prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — I enlighetmed vad jag har anfört i besparingspropositionen och vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendet bör , dvs. 61,1 milj. kr. av denna besparing återföras till skolväsendel, huvuddelen genomlänsskolnämndernas försorg. 1 enlighet med vad jag har anfört i del föregående bör elt särskilt anslag inrättas.Särskilda åtgärder på skolområdet. Detla anslag har tillförts 53,4milj.kr.Resterande del av återföringen, 7,7milj. kr., beräknar jag under anslagen Utbildning för undervisningsyrken och Ersättning till vissa lärarkandidater för atl möjliggöra särskilda utbildningsåtgärder riktade tillvissa kommuner och avsedda för obehörigalärare som länge tjänstgjort inom skolväsendet. Under poslen Bidrag till kommuner och organisationer för vissaverksamheter har jag för budgetåret1981/82 beräknat 100000kr. för bidrag lillkommuner i med finskspråkiga barn för anskaffande av speciellahjälpmedel för all överbrygga språksvårigheternasamt . för bidrag fill lägerskolor anordnade av Riksförbundetfinska föreningar i . Jag övergår nu lill att behandla frågan om personell assistans för handikappadeelever. Inlegrationsulredningenhar föreslagil alt del särskilda statsbidraget till personell assistans i sammanförs medlänsskolnämndsdelen av grundskolansförstärkningsresurs. Jag ansluter mig till den bedömning som gjorts av ulredningen, och som tillstyrkts av enklar majoritet av remissinstanserna,alt det särskilda statsbidraget tillpersonell assistans i grundskolanbör upphöra. Jag har tidigare föreslagit all den nuvarande länsskolnämndsresursen skall föras in under delnya anslaget lill Särskilda ålgärder på skolområdet. Enligl milt förslagankommer del på länsskolnämndernaatl fördela resursen till kommunernautifrån vissa kriterier. Ett av dessakriterier bör vara antalet handikappade elever inom grund- och gymnasieskola i en kommun. Härigenom ges störremöjligheler för kommuner med mångahandikappade elever alt få täckning för sina kostnader än , då det särskilda statsbidraget lillpersonell assistans endasi läcker enmindre del av kommunernas faktiska kostnader för detta ändamål. Etl borttagande av del särskilda bidraget tillpersonell assistans och etl inlemmandeav stödet till handikappade elever ien mer generell resurs till kommunernakommer dessutom, vilkel ulredningen och många remissinstanser påtalat, att medföra en ökad fiexibiliteti kommunens insatser för handikappadeelever genom atl skolstyrelsen och skolledningen mer förutsättningslöst kanbedöma behovel av stödinsatser för en handikappad elev, och inle längre av ekonomiska skäl är bundna lill just assistentinsatser. Det ankommer således på kommunen alt avgöra såvälvilka elevgrupper som 1980/81:100 Bilaga 12 282 skallfå särskilt stöd, som i vilka former detta stöd skall ges. villjag dock understryka den synpunkt somframförts av bl. a. , altmöjligheten alt få personell assistans innebär en grundläggandetrygghet alt klara sig praktiskt i skolan. Mitt resonemang får således inte tas fill inläkt för att det, genomall det särskilda statsbidraget tasbort, inle längre skulle föreligga något behov av personell assistans. Tvärtom är det min uppfattning att den totalainsatsen för handikappade elever i skolan genom mitt förslag bör kunna öka, ochalt även i fortsättningen personellassistans kommer att vara en viklig stödform. Genom atl stöd till bl. a. personell assistans i fortsättningen föreslås utgå som en del av en generell resurs, bör del enligtmin mening framstå som klart attkommunerna inle med hänvisning tillbristande statsbidragstäckning kan avslå från alt tillhandahålla personellassistans till sådana handikappade elever som har behov av del. Det börtvärtom vara självklart atl skolstyrelse och skolledning vid fördelning avsåväl den nya resursen som destatsbidrag kommunen i övrigt erhåller lill skolan, som en grundläggandeutgångspunkt måsle ha all tillgodose handikappade elevers behov av särskildainsatser. Mot denna bakgrund anser jag inte behov föreligga