryks. 1 1980/81. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedl, Tilländer, Ahrland, Propositionom förenklade statliga regler inom barnomsorgen Enöverenskommelse träffades mellan regeringen och om en utbyggnad av barnomsorgen. Överenskommelsen innebar att100 000 daghemsplatser och 50 000 fritidshemsplatser skulle byggas och färdigställas under femårsperioden 1977-1981.Familjedaghemmen förutsattes byggas ut enligt den bedömning som görs lokalt ivarje kommun. anslöt sig till överenskommelsen och fattadei anslutning därtill beslut om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop.1975/76:92, SoU 28, rskr 219). Verksamhetenskvalitativa utveckling har övervägts inom . I endepartementspromemoria (Ds S 1979:3) "Vissa kvalitetsfrågor i daghem ochfritidshem samt principerna för statsbidragsgivningen" analyseradesbehovet av särskild normer eller rekommendationer för gruppstorlek,personaltäthet, personalens utbildning och lokalernas utrymmesstandard. I anslulninghärtill redovisades även vissa förslag rörande statsbidragsgivningen tilldaghem och fritidshem. Departementspromemorian bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga I (denna PM redovisar också gällande bestämmelser). Efterremiss har yttranden över promemorian avgelts av , universitets-och högskoleämbetet, länsstyrelserna i , och Norrbottenslän, , i (LO),(), familjestödsutredningen (S 1974:01),och Skola, , , , , ,, , , , och kommuner,, , . Prop.1980/81:205 3 Härutöverhar synpunkter på promemorian inkommit från Svenska facklärarförbundet.Delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU), , Personalgruppen Daghemmet, , , /lokalavd. B-6 och Svenska Kommunalarbetareförbundetavd. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Vidöverläggningar som regeringen hållit med Svenska kommunförbundetom den totala kommunala volymutvecklingen har förbundet vid upprepadetillfällen påtalat att den statliga detaljregleringen av barnomsorgen kraftigtdriver upp kommunernas kostnader för verksamheten och hindrar en lokalanpassning av verksamhetsformerna och etl effektivt resursutnyttjande. Jag villi detta sammanhang erinra om att efter förslag i propositionen(1978/79:111) om åtgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. har beslutatom ändringar i livsmedelslagen (SFS 1971:511), om slopande av återbetalning avanordningsbidrag till daghem och fritidshem samt om förenklingar av beräkningenav statsbidrag för deltidsplatser. () har i en revisionsrapport (Dnr 1978:765) granskat den statligastyrningen av samhällets barnomsorg och därvid bl. a. konstaterat att bristenpå uppföljning och samordning av olika myndigheters normer är faktorer somtorde ha medverkat till svårigheterna att bygga ut barnomsorgen i avseddomfattning, även om de väsentligaste orsakerna torde hänga samman med resp. kommunersplanering och ekonomi. Motdenna bakgrund har en särskild arbetsgrupp tillkallats inom regeringskanslietmed uppgift atl undersöka möjligheterna att förenkla regelsystemet förbarnomsorgsutbyggnaden särskilt med avseende på detaljstyrningen av barnomsorgslokalernasoch utemiljöns utformning. Jag kommer i det följande att ta upp vissa av defrågor som gruppen har behandlat. RRVhar vidare i en revisionsrapport (Dnr 1978:765) behandlat den statligastyrningen av personal- och utbildningsfrågor. Statskontrollkommitténhar i betänkandet (Ds Kn 1978:3) Ökat kommunalt ansvar för barnomsorgenbehandlat frågan om den statliga tillsynen över den kommunala barnomsorgen ochföreslagit vissa förändringar i tillsynssystemet. Kommittén har bl. a.föreslagit att statsbidraget till förskola och fritidshem i fortsättningenutgår som en viss del av kommunernas lönekostnader för verksamheten. Kommitténhar också föreslagit att det grundbelopp som utgår för varjefamiljedaghemsplats slopas och att i stället den procentsats höjs enligt vilkenkommunerna erhåller bidrag för lönekostnader m. m. Eninformell arbetsgrupp mellan social- och budgetdepartemenlen har diskuteratolika tänkbara slatsbidragskonstmkfioner. 