prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Bolaget bildades som ett helägtdotterbolag till i samband med att en ny organisation förden statliga oljeprospekteringen beslutades (prop. 1978/79: 115 bil. L NU1978/79:60, rskr 1978/79:429). SP Exploration har övertagit de resurser somtidigare byggts upp inom de båda halvstatliga företagen () och . 1979/80: 100 (bil. 17 s. 227) redovisades enverksamhetsplan för SP Exploration . 1 planen förutsattes attbidrag för att täcka bolagets administrationskostnader skulle komma att lämnasav staten t.o.m. /84. 29 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 434 Anslaget bör tas upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Medelstillskott tillSvenska för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Soimätning vid meteorologiska ochhydrologiska institut 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från detta anslag, som disponerasav oljeersättningsdelegationen (OED), bestrids kostnader för uppbyggnad ochdrift av ett stationsnät för solmätning enligt förslag frän OED i skrivelse tillregeringen . Förslaget omfattade ett nät med automatiskafältstationer med dataöverföring över telefonnätet till meteorologiskaoch hydrologiska instituts (SMHLs) befintliga centraldator. OED beräknade kostnaderna för befintligsolmätningsverksamhet vid ull sammanlagt 2,5 milj. kr. för femårsperioden1979/80-1983/84. Kostnaderna för utbyggnad och merkostnader för drift avsystemet beräknades till sammanlagt . OEDberäknade vidare att statens råd för byggnadsforskning (BFR) och nämnden förenergipioduktionsforskning (NE) skulle komma att läggauppdrag om solmätningar pä uppgående till sammanlagt . Förfemårsperioden skulle enligt OED erfordras, utöver medel för befintligverksamhet, ytteriigare medel om . I OED;s förslag förutsattes attuppbyggnaden av nätet i huvudsak skulle vara färdigställd under budgetåren1979/80 och 1980/81. Medel för återstående avsåg att täckadriftkostnader. Regeringen har i förordning (1980;700) med taxa för angivitatt SMHLs tillägg för allmänna administrations-, expens- och lokalkostnader fåruppgå till av det sammanlagda beloppet för lön, lönetillägg ochlönekostnadspålägg. Den nya taxan medför ökade kostnader även för solmätningen.Jag beräknar medelsbehovet för /82 fill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Solmätning vid Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 435 Lån till förprojektering av naturgasledningar ni. NyU anslag (förslag) 22000000 Anslag för detta ändamål hartidigare anvisats med sammanlagt 40 milj,kr. budgetåren 1976/77-1978/79 (prop.1978/79: 25 bil. NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122), Medlen har ställts till förfogande för Swedegas ABi form av lån med villkoriig återbetalningsskyldighet för att täcka utrednings-och förprojekleringskostnader m. m. rörande import av naturgas till Sverige.Det har förutsatts att lånen skall skrivas av om ifrågavarande importprojektinte kommer lill stånd. Swedegas bildades förplanering och samordning m. m. av åtgärder syftande till att främja landetsförsörjning med naturgas. Från den är bolaget ett helägtdotterbolag till (prop. 1979/80: 170. NU 1979/80:70. rskr1979/80:410). Swedegas har träffatavtal om bl.a. import av naturgas frän . En redogörelse härf"ör ochför verksamheten i övrigt på naturgasområdet har lämnats i det föregående(avsnitt 7.3). Swedegas räknar med att av tidigarebeviljade lån på 40 milj. kr. ca 25 milj. kr. har förbrukats per den I januari1981. Därtill har 7 milj. kr. lånats ut till för detta bolagsprojekteringsarbete. Swedegas verksamhet under denärmaste åren kommer att avse projekterings-, utrednings- ochförhandlingsverksamhet. Intäkter av gasförsäljning beräknas börja inflytaförst . Intill denna tidpunkt måste bolagets verksamhetfinansieras i första hand genom anslag, lån och ägarbidrag. och /82 räknar bolaget med utgifter av totalt 33,4 milj. kr. Häravavser 4.8 milj. kr. projektering av gasledningar i m.m.. 