prop · G40322 · 1980-12-31 00:00:00 — ominsyn i statliga företag Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen redovisas olika åtgärder som regeringen avser att vidta för attförbättra insyn i de statliga företagen. Genom dessa åtgärder blirdet inte längre nödvändigt att överlämna Statsföretag AB:s och Svenska Varv AB:sårsredovisningar fill . Denna ordning föreslås därför upphöra. 1 1980/81. 1 saml Nr 22 1980/81:22 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , , Proposition om insyn i statliga företag Med stöd av regeringens bemyndigande den 17 juni 1976tillkallade dåvarande chefen för industridepartementet tre sakkunniga' meduppdrag att utreda möjligheterna att förbättra Informationen om och Insynen 1de statliga företagen. De sakkunniga antog namnet redovisningsutredningen. avlämnade i september 1978belänkandet (SOU 1978: 63) insyn 1 statliga företag. En sammanfatlningav förslagen i betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagaI. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgells av bokföringsnämnden,postverket, , slatens järnvägar (SJ), luftfartsverket, statskontoret,statisfiska centralbyrån (SCB), (), patent- ochregistreringsverket, statens industriverk, domänverket, förenade fabriksverken(FFV), statens verk. , ,, , , AB ,, i (LO), (), Centralorganisationen /SR och FöreningenAuktoriserade Revisorer. Yttrande över betänkandet har dessulom inkommit frånSvenska Civil-ekonomfören i ngen. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. ' Generaldirektören , ordförande, samtriksdagsledamöterna . Prop.1980/81:22 3 Denstatliga företagssektorns' betydelse inom näringslivet har ökal snabbi under 1970-lalet.Den totala omsätiningen inom sektorn uppgår till ca 50000 milj. kr. per år.Antalet sysselsatta är ca 270000, vilket ulgör av landetsförvärvsarbetande befolkning. Staten äger direkt eller genom affärsdrivandeverk mer än i ca 70 bolag. Totalt sett äger statendirekt eller genom juridisk person aktier i ca 800 aktiebolag. Särskiltunder senare år har den statliga företagssektorn ökat påtagligt i belydelse.Betydande strukturrationaliseringar har genomförts inom handelsstål- ochtextilbranscherna. Staten har gått in som dominerande ägare 1 dessa branscheroch 1 varvsindustrin. Del stafiiga ägandet har blivit ett alltmera omfattandeinslag i svenskt näringsliv. Ägandet är spritt över stora delar avnäringslivet, om än numera med en tyngdpunkt i basnäringarna. Del statligaförelagandel har fått särskilt slor betydelse inom vissa regioner av landet. Delär enligt min mening uppenbart all Insynen 1 och informationen om de statligaförelagen har en slor belydelse. De frågor om de statliga företagen somriksdagen har att ta ställning till har ofta stor räckvidd och inte sällanaktualiseras beslut som rör olika branscher och många människor. bör därfprgaranteras en god insyn i och Informalion om de statliga företagen liksomökade möjligheter att sätta sig in i deras villkor. Informafion är enförutsättning för alt riksdagsledamöterna skall kunna fortlöpande följaverksamheten. Destafiiga företagen bedriver 1 de flesta fall en omfattande informationsverksamhet.Företagen lämnar en öppen och utförlig informalion fill riksdag och allmänhet.Flera av företagen brukar också ta initiativ lill särskilda informationsmötenmed riksdagsledamöterna. När det gäller finns särskilda reglerför insyn. I samband med beslut om aft bilda Statsförelag(prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr 1969: 381) behandlades sålunda frågan om Informafionom och insyn i de statliga företagen. beslut innebär altStatsförelags årsredovisning skall överlämnas till . Vidareutser riksdagsledamöter som får närvara vid Statsföretagsbolagsstämmor och som då har rält alt ställa frågor. Fr. o. m. skallockså årsredovisningen för överlämnas till (prop.1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343). Enliglmin mening får den särskilda ordning som gäller för Statsföretag anses fyllahögt ställda krav på insyn och informafion. Antalet statliga företag somligger utanför Statsförelag har emellertid vuxit och del finns där- 'Till statliga företag hänförs i detla sammanhang statligt ägda aktiebolag ochde affärsdrivande verken, dvs. postverket, , ,luftfartsverket, domänverket, förenade fabriksverken och statensvattenfallsverk. 