prop · G40369 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:69 om ändring itaxeringslagen (1956:623) Regeringenföreslår alt antaga det förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föresläs alt länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheternaskall få ökade möjligheter alt rätta uppenbara fel i taxeringsnämndernas beslul.Vidare föreslås en förlängning av den tidsperiod under vilken rättelse får ske.De nya reglerna avses kunna tillämpas redan i fråga om 1980 års taxering. 1 1980/81. 1 .saml Nr 69 1980/81:69 2 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs i fråga om taxeringslagen (1956:623)' dds att i 25, 99, 116 d och 116 m §§ ordet"debetsedel" skall bytas ut mol "skattsedel", dels att i 111 S ordet"taxeringslängd" skall bytas ul mot "skattelängd", dels atti rubriken närmasl före 96 § ordet "skatterätts" skall bytas ul mot"länsrätts", dels att 72 a § skall ha nedan angivna lydelse. Har taxering för inkomsl eller förmögenhet som har beslulalsav taxeringsnämnd icke införts i skattelängd inom föreskriven tid eller harsådan taxering införts för annan än den taxeringen avsett eller eljest uppenbarligeninförts felaktigt i sådan längd, får eller den lokala skattemyndighetenbesluta om rättelse av längden i denna del. Har beskattningsbar inkomst enligt2 § lagen (1958:295) om sjömansskatt eller enligl 1 § 2 mom. nämnda lag skattepliktigdagpenning eller del anlal perioder för vilka skattskyldiguppburit sådan inkomsl ändrats, skall myndigheten vidtaga härav betingadrättelse av längden. Har taxering av fysisk person eller dödsbo för inkomst eller förmögenhet som har beslutals av taxeringsnämnd blivit oriklig lill följd av eller den lokala skallemyndigheten fårvidare, om inte särskilda skäl talar för alt läns-rätlen bör avgöra frågan,besluta om rättelse av taxeringen i den mån denna blivit oriktig till följd av 1) uppenbar felräkning eller uppenbart felaktig överföringav belopp i 2) uppenbar felaktighet i fråga om uppgifi till ledning för påförande av skogsvårdsavgift eller om fastighets taxeringsvärde, 3) uppenbar felaktighet i fråga om beräkning av intäkt av annan 2) uppenbar felaktighet i fråga om uppgifi till ledningför påförande av skogsvårdsavgift eller om faslighets taxeringsvärde eller avdragsom medges skattskyldig utan särskild utredning. ' Lagen omtryckt 1971:399 Senaste lydelse av 99 § 1979:175 111 § 1979:175 116d § 1979: 175 I16m§1979:175 lagens rubrik 1974: 773 - Senastelydeise 1979:490. 3) uppenbar felaktighet i fråga om allmänt avdrag, varsrätta belopp framgår av debitering, eller avdrag för och andraavgifter, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskattelagen(1928:370), eller motsvarande avdrag enligt 4 § I mom. andra stycket lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt eller avdrag enligt 46 § 3 mom.kommunalskattelagen eiler 4 § 2 mom. lagen om statlig inkomstskatt eller ifråga om grundavdrag eller uppenbar felaktighet IiU den skattskyldiges nackdelifråga om sådana fömtsättningar för skattereduktion eller särskUd skattereduktionsom enligt 68 § skall antecknas i skattelängd, 4) uppenbar felaktighet, varigenom A-inkomst enligt 9 § 3mom. lagen om statlig inkomstskatt har betecknats som B-inkomsi, fastighet enligl 24 § 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370), beräkning av avdrag enligt 45 § första slyckel kommunalskalldageneller beräkning av garanlibelopp enligl 47 § kommunalskattelagen. 