all, som vissa remissinsianser önskat, föreslå atträtten till personell assistans garanterasgenom uttrycklig författningsbestämmelse. När det gäller deönskemål som olika remissinsianser tagit upp om personell assistans i gymnasieskolan, tillgodoser mitt förslagönskemålen så lill vida all resursentill Särskilda ålgärder påskolområdet också avser gymnasieskolan.Till grund för länsskolnämndernas beslut om fördelning av resursen skall enligt mitt förslag som ett avflera kriterier ligga antalet handikappade elever även i gymnasieskolan. har föreslagit en kraftigutökning av antalet regionalakonsulenter för rörelsehindrade barn och ungdomar. Jag har behandlat dennafråga vid min anmälan av anslaget Länsskolnämnderna. Jag kommer vidare att under anslaget Specialskolanm.m. : Utbildningskostnader redovisa all jag beräknat medel för enutökning av bl. a. antalet reselärare. De övriga frågor som tagits upp i remissvaren ärjag inle beredd alt tillstyrka.Assistenternas organisatoriska anknytning inom kommunen ankommer det enligl min mening på resp. kommun attavgöra. Det särskildastatsbidraget till kostnader för personell assistans bör således enligl mitt förslag upphöra /82. Jag har i enlighethärmed inte beräknat särskilda medelför detta ändamål. Viss del av detnuvarande bidraget till kostnaderför personell assistans har använts lill personell assistans för elever i specialskolan. För atl inle åstadkomma en försämring för dessa elever bör 2,4 milj. kr.av de medel som innevarande budgetår finns avsatta för bidrag tillpersonell assistans föras över lill anslaget Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader. Fr. o. m. budgetärel 1980/81 och framåtutgår etl särskilt statsbidrag iform av en lokal resursför planering inför den nya Prop.1980/81:100 Bilaga 12 283 Resursen uppgår per elev. Bidraget utbetalas enligt elt förskotts- ochslutregleringsförfarande. Jag har beräknat medelsbehovet för budgetåret1981/82 till 43,7milj.kr. I likhet med SÖ föreslår jag all statsbidrag /82 skall utgå enligtoförändrade villkor och baserat på i stort sett samma omfattning av verksamheten som innevarande budgetår till de estniska skolorna, och . I avvaktan på resultatet av arbetet inom kommittén (U 1979: 13) för skolormed annan huvudman än stal och kommunär jag i likhet med SÖ inte beredd alt föreslå någon utökning av antalet statsbidragsberättigadeenskilda skolor för /82. Jag beräknar kostnaden förbidrag till enskilda skolor till . Jag övergår nu till all behandla frågan om huvudlärare och institutionsföreståndare. Enligl beslut av skall den nuvarandeorganisationen med huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i upphöra (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367,prop. 1978/79:16, UbU 1978/79: 16,rskr 1978/79: 126). Sådana pedagogiska samordnings- och ledningsuppgifter vid skolenheterna som är nödvändigaför skolverksamhetens bedrivandeskall även i fortsättningen finnas angivna i skolförordningen, men det skall istörre utsträckning än f. n. vara möjligt all lokalt avgöra hur dessauppgifter skall fördelas mellan lärarna. Det bör därvid kunna ingå som en del av lärararbetet atl fullgöra delsde arbetsuppgifter som utförts av huvudlärare ochinslilulionsföreslåndare, dels sådana arbetsuppgifter inom enarbetsenhet som utredningen om skolans inre arbete() i belänkandet (SOU 1974: 53) Skolans arbetsmiljöföreslog skulle fullgöras av sludieledare. Övergång till ett nytt system förutsäller enligt uttalande av föredraganden ipropositionen 1978/79: 16 om vårdlärare m.m. atl erforderliga avtal kanträffas med personalorganisationerna. Inom har under desenaste åren upprepade försök gjortsall finna en utformning av regler om den lokala pedagogiskaledningsorganisationen som både överensstämmer med de av fastlagda principerna och som accepteras avberörda personalorganisationer.Delta har dock visat sig vara svårt. Orsaken fill svårigheterna är all 1976års riksdagsbeslut innehåller komponenter som har visat sig vara svära alt förena såväl inbördes som med de faktiskaförutsättningarna för en organisationsförändring. ansåg alt en ny pedagogiskledningsfunktion behövdes för atl fåarbetsenheterna inom all fungera väl. Utredningen föreslog all studieledare skulle finnas för dennafunktion och all ekonomiska resurser för all inrätta ensludieledarorganisalion skulle kunna friställas genom att huvudlärarorganisationen avvecklades på samtliga tre stadier igrundskolan. 