prop · G40312 · 1980-12-31 00:00:00 — medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligl bifogade utdrag av regeringsprotokoll,årsredovisning för för . I 1980/81. Skr.1980/81:12 2 , ordförande, och statsråden . , ,, , Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Medanledning av propositionen 1976/77: 139 om vissa varvsfrågor gav sinmening till känna beträffande redogörelse till för den statligavarvskoncernen innebärande att samma regler bör gälla för sådan redogörelse somför (NU 1976/77:53, rskr 1976/ 77: 343). I enlighet härmed börårsredovisningen för överlämnas till riksdagen.Redovisningen för tiden t.o. m. fogas lill protokollet idelta ärende som bilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnarredovisningen för för lill . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1980/81:12 3 Rörelseresultat före finansiella posler Rörelseresullal före ägarlillskoll. varav produkter i arbete '\nlal anställda på balansdagen 1 tabellen ovan ingår varvs-och rederiverksanihel.Uppgifterna för 1975-1978 är tagna ur årsredovisningarna för respektive bolagulan beaktande av koncernredovisningsaspekler. utarbetades en slrukturplan för SvenskaVarvkoncernen, vilken godkändes av Svenska . Planen bildar underlag för regeringens proposition1979/80: 165. fattar sina beslut med anledningav propositionen. Den svenska varvsindustrin har varitföremål för ett stort antal utredningar och har vid ett fierlaltillfällen beslutat om särskilda åtgärder för varvsindustrin. I samband härmedhar framhållits att näringspolitiska åtgärder för alt överbrygga tillfälligasvårigheter är berättigade endast om de framlida konkurrensförutsättningarnaoch branschens inneboende anpassningsförmåga kan bedömas som goda. Framtidsbilden för såväl varven som sjöfartsnäringenförändrades radikalt genom händelser på den internationella oljemarknadenhösten . Utsikterna för de svenska varven att erhålla nya lönsamma order inämnvärd omfattning under 1975-1976 bedömdes som myckel små. Mol dennabakgrund beslutade statsmakterna om en anpassning till en väsentligt lägreproduktionsnivå. Denna neddragning av produktionen åstadkoms genom enkombination av strukturella ätgärder och finansiella åtaganden. Det statligaövertagandet av 1975 och del därpå följande beslutet om en avvecklingav verksamheten där låg i linje med detta synsätt. förutsågs stora förluster i främst Gölaverkenkoncernenlill följd av bl.a. förd valutapolitik och beslutad lagerproduklion. Skr.1980/81:12 4 bedömdestaten att de strukturella problemen inom överskådlig framtid var avsevärdavarför bildades. Hit fördes alla statliga intresseninom varvsområdel. Ytterligare medel tillsköts kombinerat med kravpä kortsiktiga kapacitetsreduktioner. Somen följd av den akuta ekonomiska krisen i beslutade attstaten skulle överta rörelsedrivande verksamhei och att varvs- ochrederirörelserna skulle överföras till Svenska Varv. Föregåendestrukturutredning rörande den svenska varvsindustrin gjordes iIndustridepartementets regi /78. Del beslul som därefter följdei omfattade tiden t. o. m. harstrukturplanen gjorts i Svenska Varvs regi. Detta föll sig naturligt sedankoncernen tillförts och därmed kommit att omfatta samtligasvenska storvarv. Strukturplanen omfattardenna gång koncernens samtliga verksamhetsgrenar. Strukturplanenbeskriver koncernens inriktning och omfattning . Deninnehåller såväl en beskrivning av hur koncernen kan tänkas se ul vid dennatidpunkt som hur planen skall förverkligas. övergripande slrukturplan kan bli aktuell om 3 ä 4 är sedan de åtgärder somnu initieras genomförts och fåll effekt. Planen skall inteuppfattas statiskt så att styrningen sker ovillkoriigt efter planen. Styrningenmäste i stället anpassas efter verkligheten. Dagens beslutssituationkaraktäriseras av en hög grad av osäkerhet. Denna får dock inte tas lill intäktför alt beslut ej fattas, eftersom del står klart att en kraftigomstrukturering av flertalet varv är nödvändig. Graden av osäkerhet samlkravet på, i jämförelse med annan