prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad förstgäller de diskuterade riskerna med stora tankfartyg i jämfört medmindre fartyg kan konstateras atl någon entydig bedömning ännu inte föreligger.Frågan är komplicerad och påverkas av en rad olika faktorer. Pä sjöfartsverkelsuppdrag har FOA genomfört studier där man sökt analysera risken för kollisionsom en funktion av fartygsslorleken. Dessa studier behöver fortsättas ochkompletteras och FOA:s rapport har överlämnats till transportforskningsdelegationen(TFD) för att ingå i det arbete avseende riskanalyser som sker inom ramen förTFD:s påbörjade sjötransporlprojekl. Initiativ i den riktning som utredarenföreslår förutsätter ett forskningsunderlag som någorlunda klart pekar på atldel är en fördel att begränsa fartygsstorleken. Frågan omskyddet av kan emellertid inte isoleras fill en fråga om fartygensstorlek. Här finns särskild anledning för att aktivt medverka i detinternalionella arbetet. Så sker ocksä inom ramen årsHelsingforskonvention. Riktlinjerna för det fortsatta arbetet håller nu på attdras upp. Ett program (SSPP-Programmel) kommer att utarbetas och avsesdiskuteras med de andra Östersjöstaterna. Programmet täcker områden som Samspelet mellan fartyg och farled Forsknings- och utvecklingsarbete. Etlsuccessivt arbete på internalionell bas med den inriktning som här antytts ärenligt sjöfartsverkels mening den väg som slår lill buds när det gällermiljöproblem i som hänger samman med sjöfarten. : Kommittén föreslär atl Sverige iÖslersjökommis-sionen (Helsingsforskonventionen) lar upp frågan om reglering avtrafiken med mindre miljösäkra eller myckel stora tankfartyg i . Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 106 Såvitt kan förstå är bakgrunden lillförslagel den bristande beredskap som f.n. finns mot slora ulsläpp. Verketvill dock framhålla att del inte enbart är storleken på fartyg i sig som äravgörande. Vid bedömning av den storlek på fartyg som bör kunna tolereras iÖstersjön måste en värdering göras av effekterna pä av flera mindreutsläpp jämfört med få slora. Vid bedömningen måsle också tas hänsyn tillmöjligheterna att bekämpa olika typer av ulsläpp. En fördel med att transportera olja i stora enheterjämfört med mindre är att antalet fartyg som måsle övervakas blir färre.Säkerhetsföreskrifterna kan göras striktare. En strängare konlroll kanuppehållas saml därmed i bästa fall en minskning av antalet avsiktliga utsläpp. Styrningen av olje- och kemikalielransporl mot vissaönskvärda storlekar på fartyg kan också ske med stöd av ekonomiska styrmedel. Östersjöntrafikeras sedan fiera år av elt par "slora" finska tankfartyg medspeciell utrustning för säker manövrering. Möjligheterna alt ocksä på andrasätt skapa "mera miljösäkra stora tankers" bör prövas. i län: Som etl led i en nödvändigtrafikreglering i för atl minska riskerna för utsläpp bör iinternalionelll samarbete aktivt driva frägan om begränsning av tillåtenfartygsslorlek i och därigenom eliminera riskerna för extremt slorautsläpp. i : Med hänsyn lill densammansatta Irafikbil-den i finner det angelägel medytteriigare utredning kring riskerna med stort respektive mindre tonnage. Nordiska oljeskyddsunionen med instämmande av Svenskanaturskyddsför eningen: --- . Ytterligare ett problem som vi anser utomordentligt vik tigt gäller användningen av mycket slora tankfartyg (supertankers) i Öster sjön. Frågan om begränsning av tankfartygens storlek vid irafik i olika farvatten i har upptagits säväl vid havsföroreningskonferensen i som vid konferensen i om skydd för Öster sjöns miljö. Det hävdas ofta från oljeindustrins sida att riskerna för haverier (grundstötning, kollision etc.) med dessa slora farlyg är mycket små. Bortsett från del faktum atl ell anlal svårare sjöolyckor på senare lid jävat detla påstående, anser vi i likhet med utredaren atl de kalastrofala följderna av stora oljeutsläpp i och angränsande farvatlen icke tillåter godtagande av ens mycket små risker för sjöolyckor med stora oljetankfartyg i dessa farieder. Under