prop · G403184 · 1980-12-31 00:00:00 — 1979/80:158 behandlade en motion (1979/80:1312),vari yrkades atl skulle uttala att ingen sökande till högreutbildning skall behöva bli föremål för lottning mer än tvä gånger. Motionenbifölls och UHÅ fick därefter regeringens uppdrag atl föreslå de närmarebestämmelser som är erforderliga för att genomföra den angivna ordningen. UHÅhar i skrivelse avgivit förslag till provisoriska bestämmelser för lottningsgarantinavsedda att tas i bruk vid antagningen inför Prop.1980/81:184 22 Regeringen har genom förordning fastställt sådana bestämmelseri enlighet med UHÅ: s förslag. UHÄanförde i den nyssnämnda skrivelsen att ell slutgiltigt förslag i frågan intekunde läggas fram förtän arbetet med de övriga regeringsuppdragen i tilUrädesfrågor,framför allt uppdraget om tredjedelsgarantin, slutförts. UHÅ har ovan redovisatsitt förslag i fråga om tredjedelsgarantin. Oberoende av om denna fråga löses enliglUHÅ:s förslag eller enligt den s. k. garantimodellen anser UHÄ att lottningsgaranUnäven fortsällningsvis bör vara utformad i huvudsak efter de riktlinjer somföreslogs i skrivelsen . UHÄ nöjer sig därför med att hänvisa lillden skrivelsen. Det är endast på en punkt UHÅ vill avvika frän del nämnda förslaget,nämligen i fråga om vilka utbildningar lottningsgarantin skall omfatta. I UHÅ:sskrivelse föreslogs att de provisoriska lollningsbe-stämmelsernaendast skulle omfatta de utbildningar lill vilka antagning görs i UHÅ:s datorbaseradesystem. I regeringens bestämmelser anges detta som att lottningsgarantinomfatlar de utbildningar som avses i 24 § första stycket 5 kap.högskoleförordningen och till vilka antagning görs av UHÄ. UHÅanser dock att fr. o. m. antagningen även de kommunalavårdutbildningarna bör omfattas av lottningsgarantin, allra helsl som dessautbildningar då kommer all omfattas av behörighets- och urvalsreglerna i 5 kap.högskoleförordningen. Övriga utbildningar som f. n. är upptagna i bUagorna 6,6a och 8 till högskoleförordningen, dvs. framför allt vissa läramtbildningar, konstnäriigautbildningar och yrkestekniska utbildningar, bör fortfarande ligga uianförtillämpningsområdet för lottningsgarantin. Visserligen förekommer för vissa avdessa utbildningar, t. ex. gymnastiklärarlinjen, utlottning på maximipoäng.Utbildningarna har dock som regel särskilda urvalsregler - förordningen om gmndskolanskompetensområde gäller i flera fall - och antagning görs i särskild ordning. Vidurval till utbildningslinjer förs sökande med allmän behörighet genomfolkhögskolestudier till en särskild kvotgrupp, kvotgrupp III. Vid urvalet gespoäng för studieomdöme och för arbetslivserfarenhet. 1979/80:158 anfördes, att eftersom fä sökande hänförs till kvolgrupp IIIdessa riskerar att missgynnas vid urvalet om de inte är behöriga i flera kvotgmpper.Regeringen uppdrog därför åt UHÅ att utreda huruvida kvotgrupp III kunde ulgåur antagningssystemet. En förutsättning skulle dock vara att sökande medstudieomdöme från folkhögskola skulle få fillgodoräkna sig detta på annat sätt. 1980/81:184 23 4.2 Effekter av nuvarande regler Som konstaterades i propositionen är gmppen sökande medbehörighet genom folkhögskolestudier liten, vilket medför att antalet antagnafrån denna grupp blir myckel begränsat. återfinns ca tvåprocent och av de antagna i kvotgmpp III. Iabsoluta tal innebär detta att 331 av 14360 antagnaantogs i kvotgmpp 111. Andelen dubbelbehöriga bland de sökande i kvolgrupp