1980/81:205 4 punkthar härvid varit atl nuvarande statsbidragssystem bör ersättas med ett systemsom minskar statens normstyrning och som tillåter de enskilda kommunerna attlokalt anpassa och utveckla barnomsorgen. Vidare får slalsbidragssystemel i siginte leda till ökade kostnader för stat och kommun utan bör i stället ges en kostnadsdämpandeutformning. Detstörsta intresset i både den politiska och den allmänna debatten ombarnomsorgen har varit knutet till utbyggnaden av daghemoch fritidshem. Detla intresse är naturligt. Kvinnornas inträde på arbetsmarknadensom ökade markant skapade ett allt större behov av entrygg omsorg om barnen, ett behov som i allt mindre omfattning kunde tUlgodosesinom familjen när båda föräldrarna förvärvsarbetade. Överenskommelsen år 1975mellan regeringen och om elt utbyggnadsprogram för denkommunala barnomsorgen som befästes genom riksdagsbeslutsyftade till att skapa möjligheter såväl för varje barns utveckling som för bädemännens och kvinnornas möjligheter att förena förvärvsarbete och familjeliv. Undersenare år har den ekonomiska tillväxten varit mycket låg och Sverigesekonomiska situation har avsevärt försämrats. Trots detta har en betydandeutbyggnad av barnomsorgen skett. Utbyggnadsprogrammet, som , har ännu inte i sin helhet genomförts. Den senastesammanställningen av kommunernas barnomsorgsplaner som avser perioden 1980-1984visade alt ca 17 000 daghemsplatser och 14 000 fritidshemsplatser inomprogrammet inte kommer att bU färdiga inom den beräknade utbyggnadsperioden.Detta kompenseras genom en långt kraftigare utbyggnad av familjedaghemmen änvad som antogs när överenskommelsen ingicks. Totalt beräknades ca 116 000platser i daghem och kommunala familjedaghem för förskolebarn tillkomma. Förskolbarn beräknades totalt 48 000 platser i frifidshem och kommunalafamiljedaghem tillkomma. En av genomförd enkättill kommunerna visar att det minskade ekonomiska utrymmet i kommunerna medförtatt den planerade utbyggnadstakten inte har kunnat hållas.Sålunda visar enkäten att ca 103 000 platser i daghem och familjedaghem och ca45 000 platser i fritidshem och familjedaghem för skolbarn tUlskapas . Statistiskacentralbyrån har på uppdrag genomfört enbred undersökning av hur familjerna i ordnar sin barnomsorg och vilkenotillfredsställd efterfrågan som fanns . Undersökningenvisar att barnomsorg efterfrågas för nära hälften, 348 000, av allaförskolebarn. Man efterfrågade i första hand plats i Prop.1980/81:205 5 daghemför 219 000 barn, i familjedaghem för 122 000 barn och i annan form av kommunalbarnomsorg för 5 000 barn. Jämförtmed det antal förskolebarn som hade plats inom denkommunala barnomsorgen innebar detta en ny efterfrågan av 137 000 platser,varav 99 000 efterfrågade plats i daghem, 33 000 plats i kommunallfamiljedaghem och 3 000 plats i annan form av barnomsorg. Barnomsorgsundersökningenvisade vidare att barnomsorg efterfrågades för 117 000 av de 445 000skolbarnen i åldern . För 80 000 barn efterfrågades fritidshemsplats,för 36 000 familjedaghemsplats och för 1 000 barn annan form avkommunal barnomsorg. Jämfört med det anlal skolbarn som hadeplats inom den kommunala barnomsorgen innebar detta en ny efterfrågan av 46 000nya platser, varav 38 000 efterfrågade plats på fritidshem och 6 000 plats i kommunallfamiljedaghem. Barnomsorgsundersökningenär ett viktigt tillskott till det beslutsunderlag som tidigare finns hos statoch kommun. Undersökningen visar att del teoretiskt framräknade behov somhittills används i barnomsorgsplaneringen har överskattat den faktiskaefterfrågan. Undersökningen har också givit klara besked om att föräldrarnasefterfrågan avser alla former av barnomsorg. Det finns således enefterfrågan på nya platser i både daghem, fritidshem, familjedaghem och andraformer av barnomsorg. Undersökningensresultat aktualiserar också en annan fråga av stor vikt för den framtidautbyggnaden av barnomsorgen. 