1980/81:100 Bilaga12 284 fastslog dock atl såvälsludieledarfunktionerna som huvudlärarfunktionerna behövs liksom övrigafunktioner som fullgjortsinom ramen för arvodestjänster. (UbU 1975/ 76: 30)underströk alt de arbetsuppgifter som utförs på arvodesbasis är viktiga frånpedagogiska synpunkt och bör ulföras också . Inga nya ekonomiskaresurser för den pedagogiska ledningsorganisationen ställdes dock tillförfogande från statens sida när grunderna för del nya statsbidragssystemetbehandlades. Utskottet räknade med atl de medel som redan fanns avsalta för härifrågavarande funktioner i skolan även i fortsättningen skulle komma allfinnas tillgängliga för ändamålet. Om nuvarande huvudlärar- ochinslilutionsföreståndaruppgifter skall fullgöras i samma omfattning som ochdel inle finns större resurser än f. n. för atl få arbetsuppgifter inom denpedagogiska ledningsorganisationen , saknas reella möjligheler atlresursmässigt inrymma även sludieledarfunktionerna i systemet. Om så sker måsteantingen de som utför huvudlärar- och instilutionsföreståndaruppgifterna fåsämre kompensation än tidigare för sill arbete trots oförändrad arbetsvolymeller också måste sludieledaruppgifterna fullgöras ulan kompensation. Om studieledarfunktioner skall bli utförda och den somutför arbetet på något sätt skall bli kompenserad härför, finns det enligt minmening endast två vägar att gå. Den ena är att man tillför nya resurser. Ensådan lösning torde vara myckel svår all realisera i nuvarande läge. Den andravägen är alt befintliga resurser omdisponeras. Delta är enligl min mening denlösning som bör väljas. Den innebär att det skall vara möjligt att lokaltbesluta om en minskning av nuvarande huvudlärar- och/eller institutions-föreslåndarinsatseri syfte alt friställa resurser för pedagogiska samordnings- ochledningsinsalser inom arbetsenheterna. En flexibel och lokalt bestämd pedagogiskledningsorganisation, som innefaltar såväl nuvarande huvudlärar- ochinslitutionsföreståndarupp-gifler som de uppgifter föreslog altsludieledarna skulle ha, kan endast åstadkommas om man lokall kan avgöraomfattningen och fördelningen av de olika uppgifterna och hur uppgifterna kankombineras med varandra. Nuvarande system med centralt reglerade arvodestjänsterför tillsvida-reförordnade huvudlärare och insfilulionsföresländare medger ingasom helst omprioriteringar, ingen flexibilitet och praktiskt laget inget lokaltinflytande. lidigare fattade beslut om att avveckla den nuvarandehuvudlärar- och inslilulionsföreståndarorganisalionen i bör alltsåstå fast. Ett genomförande av avvecklingen innebär att nuvarande huvudlärareoch inslitutionsföreståndare med lillsvidareförordnanden måsle sägas upp frånarvodestjänsten eller uppdraget. bör anmälas för . fullgörs huvudlärar- ochinsfitutionsföreståndaruppgiflerna lill största delen som extraarbete ulöver deuppgifter som är förenade med själva lärartjänsten. Arbetstiden är oreglerad.Även den faktiska arbetsvo- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 285 lymenär därmed i realiteten oreglerad, eftersom instruktionerna för huvudlärare ochinstitutionsföreståndare endast anger arbetsuppgifternas art, ej derasomfattning. De arbetsuppgifter (specialfunktioner) som ifortsättningen bör rymmas inom en lokal pedagogisk ledningsorganisation börsåsom angavs i propositionen om skolans inre arbete m. m. 1975/76: 39)kunna ingå som en del av lärararbetet, dvs. ingå i själva lärartjänsten.Skyldigheten all fullgöra dessa arbetsuppgifter bör vara ell generelllåliggande för lärarna. Därav följer inle atl fullgörandet av skyldighetensamtidigt skall utkrävas av alla lärare. Del kan tvärtom