prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Om det är känl all även andra länder, med vilkakonkurrens förekommer, avser all skärpa sin miljöpolitik, bör dockmöjlighelerna till en tidsmässig samordning undersökas för att omställningsproblemi göriigaste mån skall undvikas. Med tanke på den internationellaarbetsfördelningen bör också styrmedel som ger samma placering avkostnadsansvaret för miljövårdsåtgärderna väljas. Gemensamma principer förmiljöpolitiken, som t, ex. principen om förorenarens kostnadsansvar bedömsdärför som värdefulla. Därmiljöresurserna är gemensamma globall eller för flera länder är del nödvändigtmed gemensamma miljöpolitiska mål vad avser miljöresursernas kvalilel. 1 övrigafall bör utgångspunkten vara att del enskilda landet bestämmer sinmiljökvalitet. Med hänsyn lill spridningen över gränserna av 1980/81:92 404 föroreningarkan dock della vålla svårigheier, inte minsl i fråga om fördelningenmellan länderna av miljövårdskosinaderna. FörSveriges del innebär della all del är angeläget all dels definiera vilka inlernalionellamiljöresurser som berör flera länder (däribland ) och som bör ha en vissmiljökvalitet, dels diskutera hur ell förorenande land (internationellaföroreningar) skall la hänsyn lill miljökraven i del land som förorenas. Delförorenade landels miljöpolitiska målsättning, kompensationskrav från deinblandade länderna osv, är frågor som därvid bör behandlas. Utredningens slutsatser av det samlade utredningsarbetet Utformning av miljöpolitik Ulredningensslutsatser av del samlade utredningsarbetet hänför sig främsi lill kostnader,intäkter och styrmedel i miljöpolitiken saml till koslnadsför-delningsfrågor. Målelför samhällels miljöpolitik som det uttrycks i bl. a, ulredningens direktiv ärall garantera alla en livsvänlig miljö, hejda miljöförstöringen och så långlmöjligl ålerslälla förstörd miljö. skall göras med så små uppoffringarsom möjligl. Det kan också uttryckas så an miljöpolitiken skall drivas på ellsådanl säll all inläklerna av insatta resurser blir så stora som möjligl. Uppskattningarav kostnader och inläkler saml resurslillgången bestämmer således ulformningenav delmålen i miljöpolitiken. Utredningenhar i sin karlläggning av kostnader och intäkter funnit sådana av flera olikaslag med varierande möjligheler all värdera i pengar. Koslnaderna består avuppoffringar, skador, olägenheler elc. En del av dem, t, ex, kostnader för enreningsanläggning, för reparation av en korrosionsskada, eller för kalkning aven sjö, kan direki anges i pengar - monetärt. Andra koslnader beslår också avuppoffringar, men av resurser som är svårare all värdera, l, ex. hälsa,trivsel, estetiska värden och icke prissätta naturresurser. Alt direkt angeell monetärt värde på dessa kostnader-uppoffringar-är sällan möjligl, men genommeioder för indirekl värdering kan i vissa fall objektiv värdering i pengargöras av även sådana koslnader. Eu sätt alt värdera koslnader som måstetillgripas då objektiva värderingsmetoder saknas är politiska värderingar,Molsvarande gäller för inläkler. De består således inte endast av inkomsler ipengar av en viss åtgärd, utan av fördelar i form av god miljö, hälsa, trivsel,rekreaiionsmöjligheter, glädjen av en rik fauna och flora etc. Ennågorlunda god uppfattning om koslnaderna för olika miljövårdsåtgärder är en nödvändigförulsällning för all samhällsekonomiska bedömningar av och prioriteringarrnellan miljövårdsinsalser och mellan miljövårdsinsalser och andrainvesleringar skall kunna göras. Kännedom om koslnader för åigärderna enbart ärdäremot inie lillräckligl för sådana bedömningar. De förväntade inläklerna avåigärderna måsle ocksä vara kända. Dessa inläkler beslår lill slor del avmiljöskador som undviks eller skadad miljö som återställs genom demiljövårdande insaiserna eller av positiva värden som bevaras eller skapas.Kunskaper om effekterna av olika miljöstörningar- föroreningsulsläpp, ingrepp inaturen elc, -och skyddsåi- 1980/81:92 405 gärderär således cenirala för en samhällsekonomiskt