prop · G403168 · 1980-12-31 00:00:00 — om fastighetsregleringi samband med ändring av m. m.; Regeringenföreslår att anlaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås bestämmelser som skall göra det möjligt att användafastighetsreglering eller expropriation för att anpassa fasfighets-förhållandenatill ändringar av . Bestämmelserna innebär bl.a. att svenskafastighetsägare får ersättning för förlusten av sådan fast egendom som försöver till något annat land. Denya lagbestämmelserna föreslås tråda i kraft . I 1980/81. Prop.1980/81:168 2 Lag om fastighetsregleringi samband med ändring av 1 §Fastighetsreglering får ske för att ge staten möjlighet att förfoga över mark som genoni en förestående ändring av skall föras över till det andra landet, I fråga om en sådanfastighetsreglering gäller fastighetsbildningslagen (1970:988), om inte någotannat föreskrivs i denna lag. 2 § Fastighetsregleringen får ske utan hinder av 3kap. samt 5 kap. 4, 5 och 8 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988). 3 § Kostnaderna för fsfighetsregleringen betalasav staten. Dennalag träder i kraft den . Lagom ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenomföreskrivs att i expropriationslagen (1972:719) skall införas en ny paragraf, 2kap. 6 a §, av nedan angivna lydelse, Expropriationfår ske för att ge staten möjlighet att förfoga över mark som genom enförestående ändring av skall föras över till det andra landet. Dennalag träder i kraft den . Prop.1980/81:168 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , , ,, , , , , , , , ,, Lagrådsremiss om fastighetsreglering i samband med ändringav m. m. Regeringen har förordnat alt enöversyn av mellan och skall göras av en svenskgränskommission' gemensamt med en finsk gränskommission. Enligt instruktionenför den svenska gränskommissionen skall vid gränsöversynen de tekniska åtgärdervidtas som krävs för en flyttning av från det nuvarande läget vidsju s.k. suveränitetsholmar. Gränskommissionerna avser att redovisa resultatetav sitt arbete . På förslag av den svenska gränskommissionen har statenslantmäteriverk i en skrivelse till den 13 februari 1981hemställt om viss lagstiftning vid överföring av områden mellan ochangränsande nationer till följd av riksgränsändringar. Lantmäteriverkelsskrivelse bör fogas lill prolokollet i delta ärende som bilagu I. Inom lantmäteriverket har vidare upprättats en den 29januari 1981 dagtecknad promemoria om förslag till viss lagstiftning ianslutning lill ifrågasatt flyttning av mellan och Sverige.Promemorian bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2. En översyn av mellan och skallpåbörjas . Avsikten är att ett regeringsbeslut om förberedande av dennaöversyn skall meddelas . Jag har i detta ärende särskill samrått med chefen förutrikesdepartementet. ' Generaldirektören , ordförande, byråchefenSten Sundqvisl och avdelningsdirektören , samtliga statens lantmäteriverk. Prop.1980/81:168 4 Genom freden i mellan ochRyssland kom , Muonio och Könkämä älvar atl ulgöra gräns mellan Sverigeoch . följer i huvudsak djupfåran i dessa älvar. 1 sambandmed atl regeringarna i och godkände en gränsöversynsom gjorts 1955-1957 överenskoms att skall, oavsett framtida successivaförändringar i gränsälvarnas djupfåra, bibehållas i del läge som redovisas igränsdokumenten intill dess något annat överenskoms vid en ny partiell ellerfullständig gränsöversyn (se överenskommelser med främmande makter1961:6). I gränsälvarna finns 51 s.k. suveränitetsholmar. Av dessaär 15 belägna i och innehas av svenskar medan 36 är belägna i Sverigeoch innehas av finländare. Frågan om dessa suveränitetsholmar har utretts av enfinsk-svensk utredning (Nordisk utredningsserie 1975:26). Ulredningen ansåg allkonstruktionen med suveränitetsholmar borde avskaffas. Utredningens förslaghar emellertid inte letl lill någon proposition. Sedan frågan tagits upp iriksdagen (LU 1979/80:13, rskr 1979/80: 126) har regeringen den 27 november1980 uppdragit åt länsslyrelsen i