prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Till delprogrammet Alternativadrivsystem m.m. hänför jag sådan främst långsiktig energiteknisk forskning ochutveckling rörande fordon och farkoster, som inte i första hand avser stöd tillinförandet på kort och medellång sikt av alternativa drivmedel. 32 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 482 Som jag har antytt har dehöjda drivmedelspriserna lett till att de bilar som nyanskaffas är alltmerbensinsnåla. Jag ser detta som eU uttryck för marknadens förmåga att reagera påprisförändringar och åstadkomma anpassningar till dem. Förändringarna är dockatt beteckna som måttliga och sker inom ramen för en i allt väsenfiigtetablerad fordonsteknik. Mera genomgripande minskning avenergiförbrukningen kräver som regel gmndläggande nykonstruktioner idrivsystemen. Utvecklingsarbete i detta avseende har i huvudsak långsiktigkaraktär. Staten har här en viktig uppgift att komplettera denföretagsfinansierade utvecklingen genom att stödja sådan teknikbevakning ochkompetensuppbyggnad som kan vara nödvändig för att det skall vara möjligt attinom landet följa med i den internationella utvecklingen. Inom landet pågårverksamhet av denna art, både inom och utanför energiforskningsprogrammet, isyfte att undersöka alternativ till dagens konventionella fordonsmotorer.Exempel på sådana alternativ är elektriska drivsystem samt förbränningsmotorerav flerbräns-letyp, dvs. motorer som inte ställer krav på drivmedel av noggrantspecificerat slag. Utveckling av stirlingmotorer förfordonstillämpningar har med visst statligt stödbedrivits av K B United Stiriing () A B i . Av intresse isammanhanget är bl. a. sfirlingmotorns stora bränsleflexibilitet. Med stöd avregeringens bemyndigande uppdrog jag åt Fonden förindustriellt utvecklingsarbete att yttra sig över de svenskastirlingmotorprojektens marknadsförutsättningar och konkurtensläge gentemotandra motorer. Yttrande i ärendet avgavs . Frågan bereds f. n.inom industridepartementet. Elfordon har utnyttjatsför speciella tillämpningar där deras fördelar med avseende på bl. a. lågbullernivå, jämn gång och obetydlig miljöpåverkan är av särskild betydelse.Det har däremot visat sig vara förenat med stora svårigheter och kostnader attge sådana fordon räckvidd och andra prestanda jämförbara med fordon drivna medförbränningsmotorer. F. n. bedrivs försöksverksamhet, bl. a. med 14 elfordonhos . Enligt vad jag har erfarit kommer STU att redovisa enstudie av marknadsförutsättningar för elfordon. har lämnatmedverkan till denna studie DFE föreslår insatser för att påmedellång och lång sikt skapa en kunskapsbas för nyutveckling av komponenter,motorer och fordon med bättre egenskaper än i fråga om bränsleflexibilitet,verkningsgrad och miljöpåverkningar. Remissinstanserna har inte rest någrainvändningar mot förslagens inriktning och understryker betydelsen av insatserpå hithörande områden. För egen del anser jag att insatserinom delprogrammet är motiverade som komplettering till den svenskabilindustrins egna utvecklingsprogram för att därmed skapa breddatbeslutsunderlag. Målet bör, i enlighet med Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 483 DFE:sförslag, vara att genom bevakning av den tekniska utvecklingen i andra länderoch visst inhemskt utvecklingsarbete skapa en kunskapsbas för utveckling avdrivsystem som avsevärt skiljer sig från dagens huvudtyper och förenar högreeffektivitet eller flexibilitet vid drivmedelsutnyttjandet med goda miljöegenskaper.Inriktningen bör därvid vara att studera främst alternativaförbränningsmotorer, elektrokemiska system och avancerade batterier samt s. k.hybridsystem. I min medelsberäkning har jag inte räknat mednämnvärda insatser inom delprogrammet pä andra fordon än vägfordon eller påeffektivisering och förbättring av befinfiiga motortyper m. m. Till programmet hänför jag forsknings- ochutvecklingsinsatser avseende den direkta energianvändningen, främst för uppvärmning,i bebyggelse av olika slag. Programansvarigt