förutses altarbetsgivaren normalt kommer all vilja lägga ut arbetsuppgifterna endasi på vissa lärare. Behov uppkommer då av all kunna avvägaspecialfunktionernas omfallning mol omfattningen av andra arbetsuppgifter. Delär nu inte längre fråga om att fullgöra extraarbete utöver de uppgifter som ärförenade med själva lärartjänsten utan att fullgöra vissa speciellaarbetsuppgifter inom ramen för elt normalt lärararbete. Begreppet "eltnormalt lärararbete" behöver dä närmare preciseras, vilkel i sin lur medföretl behov av alt lärararbetets totala tidsmässiga omfattning faslställes. I och med all arvodestjänsterna för huvudlärare ochinstitutionsföreståndare i avvecklas, försvinner detorganisatoriska underlaget för uppdragstilläggen. De medel som därigenomfrigörs bör i fortsättningen i första hand användas för atl bereda tidsmässigtutrymme för specialfunktionernas fullgörande inom ramen för berörda läraresarbetstid. Först sedan har tagit ställning till vad jaghär har anfört kan enligl min mening arbelel med all införa en ny pedagogiskledningsorganisation i fullföljas. Under /82 bördärför nuvarande huvudlärar- och inslilutionsföreslåndarorganisalionbibehållas. 1. föreslår atl godkänna vadjag har förordat om den s. k. länsskolnämndsresursen, 2. föreslår alt godkänna vadjag har förordat om en minskning av statsbidraget tilldriftkostnader för och viss praktisk lärarutbildning vidgrundskolan samt till avlöning av skoldirektörer och biträdande skoldirektörer, 3. bereda tillfälle atl tadel av vad jag har anfört om underlag för inrättande av slalligl regleradetjänster, 4. föreslår atl godkänna vadjag har förordat om statsbidrag lill personell assistans för handikappadeelever i , 5. bereda tillfälle alt ladel av vad jag har anfört om vissa pedagogiska ledningsfunktioner igrundskolan, 6. föreslår atl till Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /82 anvisa ellförslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 286 Information om läroplan för 1980/81Anslag 5 600000 1981/82Förslag 5600 000 Från anslaget bestrids utgifter för informafion om 1980års läroplan för . Medel disponeras för delta ändamål av såvälskolöverstyrelsen (SÖ) som länsskolnämnderna. föreslår oförändrat belopp /82. Föredraganden Anslaget bör nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill Information om läroplan för /82 anvisa etl reservationsanslag av 5600000kr. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1979/80Utgift 16185044 1980/81 Anslag 17 649000 1981/82Förslag 21 180000 Från anslaget bestrids utgifter för statsbidrag tillsvensk undervisning i utlandet. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1978:591) om statsbidrag till svenskundervisning i utlandet (ändrad 1980:321). Dessa bestämmelser innebär i korthetatt statsbidrag till utlandsskola utgår i form av bidrag till kostnader förlärarlöner med belopp som i princip motsvarar lönen för motsvarande ordinarietjänst vid svensk grundskola och bidrag fill skolans lokalkostnader avårskostnaden för nödvändiga undervisningslokaler samt i form av särskiltdriftbidrag av lönekostnader och vissa pensionskostnader. Vidare utgårstatsbidrag lill korrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisningoch svensk undervisning vid internationell skola. Från anslaget bestrids utgifter för statsbidrag lillpensionskostnad för vissa lärare. Organisationen vid de svenska utlandsskolornainnevarande läsår framgår av följande sammanställning. 