att göra en kompletterandeutredning om suveränitelsholmarna. gränsdelegalioner föreslog all regeringarnaskulle överväga en flyttning av till djupfåran i tre angivna fall.Flyttningen berörde sju suveränitetsholmar. Regeringarna tog inte ställning lilldelta förslag när gränsöversynen godkändes utan hänvisade till attfrågan om samtliga suveränitetsholmar borde utredas. Motsvarande förslag till gränsändring framfördes av nämnda finsk-svenska utredningen om suveränitetsholmarna (1975:26 s. 9, 44 och 46). Vid remissbehandlingen av betänkandelhar detla förslag genomgående tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Enligt instruktionen för den svenska gränskommissionenskall vid den nu aktuella gränsöversynen de tekniska ålgärder vidtas som krävsför en flyttning av i enlighet med de tidigare framförda förslagen.Flyttningen berör följande suveränitetsholmar i och älvar: a) Keskinensaari(Isosaari) och Alanensaari (Alasaari) i socken i , b) Kuusisaari,Isosaari och Koivusaari i socken i , c) Pappilanseltingi (Pappilansältinki)och Kortetsaruka (Huukkilanlika) i Ylitornio kommun i . Del är alltsåfråga om fem som är belägna i och som skall föras över tillFinland samt två som är belägna i och som skall föras över tillSverige. I samtliga fall medför gränsändringarna att flyttas frånen uppgrundad fåra till älvens djupfåra saml att holmarna överförs till delland i vilket holmarnas innehavare är medborgare. Avsikten är att godkännande av ifrågavarande gränsåndring-arskall inhämtas sedan den svenska gränskommissionen under första 1980/81:168 5 halvåret1982 har redovisat resultatet av sitt arbete. Del är tänkbart all isamband härmed även kan få ta ställning till förslag om den framtidaanvändningen av övriga suveränitetsholmar. Som jag redan har nämnt uireds dennafråga f n. av i . Påförslag av den svenska gränskommissionen har lantmäteriverket i en skrivelsetill (se bilaga 1) hemställt omviss lagstiftning som skall göra det möjligt att använda fastighetsregleringeller expropriation för att anpassa fastighetsförhållandena till de ifrågasattaändringama av mot . Lagstiftningen bör enligtlantmäteriverket ges en sådan utformning att den kan tillämpas även vidregleringar av gränser mot andra nationer än . Detvå suveränitetsholmar som är belägna i och som skall föras över fillSverige utgör i nu aktuellt hänseende inte någol problem för svensklvidkommande. Frågan om hur dessa med kringliggande vattenområden skallbehandlas i sedan gränsändringen har genomförts får övervägas av densvenska gränskommissionen. Holmarna tillhör f n. de svenska fastighetema Koivukylä6:26 och 7:1 resp. 19:1 i Hieta-niemi socken. Defem suveränitetsholmar som är belägna i och som skall föras över tillFinland utgör inte heller något rättsligt problem när det gäller självaholmarna. Några svenska anspråk på dessa som kan konkurrera med densvenska statens äganderätt finns inte. Holmarna är upptagna som självständigafastigheter i det . Ändringenav berör emellertid även rätten fill vatten och fiske i omkringliggandevattenområden (se en detaljkarta som utgör bilaga 16 fill nordiskutredningsserie 1975:26). Vattenområdena kring holmarna Keskinensaari och Alanensaari(ca 40 ha) med fisket däri är samfällda för den svenska byn i Pajalasocken. Vattenområdena kring holmarna Kuusisaari, Isosaari och Koivusaari (ca90 ha) med fisket däri är till viss del samfällda för den svenska byn socken. Återstoden av vattenområdena är samfällda för den svenska byn socken. Fisket inom denna del tillhör en viss fastighet i Muodoslompoloeller är samfällt för byn på samma sätt som vattnet. Fråganvilken verkan en ändring av har på äganderätten till sådan fastegendom som förs fill ett annat land har diskuterats av bl.a. svenskagränsdelegation (se ett referat i nordisk utredningsserie 1975:26 s. 2426). Åena sidan kan hävdas att en riksgränsändring bör bryta den enskildaäganderätten. En annan möjlighet är att de svenska fastighetsägarnas äganderättanses bestå men att de får finna sig