226 000 () av de 348 000 förskolebarn förvilka man efterfrågade barnomsorg behövde sådan fyra till fem dagarvarje vecka. Av dessa behövde 194 000 omsorg minst och 32000 omsorg mindre än fem limmar per dag. 85 000 () behövde omsorg en och 28 000 () behövde en mer oregelbunden omsorg. Enspecialbearbetning som gjorts visar att av de barn som redan hade plats pådaghem behövde omsorg och då minst femtimmar per dag. Motsvarande andel för de barn som hade plats i familjedaghemvar . Avde förskolebarn som inte hade men efterfrågade barnomsorg behövde omsorg i samma omfattning. behövde omsorg en varje vecka.11 % behövde omsorg men mindre än fem timmarper dag och behövde en mer oregelbunden omsorg. För saknades uppgift. Ibarnomsorgen ingår även deltidsförskolan, vilken i första hand är avsedd förbarn året före skolstarten i de fall de inte har plats i daghem. F. n. har ca 125000 barn plats i deltidsförskolan. Främst beroende på en minskad efterfråganplanerar flera kommuner en viss minskning av antalet platser ideltidsförskolan. För riket som helhet beräknas en reduktion med ca 8 000 platserfram . Jagavser nu att på grundval av ovannämnda utredningsarbete m. m. behandla olikafrågor om förenklade stathga regler inom barnomsorgen. Prop.1980/81:205 6 Uppgifterna i barnomsorgsundersökningen om barnensvistelsetider kan ses som ett uttryck för föråldrarnas önskemål att få mera tidatt vara tillsammans med barnen. Det ökade deltidsarbetet är ett annat uttryckhärför. Utbyggnaden av föräldraförsäkringen och lagstiftningen om rätt till ledighetför vård av små barn har underiältat föräldrarnas möjligheter att deltidsarbetaeller minska sin ordinarie arbetstid. Daghemmen är däremot dimensionerade efterett heltidsutnyttjande. Enligl min mening måste samhällets barnomsorg i ökad gradanpassas till de ändrade förhållanden som arbetslivet genomgår. Det är härvidangeläget att ge verksamheten etl bra pedagogiskt innehåll. Debarnomsorgsresurser som finns måste utnyttjas på ett sådant sätt att så mångasom möjligt av de barn som slår utanför barnomsorgen blir delaktiga avden verksamhet som bedrivs i daghem och fritidshem. Av samhällsekonomiska skäl framstår det som alltangelägnare att en utveckling och lokal anpassning av verksamhetsformerna kanske. Utbyggnaden av barnomsorgen har kommit att innebära alt betydanderesurser tas i anspråk för investeringar och för driftverksamhet. Dessaresurser måste användas för att utforma en bra barnomsorg som motsvarar barnensbehov, föräldrarnas efterfrågan och samhällets möjligheter. Nya lösningar måstesjälvfallel utformas med hånsyn till att en god barnomsorg är av grundläggandebetydelse för den fortsatta utvecklingen av jämställdhet mellan könen. Verksamhetenmåste också utformas så att sociala och utvecklingsfrämjande mål kanförverkligas. Jag har för avsikt att ge ett särskilt uppdragatt i samråd med studera barnomsorgens nuvarande organisafioni kommunerna för att samanställa erfarenheter och finna modeller förverksamheten som är anpassade tUl morgondagens behov av en god barnomsorg. Jag villsamtidigt understryka att enligt proposition 1979/80:6 om socialstyrelsensuppgift och organisation bör verka för att de mål och principersom statsmakterna fastlagt för barnomsorgen blir förverkligade. Detta sker inomramen för allmänna uppgifter atl följa utvecklingen inombarnomsorgen och att till kommunerna förmedla erfarenheter från forskning,försöksverksamheter och den genereUa utvecklingen i landel. Tillsynen över barnomsorgenutövas av och länsstyrelserna enligt den nya socialtjänstlagen.Bestämmelsen ger inte rätt att utfärda bindande föreskrifterför