åberopande av våra i flera framställningarlill de nordiska regeringarna gjorda uttalanden i; fråga om trafik medslora oljetankfartyg i (senast i skrivelse )hemställer vi härmed på nytt, att mätte föranstalta omåtgärder för att skapa en internationell överenskommelse om begränsning avoljetankfartygens storlek i trafik i , vilkel lämpligen torde kunnaske genom sakens upptagande i IMCO:s miljöskyddskommilté (MEPC), där Sverigesrepresentanter tagil uppmärksammade initiativ. : Mot bakgrund av risken för mycketslora ulsläpp i föreslår kommittén på mycket vaga grunder alt"För svenskt vidkommande bör inte största tillåtna djupgående förÖstersjöhamnarna Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 107 ökas".Ett beslul i denna riktning bör ej fattas innan nu pågående diskussionermellan och , om djupgående i farleden in fillNynäshamn, förts lill slut. : Frägan gäller så vitt nu går att bedöma enbart råoljetankfartyg.Andra Östersjöstater har betydligt större råoljeimport till aktuella hamnar ochnyttjar större och mer djupgående fartyg än vad gäller den svenska trafikentill . Hamnförbundelavstyrker svenska säråtgärder. Hithörande frågor måste lösas internationelltoch då lämpligen inom Helsingforskonventionens ram. : bör la upp frågan om reglering av sjötrafiken iÖstersjön i syfte att eliminera risken för extremt slora ulsläpp. En ålgärd somsnabbt kan genomföras är bättre inspektionsverksamhet i hamnarna för att kommaät mindre miljösäkra fartyg. Föreningen tillstyrker att utredarens förslagframföres i . : Konsekvensen av alt inle kunna godta ens myckel smårisker för extremt stora utsläpp definierade som ulsläpp över måslerimligtvis vara alt tankfartyg över 10000 dwl skulle förbjudas i Östersjön.Detta är självfallet nägot som inle ensaml kan beslula om utan som upp inom Östersjösamarbetet. Det mäste anses mycket tveksamt om man sä hårtkan begränsa storleken av tankfartyg i . En grundlig utvärdering avde ökade olycksrisker som följer av elt starkt ökat antal fartyg för alt utföraen given volym transportarbete är nödvändig innan drastiska beslul kan las idetta avseende. Utredningensförslag om alt trafikföreskrifter bör fastställas för varje farledsområdekommenteras av etl fåtal remissinsianser. Sjöfartsverkel påpekar attutvecklingsarbete med trafikföreskrifter redan förekommer. Sjöfartsverket:Frågan om trafikföreskrifter, som utredaren tar upp, ingär naturligtvis ocksä idel nämnda utvecklingsarbetet. 1 ett första steg pågår f n inom sjöfartsverkelen revidering av de riktvärden som finns angivna för fartygs ulnyltjande avfarled med biträde av lots. Del bör dock uppmärksammas alt dessa riktvärdenhittills inle varit formellt föreskrivna utan har karaktären avrekommendationer. Vid det fortsatta arbetet med trafikföreskrifter, som färsammankopplas med det nya begreppet allmän farled, som föreslagits brytas ut urnuvarande vattenlag lill särskild lagstiftning, får också övervägas omnuvarande rekommendafioner skall ges en mer tvingande karaktär. Södertäljekommun: MIST anser atl trafikföreskrifter bör fastställas för varjefarledsomräde. När del gäller farleden har i avvaktan påmer genomgripande farledsförbältringar diskuterats föreskrifter om entidsseparering av den upp- och nedgående trafiken, förslagsvis med uppgåendetrafik och nedgående trafik . Detta medför en säkerhetshöjandeeffekt. En sädan lidsseparering kan dock få 1980/81:119 Bilaga1.2 108 konsekvenserför sjöfarten, som inte är klarlagda. Kommunen anser att frågan bör utredasytterligare. Göteborgskommun: Utredningens förslag om atl trafikföreskrifter bör fastställas förvarje farledsområde överensstämmer väl med de planer som utvecklas i sambandmed planering av en trafikövervakning i . I trafikföreskrifterna bördock inle införas bestämda mätt för maximal fartygsstorlek som filläles i vissfarled. Maximal fartygsstorlek bör liksom nu avgöras i varje särskilt fallgenom lotsens bedömning. Om fasta gränser skall fastställas i förväg, måstedessa nämligen sättas med hänsyn till de ogynnsammaste förhållanden. Iverkligheten