prop · G40318 · 1980-12-31 00:00:00 — I denna paragraf finns sekretessbestämmelser som röruppdragsverksamhet för enskildas räkning. Finns uppgifter som avses iparagrafen i en allmän handling, gäller sekretessen för uppgifterna i normalthögst . Från denna regel finns två undantag, nämligen såvitt gällerhemliga uppgifter hos en högskoleenhet och hos statens skeppsprovningsanstalt,I fråga om sådana uppgifter gäller sekretessen i högst 10 resp, . har i en skrivelse den 26augusti 1980 hemställt att sekretesstiden för uppgifter i verketsuppdragsverksamhet i likhet med vad som för motsvarande fall gäller hos statensskeppsprovningsanstalt bestäms till . Verket uppger att såväl statens skeppsprovningsanstalt sompalentverket mottar uppdrag från industriföretag, forskningsinstitutioner ochandra uppdragsgivare som bedriver tekniskt utvecklingsarbete inom ytterst känsligaområden och som räknar med alt lämnade uppgifter får ett totalt skydd motutlämnande till ovidkommande. Under hela den lid uppdragsverksamheten harbedrivits har det stått klart att den nu gällande sekretesstiden avuppdragsgivarna uppfattats som ytterst otillfredsställande. Ofta gällerunderlaget för undersökningarna tekniskt utvecklingsarbete som kan komma attresultera i en patentansökning. Ett inte ovanligt fall är att en uppdragsgivareavstår från att fullfölja uppdraget med en sådan ansökan trots attförutsättningar för patent föreligger. Han kommer då i ett sämre läge än om hangjort en palentansökan men återkallat denna. I det sistnämnda fallet förblirhandlingarna hemliga utan begränsning. Den gällande regle-'ringen kan fåuppdragstagare att avstå från att anlita verkets tjänster. Jag kan för egen del instämma i alt patent- ochregistreringsverkets uppdragsverksamhet är av så speciell karaktär alt del ärmotiverat med en längre sekretesstid än den normala 20 årstiden. Förevarandeparagraf har därför ändrats så att sekretesstiden för uppgifler i allmännahandlingar om denna verksamhet har bestämts till högst . 8 kap. 12 § Biomedicinska forskningsprojekt i som innefattarförsök på människor och som inte är avsedda att direkt gagna den enskildeindividen, granskas numera av en forskningsetisk kommitté. 1 biomedicinskaforskningsprojekt inbegrips prövningar av icke registrerade läkemedel ochregistrerade läkemedel som prövas med nya indikationer. Forskningsetiskakommittéer finns vid samtliga medicinska fakulteter i landet.Kommittéerna skall svara för den granskningen av de forskningsprojektsom planeras eller pågår i resp. region. Som underlag för granskningen skall projektledaren ge inen beskrivning av forskningsprojektet dll den forskningsetiska kommittén. 1980/81:18 27 skall anges bl. a. projektets mål, metodik och antalförsökspersoner. Vidare skall uppgifler lämnas som belyser projektet från etisksynpunkt, t. ex. vilka risker för de enskilda som är förenade med projektet. Den eliskagranskningen har i detta sammanhang sin främsta betydelse då det är fråga omprövning av icke registrerade läkemedel eller av registrerade läkemedel med nyaindikationer. Det är uppenbart att en projektbeskrivning som rör prövningen avett läkemedel kan innehålla sådana uppgifter om en enskilds affärs- eller driflförhållandensom bör vara sekretesskyddade. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1979/80:2förutsattes att frågan om sekretess hos de etiska kommittéerna skulle övervägasi anslutning till den förordning som enligl bemyndigandet i 8 kap. 6 §sekretesslagen skulle utfärdas av regeringen. Jag har emellertid kommit framtill att den etiska granskningen knappast kan anses som sådan tillsyn medavseende på näringslivet som avses i sistnämnda bestämmelse. Eftersom inteheller någon annan sekretessbestämmelse i lagen kan anses tillämplig på granskningsverksamhelen,har det här aktuella sekretessbehovel tillgodosetts genom ett nytt andra styckei förevarande paragraf. Sekretessen enligt 8 kap. 12 § sekretesslagen i dessnuvarande lydelse bryter meddelarfriheten. Enligt min mening bör sekretessenenligt det nya andra stycket inle inskränka meddelarfriheten. Bestämmelsen i 16kap. 1 § har ändrats i överensstämmelse härmed. 