1980/81:22 4 föranledning att pröva om inte motsvarande regler för insyn och informationskulle kunna tillämpas för dessa företag. Deåtgärder som jag i del följande förordar grundar sig huvudsakligen på redovisningsulredningensförslag. De syftar främst lill att förbättra informationen om de statligaföretagen till och därmed förse den med ell förbättrat informations-och beslulsunderiag. En sådan förbättrad information om och insyn i destatliga förelagen är värdefull även för allmänheten. Jagvill poängtera att åtgärderna inte syftar lill all påverka beslutsprocessen ide statliga aktiebolagen. Ansvarel för verksamheten i bolagen ligger enligtaktiebolagslagen (1975:1385) på bolagsstämman, styrelsen och verkställandedirektören. Regeringen har ägaransvarel beträffande de direkt ägda statligaaktiebolagen och utövar delta genom alt representera statens aktier vidbolagsstämmorna. Anställda och ledning i statliga förelag måste dock åtnjutaen arbetsro som inte alltför mycket skiljer sig från den som gäller förelageninom andra sektorer. Destatliga företagens offentliga redovisning Förde statsägda aktiebolagens redovisning gäller liksom för andra aktiebolagbestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) och bokföringslagen (1976:125).Redovisningsutredningen framhåller all årsredovisningen är företagensviktigaste informationsinslrumenl som skall tillgodose en rad olika grupperskrav. Till dessa kan räknas aktieägare, anställda, kreditgivare, kunder,leverantörer, statliga och andra myndigheter saml massmedia. Målgrupperna förett statligt eller ett enskilt ägt företags årsredovisning är väsentligendesamma. De statliga förelagens och de enskilt ägda förelagensårsredovisningar bör bl.a. av denna anledning följa samma utveckling.Utredningen framhåller, att de statliga förelagen dock bör kunna ange takten iutvecklingen såsom föregångare för en öppnare och mer fullständig redovisning.Jag delar utredningens uppfattning i dessa avseenden. Redovisningsutredningenhar undersökt informationsinnehållet i årsredovisningarna för de statligt ägdaförelagen och jämfört detta med informationsinnehållet 1 vissa börsregistreradeaktiebolags årsredovisningar. Undersökningen visar all del Inte finns någraväsentliga skillnader mellan de större statliga och de börsregistrerade företagensårsredovisningar. Av undersökningen framgår dock att de statliga förelagensekonomiska redovisning inbördes skiljer sig ål i en del avseenden. Utredningenfinner del önskvärt alt de statliga företagen utvecklar enhetligare principerän som f. n. är fallet i enskilda delar av den ekonomiska redovisningen ochsöker finna mer likartade former för presentation av boksluten. Utredningen angerett antal exempel där informationen bör kunna förbättras. Affärsverken berörsinte direki av utredningens förslag med hänsyn lill att del åligger RRV attutfärda anvisningar för verkens årsredovisningar. Prop.1980/81:22 5 Redovisningsulredningenhar föreslagit alt en särskild redoyisnings-grupp med uppgift att 1 detaljutforma regler och anvisningar för de stafiiga aktiebolagens årsredovisningarskall utses av regeringen. Flertaletremissinstanser ansluter sig lill vad utredningen har föreslagit omårsredovisningarnas innehåll. Förslaget om en särskild redovisningsgrupp somskulle ulses av regeringen har däremol mötts av tveksamhet från en del håll. Förslagelavstyrks bl.a. av bokföringsnämnden och Föreningen . Bokföringsnämndenanför sålunda att flertalet av de frågor som föreslås bli behandlade av densärskilda redovisningsgruppen slår på bokföringsnämndens arbetsprogram.Bokföringsnämnden har enligt sin instruktion (1976:377) till uppgift att främjautvecklingen av en god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. I nämnden ingår ledamöter för revisorsorganisationerna,arbetstagarorganisationerna, , m.fl.De anvisningar och cirkulär som nämnden utger är giltiga för allabokföringsskyldiga näringsidkare. Bokföringsnämndenanser vidare att redovisningsulredningens krav på en enhetlig terminologi,enhetliga värderingsprinciper, en likartad form för presentation av bokslutsamt en öppnare och mer fullständig redovisning för de statliga förelagen bordekunna uppnås genom en intern redovisningskommitté för statligt ägda bolag. Jaganser att de synpunkter på öppnare redovisning och utveckling avredovisningsstandarden som framförs av redovisningsutredningen är värdefullaoch att en utveckling av denna standard bör eftersträvas. Jagfinner dock efler samråd med chefen för och i likhet medvissa remissinstanser att ytterligare ett stafiigt organ inom redovisningsområdetskulle medföra risk för onödigt dubbelarbele och kompetenstvister. Därför börnågon särskild av regeringen utsedd redovisnings-grupp inte inrättas. Detankegångar som redovisningsutredningen har framfört ligger väl i linje med detarbete som bokföringsnämnden utför. Fr. o. m. ingår en ledamotsom representerar de statliga aktiebolagen i bokföringsnämnden. De statligabotagen har härigenom goda möjligheter alt konkret påverka utvecklingen avredovisningspraxis i aktuella frågor. Arbetelmed alt i övrigt utveckla redovisningen bör de statliga aktiebolagen enligtmin mening kunna genomföra på frivillig väg. De statliga bolagen kan t. ex.,såsom har föreslagits av bokföringsnämnden, bilda en intern redovisningsgruppmed uppgift all göra detta arbete. Gruppen skulle lämpligen kunna fungera somreferensgrupp till den ledamot, som representerar de statliga bolagen 1bokföringsnämnden. Prop.1980/81:22 6 Regeringensårliga redovisning till av de statliga företagens verksamhet Denenda samlade informationen om statlig verksamhet i företagsform finns 1 den avindustridepartementet utgivna . Dennainnehåller redogörelser för de affärsdrivande verken och statligt ägdaaktiebolag. Som jag har nämnt överlämnas årsredovisningarna förStatsföretag och Svenska Varv till . Utredningen har föreslagit altregeringen skall överlämna en fullständig redogörelse till riksdagenöver del statliga företagsägandet. Redogörelsen skall enligt förslagetöverlämnas genom en skrivelse från regeringen till , vilken skallmedföra motionsräll och utskottsbehandling. Redogörelsen föreslås i förstahand grundas på uppgifler från affärsverken och aktiebolag där staten direkteller indirekt äger av aktierna. Uppgifter skall lämnas också omminoritetsposter. Redogörelsenskall enligt förslagel i första hand bygga på de enskilda förelagensårsredovisningar och anpassas till vad som vid varje lidpunkt anses vara avmer allmänt Intresse rörande statliga företag. I redogörelsen skall ingå vissaekonomiska data om företagen. Likaså skall uppgifter om förändringar i detstatliga företagsägandet ingå. Med mellanrum, t.ex. en gång perriksdagsmandatperiod, bör rapporten göras mer omfattande och innefatta enprincipdeklaration från regeringen om del statliga förelagen - dels mål ochriktlinjer samt en översiktlig redogörelse för hur de övergripande mål somgäller för verksamheten har uppnåtts. Deremissinstanser som har yttrat sig om förslaget tillstyrker detla. PKbanken t.ex.framhåller att en icke oväsentlig del av insynsproblemet lorde för riksdagensdel ha sin grund i ren tidsbrist och finner därför förslagel om en samladårlig rapport över den statliga företagssektorn välmotiverat. Jagdelar utredningens uppfattning att bör ges möjlighet att få en samladriksdagsbehandling av verksamheten 1 de statliga förelagen. kandärigenom regelbundet diskutera utvecklingen av det statliga företagandet. Såsom utredningen har föreslagit anser jag en lämplig ordning härför vara attregeringen åriigen överlämnar en redogörelse till över