svensk induslri, synnerligen omfatiandeförändringar gör dock all planen måste vara dynamisk i den mening att såväl denframtida verksamhetsinriktningen som förverkligandet av denna successivt måsteanpassas under genomförandet av omstruktureringen. Planen måsle såledesbetraktas som ett arbetsdokument för koncernledningen i dess uppgift attförändra och utveckla koncernen. - en beskrivning av koncernensmålsättning för 1980-talet och av dess styrningsfilosofi - en beskrivning av vilkakonsekvenser målsättning och aktuella prognoser har för koncernensverksamheter medio - ett handlingsprogram förgenomförande av omstruktureringen samt - förslag lill ett antal åtgärderför omedelbara beslul. Skr.1980/81:12 5 Ägarenskrav och koncernens målsättning SvenskaVarv bildades med primär uppgift att finna en acceptabel lösning på deomfattande strukturproblemen inom varvsindustrin. Ägarenstaten ansåg att engemensam ledning effektivast skulle skapa en överblick över och hantera desvåra problem som bedömdes som ofrånkomliga. Genom koncernbildningenhar ägaren givit koncernen ett totalt ansvar för erforderlig omslrukturering.Grundidén är att koncernen skall slyras utifrån samma företagsansvar som gällerför övriga företag. Ägarensekonomiska krav kan sammanfallas enligl följande: Uthållig lönsamhet isamtliga verksamhetsgrenar. Detla innebär att verksamheter med bibehållensoliditet skall kunna lämna rimlig avkastning (utdelning). Effektivtagerande inom angivna riktlinjer och anslagna ekonomiska ramar. Ägarenhar mol bakgrund av koncernens kraftiga förändringsbehov samt därmedförknippade konsekvenser för stora grupper av anställda principiellt förklaratsig beredd alt som inslag i omstruktureringsprocessen stödja även merriskfyllda projekt än vad som annars hade varil motiverat. Detta ökaderisklagande kan endast ses som temporärt och görs för all öka möjligheten förflera verksamheter att nå uthållig lönsamhet. Det åvilar koncernledningen attavbryta satsningar när dessa ej längre kan bedömas leda till framgång. Slrukturplanensövergripande målsättning är alt samtliga verksamhetsgrenar skall vara lönsamma1985. Slrukturplanenomfattar således hela koncernens verksamhei även om tyngdpunkten lagts påkoncernens varvsverksamhet dit de stora problemen är koncentrerade. Inom slrukturplanensram definierades ett antal delprojekt. Dessa utfördes av utomståendekonsultföretag. 1 struklurutred-ningen ingick delprojekten Delprojektetstorvarv utfördes av , rederiverk-samhelen av Andresen,och övriga av Scandinavian Inslitule of (). 1980/81:12 6 I slrukturplanen beaktades även de synpunkter som framkomi den utredning som gjordes av kommissionen för mindre och medelstora varv. Dessa utredningar utgjorde underlag för den samlade värderingsom slutligen gjordes av koncernledningen. Delprojekten diskuterades fortlöpande i en speciellreferensgrupp i vilken ingick koncernledningen, ett antal experter samtföreträdare för svensk industri och fackliga organisationer. Referensgruppendiskuterade även den helhetsbedömning som gjordes av koncernledningen. Produktionsvolymen vid de fyra slorvarven uppgår 1980 tillca 10 milj. limmar. Som framgår av avsnillet 80-talets fartygsmarknad, sidan9-10, beräknas den lönsamma tillgängliga marknaden inom valda affärsområdenuppgå till endast ca 5 milj timmar under första hälften av 1980-laleloch ca 6,5 milj. timmar under senare hälften. En kraftig reduktion avkapaciteten vid storvarven är därför nödvändig. Identifierade intressanta framtida affärsområden ställermycket olika krav på såväl "hårdvaruresurser", av typ anläggningar,som "mjukvaruresurser", av typ affärskompelens. Inget varv har idagerfarenhet av samtliga affärsområden. Varven har dock sammantaget erfarenhetfrän vart och ett av identifierade områden. Därför är det väsentligt att sökaden varvsstruktur som effektivast tillvaratar möjligheten att snabbt nåframgång inom valda affärsområden. Ett gemensamt drag är alt affärsgenombrollmåste ske tidigare än för flertalet konkurrenter för att