4) uppenbarfelaktighet i fråga om schablonavdrag för egenavgift och avstämning av sådantavdrag eller avdrag som annars medges skattskyldig utan sårskild utredning, 5) uppenbarfelaktighet i fråga om avdrag, vars rätta belopp framgår av debitering, avdragför och andra avgifter, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskattelagen,eller motsvarande avdrag enligl 4 § 1 mom. andra stycket lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, avdrag enligl 46 § 3 mom. kommunalskatlelagen eller 4 § 2mom. lagen om slallig inkomstskatt eller avräkning erdigt 46 § 4 mom.kommunalskattdagen av allmänt avdrag, 6) uppenbarfelaktighet i fråga om grundavdrag eller avräkning enligt 50 § 3 mom. andra styckeikommunalskatlelagen av sådant avdrag, 7) uppenbarfelaktighet i fråga om sådana förulsätlningar för skattereduktion, som enligt68 § skall antecknas i skattelängd, 8) uppenbarfelaktighet i fråga om förutsättningar för tillämpning av bestämmelserna i § I mom. lagen om statliginkomstskall om uppdelning av A-inkomsi och B-inkomst, 9) uppenbarfelaktighet i fråga om beräkning av makars och hemmavarande barns förmögenhet enUgt12 § lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. 10) uppenbar felaktighet varige nom A-inkomsl enligl 9 § 3 mom. lagen om slallig inkomstskatt har beiecknais som B-inkomsl eller in komsl av tjänst, tdl den del denna 1980/81:69 4 utgörs av periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk inläkl, har betecknats som A-inkomsl, 5) uppenbarligen för lågtavdrag 77) uppenbarligen för lågt avdrag enligt 50 § 2 mom.kommunalskal- enligt 50 § 2 mom. fjärde stycket telagen eller motsvarandeavdrag kommunalskattelagen eller motsva-enligi lagen om statliginkomstskatt rande avdrag enligt lagen om slallig ifall då den skattskyldigesinkomst inkomstskatt. eller, vad angår makar som båda har taxerats, deskattskyldigas inkomsler helt eller delvis har utgjorts av folkpension, får eller den lokala skattemyndigheten, omej särskilda skäl föranleder att länsrätten bör avgöra frågan, besluta omrättelse / denna del. Föreligger felaktighet av angivna slag får myndighetenäven besluta om därav föranledd ändring av den skattskyldiges eller makens laxeringi ovan angivna hänseenden. Efler utgången av maj månad året efter laxeringsåret får rättelse enligt denna paragraf beslutas endasl om anmärkning i fråga om felaktighet av den arl som denna paragraf avser har gjorts hos den som har att beslula om rättelsen. Efter utgången av mars månad året efler laxeringsårel fårrättelse enligt denna paragraf beslutas endasl om anmärkning i fråga om felaktighetav den arl som denna paragraf avser har gjorts hos den som haratt beslula om rättelsen. Innan rättelse beslutas skall, om det behövs, yttrandeinhämtas från taxeringsnämndens ordförande. Innebär ifrågasatt åtgärd enliglandra eller tredje slyckel höjning av laxering, skall den skatlskyldige beredastillfälle yttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter. Beslutas rättelse eller vägras rättelse som den skatlskyldigehar yrkat, skall, om delta ej är uppenbart överflödigt, beslutet inom tvåveckor tillställas den skattskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom.föreskrivs i fråga om underrättelse belräffande taxeringsnämnds beslul. Talan mol beslut i fråga om rättelse enligt denna paragraffår ej föras särskill. Talan mol taxeringen får ävn i den del beslutet avserföras hos länsrätten i den ordning som föreskrivs i 74, 76, 100 och 101 S§. Denna lag träder i kraft . Prop.1980/81:69 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, , , Propositionom ändring i taxeringslagen (1956:623) Antalelinle avgjorda skattemål vid länsrätlerna har ökat markant under de senasle årenoch väntetiden för alt få ell mål avgjort i länsrätten har blivit mycket lång.Detta är givetvis inte acceptabelt. De långa väntetiderna vållar storaolägenheter för de enskilda och skapar en besvärlig arbetssituation förpersonalen på länsrätterna och på besvärsenheterna vid länsstyrelsernasskatteavdelningar. Enviss förbättring av balanssituationen bör kunna ske när den genomfördaomorganisationen av domstolarna har fått verka ett tag. bör också vissaandra åigärder som har företagits under senare lid kunna bidra till engynnsammare utveckling. Jag tänker då på de ökade personalresurser som hartillförts länsrätterna och på alt beloppsgränsen för länsrätts avgörande av laxeringsmålmed ensamdomare har höjts. Del bör i detta sammanhang också framhållas alt enarbetsgrupp inom ser över organisationen på länsstyrelsernasbesvärsenheter. Ytterligareåtgärder måste emellertid vidtas