organ för hela programmet är BFR.STU svarar för den konkreta planeringen och handläggningen av stödet lillindustriellt forsknings- och utvecklingsarbete avseende komponenter ienergisystem t. o. m. prototypskedet inom de olika delprogrammen. STU;sverksamhet på detta område sker inom ramen för BFR:s övergripande planering pådelprogramnivå. STU ansvarar vid sidan härav för den konkreta planeringen ochhandläggningen av innovationsinriktade projekt inom programmet, vilka härdefinieras som ej konventionella tekniska lösningar för komponenter, delsystemoch system. BFR och STU disponerar var för sig medel för sin verksamhet inomprogrammet. I förhållande till innevarande programperiod harjag fört insatser rörande klimathållning i industrins lokaler, i den månlokalerna är särskilt utformade med hänsyn till industriell verksamhet, s. k.processpecifika lokaler, till programmet Energianvändning för industriellaprocesser m.m. Vidare har jag till förevarande program fört huvuddelen av deinsatser för heivat-tendistribution och värmelagring som bedrivs inomprogrammet Energiproduktion. Jag återkommer till frågan om programmetsindelning i delprogram. Nära samordnad med insatserna inom programmet är denfrån anslag under huvudtitel finansieradeforskningsinriktade experimentbyggnadsverksamheten. Chefen förbostadsdepartementet kommer att lämna förslag beträffande anslag fördenna verksamhet. Det stora oljeberoendet för bebyggelsensuppvärmning ger upphov till dels en betydande ekonomisk belastning församhället och enskilda, dels sårbarhet vid tillförselslörningar. Åtgärder föratt häva oljeberoendet inom bebyggelseområdet är därför väsentliga. StatsrådetPetri har (kapitel 8) redogjort för möjligheterna att redan under1980-talet minska oljebe- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 484 roendet i bebyggelsesektorn och även angivit en serieåtgärder från statens sida för att med användning av nu tillgänglig tekniksäkra tillförseln av energi för uppvärmning. Han har därvid (avsnitt 8.3) ocksåbl. a. framhållit vikten av insatser för att utveckla solvärme-, värmepumps-och distributionstekniken i syfte att lösa uppvärmningsproblem även i mindretät bebyggelse, där dagens fjärtvärmesystem inte blir ekonomiska. Chefen förbostadsdepartementet kommer att lägga fram förslag också omstödåtgärder för energihushållning inom befintlig resp. tillkommande bebyggelse. Utöver användning av befintlig teknikbör goda förutsättningar finnas för att utnyttja ny teknik i samband meduppvärmning av bebyggelse. En gynnsam faktor härvidlag är att den tillfördaenergin kan vara av relativt låg kvalitet (värme av låg temperatur), vilket göratt ett flertal energikällor kan användas. Tack vare detta kan t. ex. redan påkort sikt, dä eltillgången beräknas vara god, värmepumpar och på något längresikt solvärme komma att ersätta olja. Dessa möjligheter ökar betydligt omvärme kan lagras mellan varma och kalla perioder. De nya tillförselsätten kan behövaanvändas i kombination med varandra för att utnyttjas på ett ekonomiskt sätt.Hur sammansättningen sker av energikälla, eventuell lagringsmetod samtdistributionsnät för värme kan därvid variera mellan olika fall, t. ex. mellantät och gles bebyggelse, och bero på lokala förutsättningar i övrigt. God förståelse för såväl de nyatillförselsättens egenskaper som deras samverkan i värmeförsörjningssystem ärnödvändig vid planering av införandet. Felaktiga eller inflexiblainstallationer kan innebära nackdelar . Staten har här enledande roll när det gäller alt initiera studier och forskning som underlag förrekommendationer och beslut. Verksamheten inomenergiforskningsprogrammet faller f.n. på detta område i betydande utsträckninginom ramen för det s. k. Sol 85-programmet (jfr prop. 1978/79: 115 bil. 1, NU1978/79:60, rskr 1978/79:429) som har till syfte att bl. a. underbygga beslutom fortsatt verksamhet på områdena solvärme, värmepumpar m. m. DFE föreslåratt de forsknings- och utvecklingsinsatser som krävs för att uppfylla