bli framgångsrikt samtalt ytteriigare proportionella kapaciletsreduktioner omöjliggör nödvändigeffektivitetsförbättring vid storvarven. struktur blev därför: Pruduklions-volym 1980 (milj, lim) Prognostiserad marknadsvolym 1980-84 (miij. tim/år) Tank/bulk/enhelslaslfartyg Offshore (offshore service) prefabricerade fabriksanläggningar Nya verksamheter Tank/bulk/enhelslastfartyg med gradvis förskjutning mol gas/kemikaliefartyg, prefabricerade fabriksanläggningar, (fäoor), reparation, lego Nya verksamheter För Gölaverkan och gäller attproduktionsvolymen skall orienteras mol bedömd framtida marknadsvolym. Skr.1980/81:12 7 samhetinom angivna affärsområden uppnäs kan denna dock få motivera en störreproduktionsvolym. Volymen skall ej överstiga 1980 årsproduktionsvolym. GötaverkenCityvarvet omstruktureras till ett reparationsvarv med inriktning mot denregionala marknaden, där varvet kan erhålla bättre priser och därmed fåmöjlighet att uppnå lönsamhet. skall pågående ansträngningar för attreducera omkostnader och höja produktiviteten fullföljas. Vid slutet av 1980,då effekten av genomförd omkostnadsreduktion samt resultat av beslutade produktiviletsförbättrandeåtgärder kan bedömas, skall beslut rörande framtida verksamhelsvolym fattas. Karlskronavarvetinriktas mot marin nybyggnation och underhållsverksamhet för svenska marinensamt export av fartyg. Satsningarna på plastteknologi och vindkraftfullföljs. GötaverkenSölvesborg fullföljer pågående omstruklureringsarbete. Verksamhetenvid Varf avvecklas. Befraktningskunnandetsamlas centralt i . Här skall även resurser hållas i beredskapför alt hanlera eventuella kundfallise-mang. Resurser skall även finnas om ettcentralt fartygsägande skulle bli aktuellt. Förindustriverksamheten bedöms goda expansionsmöjligheter föreligga inom existerandeproduktområden. Slrukturplanen innebär därför att industriföretagen gesmöjlighet till fortsatt sådan expansion. Förgenomförande av strukturplanen fordras ett omfattande ekonomiskt slöd frånägaren-staten för alt dels täcka förluster ochdels öka koncernens myckel låga soliditet. NärSvenska Varv bildades erhöll koncernen en soliditet om . De tillskott somdärefter erhållits har endast inneburit att uppkomna förluster täckts och soliditetenär därför vid ingången av 1980 fortfarande sä låg som . Denlåga soliditeten saml del förhållandel att en del av kapitaltillskotten utgåtti form av icke räntebärande värdegarantier har medfört all koncernen tvingatsbära mycket stora negativa räntenetton och en fortsatt myckel kraftig valulaexponering.Efler omstrukturingsperioden bör därför koncernen ges en soliditet jämförbarmed övrig svensk verkstadsindustri. Slrukturplanen förutsätter sålunda enökning av del egna kapitalet så att soliditeten vid ingången av 1985 uppgår till25 %. Strukturplanenskrav på kapitaltillskott kan sammanfattas enligt följande 1980/81:12 8 - avveckling av Öresundsvarveloch Varf samt nedskrivning av anläggningstillgångar . - ökning av soliditetentill - läckande avkostnader för anslällningsgarantin består av förelag med olikainriktning, problem och utvecklingssiluation. För styrning och omstruktureringav verksamheterna bör bland annat följande principer vara vägledande. - Kommersielltsunda verksamheter måsle utvecklas och stödjas. - Koncernen skalli likhet med övrig industri endast driva sädana verksamheter som ärföretagsekonomiskt motiverade eller som genom omstrukturering kan förväntasbli detta. - Verksamheternasomfattning skall styras utifrån förväntad lönsamhet. En omstrukturering fårsåledes aldrig fixeras lill given verksamhelsvolym. - Enomstrukturering skall avbrytas när underlag finns som visar att denna ej kanbli framgångsrik. - Verksamhetermed likartade affärsidéer och utvecklingssiluation bör värderas och styrasutifrån gemensamma principer. - I samtligaverksamheter, även sädana som drivs med stora stödinsaler, måste incitament föreffektivitet skapas. - Koncernen skallej driva verksamheter av sysselsättningspolitiska skäl annat än på