kommunerna. I propositionen om uppgift och organisation fömtsattedåvarande chefen för att tillsyn skulleske med beaktande av huvudmännens självständighet och behov av att anpassa sinverksamhet efter lokala förhållanden. Regeringoch riksdag har i olika sammanhang och bl. a. vid behandlingen avförskolepropositionen och av propositionen (1975/76:92) om Prop.1980/81:205 7 utbyggnadav barnomsorgen uttalat att kommunerna har stor frihet att utforma verksamheteni dag- och fritidshem. I utskottsbetänkandet (SoU 1975/76:28) hävdas såledesuppfattningen att kommunerna vad gäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindasav detaljerade föreskrifter som fastslagits av statsmakterna. EnUgt utskottetinnebär detta att ett stort ansvar läggs på kommunerna då det gällerkvalitetskraven på barnomsorgen. Det finns enligt min uppfattning ingenanledning att begränsa den kommunala handlingsfriheten inom detta område, närdet gäller att hävda en god kvalitet avpassad till omständigheterna., Detär emellertid uppenbart att olika statliga myndigheter - ofta utan inbördessamordning- f. n. ställer krav på framför allt lokalernas och miljöns utformningsom, utan att kraven därför i och för sig kan anses felaktiga, hindrar ellerförsvårar en lokal anpassning av verksamheten. Den utrymmesnorm somsocialstyrelsen använder vid fastställandet av platsantal vid viss avdelningeller institution har således i många fall utgjort ett direkt hinder förförnuftiga lokala lösningar av barnomsorgsutbyggnaden i framför alltinnerstadsområden. Livsmedelslagstiftningen innehåller bestämmelser som i vissaavseenden kan vara svåra att förena med det arbetssätt man numera eftersträvarinom barnomsorgen. Olika arbetsmiljöbestämmelser har utformats mot bakgrund avbehovet av generella regler för arbetsmiljön, vUket ibland kan medföra att dekan synas mindre lämpligt utformade med tanke på speciella förhållanden inomolika sektorer, t. ex. inom barnomsorgen. Tillämpningen av det nuvarandestatsbidragssystemet har försvårats genom de senaste årens utveckling isamhället. Det ökande deltidsarbetet, omsorgerna under obekväm arbetstid ochden pedagogiska uppläggningen av arbetet i daghem och fritidshem har urholkatbegreppet "plats". Detta har lett till tolkningssvårigheter, merarbeteoch byråkratiskt krångel. Jag kommer därför i det följande att redovisa oHkaåtgärder som vidtagits och föreslå ytterligare åtgärder i syfte att slopa denstatliga detaljregleringen av barnomsorgen. Detta innebär att tillkomsten avnya platser i barnomsorgen underlättas. Jagvill då inledningsvis i likhet med flera av de remissinstanser som yttrat sigöver departementspromemorian betona att för barnen och för de förvärvsarbetandemännen och kvinnorna är tillgången till en god barnomsorg fortfarandeden viktigaste kvalitetsfrågan. Detta förhållande får emellertid inte innebäraatt verksamhetens kvalitet åsidosätts. Tillsammans med föråldrarnas egnaomsorger lägger den gmnden för barnens möjligheter att utvecklas tiU trygga ochharmoniska människor. Verksamhetens kvalitet år Också avgörande förföräldrarnas inställning till den kommunala barnomsorgen. Begreppetkvalitet innefattar emellertid i sig en rad oUka men också i hög gradsamverkande faktorer. Lokalerna och utemiljöns utformning och benägenheten attutnyttja de möjligheter som närmiljön erbjuder är självfallet av grundläggandebetydelse för kvaliteten. Detta betyder inte att stora, nybyggda och rationellt utformade och inredda lokaler alltid Prop.1980/81:205 8 garanteraren god kvalitet. Mindre lokaler, naturligt belägna i barnens bostadsmiljöj_kanmånga gånger vara tUl fördel för verksamheten. och arbetssätt är också av grundläggande betydelse. I proposifionen(1973:136) om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisafion framhölls bl. a.att organisationen och arbetssättet inte skall ses som ett