för alt komma till rätta med problemen. Det ärangeläget att ta tillvara varje möjlighet all minska väntetiderna för deskallskyldiga och alt underlälta den berörda personalens arbetssituation. Inomjustitie- och budgetdepartemenlen övetvägs därför f.n. vad som kan göras föratt effektivisera och förenkla skalteprocessen. Mer ingripande åtgärder börlämpligen övervägas inom ramen för en grundlig översyn, som jag får återkomma tilli ell senare sammanhang. Det finns emellertid ell område, där åtgärder redannu kan vidtas för att skapa lättnader i skatteprocessen. Ett utvidgaträttelseförfarande enligl 72a§ taxeringslagen (1956:623), TL, är en möjlighetatt påverka situationen och vissa smärre utvidgningar bör enligt min meningkunna göras på detta område utan något remissförfarande. Prop.1980/81:69 6 Jagföreslår därför i det följande att de lokala skaltemyndigheterna ochlänsstyrelserna ges ökade befogenheter alt rätta uppenbara fel vid taxeringen.Förslaget avser en mindre utvidgning av de möjligheter som finns att rättauppenbara felaktigheter av närmasl teknisk natur. torde det oftaförekomma alt berörda myndigheter har att ta ställning till framställningar omrättelse av fel som omfatlas av förslaget. Den ökade arbetsbelastning som kanuppkomma bedömer jag med hänsyn lill alt vissa arbetsmoment bortfaller vara avmindre omfattning. Mol bakgrund av att utvidgningen omfattar fall som liggermyckel nära dem, där rättelse kan ske enligt nuvarande regler anserjag att en lagrädsgranskningkan underiåtas. De föreslagna bestämmelserna bör träda i kraft möjligtoch kunna tillämpas redan i fråga om 1980 års taxering. Vissa förenklingar böräven kunna ske i fråga om de besvärsmål, som kan förväntas inkomma lill länsrätlernamed anledning av den föreslående allmänna fastighetstaxeringen. Jag tänker påmöjligheterna all förenkla förfarandet vid följdändringar med anledning avändrat taxeringsvärde. Fastighetstaxeringskommiltén (Fi 1976:05) kommeremellertid, enligl vad jag erfarit, att i ett kommande betänkande föreslåsådana förenklingar. Jag avstår därför från att på nuvarande stadium lägga framnågot förslag i detta avseende och återkommer till den frågan i ett senare sammanhang. 2 Rättelse vid taxeringen Denlokala skattemyndigheten och kan enligl 72 a § TL besluta omrättelse av skattelängden om taxeringen inte förts in i längden inomföreskriven tid eller införts för annan än den taxeringen avsett eller annarsuppenbarligen införts felaktigt i skattelängden. Rättelse av längden kan vidareske i vissa fall vid ändring av sjöinkomst. Möjlighet finns ocksä atträtta felaktigheter i taxeringsnämndernas beslut. Rättelsemöjligheten avserendast laxering av fysisk person eller dödsbo och gäller i huvudsak s. k.tekniska fel vid taxeringen. Som villkor för rättelse gäller att felaktighetenär uppenbar. Rättelse kan sålunda ske av bl. a. uppenbar felräkning elleruppenbart felaktig överföring av belopp i deklaration samt uppenbar felaktigheti fråga om uppgift till ledning för påförande av skogsvårdsavgift eller i frågaom fastighets taxeringsvärde eller avdrag som medges skatlskyldig ulan särskildutredning. I sistnämnda hänseende åsyftas bl.a. olika schablonavdrag. Rättelsefår också ske av uppenbar felaktighet i fråga om allmänt avdrag i ett flertalfall samt av grundavdrag. Rättelsekan vidare ske när en uppenbar felaktighet föreligger i fråga om skattereduktion,särskild skaltereduktion och extra avdrag för folkpensio- 1980/81:69 7 när, om rättelsen blir till den skattskyldiges fördel.Rättelse kan slutligen ske när B-inkomst felaktigt rubricerats som A-inkomst. Följdändringar i den skatlskyldiges eller makens laxeringsom föranleds av felaktighet av angivna slag får också företas. Rättelse får i princip inle ske efler utgången av marsmånad årel efter taxeringsåret. Om det behövs skall yttrande inhämtas fråntaxeringsnämndens ordförande innan rättelse sker. Den skatlskyldige skall vidifrågasatt höjning av taxeringen beredas tillfälle alt yttra sig innan rättelsesker. om hinder ej