grundad miljövårdspo-lilik. Svårigheternaalt beräkna koslnader och intäkter beror dels på att lillräckliga kunskaper omeffeklerna i miljön av ell visst föroreningsutsläpp eller annat ingrepp oftasaknas, dels på all meioder all beräkna värdel av dessa effekter finns i änmindre ulslräckning, Slora resurser salsas ochkommer alt salsas på effektsludier vilkel kommer att leda till ökademöjligheter till miljöeffektbeskrivningar . Miljöförstöringenskostnader - och de inläkler del innebär all undvika dessa koslnader - kommersåledes all i ökad ulslräckning kunna identifieras och beskrivas kvalitativt, samhällsekonomiska bedömningar som utgör grunden för beslul ommiljöpolitikens inriktning kommer de emellertid alt vägas mot miljövårdenskostnader, som huvudsakligen uttrycks monetärt. Det är därför viktigt all sålångl möjligl redovisa miljöförstöringens koslnader i jämförbara termer ochklart ange vilka posler som kunnal ges en sådan värdering, Ulredningen anserall redan myckel grova uppskattningar av miljöpolitikens kostnadsposter oftastär bättre än inga alls. Betydelsefullt är också att samtliga kostnadsposterredovisas, även om deras värden inte kan anges monetärt. Utredningen finner detangeläget alt möjligheterna all uppskatta miljöpolitikens inläkler ochkoslnader väsenlligl förbällras för alt de önskvärda samhällsekonomiskaavvägningarna skall kunna göras. kräver kunskaper dels om de fysiskaeffekterna av föroreningsulsläpp och andra miljöeffekter, dels om hur dessaeffekter skall värderas. En belydande del av miljövårdsforskningen satsas ochkommer att satsas på problem kring de fysiska effekterna. Ulredningen anser auden bör komplelleras med forskning och ulvecklingsarbele rörandesamhällsekonomisk värdering av dessa effekter och av konsekvenser i övrigl avmiljöpolitiska åigärder, I avsaknad av möjlighelerall monetärt ange direkta och indirekta koslnader och intäkter av enmiljöstörning, måste denna värdering göras politiskt utifrån tillgängligakvalitativa effeklbeskrivningar. Del politiska beslulet innebär att ekonomiskavikter läggs på de faktorer där objektiv värdering saknas. Även med betydligtmer utvecklade meioder än dagens för en mera objektiv värdering av olikakomponenter i beslutsunderlaget kommer siora områden au finnas kvar där sådanapolitiska värderingar måsle göras. Dessa politiskavärderingar får framför alll göras i form av övergripande miljöpolitiskabeslul. Ulredningen bedömer all miljövården i framliden kan väntas bli ställdinför svårare prioriteringsproblem än lidigare, framför allt på grund av alluppmärksamhelen i ökande utsträckning måste riktas mol de mera långsiktiga ochdärmed ofta också mera svårgripbara miljöstörningarna. Tillsammans med kravelpå siimhällsekonomiska avvägningar även gentemol andra samhällssektorer visardelta enligl ulredningens uppfattning klart på behovel av en långsiktigmiljöpolitik. En långtidsplanering på miljövårdsområdet ger ett instrument förall slälla samman och utvärdera tillgängliga kunskaper om miljöeffekter öchvärderingen av dem, tekniska och andra möjligheter all molverka negaiivaeffekier etc, som underiag för beslul om miljöpolitikens inriktning. Resultatetav delta arbele blir en plan över den miljöpolitik som skall föras. 1980/81:92 406 Kommilténför riktlinjer förden framlida naturresurs- och miljöpolitiken, som lillsaitesi början av 1978, har enligl sina direkfiv som en väsentlig uppgift all finnalämpliga former föreit planeringssystem på miljövårdsområdet. Syftetmed långtidsplaneringen äratt ge underlag förövergripande polifiska beslul ommiljövårdspolilikens inrikining under kommande planeringsperiod och förmiljövårdsområdeis avslämning gentemot andra samhälfssekto-rer. Planeringen böromfalla hela miljövårdsområdet, dvs. naturvård, miljöskydd, produkikontrollsaml rekreafion och friluftsliv. Den bör innehålla följande huvudmomenl: - redovisning av del akluellaläget inom miljö och miljövård som ulgångspunkl för vidare åigärder - identifiering och beskrivningav långsiktiga miljöproblem - redovisning av olikamöjligheter all lösa dessa problem och kostnader för dessa åigärder - redovisning av alternativaålgärdsplaner för olika miljövårdsområden inklusive konsekvensbeskrivningar medavseende på såväl effekier i miljön som budgelmässiga och samhällsekonomiskakoslnader, Ulredningenhar funnit del önskvärt all den långsikliga miljövårdsplaneringen blir enintegrerad del av det löpande miljövårdsarbetet. En myckel viktig ulgångspunklför planeringsarbetet är enligl utredningens uppfattning en utvärdering av denhillills bedrivna miljöpolitiken. På samma sätt måsle uppföljning ochutvärdering av planernas genomförande ulgöra eit centralt inslag i delfortsatta planeringsarbetet. h/Iiljöpoliiiskasiyrm edel Genomförandetav miljöpolitiken kräver styrmedel. De mest använda styrmedlen är regleringar,I ett fåtal fall, som t. ex, i fråga orn svavelhallen i bränslen och blyhalleni bensin används generella regleringar, 1 allmänhel sker emellertid regleringenav miljöslörande verksamhei elc, genom prövning och föreskrifter om villkor idel enskilda fallet. Ekonomiska styrmedel förekommer nästan uteslutande i formav subventioner. Problemenvid val av styrmedel hänger samman med att de har olika effektivitet och medförolika kostnader au använda. Såväl regleringar som avgifter har ekonomiskakonsekvenser - kostnader - för de styrda. Koslnaderna fördelas emellertid påskilda säll för olika styrmedel. Styrmedel måsle sålunda väljas dels med hänsyntill effektiviielen, dels med hänsyn lill den kostnadsfördelning som betraktassom önskvärd. Medhänsyn lill arten av flertalet av de problem miljöpolitiken är inriktad på ochlill de olika för- och nackdelar hos olika styrmedel som framkommit underutredningsarbetet har ulredningen funnit all reglering i det enskilda falletallljäml måsle vara del grundläggande styrmedlet. Generella styrmedel(regleringar eller avgifter) kan i vissa fall vara användbara, främsi för allangripa nationella eller regionala föroreningsproblem. De måste dock oftastkomplelleras med åtgärder i det enskilda fallet för alt lösa lokala problem.Exempel härpå är lagstiftningen om svavelhalt i bränslen, som måstekomplelleras med tillståndsprövning för slora bränsleförbrukare och 1980/81:92 407 planeringav uppvärmningen i tätorter. Generellastyrmedel är således användbara och lämpliga i de fall t, ex. totalauisläppsmängder skall reduceras och del saknar belydelse var reduktionen sker -del råder utbytbarhet mellan utsläppsreduklionerna. exempel på fullutbytbarhet är utsläppen av freonet som påverkar ozonlagrel i atmosfären. Generella,bindande normer är inie lämpliga då del gäller lokala problem, eftersom de inlemöjliggör hänsynstagande lill speciella, lokala förhållanden. Debegränsningar som gäller för generella regleringar gäller även för generellaavgifter. Ulredningenanser däremol alt vägledande riktlinjer är värdefulla komplemenl till denenskilda prövningen. Denna lyp av riktlinjer motiveras inte av utbytbarhetmellan utsläppsreduklionerna, ulan av likartade förhållanden. Enallvarligl problem i miljöpolitiken är de s, k. överulsläppen. Genomolyckshändelser, oaktsamhet elc. sker utsläpp ulöver de i tillståndsbeslulmedgivna mängderna. Dessa utsläpp förorsakar samhället koslnader i form avmiljöstörningar, obehag för kringboende elc. Ulredningen anser del nödvändiglmed skärpta åigärder för all komma lill rätta med detta förhållande dels i formav ulbyggd fillsyn och skärpt tillämpning av befintlig lagstiftning, dels iform av särskild avgift på överutslåpp. Avgiften bör utgå i administrativordning i samtliga de fall då överutsläpp konstaterats, oavsett omöverulsläppel berott på uppsåt, oaktsamhet, olyckshändelse eller haft annanorsak. Avgiften har till främsta syfte att göra det direkt olönsamt allöverskrida fastställda ulsläppsgränser och lönsamt all med olika medel ökadriftsäkerhet och kontroll i reningsanläggningar och processer. Den är däremolinle av,sedd all ersälla den straffpåföljd som skall följa på ulsläpp genomuppsåt eller oaktsamhet. Inte