prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Del får kvantifieras när de nyalångtidsbudgetkalkylerna föreligger.Jag vill i sammanhanget nämna att arbetet pågår med att ytteriigare utveckla långtidsbudgeten. Mot bakgrund av depreliminära kalkyler som gjortskan dock redan nu slås fast atl sparmålet kommer alt behöva sättas högreän för /82. Arbelel med att ta fram underlag för deerforderliga besparingarna har redaninletts. Ett viktigt inslag i utgiftspolitiken måste också vara att myndigheterna i högre grad än inriktarsitt planerings- och budgetar- 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 21 beteutifrån förutsättningen att resurstilldelningen kommer att minska. För att underlätta nödvändiga omställningar är detfrån effektivitetssynpunkt och från personalpolitisk synpunkt angelägetatt planera långsiktigt och med godframförhållning. Aktiva åtgärder måste vidtas som också i ett längre perspektiv underlättar en ökad rörlighetmellan olika arbetsuppgifter och arbetsplatser. kommer senare denna dag att närmare redovisa vissa personalpolitiska åtgärder mot bakgrund av de krav på rationalisering och ökad effektivitet som kommer att ställaspå den statliga förvaltningen. Jag vill i delta sammanhang erinra om attlångtidsutredningen (LU 80) i sitthuvudalternativ utgår ifrån att den statliga konsumtionen måste minska . Regeringen kommer atl behandlaLU 80 i kompletle-ringspropositionen, men del bör redan nu kunna slåsfast alt en viss minskning av den statligakonsumtionen kommer att bli nödvändig. Av min redogörelse framgår atl en viss reduktion kan väntas bliföljden redan av årets budgetförslag. Som jag tidigare redovisat ibesparingspropositionen, och jag återkommer till mer i detalj under min redovisning av särskildafrågor, har ett antalbesparingsinriktade översynsprojekt inletts. Avsikten är atl bedriva arbetet med dessa så atl underlaget iflertalet fall kan utnyttjas bl. a. i de överväganden som sker /83. I de årliga anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar /83, som kommer att utfärdas, avses ingå attdet s. k. huvudförslaget tillämpas även för detta budgetår. Vidare räknar jag med atl särskilda anvisningar utfärdasför några myndigheter med sikte påatl få fram besparingsalternafiv som går längre än huvudalternativet. Manmåste förutsätta att mer påtagliga neddragningar inte kan ske utan attmyndigheternas arbetsuppgifter påverkas. Det får ankomma på resp. myndighet alt redovisa de ändringar istyrande lagstiftning etc. som kanbli erforderliga för atl klara så stora nedskärningar som här avses. Som jag tidigare framhållit avser jag att ikomplelteringspropositionen återkommalill frågan om budgetutvecklingen på och de åtgärder somdenna kan föranleda. 5 Den kommunala ekonomin har den kommunala sektornsomfattning och kraftiga tillväxtalltmer kommit att tilldra sig statsmakternas uppmärksamhet. Detta berornaturligtvis på att den kommunala sektorn numera har en avgörande inverkan påden samhällsekonomiska utvecklingen. Den kommunala sektorns andel av bruttonationalprodukten (BNP) har stigit från lill närmare en fjärdedel . 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget . avspeglaren kraftig ulbyggnad av samhällets service lill medborgarna. i relationtill den samlade offentliga konsumtionen har den kommunala andelen också ökatkraftigt, från till inemot . Räknat i antal anställdahar en ökning skett från omkring 300000 i början av 1960-talel till omkring enmiljon . Mellan och har en ökning skett med drygt35000 personer. har ökningen i den kommunalakonsumtionen uppgått till 4 ä . Denna utveckling har naturligtvismedfört en väsenllig ökad nivå på de kommunala skattesatserna. På en20-årsperiod har den sammanlagda genomsnittliga skattesatsen fördubblats, från14:63 kr. per skattekrona till . Landstingskommunernasskattesatser har i det närmaste tredubblats från 4: . Del är av intresse i sammanhanget att jämföra denkommunala verksamhetens faktiska utveckling med det samhällsekonomiska utrymmesom de olika långtidsutredningarna angett som möjligt förökning av den kommunala konsumtionen. Det kan därvid noteras att för varjelångtidsutredning har etl allt mindre utrymme kunnat sältas av för ökning avden kommunala verksamheten. Den faktiska utvecklingen har dock legal kvar på eni stort oförändrad hög nivå. Härmed har gapet mellan vad som är ensamhällsekonomisk godtagbar volymökning och den faktiska ökningen vidgats. 