målet förSol 85-programmet skall fullföljas. Därutöver föreslår DFE att utveckling skallbedrivas av ny teknik för värmepumpar, värmelagring och värmedistribution. Remissinstanserna har i singranskning av DFE:s betänkande givit stort utrymme åt bebyggelsesektorn ochförslaget till forskningsprogram. Ett flertal konkreta påpekanden görs vadgäller såväl avvägningen mellan olika programdelar som behandlingen av enskildateknikområden. anser att forskning och utveckling rörandekompletta uppvärmningssystem för bebyggelse av olika slag bör ges högprioritet. delar DFE:s bedömning om de storabesparingsmöjligheterna i bebyggelsen. För egen del anser jag. mot den bakgmnd som jag nu harangivit, att Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 485 forskning och utveckling rörande bebyggelsensvärmeförsörjning är av mycket stor betydelse. Målet för programmetEnergianvändning för bebyggelse bör allmänt vara att genom teknisk forskningoch utveckling bidra till att snabbt kunna minska oljeanvändningen samt attfinna långsiktigt användbara lösningar på uppvärmningsproblemen i olika typerav bebyggelse. Resultaten av verksamheten inom programmet bör bl. a. kunnautnyttjas för att successivt ge underlag för skilda beslut om införande avsolvärme och värmepumpar i olika systemkombinationer. Det är vidare, somstatsrådet har anfört, angeläget att en samlad utvärdering av insatsernainom solvärmeområdet kan göras med början . Insatserna bör inriktasdels pä utveckling av och försök med sådana komponenter i uppvärmningssystemsom jag har angivit, dels på att genom studier och försök ge underlag förval av kombinationer som är lämpliga under olika förutsättningar. Forsknings- och utvecklingsstödettill den med även andra styrmedelsinsatser understödda tekniska omdaningen avbebyggelsens värmeförsörjning bör till en början ha sin tyngdpunkt i bl. a.sådan solvärme-, värmepumps- och distributionsteknik som geroljeersättningsmöjligheter redan pä kort sikt resp. styr de tekniska ochekonomiska fömtsättningarna för den vidare utvecklingen avvärmeförsörjningssystemen. På bör eftersträvas mera betydanderesultat från bl. a. utvecklingen av solvärmeteknik i förening med värmelagerför kort- och långtidslagring. DFE har föreslagit en ändradindelning av programmet i delprogrammen Solvärmeteknik, Värmepumpar,Värmelagring, Värmedistribution m.m.. System- och genomförandefrågor samtEnergihushållning. Syftet med denna nya delprogramindelning är att tydligaremarkera de olika teknikområdena och deras samverkan i uppvärmningssystem. Jagansluter mig till DFE:s förslag i detta avseende. För det sista delprogrammethar jag dock bibehållit den nuvarande benämningen. Min beräkning av medelsbehovet för de olika delprogrammenframgår av följande sammanställning (milj. Det ankommer på regeringen atti enlighet med vad jag har angivit meddela närmare föreskrifter beträffandetilldelningen av medel till BFR resp. STU. 1981/82 1981/82- 1983/84 Energianvändning för bebyggelse 75 256 Värmedistribution m. m. Syslem- och genomförandefrågor 20 Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 486 Jag har vid min medelsberäkning förde fyra första delprogrammen, vilket jag har berört, även förutsettbehov av medel för utveckling av nya provningsmetoder i huvudsak i enlighet medenergiprovningsutredningens förslag (Ds I 1980:12). Jag har tidigare berört även vissaprinciper när det gäller avgränsningarna mellan insatser inomenergiforskningsprogrammet och vissa andra stödformer. En samverkan mellaninsatserna inom energiforskningsprogrammel beträffande solvärme, värmepumparoch värmelagring m.m. och verksamheten inom ramen för det nya stödsystemet föroljeersättande åtgärder m. m. bör i enlighet härmed eftersträvas i de fall därutvecklingsarbetet inom programmet ger underlag för en snabb praktisktillämpning. En sådan samverkan är angelägen också för det forskningsinriktadeexperimentbyggandet inom energiområdet. I dessa frågor har jag samrått medchefen för och med statsrådet . Till