III ärhög - , en andel som varit . De flestaär behöriga också i kvotgrupp IV (genom25:4-behörighet). En stor andel () av de antagna med behörighet genomfolkhögskolesludier antogs i annan kvotgmpp än kvotgmpp III, till övervägandedel i kvotgrupp IV. Dubbelbehörighetmedför att sökande med behörighet genom folkhögskolestudier, som grupp sett,inte missgynnas vid antagningen. Av de sökande med behörighet från folkhögskolaantogs ca 55 proceni, medan totalt i samfliga kvotgmpper ca 45procent av de sökande antogs. En annan effekt av att kvotgmpp III är liten illustrerasav att kvotgruppen vid antagningen fick någon plats påbara hälften av utbildningsalternativen. Till många utbildningsalternativ finnsför övrigt inga sökande i gmppen. Studieomdömena inom folkhögskolan har under de sista årendiskuterats intensivt. Denna fråga ligger dock utanför UHÅ:s kompetensområde.UHÄ har i detta sammanhang bara att behandla studieomdömenas användning vidurval till högskoleutbildning. SÖ har ett uppdrag atl normera studieomdömena.Som normeringsinslrument har använts högskoleprovet, som använts som grupprov.Endast etl begränsat antal elever, ca fio procent, har deltagit iprovet. I labellen nedan visas dels den teoretiska fördelningen av studieomdömenabland samlliga elever enligt SÖ:s anvisningar, dels fördelningen bland sökandei kvolgrupp III (enkelbehöriga). leorelisk fördelning (%) 5 35 45 15 sökande i kvolgrupp III (enkelbehöriga) (%) O 4 49 47 Tabellen visar att bland de enkelbehöriga sökande ikvotgrupp III studieomdömena i prakfiken varierar mellan de två högstavärdena. När den separata kvotgmppen för sökande med behörighetgenom folkhögskolestudier inrättades var ett av motiven för detla svårighetenatt jämföra studieomdömena med betyg/högskoleprov. 1980/81:184 24 Del är inte möjligt att på ell rättvisande säll jämföra studieomdömenas4-gradiga skala med 5-gradiga betyg. En direkt översättning av studieomdömena tillhögskoleprovspoäng (genom halvering av poängvärdet för studieomdömena) skullege folkhögskolegruppen orättvist höga poäng. 4.4Alternativ: folkhögskolegruppen till kvotgrupp IV Folkhögskolegruppenmissgynnas inte i den meningen att den relativt sett får färte platser änövriga. Gruppen är dock liten och därmed instabil. Sökande med folkhögskolebehörighelkan inte vara säkra på all gruppen får någon plats på vissa utbildningar. Möjlighelenatt göra rättvisa platsfördelningar är liten, speciellt för utbildningar medfå platser. En stor andel av de sökande är behöriga i annan kvotgmpp. Studieomdömenahos de sökande varierar i praktiken mellan två skalsteg, vilket leder till atturvalet i kvotgrupp III till stor del sker efter arbetslivserfarenhet. Behovetav lottning inom kvolgrupp III kommer därför sannolikt att öka fr.o. m.antagningen , dä maximipoängen för arbetslivserfarenhetkommer atl uppnås helfidsarbete. UHÅ har, med hänsyn lill nuredovisade omständigheter, övervägt en lösning som innebär att sökande medbehörighet genom folkhögskolestudier förs till kvotgmpp IV. Redani dag anlas en väsentlig del av folkhögskolegmppen i kvotgrupp IV. Om samtliga sökande med behörighet genom folkhögskolestudier fördestill kvotgrupp IV skulle de nackdelar med nuvarande system som beskriviisovan elimineras. skulle konkurrensen förändras jämfört medsituationen för de folkhögskolebehöriga som fillhör både kvotgmpp III ochkvotgrupp IV. Vid beräkning av poäng för arbetslivserfarenhetskulle poäng räknas utan atl