prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — och den bör enliglstyrelsens uppfattning lokaliseras lill Slingsö utanför , en plats sommyckel väl uppfyller de krav man mäste ställa belräffande fömtsättningarna fören yngelanläggning. Anläggningen bör utföras som en kombinerad försöks- ochproduklionsanslall. ---- Ulvecklingeni fråga om antalet fiskodlingar som etableras för olikaändamål inger allvarlig oro. Fisksjukdomsfrågorna har därvid återigen kommitall framstå som ulomordenlligl vikliga all komma tillrätta med. En merändamålsenlig fiskhälsokonlroll bör övervägas på nytt. Måletför fiskevården bör vara atl upprätthålla ett bra fiskbestånd i våra vatten. Deåtgärder som fiskevården genomför syftar lill att öka fiskels avkastning ellerdess kvalitet, främja optimalt nyttjande eller motverka skador påfiskbestånden. Ifråga om fiskevårdensmetoder vill särskill underslryka vad ulredningen anfört ifråga om betydelsen av atl bedriva etl allsidigt fiske. Ett sådanl fiske utgör i de flesta av våra vanligaste insjöfiskevatlen den bäsla fiskevärden. Längs kusternakännetecknas fisket av eh allt större konkurrens om de mest eftertraktadearterna: lax, öring, äl, hummer. Regleringar och/eller åtgärder måstegenomföras för atl förhindra en biologisk överfiskning. I annat fall kommerätskilliga lokala bestånd all slås ut. Särskill prekär är situationen ifräga omtillgången på lax. Ifråga om havsfisket förutses en fortsatt reglering genomkvoteringar och olika slag av fredningstider och redskapsbestämmelser för attkomma till rätta med överfiskningsproble-men. Direkta fiskevårdande åtgärder ärf. n. ej möjliga att genomföra vad avser massfiskarterna. Negativa effekter har ävenblivit följden för fisket av annan yllre påverkan, t. ex. genom olika slag avförorenande utsläpp och genom kraftverksutbyggnader. Vattenbortledningar förolika ändamål, muddringar och rensningar, sand- och grusläkter, modernt skogs-och jordbmk är andra exempel pä faktorer som oftast påverkat vattenmiljön inegativ riklning. Försurningen är del allvarligaste hotet mot vårtlands fiskevatten. anser attdel åtgärdspaket som utredningen föreslagit kan läggas till gmnd för en fortsatt progressiv utveckling av fiskevårds arbetel. De direkta åtgärder somutredningen föreslagit kan komma alt variera med hänsyn fill var behovel avåtgärder är som mest angelägna. Efterfrågan pä fiskemöjligheter och ändamåletmed åtgärderna bör fillmätas en avgörande betydelse vid prioriteringen mellanolika objekt. Som riktmärke för åtgärdsarbetet tillstyrker styrelsenutredningens olika åtgärdsförslag. En fiskevård som bedrivsutan ett tillfredsställande kunskapsunderlag medför oftast att de positivaresultaten av arbetet uteblir. Utredningen anför pä s. 296 att det nuvarandefiskevårdsarbetel ofta bedrivs utan kunskaper om de faktorer som avgör om en åtgärdskall bli framgångsrik 1980/81:153 228 nödgas konstatera all del förhållandet gäller för fleraviktiga åtgärdsområden. Densituationen medför i sämsta fall atl tillgängliga resurser används mindrerationellt och atl sannolikl goda potentiella möjligheler lill fiske kanskeinte nyttjas. Utredningenhar föreslagil en utökad FoU-verksamhet inom flera områ den. tillstyrker utredningens förslag. Ettgenomförande av olika ålgärder som planerats kräver även ekonomiska resurser.Utredningen framhåller att samhällets insalser för genomförandet av direklafiskevårdsålgärder varil av begränsad omfallning. Man hänvisar tillanvändningen av vallenavgiflsmedel saml de medel som från och med bå 78/79 anvisatsför utsättningar av laxfisk och ål i kust-och insjövatten för alt främjaframförallt yrkesfisket. Ulredningen föreslår att ekonomiskt stöd i form av ettfiskevårdsbidrag även skall kunna utgå till åtgärder som främjar frilidsfiskel. Fiskeristyrelsentillstyrker förslagel och vill kraftigl betona del positiva i alt fiskeområden,fiskeklubbar, kommuner och andra på föreslaget sätt får ekonomiska möjligheteratt bedriva ell fiskevårdsarbele av väsenllig belydelse för landets totalafiskevårdsarbete. På samma sätt som för insjö-vattnen kommer därigenomsannolikt även ell ökal inlresse och engagemang atl uppstå belräffandeskötseln av de allmänna vattnen och de enskilda frivattnen. Det är enutveckling som förespråkat . Detråder ingen tvekan om all det finns elt stort medelsbehov för all kunna genomföra insalser på fiskevårdens område och för atl förbällra servicen för de fiskande.--- ---- Fiskeristyrelsenanser all införandet av ell fiskevärdsbidrag pä ellmyckel markanl sätt skulle förbällra möjlighelerna all genomföra olika lokalaoch regionala projekt av slor betydelse för de frilidsfiskande. 