1980/81:100 Bilaga 12 Statsunderstödda svenska utlandsskolor /81 (Bannang Sata) (/Uong-Bi) (El Khemis) (Pointe Noire) 1980/81:100 Bilaga 12 Pris-och löneomräkning m.m. 2000100kr. ()beräknar alt lolalt ca I 350 elever innevarande läsår får undervisning i de statsunderstödda utlandsskolorna. /82 beräknas en ökningmed 25 elever. Antalet skolor beräknas till 52, antalet elever i handledd korrespondensundervisning och i icke hand-leddsådan undervisning beräknas tilloförändrat 320. SÖ föreslår atl medel beräknasför ytterligare åtta tjänster för nytillkommande utlandsskolor bl. a. på grund av överenskommelsen mellan om en vidgning avbehörighetsbegreppet vid resp. landsutlandsskolor ( + 769 200kr.). SÖberäknar ökade medel för kompletterandesvensk undervisning inkl.hemspråksundervisning ( + 85000kr. Som en följd av inrättandetav åtta lärartjänster föreslår SÖ en ökning av anslagsposten Reseersättningar (+80000kr.) saml av anslagsposten Särskiltdriftbidrag (+64 300 kr. Vidare föreslår SÖ en ökningav anslagsposten Undervisningsmateriellill korrespondensundervisning ochkompletterande svensk undervisning (+I0000kr.) samt av anslagspostenLokalbidrag (+100000kr. På grund av belastningenföreslär SÖ en ökning av anslagsposten Undervisningav utlandssvenskars barn i ( + 300000kr. alt tillBidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för /82 anvisas ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 12 289 Svenska ullandsskolors förening pch SwedishSchool Sociely in har iskrivelser var för sig anhållit om ökal statsbidrag till kostnad för resoroch flyttning för lärare vid utlandsskolor. 1979/80:100 (bil. 12 s. 272-273)redovisade jag den preliminära överenskommelse som träffats med den norskastaten om samarbete på utlandsundervisningens område. bemyndigaderegeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats i nämndaproposition träffa överenskommelse med om samarbete på utlandsundervisningensområde. Jag vill i detta sammanhang anmäla att den slutit avtal med den norska regeringenom samarbete på utlandsundervisningens område i enlighet med den preliminäraöverenskommelsen. Genom regler i förordningen (SÖ-FS 1978: 182) omstatsbidrag till kostnad för resor och flyttning för lärare vidullandsskolor bestäms storleken av destatsbidrag, som kan utgå till skolans huvudman för dennes kostnader i sambandmed lärares till- och frånlräde avslatsbidragsgrundande lärartjänst vid svensk utlandsskola. Med hänsyn till atl de under punkten 4 i förordningen angivna schablonbeloppen för statsbidraglill flyttningskostnader inte ändrats , anser jag all en vissjustering av beloppen med hänsyn till prisutvecklingen bör ske. Enligt min bedömningbör de ökade kostnaderna härför kunna rymmas inom ramen för anvisade medel under anslagsposten Reseersättningar. Jag avseralt i annal sammanhang återkomma lill regeringen i denna fråga. I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte medandra förändringar under anslaget än sådana av automatisk natur. Jaghemställer att regeringen föreslår att lillBidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. för /82 anvisa ell förslagsanslag av . 1979/80Utgift 9211716 1980/81Anslag 9990000 1981/82Förslag 10822000 Sameskolor finns i , ,, , ,och Ange. Innevarande budgetår förekommer undervisning i årskurserna 16 och vid skolan i i årskurserna 7-9. Sistnämnda årskurser är samordnade med grundskolanshögstadium i kommunen. Vid sameskolani är emellertid driften nedlagd t. v. Totala antalet elever beräknas /81 lill 179 och läsåret1981/82 19 1980/81. 1980/81:100 Bilaga12 Verksamheten regleras i sameskolförordningen (1967:216, omtryckt senast1980:437). Vidsameskolan sker undervisning på svenska och samiska. Ämnet samiska förekommer isamfiiga årskurser. Beräknad ändring 1981/82 Pris- och löneomräkning . () föreslåroförändrad organisation för /82. atl under förslagsanslaget Sameskolor anvisas ett belopp av . Med anledning av propositionen 1979/80: 82 om ledningoch administration av sameskolorna m.m. beslöt (UbU 1979/80:25, rskr1979/ 80: 285) alt en särskild sameskolslyrelse skulle inrättas försameskolorna i landel. Sameskolorna skulle förbli statliga skolor. Tillsameskolslyrelsen skulle knytas ell kansli. Som en följd av omorganisationen kommer utbetalningarnatill sameskolorna atl fr.o.m. anslutas lill skolöverstyrelsensredovisningsgrupp. De löneulräkningar som hittillsulförts av länsskolnämnden i övertas då av sameskolslyrelsen.För alt sameskolslyrelsen skall kunna ulföra dessa arbetsuppgifter beräknarjag medel för en halv bilrädestjänst vid sameskolslyrelsens kansli. Dennatjänst är finansierad genom besparingar på andra anslag inom skolväsendet. 