heller ersäller den skade.siånd för skada påegendom eller person. Avgiften måste besiämmas så all den blir minsl så hög somkoslnaderna för all innehålla motsvarande mängd föroreningar. Del får således Inie bli ekonomiskllönsamt all ens för välja ulsläpp mol avgift i slällel förde föreskrivna miljöskyddsåtgärderna.Genom de kostnadskalkyler som görs i samband med tillstånds- eller dispensprövningbör del vara möjligt all ungefär beräkna avgiftens slorlek. En vanlig invändning motavgifter på ulsläpp är att sådana skulle innebära all förorenare kan köpa sigrällen all förorena. Enligt ulredningens uppfattning kan ett avgiftslöstsyslem sägas innebära alt förorenare får tillstånd att göra ulsläpp gratistrots all även dessa tillåtna utsläpp medför koslnader för samhället. Omprincipen all den som utnyttjar naturresurserna också skall betala för dellaskall hävdas fulll ul aktualiseras avgifter på s, k, restutsläpp, Ulredningenhar studerat problemen med all fastställa en sådan avgift och konstaterat allsådana värderingsmetoder som skulle behövas som underlag för ett syslem medavgifter på restutsläpp inle finns lill förfogande. Till skillnad från enavgift på överutsläpp kan en avgift på restutsläpp inte beräknas alltförschablonmässigt. För all en reslulsläppsavgift skal! kunna upplevas somnågoriunda rättvisande måsle den slå i god proportion lill den faktiskamiljöbelastningen. På grund av dessa svårigheter har utredningen inle lagit uppdenna lyp av avgift bland sina förslag. strykeremellertid det angelägna i att principen om fullt kostnadsansvar förutnyttjande av naturresurser får utgöra en utgångspunkt i del fortsattamiljöpolitiska arbetet. Enligl ulredningensuppfallning bör för ianspråklagande av naturmiljön i princip gälla sammavillkor som för övriga produktionsfaktorer, nämligen all ersättning skalllämnas för de uppoffringar som görs. Överutsläpps- och reslulsläppsavgifter hari olika grad styrande efleki. De ulgör en väg all informera om densamhällsekonomiska värderingen av miljöförstöringens koslnader-* och la indessa i de förelagsekonomiska kalkylerna, Samlidigl innebär de all koslnadernaför ianspråkiagandel av miljön i ökad ulslräckning får bäras av dem som lar deni anspråk. Från koslnadsfördelningssynpunkl måste emellertid påpekas att de koslnaderi form av miljöstörningar och andra olägenheler som de avgiftsbelagda utsläppenmedför allljäml också bärs av dem som drabbas, skulle de drabbadekunna kompenseras med de inbetalade avgifterna, I praktiken är del däremol istort sett omöjligt all identifiera dem och deras olägenheter av olika delar iden totala föroreningsbilden och värdera dessa olägenheler. Vägledandeför utredningens arbele, liksom för miljövärdspoliliken hitlills har varilprincipen om att förorenaren skall betala (PPP), Sedan statsbidragen lillmiljöskyddsåtgärder inom industrin i slort sett upphört, tillämpas PPP också istor utsträckning med avseende på koslnaderna för miljöskyddsåtgärder.Statsbidrag ulgår dock alltjämt lill kommunala avloppsreningsverk. En ulslräckning avförorenarens kostnadsansvar till all avse flera av de koslnader som förorsakasav att miljöslörande verksamhei bedrivs, får olika effekt, beroende på vilkakoslnader som väljs. Om kostnadsansvaret utsträcks lill all gälla myndigheiskosinaderna,dvs. koslnaderna för prövning, tillsyn, forskning och undersökning blirresultatet i första hand enbarl en omfördelning av kostnaderna. Om förorenarenåläggs att betala för överutsläpp och restutsläpp blir resultatet främst enstyrande effekl. Ulredningenanser alt del från koslnadsfördelningssynpunkl är lämpligt all beläggatillståndsprövning och tillsyn enligl miljöskyddslagen med avgifter för alltäcka de direkta myndigheiskosinaderna för denna verksamhet. Till dessakoslnader bör även föras forsknings- och undersökningsverksamhet som erfordrasför behandling av sådana frågor. En omläggning enligt samma principer av deregislreringsavgifter som ulgår enligt lagen om hälso-och miljöfariiga varorbör också övervägas. uppfallning