prop · G403114 · 1980-12-31 00:00:00 — 8 § Mot rättens beslut enligt denna lag fär talan inte föras. Denna lag träderi kraft 1980/81:114 38 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap 9 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Pä rättens ordförande rättens ordförande ankommer att upprätthälla' ankommer att upprätthälla ordning vid rättens samman- ordning vid rätlens samman träden och att meddela därför träden och att meddela därför nödiga föreskrifter. Han ägerut- nödiga föreskrifter. Han ägerut visa den som stör förhandlingen visa den som störförhandlingen eller eljest uppträder otill- eller eljestuppträder otill börligt sä ock förundvikande av börligt sä ock förundvikande av trängsel begränsa antalet trängsel begränsaantalet ähörare i rättssalen. Ej mä foto- ähörare i rättssalen.Ej mä foto grafi tagas i rättssalen. grafi tagasi rättssalen. Tränger sig nSgon, som utvisats, Tränger sig nägon,som utvisats, in i rättssalen eller ätlyder in i rättssalen eller åtlyder någon eljest ej tillsägelse, som nSgon eljest ej tillsägelse, som meddelats till ordningens upprätt-meddelatstill ordningens upprätt hällande, äge rätten förordna, hällande,äge rätten förcrdna, att han skall o.medelbart tagas att han skall tagas i häkte och kvarhållas där, ihäkte och kvarhällas där, sä länge sammanträdet varar, sä länge sammanträdet varar, dock ej utöver . dock ej utöver . Om säkerhetskontroll vid domstolsförhandling ärsärskilt stadgat. Lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m m Härigenom föreskrivsatt 16 § lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m m skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 5 kap omoffentlighet vid domstol äger motsvarande tillämpning vid marknadsstolen. Bestä,mmelserna i 5 kap omoffentlighet vid domstol och i lagen (0000:0000) om säkerhetskontroll vid domstolsförhandling ägermotsvarande tillämpning vid . Utöver vad som följer av förstastycket kan domstolen förordna att sammanträde för förhandling av konkurrensbegränsningsärendeskall hällas inom stängda dörrar,om det kan antagas att förhandlings-arbetat i ärendet skulle försväras till följdav offentligheten. Lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd Härigenom föreskrivsatt 17 § lagen (1976:839) om statens va-nämnd skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 5 kap rätte- Bestämmelsernai 5 kap rätte gångsbalken om offentlighet gångsbalken om offentlighet vid domstol gäller i tillämpliga vid domstol och i lagen (OOOOiOOOO) delar. om säkerhetskontroll vid domstols förhandling gäller i tillämpligadelar. Nämnden är berättigad att för sina sammanträdenförfoga över behövligalokaler i domstolsbyggnad eller annan allmänbyggnad, som ej är för tillfället upptagen för sitt huvudsakliga ändamSl eller utgöres av gudstjänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader skall de ersättas. 1980/81:114 41 Frägor kring säkerheten vid domstolsförhandling har under senare ärfatt ökad aktualitet. Den internationellabrottsligheten och terrorist-verksamheten har ökat i omfattning som det nationellt harpSgätt en utveckling mot allt grövre och ofta organiserad brottslighet. Beträffande personer som gripits och lagförts i sädanasammanhang har det i vissa fall ansetts föreliggaallvarlig risk för fritagningsförsök i sambandmed domstolsförhand lingen. Det har även varit risk förhämndaktioner mot viss domstol eilermot personer som medverkat i rättegången. Äveni brottmål av mindre omfattning och i några fall i mälav annat slag än brottmål har det ibland förekommit situationer där risken för allvarliga brott i samband med förhandlingen framstått som överhängande. uppdrag har varit att utreda frågan om kontroll-och säkerhetsåtgärder för att skydda allmän ordning och säkerheti samband med domstolsförhandling. Uppdraget fär bl a ses mot bakgrund av JO Thyressons uttalandenangående bristen pä laglig reglering av kontrollåtgärder till förebyggande av brott och till förhindrande av att ordning och säkerhet