prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Det försämradekonkurrensläget i en situation med svag internationell efterfrågan torde ledatill en minskad exportvolym, somimporten ser ut att förbli svag och avta med 1981. Utrikeshandeln somhelhet antas ge ett negaiivt bidrag till BNP-utvecklingen. Totalt sett väntasen minskning av BNP 1981 på . Därför kan en ytterligare ökning avarbetslösheten väntas. -2,5 -2,3 1 1/4 -1/4 -2,7 'Förändring som procent av BNP . Deunder 1979 och 1980 insatta stabiliseringspolitiska åtgärderna, tillsammansmed oljeprishöjningarna, gav utslag i en minskad inhemsk efterfrågan på totaltca 1980. De realt disponibla inkomsterna sjönk med , likaså denprivala konsumtionen. Konsumentpriserna steg med drygl mellan 1979 och1980; importprisökningarna och höjda indirekta skatter spädde påinflationstrycket. Ökningstakten avtog under loppet av året för såväl ulländskasom inhemska faktorer. Konsumtioneni den offenlliga sektorn var fortsatt expansiv, ökningstakten 1980 var ungefärsom eller . Däremot minskade invesleringarna markant,vilkel följde de intentioner som fastlades i budgelen. Sammanlaget utgjordeden offentliga sektorn 1980 ell något mindre expansivt inslag än . Delhöga ränteläget inverkade negativt på såväl bostadsbyggandet som förelagensinvesteringar, inkl. jordbrukssektorn. Bostadsproduktionen, mätt i antaletpåbörjade lägenheter låg 1980 lägre än 1979. Enfamiljshusen drabbadesrelativt hårdast. Förutom del kärva kredillägei bidrog den svaga efterfrågantill alt bostadsinvesleringarna fortsatte all avta. Företagen var 1980 änmindre benägna att investera än 1979. Till den nämnda orsaken kan adderas ellskallepåslag, beslutat , Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 ochgenerelll sett mycket outnyttjad kapacitet. De fasta investeringarna sjönktotalt med 1980, jämfört med . BNPavtog marginellt, elt omslag , då en ökning på noterades. Lägetpå arbetsmarknaden förvärrades därmed ytteriigare. Drygt 180000 eller av arbetskraften var utan arbete, en ökning från 1979. En visslindring av läget kom ändå genom att fler fick förtidspensionering och komunder arbetsmarknadspolitiska ålgärder. Denvikande inhemska efterfrågan speglas i en importminskning, som liksom 1979uppgick till . Det intemationella konjunkturförioppet gynnade samtidigtden danska exportindustrin liksom även kursjusteringarna. Exporten ökadevisserligen inte lika snabbt som 1979 men ändå med bortåt . Handelsbalansenssaldo förstärktes med nästan 5 miljarder DKr. trots atl bytesförhållandetförsämrades med . Bytesbalansen belastades med ökande ränteutbetalningarmen saldot blev ändå mindre negativt än 1979, ca 14 miljarder DKr. mol ca 15,5ell år tidigare. Denekonomiska politiken prioriterar en förbättring av den externa balansen. skall den inhemska efterfrågan, främsl den privatakonsumtionen, hållas tillbaka för att ge utrymme för en utbyggd industriellbas. Trots att avsikten är att dämpa tillväxttakten i de offenlliga utgifterna,har budgetunderskottet ökal. Budgetsaldot blev, mätt som andel av BNP, enprocentenhet mer negativt 1980 och motsvarade av BNP. Dettvååriga löneavtalet för 1981-1982 ger åriiga ökningar, inkl. automatiska justeringar,om 7,5 å . Konkurrenskraften kan komma att förbällras något, men sannoliktinte med 2 å /år, vilkel i den medellånga ekonomisk-politiska strateginangavs som en målsättning för all återföra till extern balans. Deninternalionella prisökningstakten väntas avta . De inhemskaprisimpulserna har dämpats. Konsumentpriserna förutses i genomsnitt öka med 8ä 1981. Vidingången till 1981 låg den lotala produktionen på en klart lägre nivå än vidföregående årsskifte. Den överlag nedåtgående trenden blir sannoliktdominerande åtminstone under årets första hälft. Den svaga ekonomiskaaktiviteten på viktiga danska exportmarknader ,och - ger inledningsvis föga draghjälp. väntasden inhemska aktiviteten förbli låg. De realt disponiblainkomsterna minskar ytterligare 1981. Hushållen torde inte