är det myckel slora skillnader mellan vad som kan bedömas varastörsta lämpliga storlek när det gäller ett modernt fartyg med godmanöverutrustning, god besättning, lots i god kondition och med stor erfarenhetsamt under goda väderleksförhållanden och vad som kan vara tillrådligt underhelt motsatta förhållanden. : avstyrker däremot utredarens förslag vad gällertrafikföreskrifter om fartygsstorlek mm. Olika förhållanden avgör maximalstorlek och maximalt djupgående hos fartyg som vid höga säkerhetskrav kantillåtas trafikera viss led. Det gäller inte enbart sikl och vind utan ocksåfartygets standard och utrustning. Fixa gränser kan avhålla från att ta ianspråk moderna fartyg med dessas vanligen högre inbyggda säkerhet. Nuvarandepraxis bör bestå. : För alt kunna genomföra förslagel på ett effektivt ochsmidigt sätt förutsätts att lotsplatschefen i siörsta möjliga ulslräckning gesbefogenheter att meddela erforderliga irafikföreskrifter inom sittfarledsområde. : Föreningen tillstyrker utredarens förslag att trafikföreskrifterfastställs för varje farledsområde. Därvid förutsätter föreningen att dessaföreskrifter utarbetas i samråd med hamnen, lokalt näringshv ochrederinäringen. Etlantal remissinsianser hänvisar till sjöfartsverkels förslag om utökad lotsplikloch sina remissvar på detta förslag. Endast några instanser,i och , har erinringarmot förslaget att utvärdera lotsningens säkerhetshöjande effekt. Sjöfartsverket:Utredarens diskussion och syn på lotsningsfunkfionen knyter i stora drag anfill de förslag om sk behovsprövat lotstvång som tidigare förts fram iutredningen (DsK 1975:8) Säkerhet i farled. Förslagen föranledde då intestatsmaktema all genomföra några förändringar av gällande bestämmelser omlotspHkt. fick sedermera genom beslut i uppdrag attbl. a. pröva vissa frågor rörande den statliga lotsningen. Somelt resultat av de överväganden som sketl har i framställningtill regeringen aktualiserat vissa förändringar som i olikaavseenden innebär en viss skärpning av lotsplikten. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 109 verkelföreslagil en geografisk utvidgning av de områden inom vilka loistvång skallråda, en förändring av förteckningen över vilka laster som skall föranledalotstvång saml hemställt om utökat bemyndigande att i vissa fall föreskrivalotsplikl. Härutöver har verket föreslagil att generell lotsplikl införes förfartyg med en brultodräktighet av minst 10000 registerton. Det framlagdaförslaget rörande utökad lotsplikl fär ses som bedömning av hurlångt man i nuvarande läge kan gä med hänsyn till de olika faktorer som måstebeaktas. betraktar självfallet lotsningen som en väsenlligsäkerhetsfaktor och menar alt bör eftersträvas ett mer flexibelt syslemsom i högre grad än f n. anpassas till olika farledsförhållanden, fartygensstorlek och utrustning mm. Förslag i sådan riktning måste emellertid föregås avbl. a. farledsanalyser av den typ som f. n. pågår i skärgärd ochvidare avvägas mot andra säkerhetshöjande åtgärder som farledsförbättringar,trafikinformation, särskilda trafikföreskrifter mm. Sammanlaget krävs såledesett omfattande utvecklingsarbete av den typ som verket redovisat i del tidigarenämnda programmet. Sjöfartsverkel är ense medutredaren om alt del vore en fördel från sjösäkerhetssynpunkl att kunnatillgripa lotstvång för fartyg som uppvisar brister i olika avseenden för althärigenom kunna åstadkomma ett mer ensartat trafikbeteende. seremellertid inte hur ell sådanl system skall kunna praktiskt genomföras, dådel förtitsätter förhandskännedom om dessa brister. Frägan förtjänaremellertid all övervägas yllerligare och de praktiska möjlighelerna tordeocksä förbättras genom den tidigare och bättre kännedom om trafiken somuppbyggnaden av Irafikinformalion medför. : En utökad lotsplikl har redan föreslagits av sjöfartsverkel iskrivelse lill regeringen () av den 13 augusfi 1979(dnr 12.16-1923/79), vilken skrivelse (I 1812/79) är under remissbehandling. Isitt remisssvar av har sjöfartens bl. motsätter sig inte den av