störsi samband med förhandling vid domstol (JO 1976/77 s28). I särskild skrivelse till regeringenframlade Thyresson de berörda spörsmålen för eventuella ätgärder samt framhölldet som angeläget att författningsmässigaätgärder vidtogs för att rada bot pa denna brist. Enligt mening kan vid en domstol vidtas enrad olika ätgärder och arrangemang varigenom man i mänga fall avsevärt kan höja säkerheten vidförhandlingen. I promemorian pekas särskilt pä möjligheterna att frän säkerhetssynpunkt förbättralokalsituationen och förhandlingssalarnas utformning ochutrustning. Stor betydelse i sammanhanget har även anordnandet av effektiv bevakning liksom möjligheterna att vid konkret misstanke mot vissperson om brott kunna ingripa med straffprocessuella tvångsmedel. Utsikterna att härigenom och päannat sätt förhindra allvarliga brott äremellertid begränsade. Avsaknaden av befogenheteratt i förebyggande syfte fä företakroppsvisitation och andra ätgärder förpersonkontroll lämnar 1980/81:114 42 betydande utrymme för en beväpnad väldsverkare attgenomföra fritagning, sabotage eller annat övergrepp och det oavsett vilkaövriga säkerhetsåtgärder som kan vidtas. Om gärningar av detta slag fullbordaskan de få vittgående följder för dem som är närvarande vid förhandlingen.Enligt mening är det angeläget att sädana kontrollåtgärder färtillgripas att en presumtiv väldsverkare kan avslöjas innan han fått tillträdetill rättssalen. För att tillgodose detta ändamål bör den enskildes krav päpersonlig integritet och rätt att i övrigt fritt fä ta del av offentligförhandling vid domstol i vissa fall fä sta tillbaka. föresläratt en lag införs om särskild kontroll vid domstolsförhandling. Utmärkande för den situation där behov av kontrollföreligger är att risken för våldshandlingar och andra övergrepp inte ärhänförlig till nägon bestämd person utan är av mera allmän räckvidd. Dekontrollåtgärder som föreslår har därför utformats somgenerella förebyggande ätgärder, som fär genomföras utan att någon i detkonkreta fallet kan misstänkas för brott eller för att stå i begrepp att begäallvarligt brott vid förhandlingen. I den förslagna lagen om säkerhetskontroll viddomstolsförhandling ges bestämmelser enligt vilka kontroll fär tillgripas omdet till följd av särskilda omständigheter finns risk for att brott som utgörallvarlig fara för säkerheten kan komma att förövas i samband med en domstolsförhandling.Det saknar härvid betydelse vilken typ av mäl eller ärende soni är föremal förrättens prövning. Föreligger det i ett konkret fall sådan risk färkroppsvisitation äga rum i syfte att eftersöka vapen eller annat"farligt" föremål. För detta ändamål får även undersökas väska, paketeller annat dylikt som nägon ön,skar medföra till rättssalen. Av hänsyn tillsabotagsrisken fär sädan undersökning ocksä avse väska eller annat föremal sompåträffas i eller i anslutning till rättssalen, om innehavaren är okänd.Kroppsvisitation förutsätts i normalfallet kunna ske med användande av s kelektrisk metalldetektor. Med hänsyn till kontrollåtgärdernas ingripande natur ochtill domstolarnas funktion och verksamhet, har stannat för attsäkerhetskontroll bara skall ffl omfatta dein som skall delta i eller pä 1980/81:114 43 annat sätt bevista förhandling därrisk för brott föreligger. Kontrollen skall dock i första hand riktas mot dem som önskar närvaravid förhandlingen som ähörare. Det är främst frän personer ur denna krets av utomstående och oftast okända människor som man typiskt sett kanbefara ett hot mot säkerheten. Åhörarna hardessutom infunnit sig vid domstolen frivilligt och kan följaktligen väljamellan att underkasta sig kontroll och att avstå frän att övervara rättegängen. Endast om särskildaskäl föreligger fär kontrollen omfatta även andra som skall närvara vid förhandlingen, dvs dem som skallmedverka eller pä annat sätt delta i denna. Bestämmelsen härom har av lagtekniska skäl utformats säatt den ger möjlighet till kontroll även av funktionärersom det med hänsyn till