de statligaförelagens verksamhei. Denna redogörelse bör enligl min mening med vissamellanrum också omfatta en principdeklaration om del statliga företagandetsmål och riktlinjer liksom en översiktlig redogörelse för 1 vad mån uppställdamål har uppnåtts. Omregeringen avger en redogörelse till av det slag som jag härhar nämnt, kan den nuvarande ordningen - riksdagsgranskning avårsredovisningarna för Statsföretag och Svenska Varv - upphöra, Någol behov avatt överlämna årsredovisningarna för dessa aktiebolag till torde dåinte längre föreligga. Eftersom överlämnandet av dessa båda årsredovisningarsker på grundval av beslut av , bör godkännande inhämtasalt upphöra med denna ordning. Prop.1980/81:22 7 Regeringensårliga redogörelse över de statliga förelagens verksamhet bör enliglutredningen få ett sådant innehåll och en sådan utformning att den kan fungerasom informationskälla för alla som söker uppgifter om statliga företag. Den börinnehålla en allsidig och överskådlig Information om den statligaföretagsamheten. Redogörelsen bör ges slor spridning även utanförriksdagskretsen. Jag delar utredningens uppfattning rörande redogörelsensinnehåll, utformning och spridning. Ifråga om motlonsrälten gäller f.n. enligt tilläggsbestämmelse 3.11.2 riksdagsordningenall motion får avlämnas med anledning av skrivelse från regeringen med årligredovisning för verksamheten inom Statsföretag, med redovisning av allmännapensionsfondens Ijärde fondstyrelses verksamhet saml med årsredovisning förSvenska Varv. Om mofionsrätten skall gälla den redogörelse jag nu harbehandlat, förutsätter delta en ändring 1 denna tilläggsbestämmelse iriksdagsordningen. Jagföreslår att regeringen ger tillfälle att ta del av vad jag har anförtrörande den årliga redogörelsen till . Redovisningsutredningenhar föreslagit att ett register över statliga företag skall inrättas och altdet skall föras av (). Utredningen framhåller attett register över statliga förelag bör föras med hänsyn till omfattningen avdel statliga företagandet och de stora förändringar som sker i detta. Påuppdrag av utredningen har SCB lämnat ett förslag till uppläggning av ettsådant register. De remissinstanser som uttalar sig om utredningens förslag 1denna del stöder förslaget. En del remissinstanser, t.ex. SCB och RRV, påpekar svårigheterna med all få in uppgifter lill ett sådantregister. Sannolikt skulle det krävas särskilda föreskrifler för de statligaförelagen att de skall rapportera förvärv och försäljning av aktier ochandelar. Fleraremissinslanser framhåller att man bör undvika att belasta förelagen med ettökat uppgiftslämnande, vilket skulle bli följden om ett särskilt registerinrättades. För att del föreslagnaregistret skall kunna fylla uppställda krav på snabb uppdatering måste enliglmin mening de statliga företagen åläggas särskild uppglfisplikt. Företagenmåste i sådant fall ha skyldighet att kontinuerligt rapportera allaförändringar i aktieinnehav. Jag är Inte beredd att föreslå åtgärder som skulleålägga företagen en sådan uppgiftsplikt. Jag delar dockutredningens uppfattning att det finns ett behov av en samlad överblick överdel statliga företagandet. Jag anser det viktigt att olika intressenter, t.ex.riksdag, regering och allmänhet kan få uppgifler om det statliga företagsägandet.En sammanställning över det statliga företagsägandet avses därför liksom hitlillsvarje år utarbetas inom industrlde-3 1980181. 