prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — å andra sidan vill hainformationsöverföring från flera inlandsmätplatser och inte enbart frånaktuella kustregioner. i län föreslår faksimilmottagningav meteorologisk information vid ledningscentralen, medan rikspolisstyrelsenvill att den meteorologiska informationen skall nå alla verkställande organ. tar upp problemet med beredskap mot olyckorutomlands. Rutiner för att snabbt och effektivt göra prognoser på hur etlavlägset utsläpp kan komma att drabba svenskt territorium bör utvecklas inomväderlekstjänsten. framhåller även problemet med spridning avradioaktivitet i vatten. Även om tidsskalan när del gäller spridning ivatten är en annan än vid spridning i luft, borde hydrologiska förhållandenakring kärnkraftsverken ägnas större uppmärksamhet än vad som skett.SMHI föreslår därför att, som ett första steg, en översiktlig hydrologiskutredning genomföres inom varje kärnkraftverks riskzon. Undersökningen böromfalta en kartläggning av varje vattendrags vattendelare så alt man snabbt fårfram vilka vattendrag som berörs vid ett nedfall av radioaktivt material. föreslår även att onormalt slora utsläpp avradioaktivitet till vatten utreds närmare. Genomförande av pilotstudie med beräkning ochverifiering av strömning och spridning längs ett större kustavsnilt kring ellav kärnkrafllägena för en verklig period. Denna studie skall avse direktutsläpp lill vatten. Bestämning av typiska spridningsbilder förkontrollerade utsläpp direkt till vatten vid samtliga kärnkraftlägen genomsimulering i numerisk cirkulationsmodell. SSLs förslag till information får i stort stöd avett flertal instanser. trycker även på att just grundinformationenbehöver förbättras. SKI påpekar att informationen före en olycka inte sker påett enhetligt sätt. Informationsfrågan måste också beaktas i alla lägen. Information lill allmänheten omfattar delsförhandsinformation om bl. a. skyddsåtgärder, dels information vid etl haveri.Förhandsinformationen 1980/81:90 Bilaga2.2 572 kanges inom ramen för civilförsvarets självskyddsutbildning. Detta föreslårcivilförsvarsstyrelsen och FOA. Skydd mot katastrofer skulle då utgöra enkomplettering till utbildningen för skydd i krig. Utbildningen bör kompletterasmed de speciella krav kärnkraftshaverierna kan ställa på skyddet. Förhandsinformationen bör enligt ett flertalinstanser även omfatta information om risker och konkreta åtgärder. efterlyser informaUon tillbefolkningen i utrymningszonen om risker och hur man skyddar sig. Dettaförslag stöds även av i.ex. Staffanstorpskommun föreslår att informationen skall omfatta beredskapens syfte, utformningoch innehåll. påpekar problemet med information till turister ochfritidsfolk som normalt inte nås av den lokala informationen. Informationenkan ges via telefonkataloger, lokalradio, press och informationsfoldrar enligtförslag från ett flertal olika instanser. föreslår speciellakommunala informationscentraler, vilket stöds av flera andra instanser. Högsbykommun föreslår färdiginspelade band till brandförsvarets högtalarbilar. Information till massmedia bör ske på förbereddasätt. i föreslår speciellt utbildadeinformaUonsförmedlare Ett annat viktigt avsnitt inom informationsområdetär atl de informationsförmedlare, som skall återge ett olycksföriopp och deåtgärder som vidtages med anledning av detta har fått den utbildning och kunskap som möjliggör en saklig bedömning av olycksförioppets karaktär ochomfattning. Detta stöds även av . Pä liknande sätt föreslår kommun enorganisation för kontakten mellan massmedia och ansvariga personer.Informationen kan vara förberedd enligt bl.a. , och i . tillstyrker liksom om informationspaket, men vill dessutom ha en lista på utbildadejournalister för kontakterna med massmedia. tillstyrker även förslaget omspeciellt utbildade journalister och framhåller Personal från lokalradion, som kan beräknas fåuppgifter som sammanhänger med beredskapsorganisationens livräddandeverksamhet eller i den lokala nyhetsrapporteringen, bör få relativt omfattandekunskaper beträffande aktuellt kärnkraftverk och om dess beredskapsplanering. När det gäller riksradio och tv,, bör ett relativtstort antal nyhetsjournalister ha allmänna kunskaper om kärnkraftverken ochderas beredskapsplanläggning. Det kan vara lämpligt att någon eller någrajournalister pä de stora nyhetsredaktionerna (EKO, AKTUELLT och RAPPORT) ges enmera specialiserad utbildning. 