i att äga fast egendom i ett annat land.1955 års svenska gränsdelegation ansåg för sin del att de nu aktuellavattenområdena inte borde flyttas över till utan att äganderättsförhållandenaoch fastighetsindelningen först hade anpassats till den nya . Jagdelar denna uppfattning. Som lantmäteriverket har föreslagit i den Prop.1980/81:168 6 nu akluella framställningen bör därför slalen förvärvavattenområdena så all ingen fasl egendom i enskild svensk ägo kommer att förasöver till . Jag delar också lantmäteriverkets uppfattning att statensförvärv lämpligen bör göras genom fastighetsreglering som innebär att vattenområdenamed tillhörande fiske överförs till de av slaten ägda fastigheter som holmarna ulgör. En tillämpning av fastighetsreglering innebär atlfastighetsägarna garanteras ersällning för den fasta egendom som överförs tillstatlig ägo. Den innebär vidare att staten vid behov kan åberopa tvångsrättgentemot iådana fastighetsägare som inte lämnar sitt samtycke. En tillämpning i detta fall av bestämmelserna omfastighetsreglering i fastighetsbildningslagen (1970:988) fömtsätter enligtlantmäteriverket att undantag får göras från vissa bestämmelser i 5 kap.fastighetsbildningslagen. Jag delar denna uppfattning. Till bestämmelsemäsnärmare utformning återkommer jag i specialmotiveringen. De särbestämmelsersom behövs i förhållande till fastighetsbildningslagen bör tas upp i ensärskild lag. De nya bestämmelsema om fastighetsreglering i samband medändring av bör ges en generell utformning så att de kan användasäven vid framtida gränsändringar av liknande slag. Fastighetsreglering kan emellertidendast användas om staten äger någon fastighet till vilken de förvärvadeområdena kan föras, I överensstämmelse med vad lantmäteriverket har föreslagitbör därför staten också ges möjlighet att använda expropriation. Jag förordaralltså att bestämmelsema om expropriationsändamålen i 2 kap.expropriationslagen (1972:719) kompletteras med en ny bestämmelse om attexpropriation får ske för att ge staten möjlighet att förfoga över fast egendomsom genom en ändring av skall föras över till det andra landet. Utöver de nu behandlade förslagen förordarlantmäteriverket även en särskild lagbestämmelse om att övergången aväganderätten från den svenska staten skall ske automatiskt vid en riksgränsändring.Jag anser emellertid inte atl det behövs en sådan lagbestämmelse. Frågan om ägan-derätlsövergångenbör enligt min mening i stäUet lösas från fall fill fall i samband medöverenskommelsen om gränsförflyttningen. De nu föreslagna lagbestämmelserna bör träda i kraft den 1juli 1981 så att en förrättning för fastighetsreglering kan inledas redan underdetta år. I enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lag om fastighetsreglering i samband med ändring av , 2. lag om ändring i expropriationslagen (1972:719). Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga i'. ' Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydande meddem som är fogade till propositionen. Prop.1980/81:168 7 4.1Förslagel till lag om fastighetsreglering i samband med ändring av . 1 §Fastighetsreglering får ske för atl ge slaten möjlighel atl förfoga över mark som genom en förestående ändring av skall föras över lill det andra landet. Ifråga om en sådan fastighetsreglering gäller faslighetsbildningslagen (1970:988),om inte något annat föreskrivs i denna lag. Fastighetsregleringi samband med ändring av kan endast ske på ansökan av staten somfastighetsägare. Förrättning för fastighetsreglering handläggs av faslighelsbildningsmyndighelen.Bestämmelser om faslighetsbildningsmyndigheten och om förrättningen finns i 4kap. skall meddelabeslut om fastighetsbildningen och avgöra förekommande ersättningsfrågor. Fas-tighetsbildningsmyndighelensbeslut överklagas lill faslighetsdomslolen. Enförrättning för fastighetsreglering i förevarande fall måste inledas innan enslutlig överenskommelse om gränsändringen kommit fill stånd mellan ochdet angränsande landet. En förutsättning för att förrältningen skall fåinledas är emellertid att det med tillräcklig grad av säkerhet kan sägas attgränsändringen kommer till stånd. 