9 kap. 1 § har antagit en nyskatteregisterlag som har trätt i kraft (prop. 1979/80:146, SkU1979/80:.56, rskr 1979/80:353, SFS 1980:343). I lagen finns bestämmelser omskatteregister som förs med hjälp av automatisk dalabehandling. Bland lagensföreskrifter finns en bestämmelse (12 §) som reglerar utlämnande till enskildaav uppgifter som är sekretessbelagda enligt förevarande paragraf i den nyasekretesslagen. Det har därför i fjärde stycket införts en hänvisning till skatteregislerlagen(jfr 2 kap. 2§ andra stycket Iryckfrihelsförordningen, omtryckt 1979:936 ochSFS 1980:344). 9 kap. 9 § I paragrafens andra stycke regleras sekretessen hos notariuspublicus. Regleringen innebär alt sekretess gäller för uppgifter som det kanantas att den rältssökande har förutsatt skall bli behandlade förtroligt.Vidare gäller sekretess för uppgifter i övrigt om någons personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas alt han lider skada eller men omuppgifterna röjs. Med den avfattningsom paragrafen har fått kan sekretess komma alt gälla för uppgifter omprotester av växlar och checkar. 1980/81:18 28 uppgifter är inte sekretessbelagda enligt 1937 årssekretesslag (26 §). Dessa uppgifter omfattas inte heller av publicustystnadsplikt (7 § stadgan /1964:679/ om publicus). Någon ändring i den nu gällande ordningen bör inle kominai fråga. 1 paragrafens andra stycke har därför gjorts ett tillägg som uttryckligenundantar uppgifler om protester från sekretessen. 9 kap. 20 § Enligt paragrafens första stycke gäller sekretess hos endomstol i mål om tillämpningen av lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet oeh i mål om kollektivavtal. Föremålet för sekretessen är uppgifterom enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. En förutsättning försekretess är att det kan antas att den enskilde eller någon honom närståendelider avsevärd skada eller belydande men om uppgiften röjs. 1 sak ger paragrafentillsammans med 8 kap. 17 § sekretesslagen samma skydd som 36 § 1937 årssekretesslag i förening med 70 § lagen om medbestämniande i arbetslivet (jfr prop.1979/80:2 del A s. 291). De mål som avses i förevarande paragraf handläggs enligllagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Också andra typer av målhandläggs enligt den lagen. En sådan målkaiegori utgörs av mål om tillämpningenav lagen (1974:12) om anställningsskydd, I sådana mål kan det förekommauppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden som behöver sekretesskyddas.Tillämpningsområdet för paragrafen har därför utvidgats till att omfatta ocksåmål som avses i lagen om anställningsskydd. I delta sammanhang bör nämnas att det finns mål omtillämpningen av lagen (1976:600) om offentlig anställning vilka röranställningsskyddet för arbetstagare med statligt reglerad anställning. Jagsyftar på mål om tillämpningen av 7, 8. 11 och 13 kap. sistnämnda lag. Målengäller bl, a. uppsägning och avskedande, I sådana mål finns det naturligtvisett lika starkt sekretessbehov som i motsvarande mål enligt lagen omanställningsskydd. Sekretess kan visserligen gälla hos domstolen med stöd av 7kap. 11 § i förening med 12 kap. 1 § sekretesslagen. Sekretessbehovel bliremellertid enligt min mening inte tillräckligt tillgodosett härigenom.Förevarande paragraf har därför ändrats så att den skall omfatta också mål somrör tillämpningen av 7, 8, 11 och 13 kap. lagen om offentlig anställning. I fråga om mål om tillämpningen av 10 kap. lagen omoffentlig anställning, dvs. mål om disciplinansvar, anser jag emellertid inteatt det finns skäl att föreskriva någon sekretess (jfr 7 kap. 11 § fjärde styckeisekretesslagen och prop. 1979/80:2 del A s. 203). En annan typ av mål som handläggs enligt lagen omrättegången i arbetstvister är mål om tvister rörande könsdiskriminering. m, kan uppgifter i sådana mål hållas hemliga med slöd av 36§ sekretesslag i förening med 11 § iredje stycket lagen (1979:1118)om 1980/81:18 29 jämställdhel mellan kvinnor oeh män i arbetslivet(omtryckt 1980:412), Sekretessen enligt förevarande paragraf har därförutvidgats till att gälla också i mål om tillämpningen av 2-5 oeh 8 §§sistnämnda lag. Tillägget gör att bestämmelsen i 11 § Iredje styckei jäinställdhetslagenkan upphävas (jfr prop, 1979/80:80 s, 47 och 73 och prop, 1979/80:129 s. 24), För de återstående typerna av mål som handläggs enligtlagen om rättegången i arbetstvister ger 8 kap. 17 § sekretesslagen skyddsåvitt gäller uppgifter om en myndighels eller en enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, under förutsättning att det kan antas att den somuppgifterna rör lider avsevärd skada om uppgifterna röjs, 9 kap, 21 § Enligt 22 § andra styckei sekretesslag iparagrafens lydelse enligl SFS 1980:414 gäller handhngssekreless i ärenden hosjämställdhetsombudsmannen eller jämställdhetsnämnden enligt lagen om jämställdhelmellan kvinnor och män i arbetslivet. Handlingar i sådana ärenden är hemliga i20 år. En handling i ett sådant ärende får doek lämnas ut, om trygghet kananses vara för handen att handlingens innehåll inte skall missbrukas till skadaför någon enskild som skyddas av sekretessen. En tystnadsplikt i ärenden av detangivna slaget finns föreskriven i 22 § lagen om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet. Såväl bestämmelsen om handlingssekretess som lystnadspliklsföreskriftenär av provisorisk karaktär (jfr prop. 1979/80:129 s. 19). De båda nu berörda sekretessbestämmelserna skall upphöraatt gälla när den nya sekretesslagen träder i kraft. De har fått motsvarigheteri den nya 9 kap. 21 § i lagen. I sak ansluter den nya sekretessbestämmelsennära till de gällande reglerna. Den lystnadsplikt som följer av den nya 9 kap. 21 S börinte ha företräde framför principen om meddelarfrihel. Paragrafen har därförinte tagits med i uppräkningen i 16 kap. 1 §. 16 kap. 1 § Som jag har anfört i motiven till 8 kap. 12 § bör meddelarfrihelråda i fråga om uppgifler som avses i det nya andra stycket i paragrafen. Sekretesslagen träder i kraft . Lagenhar delvis utformats från den utgångspunkten att den socialtjänstlag som harföreslagits i prop. 1979/80:1 skulle träda i kraft (prop. 1979/80:2del A s. 184 och 504). har emellertid beslutat att den nyasocialtjänstlagen skall träda i kraft först (SoU 1979/80:44,rskr 1979/80:385, SFS 1980:620), 1980/81:18 30 Med anledning av detla beslut av har i en skrivelse till regeringen tagit uppfrågan om ikraftträdandet av sekretesslagens bestämmelser om registrering avallmänna handlingar (15 kap, 1 oeh 2 §§) såvitt gäller den kommunalasocialvården. Förbundet påpekar att också socialtjänstlagen innehållerföreskrifter som gäller registrering, bl, a. föreskrifler om register m. m, (59-66§§). Som en förberedelse inför den nya lagstiftningen bedriver Kommunförbundeti samarbete med andra ett projekt för att få fram rutiner för registrering,dokumentation och arkivläggning m. m. De nya rutinerna skall vara färdiga alttas i bruk när socialtjänstlagen träder i kraft. En omläggning av socialvårdensregistrerings- och dokumentationssystem beräknas enligt förbundet kostakommunerna ca 25 milj. kr. Förbundet anser att det skulle vara bådekostnadskrävande och olyckligt att behöva utarbeta administrativa system somskulle gälla bara under en övergångstid av . Därför föreslås att ikraftträdandelav sekretesslagens regler om registrering av allmänna handlingar, såvitt gällerden kommunala socialvården, fiyttas fram till . För egen del vill jag först nämna att det f. n. inle finnsnågra generella bestämmelser om skyldighet att registrera allmänna handlingarinom den kommunala socialvården. Man får därför utgå från alt - även omkommunerna har system för registrering av handlingar - systemen varierar frånkommun lill kommun. Jag anser i likhet med att det skulle varaklart olämpligt från fiera synpunkter att nu tvinga fram registreringsrulinersom är anpassade till den nya sekretesslagens krav men inte tillsocialtjänstlagens. Inle