prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — Inedanstående tabell redovisas andelen industrisysselsatta i de skilda länen. Som framgär av tabellenligger andelen industrisysselsatta i samtliga de fyra nordligaste länen undergenomsnittet för övriga jämförbara län, dvs. övriga län utom storstadslänen.Nämnas kan all endast ell av dessa övriga Prop.1980/81:51 41 Industrins storlek m. m. i de fyra nordligaste länen Industrins andel av den totala sysselsättningen 1975 Andel sysselsatta i företag med mindre än 200 anställda 1976 Totalt i de fyra nordligaste länen länhar en lägre industriandel än de fyra nordligaste länen. Som en jämförelse kanockså nämnas alt industrin i de tre s. k. Bergslagslänen, dvs. ,och , svarar för mellan av den totalasysselsättningen. Dessa siffror avser förhållandena , men även om vissaförändringar ägt rum är relationerna ungefär desamma. Gårman ner på enskilda kommuner är den industriella basen än mer begränsad i mångaav de kommuner som återfinns inom stödområdena 6 och 5 och även stödområde 4. Avinresse är också att jämföra slorleksslrukturen på de industriförelag som finnsinom resp. län. Här kan man konstatera belydande skillnader mellan de fyralänen. 1 svarar, som framgår av föregäende tabell företag medmindre än 200 anställda för av den lolala induslrisysselsältningenmedan genomsnittssiffran för riket ligger något . I ochVästerbottens län ligger man på andelar väsentligt över riksgenomsnittet, medanman i ligger ungefär på riksgenomsnittet. 4 Norrlandsfondens framtida verksamhet 4.1Behov av särskilda insatser i de fyra nordligaste länen Avde föregående kapitlen framgår bl. - Behovet av nya arbetstillfällenär särskilt stort i de fyra nordligaste länen. - Industrins andel av sysselsättningeni dessa län ligger under riksgenomsnittet. Industrin domineras av basnäringarvilket i sin lur innebär alt expansionsmöjligheterna är smä inom de befintligaverksamheterna. 1 dominerar några få storföretag. - Den utbyggnad som har skett avde samhälleliga insatserna för alt främja näringslivets utveckling i dessa länhar främst tagit sikte pä Prop.1980/81:51 42 finansiering av nya produktionsanläggningar. När detgäller utvecklingen av projekt som ännu inte har nätt sä långt att produktionkan startas finns behov av ytterligare insatser. Mol bakgrund av den näringspolitiska problematik somkännetecknar de fyra nordligaste lånen anserjag att NF:s hittillsvarandeinsatser haft betydelse för länens utveckling. 4.2 Möjligheterna att tillgodose behoven genomförändringar i andra organs verksamhet Enligt mina direktiv skall jag pröva om NF:sarbetsuppgifter och resurser helt eller delvis bör föras över lill andra organför alt resurserna skall utnyttjas effektivt. Det som ligger närmast till handsär i så fall att de regionala utvecklingsfonderna hell övertar NF:s nuvarandearbetsuppgifter. Del innebär att NF:s länefordringar överförs lill denutvecklingsfond inom vars verksamhetsområde låntagaren har sin verksamhet. Vidare måste de aktuella utvecklingsfonderna ges möjlighetatt lämna lån och bidrag på i huvudsak de grunder och med sådana villkor som NFnu gör. Slutligen måste dessa utvecklingsfonder garanteras ökade ekonomiskaoch personella resurser, t.ex. genom särskilt statligt anslag. Efter diskussioner med företrädare för berörda län,utvecklingsfonder, m.fi. har jag funnit att ett sädant alternativ inle kan förordas.Enligl min mening är en fortsatt verksamhet inom NF alt föredra. Anledningar lilldelta är främst följande Även om deregionala utvecklingsfonderna tillförs ökade resurser torde del bli svårt altfinansiera och "driva'" större utvecklingsprojekt. Problemet kanuppstå när projekt berör flera län. - Del skulleinnebära en belydande resursförstöring att splittra och densamlade kunskap om den norrländska industrin och dess problem som har byggtsupp under de som NF har verkat. - med regionala utvecklingsfonder täcker hela landet finns detrisk att den regionalpolitiska inriktningen av insatserna i de berörda länenefter någon tid tunnas ul