ägarensdirekta uppdrag. Utifråndessa principer indelas koncernens verksamheter i tre sektorer enligtnedanstående figur. Definierandeavkastningskrav (utdelning). Frihet att kopa/avyttra förelag. Positiv casti-flow (inkl. stöd). Omstrukturerastor att bli företagsekonomiskt motiverade. Avvecklassenast när anslagna ramar för respektive verksamhet är siut. Investeringar inom program. Positiv cash-flow (inkl. stöd) Kostnadstäcks enligt särskildöverenskommelse eller "löpande räkning".Investeringar enligt överenskommelse med ägaren överspeciella anslag. Förvaltas endast på direkt uppdrag av ägaren och i den omfattning stödentillåter. Skr.1980/81:12 9 kommersiella sektorn samlas de förelag vilkas verksamhet ärföretagsekonomiskt motiverade. Verksamheterna uppvisar normall en balans mellanolika verksamhetsgrenars utvecklingssilualioner, där dock stora inbördesskillnader i lönsamhet kan föreligga. Givetvis kan företag i denna sektor underkortare tidsperioder visa förlust. På företagen ställs gängse ekonomiska kravoch accepteras i huvudsak endast investeringar motiverade av lönsamhetsskäl.Koncernen har frihet att avyttra och köpa företag inom denna sektor. Iomstruktureringsseklorn samlas verksamheter vilka efter en omslruktureringbedöms kunna bli företagsekonomiskt motiverade. Företagen skall underomstruktureringsperioden inklusive stöd visa en positiv cash-flow.Investeringar görs endast inom för omstruktureringen beslutade program.Koncernen skall avveckla verksamheter så snart det visar sig allomstruktureringen ej lyckas eller när anslagna ekonomiska ramar för respektivebolag är förbrukade. Dessa krav skall tillämpas på varje enskilt bolag inomsektorn. Satsningarna är tidsbegränsade och styrda genom i slrukturplanenuppgjorda program. Samtliga företag som befinner sig i omstruktureringsseklornskall antingen vara avvecklade/avyttrade eller överförda till den kommersiellasektorn senast vid utgången av 1984. sysselsätlningspolitiska sektorn samlas de företag som koncernen begärt fåavveckla, men där ägaren av någol skäl beslutat att koncernen tillsvidare skallfortsätta med verksamheten. Förelag kan således endast hamna i denna sektorefter direki beslut från ägaren. För samtliga företag gäller här all de skalluppvisa en positiv cash-flow efter erhållet slöd samt att investeringar endastgörs efter överenskommelse med ägaren och med speciella anslag. Koslnader fördriften av företagen skall läckas enligt särskild överenskommelse eller enligt"löpande räkning". Längden på det driflsansvar ägaren pålagtkoncernen för företag i den sysselsättningspolitiska sektorn avgörs i varjeenskilt fall av ägaren. Eflerandra världskriget skedde en mycket snabb ekonomisk tillväxt. Denna resulteradei en kraftig ökning av iransportvolymen för främst råolja, järnmalm, kol och endel andra bulkvaror. Den ökade transportvolymen medförde en successivt stegradefterfrågan på nytt fartygstonnage. En omfattande utbyggnad av den japanskavarvsindustrin under 1960-talel resulterade dock i alt ett mindre kapacitetsöverskoltuppkom på marknaden och andra konkurrensmedel än produkten som sådan börjadeöka i betydelse. Speciellt blev kreditgivningen i samband med fartygsförsäljningarsnabbi ett av de avgörande konkurrensmedlen. Underslutet av 1960-lalel och början av 1970-talel fortsatte utbyggnaden Skr.1980/81:12 10 avden japanska varvskapaciteten. Vidare satsade flera lågkostnadsländer,exempelvis Syd-korea, målmedvetet på en exportinriktad varvsindustri. Skillnaderi produktionskostnader mellan ohka fartygsproducerande länder började nu blimärkbar och för den svenska, liksom för övrig västeuropeisk varvsindustri, blevunder hela 1970-lalel en väsentlig kostnadsnackdel bestående gentemot bl.a.den japanska. Prissättningen kom nu att bli ett betydelsefullt konkurrensmedel. Lägetför de svenska slorvarven förvärrades ytteriigare av den kraftiga kapacitetsulbygnadsom skedde . I den högkonjunktur som då rådde inomrederinäringen tycktes läget skenbart ljusna för varvsindustrin. EfleriVågan