egenvärde utan somen spegling av de ambitioner vi har för samhället och dess utveckling. Det ärdärför naturligt atl organisationen och arbetssättet ständigt förändras ochutvecklas. Kvaliteteni verksamheten bygger i hög grad på de förhållanden som rör samspelet mellanbarn, personal och föräldrar. Kvaliteten påverkas t. ex. av hur personalensamarbetar och av hur personalgruppen är sammansatt med hänsyn till ålder, könoch tidigare yrkeslivserfarenhet. En viktig förutsätlning för att barnomsorgenskall fungera bra är atl det finns stabila kontakter mellan barnen och devuxna. Kontinuiteten i verksamheten är vikfig ur kvalitetssynpunkt. Ävenbarnens sociala situafion, deras förmåga att samarbeta med andra barn ochutvecklas i grupp, deras vistelsetider m.m. hör till sådana faktorer sompåverkar situationen i barngrupperna. Den dagliga kontakten med äldre människori omgivningen, med föräldrarna, föräldrarnas engagemang i verksamheten,föräldrarnas deltagande på möten och vid andra aktiviteter utgör också viktigaförutsättningar för kvaliteten inom barnomsorgen. Kvaliletsdebattenunder senare år har emellerfid främst gällt barngruppernas storlek, antaletanställda per barngrupp och personalens utbildning. En orsak till att just dessafrågor tagits upp i debatten är troligtvis att kvalitetskrav i dessa formerupplevs som lätta att mäta och jämföra t. ex. mellan olika kommuner och mellanolika daghem och fritidshem. Kommunernahar ansvaret för barnomsorgen. Enligt min mening bör statsmakterna inte genomanvisningar eller rekommendationer inom bl. a. de nämnda områdena ange den nivåsom skall gälla. Inom varje kommun bör det finnas möjligheter atl anpassakvaliteten alltefter förhållandena vid de olika dag- och fritidshemmen och efterandra lokala förutsättningar. Någon rekommendation för eller reglering avkvalitetskraven, som skulle kunna medföra stelbenta preciseringar utanvariationsmöjligheter bör därför inte göras. Jag återkommer i det följande tilldessa frågor. Innanjag övergår fill att närmare behandla olika frågor vill jag erinra om attregeringen beslutat tillkalla en kommitté (U 1981 ;01) med uppgift attutreda frägan om en bättre samverkan mellan förskolan och skolan. Elt förtroendefulltsamarbete meUan såväl personalen som förtroendemännen i oUka kommunala organbör i sig leda till en bättre verksamhet inom både barnomsorgen och skolan. 2.1Familjedaghem, öppna förskolor och deltidsförskolor SamhäUetsfamiljepolitiska uppgift är att skapa förutsättningar för att föräldrar ochbarn tillsammans skall kunna forma en tillvaro så att den bäst passar varjefamilj. Ansvaret för barnens vård och fostran ställer krav i första 1980/81:205 9 hand på föräldrarna själva men också på samhället.Samhället kan genom insatser inom barnomsorgen stödja barnfamiljerna genomdaghem, fritidshem, familjedaghem, deltidsgrupper, föräldrautbildning ochöppen förskoleverksamhet. Jag vill inledningsvis behandla några frågor som rörfamiljens roll i samhället, familjedaghemmens och den öppna förskolans belydelse. Barnfamiljernas sammansättning och storlek har väsentligtförändrats under de senaste årtioendena. De flesta barn växer numera upp i småfamiljer med inget eller endast etl syskon. Del är ovanligt atl fler än tvågenerationer ingår i familjen och kontakterna med äldre anhöriga är inte likavanliga som lidigare. Många barn lever dessutom tillsammans med endast en vuxenperson. I landet finns drygt en miljon barnfamiljer. Hälften avdessa har barn . Bland familjerna med barn har47 % etl barn, har två barn och har tre barn eller flera. Under 1900-lalethar en förskjutning skett mot allt färre barn per familj. Det genomsnillliga antaletfödda barn per kvinna (fruktsamhetstalet) har sjunkit från 2,6 tiU1,1979. har snabba förändringar skett i samhället inomt. ex. boende, arbetsliv, transportsystem, vilket också påverkarbarnfamiljernas situation. En väsentlig förändring är härvid att andelenförvärvsarbetande kvinnor med barn i förskoleåldrarna har ökat betydligt undersenare år. barnomsorgsundersökning visardock atl hade 338 000 barn - dvs. av samtliga barn idenna ålder - en vårdnadshavaré hemma. 