genom "spridningseffekter" lill andra län. En klarare fördelning av arbetsuppgifter mellan NF och deregionala utvecklingsfonderna bör dock ske. 4.3 Ny inriktning av NF:s verksamhet Jag föreslär alltså att NF fortsätter sin verksamhet. Enförskjutning av tyngdpunkten i den riktning som har inletts redan under 1979bör dock ske. Det innebär att huvuddelen av insatserna bör göras inom områdetindustriell utveckling och främst avse sädana projekl som genom sin storlek 1980/81:51 43 ellerpä annat sätt inle kan stödjas av de regionala ulveckligsfonderna. Stödet tillindustriell utbyggnad bör minska kraftigt i omfattning. Belydande personellainsatser bör göras av NF när del gäller all "driva" utvecklingsprojektfram till genomförande. En följd därav bör vara all NF koncentrerar sinainsatser till färte projekt än f. n. När det gäller dengeografiska avgränsningen av NF:s verksamhetsområde bör inga förändringar ske.I fråga om fördelningen av insatserna bör NF till grund för sitt arbete läggamyndigheternas beslul om den regionala utvecklingen, sä att fondens verksamhetsker i samklang med övriga åtgärder som staten vidtar för alt utvecklanäringslivet i de berörda länen. Närdet gäller stödberättigad verksamhet har hitlills skett en koppling till vadsom gäller för den regionalpolitiska stödverksamheten. De nuvarande reglernaför det regionalpolitiska stödet omfattar i delta avseende ~ industriell eller industriliknandeverksamhei - partihandeloch uppdragsverksamhet med väsentlig betydelse för indu strins utveckling inom regionen - annan verksamhet sombedöms få väsentlig betydelse för näringslivet i regionen eller annars bedöms ha särskild regionalpolitisk belydelse. Eftersom dessa regler medger slöd till all verksamhet som kan ha bety delse för näringslivets utveckling bör de även i fortsättningen gälla också NF. Det är enligt min mening angeläget att NF utnyttjar sina möjligheter att stödja verksamheter som bidrar till en god miljö för industrin och näringslivet i I det följande redovisasförslag till framtida verksamhet inom de fyra olika verksamhetsområdena. 4.4 Stödtill forskning i fortsättningen Nägraförändringar av reglerna och praxis för slödet till forskning är inle motiverade.Inte heller när del gäller omfattningen av verksamheten förefaller någraförändringar vara motiverade. 4.5 Stödtill utredningar och inventeringar i fortsättningen del av NF:s verksamhei på mineralomrädet gäller utredningar ochinventeringar. Dessa bedrivs f.n. inom fondens kansli som "egna " projekl.Det gäller bla. administrationen av den årliga "mineraljakten". Lokaliseringenav en avdelning av geologiska undersökning (SGU) till motiverarall pröva om inle "mineraljaktens" administrafiva del kan avskiljasfrån fonden och att fonden fortsättningsvis endast bibehåller uppgiften somuppdragsgivare. Någraförändringar av reglerna och praxis för slödet till utredningar och inventeringarär i övrigl inte motiverade. 1980/81:51 44 Den ändrade inriktningen av NF:s verksamhet bör innebäraalt utredningar och inventeringar i form av egna projekt ökar i omfattning.Jag återkommer till detta i följande avsnitt. 4.6 Stöd till industriellt utvecklingsarbete ifortsättningen Den tyngdpunklsförskjutning mot slöd till industrielltutvecklingsarbete som har sketl under de senasle åren bör fortsätta. Iframliden bör sädant stöd utgöra huvuddelen av NF:s verksamhet. har den största delen av utvecklingsstödet gällttekniska produk-tulvecklingsprojekt. Det är angeläget alt begreppetutvecklingsprojekt breddas lill all omfatta även kommersieU och marknadsmässig utvecklingav nya produkler, processer och system. kan det svåraste steget fram till produktionligga mellan det skede där en tekniskt fullgod ny produkt finns och dentidpunkt när del är möjligt att få avsättning för produkten. Med dessautgångspunkter kan l.ex. marknadsföringssatsningar inom och utom landet, samverknadspro-jektmellan olika norrländska företag och liknande åtgärder stödjas. Så sker redannu i viss utsträckning, men en ökning av andelen sådan