påtonnage ökade myckel snabbt och orderingången till varven steg kraftigt. Molbakgrund av denna eflerfrågeökning på tonnage fattades beslul om stora kapaciletshöjandeinvesteringar i säväl gamla som nya varv. Oljekrisenoch den därefter svaga utvecklingen av den internationella handeln förändradedock den förväntade utvecklingen pä ett avgörande sätt. Inneliggandeorderslockar reducerades snabbt och en kraftig internationell överkapacitetinom varvsindustrin uppkom . Överkapacitetenhar dessutom genom kraftig subventionering konserverats och på så vis förstärktobalansen mellan utbud och efterfrågan i marknaden. Lönsamheten i världensvarvsindustri har generellt varil myckel svag även omskillnaderna varil stora mellan olika länder. Densvenska varvsindustrins problem kan inle ses isolerat från den kris somkännetecknar branschen totalt sett. Så länge den internationella överkapacitetenbestår är det utomordentligt svårt att nä en tillfredsställande lönsamhet förden inhemska varvsindustrin, även med en beskuren kapacitet. Sannoliktkommer marknaden totalt sett först vid mitten av 1980-lalet alt vara inågorlunda balans. Flera skäl lalar för detla: - En fortsalt svag internationellekonomisk tillväxt inverkar negativt på fraktmarknaden och därmed på behovet avnytt tonnage. - Rederierna behöver konsoliderasekonomiskt innan beställningar på nytt tonnage sker. - Neddragningen av varvskapaciteleni de industrialiserade länderna motverkas av fortsatta statliga subventioner.Dessutom kommer sannolikt en reaktivering av vissa varv att ske. - Fortsall kapacitetsutbyggnadkommer sannolikt att ske i nya varvsnationer, som därigenom fär en effektivareanläggningsstruktur jämfört med traditionella varvsnationer. Skr.1980/81:12 II Desvenska storvarvens internationella konkurrenskraft har analyserats vid ett flertaltillfällen. Stora skillnader i produktionskostnader har därvid konstaterats,inte minst gentemot japanska och sydkoreanska varv. Denanalys som gjorts i samband med Svenska Varvs slruklurutredning visar alt koslnadsnackdelenidag uppgår till jämfört med och att den kanväntas bestå om än något reducerad. Motsvarande analys har även gjorts vadavser och även här uppvisar de svenska slorvarven ungefär sammakostnadsnackdel. Analyserna har avsett större tankfartyg och övrigamotsvarande standardfartyg, dvs. sådana fartyg som ullört varvens huvudsakligabeläggning under slörre delen av . Undersenare år har emellertid till följd av minskad konkurrenskraft på detlatraditionella sortiment varvens produklprogram vidgats betydligt. ingårdärför i produktprogrammen även olika enhetslastfartyg, kemikaliefartyg,färjor och offshoreprodukler. Även för dessa fartygstyper, vilka tidigare oftabenämnts specialfartyg, föreligger emellertid motsvarande koslnadsnackdel somför standardfartygen. Enbedömning av slorvarvens marknad är mycket svår att göra. Storosäkerhet föreligger såväl vad avser värdering av efterfråge-volymer som avvarvens möjliga marknadsandelar inom olika marknadssegment. Speciellt svår attvärdera är den framtida marknaden för ännu inte etablerade produkter av typprefabricerade fabriksanläggningar samt för sådana produkter vars framtidamarknad är starkt beroende av beslut pä det energipolitiska området. Denmarknadsbedömning för fartyg, som har redovisats i Svenska Varvs slrukturplan,har skett med utgängspunkt i AWES' ()senaste prognoser. I nedanstående tabell I, visas de prognostiseradeleveranserna för vissa intressanta fartygstyper. Fartygsleveranser (milj. KBRT per är) Tankfartyg(70000 dwt) 0,3 2,3 Bulkfarlyg(40000 dwt) 0,8 1,4 Gas/kemikaliefartyg 1,1 1,1 Prognosernaanger en fortsalt mycket svag efterfrågan första hälft, Molslutet av förväntas dock efterfrågan öka. Denna ökning består till stordel av ersätlningsbehov för tank- och bulkfarlyg Skr.1980/81:12 12 Specialfartygen, dvs. enheislast-, gas- och kemikaliefartyg,representerar en myckel belydande och relativt stabil andel av leveransernaunder perioden. Prognosenskänslighet för ändrade förutsättningar