möter. Den skatlskyldige skall vidare underrättas ombeslutet om della ej är uppenbari överflödigt. Talan mol beslutet kan föras endasli samband med lalan mot taxeringen. Nuvarande rätlelsemöjligheter avser felakligheler av närmaslleknisk karaktär och någon ändring av denna princip bör inte ske utan engrundlig översyn av rättelseförfarandel. Del finns emellertid enligt min meningutrymme för alt redan nu utvidga rältelsemöjligheterna inom ramen för dennaprincip. Eftersom en sådan utvidgning av rättelsemöjlighelerna är angelägenföreslår jag att så sker. F. n. kanrättelse ske endast i fråga om fysiska personer och dödsbo. När rättelseinstilutelinfördes motiverades denna begränsning med (prop. 1965: 131, s. 37) attförfarandet borde förbehållas sådana skattskyldiga för vilka en snabb rättelseav taxeringsfel kunde ha väsentlig ekonomisk betydelse. Därtill kom att taxeringslängdernaför juridiska personer i regel inle förvarades hos den lokalaskattemyndigheten, som ansågs böra utföra rättelserna, utan hos . Även om flerlalelfall inle berör juridiska personer saknas enligt min mening numera anledningatt inle låta förfarandet omfatta även juridiska personer. Dessa har givelvisockså ett befogat intresse av alt snabbt kunna fä en rättelse av uppenbarataxeringsfel. Den omständigheten att längderna för juridiska personer i vissafall förvaras hos länsslyrelserna ulgör inle heller längre något skäl för dennuvarande begränsningen eftersom även länsstyrelserna numera har befogenhet atträtta. Jag föreslår därför att rättelseförfarandel utvidgas lill att omfattaäven juridiska personer. F. n. fåri vissa fall rättelse ske av s. k. procentavdrag och garantibelopp. Defelaktigheter som åsyftas är sådana som uppstått genom all felaktigttaxeringsvärde angetts i självdeklaration eller annars tillämpats av taxeringsnämnd.Det är inte ovanligt att felaktiga procentsatser används vid beräkning avgarantibelopp och s. k. schablonintäkt för annan faslighet [24§ 2 mom.kommunalskattelagen (1928:370), KL]. Som exempel kan anföras att garanlibeloppberäknas efter tre i stället för rätteligen av taxeringsvärdet. Dåfelaktigheter av ifrågavarande slag är helt uppenbara bör dessa kunna rättasenligt 72 a § TL. 1980/81:69 8 Enligt nuvarande regler får rättelse ske i fråga omuppenbar felaktighet i fräga om förutsättningarna för skattereduktion ellersärskild skallereduktion. Rättelse får vidtas endast om den är lill denskallskyldiges förmån. Enligl min mening bör man kunna slopa denna begränsning.Del måste vara lill fördel för såväl de skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna med ett enkelt och framför allt snabbt förfarande förrättelse av uppenbara fel av delta slag. beslul i fråga om skatteredukfionkommer lill uttryck främsi genom en markering av s. k. laxeringskod på deklarationeneller taxeringsavin. Denna kod styr också frågan om gemensam skatteberäkningför B-inkomst. Beslutet innefattar i regel inle någol bedömningsmoment.Uppenbar felaktighet av delta slag tillhör därför en fråga som enligl minmening bör kunna åtgärdas inom ramen för rättelseförfarandel. trädde lagen (1978:423) om skaltelältnaderför vissa sparformer i kraft. Denna innebär alt skallskyldig ålnjuter sparskattereduktionmed viss proceni av belopp som under inkomståret insatts på särskill konto medvissa i lagen angivna begränsningar. Skattereduktionen är direkt knuten tillstorleken av det på kontot insalta beloppet. Jag har i prop. 1980/81:39föreslagit att rättelseförfarandel skall omfatta sparskattereduktion ochskattereduktion för aktieutdelning. Vad ovan sagts om rättelse även till den skaltskyldigesnackdel bör gälla även dessa fall. Jag föreslär all punkten i lagtexten ges enenklare redaktionell utformning. Egenavgifter, som belöper pä inkomst av jordbruk ochrörelse, får dras av som omkostnad i förvärvskällan. Vid taxering för visslbeskattningsår medges ell schablonavdrag beräknal på visst angivet säll för de egenavgiftersom hänför sig till beskattningsåret i fråga. Schablonavdraget stäms sedermeraav