minst kostnadshänsynen talar mol en sädan ordning. Dettorde inte gå att till få fram nya registreringsruliner inomden kommunala socialvården, vilka svarar mot socialtjänstlagens föreskrifter.Jag delar därför uppfattningen att sekretesslagens regler om registrering avallmänna handlingar bör bli tillämpliga inom den kommunala socialvården förstvid den tidpunkt då socialtjänstlagen träder i kraft. Med hänsyn härtill hardet gjorts ett tillägg till p. 1 övergångsbestämmelserna till sekretesslagen avinnebörd att 15 kap. 1 och 2 §§ i lagen skall börja lillämpas inom denkommunala socialljänsten först . Beträffande de övergångsbestämmelser i övrigt som behövsmed anledning av beslut om socialtjänstlagen hänvisas lill p. I 7 kap, 46 §§ i den nya sekretesslagen reglerassekretessen inom . Vad som menas med socialtjänst anges i 7 kap.4 § tredje stycket. Med socialtjänst förstås sålunda verksamhet enligtlagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av ungautan samtycke 1980/81:18 31 samt verksamhet som i annat fall handhas av socialnämnder.Till socialtjänst räknas också sådan verksamhet hos andra myndigheter sominnefattar omprövning av en socialnämnds beslut eller särskild tillsyn övernämndens verksamhet saml verksamhet hos kommunala invandrarbyråer. Den utformningsom denna definition av begreppet socialtjänst har fått i sekretesslagen byggerpå att den lagstiftning som föreslogs i prop. 1979/80:1 om socialtjänstenskulle träda i kraft . har emellertid beslutat attlagstiftningen - med vissa ändringar- skall träda i kraft . Detlabetyder att den lagstiftning som ersätts av den nya socialtjänstlagstiftningen- barnavårdslagen (1960:97), lagen (1954:579) om nyklerhetsvård, lagen (1956:2)om socialhjälp, lagen (1970:296) om social centralnämnd m. m., lagen (1976:381)om barnomsorg samt lagen (1936:56) om socialregisler - fortfarande kommer attvara i krafl . De tystnadspliktsföreskrifter som finns i de nyssnämnda lagarna skall emellertid upphöra att gälla , då deersätts av 7 kap. 4-6 §§ i den nya sekretesslagen. För att begreppet socialtjänst i den nya sekretesslagenskall omfatta den verksamhet på del sociala området som bedrivs enligl dennuvarande lagstiftningen behövs en särskild övergångsbestämmelse.En sådan har tagils in i förevarande punkt. Övergångsbestämmelsenfår betydelse för tillämpningen av inle bara 7 kap. 4 § utan också 7 kap. 5 och6 §§. I 5 § kommer hänvisningen lill den särskilda lagstiftningen om vård avunga ulan samtycke att avse barnavårdslagen. På motsvarande sättfår begreppet socialtjänst i 6 S övergångsvis den innebörd som följer avförevarande punkt i övergångsbestämmelserna jämförd med 7 kap. 4 § iredjestycket. I 7 § förstastycket lagen om socialregisler finns bestämmelser om utlämnande lill enskildaav allmänna handlingar som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 4 §. För att detskall vara tillåtet att del på detla sätt i en annan lag än sekretesslagenfinns bestämmelser om handlingssekretessen på socialljänstområdet krävs attsekretesslagen innehåller en hänvisning till den andra lagen (se 2 kap. 2 §andra stycket tryckfrihetsförordningen). En sådan hänvisning har tagits in iförevarande punkt i övergångsbestämmelserna. I fräga om 7 § andra stycket ilagen om socialregister hänvisas till avsnitt 4.3. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1931:152) medvissa bestämmelser om illojal konkurrens I ett nytt sista stycke i 3 § har gjorts ett tillägg sominnebär alt den i paragrafens första stycke föreskrivna tystnadsplikten inteskall gälla för dem som är anställda hos del allmänna. Beträffande skälen lilländringen hänvisas till vad som har sagts 1 anslutning till 6 kap. 1 §sekretesslagen. 