delprogrammet Solvärmeteknikhänför jag. i enlighet med DFE:s förslag, insatser rörande solfångare, studierav solinstrålning, system föi" solvärmt tappvatten samt solvärme ifjärrvärmenät. Solvärmeteknik finns i fleratillämpningar redan tillgänglig på marknaden. På vissa håll i utlandetförekommer t. ex. allmänt soluppvärmning av tappvatten. För de frånenergiförsörjningssynpunkt mera betydelsefulla tillämpningarna i vårt land ärdock flera viktiga frågor sammanhängande med klimatförhållandena ännu intetillräckligt väl besvarade. Korrosions-problem och därmed frågan om livslängdför solfångare behöver sålunda studeras ytterligare. En betydande del av detmöjliga energitillskotlet från solvärme förutsätter stor värmelagringskapacitetför att kunna utnyttjas. Användning av solvärme som tillsatsvärme utan lagringeller med lager av begränsad kapacitet är föremål för försök på flera håll ochkan erbjuda driftsekonomi i vissa tillämpningar. a. här möjligheten att pädetta sätt värma upp returvatten i fjärrvärmenät bedömts som intressant. DFE anger i sitt huvudförslag eninriktning av insatserna mot främst utveckling och provning för att fä framsolfångare med goda långtidsegenskaper och låga tillverkningskostnader.Remissinstanserna reser inte några invändningar mot DFE:s förslag i dessaavseenden men påpekar i några fall att solvärmetekniken inte kan väntas bliintroduktionsmogen på kort sikt. För egen del anser jag att insatserför utveckling av solvärmeteknik, i huvudsak enligt DFE:s förslag, ärmotiverade som ett led i utvecklingen mot ett energiförsörjningssystem så långtmöjligt baserat på förnybara energikällor. Målet bör vara att dels bidra tilldet underlag som krävs för ett fullföljande av Sol 85-programmet, dels påskyndautvecklingen av komponenter som redan på relativt kort sikt kan möjliggöra enmera omfattande användning av solvärme. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 487 Insatserna bör under perioden1981/82-1983/84 inriktas i enlighet med DFE:s förslag. Särskilt böruppmärksammas den stora potential som kan tillvaratas och den lägre kostnad perkvadratmeter solfångaryta som är möjlig att nå om värme av låg temperatur kanutnyttjas. Jag räknar med att insatserna i huvudsak kommer att avse delsutveckling av solfångare som har goda långtidsegenskaper, kan tillverkas tillkonkurrenskraftiga kostnader och anpassas till såväl befintliga som nyabyggnader, dels förbättring av beslutsunderlaget för bedömning av solfångare ifjärrvärmenät och i solvärmesystem för beredning av tappvarmvatten, dels stödtill industriellt utvecklingsarbete för solfångare av nya typer. S.k. passiv solvärmeanvändning innebär att byggnaderutformas och orienteras för att i stor utsträckning ta till vara solstrålningsom faller direkt mot huskroppen. Utvecklingsinsatser i detta avseende fallerinom ramen för den frän anslag under huvudtitel finansieradeenergiinriktade utvecklings- och demonstrationsverksamheten. Frågor angåendesystemutformning vid sammansättning av solfångare med andra komponenter i ettuppvärmningssystem behandlar jag inom delprogrammet System- ochgenomförandefrägor. Till delprogrammet Värmepumparhänför jag forsknings- och utvecklingsinsatser avseende värmepumpteknik förtillämpningar som avser bebyggelsens värmeförsörjning. Till delprogrammet förjag även insatser rörande de värmeupptagande systemen. Kemiska värmepumpar förjag dock till delprogrammet Värmelagring. Studier av hur värmepumpar ikombination med andra tillförselsätt m.m. kan utnyttjas i olika typer avbyggnader och bebyggelse hänför jag till delprogrammet System- ochgenomförandefrågor. Värmepumpar erbjuder möjligheteratt redan på kort sikt minska oljeanvändningen genom att ta till varalågtemperaturkällor i form av t. ex. spillvärme och solvärme. Inom industrinpågår omfattande utvecklingsarbeten pä värmepumpsystem för skildatillämpningar. Intressanta möjligheter till utveckling av ny teknik för bådeinhemsk och utländsk användning kan här komma att öppna sig. Insatser inomområdet