utvecklingsprodukt börvara möjlig. När det gäller mindre projekt bör en avgränsning skegentemot de regionala utvecklingsfondernas produktutvecklingsstöd. NF bör taupp endast sådana projekl som utvecklingsfonderna inle enligl sina regler kanstödja. Del innebär att NF bör kunna stödja främst följande typer avutvecklingsprojekt. - Slörre projekt(sådana där beloppsbegränsningarna för de regionala utvecklingsfonderna läggerhinder i vägen) - projekt isamverkan med slörre företag Om en uppdelning av delta slag mellan NF och de regionalautvecklingsfonderna skall fungera, måsle reglerna för stödgivningen varaungefär desamma i de olika stödorganen. F.n. ger NF stöd lill produktutvecklingpå villkor som är betydligt gynnsammare för förelagen än vad utvecklingsfondernagör. Del finns därigenom en risk att projekt som i och för sig skulle kunnaprövas av utvecklingsfonderna styrs över lill NF för all få bättrefinansiering. Reglerna för utvecklingsfondernas produktutvecklingslån ses överf.n. Det är angeläget all reglerna för de fyranordligaste utvecklingsfondernas produktulvecklingslän i huvudsaköverensstämmer med de regler som lillämpas av NF. Omfattningen av NF:s stöd lill industriell uiveckling har hitlillsfrämst styrts utifrån de ansökningar om slöd som har lämnats in lill fonden. Omverksamheten skall öka i omfattning lorde det förutsätta att NF:skansli mer aktivt initierar och driver utvecklingsprojekt. Den avgränsning motde regionala utvecklingsfonderna som förordas, innebär all Prop.1980/81:51 45 antalet ärenden hos NF sannolikt blir färre men större.Del kan vara ändamålsenligt alt tjänstemän vid NF i vissa ärenden, l.ex. sädanaav samverkanskaraklär, fungerar som en slags projektledare. Vidare kantjänstemän vid NF spela en aktiv roll när det gäller att samordna länsövergripandeprojekl eller projekt där kontakter behöver tas med centrala myndigheter eller andraföretag. När det gäller formerna för slöd lill industriellutveckling borde som f.n. omfatta lån med villkoriig ålerbelalningsskyldighel(utvecklingslän), amorteringslån och förlustgaranti. Den i varje enskiltärende lämpligaste formen bör användas. Huvuddelen av slödet kommer sannoliktatt ges i form av utvecklingslän. Reglerna för utvecklingslånen bör vara ihuvudsak de som f.n. tillämpas. Smärre förändringar kan dock bli aktuella isamband med att reglerna för utvecklingsfondernas produktutvecklingslänomprövas. Förslaget till ökad inriktning mot industrielltutvecklingsarbete motiverar alt NF söker samarbete med de organ som upprättatsför samråd mellan Styrelsen för teknisk utveckling (STU) och de regionala ulvecklingfonderna. 4.7 Stöd till industriell utbyggnad i fortsättningen Genom utbyggnad av de regionala utvecklingfonderna och detregionalpolitiska stödet, kan investeringar i byggnader och maskiner och ökalrörelsekapital i de flesta fall finansieras ulan all NF behöver medverka. Detkan dock finnas situationer där angelägna utbyggnadsprojekl inle kan genomförasulan slöd också från NF. Däiför bör NF även i fortsättningen ha möjlighet alt iundantagsfall lämna slöd lill industriell uibyggnad. En förutsättning bör isädana fall vara dels att övriga stödformer redan har utnyttjats, dels all ulbyggnadsprojektetbedöms vara av särskill stor betydelse. Del lorde främst vara i samband medstörre nyetableringsprojekl som sådant stöd kommer i fråga. Slöd till industriell uibyggnad bör liksom f. n. lämnas iform av amorteringslän eller lånegaranti för banklån. Även bankgaranti för leveransåla-gandene.dyl. bör liksom kunna komma i fråga. När det gäller reglerna för amorleringslånenhar de hitlills i huvudsak anslutit lill vad som gäller för lokaliseringslån.Sedan den gäller nya regler för lokaliseringslån. Bl.a. har möjlighelernalill räntebefrielse på sådana län slopats. Det är angeläget att villkoren för inte skiljer sig alltför mycket från vad som gäller för lokaliseringslån.Jag är dock beredd all föreslå att möjlighelen till ränlebefrielse slopas för NF.Fonden bör dock sträva efter att minska subventionsinslagel när del gäller lån lillindustriell utbyggnad. Stödformen länegaranti har särskilt under är 1979 använtsi slor omfattning av NF. Det kan i många situationer vara lämpligt att istället för lån erbjuda en lånegaranti (IG-län) eller lånegaranti av regionalutvecklingsfond utnyttjas. 