1980/81:22 8 parlementet och publiceras i anslutning till regeringensnyssnämnda redogörelse till . Denna åriigen uppdateradesammanställning bör vara så utföriig som del är praktiskt genomförbart ochomfatta de bolag som nämns i redovisningsutredningens förslag. Del ankommer påregeringen att besluta i denna fråga. Riksdagsledamöters närvaro vid statliga aktiebolagsbolagsstämmor barden ordningen gällt att 18 av riksdagenutsedda riksdagsledamöter haft möjlighet att närvara vid Statsföretagsbolagsstämmor och där kunna ställa frågor om Statsföretags och dessdotterbolags verksamhet. Enligl redovisningsutredningens förslag skallsamtliga riksdagsledamöter garanteras närvarorätt vid bolagsstämmor i vissa direkiägda statliga aktiebolag och därvid ha rätt att ställa frågor. Utredningenföreslår att en särskild lag stiftas med denna innebörd. Utredningen påpekar alt bildandel av nya statligaförelagsgrupper aktualiserar frågan om del inte även i sådana fall ärmotiverat att fär sammil rält till insyn som gäller förStatsföretag. En allmän närvarorätt kan utnyttjas när riksdagsledamöternafinner detta lämpligt. Ledamöterna får därigenom möjlighet till insyn i deförelag som för tillfället tilldrar sig uppmärksamhet av exempelvis närings-eller sysselsättningspolitiska skäl. Ledamöterna kan dessutom kontinuerligtfölja verksamheten i ell eller flera statliga aktiebolag. Utredningen har föreslagit att närvarorätten vidbolagsstämmor skall omfatta aktiebolag med mer än 50 anställda, om statendirekt äger minst hälften av aktierna. Närvarorätten föreslås alltså begränsastill aktiebolag vilkas verksamhet har viss storlek. Närvarorätten föreslås inteomfatta dotterbolag till de direkt ägda bolagen. 'Frågor som berör eventuelladotterbolag förutsätts kunna behandlas vid moderbolagets stämma. För egen del vill jag anföra följande. F. n. gäller somnämnts att 18 riksdagsledamöter har möjlighet att delta i Statsföretagsbolagsstämmor. Erfarenheterna av denna ordning har varil goda. Tiden är numogen att Införa en allmän möjlighet för riksdagsledamöter att närvara vidbolagsstämmor i aktiebolag där staten har det dominerande ägarinflytandel.Möjligheten att närvara bör i första hand omfatta aktiebolag i vilka statenäger av aktierna. Jag avser dessulom att verka för attriksdagsledamöterna får möjlighet att närvara vid bolagsstämmor även i andra delägdastatliga aktiebolag. Jag delar utredningens uppfattning att möjligheten altnärvara inte bör omfatta de minsta bolagen. En förutsättning bör vara attbolaget har minst 50 anställda. Dock bör rätten gälla även förvaltningsbolag,även om dessa har mindre än 50 anställda, såvida bolagen äger rörelsedrivandedotterbolag som har minst 50 anställda. Prop.1980/81:22 9 Närdet gäller genomförandet av förslagel har flertalet remissinslanser riktatkritik mol den lag som redovisningsutredningen har föreslagit. De anser attsamma syfte skulle kunna uppnås genom andra lösningar. Åvenjag anser alt möjligheten att närvara för riksdagsledamöterna kan genomförasutan att lagstiftning tillgrips. Regeringen kan som utövare av aktieägarinflytandeti de statliga aktiebolagen genomföra förslagel t.ex. genom att en bestämmelsemed denna Innebörd Införs i bolagsordningama för berörda aktiebolag. Genomde utvidgade möjlighetema till insyn i statliga företag behöver inlelängre utse ledamöter att närvara vid Statsföretags bolagsstämmor. Jagföreslår att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om rlksdagsledamölemas möjlighet att närvara vid vissa statligt ägdaaktiebolags bolagsstämmor. Redovisningsutredningenhar enligt sina direktiv utvärderat resultatet och erfarenheterna av dennuvarande ordningen att 18 riksdagsledamöter har möjlighel att närvara vidStatsföretags bolagsstämmor. Riksdagsledamöternasnärvaro vid Statsföretags bolagsstämmor har i praktikenutvidgats. De kallas även till informationsmöten vid sidan om bolagsstämmorna.Riksdagsledamöterna har då getts möjlighet att ställa frågor lill Statsföretagsledning och lill cheferna för dotterbolagen. Redovisningsutredningenanför att riksdagsledamöterna varit allmänt positiva till del sätt på vilketStatsföretag har besvarat de frågor som ställts. Del rådde dock enighet om altmöten vid sidan om ordinarie bolagsstämmor har givit mesl information. Framförallt ansågs det informationsmöte som brukar ordnas varje vår med verkställandedirektörerna för dotterbolagen vara värdefullt. Även finner dennuvarande ordningen vara av värde. Utredningenhar föreslagit alt den nuvarande ordningen skall