28 000 av dessa barn hade vårdnadshavarésom var dagbarnvårdare eller privat dagmamma. Skillnader mellan olika familjer vad gäller ekonomiskstandard, utbildning, arbetssituation och boendeförhållanden är emellertid slora. Familjepolifiken liksom socialpolitiken i stort mäsle,enligt min mening, ta sikte på att i förebyggande syfte underlätta allafamiljers situation. En rad ålgärder har också genomförts under de senasteåren. I den nya socialtjänstlagen (SFS 1980:620) harsocialnämndernas förebyggande uppgifter understrukits. Socialnämndernasvikliga roll i samhällsplaneringen och deras uppgift att, utifrån socialaerfarenheter, medverka vid utformningen av goda samhällsmiljöer och goda förhållandenför bl. a. barn och ungdom har lyfts fram. Den nya lagen om rätt till ledighet för vård av barntillsammans med föräldraförsäkringens utbyggnad med 3 nya månader från den 1juli 1980 ger ökade möjligheter för föräldrar att ägna mer tid ät sina barn. Det ekonomiska stödet lill barnfamiljerna har förbätlrats.Etl nytt flerbarnsstöd införs fr. o. m. . fortsätter sin kartläggning av barnfamiljernas - särskilt flerbarnsfamiljernas- ekonomiska situation. Ensamföräldrarnas situation ses över av en särskildkommitté. Bostadsbidragen och efterlevandeskyddet utreds. 1980/81:205 10 Barnomsorgen för små barn behandlas av familjestödsutredningen.Hemspråksträningen för invandrarbarn i förskoleåldern är föremål för översyn.Barnomsorgsgruppens förslag om föräldrautbildning i förskola och skola remissbehandlasf. För barn som vistas i hemmiljö eller i familjedaghem kansåväl öppen förskoleverksamhet som deltidsförskola vara värdefull för barnenskontakter med andra barn och vuxna. Likaså inverkar del stöd som kommunernabygger upp för de kommunala familjedaghemmen väsenlligl på kvaliteten iverksamheten. De "Öppna förskolorna", som startats i landetskommuner , är av slor betydelse för de barn och de hemmavarandeföräldrar, dagbarnvårdare eller andra vuxna som har ansvar för barn. Den öppnaförskolan är vanligen inrymd i en lokal centralt i ett bostadsområde och utgörpå så sätl ett komplement till olika aktiviteter i området. Verksamheten är "öppen" i bemärkelsen attbesökare kan komma och gå under särskilda öppethållandetider. I många fallförekommer en strukturerad verksamhet riktad till en viss grupp, exempelvis dagbarnvårdare. Den öppna förskolans idé bygger på att barn och vuxnatillsammans skall utforma en verksamhet som passar dem och att de gemensamtskall utföra olika aktiviteter och sysslor. Barnen skall således delta iverksamheten fillsammans med de vuxna. Avsikten är inte att föräldrarna skalllämna sina barn där för tillsyn genom kommunens försorg. Föräldrarna skallsjälva delta i verksamheten. Etl av syftena med den öppna förskolan är att bryta denisolering som många hemmavarande föräldrar med barn kan uppleva i ettbostadsområde. Den skall bidra till alt skapa gemenskap mellan människor ochöka aktiviteterna i närmiljön. En annan viktig uppgift är alt den skall fungerasom en kanal för kontakter mellan enskilda barnfamiljer och samhällets övrigaorgan. Den öppna förskoleverksamheten har successivi byggts ut ilandets kommuner. fanns 50 öppna förskolor i landet, fanns 130,fanns 250 och hade antalet ökat lill 310. Under perioden1980-1984 planeras en ulbyggnad med 320 enheter, enligt kommunernasbarnomsorgsplaner. Jag kommer i del följande all förorda att del nuvarandestatsbidragssystemet förändras på bl. a. sådanl sätt att den öppna förskolanblir stalsbidragsberättigad. Jag vill i detta sammanhang också något berörafamiljedaghemsverksamheten.