9 milj. kr.undersökningar rörande underjordisk lagring av gas och 13,2 milj. kr.marknadsanalyser och utredningarom tillförsel av gas m. m. För bolagets administrationberäknas 6,4 milj. kr. Efter avdrag av återståendelånemedel och inkomsträntor m.m. utgör rnedelsbehovet t. o. m. budgetåret1981/82 22 milj. kr. Swedegas hemställer att beloppet ställs till bolagetsförfogande i form av ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Jag har tidigare (avsnitt 7.3.4)redogjort för min uppfattning om naturgasens möjligheter att spela en ökadroll i den svenska energiförsörjningen. Swedegas bör ges tillräckliga resurserför all bedriva en fortsatt utrednings- och förhandlingsverksamhet medinriktning på att klarlägga dessa möjligheter. Bolaget bör därvid samarbetanära med berörda kommuner och även med industriföretag som kan bidra tillgenomförande av ett gasprojekt. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 436 Det erbjuder stora svårigheter atti dag närmare beräkna behovet av medel för de olika ändamål som Swedegas harangett i sin anslagsframställning. Resultaten av pågående förhandlingar kanpåverka inriktningen och omfattningen av det fortsatta arbetet. Trots dennaosäkerhet förordar jag att 22 milj. kr. anvisas i enlighet med bolagetshemställan. Liksom tidigare bör medlen anvisas i form av lån med villkorligåterbetalningsskyldighet. Lånet bör efterges i den mån medlen används förverksamhet som inte ger underlag för senare kommersiell naturgasimport. Detankommer på regeringen att meddela närmare villkor för lånet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån till förprojekteringav naturgasledningar m. m. för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer 1980/81 Anslag lOOOOOOOOO' 1981/82 Förslag 100000000 ' Anvisat på tilläggsbudget I I min anmälan till tilläggsbudget Itill statsbudgeten för / 81 har jag redovisatberäkningsprinciper för och kalkyler över de ersättningar som staten beräknasfå betala ut till för försening av kärnreaktorernaRinghals 3 och och till för försening avkärnreaktorerna Forsmark I och . Regeringen förslog därvid bl. a.att skulle dels bemyndiga regeringen att godkänna en överenskommelsemellan staten och om ersättning till bolaget, delsgodkänna vad jag hade anfört om ersättning till statens vattenfallsverk.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1980/81:25 bil. 52-61, NU 1980/81:23, rskr 1980/81: 112). Som framgår av redovisningen iprop. 1980/81:25 kommer medel att erfordras för att utbetala ersättning ävenunder /82. Ersättningsbeloppet har för detta budgetår beräknatsligga i intervallet 40-200 milj. kr. 100 milj. kr. bör tas upp under dettaanslag för /82. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer för /82 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 437 NyU anslag (förslag) 6100000 Från anslagsposten 7. Övrigverksamhet under reservationsanslaget F 13. Energiforskning bestrids bl. a.Sveriges medlemsavgift i (lAEA),resekostnader i samband med deltagande i arbete, kostnader fördeltagande i dokumentationssystem och kostnader för Sverigesdeltagande i Nordiska kontaktorganet för Atomenergifrågor (NKA). Efter samråd med chefen för industridepartementetförordar jag att medel för dessa ändamål fr.o.m. /82 anvisasunder ett särskilt förslagsanslag till visst internationellt energisamarbete. Jag beräknar medelsbehovet förnästa budgetår under detta nya anslag fill 6,1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Visst internationelltenergisamarbete för /82 anvisa ett förslagsanslag av 6 100000kr. E 14 Lån till aktieteckning m. m. i Svenska NyU anslag (förslag) 112500000 Svenska bildades år1975.1 samband med oljepolitiska beslut (prop. 1975/76; 124, NU1975/76:44, rskr 1975/76:262) godkände statsmakterna vissa riktlinjer förbolagets verksamhet. Bolaget tilldelades därvid en central roll som kommersielltinstrument för statens oljepolitik, med uppgift att bedriva verksamhet inomolika från försörjningssynpunkt betydelsefulla