vara benägna alt taav sparade medel till konsumtion med tanke på de dystra utsikterna påarbetsmarknaden och de aviserade inskränkningarna för flera av de socialaförmånerna, bl.a. arbetslöshetsunderstödet. För en sänkt sparkvot talar dockatt del torde finnas etl uppdämt köpbehov från i Qol. Mot delta talar å andrasidan atl den inkomslandel som konsumerats har varit stor. Den privatakonsumtionen skulle därmed 4 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 50 avta också 1981 om än i en lägre takt än i fjol.Nedgångstrenden-väntas plana ul och därefter vända svagtuppål. Regeringens avsikt all hålla tillbaka utgiflsexpansionenbör resultera i en lägre ökningstakt än 1980. Neddragningar på planerasför den offentliga sektorns investeringar 1981. Målsättningen om nolltillväxtrealt i de offenlliga utgifterna , enligt del medelsiktiga programmel,torde vara orealistisk bl.a. med tanke på de insalser som trots störrerestriktivitet ändå krävs totall sett t.ex. för de arbetslösa. En ylterligareökning av budgetunderskottet ter sig trolig 1981. Den offentliga sektornsfinansieringsbehov förblir därmed betydande. Index förindustrins orderingång sjönk under senhösten 1980.Konsum-tionsvaruproducenterna fick vidkännas den relativt sett störstaminskningen. De svaga avsältningsutsikterna både ulomlands och i tordeinle stimulera företagens investeringsbenägenhel. Samlidigl harkrediltill-gången förbättrats något, efterfrågan från konsumenter ochtillverkare har avtagit med den fallande aktiviteten, men räntenivån liggerännu relativt högt. De beslutade investeringsslimulanserna harhittills inle räckt lill som motvikt. Under loppet av året förutses en uppgång,så atl de två senasle årens negativa resultat bryts. En lageruppbyggnad behövsförmodligen också, främst under årels senare hälft. Bostadssektorn går troligenmol etl tredje svagt år. Efterfrågan frän hushållen ger knappast några impulsertill ökad byggnation . för bostadsinvesleringarna avtaremellertid med den relativa förbättringen förlagd . Minskningenför de fasla invesleringarna totalt skulle därmed kunna bli mindre brant än1980, eller . Den inhemska eftertrågan torde sålunda förbli svag ochminska under större delen av året. Spegelbilden finns i en vikande imporlefterfrågan.där köpen av såväl konsumtions- som insalsvaror väntas bli färre. Efterfråganpå bl.a. olja följer aktivitetsnivån nedåt, dessulom är lagren alltjämt välfyllda.1 fjol minskade oljeimporten med i volym. Exporten väntas efter hand fåsämre avsättningsmöjligheter. Löneavtalet implicerar visserligen alt Danmarkgentemot bl.a. och kan vinna någol i konkurrenskraft.Men försämras kostnadsläget gentemot . Förexporten totalt sett förutses därför en klart lägre tillväxt 1981 än under detvå föregående åren, eller . Den reala utrikesbalansen kan sannolikt stärkasylterligare 1981. Bytesförhållandet försämras äter. De stiganderänteutbetalningarna till irols kan bytesbalansens saldo bli något mindrenegativt, etl underskott kring molsvarande ca 3,5 %av BNP. Med den tecknade bilden av en svag inhemsk utveckling ochett mindre bidrag från ulrikessektorn än i tjol kan den totalaproduktionstillväxten inte bli positiv. En stagnation för året som helhet kanemellertid innefatta en gradvis påbörjad uppgångsfas i årets slutskede. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 51 -13,5 - 3/4 -0,5 ' Förändring som procent av BNP . Både 1979 och 1980 kännetecknas av en hög lillväxttakl,som efterhand stöddes av allt fler efterfrågekomponenler. Exporteflerfrågan varfortsatt god 1980, expansionen blev totalt sell lika snabb som 1979.1ökningstakten på ryms ändå en mattare trend mol slutet av fjolåret. Produktionen stöddes också av den inhemska efterfrågan.Ett av den ekonomiska politikens främsta mål har varil att få fart påindustrins investeringar, som mellan åren 1975- 1978 minskade i volym.Den allt stramare kredilmarknaden har främst varit avsedd atl stävja konsumtionen.Industrin satsade relalivi sett mest på maskiner