1980/81:100 Bilaga 12 291 I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte medandra förändringar under detta anslag än sådana av automatisk natur. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår att till Sameskolor för /82 anvisa etlförslagsanslag av . Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader 1979/80Utgift 116908614 1980/81Anslag 119891000 1981/82Förslag 136926000 Synskadade elever undervisas inom specialskolanvid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) och (). Vid mottas som eleversynskadade barn med lilläggshandikapp. Döva och hörselskadade elever undervisasvid dels sex skolenheter, belägna i Slockholm (Manillaskolan),(Åsbackaskolan), (Öslervångsskolan), (Vänerskolan), (Birgitlaskolan) och (Kristinaskolan), dels i särskilda klasser förlagda till (s.k. externa klasser).Åsbackaskolan lar emot elever med lilläggshandikapp. Vid en skolenhet i () undervisas normalbegåvade barn med grava talskador samthörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andra komplikationer. Verksamheten regleras genomspecialskolförordningen (1965:478, omtryckt 1970:327, ändrad : 23,284 och 351). Beräknad ändring 1981/82 + 2 325 300 (+ 175 000) ' Omfördelning enligt regeringsbeslut , 19 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 292 Pris-och löneomräkning m.m. II 795000kr. Liksom i föregående årsanslagsframställning redovisar () även omfattningen av integreringen av synskadadeelever i det allmänna skolväsendel.SÖ pekar därvid på behovel av exlra slöd och hjälp ål dels denintegrerade eleven, dels de lärare i i vars klass elevenintegrerats samt elevens föräldrar. SÖ anser all den resurs som frigörs vid Tomtebodaskolanbör få användas för kursverksamhet m. m. förintegrerade elever, mottagande lärare och föräldrar m.fl. Innevarande budgetår får enligl regleringsbrevet /81 vid Tomtebodaskolantre tjänster som speciallärare och en tjänst som lärare i praktiskt-estetiskaämnen, en halv tjänst som förstadielärare och en halv Ijänsl som psykolog användas för dennakursverksamhet. SÖ föreslår nu att 18/26 tjänst som speciallärare och 1,5Ijänsl som övningslärare som frigörsvid skolan fär användas i resurscentrels kursverksamhet saml alt en Ijänsl somlärare i maskinskrivning omvandlas lill tjänst som anpassningslärare och atlvakant tjänst som elevhemsföreståndare omvandlas lill Ijänsl som fritidspedagog/assistent vidresurscentret. SÖ föreslår att tjänster somlärare i musik/rytmik inrättas vid specialskolorna. Ämnet ingår iläroplanen men tjänster saknas. Enligt SÖ medförförslaget ingen kostnadsökning då undervisningen upprätthålls av lärare medförordnande i annal ämne. Del fordrar dock en ändring i specialskolförordningen. anordnar Svenska sällskapet för hörsel-och dövpedagogik i samarbete med SÖ gemensammastudiedagar för personal vid specialskolan för hörselskadade. Sedan år1963 har SÖ medverkat vidoch kallat specialskolans lärare lill dessa studiedagar. Studiedagarna skall ge personal som haransvar för hörsel- och talskadadebarns utveckling information och kunskap om akluella frågor inom handikappområdet. SÖ föreslår atl enengångsanvisning om . beräknas under anslagspostenReseersättningar för ändamålet. all 18/26 tjänst som speciallärare och 1,5 tjänstsom övningslärare som frigörs vidTomlebodaskolan får användas vid resurscentrets kursverksamhet, alt Ijänsl som lärare i maskinskrivning omvandlas lill ijänsl som anpassningslärare vidresurscenlret, all vakant tjänst som elevhemsföreslåndareomvandlas till tjänst som fritidspedagog/assistentvid resurscenlret, alt tjänster som lärare i musik/rytmik inrättasvid specialskolan, vilket fordrar tillägg i specialskolförordningen samt att tillSpecialskolan m.m.:Utbildningskostnader för /82 anvisas ell förslagsanslagav . Specialskolanselever kan enligt specialskolförordningen (1965:478, om- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 293 tryckt1970:327, ändrad senast 1980:23, 284 och 351) undervisas i särskilda klasser förlagda lill (externa klasser).