led av oljehanteringen. kapital höjdes itvå etapper till 50 milj. kr. genom aktieteckning av bolagets ägare, statensvattenfallsverk och . Dessa innehar hälften var av aktierna iSvenska och skall i enlighet med gällande konsortialavtal bidra tillfinansieringen av bolagets verksamhet i proportion till sina andelar. Till följd av utvecklingen påoljemarknaden skedde en snabb expansion av Svenska Petroleumsverksamhet. I syfte att förbättra landets försörjningssituation träffadebolaget råoljeavtal med olika oljeproducenter. Andelar i två svenskaraffinaderier förvärvades. Bolagets försäljning på den svenska marknaden ökadeockså kraftigt. Mot denna bakgmnd beslöts hösten1979 (prop. 1979/80:33. NU 1979/ 80; 25, rskr 1979/80:134) om eUkapitaltillskott till med 300 milj. kr. Tillskottet skedde iform av dels aktieteckning med 180 milj. kr. dels ett särskilt ägartillskottmed 120 milj. kr., att hos bolaget redovisas Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 438 som en beskattad fri reserv. Motivet för sistnämndatillskott var att bolaget av försörjningsskäl hade expanderat mycket snabbareän vad som från företagssynpunkt hade varit naturligt. Medel för Statsföretagsaktieteckning anvisades i form av ett förlagslån på 90 milj. kr. För detta lånförutsattes i princip förräntningsplikt sä snart utdelning lämnas på aktierna iSvenska . För Statsföretags del av det särskilda ägartillskottetanvisades 60 milj. kr. i form av ett anslag utan krav pä avkastning. Medel för vattenfallsverkets tillskottanvisades från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. På motsvarande sättsom för Statsföretag föreskrevs i princip förtäntningsplikt för de medel somanvändes för aktieteckningen, medan de medel som användes för det särskildaägartillskottet skrevs av direkt. Efter de nämnda kapitaltillskottenuppgår egna kapital till 350 milj. kr., varav aktiekapital190 milj. kr., reservfond 40 milj. kr. och fri reserv 120 milj. kr. Beträffande Svenska Petroleumsverksamhet kan följande nämnas. Bolaget har råoljeavtal med de nationellaoljebolagen i vissa oljeproducerande länder, bl. Därtill har avtal träffats med BP och med Norwegian OilConsortium (NOCO) om leveranser av olja från . Den totala råoljekvantitetsom f.n. disponeras enligt dessa avtal motsvarar netto ca 6 milj. ton . Knappt hälften av råoljanraffineras i BP-raffinaderiet och . i vilka harägarandelar av 22 resp. . Återstående behov av kapacitet tillgodoses f.n.genom legoraffinering i , , och . leveranser till kunder i distribueras genom detmed Svenska BP samägda bolaget . har försäljning avoljeprodukter till svenska förbrukare uppgått till ca 3,8 milj. m, jämfört medca 2,6 milj. m' . Denna försäljning innebär en marknadsandel av ca 15 %är 1980, jämfört med . Därutöver sker en betydande försäljningtill andra oljeföretag, främst inom ramen för fleråriga kontrakt. Bolagets egen försäljning utgörs ihuvudsak av eldningsoljor. Någon detaljdistribution av bensin sker f. n. inte. Försäljningsvärdet beräknas ha uppgått till ca9900 milj. kr., jämfört med ca 3 200 milj. kr. Resultaträkningen förår 1980 väntas redovisa ett underskott av ca 275 milj. kr., jämfört med ettöverskott av ca 240 milj. kr. är moderbolag iSP-koncernen. Helägda dotterbolag är Svenska , SwedegasAB, Svenska och Värmecenter i . SPExploration bedriver prospektering och utvinning av olja. Swedegas inlemmades ikoncernen (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 439 Bolaget, som svarar för den svenska utrednings- ochförhandlingsverksamheten rörande naturgas, har träffat avtal om leveranser avbl. a. dansk naturgas till , det s. k. . SPTechnology, tidigare , arbetar med större tekniska projekt inombränsleomrädet. VISAB marknadsför främst lätta eldningsoljor till mindreförbrukare genom agenter och återförsäljare i hela landet. Dessutom är Svenska Petroleumdelägare i () , () , , Skandinaviska Raffinaderi ABScanraff och . Antalet anställda i koncernen är f. n. ca 125, varav imoderbolaget