och annan utrustning,ökningstakten mer än fördubblades lill 1980. Industriproduktionen visadeöverlag en jämn ökningstakt, men metall- och den s.k. övriga industrin var mer expansivaän genomsnittet. Totalproduktionens lillväxttakl låg välöver den för industriländerna i allmänhet och uppgick till 5,1980.Sysselsättningen förbättrades successivt . Andelen arbetslösa bleven dryg procentenhet lägre än 1979, inte fullt . Den fortsatt starka inhemska aktiviteten drev upppriserna, som naturligtvis även påverkades av det internationella pristryckel.Prisökningarna i konsumentledet blev i genomsnitt 11,1980. Takten underloppet av året var emellertid snabbare; en ökning på uppmättes fråndecember 1979 till . Förtjänstnivån för löntagarna steg någotsnabbare. Stimulans gavs vidare av ändrade bestämmelser för de skallegrundandebeloppen. Den privala konsumfionen, som ökade 1980 gynnades också av delljusare arbetsmarknadsläget. Trenden bör dock ha varit fallande över året, itakt med att konsumentpriserna accelererade. Såväl konsumtion som investeringar läg bakom den fortsaUkraftiga importuppgången på ca 11,. Energiimporten blev ändå något lägre änväntal. Mot årets slut märktes också en viss importtröghel hos företagen, somfick något svårare att finansiera sina köp både på den inhemska och på deutländska penningmarknaderna. Bylesförhållandet försämrades, men lägre ängenomsnittet för industriländerna, lill följd av råvarudominansen i den finskaexporten. Handelsbalansens underskoll ökade med ca 4,5 miljarder lill nästan 6miljarder finska mark 1980. 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 52 likaså,från ett underskoll på inle fullt en miljard 1979 till ell på ca 5 miljarder1980, molsvarande 2,av BNP. Underskottet finansierades i slor utsträckninggenom räntefria handelskrediter. Effekterna på bytesbalansen av den högainlernalioneHa räntenivån kunde därmed mildras. Denekonomiska aktiviteten ser ut atl förbli god under merparten av 1981. Den svagautlandsefterfrågan motvägs av en livlig inhemsk. Invesleringsförloppel tordebli snarlikt fjolårets om än långsammare. Den privala industrin väntas blitongivande, med en ökningslakt pä . Industriproduktionen förutses få enklart lägre ökningstakt, med mest aktivitet under årets första hälft.Skogsindustrin väntas dra ned totalresultatet, efter de framgångsrika åren 1979och 1980. Verkstadsindustrin, särskilt metallbranschen, torde däremot bliexpansiv också 1981. Inomden offentliga verksamheten planeras ökningar motsvarande drygl 1981. Detstatliga finansieringsbehovet anges till 5 miljarder finska mark, vilket ärnägot lägre än . hade den statliga sektorn en restriktivinverkan på efterfrågan. var dock den kommunala efterfrågan expansiv.För 1981 aviseras åler en snabbare lillväxltakl för kommunernas konsumtion änför statens. Men till skillnad slagnerar investeringarna inom denoffentliga sektorn. Skalleskalornahar justerals för inflation; delta ger en ökad real nettoinkomst med2 å . De utifrån kommande prisimpulserna är på väg att avta. Däremot synesdel relativt starka inhemska efterfrågetrycket alltjämt driva på priserna.Konsumentprisökningarna torde avta under loppet av året men i genomsnitt för1981 ändå överstiga . Löneavtalet för tvåårsperioden 1 mars 1981-28 februari1983 beräknas ge elt genomsnittligt årligt nominellt påslag på . Denrelalivi höga arbetslösheten kan komma all dämpa löneglidningen. Den privalakonsumfionen lorde öka i ungefär i samma takt som 1980, med ca 2,. Elt ökatsparande i hushållsseklorn kan inte uleslulas. Läget på arbetsmarknaden, medrisk för atl arbetslösheten ånyo stiger, kan utlösa detla. En annan faktor, somkan verka i samma riktning är att hushållen under både 1979 och 1980 hadetillfälle atl lillgodose sina köpbehov. Deninhemska efterfrågan ser inle ut att bli fulll så stark som i fjol.Konsumtionen väntas visseriigen stiga i ungefär samma takt men investeringarnasexpansion torde halveras. Imporlefterfrågan har dessutom i mycket höggrad direkt