man som - räknade bort de somkrävs för 25:4-behörighet, eftersom grunden för kvotgrupps-placering skullevara folkhögskolestudierna. Inomkvotgmpp IV konkurrerar dubbelbehöriga sökande och sökande som endasitillhör kvotgmpp IV pä olika villkor: de som endast tillhör kvotgrupp IV harföreträde hälften av platserna. Denna företrädesregel skulle fillämpasockså för sökande med folkhögskolebehörighet - i de fall de inte är behörigaockså genom gymnasiestudier och därmed placerade också i kvotgrupp I eller II. Liksomför övriga sökande i kvotgrupp IVskulle poäng ges för arbetslivserfarenhetoch högskoleprov. Folkhögskolegruppenskulle på delta sätt behandlas som övriga grupper sökande med betyg som intekan bedömas i kvotgrupp I eller II. En sådan förändringskulle kunna genomföras , eftersom den inle medför någraförändringar avseende behörigheten för de elever i folkhögskolan som skall sökatill högskolan. Prop.1980/81:184 25 Regeringensuppdrag till UHÅ innebär atl studieomdömena skall jämföras med andraurvalskriterier (betyg/högskoleprov) om kvotgmpp III avskaffas. En sådanjämförelse är som ovan redovisats olämplig och som konsekvens därav bör denseparata kvotgmppen bibehållas, om studieomdömena skall ge poäng vid urvalet. Enligt UHÅ:s mening skuUeemellertid den lösning, som innebär att sökande med behörighet genomfolkhögskolestudier förs till kvotgmpp IV, haklart positiva effekter vid urvalet vad gäller möjligheterna att göra rättvisaplatsfördelningar såväl mellan olika sökandegrupper som inom folkhögskolegmppen.Detta alternativ innebär dock alt urvalel skulle göras utan att studieomdömenaanvändes som urvalsgmnd. Genom att föra fram denna alternaUva lösning hoppas UHÅkunna bidra tiU att klargöra vUka fömtsättningar som från högskolans synpunktgäller för den fortsatta diskussionen om studieomdömena inom folkhögskolan. 5 Meritvärde av särskilt värdefull arbetslivserfarenhet Ianslutning tiU prop. 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan fick UHÅ iuppdrag att närmare undersöka fömtsättningarna för att ge särskilt värdefullarbetslivserfarenhet meritvärde vid antagning till högskolans vårdutbildningarsamt redovisa de ändringar i urvalssystemet som fordras för att genomföra detförslag som redovisas i Vård 77:s betänkande (SOU 1978:50) Ny vårdutbildning. Sompåpekades i propositionen föreslog kompetensutredningen (KU) i sUthuvudbetänkande (SOU 1970:21 och 55) Vägar till högre utbildning atl s. k.särskilt värdefull arbetslivserfarenhet skuUe kunna ge högre poäng än "allmän"arbetslivserfarenhet. Fr.o.m. antagningen tUl pågick vid dedåvarande socialhögskolorna, på förslag av KU, en försöksverksamhet med tUlgodoräknandeav arbetslivserfarenhet vid meritvärdering av sökande med betyg från treåriggymnasieskola (motsvarande). Arbetslivserfarenhet tillgodoräknades vid urvaletmed olika poängvärden med hänsyn till verksamhetens inriktning. Högst poängfick bl.a. arbete inom s. k. socionomyrken. Isht betänkande (SOU 1974:71) Om behörighet och antagning till högskolanredovisade kompetenskommitlén (KK) en undersökning som avsåg att studeraförhållandet mellan å ena sidan betygspoäng och/eller arbetslivserfarenhet, åandra sidan studieresultat. Särskilt värdefull arbetslivserfarenhet tycktesenligt undersökningen inte ha bättre studieprognosvärde än annanarbetslivserfarenhet. KK lämnade i sitt förslag om poängvärdering avarbetslivserfarenhet inget utrymme för särskilt värdefull arbetslivs- Prop.1980/81:184 26 erfarenhet.Kommitténs skäl härför var dels de stora svårigheterna att bedöma vad som skallvara särskilt värdefullt för en viss utbildning, dels risken att poäng försärskilt värdefull arbetslivserfarenhet medför social snedrekrytering tillhögskoleutbildningen. 