1 fråga om statsmakternas ställningstaganden ianledning av de två senaste långtidsutredningarna kan följandenoteras. komplelteringsproposifion förordades en medelväg mellan debåda alternativ som långtidsutredning angett för ökning avkonsumtionen varvid angavs att långtidssjukvård och barnomsorg skulleprioriteras. Till detla anslöt sig . Statsmakternas ställningstagandevåren 1979 lill långtidsutredning utmynnade i uttalanden omnödvändigheten av en betydligt lägre ökningstakt i de kommunala utgifterna änvad som förelegat åren närmast . Också i detta sammanhang prioriteradesbarnomsorg och långtidssjukvård varvid konstaterades att planerna inom dessaområden skulle rymmas inom den lägre ökningstakt som långtidsutredningenangett. Den utveckling som jag har redovisat har kommitlill stånd trots de redovisade ställningstagandena från statsmakterna och trotsöverenskommelser med kommunförbunden om begränsningar av skattehöjningar ochökning av den kommunala verksamhetens volym. Överenskommelserna som träffadesåren 1972, 1975 och 1977 avseende , 1975 och 1976 samt år1978 tog primärt sikte på att hålla nere kommunalskattehöjningarna.Erfarenheterna härav har varit blandade. höjdesskattesatserna med lolalt per skattekrona. , 1977 och 1978höjdes dock kommunalskatlesatserna kraftigt, med hela 3: . överenskommelse togs för första Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 23 gångenställning till en preciserad riktpunkt för den kommunala volymutvecklingen.Denna fastställdes till . Den faktiskavolymutvecklingen ligger emellertid avsevärt över dennariktpunkt med 1979 och en beräknad ökning på . Det kan således konstateras att vidtagna åtgärder föratt dämpa den kommunala volymexpansionen genom överenskommelser inte gettavsett resultat. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av det allt allvarligareslatsfinansiella läget aviserades budgetproposition ålgärder för attbegränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn för är 1981 för attåstadkomma en dämpning av den kommunala volymutvecklingen. 1 en särskild proposition föreslog regeringenreduktioner i specialdestinerade statsbidrag till kommunsektorn och en förlängningav tiden för genomförandel av skatteutjämningsreformens andra steg. Utvecklingen av de kommunala verksamheterna för år 1981och åren därefter blev efter överläggningar med kommunförbunden föremål förbehandling kompletteringsproposilion. Mot bakgrund av ell samhällsekonomiskt utrymme på 3 %år 1981 och för åren därefter och en ingående analys avutvecklingen av olika kommunala verksamheter slogs fast att även en dämpning avökningstakten till , och krävermedvetna och mycket kraftfulla åtgärder i restriktiv riktning från både statoch kommun. Dessa åtgärder måste bl. a. innebära elt stopp för utbyggnaden avhuvuddelen av de kommunala verksamheterna . 1 stort sett är detendast utbyggnaden av barnomsorg och långtidssjukvård som kan accepteras. 1övrigt får endast befolkningsförändringar och effekterna av vissasvårpåverkbara faktorer leda till volymökning. Därutöver krävs medvetnaåtgärder för alt nedbringa ambitionsnivån inom befintliga verksamheter.Riksdagen anslöt sig till regeringensbedömningar. I besparingspropositionen konstateras atl en vissuppbromsning av ex-pansionslaklen synes ha kommit till stånd då uppgifterna pekade på enbudgeterad volymökning på för . Det framhålls dock att inriktningenbör vara att realisera en ännu lägre volymökning än 3 %mot bakgrund av bl. a.uppgifter års långtidsutredning om ett ännu mindre utrymme förkommunal konsumtion under den första än vad som bedömdesvåren . Med hänsyn taget till att de åtgärder som jag i det följande kommeratt avisera för kan väntas få vissa effekter redan för kanvolymökningen delta år antas bli . Trots atl budgetarbetet för år1981 på många håll har präglats av stor återhållsamhet har ändå skattehöjningarbehövt tillgripas i en jämfört med stor omfattning. Dengenomsnittliga totala skattesatsen beräknas öka med . Tiolandstingskommuner och närmare ett sjuttiotal kommuner höjer skatten medan femkommuner sänker skatten. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 24 Som chefen för ekonomidepartemenlel anförtlidigare denna dag visar 1980 årslångtidsutredning på elt utrymme för konsumtion som ärbetydligt mer begränsat . Utrymmet ligger på under första hälften av 1980-talel. Detta kanjämföras med de kalkyler den särskilda arbetsgruppen om kommunerna ()redovisade om den volymtillväxtsom är hänförlig till befolkningsförändringar och utbyggnaden av de prioriterade områdenabarnomsorg och långtidssjukvård. Förår 1981 kan konstateras alt av denna volymtillväxt inte ryms inom 1 %-ulrymmet. För år 1982är det och för år som inte ryms inom utrymmet på . Det kan i sammanhanget noteras att man brukarräkna med att enbart befolkningsförändringarnamedför en volymökning med . Detta innebär sammantaget att även utbyggnaden av de prioriterade områdena måste omprövas i den mån inte utrymme kan skapasgenom neddragning av annan befintlig verksamhet. I anledning härav och mot bakgrund av vad chefenför ekonomidepartementet tidigaredenna dag har anfört kommer jag i det följande att något beröra de åtgärder som blir nödvändiga för alt fåden kommunala volymutvecklingen till en samhällsekonomiskt acceptabel nivå de närmasteåren. En viktig utgångspunkt för statens ålgärder bör,som jag slog fast i besparingsproposilionen, vara att överlåta åt kommunernaoch landstingskommunerna att göra denödvändiga avvägningarna mellan olika verksamhetsområden. Statsmakternas åtgärder bör således i första hand inriklaspå att påverka del totala finansiella utrymme som slår till kommunernas och landstingskommunernasförfo.ande. Det är dessulom avstörsta betydelse alt statens kostnadsdrivande detaljreglering av olikaverksamheter så långt möjligt upphör. Cenirala normer och standard, som i och för sig inte är bindande, kan likvälmedföra ett kostnadstryck och måsle därför bli föremål för översyn. Det börerinras om den särskilda arbetsgruppsom är knuten lillkommundepartementel (stat-kommungruppen).Den har fått till uppgift atl rensa ul sådana statliga normer etc. som är kostnadsdrivande. En viktigutgångspunkt för denna översyn börvara den allmänna kompetens som enligt kommunallagen tilldelals kommunerna ochlandstingskommunerna. Kompletterande detaljreglering bör i princip förekomma endast när särskilt starka skälhärför kan åberopas. Som grund för stat-kommungruppens arbete kommer bl. a. att ligga den insamling från kommuner ochlandstingskommuner av förslag till besparingaroch borttagande av kostnadsdrivande normer som de båda kommunförbunden genomfört. En sammanställningav de insamlade förslagen görs av de båda kommunförbunden. I såväl kompletteringspropositionen somi ställningstagande till denna och till propositionen om kommunalekonomiska frågor uttalas entydigt atl staten måste avstå från attlägga på kommuner och landstingskommuner nya uppgifter och att statenmåste 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 25 befriakommunerna och landsfingskommunerna från vissa av de uppgifter och åtaganden som gäller. har för sindel särskilt framhållit atl det inte kan uteslutas att redan fattadereformbeslut kan behöva omprövas förall nå den erforderliga dämpningen av den kommunala utgiftsökningen. Vid behandlingen av besparingspropositionenuttalade all åtskilliga avde uppgifter och åtaganden som statsmakterna - ännu så sent som underinnevarande år - lagt på kommunerna måste omprövas. Redan befolkningsförändringar som fler pensionärer,fler barn i skolåldern m. m. lederfill en betydande expansion vilken måste komma i första hand. Sedanmåste det enligl ankomma på regering och riksdag alt genom ändradenormer etc. göra det