1980/81:90 Bilaga2.2 573 Rikspolisstyrelsenvarnar för misstro mot färdiga informationspaket Förslagel om informationspaket till journalister ärenligt mening intressant och bör bearbetas vidare. Man bördock ha klart för sig att sådana paket kan komma att mötas med misstroende.Journalisterna kan uppfatta det som ett försök från myndigheternas sida attstyra informationen. , som har en väsentlig del iinformationsflödet framhåller allmänt Rundradioverksamheten vid kärnkraftolyckor kanschemaUskt sägas omfatta två olika verksamheter - den normalanyhetsverksamheten och den s.k. "myndighetsinformationen", dvs.överförandet av de ansvariga myndigheternas råd och anvisningar tillallmänheten. ansluter sig till de principerbeträffande informationsfrågorna som strålskyddsinslitutet redovisat. Detfinns dock brister i rapporten, när det gäller behandlingen avinformationsproblemen. Trots rapportens omfång saknas ett försök tillanalys av massmedias möjligheter att på olika sätt medverka i informationsverksamheten. Av anafysen borde också framgått de storaskillnaderna mellan radio (lokalt och riks), tv och pressen i deras sätt atlarbeta och deras förutsättningar, när det gäller att förmedla informationen. Man talar i rapporten om information till allmänhetenoch om information till massmedia. Informationen till massmedia måstesjälvfallet vara avsedd att nå allmänheten. I rapporten förekommer inte någon redovisning avhur radio och tv kommer in i planläggningen och i vad mån dennaplanläggning är tillräcklig eller om nya krav ställs på rundradions enheter. framhåller behovel av kompletterande regler Vid katastrofsituationer exempelvis vidkärnkraftverk, vänder sig eller den myndighet länsstyrelsenförordnat till lokalradion i länet för att fä utsänt meddelande tillallmänheten. befintliga riktlinjer bör kompletteras medanvisningar för samverkan mellan olika enheter inom lokalradion, riksradion ochtv. Det finns anledning utgå från, atl ljudradion - ochdä speciellt lokalradion - är det lämpligaste mediet att förmedlamyndigheternas informaUon. Inom mndradion bör det lokalt finnas enhuvudansvarig för verksamheten vid kärnkraftsolycka. Detta bör varalokalradiochef i det lokalradioom-räde, där kärnkraftverk är beläget. Dennelokalradiochef samverkar med och samordnar verksamheten mellansitt och övriga av planläggningen berörda lokalradioområden. När räddningsledningen organiseras, börrepresentant från lokalradion ingå i eller adjungeras till densamma. Informationsverksamheten måste enligt SverigesRadios uppfattning inte ses som något som står i motsats till räddningsarbetetutan såsom en mycket väsentlig komponent i densamma. Det är viktigt attmassmedias representanter kan nå fram till dem som har kunskaper. 1980/81:90 Bilaga 2.2 574 2.5.9 Samband - Telekommunikationer En allmän kritik mot AB Teleplansrapport har framförts av som skriver Teleplans rapportuppvisar enligtteleverkets mening brister i en sådan utsträckning all den inte bör läggas tillgrund för ett beslut. Rapporten bör i stället bli föremål för överbearbetningoch kompletteras i syfte alt ta fram mera långsiktiga systemlösningar, jämteinterimslösningar för ett övergångsskede. Detta arbete bör ske i direktsamverkan med . Etl flertal remissinstanser påpekarvikten av samband och efterlyser allmänt förbättrade telekommunikationer. Tilldessa hör bl. a. länsstyrelserna i och , ochVästmanlands län. ÖB tar även i sitt svar upp frågan om huvudmannaskapet ochframhåller Överbefälhavaren biträder förslagetatt ett formellt huvudmannaskap upprättas för sambandsfunklionerna. kan vara , som har ett liknande ansvar för decivila totalförsvarsdelarna. 