1980/81:51 46 Jaghar i del föregäende angelt, att NF i ökad ulslräckning bör salsa sinaekonomiska och personella resurser pä slörre utvecklingsprojekt. Däremol harjag varken sett det som lämpligt eller möjligt all mera konkret ange vilka projeklfonden skall salsa på. Det bör i stället ankomma på fonden all själv utarbetaett handlingsprogram för sin fortsatta verksamhet. På så sätt utnyttjas bäst dekunskaper och erfarenheter som finns samlade inom fondens kansli och hos dessstyrelse. Handlingsprogrammetbör ulgå från hur nuvarande förhällanden i fräga om sysselsättning,industristruktur och infrastruktur bör förändras. Efter samråd med övrigaberörda organ, främst de regionala utvecklingsfonderna, och företagen iområdet bör NF i programmet närmare precisera hur verksamheten skall bedrivasinom olika omräden. Syftet bör vara all NF genom programmel får ell underiagför prioritering av sina insatser. Programmet bör utformas så att dettillsammans med åtgärder från andra berörda organ ger möjlighet till enkraftsamling till de verksamhetsområden där effekten bedöms bli störst. Ellförslå handlingsprogram bör redovisas i anslutning till NF:s anslagsframställningför /83, dvs. En revidering avhandlingsprogrammet bör sedan ske och redovisas i anslutning tillanslagsframställningen. Det kan på så sätt ge en grund för bedömningen av behovetav medellillskolt till fonden. 4.9Finansiering av NF:s verksamhet NF:sdisponibla medel har till ungefär lika delar bestått avstatsanslag samt räntor och amorteringar. De förändringar av verksamhetsinriktningensom har föreslagils i det föregående päverkar det belopp som kan beräknas flytain i räntor och amorteringar. Förslagen innebär alt en ökad andel av fondens slödlämnas i form av lån med villkoriig ålerbelalningsskyldighel. Del innebär i sinlur att låneföriuslerna kommer att öka till följd av den höjda risknivån.Vidare kommer en slörre del av de utestående lånen all löpa utan ränla. Dessaförändringar kommer dock inte att ge nägot utslag när det gällerinflytande räntor och amorteringar. EftersomNF:s amorieringslån i regel lämnas med ränlebefrielse och amorteringsanständunder , påverkar en förskjutning mol villkorslån det disponiblabeloppet för nyutlåning försl efter 2-3 är. Jag beräknar därför att NF kanupprätthålla oförändrad ullåningskapacitet under förulsätlningalt fonden får oförändrat statsanslag, dvs. 30 milj. kr. Närdet gäller behoven pä längre sikl av årliga statsanslag bör de bedömas medutgångspunkt i det handlingsprogram som föreslagils i del föregå- Prop.1980/81:51 47 ende.I likhet med vad som gäller för andra statligt finansierade organ bör fondensjälv lill regeringen inkomma med anslagsframslällning. NF får därvid redovisadels omfattning och kostnader för planerade insatser, dels hur stort belopp somberäknas flyta in i räntor och amorteringar. På så sätt får regering ochriksdag underlag för all göra en bedömning av hur stort statsanslag som böranvisas. I detta sammanhang kanvidare nämnas att det nordiska regionalpolitiska handlingsprogrammetinnehåller en försöksverksamhet s. k. regionallån från Nordiska invesleringsbanken(NIB). Syslemel innebär att NIB skall kunna tillföra vissa nordiskautvecklingsregioner kapital genom att lämna lån till vissa nationella organ.Dessa kan pä sä sätt finansiera en ökad verksamhei. NFär ett av de svenska organ som kan la upp regionallån från NIB. Det bör enligtmin mening ankomma på NF alt avgöra om regionallånesyste-mel skall utnyttjasför att finansiera verksamheten. Möjligheten för NF att ta upp lån bör ifortsättningen anges i stadgarna. Det bör dock noteras att låneförluster i enökad verksamhet helt kommer alt belasta NF:s fondkapital, eftersomregionallänen är räntebärande och i sin helhet skall återbetalas till