ca 75. framhålleratt har utvecklats till ett delvis integreratoljeföretag med ansvar för en betydande del av svensk oljeförsörjning.Räoljeimporten svarar mot ca en fjärdedel av den svenska totalkonsumtionen avolja. Av råoljan säljs vidare till andra svenska raffinaderiföretag,medan återstoden raffineras i bolagets egen verksamhet. Av produktutfallethärifrån jämte kompletterande köp av färdiga produkter går ca en tredjedel viaegen lagerhandel med eldningsoljor ut på detaljmarknaden, medan ca tvåtredjedelar försäljs genom s. k. cargohandel till oljeföretag, kommuner,industri och andra storförbrukare. Produkter som inte kan avsättas på densvenska marknaden exporteras. Detta gäller främst svavelrika tjockaeldningsoljor och restoljor som erhålls vid raffineringen men även bensin ochnafta. Endast en mindre del av den totalt omsatta volymen utgörssåledes av egen detaljdistribution. påpekar att detta innebären i jämförelse med andra oljeföretag mycket begränsad marknadsintegralion. Enkommersiell effekt härav är att inte i full utsträckning kantillgodogöra sig vinstmöjligheter i detaljhandel med olika produkter, bl. är försäljningen med den stora andelen cargohandel mycketkänslig för prissvängningarna på Rotterdammarknaden. övergår häreftertill frågan om behovet av kapitaltillskott. Verket konstaterar attutvecklingen har resulterat i en omsättningsökning somvida överstiger de bedömningar som låg till grund för beslutet omkapitalhöjning . Ökningen beror såväl på de fortsatta prishöjningarnasom på högre volymer än vad som tidigare antagits. Det är i första handcargohandeln som svarar för den stora volymökningen. De mest kapitalkrävanderörelsegrenarna är råoljeköpen och lagerhandeln genom krav på lagerhållningoch i det senare fallet även krediter. Den högre omsättningen i dessa grenarkräver ökad upplåning för rörelsekapital. Vid utgången av beräknas merän 2000 milj. kr. av upplånat kapital vara bundet i lagerhållning. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 440 Mot denna bakgrund framstår enligtvattenfallsverkel en kapitalförstärkning som angelägen. Med utgångspunkt igängse anspråk på soliditet för branschen anses tillskottet böra uppgå till 350milj. Som lämplig fördelning anges 160 milj. kr. i form av aktiekapital. att tillföras reservfonden och 160 milj. kr. i form av förlagslänfrån delägarna. Beträffandevillkoren för kapitaltillskottet avseende utdelning och återbetalning anförvattenfallsverket följande. är underkastat krav på bådeförsörjningssäkerhet och företagsmässig lönsamhet. I ett längre tidsperspektivinnebär detta ingen motsägelse. Pä kort sikt och särskilt i ett skede av snabbuppbyggnad kan emellertid lönsamhetskravet komma att behöva eftersättas avförsörjningshänsyn. a. på att bolaget kan tvingasavstå från att utveckla särskilt vinstgivande rörelsegrenar. Obalansen mellanråolje- och produktmarknaderna innebär också betydande lönsamhetsrisker.Utifrån ett mer kortsiktigt företagsekonomiskt synsätt skulle inköpen avråolja sannolikt ha begränsats som en vidgad verksamhet på marknadenhade eftersträvats på en lägre avsättningsnivå. framhålleremellertid vikten av att genom avtal om räoljeleveranser bygga upp fastaförbindelser med producentländer med tanke även på framtida leveransbehov. Vattenfallsverketdrar slutsatsen att man på och över längre tidsperioder haranledning att räkna med att det i insatta kapitalet skallkunna ge en stabil och tillfredsställande avkastning. På kort sikt och underfortsaU uppbyggnad bedöms möjligheten till avkastning mera tveksam. Överskottbör t. v. utnyttjas för konsolidering genom kapitaluppbyggnad i bolaget. Någotkrav på utdelning, återbetalning eller ränta antas därför inte komma att hävdasav ägarna . del föreslås kapitaltillskottet utgöras av 95 milj. kr. förnyteckning av aktier till ett nominellt värde av 80 milj. kr. samt ettföriagslån av 80 milj. kr. Verket förutsätter att reservationsanslaget Kraftstationerm. m. får användas för både aktieteckning