1980/81:18 32 1 12 § finns en bestämmelse om förhandlingssekretess. Dennya sekretesslagstiftningen innebär att möjligheterna att hålla domstolsförhandlingarinom stängda dörrar i princip skall framgå av RB och förvallningsprocesslagen(jfr prop. 1979/80:80 s. 47). Föreskriften i 12 § skall därför upphävas. En förutsättning för alt en domstol skall kunna besluta omförhandlingssekretess är enligt 5 kap. 1 § RB i dess lydelse fr. o, m. den 1 januari1981 (SFS 1980:101) att del kan antas att det vid förhandlingen kommer attförebringas uppgifter för vilka gäller sekretess som avses i sekretesslagen. Enligl8 kap. 17 § sekretesslagen galler sekretess hos en domstol i mål eller ärendeni domstolens rättskipande eller rättsvärdande verksamhet för uppgifler om enmyndighels eller en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om del kan antasatt den som uppgifterna rör lider avsevärd skada om uppgifterna röjs. Kan detantas att sådana uppgifler kommer att förebringas vid en förhandling i ettsådant mål som avses i den upphävda bestämmelsen, kan alltså domstolen med stödav 5 kap, 1 § RB förordna att förhandlingen skall hållas inom stängda dörrar, 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1936:56)om socialregister I 7 ij andra stycket föreskrivs att uppgifter frånsocialregister får lämnas ut till enskilda för vetenskapliga oeh därmedjämförliga undersökningar, såvida trygghet kan anses vara för handen att detinte kommer alt missbrukas till men för någon enskild. Sekretessen för uppgifler i socialregister enligt den nyasekretesslagen kommer att vara densamma som för uppgifter inom iallmänhet. Det innebär att sekretessen kommer att gälla under förutsättning avatt ett s. k. omvänt skaderekvisit är uppfyllt. Del betyder i sin tur att nämnda föreskriften i lagen om socialregisler i sak överensstämmer med dennya sekretessregleringen och att den därför blir obehövlig. Andra stycket i 7 §föreslås därför bli upphävt. Härigenom inträder emellertid den skillnaden attsocialstyrelsen inte längre skall pröva frågor om utlämnande av uppgifter.Sådana frågor skall i fortsättningen prövas enligt vanliga regler (se 2 kap. 14§ tryckfrihetsförordningen). Det kan anmärkas att lagen om socialregister i återståendedelar upphör att gälla (se motiveringen till ändringen i p,3 övergångsbestämmelserna till sekretesslagen), 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1954:579)om nykterhetsvård Som framgår av motiveringen till ändringen iövergångsbestämmelserna till sekretesslagen kommer lagen (1954:579) om nyklerhetsvårdatt gälla också . I 64 § lagen om nykterhetsvård föreskrivstystnadsplikt för den som är eller har varil verksam inom samhällets nvkterhelsvårdför 1980/81:18 33 uppgifter om enskildas personliga förhållanden.Tystnadsplikten är begränsad genom ett obehörighetsrekvisit. Tystnadspliktengäller i första hand för offentliga funktionärer. För deras del behövs tyslnadspliktsbestämmelseninte längre. Tystnadsplikt gäller för dem i stället till följd av 7 kap, 4 oeh6 §§ sekretesslagen i förening med p, 3 övergångsbestämmelserna. Ävenenskilda kan emellertid omfattas av tystnadspliklsbestäinmelsen i lagen omnykterhetsvård. Samhällets nykterhetsvård bedrivs nämligen även vid anstaltersom har anordnats av enskilda och som har erkänts av regeringen såsom allmännavårdanstalter för alkoholmissbrukare. De som är verksamma vid dessa anstalteromfattas inte av sekretesslagens bestämmelser. Tyslnadspliktsbestämmelsen ilagen om nyklerhetsvård kan därför inte upphävas på samma sätt som motsvarandebestämmelser i lagen om socialhjälp och barnavårdslagen (jfr avsnitt 4,5 och4,6). Bestäinmelsen har i stället ändrats så att den avser endast sådanapersoner som är eller har varit verksamma vid anstalter som har anordnats avenskilda och som har erkänts av regeringen såsom allmanna vårdanstalter för alkoholmissbrukare(jfr 40 § lagen om nykterhetsvård). Vidare har tagits in en erinran om attbestämmelser om tystnadsplikt i del allmännas verksamhet finns i sekretesslagen. När lagenom nyklerhetsvård upphör vid utgången av kan lystnadspliklsföreskrifteni förevarande paragraf behöva ersättas med nya bestämmelser. 