på tank- respektive bulksidan har varilföremål för en särskild analys. Av denna framgår bl. a. alt en höjning avoljepriserna kraftigt påverkar utvecklingen, men alt såväl positiva somnegativa effekter i efterfrågehänseende uppstår vilka tenderar att neutraliseravarandra. Pä lång sikt bedöms emellertid att oljans minskade betydelse somprimär energikälla kommer att innebära en kraftigt minskad efterfrågan pätankfartyg. En sådan kommer endast delvis alt kunna kompenseras av en ökadefterfrågan pä bulkfarlyg för transport av kol. Inomoffshoreomrädel har på ett likarlat sätt marknadsmöjligheterna bedömts för iförsta hand semi-submersibel-plattformar för såväl bostads-och serviceändamälsom borrning. Bedömningarhar vidare gjorts för prefabricerade fabriksanläggningar inom följandehuvudområden; - Ammoniak/urea-anläggningar - Pappers- och pappersmasseanläggningar Störstamarknadspotentialen har ammoniak/urea-anläggningar. Här förväntas ett stortantal nya anläggningar och här finns också stora möjligheter för pråmbaseradeapplikationer. Samarbetet med /S har inneburit att positioneninom ammoniak/urea-området förbättrats genom tillgången till unik teknisk och marknadsmässigkompetens. Bedömningarför metanolområdel har varit svårare att göra pga att utvecklingen där till slordel bestäms av i vilken utsträckning metanol i framliden kommer att användasför uppblandning i bilbensin. Vidare påverkas även möjligheterna att nåmarknadsgenombrott inom metanolområdel av om en order på enammoniak/urea-anläggning först kan erhållas. Pappers-och pappersmasseanläggningar har också visat sig klart intressanta,huvudsakligen mol bakgrund av Ångtekniks erfarenhet och positioninom detta område. Prognosernavisar således alt efterfråga finns inom vissa marknadssegment men att olikametoder för att eliminera storvarvens grundläggande kostnadsnackdelar gentemotJapan och lägkostnadsländerna måsle identifieras. Flera sädana möjligheter haranalyserats och inom intressanta marknadssegment bör främst följande varaanvändbara. Enökande produktkomplexitel i form av ett högt teknologiinnehåll 1980/81:12 13 minskar möjligheterna för lägkostnadsländerna attkonkurrera. Sådant högt leknologiinnehåll finns exempelvis i prefabriceradefabriksanläggningar och i . Den ökade produktkomplexiteten harvidare den effekten att den direkta lönens andel i förädlingsvärdet minskar.Eftersom lönekostnadsskillnader förklarar merparten av kostnadsnackdelen gentemotlägkostnadsländerna blir del därmed även rimligt att anta att en ökad produktkomplexiteli sig bör minska kostnadsnackdelen. Intensifierad marknads- och produktutveckling Härmed avses den för konkurrenskraften väsentligaegenskapen att kunna utveckla såväl marknad som produkt för att erhållaerforderligt försprång framför konkurrenterna. Detla kan ske i form av nyakoncept och i form av utveckling av nästa generations fartyg. Sannolikt skerdet inledningsvis med hjälp av olika samarbetspartners men senare måsle delegna kunnandet utvecklas till att bli ledande inom affärsområdet. Specielltinom offshoreomrädel bör en sädan strategi kunna tillämpas. Koslnadsnackdelen kan även reduceras genom att varvensäljer en hel Iransportlösning i stället för endast produkter i transportkedjan.Denna strategi bör främst kunna tillämpas för olika typer av enhetslastfartyg. De prisfördelar som enligt ovan kan uppnäs kan förmodligeninte helt eliminera koslnadsnackdelen. En avsevärd ökning av varvens inreeffektivitet kommer därför alt krävas. Vidare kommer stora krav att ställas på affärsförmåga ochmarknadskunskap för att kunna utnyttja branschens även i fortsättningencykliska efterfrågemönster så att ett relativt högre pris kan erhållas genomförsäljning . Mot bakgrund av den bedömda framtida efterfrågan och denframlida konkurrenskraften har ett antal affärsområden bedömts intressanta förde svenska storvarven. För respektive affärsområde har dessutom en bedömninggjorts av den volym som en framgångsrik satsning pä respektive marknad skullekunna ge.