kan således få stor industripolitisk betydelse. Ett flertal olika typer avvärmepumpar finns redan tillgängliga pä marknaden, framför allt mindre,eldrivna ytjordvärmepumpar för småhus. Tillförlitlighet och värmefaktor kandock ännu inte anses vara tillfredsställande demonstrerade. Ett intressanttillämpningsområde är, enligt DFE, kombinationsanläggningar där en värmepumpkombineras med en värmepanna som svarar för tillsatsvärme och utgör reserv.Värmepumpar för stora värmeelTekter är under snabb utveckling och kan blibetydligt fördelaktigare vad gäller kostnader och prestanda än de mindre.Statsrådet har (avsnitt 8.6) redogjort för möjligheterna att införavärmepumpsteknik för uppvärmningsändamål och pekat på behovet av förbättratbeslutsunderlag härvidlag. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 488 Insatserna inom delprogrammet harhittills till stor del inriktats på att klarlägga värmepumpars prestanda.Eldrivna värmepumpar har därvid utgjort ett huvudalternativ. Att pröva andradrivsystem och andra värmekällor än uteluft har också varit ett viktigt områdeför forsknings- och utvecklingsinsatser. DFE har beskrivit utvecklingslägetför olika värmepumpsystem och föreslagit att verksamheten inriktas på bl. a. enklamarknadsanpassade värmepumpar som kan utgöra ett komplement till befintligaoljepannor. En satsning på värmepumpar bedöms av remissinstanserna vara välmotiverad.Konsumentverket, . ochSvenska elverksföreningen ser en betydande oljebesparingspotential genominförande av värmepumpar. För egen del bedömer jag mot bakgrund av vad jag haranfört att det är betydelsefullt att värmepumpteknik för uppvärmning avbebyggelse genom utveckling och försök snabbt når tillräcklig mognad för attkunna introduceras på bred front. Delprogrammet bör därför även ifortsättningen svara för en betydande del av de totala insatserna inomprogrammet. Målet bör vara att dels utvärdera och stödja utvecklingen av sådanavärmepumpsystem som är nära introduktionsskedet, dels bidra fullföljandetav Sol 85-programmet genom bl. a. utveckling av nya typer av värmepumpar. Avsärskild vikt i sistnämnda sammanhang är att snabbt klargöra i vilkatillämpningar och under vilka fömtsättningar värmepumpar av olika storlek ochav olika typer kan ge påtagliga energibesparingar. Inriktningen av insatserna undertreårsperioden /821983/84 bör i huvudsak följa DFE:s förslag. Jag anserdet väsentligt att insatser görs även rörande nya typer av värmepumpar som pålängre sikt kan få avsevärt bättre egenskaper än dagens. Jag har räknat medatt insatser behöver göras beträffande enklaluft/vatten-värmepumpar som kan införas som ett komplement till befintligaoljepannor i såväl småhus och flerbostadshus som större panncentraler. Dessutomräknar jag med att viktiga insatser rörande större värmepumpar, med olikavärmekällor och även för bränsledrift, kan inrymmas. Vad gäller små eldrivnavärmepumpar nära införandeskedet utgår jag från att stödet begränsas tilluppföljning och utvärdering. När det gäller integrering avvärmepumpar med byggnaders inre värmeförsörjning fömtsätter jag att insatsernasamordnas med den nämnda energiinriktade utvecklings- och demonstrationsverksamhetensamt det forskningsinriktade experimentbyggandet. Att en samordning sker med deinsatser avseende störte värmepumpar som kan komma att stödjas genom medel frånoljeersättningsfonden är vidare väsentligt, liksom att möjligheter lillinternationellt samarbete las tillvara. Till delprogrammet Värmelagringhänför jag insatser rörande värmelagring i samband med bebyggelsensvärmeförsörjning. Jag har hit fört även insatser rörande s.k. kemiskavärmepumpar. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 489 Värmelagring kan möjliggöra ett ökat utnyttjande avenergiflöden vars effekter varierar i tiden på ett sätt som inte överensstämmermed behovet av värmetillförsel. Exempelvis kan möjligheterna att utnyttjasolvärme och spillvärme ökas avsevärt. Såväl korttidslagring (dygns- ellerveckovis) som säsonglagring kan därvid få intressanta tillämpningar. Energilagringkan ske på ohka sätt. Aktuella utvecklingsområden är bl. a. lagring i vatten,lagring i och värmeutvinning ur mark samt kemisk lagring. Inom det nu löpandeenergiforskningsprogrammets ram pågår ett flertal, i vissa fall storskaliga,försök på dessa områden. Då det gäller värmelagring med kemiska metoder liggerSverige, enligt vad jag har erfarit, internationellt sett långt framme. DFEföreslår insatser främst vad gäller värmelagring i vatten och för att klarläggamöjligheterna att lagra i och utvinna värme ur mark. Insatserna omfattarutvecklingsarbete och försök samt studier av miljöverkningar m. m. Vidareföreslås insatser rörande kemisk lagring, inkl. kemiska värmepumpar, i förstahand för att undersöka vilka utvecklingslinjer som är framkomliga.Remissinstanserna har i allmänhet inte rest några invändningar mot DFE;sförslag. anser att kemisk lagring erbjuder storamöjligheter i vissa tillämpningar och att satsningar därför är angelägna. Motdenna bakgmnd anser jag att verksamheten på området värmelagring ävenfortsättningsvis bör ges en relativt bred inriktning. När det gällerforskningsinriktat experimentbyggande avseende större försöksanläggningar bören klar koncentration ske till de i ett brett värmeförsörjningsperspektiv mestintressanta tillämpningarna. I denna fråga har jag samrått med chefen förbostadsdepartementet. Måletför delprogrammet bör vara att bidra fill genomförandet av Sol 85-programmetsamt att stödja utveckling av de mest intressanta lagringskoncepten.Insatserna bör inriktas mot värmelagring i vatten, huvudsakligen i form avbergmmslagring, samt lagring i och värmeutvinning ur mark. Verksamheten inomområdet kemisk energilagring bör inriktas på att ta fram underlag för att görakvalificerade beömningar av den framtida poten-fialen för kemisk energilagringoch kemiska värmepumpar samt att utveckla teknik och ange tänkbarautvecklingslinjer. Vad gäller anläggningar för energilagring ifullstor eller nära fullstor skala hänvisar jag till vad jag har anfört i detföregående (avsnitt 15.2.3.2) beträffande avgränsning mot och samverkan medandra stödformer. Jag räknar vidare med en nära samverkan med de insatser somstöds inom programmet Energitillförsel i fråga om lagring av energi. Till delprogrammet Värmedistribution m. m. hänförjag insatser rörande distributionsteknik för vattenburet värme inkl. småskaligQärrvärme, s. k. gruppcentralteknik. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 490 DFE pekar i sitt betänkande på att den yttredistributionstekniken är av strategisk betydelse för utnyttjandet av nyavärmekällor. Användning av bl. a. inhemska bränslen sker lämpligast ianläggningar av inte alltför liten storlek och förutsätter därför distributionav värme genom ett yttre distributionsnät. finns det förvärmeförsörjning av fastighetsbeståndet i gles bebyggelse ett behov av attutveckla billigare distributionsmetoder än dagens fjärtvärmenät, vilka ärekonomiska främst i tät bebyggelse. En viktig forskningsuppgift härvidlag ärprovning av olika rör- och kulvertma-terials hållbarhetsegenskaper. StatsrådetPetri har (avsnitt 8.3) redovisat riktlinjer för den fortsattafjärrvärmeutbyggnaden och därvid pekat på behovet av att i vissa fall utformadistributionssystem för låg framledningstemperatur och förenkladkulvertteknik. DFE föreslår i sitt huvudalternativ kraftigt ökadeinsatser på i huvudsak de områden som jag nu har berört. Remissinstanserna hari stora drag anslutit sig till förslaget. ställersig dock tveksam till Qärrvärmeutbyggnad i mindre energitäta områden och bedömermöjligheterna att utveckla kulvertsystem som radikalt skulle ändra deekonomiska fömtsättningarna härför som mycket små. För egen del anser jag, mot bakgrund av vad jag haranfört, att betydande insatser för att utveckla värmedistributionsmetoder ärangelägna redan i ett kort tidsperspektiv med hänsyn till de storauppbindningar som görs i uppvärmningssystemen. Jag ansluter mig därför tillDFE:s huvudförslag.