5.2Yrkesrelevant arbetslivserfarenhet bland sökande till vårdutbildning UHÅhar för vissa vårdutbildningar inom den kommunala högskoleutbildningeninhämtat uppgifter om förekomsten av särskilt värdefull arbetslivserfarenhetbland sökande och antagna. Därvid har som sådan arbetslivserfarenhet, enligten provisorisk definition, räknats huvudsakligen vårdprakUk (avser antagningeninför ). De Unjer för vilka förekomsten av värdpraklik m.m.undersökts är sjuksköterskelinjen, arbetsterapeutlinjen och sjukgymnastlinjen. Majoritetensökande har vårdpraktik. Upp tUl sådan arbetslivserfarenhet har således,varierande mellan olika utbildningar, av de sökande () som inte har föregående vårdutbildning; och längrevårdpraktik har 18-39 proceni. Av de sökande som rekryteras (till sjuksköterskeulbildning)på grundval av föregående vårdutbildning har minst två årsvårdpraktik. Medelåldernbland de sökande och antagna till den kommunala värdutbildningen ärförhållandevis hög, särskilt ifråga om de antagna. Som exempel kan nämnassjuksköterskeutbildningen (105 poäng), där av de antagna männen av de antagna kvinnorna är (). På andrakommunala linjer är andelen "äldre" ännu större. Påläkarlinjen är av de sökande minsl . Denna andel stiger bland de antagna (hösUerminen 1980). 5.3Avgränsning av särskilt värdefull arbetslivserfarenhet Förnärvarande pågår inom UHÅ en expertutredning, vars resultat avses tjäna som underiagför avgränsningen av vilka slag av arbetsUvserfa-renhet som kan bedömas somsärskilt värdefulla för utbildning inom vårdområdet. UHÅ redovisar här baravissa mer allmänna synpunkter i denna fråga. Såvälhos Vård 77 som i propositionen betonas värdet av allmän arbetslivserfarenhet,som det framhålls att det är viktigt aU mer specifika erfarenheterhos de studerande fillvaratas under utbildningen. I både utredningen ochpropositionen synes man fömtsatta att de erfarenheter som skaU kunna komma ifråga har inhämtats genom arbele inom vårdområdet. Preliminära resultat fråndet ovannämnda utredningsarbetet pekar närmast mot vårdarbete och socialtarbete som huvudbeståndsdelar i den arbetslivserfarenhet sorn betecknas som särskiUvärdefuU. Prop.1980/81:184 27 arbetslivserfarenhetkan växla mellan olika utbildningslinjer, beroende på utbildningens inriktning. 5.4 Kravpå användning av särskilt värdefull arbetslivserfarenhet vid urva let Enligtvad utbildningsministern anför i prop. 1978/79: 197 måste erforderligamodifikationer i urvalsförfarandel tUlgodose åtminstone två krav. Ett är måste göra en enkel och rimlig avgränsning av de yrkesfunktioner somräknas som särskilt värdefull arbetslivserfarenhet, ett annal alt man måslefinna en tillfredsställande teknisk lösning för avvägningen mellan sökande medallmän arbetslivserfarenhet och sådan med specifik arbetslivserfarenhet, såatt den förra gmppens konkurtensläge inte blir alllför ofördelaktigt. DärtUlfogas i propositionen två mer allmänna krav, nämligen att den planerademodifieringen av urvalsreglerna ocksä bör syfta till alt jämna utkönsskillnaden inom vårdutbildningen och inle får leda till ökad svåröverskådligheti eUer administrativ belastning på antagningssystemet. Deuppställda kraven utgör