lagstiftningens syftesaknas anledning att kontrollera såsomrättens ledamöter, äklagaren mfl. I fräga om andra än ähörare fårkontrollen genomföras tvångsvis. Den ähörare som inte frivilligt underkastar sig kontrollskall däremot vägras tillträdetill förhandlingen. Enligt mening är det knappast tänkbartatt låta annan än rätten fattabeslut om säkerhetskontroll. Rättens beslut skall emellertid alltid föregås av samråd med polismyndighet, en uppgift som för polismyndighetens del kommer att åvila polischefen. Beslutet om säkerhetskontrollskall innehålla uppgift om kontrollensomfattning. Om inte bara åhörarna skall kontrolleras utan ävenandra som skall närvara vid förhandlingen, mästesäledes av beslutet ocksä framgå vilka blanddessa som skall undantas fränkontrollen. Mot rättens beslut får talan inte föras. Ansvaret för genomförandet av kontrollen ankommer pä polismyndigheten i det polisdistrikt där domstolen ärbelägen. Om föremål som kananvändas som vapen påträffas vid säkerhetskontroll, men anledning saknas att ta föremålet i beslagenligt bestämmelserna i ,skall vederbörande uppmanas att lämna det ifrånsig för tillfällig förvaring.Den ähörare som inte efterkommer uppmaningen fär av polisman avlägsnas frän domstolens lokaler. Sädant avlägsnandefär ske tvångsvis om uppgiften inte kan lösas pä annat sätt. Fränannan än ähörar"; får polisman o.mhändertasädant föremål. 1980/8V.11* ,,,U.ar inte begrän- .erna «' 9>"» ,di9M>=' »" '"' 1980/81:114 45 I beslut av gav regeringen i uppdragät att utreda frågan orn kontroll- och säkerhetsåtgärder föratt skydda allmän ordning och säkerhet vid domstolsförhandling samt att läggafram förslag till författningsmässig reglering i detta hänseende. I beslutetanfördes följande. Genom beslut avgjorde JO Thyresson tväärenden som rörde allmänhetens tillträde till vissa angivnadomstolsförhandlingar. De som velat bevista ifrågavarande förhandlingar såsomähörare hade avkrävts legitimation och i viss utsträckning fått underkasta sigkroppsvisitation. Fräga uppkom i ärendena om det finns stöd i lag för sådanakontrollåtgärder. Med överlämnande av besluten har Thyresson i skrivelsesamma dag tili regeringen lagt fram de berörda spörsmålen för eventuellaätgärder. I skrivelsen har Thyresson framhållit bl a. Det föreligger bristerbeträffande den lagliga regleringen av kontrollåtgärder till förebyggande avbrott och till förhindrande av att ordning och säkerhet störs i samband meddomstolsförhandling. Det är angeläget att ätgärder vidtas till botande av dennabrist. Vid reglering av dessa frägor mäste mot varandra vägas ä ena sidanintresset av offenlighet och personlig anonymitet och ä andra sidan intressetav skydd för säväl rättsförfarandets fortgång som däri engagerade personerssäkerhet. Det torde också bli erforderligt att söka klarlägga besluts-ochverkställandefunktionerna i fräga om erforderliga kontroll- och andrasäkerhetsåtgärder. 1 beslutet angavs att samråd borde ske medrikspolisstyrelsen och rättegängsutredningen (Ju 1977:06). 1980/81:114 46 2 Stadganden i grundlag Kontrollåtgärder som syftar till att förebygga brott ochförhindra störningar av ordning och säkerhet vid domstolsförhandling kaninnebära mer eller mindre kännbara insl Bestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheternafinns i 1974 ärs regeringsform (RF), som trädde i kraft . Derättigheter som det här är fråga om tillhör de s k begränsningsbararättigheterna. Beträffande dem är skyddet så utformat att inskränkni.ngar fårske endast genom lag beslutad av . Redan före den nuvarande RF hadeemellertid ansetts att mera väsentliga ingrepp i medborgarnas friilet ochegendom inte borde ske utan medverkan. Enligtövergängsbestäinmel-serna till RF, punkt 6, behåller dock äldre författningeller föreskri Et sin giltighet trots att den inte har tillkommit i den ordningsom skulle ha iakttagits vid tillämpningen av RF. Genom de ändringar av RF somriksdagen beslutade (prop 1975/76:209) och som innebar en utvidgning ochförstärkning av skyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna begränsadesmöjligheterna att tillskapa rättighetsbe-gränsande bestämmelser ylterligaregenom att snävare gränser uppdrogs inom vilka sådan lagstiftning fick ske. 1976ärs ändringar trädde i kraft . Prop.1980/81:114 47 Enligt 2 kap 1 § 1 p RF är varje medborgare gentemot detallmänna tillförsäkrad frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sättmeddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter eller känslor. Häriinnefattas bl a en rätt att på olika sätt återge vad man inhämtat vidoffentliga sammankomster. Som en integrerad del av denna frihet Och som ettuttryck för offentlighetsprincipen återfinns i 2 p samma paragraf enbestämmelse om informationsfrihet, dvs frihet att inhämta och mottagaupplysningar samt i övrigt ta del av andras' yttranden. Den del avinformationsfriheten som avser frihet att anskaffa uppgifter föroffentliggörande i tryckt skrift bereds ett särskilt skydd inom ramen förtryckfrihetsförordningens regelsystem. Genom de ändringar och tillägg till RF som beslutades 1976har principen om domstolsförhandlings offentlighet skrivits in i grundlagen.Bestä;nmelsen återfinns i 2 kap 11 § 2 st RF och har av departementschefen i förarbetenabetecknats som en värdefull komplettering tili den allmännainformationsfriheten. Departementschefen framhöll vidare att den insyn idomstolarnas verksamhet som möjliggörs genom förhandlingsoffentligheten ävenkommer att indirekt fungera som en garanti för att också övriga för enrättsstat kännetecknande processuella principer efterlevs vid domstolarna. Skyddet för den kroppsliga integriteten regleras i 2 kap4-6 § RF. Enligt 2 kap 6 § är varje medborgare gentemot det allmänna skyddadmot bl a påtvingat kroppsligt ingrepp och kroppsvisitation. Vidare är enligtsamma paragraf varje medborgare skyddad mot liusrannsakan. Uttrycket kroppsligtingrepp avser enligt förarbetena främst våld mot människokroppen. Dessutomhänförs hit läkarundersökningar, smärre ingrepp som vaccinering och blodprovstagning samt liknande företeelser som brukar betecknas med ordetkroppsbesiktning. Varje omedelbar inverkan genom kroppsligt våld torde fåbetecknas som ett sädant ingrepp. Även den som rycker i, knuffar eller hällerfast annan utövar säledes våld. Med kroppsvisitation avses undersökning av enpersons kläder eller av det som någon bär med sig t ex en väska. Medhusrannsakan förstås varje av .myndighet företagen undersökning av hus, rumeller slutet förvaringsställe, oavsett syftet med undersökningen. (Prop1975/76:209 s 147). Prop.1980/81:114 48 De nu framdragna grundlagfästa fri- och rättigheterna fårenligt 2 kap 12 § RF begränsas endast genom lag eller genom annan författningefter bemyndigande i lag. Begränsning fär göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen fär aldriggä utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlettden och inte heller sträcka sig sä långt att den utgör ett hot mot den friaåsiktsbildningen såsom etl av folkstyrelsens grundvalar. Begränsning fär integöras enbart pä grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sädanåskådning. Som exempel på förhållanden som får föranleda begränsning iyttrande- och informationsfriheten anges i 2 kap 13§RF hänsynen till riketssäkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende,privatlivets helgd eller förbyggandet av brott. Begränsningar i yttrande- ochinformationsfriheten fär i övrigt ske endast om särskilt viktiga skälföranleder det. Regleringen av de grundläggande fri- och rättigheterna ärav betydelse inte bara som ram inom vilken lagstiftningsmakten får utövas.Myndigheter och offentliga funktionärer har även att respektera de beskrivnarättigheterna .i den mån dessa inte är begränsade genom bestämmelser tillkomnai den ordning som RF föreskriver. Efter torde därförsedvänja, sakens natur, allmänna rättsgrundsatser e d inte kunna åberopas somstod för ingrepp i de fri-- och rättigheter som tillkommer den enskilde enligtRF. Det framstår därjämte som tveksamt om och i vilken utsträckningbestä.mmelser av mera allmänt innehåll som ger myndighet rätt att för' visständamål vidta "erforderliga åtgärder" kan uppfattas som självständigtstöd för rättighetskränkande ingrepp. 