möjligt för kommunerna atl minska sina insatser påandra områden. ifrågasatte om de steg i denna riktning som tas i besparingspropositionen är tillräckliga. Detbör enligl ankomma påregeringen att med utgångspunkt i bl. a. långtidsutredningens materialöverlägga med kommunerna och landstingskommunerna i dessa frågor. Jag vill med anledning av vad haruttalat framhålla att det är ofrånkomligtatl statsmakterna nu inriktar arbetet på att ompröva sådana beslut, reformer och utbyggnadsprogram som leder till en alltför hög volymexpansion. När detgäller de åtgärder som kommer att behövas från stat och kommun avseendeomprövning av såväl befindig verksamhet inom olika kommunala områden somutbyggnadsprogram för bl. a. de prioriterade områdena barnomsorg ochlångtidssjukvård kommer attarbeta fram ett underlag som belyser konsekvenserna av det samhällsekonomiska utrymme som anges av 1980 årslångtidsutredning. När detla materialföreligger kommer det att kunna ligga lill grund för överläggningar mellan regeringen ochkommunförbunden. Jag avser att sedan sädana överläggningar förevaritföreslå regeringen att staten vidtarerforderliga omprövningsåtgärder för atl den kommunala verksamhetensvolymutveckling skall kunna rymmas inom samhällsekonomiskt godtagbara ramar under de närmaste årenpå . Förslag i dessa frågorbör läggas fram för i samband med all ställning tas till långtidsutredning ikomplelteringspropositionen . Enligt min mening är det nödvändigt att redan nuavisera de åtgärder statsmakternabehöver vidta när det gäller del finansiella utrymmet. Inriktningen måste ävenfortsättningsvis vara att med olika slag av åtgärder begränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn för att härigenom skapa förutsättningar för en kommunalverksamhelsvolym som kan hållas inomen samhällsekonomiskt acceptabel ram. har vid behandlingen avbesparingspropositionen konstateratatt förslagen där vad gäller begränsningar av flera specialdestinerade statsbidrag kommer alt minska detfinansiella utrymmet för ökning avden kommunala konsumtionen. Även höjningen av mervärdeskatten påverkarkommunerna i samma riktning. slår i det samman- 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 26 hangetfast alt det är nödvändigt att fortsatta åtgärder vidtas för att begränsa det finansiella utrymmet inom kommunsektornäven för åren . Jag anser all de kommunalekonomiska frågorna införår 1982 bör behandlas i en särskildproposition . 1 denna bör i första hand de åtgärder som rör den finansiella situationen ikommunsektorn las upp till behandling efter överläggningar medkommunförbunden. Jag vill redan nunågot beröra omfattningen av de åtgärder som kommer alt behöva vidtassamt bakgrunden till dessa. Allmänt sett kan sägas att de finansiellaförutsättningarna för kommunsektornbör te sig gynnsamma mot bakgrund av dels att de höga löneökningarna slår igenom ikommunsektorns skatteinkomster, delsatt en avsevärt mycket mer dämpad utveckling av den kommunala konsumtionen änf. n. måste förutsättas. Kan löne- och prisutvecklingen hållas inom rimliga gränser åren 1981 och 1982bör således det finansiella läget förkommunsektorn som helhet bli gynnsamt . Härtill medverkar naturligtvis genomförandet av den sista deleni skatteutjämningsreformen. genomförs således den sista delen avskatteutjämningsreformen med enökning av de statliga transfereringarna till kommunsektorn med närmare enmiljard kronor som följd. Totalt ökar skatteutjämningsbidragen på grundav både regeländringen och automatiken i systemet mellan och med inemot två miljarder kronor.Med utgångspunkt i kravet på enavsevärt mycket mer dämpad volymtillväxt än f. n. och den kraftiga ökningen av de statliga transfereringarnasom följer av skatteutjämningsreformen behöver åtgärder vidtas för sominnebär en åtstramning ikommunsektorn. Mot denna bakgrund och som ett led i den förstärkning av statsbudgeten som jag lidigareaviserat bör det finansiella utrymmet för kommunsektorn minskas i enomfattning som går utöver vad enbart enslatsfinansiell neutralisering av skatteutjämningsreformens