2.5.9.1 Samhand mellan myndigheter och Förändrad uppehällsplats för delarav SSI och SKI försvårar sambandet mellan regeringen och myndigheterna påpekarFOA i sitt remissyttrande. Civilförsvarsslyrelsen belyser sambandsproblemalikenunder krigsförhållanden då SSI och SKI har ändrade uppehållsplatser. Rikspolisens datanät bör dock avsekretess- och kapacitetsskäl ej användas enligt rikspolisstyrelsen.Veittenfall framhåller vidare Förutsättningen för att försN'aretsATL-nät skall kunna utnyttjas vid kärnkraftshaveri, är att full tillgänglighetlill nätet kan utlovas även vid en höjning av beredskapen inom försvaret. ÖB skriver bl. a. om nyttjandet av Överbefälhavaren har inte något attinvända mot det föreslagna utnyttjandet av ATL-funkfionen i försvaretstelenät. Utformningen och utnyttjande avförsvarets telenät är i vissa avseenden sekretessbelagd. Ett villkor föranslutning för ovan angivna ändamål är att denna sekretess kan bevaras. i läntillstyrker bl. a. utnyttjandet av försvarets fasta länknät Det nationella sambandet bör baseraspå försvarets fasta radiolänknät (FFRL) och utnyttja automatiken i detta(ATL-systemet). Härigenom uppnås en omedelbar tillgänglighet och minimal riskför spärrning. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 575 i länföreslår vidare speciella förbindelser för samband med , kustbevakning ochTT. Enligl krävs tvä talkanaler och en faksimil /Ijärrskriftkanal. Nationellt samband med försvaretstelefonnät föresläs också av i län. föreslår att detallmänna nordiska datanätet används för dataöverföring. Automatiskamobiltelefoner, mobilradio och del landmobila radionätet () kan nyttjas.Om det landmobila radionätet framfor Vid planeringen av etttelekommunikationssystem för kärnkraftsolyckor bör även hänsyn tas till den aven särskild utredning föreslagna SAinord-ningen av de landmobilaf{.adioKommunikalionerna i (). Vid ett genomförande av utredningensförslag alt anordna etl särskilt "SARK-nät" kan alla i enkatastroforganisation ingående mobila enheter nås från en och sammamanöverenhei och dessulom ha samlrafik med varandra. En sådan samlrafik tordevara en nödvändig förutsältning för en väl fungerande katastroforganisation.Nätet kommer också atl medge prioritering av den viktigare trafiken och bliförsett med alternalivvägsmöjligheter i basradionälet. Den i dagens lägeolyckliga splittringen pä en mängd olika radionät med skilda manöverenheter ochutan samtrafiksmöjligheler illustreras av Teleplans förslag till regionaltsamband. SARK-nälet beräknas kunna vara klart att tas i trafik 1987. 2.5.9.2 Samband på regional nivå Pä den regionala nivån föreslårlänsstyrelsen i län all civilförsvarets radio system 70 ochluftsfartsradio kan användas. Fyra sambandskanaler bör enligl länsstyrelsenvara tillräckligt för sambandet mellan och kraftverket. Lokalaförbindelser kan anordnas som exklusivt förhyrda ledningar i nät.Länsstyrelsens ledning av polis, brandförsvar etc. bör ske med radio direktfrån räddningsledningen. Som reserv torde länsalarmeringscentralen ochcivilförsvarets huvudcentraler kunna utnyttjas. a. för sammankoppling avskilda nät Länsstyrelse föresläs i rapportenutrustas med bl. a. egen radioutrustning för directaccess i många radionät,där vart och elt har specifik utrustning, trafiksätt m. m. Förslaget atl skapaytterligare regionala sambandsnät, som under larmtillstånd betjänas avpersonal, som inle trafikerar dessa, innebär en stor risk förkraftigt nedsatt framkomlighet inom respektive nät. Användandet av civilförsvaretsradiostationer för trafik mellan länsstyrelse och räddningsstjänslenheter medförytterligare risker, eftersom materielen har väsentligt skilda tekniska nivåer.Räddningstjänstens nät med det nya 5-tons selektiva anropssyslemet mister sinelasticilet, om det ledande organet tekniskt faller utanför ramen. behov av direktradiosamband bör mycket noga inventeras. Samband med flertalet insattaräddningstjänstorgan bedöms kunna i 1980/81:90 Bilaga2.2 .lordbruksdepartementet 576 höggrad