enligt UHÅ:s mening avsevärda begränsningar för denaktualiserade ändringen av urvalsförfarandel, som detta ställs införfordringar som kan bli svåra atl tillgodose. Särskill kravet på könsutjämningär svårt att uppfylla genom atl gynna sökande med särskilt värdefullarbetslivserfarenhet. Vad gäller den kommunala vårdutbildningen har nämligende i regel relativt fåtaliga manliga sökande inte sådan arbetslivserfarenhet(vårdpraktik m. i större utsträckning än den kvinnliga majoriteten. Dennasvårighet är i princip oavhängig av vilken metod som väljs för meritvärderingav den mer speciella erfarenheten (jfr nedan). 5.5 Ändradeförutsättningar för modifiering av urvalet Dåbeslutet om fillgodoräknande av särskill värdefull arbetslivserfarenhet inomvårdområdet fattades av , hade ännu inga förändringarbeslutats i de gällande reglerna beträffande längden av ochpoängvärdet för arbetslivserfarenhet. Beslutet fattades således mot bakgmndenav nu gällande bestämmelser, som innebär atl upp lUl fem årsarbetslivserfarenhet får tillgodoräknas och att maximipoängen förarbetslivserfarenhet är 2,0. Genom beslut ändras emellertid,fr.o.m. antagningen , maximitiden för arbetslivserfarenhetsom urvalsgmnd till och maximipoängen till 1,7. En annan regeländring,som inte är utan betydelse i sammanhanget, är att det införs en högrevärdering av de första 15 månadernas arbetslivserfarenhet, som kommer att gedubbel poäng per tidsenhet, dvs. 0,2 per tremånadersperiod (heltidsarbete). Prop.1980/81:184 28 Dessaregeländringar påverkar inte oväsenfligt förutsättningarna för hur systemet förtillgodoräknande av särskilt värdefull arbetslivserfarenhet skall utformas inomramen för gällande regler. Så t. ex. borde, enligl Värd 77:s bedömning, krävasen kvalifikationstid om två års yrkesspecifik arbetslivserfarenhet innan sådanarbetslivserfarenhet fär ge "exlra" poäng. Om dennakvalifikationsperiod skall inrymmas i den nya maximitiden för arbetslivserfarenhet,dvs. tre är, innebär della självfallet något hell annal än om den maximalatiden är . Omman fömtsätter atl särskilt värdefull arbetslivserfarenhet skall omsättas ipoäng, kan denna ges inom ramen för poängen och liden för arbetslivserfarenhettotalt, dvs. 1,7 poäng och . Eftersom de första 15 månadernas"allmänna" arbetslivserfarenhet redan ger dubbel poäng, dvs. totalt1,0, kan särskill värdefull arbetslivserfarenhet knappasi tillgodoräknas fördenna period. För att inrymma särskilt värdefull arbetslivserfarenhet återstårdärmed 21 månader. Om motsvarande utrymme i poäng (0,7) tas i anspråk för sådanarbetslivserfarenhet och om 0,2 poäng per tremånadersperiod ges för denna,behövs endast 10,5 månader för alt uppnå detta poängtal och därmed full poängför arbetslivserfarenhet. Totalt krävs således 15 plus 10,5 månader förmaximal poäng, dvs. DennamodeU tycks i praktiken komma att fungera bl. a. som en förkortning av den tidför arbetslivserfarenhet som fordras för maximipoäng. Maximitiden för särskiltvärdefull arbetslivserfarenhet blir mindre än . Modellen har därmeduppenbara nackdelar. Enannan möjlighet är atl låta maximitiden för allmän arbetslivserfarenhetöverstiga eller öppna möjligheter till högre arbetslivspoäng än 1,7. Dettaslår emellertid hårt mot sökande utan särskilt värdefull arbetslivserfarenhet,och sådan kan därför komma atl bli praktiskt tagel obligatorisk vid hårdkonkurrens. Också denna lösning får anses ha allvarliga nackdelar. Entredje möjlighet är alt ge sökande