bör en prövnings- och lillsynsavgift kunna införasinom en relativt kort lid. Efter ett principbeslut om en sådan avgift återstårarbete med ulformning i detalj av avgiften, i. ex. noggrannarekostnadsberäkningar och fastställande av olika avgiftsklasser saml utarbetandeav uppbördssyslem. Ulredningen har i sindiskussion av styrmedel av flera skäl lagil avstånd från en mera generellanvändning av subventioner, men anser att de kan vara befogade i vissasituationer. I de fall del är angeläget alt föra ut information om all vissaåtgärder vanligen är lönsamma all genomföra kan bidragsgivning 3Överulsläppsavgiflerna är dock mindre hårt kopplade till värdet av de externaeffekterna än restulsläppsavgifterna. 1980/81:92 409 ivissa fall fungera som ell informalionsmedel. Andra skäl för bidragsgivning kanvara all de subventionerade åigärderna även ger inläkler i form av positivaexlerna effekier som t, ex, kunskaper och erfarenheter som kan nyttiggöras vidandra företag av liknande slag. Subventioner lill försöksanläggningar ärdärför enligl ulredningens uppfallning motiverade, Samma uppfallning gäller föråterställning av förstörd miljö, som har positiva effekter utanförkommungränserna, t, ex. försöksprojekt där kunskap görs tillgänglig för landelsom helhel, projekt av riksintresse - ofta projekl av vetenskaplig karaktär,eller då prioriteringar mellan projekl måsle göras för landet som helhel.Subventionen kan då ses som betalning för någol samhällel önskar få ulfört.Subventioner lill miljövårdsålgärder av sysselsättnings- och regionalpolitiskaskäl kan också vara befogade. Subventionen ulgör emellertid då inle ellmiljöpolitiskt styrmedel utan en regionalpolitiskl. Utredningens ställningstaganden och förslag Deslutsatser ulredningen dragit av sina olika studier och remissbehandlingen avdem har lell fram lill dels ell antal preciserade förslag, delsrekommendationer och synpunkler som del enligl ulredningens uppfallning ärangelägel all beakta och vidareutveckla i det forlsalta miljöpoliliskautredningsarbetet. främjandeav forskning rörande samhällsekonomisk värdering av miljöpolitikens koslnaderoch inläkler, införandetav en särskild avgift på överulsläpp som komplemenl till den tillståndsprövningsom även fortsättningsvis föreslås vara del cenirala styrmedlet, längregående lillämpning av principen om förorenarens kostnadsansvar genom införandeav en prövnings- och tillsynsavgift, bestående av en engångsdel och en årligdel. Utredningenavvisar specialdestination av de medel som tas in via de föreslagna avgifterna. 1sin genomgång av styrmedel har utredningen funnit övervägande skäl lala mol enmera generell användning av subventioner. Utredningenharockså under sitt arbete blivit övertygad om behovet även långtidsplaneringav miljövårdsarbetet. Ulredningen har därvid avsett politiskt fastställda,övergripande långtidsplaner för avvägningar mellan.miljövårdskrav och behovelinom andra samhällssektorer och för avvägningar mellan miljövårdens olikaområden. Undervåren 1978 tillsattes en kommitté för att utarbeta riktlinjer för den framlidanaturresurs- och miljöpolitiken. En central uppgift för denna kommiité är attutarbeta ell syslem för långsiktig planering på miljövårdsområdet. Utredningenhar därför begränsai sig till all redovisa sin syn på syftet med en sådanplanering, och de krav som ulredningen under sill arbele funnit väsenlliga.Utredningen vill dock framhålla det angelägna i alt en långtidsplanering av detslag utredningen förordat kan inledas snarl. Ulredningenhar i sina diskussioner om styrmedel och om tillämpning fullt 1980/81:92 410 ulav principen om förorenarens kostnadsansvar behandlat frågan om avgifter påreslulsläpp, men inle lagt fram förslag om en sådan avgift eftersom sådanavärderingsmetoder saknas som skulle behövas som underlag för ell system medavgifter på restutsläpp. Ulredningen anser det dock angeläget au hithörandeproblem uppmärksammas i del forlsalta miljöpolitiska arbelel. Genomförandelav ulredningens förslag har olika tidsdimensioner. Den