bibehållas såsom den harkommit att fungera i praktiken och att den skall utvidgas alt omfatta ävenSvenska Varv. Flera remissinslanser delar utredningens inställning att enutförligare information kan lämnas vid sidan av bolagsstämman och anser kan bygga vidare på detta system. Dennasålunda utformade praxis innebär att ett betydande antal riksdagsledamöter fåren fördjupad kunskap om statlig företagsamhet och att en värdefull kontinuitethar kunnat upprätthållas i relationerna mellan och Statsföretag.Utredningen har pekat på att erfarenheterna är så goda att denna ordning börbibehållas. och riksdagsledamöterna har funnit kontakternagivande. 1980/81:22 10 Detär därför enligt min mening lämpligt att den nuvarande ordningen medinformationsmöten bibehålls och att den utvidgas till alt omfatta även SvenskaVarv. Jag är beredd att föreslå att en bestämmelse införs i bolagsordningamaför de båda bolagen av Innebörd att resp. bolag skall bereda högst för ändamålet särskilt utsedda ledamöter tillfälle deltaga i årliga informafionsmöten. Jagföreslår att regeringen ger tillfälle att ta del av vad jag har anförtom möjlighet för vissa av utsedda riksdagsledamöter att delta iinformationsmöten med Statsföretag och Svenska Varv. 1. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört 1 det föregå ende om a. åriigredogörelse över de statliga företagens verksamhet, b. riksdagsledamöternasmöjlighel att närvara och ställa frågor vid bo lagsstämmor med vissa statligt ägda aktiebolag, c. möjlighetför vissa av utsedda riksdagsledamöter alt delta 1 informationsmöten med och . 2. föreslårriksdagen all godkänna vad jag anfört 1 fråga om årsredovis ningarna för och . Regeringenansluter sig till fördragandens överväganden och beslutar all genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd eller detändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1980/81:22 II Sammanfattning av förslagen i betänkandet (SOU 1978:63) insyn i statliga företag, lämnad av redovisningsutredningen Enligtdirektiven har redovisningsulredningen haft i uppdrag alt lägga fram förslagtill åtgärder som kan förbättra Informationen om och insynen i de statligaföretagen. Vihar sett det som en huvuduppgift att försöka förbättra informationen tillregering och riksdag och därmed skapa ett bättre beslutsunderlag för statsmakterna.En förbättrad information fill bör även allmänheten kunna dra nyttaav. Med hänsyn till vårt utredningsuppdrag har vi ej haft anledning att omprövade former i vilka beslut om enskilda affärsverk eller bolag fattas. Tillde statliga företagen har vi räknat de sju affärsdrivande verken och aktiebolagi vilka staten äger minst . Den statliga företagssektornsbetydelse inom näringslivet har ökal under 1970-lalet. Den totala omsättningeninom sektorn uppgick för till . Antaletsysselsatta uppgår till ca 270000. Produktionens förädlingsvärde ulgör f. n. ca6 % av bruttonationalprodukten. Antalet anställda utgör av landetsförvärvsarbetande befolkning. Det statliga ägandet är spritt över stora delarav näringslivet, om än numera med en tyngdpunkt 1 de klassiska svenskabasnäringarna. Detta har fått till konsekvens alt de statliga förelagen spelaren avgörande roll på det regionala planet i främst . En stor delav de statliga aktiebolagen är samlade i som bildades 1 januari1970. Ett större anlal av de statliga aktiebolagen har under de senaste årenkommit att ligga utanför Statsföretag. Staten har bl. a. gått in som aktieägare1 flera viktiga bransch-erfor att medverka i omfattande och nödvändigastrukturrationaliseringar. Ikapitel 6 redovisar vi en undersökning över de statliga företagens årsredovisningar.Denna undersökning, som gjorts av , visar bl. a. attdet inte lorde föreligga några väsentliga skillnader mellan Informafionsinnehållet1 de slörre stafiiga och de börsregistrerade företagens årsredovisningar.Undersökningen visar dock att de statliga företagens ekonomiska redovisningsinsemellan skiljer sig åt i vikliga avseenden.