föreslagnautvidgningen av lotsplikten. Kommissionen ifrågasätter emellertid om detla gåralt genomföra utan en utökning av personalen på vissa lotsplatser; någonnärmare utredning i denna fråga har inte föreletts. En utvidgning avlotsplikten bör dock i så fall kombineras med andra säkerhetsfrämjande ätgärdersåsom bl.a. redovisats i sjösäkerhetsdirektörens Ijänslemeddelande nr 2/1975;Normer för farleder och säkerhetsanordningar i dessa. Normerna, som skulleprövas eller till , har ännu inte sattsi krafl av sjösäkcrhetsdirek-tören. Prövningsperioden har endast förlängts lillutgången av . Sjöfartens anser, atl normerna hade borttillämpats under försöksliden på säväl äldre som nytillkomna farleder underhänsynstagande till inkomna synpunkter och erfarenheter. Normerna grundar sigpå etl mycket stort utredningsarbete, där praktiska erfarenheler och internationellsjösäkerhetsstandard särskilt beaktats. Arbetet har redovisats i"Farledsulredningen" (slenc ), vilken varilföremål för en omfattande remissbehandling. Riksrevisionsverket:RRV anser, liksom kommittén, alt lotsningens säkerhetshöjande effekt snarastbör utvärderas. I detta sammanhang bör också andra säkerhetshöjande åtgärder,såsom trafikövervakning och trafikse- 1980/81:119 Bilaga1.2 110 parering,utvärderas och dä även som etl komplement lill lotsningen. principbeslul ombehovsprövat lotstvång bör enligt RRVs mening inle fattas, innan resultatet avutvärderingen redovisats. Detta bör emellertid inte hindra försöksverksamhetmed olika inslag av lolsning och Irafikövervakning. : stöder en utvidgad skyldighet all anlita lotsför olje- och kemikaliefraktande fartyg. Verket stöder självfallet förslagetatt lotsningens säkerhetshöjande effekt utvärderas. Statensvattenfalls ver k: Ett ökat utnyttjande av lots medför otvivelaktigt en högregrad av säkerhet, särskilt vid framförande i svårnavigabla farvatten. Lotspliklgäller för fartyg pä väg i överstigande eller en längdöver allt av minst 60 m och ett djupgående av minst 4,2 m saml för annat fartyg,som oberoende av storlek för explosiva varor till en mängd överstigande 5 toneller allmänfarlig last i bulk. Möjlighel finns för svenskt befäl att erhållatillslåndsbevis för framförande av fartyg, som normalt skulle ha lots. Enliglnu gällande bestämmelser krävs all fartygsbefäl som önskar erhållatillslåndsbevis skall ha dellagil i framförandel av fartyget under 30 resor iden aktuella farleden . Kommittén anser att dessaregler bör mjukas upp. Vadbeträffar anser atl angivna regler bör behållas,eftersom 30 resor under två är kan anses vara etl absolut minimum för att bliförtrogen med och uppehålla kunskaperna i dessa mycket trånga och speciellafarvatten. Detbör vidare nämnas alt Göla älv, uttryckt i årsmedelvärde, har den högstavatlenföringen av alla svenska vallendrag. 1 samband med en pågående ulbyggnadav kraftstationen i Lilla dimensioneras de nya anläggningarna så altvatlenföringen 900 mVsek kan bli vanligare, vilket innebär all mycket storakrav måsle ställas på navigationsförmågan i älven, där strömsällningen i vissapartier kan uppgå lill 2 ä (1 ä 1,5 m/sek). Högsla lappningen kan varaca I 000 m/sek. Statensskeppsprovningsanstalt: Betänkandet påpekar all fort- och vidareutbildning avloisar är en viklig uppgift. Skeppsprovningsanstalten har under en följd av årmedverkat i kursuppläggning och undervisning av lotsar i ämnet fartygsmanövrering inom sjöfartsverkels vidarulbildning. För nästkommande budgetärplaneras begränsade iräningskurser i skärgårdsmanövrering iskeppsprovningsanslaltens simulalor. (Jfr under punkt 4.1.4) Det är angelägetatt tillförsäkras medel att utvidga och fullfölja dennautbildning. Skeppsprovningsanstaltendelar betänkandets syn på lotsningen som en viktig säkerhetsfaktor. Denna åsiktgrundas främst pä aktivt dellagande vid intagning av fartyg i ett flertalsvenska lotsleder. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen har i yttrande angående skyldighetför fartyg att anHla lots framhållit att del är av vikl att en avvägning skerav nya bestämmelser inom della område så alt inte en begränsad ökad sjösäkerhetnås till priset av omfattande överflyttningar av gods frän sjö- tilllandlransporter. Enligt bör en sådan avvägning göras i sambandmed den föreslagna utvärderingen. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 111 Länsstyrelseni : I utredningen förs vissa resonemang kring frågan om lotsning.Länsslyrelsen instämmer därvid i utredningsmannens förslag alt fartygetsutrustning och befälels lokalkunskaper måste vara förutsättningar föröverväganden huruvida fartyget skall ha lots eller inte. En annan faktor sombör beaktas vid resonemang kring lotsning är i vilken mån andra länderslagstiftning ställer krav på svenska fartyg i lotshän-seende. Länsstyrelsenbiträder utredningsmannens förslag att en särskild utvärdering görs avlotsningens säkerhetshöjande effekt. Länsstyrelseni : förutsätter alt alla rimliga åtgärdervidtas för alt höja fariedssäkerheten och minska utsläppen från fartyg isamband med grundstötning eller haveri. Två särskilda behov är här värda attunderstryka. Del ena gäller utökat lotstvång. Såvill länsslyrelsen förstårfinns starka skäl för samhället alt slälla högre krav på lots på fartyg överviss storlek, med viss last och i vissa farleder. En särskild promemoria frånsjöfartsverket angående utvidgad lotsplikl är nu remitterad lilllänsslyrelsen. Promemorians förslag bedöms av länsslyrelsen som angelägna ochtillstyrks. Beträffande lotspHkten kansärskilt ifrågasättas om inte högre krav bör ställas på utländska fartyg än päsvenska. Detta bedöms sammanhänga med alt svenska kontrollmyndigheter tordebättre kunna värdera kunskapsnivån hos svenskl befäl vad gäller miljöfarligtransport än motsvarande nivå hos utländskt befäl. Att införa obhgaloriskt lois-tvång för miljö farliga fartygstransporter i får betraktas som en mini- miåtgärd vad beträffar säkerhetsåtgärd. Utredningen borde dessutom hår dare ha tryckt på en samlad och övergripande lösning av sjösäkerhetspro blemen i . Södertäljekommun: Kommunen har föreslagit införande av behovsanpassad lolsning ochtillstyrker därför förslaget, men anser alt förslaget bör kompletteras sä atllotstvång kommer att gälla för både lastade och olastade oljefartyg. Sädanafartyg bör också åläggas all medföra länsar vid inomskärslrafik. Detsamma börockså gälla bulkfartyg och styckegodsfartyg som har farligt gods enligllotsbeslämmelsernas särskilda förteckning över farligt gods. Vidare bör dennaförteckning närma sig klassificeringen i GESAMP-bestämmelserna. CentralorganisationenSACO/SR: Utredaren har konstaterat att de svenska farvattnen ärsvårnavigabla/pkt3.6/. De svenska bestämmelserna angående lotsplikl är mycketåterhållsamma. /SR vill därior, liksom utredaren, hänvisa till IMCO:srekommendationer där man särskilt understryker vikten av att lots utnyttjas isvårnavigabla farvatten. Enligt nu gällande bestämmelser krävs att fartygsbefälsom önskar erhålla tillståndsbevis skall ha deltagit i framförandet av fartygunder 30 resor i den akluella farleden . Utredarenanser all dessa villkor bör mjukas upp. /SR delar inte denna uppfattning.Frågor rörande tillslåndsbevis bör hänskjutas till arbetet med fastställandeav fariedsnormer. Landsorganisationeni ; anser inle all del finns något behov av någonsärskild utvärdering rörande lotsningens säkerhetshöjande effekter. 1980/81:119 Bilaga 1.2 112 : tillstyrker en utvärdering av lotsningenssäkerhetshöjande effekt. Målet bör dock vara vidare, nämligen all angeförutsättningarna för att lotstjänst inberäknat trafikövervakning ska fåoptimal säkerhetseffekt. In i bilden kommer lotsutbildning, fortlöpandeprövning av lämplighet för aktiv lotstjänst, kompetensområde vad gäller antaletfarleder och gradering a\' personalen i fråga om lotsningens svårighetsgrad. : Ulöver vad som anförts i föreningens remissvar omutökad lotspHkt anser föreningen atl de radarsimulatorer som finns påsjöbefålsskoloma bör kompletteras och utbyggas lill manöversi-mulatorer. Dettager enligt föreningens mening en väsentlig förbättring av utbildningen