överförts till köp från utlandet; i volym steg importen med ca 27,under 1979-1980. Lagren är överlag välfyllda och kan komma att utgöra buffertunder större delen av 1981. Kanske inträder en viss mättnad när nu samtidigtavsättningsmöjligheterna för industrin, först utomlands och senare påhemmamarknaden, gradvis faller av. I relation till de två närmast föregåendeåren torde importen därför bli blygsam 1981. Varken totalproduktionen för OECD-området ellermarknadstillväxten på de viktigaste finska 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 53 exportmarknaderna inger förhoppningar om draghjälp. Visskompensation kan också 1981 påräknas från de redan avtalade leveranserna lillSovjetunionen. Exporten till statshandelsländerna, som 1980 svarade för ca 20%av varuexportens värde, anlas fortsätta atl öka kraftigt. Med de utsikler somovan skisserats för pris- och kostnadsutvecklingen , kommer den finskainduslrin att fä svårare än atl konkurrera på industrilandsmarknadernai väst. För exporten totall förutses tillväxten bli kraftigt reducerad, till 1å 1981. Bytesförhållandet antas bli yllerligare något försvagat1981. Bytesbalansens saldo kan komma att försämras med en ä två miljarderfinska mark lill motsvarande av BNP. Den totala produktionen, BNP, väntas öka klart mer ängenomsnittet för . I tillväxttakten på 2 å för helåret 1981torde rymmas en avtagande takt, så att BNP-volymen under sista kvartalet 1981kan ha minskat till den nivå den hade . -3/4 -1,5 -1/2 ' Förändring som procent av BNP . De konkurrensfördelar som den norska induslrin fick genomde 15 månader långa pris- och inkomslstoppet lill och med 1979 försvann under1980. Under loppet av Qolåret accelererade ökningstakterna för såväl priser somlöner. De internalionella priserna slog igenom. Till della skall läggas lönelrycket från oljesektorn, vilket pressarupp priser och kostnader i övriga sektorer. Konsumentpriserna steg med ca 11 %mellan 1979 och 1980. /81 låg emellertidklart högre, runl . Den strama arbetsmarknaden, i genomsnitt var ca 1,5%arbetslösa 1980, ledde till betydande löneglidningar ulöver ramavtalets 8%.Hushållssektorn fick som helhet i stort sett en bibehållen köpkraft. Denprivata konsumtionen steg med 1,, efterfrågan på tjänster vägde tyngst häri. På investeringssidan skedde ett positivt omslag under1980. Särskilt expansiva var olje- och sjöfartssektorerna. kunde den traditionella induslrinnotera vikande utlandsmarknader, särskill inom de konjunkturkänsligabranscherna malm, järn och stål. som helhet stagnerade exportenjämfört med Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget .S4 Produktionen av olja och nalurgas fortsatte atl öka1980 och värdet utgjorde av samlade exportvärde. Den inhemska efterfrågan blev alltmer dominerande somlillväxtfaklor efterhand söm året förflöt. Detta illustreras av ell omslag iimporten, som från en marginell minskning ökade med ' 1980. Ennågol lägre ökningstakt noterades emellertid för importen mot slutet av året.då aktiviteten mattades i de importberoende BNP-komponenterna traditionellindustri och privat konsumtion. Handelsbalansens överskott förstärktes markanl från 1979till ca . Underskottet på den traditionellavarubalansen vidgades dock, från ca 11 miljarder till ca 35,5 miljarder1980. Samlidigl steg oljenettot och bytesförhållandet utvecklades gynnsamt.Trots att övriga komponenter i bytesbalansen blev än mer negativa, kunde Norgeför första gången notera etl överskott i bytesbalansen 1980 om ca 5miljarder, ett omslag på över 10 miljarder från årel . Råoljepriset låg 1980 70 ä högre än 1979. Produktionenfortsatte alt expandera vid olje- och gasfälten. fick positiva effekterpå bytesbalansen, skatteintäkterna och landets disponibla inkomsler.BNP-ökningen var snabbare än genomsnittet för industriländerna, fullsysselsättning kunde upprätthållas och bytesbalansen slog om till eltöverskott. Men de negativa effekterna i form av pris- och kostnadspress harvarit betydande. Oljeintäkterna har