miljöekonomiskaforskningen bör inledas . Delsamma gäller förberedelsearbetet förprövnings- och lillsynsavgiften samt den särskilda avgiften på överulsläpp.Införandel av avgifterna, däremol, kräver en viss övergångslid, med hänsyn lilldels den detaljutformning som ålerslår att göra, dels den tid för anpassninglill nya förhållanden som krävs för all övergångsproblemen skall bli så småsotn möjligl. Ulredningenhar inle lagt fram någol konkret förslag om organisationen av denmiljöekonomiska forskningen, men har redovisat de utgångspunkter som bör gällaoch pekat på ell för en femårsperiod anvisat anslag via i. ex, anslagel förmiljövårdsforskning som en möjlig väg. Utredningen har beräknat de årligapersonalkostnaderna förden föreslagna miljöekonomiska forskningsverksamhetentill kostnadsläge. Denföreslagna prövnings- och tillsynsavgiften bör kunna införas på relativi kortsikl. Del arbele med detaljutformning som krävs bedömer utredningen kunnaslutföras på 1 ä 1 1/. Det omfaliar bl, a. en noggrannare kostnadsberäkningän den ulredningen genomfört, Ulredningenföreslår att principbeslut fattas om au införa avgift på prövnings- ochtillsynsverksamhet enligt miljöskyddslagen, lagen om hälso-och miljöfarligavaror samt 3 ! ; lagen om förbud mol dumpning av avfall i och attnaturvårdsverket i samarbele med övriga berörda myndigheter ges i uppdrag allutarbeta förslag lill avgiftssystem, Förslagelom särskild avgift på överulsläpp kräver längre lid för sill genomförande. Medhänsyn lill del arbele som erfordras för all utforma ett sådant syslem, denföreslagna anknytningen till rikllinjearbetet saml den övergångsperiod som ärnödvändig bör en 3-5-årsperiod beräknas för genomförandel. Ulredningenföreslår all principbeslut fallas om införandel av avgift på överulsläpp och omungePäriig tidpunkt för dess genomförande, samt alt arbelel med all utformaavgiftssystemet inleds. Med hänsyn lill delta arbetes meralångsikliga karaktär saml dess anknylning till såväl miljöforskning somnalurvårdsverkels rikllinjearbele saml miljöekonomisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet föreslår ulredningen all i samarbelemed övriga berörda myndigheier skall svara för ulvecklingen av syslemel. Ulredningensförslag syftar lill all de lolala samhällsekonomiska koslnaderna förmiljöpolitiken skall minskas genom all va! av mål och medel efter hand görs medbättre kännedom om miljöpolitikens olika koslnader och iniäk- Prop.1980/81:92 411 Enav ulredningens grundtankar har varil all ianspråktagandet av resurser i formav miljö på samma sätt som då del gäller kapilal och arbelskraft bör belastaden akluella verksamheien som en kosinad. Samtliga produklions-faktorer har ellalternafivvärde. Denna inställning, som innebär en ökad jämställdhel mellanolika produktionsfaktorer i fråga om ersällningen för deras utnylljande, kan ivissa fall leda lill problem förde verksamheler som på delta säll får sinkostnadsbild förändrad. Genom den föreslagna övergångstiden bör dock dessaproblem kunna bemästras. Det bör dessulom påpekas an de samhällsekonomiskaomställningskoslnader som kan uppkomma bör ses moi bakgrund av framtida inläklerlill följd av minskade miljöstörningar. Ulredningensförslag kommer all påverka statsfinanserna genom att både inkomsler ochutgifter skapas. Utredningen bedömer all de statsfinansiella inläklerna fråntillsyns- och prövningsavgifien kommer alt ligga i storleksordningen 100 milj.kronor. På utgiftssidan har beräknals 0,7 milj. kronor för den föreslagnamiljöekonomiska forskningen. Därtill kommer koslnader för ökadl-illsynsverksamhet, vars omfaUning ulredningen dock inte tagit ställning till. 1980/81:92 412 Remissammanställning över betänkandet Miljökostnader,Miljön i samhällsekonomin kostnadsslag, kostnadsfördelning, styrmedel 1 Analys av miljöpolitikensintäkter och kostnader .... . 399 2 Förslaget om främjande avforskning rörande samhällsekonomisk värdering av miljöpolitikens kostnader ochintäkter ......................................................... . 402