sista delskulle innebära. Statsfinanserna har utvecklats på elt sådant sätt att det enligl min mening som en utgångspunkt för denärmaste åren nu också mer allmänt måste slås fast att staten intelängre har förutsättningar att på sammasäll som år öka transfereringarna tillkommunsektorn. De finansiella åtgärder som kommer att behövavidtas för bör enligt minmening till avgörande del varagenerella till sin karaktär. För att åtgärderna skall fä avsedd effekt är delenligt min mening angeläget att kommuner och landstingskommuner intevia skattehöjningar eller på annat sätt kompenserar inkomstbortfallet. Dekommunala skattesatserna har för övrigt iallmänhet nått en sådan nivå atl ylleriigare höjningar i praktiken måste vara utomordentligt svåra atlmotivera för kommuninvånarna. Enåtgärd som kan komma i fråga för att påverka efterfrågan på service och därmed dämpa den kommunalaverksamhetens volymexpansion är en höjning av de kommunala taxorna. Jag utgårockså från ätt det måste komma till stånd en utveckling som innebär attalla 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 27 möjlighetertill omprövning och omprioritering i enlighet med de riktlinjer som i 1980 årskompletteringsproposilion drogs upp för den kommunala ekonomin och de ytterligare riktlinjer som kommeratl ges las lill vara. Möjligheterna för enskilda kommuner ochlandstingskommuner atl anpassa sig till de åtgärder som kommer att aktualiseras ärnaturligtvis varierande. Vissa kommuner som är ekonomiskt svaga kan komma atlutsättas för större påfrestningar än andra. Dessa kommuner och landstingskommuner bör enligt min mening kunna beaktassärskilt vid genomförande av olikaslag av åtgärder som kan aktualiseras rörande en begränsning av delfinansiella utrymmet i kommunsektorn. Jag avser att i den av mig förordade särskilda propositionen våren 1981återkomma härtill i samband med enmer ingående behandling av åtgärder för alt begränsa det finansiellautrymmet i kommunsektorn. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att statenmåste dels ompröva tidigare fattade beslut och kostnadsdrivande normer,dels vidta åtgärder för att begränsa delfinansiella utrymmet i kommunsektorn. Förslag i dessa delar anser jag således behöva föreläggasriksdagen under innevarande för att kommuner och landstingskommunerredan inför nästa budgetarbete skallkunna beakta de ändrade förutsättningarna. Det faller naturligtvis också elt betydande ansvar på deenskilda kommunerna och landstingskommunernanär det gäller atl dämpa volymexpansionen. Enligt min mening torde de av mig aviserade åtgärdernaockså innebära ett stöd för de beslutande kommunala församlingarna närdet gäller att stå emot nya utgiflskrav ochnär del gäller all bedriva etl aktivt omprövnings- och omprioriteringsarbete. 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 28 De av statsmakterna angivna besparingsmålen kräver attarbetet med att finna och ta till vara sparmöjligheter bedrivs planmässigt ochi ett långsiktigt perspektiv. Besparingsansträngningarna måste bli ett viktigtinslag i budgetprocessen. De uppslag och idéer fill omprövningar ochbesparingar som finns i den statliga förvaltningen måste tas fill vara.Myndigheterna bör som etl led i sin verksamhet sträva efter atl finna sådanauppslag och också ges tillfälle atl i sina anslagsframställningar lämna underiagför att bedöma behovel av olika aktiviteter inom deras resp. ansvarsområde ochange förutsättningarna för att bedriva dem med lägre ambitionsnivå än f. n.eller i vissa fall avveckla dem. Också utredningsväsendet måste i ökadutsträckning inriktas mot och utnyttjas för att ta fram förslag om hur slalligoch statsunderstödd verksamhet kan bedrivas till lägre kostnader ån . Som ett led i besparingsarbetet har ett antalöversynsprojekt initierats. Projekten kommer senare att återges av resp.statsråd. För information vill jag emellertid här ge en kortsammanfattning av det aktuella läget beträffande översynsprojekten. Inom justitiedepartementelsområde pågår en översyn av rättshjälpen. påbörjas en