tillgodoses genom samarbete med respektive larmcentral, som i samband meden kärnkraftsolycka förstärks med,maximalt antal operatörer. påpekar att samband mellan sjukhusoch olycksplats måste finnas även om telenätet är blockerat. Vattenfallföreslår radiolänkförbindelser och om tillgängligheten kan garanteras . Mobilradionätet och rikstelenätet kan även utnyttjas enligtVattenfall. kommun framhåller behovet av enradioförbindelse mellan länsalarmeringscentralerna och samUiga berördabrandstationer. i län föreslår nyttjandet avcivilförsvarets radio R70 och RI20. Detta förslag får i stort även stöd avlänsstyrelsen i . För textinformation kan länspolisens telex ochförsvarets fjänskriftsnät användas. föreslär även speciellatelefonabonnemang. framhåller även att trafikbegränsningarmed olika prioritering kan införas på telefonnätet. Detta skulle medföra atttelenätet kan användas som sambandsresurs för ledningsfunkUonen. Vidare påpekasatt kan användas för att snabbt kalla inberörd personal till ledningsorganen. framhåller att nämnden harkunskaper och erfarenhet om vilket behov av samband som krävs vid störrenödlägen. Nämnden är därför beredd att ge synpunkter under det fortsattaarbetet. och Ystads kommun föreslåratt sambanden samordnas med länsalarmeringscentralerna och skriver föreslår i rapporten att enförbättring av sambandsmedlen kommer till stånd. En sådan förbättring ärenligt styrelsens mening angelägen och kan ske på olika sätt. Styrelsen anseratt denna fråga behöver ytterligare analyseras och att härvid särskilt övervägsmöjligheterna att göra en samordning med länsalarmeringssystemet(SOS-Alarme-ring). Utrymningsplaner för stora befolkningsområdenifrågasätts av ett flertal instanser. gör en jämförelsemed civilförsvarets utrymningsplaner Till skillnad från hittillsvarandeutrymningsplanläggning med omfattande och i detalj förberedda utrymningar avbefolkningscentra kommer civilförsvaret att införa en annan utrymningspolicy. De nya principerna ställer större krav päflexibilitet och handlingsberedskap hos den operativa ledningen och innebär enrestriktiv och efter läget anpassbar utrymning som stämmer väl överens med deriktlinjer som SträlskyddsinsUtutet redovisar. Denna nya utrymningssyn harockså medfört att en framtagning och sammanställning av planerings- ochbeslutsunderlag kommer att påbörjas. I underlaget ingår uppgifter ombefolkning, skyddsUllgångar och inkvarteringsmöjligheter m. m. Vissamöjligheter till samordning bör finnas. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 577 FOAställer sig tveksam till omfattande utrymningsplaner I frågan om beredskap bör finnas även för de mycketstora olyckorna anser FOA att viss grundberedskap i form av kunskaper hosmyndigheter, sambandsmedel etc. är skälig även för händelser som bedöms mycketosannolika. Lämpligheten av långtgående åtgärder, exempelvis omfattandeutrymningsplanering, är däremot diskutabel. Utrymning runt medför stora elleroöverstigliga svårigheter enligt statens planverk. anser att fastautrymningsplaner bör finnas för närområdel () medan det ärtillräckligt med riktlinjer för utrymning av mer perifera områden. Sammasynpunkter har framförts av saml delvis av Gislavedskommun. Länsstyrelserna i KrisUanstads, ochÄlvsborgs län förespråkar att inga detaljerade utrymningsplaner fastställs.Länsstyrelsen i framhåller vidare Det väsentligaste är att skapar ettsådant underiag, som medger handlingsfrihet med hänsyn till lägets utveckling.Civilförsvarets planläggning för inkvartering bör bl. a. kunna utgöra underlagför att omhänderta evakuerade vare sig dessa är länsinvänare eller från annatlän. Planen bör i övrigt kunna inskränka sig till en åtgärdskalender. LO tar i sitt remissvar upp frågan om utrymning. LOinstämmer i SSLs rekommendation, att vid radioaktiv markbeläggning partiellutrymning rekommenderas och genomförs, särskilt för havande kvinnor och barnvid hot om större stråldos än en rad. LO ifrågasätter utrymningsplaner förområdet . pekar på klorolyckan 1979 iMississanga, där del