2 §Fastighetsregleringen får ske utan hinder av 3 kap. samt 5 kap. 4, 5 och 8 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988). Föratt fastighetsreglering skall få genomföras krävs att vissa villkor är uppfyllda.De allmänna villkoren för fastighetsbildning i 3 kap. fastighetsbildningslageninnebär bl. a. krav på att bildade eller ombildade fastigheter skall varalämpliga (1 och 5-8 §§) samt att fastighetsbildning skall ske i överensstämmelsemed planer och andra särskilda bestämmelser för marks bebyggande (2 §). 4-8 §§ fastighetsbildningslagen finns därutöver särskilda villkor förfastighetsreglering. Enligt 4 § får fastighetsreglering ske endast om det ledertill en lämpligare fastighetsindelning eller mer ändamålsenlig markanvändningsamt fördelarna överväger de koslnader och olägenheter som regieringen medför.1 5 § första stycket stadgas att fasfighetsreglering får genomföras endast omden är nödvändig för alt förbättra sökandens fastighet. I andra stycket återfmnsdel s. k. opinions-v''ret, vilket bl.a. innebär att fastighetsreglering intefår genomföras mol en sakägaropinion, om inle behovet av regleringen ärsynnerligen angeläget. Bestämmelser om fastighetsregleringens omfattning ochutförande finns i 6 §. Enligt 7 § gäller vissa begränsningar när del gäller överförandetav mark med byggnader. I 8 § stadgas slutligen att en fastighetsreglering intefår leda till att en fastighet blir mindre lämpad för sitt Prop.1980/81:168 8 ändamål eller att dess areal minskas väsentligt eller ökasi sådan omfattning all avsevärd olägenhet uppkommer för ägaren. När det gäller de särskilda villkoren förfastighetsreglering torde bestämmelsen i 5 kap. 4 § fastighetsbildningslagenom båtnadsövervikt inte kunna tillämpas vid reglering i samband med ändring av ,eftersom någon direkt uppskaltningsbar nytta inte uppkommer av regleringen idetta fall. Bestämmelserna i 5 kap. 5 § första stycket (förbättringsvillkoret)samt i 8 § (förbud mol minskning av fastighet) är liksom bestämmelsen ombåtnadsövervikt i 4 § dispositiva (se 5 kap. 18 §), men skulle om överenskommelseinte kan träffas med en sakägare kunna utgöra hinder mot fastighetsreglering iförevarande fall. Inte heller opinionsvillkoret i 5 § andra stycket torde kunnatillämpas. Hämtöver skulle emellertid också de allmännalämplighetsvillkoren i 3 kap. fastighetsbildningslagen kunna innebära hinder molfastighetsbildning. En anpassning av fastighetsindelningen lill den nyagränsen torde nämligen knappast utgöra en sådan förbättring därav att undantagenligt 3 kap. 9 § får göras från dessa villkor (jfr 13 kap. I § första styckettredje meningen fastighetsbildningslagen). En tillämpning av bestämmelserna omfastighetsreglering i förevarande fall fömtsätter alltså att undantag får görassåväl från bestämmelserna i 3 kap. om allmänna villkor för fastig-helsbildningsom från de särskilda bestämmelserna för fastighetsreglering i 5 kap. 4, 5 och8 §§ faslighetsbildningslagen. Förevarande paragraf har utformats i överensstämmelse meddet anförda. 3 § Kostnaderna för fastighetsregleringen betalas avstaten. Enligl 5 kap. 13 § faslighetsbildningslagen skallkostnaderna för fastighetsreglering betalas av sakägarna efter vad som ärskäligt med hänsyn främst till den nytta de har av regleringen. I förevarandefall bör emellertid kostnaderna alltid betalas av staten (jfr 13 kap. 5 § faslighetsbildningslagen).Förevarande paragraf har utformats i överensstämmelse härmed (se även 2 kap. 6§ fastighetsbildningslagen). 