1 synnerhet gäller" dettalagstiftning tillkommen efter RF:s il 1980/81:114 49 framhåller i sitt betänkandeI975l7(>:5i>, med anledning av prop 1975/76:209, att den brist som JOpåtalat i fräga om den lagliga regleringen av kontrollåtgärder tillförebyggande av brott ocli förhindrande av störningar av ordning och säkerhet isamband med domstolsförhandlingar, har särskilt aktualiserats genom det ipropositionen föreslagna skyddet i grundlag mot bl a kroppsvisitation.Utskottet förutsätter att regeringen ägnar denna och liknande frägor, som kanaktualiseras genom de nya grundlagsreglerna, uppmärksamhet och tar delagstiftningsinitiativ som kan vara påkallade. har med anledning av prop1978/79:195 slutligt antagit ett förslag till förstärkt skydd för fri- ochrättigheter m m (SFS 1979:933). Förslaget bygger på den skrättighetsskyddsut-redningens betänkande (SOU 1978:34). Reformen innefattar bla ett särskilt uppskovsförfarande för rät tighe tsbegränsande lagstiftning. Förslagtill lag som angår begränsning av sädana fri- eller rättigheter som överhuvudtaget kan begränsas skall pä yrkande av lägst tio riksdagsledamöter vila hosriksdagen frän det att det beredande utskottet avgav sittbetänkande i ärendet. Om förslaget vid omröstning i kammaren får stöd av femsjättedelar av de röstande, är det dock antaget . Ett förslag somvilat i tolv .månader skall därefter anmälas i kammaren av det beredandeutskottet med ett nytt betänkande. Därvid blir det möjligt att föreslå sådanajämkningar av det vilande förslaget soin ligger inom ärendets ram. I dennaomgång skall förslaget prövas enligt vanliga regler, dvs det kan antagas medenkel majoritet. Yttrande av lagrådet bör alltid inhämtas vid rättighetsbegränsandelagstiftning. Offentlighetsprincipen har gamla anor i svenskrättsskipning och förvaltning. .Allmänhet och massmedia har en långtgåendeinsyn i de offentliga organens verksamhet. Offentlighetsprincipen brukar betecknassom en garanti för en fungerande demokrati och för de enskildas rättsäkerhet.Genom offentligheten har den enskilde möjlighet att övervara sammankomster vid myndigheten (förhandlings- 4 1980/81. 1980/81:114 50 offentlighet) och rätt att ta del av myndighetenshandlingar (handlingsoffentlighet). Som ett viktigt skäl föroffentlighetsprincipen brukar framhållas kontrollfunktionen. Offentlighetenmedför en kontroll av myndigheternas handläggningsrutiner, ambition ocheffektivitet och är ägnad att förebygga misstag och godtycke. Allmänhetensinsyn bidrar även till att stärka förtroendet för myndigheternas handlande. Somett annat viktigt skäl brukar anföras att offentligheten är en nödvändigförutsättning för en fungerande samhällsdebatt. Genom de utredningar somförebringas i myndigheternas mål och ärenden framkommer inte sä sällanförhållanden som är värda att ställas under debatt och bli föremål förreformer. Genom offentligheten förbättras informationsläget och debatten kanföras pä ett tillförlitligare underlag än om myndigheternas material inte stodtill förfogande. Att säkerställa att denna information når ut till allmänhetenär en viktig uppgift för tidningspressen och övriga massmedia. Den äldsta formen av offentlighet som förekommer vid debeslutande församlingarna och vid doinstolarna är förhandlingsoffentligheten. I2 kap 4 § riksdagsordningen regleras offentligheten vid riksdagssessioner.Motsvarande bestäinmelser finns i 2 kap 28 § kommunallagen (1977:179) för debeslutande kommunala församlingarnas del. I 5 kap (RB) gesIsesfämmelser angående offentlighet vid domstolsförhandling. I 5 kap 1 § 1 st RB stadgas att förliandling vid domstolskall vara offentlig. Med förhandling avses ett och plats hålletdomstolssammanträde vid vilket parter och andra får närvara och utövaprocessuell verksamhet. Hit räknas inte bara