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1956:2) omsocialhjälp Som framgår av motiveringen lill ändringen iövergångsbestämmelserna till den nya sekretesslagen kommer lagen (1956:2) omsocialhjälp att galla också . Sekretessen för uppgifter isocialhjälpsverksamheten skall dock efter utgången av 1980 regleras i 7 kap. 4 oeh6 §§ i den nya sekretesslagen. Den tystnadspliktsföreskrift som f. n. finns i64 § lagen om socialhjälp skall därför upphöra att gälla redan den I januari1981 (jfr prop. 1979/80:80 s. 44). 4.6 Förslaget till lag om ändring i barnavårdslagen(1960:97) Som framgår av motiveringen till ändringen iövergångsbestämmelserna till den nya sekretesslagen kommer barnavårdslagen(1960:97) att gälla oekså . Sekretessen för uppgifter inomsamhällets barnavård skall dock efter utgången av regleras i 7 kap. 4-6§§ i den nya sekretesslagen. Den tystnadspliklsföreskrift som f. n. finns i 91 §barnavårdslagen skall därför upphöra att gälla (jfr prop.1979/80:80 s. 44). 1980/81:18 34 4.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:94)om polisregister m. m. 1 10 S i lagen (1965:94) om polisregister m. m. finns enföreskrift om tystnadsplikt som föreslås anpassad till den nya sekretesslagen(jfr prop. 1979/80:80 s. 44). Den motsvaras i första hand av 7 kap. 17 Ssekretesslagen. 4.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:633)om kungörande av lagar och andra författningar I 2 § lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar (2 § ändrad 1978:238) finns f. n. en hänvisning till 1937 årssekretesslag. Hänvisningen har ändrats till att avse den nya sekretesslagen.Vidare har vissa redaktionella justeringar gjorts. 4.9 Förslaget till lag om ändring i lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet Som framgår av motiveringen till ändringen i 9 kap. 20 §sekretesslagen kan 11 § tredje stycket i lagen om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet upphöra att gälla när den nya sekretesslagen träder ikraft. Också lystnadspliklsföreskriften i lagens 22 § kan upphävas, semotiveringen till den nya 9 kap. 21 § sekretesslagen. Det bör påpekas att 5 kap. 1 § RB i förening med 9 kap. 20§ sekretesslagen kan synas innebära en skärpning av förutsättningarna för atten förhandling i ett mål om könsdiskriminering skall få hållas inom stängdadörrar. Eftersom den sistnämnda bestämmelsen förutsätter avsevärd skada ellerbetydande men för att sekretess skall gälla, torde det emellertid nästan alltidfinnas möjlighet alt hålla en förhandling inom stängda dörrar när skaderekvisiteti sekretesslagen är uppfyllt. Rekvisitet "synnerlig vikt" i 5 kap. 1§ RB får nämligen som regel anses uppfyllt . 4.10 Förslaget till lag om ändring I utlänningslagen(1980:376) I 45 § andra styckei utlänningslagen finns en föreskriftom förhandlingssekretess hos förvaltningsdomstolarna i utlänningsärenden.Föreskriften domstolen får besluta att förhandlingen skall hållasinom stängda dörrar, även om detla inte följer av 16 § förvallningsprocesslagen. Möjligheterna för en domstol att hålla en förhandling inomstängda dörrar skall i fortsättningen i princip framgå av och förvallningsprocesslagen(jfr prop. 1979/80:80 s. 47). Föreskriften i utlänningslagen skall därförupphävas. En förutsättning för att en domstol skall kunna besluta omförhandlingssekretess är enligt 16 § förvallningsprocesslagen i dess lydelsefr. o. m. den 1 Prop.1980/81:18 35 januari1981 (SFS 1980:104) alt del kan antas aft det vid förhandlingen kommer attförebringas uppgifter för vilka gäller sekretess som avses i sekretesslagen. I7 kap. 14 § sekretesslagen finns bestämmelser lill skydd för utlänningar. Kandet antas att uppgifter som avses i denna paragraf kommer att förebringas viden förhandling, kan alltså domstolen med slöd av 16 § förvallningsprocesslagenförordna att förhandlingen skall hållas inom stängda dörrar. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 2. lagom ändring i lagen(1931:152) med vissa bestämmelser mol illojal konkurrens, 3. lag om ändring i lagen(1936:56) om socialregister, 4. lag om ändring i lagen(1954:579) om nyklerhetsvård, 5. lag om ändring i lagen (1956:2)om socialhjälp, 6. lag om ändring 1barnavårdslagen (1960:97),