4.2 Förslaget till lag om ändring i expropriationslagen 2 kap. 6 a § Expropriation får ske för att ge staten möjlighet attförfoga över mark som genom en förestående ändring av skall förasöver till det andra Paragrafen, som är ny, innebär alt staten kan få tillståndtill expropriation i samband med ändring av . Tillstånd tillexpropriation meddelas av regeringen eller länsslyrelsen. Saken fullföljs sedantill fastighetsdomstolen, som bestämmer ersättning med tillämpning av bestäm- Prop.1980/81:168 9 melsernai 4 kap. expropriationslagen. Expropriation av en del av en fastighet har fasUghetsbildandeverkan. En ändring av fastighetsindelningen sker alltså när expropriation aven del av en fastighet är fullbordad. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om fastighetsreglering i samband med ändring avriksgränsen, 2. lag om ändring i expropriationslagen (1972:719). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1980/81:168 10 Statens lantmäteriverks skrivelse till justitiedepartementetden om lagstiftning vid överföring av områden mellan Sverigeoch angränsande nationer till följd av riksgränsändringar Påuppdrag av den svenska kommissionen för översyn av mot haren av kommissionens experter, distriktslantmätare utrett hur vissafastighetstekniska frågor i samband med ifrågasatt flyttning av mellanFinland och lämpligen kan lösas. Densvenska gränskommissionen ansluter sig till utredningsmannens förslag, vilkaredovisas i bilaga 1. Kommissionen finner dämtöver en ytterligare bestämmelse enliglbilaga 2 erforderlig för att övergången av ägandrätt från den svenska statenskall kunna ske automatiskt vid en riksgränsreglering. har tagit del av förslagen och icke haft något att erinra. Förslagentill lagbestämmelser har utformats på sådant sätt att de kan tillämpas även vidregleringar av gränser mot andra nationer än . LMVhemställer att vidtar erforderliga åtgärder för att denföreslagna lagstiftningen skall komma till stånd. tilllösning av fastighetstekniska och rättsliga frågor i samband med ifrågasattflyttning av mellan och . Dethär förslaget upprättas efter hemställan av den svenska gränskommissionen. Påuppdrag av de finska och svenska gränskommissionema utförde avdelningschefenAntti Pohjola, och undertecknad en utredning av förevarandefrågor. Utredningen redovisades i promemoria , vilken bilägges.Vidare gjordes inom på min begäran en utredning omlagstiftning, som kan erfordras för genomförande av gränsregleringen. Häröverupprättades en promemoria 1980-10, som också bilägges. Slutligen har tekniskedirektören utrett frågan, se PM som bilägges. Medstöd av vad som framkommit vid såväl äldre som aktuella utredningar och medhjälp av min ortskännedom får jag nu framlägga följande förslag. 1980/81:168 11 De vattenområden och fisket däri, som omgersuveränitetsholmarna , överföres till de av svenska staten ägda fastigheterna Keskinsaari 2:1, Alainensaari 1:1, Kuusisaari 1:1, Isosaari 1:1 och Koivusaari 1:1 genom fastighetsreg lering. Svenska statens äganderätt till fastigheterna underpunkl I upphör autontiskt så snart gränsregleringen godkänts av de båda staterna. Det ankommer på alt reglera frågan om vilket rättssubjekt som skail vara ägare till den aktuella egendomen efter gränsregleringen. Suveränitelsholmarna an gränsande vattenområde överföres enligt finsk rättspraxis automatiskt till när flyttas. Överföringen sker utan ersättning enligt finsk praxis. Mottagare bör vara svenska staten genom lantbmksnämnden i första hand. Staten överlåter sedan den formella äganderätten till na åt ägarna av Koivukylä 6:26, 7:1 och 19:1. Vattenområdet med fiske överlåter staten till angränsande Päkkilä skifteslag. Överföringen sker lämpligast genom fastighetsreglering, som bör bekostas av slalen. Ägande rätten till Koivukylä 6:26, 7:1 och 19:1 bör överlåtas för en symbolisk ersättning. Samma sak bör gälla beträffande vattenområdet och fisket, Gällande bestämmelser i ger ej möjlighet att genomförade föreslagna fastighetsregleringarna mot sakägares bestridande. Därför behövsen lagbestämmelse av följande innehåll: Vid fastighetsreglering för attgenomföra en sådan flyttning av som sker enligt en överenskommelsemellan och det angränsande landet gäller inte villkoren i 5 kap 4, 5och 8 §§ faslighetsbildningslagen. I övrigt kan bestämmelserna i tillämpas. ex. frågan om