framgick att det är tekniskt möjligt att utrymmastora tätorter . rekommenderar utrymning vid hot.Planer bör finnas för hela beredskapsområdet (). Utrymningsplaner förhela beredskapsområdet föreslår även bl. a. kommunerna i , ,och . Konsekvenser för jordbruksnäringen rhåste beaktasenligl SLU, LRF och lantbruksstyrelsen. Djurskyddshänsyn kan i högsta grad bli aktuella ihithörande sammanhang. Detta framgår inte minst av de redovisade intervjuernamed lantbrukare. Vid en kärnkraftolycka finns uppenbarligen risk för enpsykologisk effekt som skulle kunna föra med sig att ägare/skötare överger sinadjur för att rädda sig undan en verklig eller inbillad fara. Djuren kan blilämnade utan foder och skötsel och detta är givetvis inte acceptabelt från djurskyddssynpunkt.Alternativet skötsel är avlivning eller slakt men man kan förutse problemmed att få personal även till sädana insatser. Det torde därtör vara nödvändigtatt de personer som kan bli tvungna att stanna kvar 37 1980/81. 1980/81:90 Bilaga 2.2 578 inom riskzonen - antingen den bedöms 10 kmeller längre - på förhand förses med skyddsutrustning, som var och en förvarar.Detta skulle gälla djurskötare, transportörer, slaktare och veterinärer. På samma sätt måste problemen medutrymning av sjukvårdsinrättningar beaktas. Detta har framförts av socialstyrelsenoch flera landsting. Ett flertal remissinstanserföreslår atl utrymningsplanerna samordnas med civilförsvarets befinfiigaplaner. påpekar att spontan utrymning kan förväntas. Liknsmdesynpunkter har framförts av andra instanser bl. a. ochVallentuna kommun. ÖB framför att en avcivilförsvarels huvuduppgifter är att evakuera, undsätta och röja. Användningenav civilförsvarspersonal för utrymning föresläs av flera instanser bl.a.rikspolisstyrelsen och . i länpåpekar dock att användningen av civilförsvarets personal medför enlidsfördröjning på 1/2 till . Brandförsvaret är däremot mobiliserat mendess resurser är för knappa. Kommunernas medverkan bör enligtSSI omfatta bl.a. utrymning och inkvartering. Detta förslag får stöd av flerainstanser bl. a. och . Transportproblemen tas också upp iflera remissvar. påpekar t. ex. att utrymning av öar måstebeaktas speciellt. Bl, a. ÖB anser att materiel för transport kan erhållas frånförsvaret. 2.5.11 Planering och förberedelse Den av SSI föreslagna centralaorganisationen för utbildning och övning fär stöd av många remissinstanser.Länsstyrelserna i , och län, statskontoret,, och är någrainstanser som tillstyrker förslaget. framhåller närdet gäller huvudman för organisationen förutsätter altSSI förslag innebär atl organisationen skall vara nära anknuten lillstrålskyddsinstitutet, vilket torde vara lämpligt. Enligt riksrevisionsverketsmening bör det dock övervägas att lägga uppgifterna direkt hosstrålskyddsinstitutet. Till instiiutel kan ändock liksom f. n. vara knutnarådgivande organ inom området. anför i sittyttrande att redan uppbyggda resurser borde beaktas och attcivilförsvarsstyrelsen bör vara representerad i organisationen för att bevakaändrade förhållanden vid beredskap och krig. i länframhåller att organisationen bör ge hand-lingsdirekliv för samtriktlinjer för information till allmänheten och . Dessutomföreslås riktlinjer om hur livsmedel och djurfrågan skall behandlas vid etthaveri. Detta förslag fär delvis stöd av i . 1980/81:90 Bilaga2.2 579 föreslär att det centrala organetutarbetar förslag till information och utbildning av beredskapspersonat.Medicinsk expertis bör därför knytas till organisationen. Styrelsen pekar ocksåpå den stora erfarenhet av planering och övningsverksamhet av räddningstjänstsom statens brandnämnd har. Detta motiverar att statens brandnämnd bör ingå iorganisationen. Liknande synpunkter har framförts av kommun.Dessutom framhålls i kommunens svar atl statens brandnämnd bör, somtillsyningsmyndighet för landets räddningstjänst, vara representerad i beredskapsnämndenmot atomolyckor. föreslår att det ceniralaorganet organiseras nära anknutet till eller direkt vid SSI. Rådgivande organkan