mot de verkliga egenavgifter som påförs vid debileringen av slullig skatt.Om de slutliga avgifterna är slörre än medgivet schablonavdrag, får delöverskjutande beloppet dras av som omkostnad i förvärvskällan. Om de däremotunderstiger åtnjutet schablonavdrag skall skillnadsbeloppet tas upp somintäkt. Vid tiUämpningen har det uppstått tveksamhet om felaktigheter i sambandmed avslåmningen ryms inom ramen för gällande bestämmelser om rättelse. Jaganser alt i förtydligande syfle bör las in föreskrifl om att rätlelseförfarandetkan tillämpas pä uppenbara felaktigheter vid beräkning och avstämning avbeloppen. I den mån en skattskyldigs inkomsl i hemortskommunen inteförslår till att läcka de i 46 § 2 mom. KL angivna allmänna avdragen skallbristen enligl 46 § 4 mom. KL avräknas mot den skatlskyldiges inkomster avförvärvskällor i andra kommuner. Avräkning skall ske oavsett om yrkande däromframställs av den skaltskyldige eller ej. Även grundavdrag som hell ellerdelvis inte har kunnat utnyttjas i hemortskommunen skall enligt 50 § 3 mom.andra stycket KL avräknas från den skatlskyldiges inkomster i annan kommun.Även i här angivna fall bör rättelseförfarandel enligl min mening kunnatillämpas i uppenbara fall. 1980/81:69 9 För äkta rnakar beräknas skattepliktig förmögenhet förmakarna var för sig. Har därvid ena maken underskott får denna brist avräknasfrån den andra makens förmögenhet. Om hemmavarande barn, som inle har fyllt 18år, har beskattningsbar inkomst, som uppgår tiil minsl , skall barnetsjälvt taxeras för sin förmögenhei. I detla fall skall dock den beskattningsbaraförmögenheten beräknas gemensamt för makarna och för föräldrar och barn. Rättelseförfarandelbör även omfatta en omräkning av skallepliklig och beskattningsbar förmögenheti nu angivna avseenden, förutsatt alt beräkningen är uppenbari felaktig. Frågaär om en rent teknisk rättelse. Som B-inkomst räknas enligt 9§ 3 mom. lagen om slallig inkomslskall(1947:576) inkomst av tjänst till den del inkomslen utgörs av periodisktunderstöd eller därmed jämföriig periodisk inläkl. Uirymme för annan bedömningfinns inle. Rättelseförfarandel bör därför omfatta ommbrice-ring av sådaninkomst som felaktigt angivits som A-inkomst. Jag föreslår att 72 a § TL ändras i enlighet med vad jaghar anfört . Jag föreslår också vissa redaktionella ändringar. En del avdessa föranleds av tidigare beslut i om ändring i taxeringslagen. 2.3 Tiden för rättelse års taxering har taxeringsperioden förlaxerings-nämnden förlängts till oktober månads utgång. har laxeringsin-tendenlensbesvärstid utsträckts till utgången av juni månad året efter taxeringsåret.Någon anpassning till dessa förhållanden av den senasle tidpunkten för rättelse utgången av mars månad årel efter laxeringsårel - har emellertid inteskett.Skattelängden, som sedan den underskrivils, innefattar taxeringsnämndensbeslut, framställs försl efter laxeringsperio-dens utgång. Tidsperioden förrättelse med stöd av 72 a § TL har därigenom förkortats. i har i skrivelse lill budgeldepariementetföreslagit alt beslut om rättelse av uppenbara felaktigheter i taxeringsnämndensbeslul får fattas intill utgången av maj månad året efler taxeringsåret. har tillstyrkt den föreslagna ändringen.Verket har vidare framhållit att det på grund av den numera kraftigt förkortadetiden för rättelser med stöd av 72 a § TL kan befaras att rättelse inle hinnerbeslutas före mars månads ulgång i ett inte obetydligt antal fall. Följden blirdå att laxeringsintendenten måste anföra besvär för att rättelse skall kommatill stånd. Med hänsyn till de stora målbalanser som finns vid flertaletlänsrätter och besvärsenheler skulle en sådan ökning av antaletintendentsbesvär vara olycklig. Jag biträder förslagel om en föriängning av perioden förrättelse till utgången av maj månad efter taxeringsåret. Prop.1980/81:69 10 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag altregeringen föreslår att antaga ell inom budgetdepartementelupprättat förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.