huvudförhandling utan varjehandläggning där parterna får vara närvarande, såsom muntlig förberedelse,upptagande av bevis utom huvudförhandling, häktningsförhandling, annanförhandling som angår tvångsmedel i brottmål, .muntligt förhör i besvärsmå) ihovrätt eller högsta dornstolen. Domstolen har möjlighet att välja annan formav handläggning än förhandling. Till denna grupp hör t ex skriftligförberedelse, handläggning av frägor rörande kvarstad, skingrings- Prop.1980/81:114 51 förbud och annan handräckning i tvistemål, frägor angåendeförordnande av offentlig försvarare m m. Dessa handläggningsformer liksomföredragning i överrätt för avgörande på handlingarna är inte att hänföra tillförhandlingar och är inte offentliga. Inte heller räknas rättens överläggningtill dom eller beslut till förhandling. Sådan överläggning skall enligt 5 kap 5§ RB i princip hällas inom stängda dörrar. Att förhandling vid domstol skall vara offentlig innebäratt allmänheten har fritt tillträde till den lokal där förhandlingen pågår.Vissa inskränkningar gäller dock i denna princip. Enligt 5 kap 2 § RB, kan närrättens ordförande finner skäl därtill, tillträde till förhandlingen vägras densom inte fyllt . För upprätthållande av ordningen (varom mera i detföljande) kan rättens ordförande enligt 5 kap 9 § RB utvisa den som störförhandlingen eller eljest uppträder otillbörligt, ävensom för undvikande avträngsel begränsa antalet åhörare i rättsalen. Från principen om domstolsförhandlings offentlighet finnsen rad undantag som med hänsyn till motstående intressen av olika slag gerdomstolen rätt att förordna att förhandlingen helt eller delvis skall hällasinom stängda dörrar. Flera bestämmelser härom finns i 5 kap 1 § RB, medanåtskilliga finns i andra författningar. Undantagsbestämmelserna är oftadikterade av hänsynstagande till part eller annan person som medverkar irättegången. Syftet kan ocksä vara att helt eller delvis bevara sekretessen förvissa uppgifter. Enligt 5 kap 1 § 2-4 st RB kan bl a hänsynen tillsedligheten, rikets säkerhet och yrkeshemlighet medföra avsteg från principenom offentlighet. Vidare skall i vissa typer av mål, bl a mäl om ansvar förutpressning och olovlig avlyssning, förhandling hållas inom stängda dörrar omrätten finner att offentligheten skulle vara till men för enskild. Förhandlingunder förundersökning i brottmål t ex häktningsförhandling, förhandlingangående beslag eller kvarstad, skall häilas inom stängda dörrar om denmisstänkte begär det eller rätten finner att offentligheten skulle vara tillmen för utredningen. 1 brottmål får förhandling som angår utredning rörande dentilltalades personliga förhållanden äga rum inom stängda dörrar. Detsammagäller förhör med den som är och med den som lider av rubbningav själsverksamheten. 1980/81:114 52 Till de undantag som återfinns i andra lagar hör bl alagen (1947:630) om inskränkningar av offentligheten vid domstol beträffandeallmänna handlingar. Denna lag ger domstolen möjlighet att förordna om stängdadörrar vid genomgång av hemlig allmän handling om det befinnes vara avsynnerlig vikt att ej genom offentligheten något uppenbaras som av hänsyn tillallmänna eller enskilda intressen bör hällas hemligt. Vidare kan enligt 15 kap6 § rätten förordna att äktenskapsmäl skall handläggas inomstängda dörrar om part begär det. Förhandling i mål eller ärende enligtföräldrabalken kan enligt 20 kap 10 § samma balk hållas inom stängda dörrar omrätten finner det lämpligt. I brottmål där den tilltalade är under 21 är kan,med hänsyn till hans ungdom, rätten förordna om stängda dörrar enligt 8 § 2 stlagen (1964:167) rned särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Även andraundantagsbestämmelser finns t ex i den militära rättegångslagen och i lagarnaangående utlämning för brott. Enligt 5 kap 3 § RB kaiA rättens ordförande medge atttjänsteman vid domstolen och den som för sin utbildning tjänstgör vid denna, tex tingsnotarie, fär vara närvarande vid förhandling som hålles inom stängdadörrar.