och lån. I enlighet med vad som haranförts om ägarnas anspråk på utdelning m. m. utgår vattenfallsverket från attverkets tillskott på sammanlagt 175 milj. kr. till t. v. intetillförs verkets förräntningspliktiga kapital. StatsföretagAB ansluter sig fill vattenfallsverkets beskrivning och bedömning avutvecklingen inom . Statsföretag framhåller att förslaget omkapitalhöjning och förlagslån avser att ge en sådanfinansiell ställning att aktuella upplåningsbehov för den nuvarandeverksamheten inom oljehandeln kan tillgodoses. Statsföretag kan emellertidinte ikläda sig några nya finansiella åtaganden gentemot . Medhänsyn härtill föreslår Statsföretag aU ett belopp motsvarande Statsföretagsdel av aktiekapitalhöjningen inkl. överkurs, dvs. kr., tillförsStatsföretag i form av ägarfillskott från staten. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 441 belopp motsvarande Statsföretags del av förlagslånet tillSvenska , dvs. kr., föreslås bli tillfört i form av ettefterställt förlagslån till Statsföretag. Som jag har anfört(avsnitt 7.2.4) kan Svenska expansion under de senaste två årenses som en konsekvens av de strukturella förändringar som har inträffat påoljemarknaden såväl internationellt som i . Bolaget här spelat enavgörande roll för att snabbt upprätta direkta affärsförbindelser medråoljeproducenter och för att avsätta råoljeleveranserna från dessaproducenter på den sveiiska marknaden. I enlighet med de riktlinjer för bolagets verksänrihet Somfastställdes av statsmakterna har bolaget vid sin etablering påinarknaden utnyttjat sådana resurser som finns tillgängliga som en följd avöverkapaciteten i branschen. Detta gäller såväl i raffineringsledet som idistributionsledet. Samarbete har sökts med olikaparter, såväl enskilda och kooperativa företag som kommuner. Svenska Petroleumhar endast i begränsad omfattning satsat på försäljning från lager tillslutliga förbrukare. I enlighet med vad som fömtsattes vid beslut harbolaget avstått från detaljdistribution av bensin, vilket torde utgöra dengenomsnittligt lönsammaste delen av marknaden. Försäljning av eldningsoljortill andra oljeföretag och storförbrukare har svarat för den största delen avomsättningen. Denna försäljning sker i viss utsträckning till priser som ärknutna till Rotterdamnoteringarna. Nuvarande inriktning av verksamheten innebäi" alltsåatt i högre grad än andra oljeföretag är exponerat förförlustrisker. Om Rotterdampriserna sjunker i förhållande tillkontraktspriserna på råolja ger detta ett starkt utslag i bolagets resultat.Detta visade sig , då det rådde överskott påmarknaden. Inte heller i nuvarande marknadsläge ger rörelsen ett godtagbartekonomiskt resultat. Enligt min mening är det ofrånkomligt att de särskildauppgifter på försörjningsområdet som har tilldelats innebärvissa begränsningar i företagets kommersiella handlingsfrihet. Bolagets ägare,dvs. ytterst staten, har tagit vederbörlig hänsyn härtill bl. a. när det gällerkraven på avkastning på investerat kapital. Emellertid anser jag det angelägetatt verksamheten ges en sådan inriktning att risken för underskott kanbegränsas. 1 detta syfte kan enligt min mening åtgärder vidtas eftertvå alternativa linjer. En förbättrad marknadsintegration skulle kunna näs vidnuvarande nivå på råoljeinköpen. Detta skulle kunna kräva en utökaddetaljdistribution och sannolikt betydande investeringar i marknadsledet, medbl. a. en ytteriigare ökning av bolagets marknadsandel som följd. Ettalternativ är att anpassa bolagets råoljeåtaganden så att de motsvarar enbalanserad verksamhet på den svenska marknaden vid ungefär nuvarande nivå. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 442 Jag anser att en lösning bör sökas efter den senarelinjen. Därvid bör hänsyn så långt möjligt tas till vikten av att upprätthållaaffärsförbindelser med de oljeproducenter som för framtiden kan bedömas somsärskilt betydelsefulla för svensk försörjning. Detta utgör alltjämt enhuvuduppgift för bolaget. När det gäller verksamheten på den svenska marknadenbör bolaget sträva efter att begränsa de höga förlustrisker som följer av nuvarandeinriktning. Det ankommer på bolaget att vidta de åtgärder som bedömsnödvändiga. Somjag har nämnt har ingen egen marknadsföring av bensin.Enligt min mening bör dock bolaget efter bedömning från fall till fall kunnamedverka som intressent i sådant samarbete med oljeproducenter rörandedistribution av drivmedel i som kan bidra till försörjningstrygghetenpä området. Jag vill i detta sammanhang erinra om de överläggningar som pågårmellan , och det norska statliga oljebolagetStatoil. Överiäggningarna utgör ett led i strävandena att få till stånd ettlångsiktigt samarbete mellan och på energi- och industriområdena.Jag räknar med att återkomma till frågan senare för det fall attöverläggningarna leder till resultat. Jag övergår nu till frågan om kapitaltillskott tillSvenska . beslöts att tillföra bolaget 300 milj.kr. genom aktieägarna och Statsföretag. Bakgrunden tillbeslutet var bolagets ökade ansvar för svensk oljeförsörjning, som bl. a.innebar stora råoljeköp och förvärv av andelar i två rafflnaderier. har såväl prishöjningarna på olja somen fortsatt volymmässig ökning av verksamhet medfört ettökat länebehov för bolaget. Aktieägarna har med hänvisning härtill hemställtom medel för att möjliggöra kapitaltillskott med ytterligare 350 milj. kr.,varav 190 milj. kr. som nytt aktiekapital inkl. överkurs och 160 milj. kr. Aktieägarnas bedömningar av kapitalbehovet grundas päkraven på en väl avvägd soliditet. Vidare har antagits en fortsatt volymmässigtillväxt även . Jag har redovisat min syn pä inriktningen avbolagets verksamhet, som innebär att en bättre marknadsanpassning böreftersträvas. Med hänsyn härtill och till det statsfinansiella läget anser jagaU kapitaltillskottet till bolaget bör begränsas till 225 milj. kr. Syftet medett sådant tillskott är aU åstadkomma en förbättrad soliditet vid nuvarandeverksamhetsnivå. Härigenom och genom bolagets ägarförhållanden bör kraven påsäkerhet vid bolagets upplåning på kapitalmarknaden inom och utom landet kunnatillgodoses. Vid min beräkning av behovet av tillskott har jag inte tagithänsyn till sådana behov som kan komma att uppstå som följd av de nämndaöverläggningarna om medverkan vid distribution av norskaoljeprodukter i . Jag förordar alltså ett tillskoU av 225 milj. kr.till , att lämnas genom ochStatsföretag med 112,5 milj. kr. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 443 var.Tillskottet bör tillföras bolaget i form av nytt aktiekapital med 100 milj.kr., varav 15 milj. kr. utgör överkurs, och efterställt förlagslän med 125milj. Statsföretag har framhållit att det inte kan iklädasig några finansiella åtaganden gentemot . Med hänsyn härtillhar Statsföretag hemställt att medel för dess del av aktieteckningen ställstill förfogande som ett ovillkorat ägartillskott. I samband med beslut om kapitaltillskotttill framhöll föredraganden (prop. 1979/80:33 s. 11) att enaktieteckning i får betraktas som en investering som iprincip bör kunna väntas ge normal avkastning. I enlighet härmed lämnadesstatens fillskott till Statsföretag för aktieteckningen i form av ettförlagslån, varvid dock förutsattes att förräntningsplikt t. v. inte skullegälla. Samma förfarande bör enligt min mening tillämpas . Den del av tillskottet som skall lämnas tillSvenska i form av förlagslån bör av staten ställas till Statsföretagsförfogande i samma form. Det blir alltså fråga om två förlagslån tillStatsföretag av 50 resp. 62,5 milj. kr., dvs. sammanlagt 112,5 milj. kr. Jagförordar att medel för båda länen anvisas under ett nytt reservationsanslagbenämnt Lån till aktieteckning m. m. i Svenska . Det ankommer påregeringen att föreskriva villkoren för lånen. Beträffande vattenfallsverkets del avkapitaltillskottet till har jag vid anmälan avreservationsanslaget Kraftstationer m.m. förordat att anslaget får belastas med112,5 milj. kr. för aktieteckning och lån.