NIB. Någradetaljerade förslag angående synes inte motiverade. NFbör själv få avgöra vilka förändringar av personalstyrka etc. som bör göras medhänsyn lill den förändrade verksamhetsinriktningen. Vad beträffarsammansättningen av förordar jag inga förändringar. När detgäller sättet att utse ledamöter bör den förändringen göras attlandstingskommunerna i , , ochNorrbollens län utser vardera en ledamot jämte suppleant. Övriga ledamöter börliksom ulses av regeringen. Sammanfattningsvisföreslår jag följande ätgärder - alt fonden stödjer ochinitierar utvecklingsprojekt som långsiktigt har betydelse för de fyranordligaste lånens näringsliv och sysselsättning - att fondens stödgivning ifortsättningen huvudsakligen omfattar villkorliga lån till större industriellautvecklingsprojekt samt egna projekt som mera långsiktigt innebär slöd för defyra nordligasle länens näringslivsutveckling - alt slöd av mindre omfattning tillindustriell utveckling handhas av de regionala utvecklingsfonderna och endast iundanlagsfall engagerar NF 1980/81:51 48 altstöd till industriell uibyggnad i form av lån och länegarantier lämnas endast iundantagsfall attfonden ges rätt alt uppta lån attfonden även fortsättningsvis ges möjligheter alt lämna kredit- och förlustgarantier attfonden söker samarbete med de organ som upprättats för samråd mellan STU och deregionala utvecklingsfonderna attfonden vad beträffar mineralfrågorna endast ges rollen som uppdragsgivare ochfinansiär samt i övrigt behandlar mineralfrågorna som andra projekt attfonden efler samråd med representanter för berörda organ utarbetar etthandlingsprogram attfonden inkommer till regeringen med hemställan om medelslilldelningbaserad på en för det kommande verksamhetsåret utarbetad arbetsplan och denberäknade kostnaden för denna attfonden anpassar sin organisation med hänsyn till föreslagen förändring avverksamhetsinriktningen attfondens nuvarande geografiska verksamhetsområde bibehålls attantalet styrelseledamöter saml valet av styrelseledamöter ej förändras päannat sätt än att länens representanter utses av respektive landsfing attfondens stadgar anpassas i enlighet med vad som framgår av bilaga. Prop.1980/81:51 49 Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför. StiftelsenNorriandsfonden bildades är 1961 (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233).Riktlinjer för fondens nuvarande verksamhet antogs av är 1976 (prop.1975/76:200, NU 1976/77:7. rskr 1976/77:50). har beslutat allfonden lillförs ell slalligl medelstillskott på sammanlagl 39 milj. kr. under budgeläret1979/80 samt att fonden fär fortsätta sin verksamhet även enliglnuvarande riktlinjer (prop. 1978/79: 100 bil. 17 och prop. 1978/79: 127 bil. l.NU1978/ 79:45, rskr 1978/79:322). Norrlandsfondenhar till uppgift att främja näringslivels utveckling i , främst iNorrbottens län. Särskild uppmärksamhet skall ägnas ät inlandskommunerna.Fonden skall stödja etablering och utbyggnad av dels induslri som är grundad pånorrländska råvaror, dels sädan verksamhet i övrigt som är stödberättigadenligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fonden skall även tainitiativ till och stödja utredningar och investeringar som bedöms vara av belydelseför det norrländska näringslivet, saml främja samordning av regionalindustriell service i Norriand. Vidare skall fonden la initiativ till sådantforsknings- och utvecklingsarbete som syftar lill all vidareförådla norrländskaråvarutillgångar eller som pä annat säu är av belydelse för del norrländskanäringslivet. Stödet till industriell utbyggnad och etablering har hittillsvaril tyngdpunkten i Norrlandsfondens verksamhei. Del lämnas i regel i form avlån. Stödet lill industriellt utvecklingsarbete har under de senasle åren ökalkraftigt. Det lämnas i regel i form av lån med villkorlig ålerbelalningsskyldighel.Slödet till utredningar och inventeringar samt till forskning lämnas i regel iform av bidrag. har skell flera förändringar inomsamhällets regionalpolitik och industripolitiska insatser på regional nivä.Dessa