med viss tids särskild arbetslivserfarenhetföreträde vid konkurrens mellan sökande med samma lolalpoäng (grupperna I A ochII A, dvs. "betygsgrupperna", bör självfallel undantas). Detta särskilda arbetslivserfarenheten visst meritvärde utan att den samtidigtfår någon "utslagningseffekt" gentemot sökande utan sådan erfarenhet.Denna lösning synes därmed erbjuda väsentliga fördelar. Viden jämförelse mellan de tre olika principlösningarna har UHÄ funnil att densistnämnda är den som närmast uppfyller de uppställda kraven. 1980/81:184 29 Omman, som UHÄ förordar, väljer metoden atl en viss tids särskilt värdefullarbetslivserfarenhet skall ge företräde vid lika jämförelsetal, återstår attfinna en lämplig omfallning på denna kvalifikationslid. UHÅ erinrar här åter omVård 77 :s förslag att kvalifikationstiden för den särskilda erfarenhetenskall vara , innan denna erfarenhet tilläts inverka på urvalet.Utredningen synes ha fömtsatt ett poängsystem härför men tar inte närmareställning till reglerna för meritvärderingen. Vård 77:s avsikt med sitt förslagom yrkesspecifik arbetslivserfarenhet var att ta till vara intresset förfortsalt vårdutbildning hos sökande som yrkesarbetat inomvården. Enligt UHÄ:s mening är minimikravet tvä år väl avvägt med hänsynhärtill. UHÅ förordar därför en tvåårig kvalifikationstid som gmnd förföreträde vid lika jämförelsetal hos två eller flera sökande. Verkani urvalshänseende av en anordning med föreiräde enligt ovan är svår att beräknaför främst den berörda kommunala utbildningen, bl. a. på grund av dennasövergång till högskoleförordningens tillträdesbestämmelser 1982 och inverkanav kommande regeländringar inom detta system liksom av själva utbildningensomorganisation. Statisfik från antagningen fill högskoleutbildninginför visar att ett totalt sett mycket stort antal sökandefördelas på gmpper med inom varje gmpp lika jämförelsetal, även om antalet"bortlottade" i de kvoter, där redan nu högskoleförordningensurvalsbestämmelser lillämpas, är förhållandevis lågt. För läkarlinjens del"bortlottades" sammanlagt 41 sökande i de gmpperdär särskilt värdefull arbetslivserfarenhet avses få tillgodoräknas (I B, II B,III och IV). Åvenom den direkta effekten av företräde för sökande med särskill värdefullarbetslivserfarenhet blir begränsad, kan dock denna metod medverka till attslumpen, dvs. , får mindre spelrum vid urvalel. Bestämmelserna om lotiningi 5 kap. 29 § högskoleförordningen skulle således behöva lillämpas i mindreomfattning än annars skulle bli fallet. Föreiräde pä grundval av visst slags arbetslivserfarenhetbör ocksä gä före del företräde som enligl bestämmelserna i 29 § ges pågrundval av hur resp. ulbildning prioriteras av den sökande. Meritvärdeför särskilt värdefull arbetslivserfarenhet skall enligt förarbetena primärtförekomma vid urval lill utbildning inom den kommunala vårdutbildningen. Iuppdraget lill UHÅ föreligger dock inte nägon sädan begränsning; högskolansvårdutbildningar anges som tillämpningsområde. Det är ocksä, enligt UHÄ:smening, angeläget atl anlägga en helhetssyn pä den sjukvårdsinriktadeutbildningen. Därför bör enligt UHÅ:s mening i 1980/81:184 30 vartfall läkariinjen innefattas i en kommande försöksverksamhet med tUlgodoräknandeav särskilt värdefull arbetslivserfarenhet vid urvalet. Denavsedda modifieringen i regelsystemet bör tillämpas fr. o. m. antagningeninför , då den berörda kommunala högskoleutbildningen iprincip överförs tiU