bl. a. fått subventionera produktion ochsysselsättning i en relativt slor skyddad sektor. Produktiviteten har därmeddragits ned för ekonomin som helhet. Prisökningstaklen var snabb i början av innevarande år.Lättnader bör komma bl. a. i takt med att det internationella kostnadstrycketblir lägre. Å andra sidan tycks konsumlionsefterfrågan accelerera.Staten övertar vissa uppgifter från kommunerna och expansionen väntas därförbli något större än 1980. kan därmed komma all ligga kvarkring fjolårels genomsnitt, dvs. finns etl relalivibelydande överhäng, som kommer all påverka årels löneutveckling. Trots altarbetsmarknaden har visat tecken på minskad stramhet, torde löneglidningenändå bli ganska omfattande. Satsningarna på en solidarisk lönepolitik medlåglöneprofil har tidigare justerats genom löneglidning. Under antagande omkonsumenlprisökningar kring , torde de nominella löneökningarna inte hamnalägre än 11 ä . Löneavtalen blir avgörande för industrins konkurrensförmåga.Några inkomstpolitiska ingrepp verkar inte sannolika. Med tanke på del fortsattgoda sysselsättningsläget kan hushällen komma alt minska sitt sparande.Konsumtionen bör också stödjas av de lättnader i inkomstbeskattningen, vilkabeslöts om . En ökning i intervallet 2 ä kan därför komma attnoteras för den privata konsumtionen. Penningpolitiken har varil restriktiv och tjänatsom motvikt lill de finanspolitiska effekterna. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 55 den.Företagen får dessutom lättare att göra skatteavdrag för investeringar. Degoda priser exportsektorn erhöll 1979 resulterade bl.a. i investeringssatsningar1980, en ökning på . offentliggjorda enkäter tyder emellertidpå att detta var en kortvarig uppgång. Ett omslag till en nedgång om 1981väntas enligt enkäterna. En sådan utveckling skulle innebära attindustriinvesteringarna, vid ingången till 1982, skulle vara endast marginellthögre än 1962. För några branscher, främst aluminiumindustrin och sjöfarten,aviseras ökade invesleringar. Dessulom behövs fortsatta leveranser tilloljeverksamheten, trots all produktionen av råolja och naturgas väntas liggakvar på dagens nivå. Lagren verkar överlag väl fyllda; en neddragning och ettnegativt bidrag till totalproduktionen är att vänta. Den offentliga sektorndrar ocksä ned sina investeringar. Denkonkurrensutsatta sektorn skulle, med ovan skisserade pris- ochkostnadsutveckling, få ett försämrat läge gentemot viktiga . Densvaga aktiviteten utomlands därtill, gör alt exporten totalt sell förutsesavta med några procent. Exportpriserna antas stiga betydligt långsammare än1980. Intäkterna från råolje- och gasexporten kommer därför inte att öka såmarkant som men ändå ulgöra etl starkt positivt inslag. Exporttrendenkan möjligen vända uppåt och tillväxttakten från Qärdekvartalet till Qärde kvartalet 1981 i så fall bli positiv. Tillväxtimpulsernatill den konkurrensutsatta sektorn väntas sålunda bli lägre än 1980.Industriproduktionens tillväxt blir sannolikl bara marginell, liksom förraåret. Den totala produktionens ökningstakt skulle därmed dämpas väsentligt,till . Deninhemska efterfrågan förutses komma alt uppvisa en stabil utveckling, men i enungefär halverad takt jämfört med . Importförioppet antas bli snarlikt detför den inhemska efterfrågan, dvs. med tonvikten förlagd till åretsinledningsskede och en för året något lägre ökningslakt än i Qol. Handelsbalansentorde bli fortsatt positiv, stödd av en viss förbättring i bytesförhållandet.Prognoserna för oljesektorns exportvärde har dessulom en väl tilltagensäkerhetsmarginal. Bytesbalanssaldot kommer sannolikt att försvagas underinnevarande år men ändå hamna på den positiva sidan. -5,5 -1/4 -1,2 'Förändring som proceni av BNP . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 56 Ioch med denna reviderade nationalbudget används en ny metod för beräkning avexportens och importens prisutveckling. Prisutvecklingen för enskildavarugrupper i utrikeshandeln har tidigare angetts enligt enhetsvärdeindex typLaspeyres. Den nya metoden innebär atl prisutvecklingen i utrikeshandeln mätsmed en s.k. hybridindex av Paascbetyp. Om inle annat anges är de pris- ochvolymuppgifter för utrikeshandeln som redovisas beräknade med utgång fråndenna prismätningsmetod, som även till-lämpas inom nationalräkenskaperna (NR).De tidigare olikheterna mellan pris- och volymberäkningar enligt NR och ulrikeshandelskalkylernabortfaller sålunda i huvudsak. Slumpvisa skillnader kan emellertid fortfarandefinnas till följd av en olikhet i vägningsförfarandet. I nationalräkenskapernasker fastprisberäkning priser. De volymuppgifter som redovisas i dettakapitel utgår från närmast föregående års prisnivå. Hybridindexär sammansatt av enhetsvärdeindex och export- resp. im-portprisindex. Den ärkonstruerad på så sätt att enhetsvärden (dvs. pris per mätenhet, som regelviktenhet per statistiskt nummer) tillämpas i normalfall men utgår för sådanavaruposilioner där de i enlighet med en fastställd norm klassificerats somorimliga och ersätts av molsvarande uppgifter enligt export- resp.importprisindex. Delta förfarande har vidtagits bl.a. i syfte att motverka entendens som eljest kan framträda i uppgifter över prisutvecklingen i enlighetmed en okorrigerad enhetsvärdeindex, nämligen att förändringar i kvalitet hosprodukterna framstår som prisförändringar. förhållande torde också del förklara varför hybridindex generellt sett uppvisar mindre årligaprisökningar än enhetsvärdeindex. Förden totala exporten visar hybridindex av typ Paasche i genomsnitt inte fullt 11/2 procentenhel lägre åriig prisökningslakt än enhetsvärdeindex av typ Laspeyresunder den period som bybridindex finns tillgänglig - 1975-1980.Vad gäller exporten av bearbetade varor är den årliga differensen något slörre,knappl i genomsnitt 1975-1980. Skillnaden är särskilt stor förårslänken 1976-1977 - . visaremellertid båda index anmärkningsvärt nog i det närmaste sammaprisutvecklingstal. Till följd av alt hybridindex av typ Paasche också användssom deflator blir den tolala export volymens förändringstakt ca 1 1/2procentenhet högre i förhållande till tidigare redovisade uppgifter.Förändringstakten för exporten av bearbetade varor ökar med ca 2 procentenheterårligen jämfört med förutvarande "okorrigerade" kalkyler. Ijämförelse med de "korrigerade" beräkningar som tidigare presenteratssummariskt ger den nya beräkningsmetoden ett tillskott till exportvolymensåriiga förändring om för bearbetade varor. Förimportens del visar hybridindex av typ Paasche i genomsnitt 1 1/4 procentenhetlägre prisökningstakt än enhetsvärdeindex avlyp Laspeyres och detta gäller såväl för den totala importen som för importenav bearbetade varor. Importvolymens förändringstakt blir därmed 1 1/2procentenhet högre . Historiskajämförelser mellan de två indextyperna Paasche och Laspeyres ger vid handenatt enhetsvärdeindex av lyp Paasche stiger i en långsammare takt än molsvarandeindex av lyp Laspeyres. För den tolala exporten uppgår skillnaden under 1970-laletlill i genomsnitt ca I 1/2 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 57 För importens del är skillnaden något mindre eller ca I procentenhet.Större delen eller ungefär 2/3 av skillnaderna i prisutvecklingstakl mellanovan jämförda index - hybridindex Paasche och enhetsvärdeindex Laspeyres -torde därmed kunna klassificeras som effekter av de olika vägningsförfarandenai Laspeyres' respektive Paasches indexformler. Återstående skillnad tordehänföra sig till sådana olikheter i prismätningen som uppkommer till följd avatt uppgiftskällorna för vissa varuposilioner inte är identiska. Övergångenfrån att använda Laspeyres' indexformel till användning av index av typ Paaschebör innebära att jämförbarheten mellan de svenska ulrikeshandelsuppgifterna ochmotsvarande uppgifter för de viktigaste avnämar- och konkurrentländernaförbättras. De flesta av dessa länder använder nämligen index av typ Paaschevid beräkningen av prisutvecklingen för utrikeshandeln.