förändringar päverkar förutsättningarna för Norrlandsfondens verksamhei. beslutaderiksdagen om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagensutveckling (prop. 1977/78:40. NU 1977/78:34, rskr 1977/78: 110). a. all regionala ulvecklingsfonder inrättades den ivarje län. Utvecklingsfonderna, som bl.a. har övertagit de tidigareföretagareföreningarnas arbetsuppgifter, är stiftelser med staten och resp.landstingskommun som huvudmän. Fondernas huvuduppgift är all genomkreditverksamhet och förelagsservice främja småföretagens utveckling. Den egnakreditgivningen sker i form av rörelselän och produktutvecklingslån. Rörelselånlämnas för anskaffning av anläggnings- och omsättningstillgångar med upp till500000 kr. lill en och samma låntagare. Produktutvecklingslån lämnas för att stödjautveckling och 4 1980/81. Prop.1980/81:51 50 marknadsföring av nya produkler, processer och system förindustriell produktion. Högsta lånebelopp är 3 milj. kr. Produktulvecklingslänlämnas med villkorlig älerbetalningsskyldighet. Del innebär bl.a. all länet kanskrivas av om projektet misslyckas. Vidare har bildats regionala inveslmeulbolagmed verksamhei i de nordligasle länen. beslöl är 1977 (prop.1976/77:125, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345) om medelslillskott tillStatsföretag för all finansiera bildandel av ett lill Norrbollens JärnverkAB knutet inveslmeulbolag. Bolagel, som heter Regioninvest i (Regioninvest),har till uppgift alt stimulera industriell utveckling i . Vidarebeslöl (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110)att Svenska Industrietableringsakfiebolagets (Svetab) nyetableringsfrämjandeinsatser skulle försöksvis organiseras inom två särskilda investmentbolag.Dessa skulle vara helägda dollerbolag till Svelab. Del ena av bolagen skullebedriva sin verksamhei i mellersta . Detta bolag, som heter , startade sin verksamhet den Ijuli 1978. har statligt regionalpolitiskt stöd lämnatsför all påverka förelagens lokalisering lill orter och regioner där enförstärkning av näringsliv och sysselsättning är önskvärd. En förstärkning ochvidareutveckling av del regionalpoliliska slödet har beslulals (prop.1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). Systemet med lokaliseringslån,som f. n. lämnas endast för investeringar i byggnader och maskiner, utvidgastill att omfatta också marknadsföringsåtgärder, rörelsekapital m.m. Andra hell eller delvis samhällsfinansierade organ meduppgifter som har anknytning till Norriandsfondens verksamhei är StiftelsenIndustriellt Utvecklingscentrum i övre (lUC) och högskolan i . Trols alt särskilda åtgärder har vidtagits för att främjanäringslivels utveckling och därmed öka sysselsättningen i , kvarstårdock belydande regional- och induslripoliliska problem. Sysselsättningsgradenför såväl män som kvinnor ligger i Norrlandslänen väsentligt under riksgenomsnittet.Stora delar av industrin finns inom branscher som inte beräknas öka sinsysselsättning. Det är däiför nödvändigt all söka utveckla de livskraftigadelarna av det befintliga näringslivet och få till stånd ell ökat nyföretagande.Särskilda insatser måste sålunda göras även i forisätiningen. Jag anser all en översyn nu bör göras av Norrlandsfondensställning och uppgifler inom samhällels industri- och regionalpoliliskaorganisation. Jag förordar därför att en särskild utredare tillkallas för attmed de utgångspunkter jag anger i det följande göra en sädan översyn. En första utgångspunkt bör vara att särskilda insatsermåste göras för alt främja näringslivels utveckling i de nordligasle länen ochalt de samlade resurser som samhället anvisar för detla ändamål skall utnyttjasså rationellt som möjligt. Del innebär bl.a. all dubbelarbele av olika organbör undvikas. En andra utgångspunkt för utredningsarbetet bör varariksdagens beslut om allmän inriktning av industripolitiken (prop. 1978/79:123, NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) resp. regionalpolitiken (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23. rskr 1978/79:435).