avnautiskt befäl, vilket i sin tur innebär ökad säkerhet speciellt isvårnavigabla farvatten och vid störte fartyg. Med anledning av vadföreningen anfört i sitt separata remissvar om utökad lotspHkt torde det intevara erforderligt med en utredning om lotsens säkerhetshöjande effekt. Föreningen anser attuttrycket "tillståndsbevis" bör utbytas mot benämningen"certifiering", vilket bäUre torde svara mot vedertaget språkbruk.Föreningen anser vidare att de av utarbetade villkoren förerhållande av certifikat bör ses över. Föreningen bör härvid vararepresenterad. : Nuvarande regler innebär i princip lotsfrihet kombinerad medlotsplikl för vissa fartyg med miljöfariig last ombord. De gällande reglerna ärbaserade pä fartygens mätetal. Detta innebär alt ett fartyg med dubbel botten -och därigenom högre mätetal - än ell annat fartyg med samma lastförmåga kan blilotspliktigt medan det andra fartyget kommer under gränsen och fär åtnjutalotsfrihet. Det bör nämnas att föreslagil vissaändringar av reglerna för lotsplikl, som ytterligare befäster det orimliga i nugällande syslem. Farlyg, för vilka lotspliklgäHer, kan erhålla tillståndsbevis, innebärande att mycket erfaret befäl skallulan lots kunna föra fartyget i en viss farled. Dessa bestämmelser är heltofidsenliga. Endast ett mycket litet antal befälhavare/fartygsbefäl har därförför närvarande sådanl tillslåndsbevis. En övergång från nugällande schablonartade regler lill etl behovsanpassat lotstvång inombefintliga loisresursers ram är därför önskvärt. Föreningen fiilstyrker därförutredningens förslag alt lotsningens betydelse för säkerheten ytteriigareutvärderas med inriktning på alt införa etl behovsanpassat lotstvång. I dellabehovsanpassade system förbehålles lots i första hand de fartyg, vilkas befälinte känner den aktuella farieden, kan kommunicera eller fartyget har brister inavigations- eller manöverutrustningen. Endasisjöfartsverkel och kommenterar utredningens förslag aUsjöfartsverket skall överta hamnlotsningen i och integrera den medsjölotsningen. :(se avsnitt "Trafikövervakning") Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 113 Göteborgskommun: Kommunen delar utredningens uppfattning, alt lotsningen inomgöteborgsområdet bör samordnas. Den uppdelade lotsningen innebär emellertidknappast nägon säkerhetsrisk på samma sätt som brislen på etl samordnat ocheffektivt trafikövervakningssyslem. En samordning bör dock ske, då den kommeratl medföra en rationalisering och en ökning av effektiviteten. Kommunen anser,att emedan lotsningen i har till uppgift atl betjäna trafikenlill och från hamnen, ingår den som elt led i hamnverksamheten och bordesamordnas med denna. Kommunen kan emellertid acceptera atl lotsningen samordnasi regi, under förutsätlning att hamnen har ansvaret förtrafikledningsverksamhelen inom området. Endastett fåtal remissinstanser har funnit anledning kommentera utredningens förslagom vissa fariedsätgärder. Sjöfartsverket:Som lidigare framgått har sjöfartsverkel inom ramen för det ordinarieplaneringsarbetet redovisat etl sammanhållet program för ökadfarledssäkerhet. Programmet har överiämnats lill MIST-ulredningen och ligger ialli väsenlligt också lill grund för utredarens förslag i dessa delar.Regeringen har med hänvisning till programmet föreskrivit atldel pågående arbetet skall specielll inriktas pä miljöriskerna i farleder tillhamnar med intensiv och/eller miljöfarlig trafik. Enligt regeringsbeslutet bören samlad redovisning av della arbele ges meduppgift om bl.a. de farledsavsnilt där säkerhetsförbätlrande ätgärder börvidtas och kostnaderna härför. Göteborgskommun: Västra lotsdislriktet och Hamn har i likhet medsjöförsäkringsbranschen och de rederier som regelmässigt trafikerar hamnenhävdat, att vissa åtgärder bör vidtagas för all förbättra Böttöleden.Ätgärderna omfattar borttagning av vissa lokala grund, varigenom leden fårväsentligt ökad bredd med nuvarande djup av 11 m. Kommunen hemställer, altåtgärderna i Böttöleden ges högsla prioritet med hänsyn lill den intensivatrafiken i leden.