sedan knytas till SSI. ifrågasätter om organisationen börorganiseras av strälskyddsinstitutet En planerings-, utbildnings- ochövningsledningsorganisation bör etableras. Kommunen ifrågasätter dock om denbör organiseras av strälskyddsinstitutet. Civilförsvarets resurser börutnyttjas. Även den av statens brandnämnd bedrivna utbildningsverksamheten iräddningstjänst bör kunna tillvaratagas. Lantbmksstyrelsenframhåller i sitt remissvar bl.a. SSI bör enligt styrelsens mening beredas möjlighetatt genomföra sin avsikt att utarbeta en sammanfattande informationsbroschyrmed råd och anvisningar. Styrelsen anser också att det är nödvändigt att engrundläggande information anpassad till förhållandena i jordbruket ochträdgårdsnäringen sammanställs och förmedlas till lantbruksbefolkningen i beredskapsområdena. Det är vidare enligt styrelsens uppfattning iförsta hand lantbruksnämndspersonal och distriktsveterinärer i kärnkraftslänensom bör utbildas. Ett stort problem vid en vidgad beredskap där storaområden kan behöva evakueras är djurhållningen. Flera instanser betonarproblemet med regler för djurhållare. Länsstyrelserna i , ,, , och samt lantbmksstyrelsen, SLU,LRF och ett flertal kommuner efteriyser klarare regler för bl. a. hur djurhållareskall agera vid utrymning, skötsel av djur i evakuerade områden och påbud ominställning. i och LRF efterlyserutrustning till berörda mejerier för mätning av radioaktivitet i mjölk. Förbudmot mjölkleverans från kontaminerade områden föresläs av iUppsala län. har tillgång till mjölkmonitorer ochföreslär bistånd från de lokala hälsovårdsnämnderna. Livsmedelsverketefterlyser regler för konlroll av dricksvatten. 1980/81:90 Bilaga2.2 580 tar upp problemet medförtäring av djur, vilda eller tama, som vistats i kontaminerade områden. är ett organ som kan geupplysningar, råd och anvisningar om radiaksmittat livsmedel enligt Malmökommun och livsmedelsverket. Den typ av skyddsutrustning som diskuteras iremissvaren ulgöres huvudsakligen av dels skyddsmasker och skyddsdräkter, delsdosimetrar och intensimetrar. Dessa föreslås komma till användning både föraktiva deltagare i räddningstjänsten och för vissa utsatta grupper ellersamfliga inom beredskapsområdet. Civilförsvarstyrelsen anser att en utdelning avtillgängliga skyddsmasker är en tveksam åtgärd. Detta beror pä att alla ej kanges en skyddsmask ens i närområdel. Frågan bör därför utredas vidare. Utdelningav skyddsmasker till räddningspersonal föresläs av bl. a. rikspolisstyrelsenoch . Veterinärer bör ha tillgång masker enligtlantbruksstyrelsens förslag. LRF påpekar att det inom jord-bmksnäringeninte finns någon som helst skyddsutmstning trots att denna gmpp tillhör de mestutsatta. Den av FOA och föreslagna självskyddsutbildningenfår även här stöd av . anser att det bör varamöjligt att komplettera dagens självskyddsutbildning rned eU avsnitt sombehandlar åtgärder vid ett eventuellt reaktorhaveri. bör ocksåundersökas en utvidgning av kursinnehållet beträffande åtgärder i samband medtrafikolyckor med "farligt gods" och olyckor vid kemiska industrier. De teoretiska avsnitten och de praktiska övningarnasyftar ytterst till att stärka de enskilda människornas möjligheter tillsjälvskydd under beredskap och krig. Övervägande delen av de kunskaper och erfarenhetersom deltagarna tillägnar sig har de direkt och handgriplig nytta av videventuella fredstida olyckor - i hemmet, på arbetsplatsen och i trafiken. föreslår på liknande sätt informationtill allmänheten om självskydd. En informaUon om enkla användbara andningsskyddföreslås på samma sätt av flera remissinstanser. Intensimetrar och/eller dosimetrar bör finnastillgängliga för bl. a. veterinärer samt allmän räddningspersonal enligtförslag från bl. a. lantbruksstyrelsen, och länsstyrelsernai och . Det är i första hand civilförsvarets utrustning somföreslås komma till användning. och kommuner påpekar attbrandförsvaret kan utgöra en instans där skyddsutrustning kan handhas ochlagras. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 581