de regler för behörighet och urval som ges i 5 kap.högskoleförordningen. Somframgår av bl. a. prop. 1978/79:197 råder viss osäkerhet om de mer allmännakonsekvenserna av att ge meritvärde ål mer eller mindre yrkes-specifikarbetslivserfarenhet. Bl.a. kan eU sådant tUlgodoräknande vid urvalet bidratill att del till berörda vårdutbildningar i alllför stor utsträckning antassökande som inte har erfarenheter av arbetslivet utanför vårdområdet. Som nämntsovan finns det också osäkerhetsmoment som rör effektema, i mer urvalstekniskbemärkelse, av den föreslagna metoden för fillgodoräknande av särskiU värdefullarbetslivserfarenhet. Slutligen måste beaklas svårigheterna alt i det enskildafallet ta ställning till en viss arbets-hvserfarenhels relevans och de problemför antagningsmyndigheterna som ett större antal sådana bedömningar kaninnebära. EnligtUHÅ:s mening bör mot den angivna bakgrunden fillgodoräknan-det av mer specifikerfarenhet vid urvalet till utbildningar inom vårdområdet inledningsvis skeinom ramen av en försöksverksamhet. Ansvaret för ledning, uppföljning ochutvärdering av försöksverksamheten bör ligga på UHÅ, som härvid bör samverkamed antagningsorganisationen för högskoleutbildning i Jönköping.Denna organisaUon kommer att få bära huvudbördan av antagningen enligt detmodifierade systemet, medan UHÅ:s antagning endast berörs såvill gäller läkariinjen. SammanfaUningsvisföreslår UHÅ följande vad gäller modifieringen av urvalsbestämmelserna. Särskiltvärdefull arbetslivserfarenhet får tillgodoräknas vid urval till grundläggandehögskoleutbildning fr. o. m. antagningen vad gällerdels läkariinjen, dels de allmänna utbildningslinjer inom sektorn för ulbildningför vårdyrken som helt eller delvis har huvudman, i den mån dessasenare utbildningar omfattas av bestämmelserna om behörighet och urval i 5kap. Vidsådana lika jämförelsetal, i vilka poäng för arbetslivserfarenhet kan ingå, gesföreträde åt den sökande som har särskilt värdefullarbetslivserfarenhet på minst halvtid, fördelade på perioder om minst tre månader.För berörda utbildningslinjer bör, ulan hinder av bestämmelserna i 29 § 5 kap.högskoleförordningen, sådant företräde ges innan hänsyn las till prioriteringav den sökta utbildningen eller lottning fillgrips. 1980/81:184 31 Arbetshvserfarenhet/yrkeslivserfarenhetsom krävs för behörighet får tillgodoräknas som särskilt värdefull på sammasätt som arbetslivserfarenhet som utgör gmnd för poängberäkning vid urvalet. 6 Försöksverksamhet avseende positiv särbehandling av underrepresenterat kön Ianslutning tiU prop. 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolan fick UHÅ iuppdrag att komma in med förslag beträffande kvinno- resp. mansdomineradeutbildningar, för vilka en ordning med s. k. poshiv särbehandling vorelämplig. UHÅ hade vidare att belysa fömtsäUningarna för atl iantagningssystemet foga in en sådan ordning. Förslaget skulle omfatta ettbegränsat antal utbildningar såväl inom som utom sektorn för utbildning förvårdyrken, vilka kunde ingå i en försöksverksamhet. JämställdhetskommUténhar i skrivelser och lämnat förslag rörande bl. a. könskvoleringvid antagning till förskolläraml-bildning och lågstadielärarutbildning. Genom beslul1980-01-31 överlämnade regeringen dessa skrivelser jämte därtUl hörandehandlingar i berörda delar tUl UHÅ för beaktande i samband med behandlingen avnämnda uppdrag. Idet jämslälldhetsprogram som UHÅ antog 1977 (Förändring för jämställdhet.