ersättning. Fastighetsregleringär det smidigaste och mest praktiska förfarandet i del akluella fallet. Den fömtsätteremellertid att det finns någon lämplig fastighet att överföra till. Detta äringalunda alltid fallel. För all man skall kunna reglera fastighelsrätlsligafrågor vid riksgränsändringar i allmänhet bör del även finnas möjlighet förstaten att expropriera erforderlig fasl egendom. Därför föreslår jag att det ijustitiedepartementets PM upptagna förslaget till ny paragraf iexpropriationslagen blir lag. Förslagel har följande lydelse: 10 a § 'Erx expropriation får ske för att genomföra ensådan flyttning av som sker enligt en överenskommelse mellanSverige och det angränsande landet. 1980/81:168 12 Tilläggtill förslag angående lagstiftning vid överföring av områden mellan ochangränsande nationer till följd av riksgränsändringar. Enäganderättsövergång från svenska staten av områden som till följd av enriksgränsreglering överförs till annan nation bör ske automatiskt. För dettabehövs en lagbestämmelse av följande innehåll: Ömriksgräns enligt överenskommelse mellan och angränsande land flyttas såatt svenska staten tillhörig fast egendom, som urspmngligen är belägen iSverige men genom gränsregleringen överförs till det angränsande landetsområde, upphör svenska statens rätt till egendomen. Prop.1980/81:168 13 Statens lantmäteriverks promemoria omförslag till viss lagstiftning i anslutning till ifrågasatt flyttning av riksgränsenmellan och Upprättad av avdelningschefen . Suveränitetsholmarna påsvenska sidan om gränsen redovisas i det som särskildafastigheter med beteckningarna Keskinsaari 2:1 och Alainensaari 1:1 i Pajalasocken. Det kan anses alt fastigheterna ägs av svenska staten. Nyttjanderällenhör till vissa hemman i . Vattenområdena kring holmarna (uppskattningsvis40 ha) med fisket däri utgör en samfällighet för Kätkesuando by i socken. Motsvarande förhållanden föreligger beträffandesuveränitetsholmarna . Holmama årregistrerade som fasfigheterna Kuusisaari 1:1, Isosaari 1:1 och Koivusaari 1:1i socken. Vattenområdena kring holmama (uppskattningsvis 90 ha) medfisket däri utgör till viss del en samfällighet för Muonionniska by. Återstodenav vattenområdena utgör en samfällighet för by. Fisket inom dennadel av vattenområdena tillhör möjligen en viss fastighet i menär alternativt samfällt för byn på samma sätt som vattnet. De nämnda fem suveränitelsholmarna med vattenområdenkommer genom lillämnad ändring av läge att föras över frånSverige till . Suveränitelsholmarna ärbelägna på finska sidan om gränsen. Det kan anses att är ägaretill holmarna. Nyttjanderätten hpr till vissa fasfigheter i . Vattenområdetkring holmama (uppskattningsvis 25 ha) tillhör viss strömfallslägenhet iFinland (ägare? De nu nämnda båda holmarna med vattenområde kommer genomden tillämnade ändringen av att föras över från lillSverige. Överföringen av de fem först nämnda holmarna medkringliggande vattenområden från till Det är önskvärt att de svenska rättigheterna avvecklas iomedelbar anslutning lill flyttningen av . Detta syfte synes kunnauppnås genom att svenska staten som enligt det fömt sagda redan åger holmama förvårvar också vattenområdena och överlämnar holmama och vattenområdenatill i anslutning fill riksgränsändringen. För svenska statens förvärv av vattenområdena kan olikaförfaranden övervägas. Vattenområdena kan förvärvas genom köp. Eftersomvattenområdena inte utgör hela fastigheter är det områdesköp som det blir frågaom. Områdesköp måste fullföljas genom fastighetsbildning (4:7 JB). Själva köpenkan ske genom avtal med samtliga delägare i de samfällda vattenom- Prop.1980/81:168 14 Alternativt kan köpeavtal träffas med företrädareför samfälligheten med tillämpning av lagen (1973; 1150) om förvaltning av samfälligheter.Metoden med köp torde få anses omständlig och opraktisk. Detta alternativ har diskuterats i en PM upprättad inomjustitiedepartementet. Som framgår där finns ingen tillämplig expropriationsgmndi dag, men man kan införa en sådan.