översynav . Översynerna beräknas ge underiag för beslut ombesparingar för /83. Inom utrikesdepartementetsområde kommer en intern sparut-redning att tillsättas. Den skall redovisaalternativa vägar för att vid utri-kesjörvaltningen spara50 milj. kr. i fast penningvärde samt konsekvenserna härav. Inom försvarsdepartementetsområde kommer de besparingsmöjligheter att kartläggas som ligger i samverkanmellan försvaret och övriga samhällssektorer. Vidare kommer försvarets materielunderhållatt ses över i syfte alt göra delta mindre kostnadskrävande. Inom kommunikationsdepartementetsområde gör statens vägverk en översyn av bl. a. verkets organisation påcentral, regional och lokal nivå. Verket har vidare regeringens uppdrag att i samrådmed trafiksäkerhetsverket och statens väg- och trafikinstilut utreda ochgenomföra ålgärder som minskar beläggningsslitaget på vägarna till följd avanvändningen av dubbade däck. har på regeringens uppdrag ocksåutrett möjligheterna att minska kostnaderna i den statliga färjeverksamheten.Verkets förslag redovisas i bil. 9 till budgetpropositionen 1980/ 81: 100.Regeringen har i beslut uppdragit åt attbelysa vilken inverkan en förändring av antalet isbrytare skulle få påvintersjöfartens effektivitet. Resultatet av översynen skall redovisas isjöfartsverkets kommande anslagsframställning. En översyn inom postver- Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 29 ketsområde av ijänstebrevsrätten och reglerna för frankeringsfrihet har hittillsresulterat i atl ett system med direktdebilering införs för elt antalmyndigheter redan fr.o.m. /82. Detla arbete kommer att förasvidare. Inom budgetdeparlementetsområde har en översyn skett rörande möjligheterna att avveckla nämnden församhällsinformation. Nämnden föreslås upphöra . Ensärskild delegation med företrädare, för staten, landstingskommunerna ochkommunerna fillkallas för att under en treårig försöksperiod söka få till stånden effektiv samordning av informationsverksamheten hos de olika huvudmännen. Inom utbildningsdepartementelsområde pågår en översyn av statsbidraget till driften av gymnasieskolor, sombl. a. skall pröva möjligheten fill ett schabloniserat statsbidragssystem. Inomhandelsdepartementet tillkallades den21 en arbetsgrupp för att genomföra en översyn avkonsumentverket. Arbetsgruppen skall redovisa besparingsförslag för verket omytterligare minst 1,7 milj. kr. Inomarbetsmarknadsdepartementets områdehar en översyn av de gällande ledighetsreglerna och deras konsekvenserpåbörjats. Inom departementet görs en lagleknisk översyn av den samladeledighelslagstift-ningen. och Samhälle (SNS) harfått i uppdrag att studera hur ledighelsreformerna har kommit atl förändranärvaromönster och arbetsorganisationer samt påverka olika arbetstagargruppervid ett anlal myndigheter och företag. Vidare har uppdragits åtriksrevisionsverket att göra en studie av kostnaderna i olika avseenden förden samlade frånvaron i samhället. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare i samband med den sysselsättningspolitiska propositionen alt taupp frågan om ett effektivare utnyttjande av resurserna inom arbetsmarknadspolitikensområde. Inom bostadsdepartementelsområde kommer verksamheten vid statens planverk att ses över. Översynen harsamband med kommande förändringar dels i den fysiska riksplaneringen, dels i enny plan- och bygglag. Vidare kommer statens lantmäteriverk att ges i uppdragatt se över sin totala verksamhet i syfte att redovisa en femårigbesparingsplan. Inom kommundepartementetsområde har inletts en översyn av olika planeringsformer som bedrivs avlänsstyrelser, kommuner och landstingskommuner. Syfiet är all genomrationalisering och bättre samordning av planeringen uppnå besparingar. 6.2Statens utlåningsränta oeh statens avkastningsränta Enligl beslut om riktlinjer förmodernisering av det statliga budgetsystemet (prop. 1976/77: 130, FiU1977/78:1, rskr 1977/78: 19) skall statens normalränta ersättas med statensutlåningsränta vad gäller räntan Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 30