12.3Statens jordbruksnämnd: Nämnden delar utredningens bedömning vad gäller behovelav fiskevårdande ätgärder. Sädana åtgärder bör på sikl gagna såväl yrkes- somfritidsfisket. Del får därför anses angelägel att erforderliga medel ställslill förfogande så alt de av utredningen föreslagna åtgärderna kan genomföras. ---- Påsikl kan del---- länkas bli svårare alt hålla isär sädana åtgärdersom inriktar sig på fritidsfisket från sådana som främsl är avsedda föryrkesfiskets behov. Medhänsyn den förväntade ökade betydelsen av det kust- och insjöbaserade yrkesfisket vill nämnden fästa uppmärksamhelen på att del kan komma atl visa sig önskvärt att pä något saft samordna finansieringsformerna för de fiskevårdande ålgärderna (utsättningar) inom yrkes- och fritidsfisket. Fiskerikommitténföreslog all prisregleringsavgift skulle las ul pä lax och äl och all medel urprisregleringskassan för fisk skulle kunna användas för utsättningsålgärder.Frägan logs upp vid överiäggningarna med jord-bmksnämnden, desskonsumentdelegation och fiskets förhandlingsorganisation beträffandeprisregleringen på fisk m. m. under /80. Parterna enades om atlföreslå alt skulle ulgå ur prisregleringskassan för fisk förfinansieringen av koslnader för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret1979/80. Parterna var vidare överens om atl frägan om införandel avprisregleringsavgifl på lax och ål skulle anstå i avvaktan på ytterligareutredningar eftersom man från nämndens sida förutsåg bl.a. Prop.1980/81:153 229 tekniskasvårigheier att genomföra en uppbörd av ev. avgifler pä dessa fiskslag. Motbakgrund härav vill nämnden ifrågasätta om del inle vore möjligt atl finansieraäven utsättningen av lax och åi genom den föreslagna fiskevårdsavgiften.Avgiften borde i sädani fall vara obligatorisk även för licensieradeyrkesfiskare. 12.4 : Slyrelseninstämmer i utredningens förslag om ökadefiskevårdsinsatser för all fiskbeståndet även på motsvarar behovet.Som framhålles i ulredningen är möjligheterna till fiske en betydelsefullfaktor för turistnäringen. Ätgärder för att främja fritidsfisket kan därförulgöra etl viktigt komplement lill andra ätgärder för att stödjasysselsättningen i sysselsättningssvaga regioner. Under /78uppgick kostnaden för anordnade beredskapsarbelen inom fiskevården till 7,9miljoner kronor, varav bidragsdelen utgjorde 5,8 miljoner. 12.5 : I avsnittet "Fiskevård" föreslår ulredningen betydande ökningar av de utsättningar som sker vid sidan av kraftföre tagens. Dessa förslag, som vittnar om atl den odlingsverksamhel som och andra kraflföretag bedrivit varit framgångsrik, hälsar verket med tillfredsställelse. Emellertid släller en ökning av utsätt ningarna ytterligare krav på avelsfisk som fiskelrycket i bl.a. mynningsområdet kan befaras öka. UnderFiskevård genom sjukdomsbekämpning upptas vissa förslag lill reformer påfiskhälsokontrollens omräde (s. 294). Verkel vill instämma i de under fempunkter sammanfattade åsikterna och särskill underslryka vikten av att allaodlingar, som distribuerar fisk, omfattas av någon form av fiskhälsokontroll. Medanledning av vad som framhålles i första stycket under . 298 i belänkandet önskar verkel påpeka atl praktiskt taget allsättfiskodling av lax och havsöring ulöver kraftinduslrins kompensa-fionsodlingsker i regi av kraftinduslrin. Denna odling, som till övervägande del handhasav en statlig myndighel (vattenfallsverkel) kommer av allt att döma ävenfortsättningsvis atl bedrivas i verkets regi. Undersamma rubrik föreslås FoU-verksamhel pä en rad områden och alt en fiskodlingsanslaltanlägges i . Med hänsyn till de lokala och för vatje odlingsärpräglade miljöbetingelserna finns enligt verkels mening anledning alt spridaförsöksverksamheten på så många odlingar som möjligt. Inom kraftinduslrinsodlingar och laxforskningsinslitutet bedrivs kontinuerlig försöksverksamhetrörande bl.a. odlingsleknik, fisktransporter och fodertyper. Myckel skullekunna vinnas om dessa ca 15 odlingars omfattande verksamhel, skiftandemiljöbetingelser och varierande tekniska utformning utnyttjades genom beställningsarbeleni samarbete. 12.6 Domänverket:Domänverkel slöder de synpunkter och förslag som fiskevaltensutredningen redovisar i kapitlet . Verkel villsär skilt understryka vikten av att resurser ställs till förfogande för FoU- verksamheten sä att effektiva, långtidsverkande metoder kan tas fram för atl bekämpa den sjöförsurning, som sker i landel. Dessutom vill verkel uttrycka önskemålet att regeringen med krafl verkar för all industriländer na i norra inför skärpta bestämmelser mol luftföroreningar. Prop.1980/81:153 230 12.7------------- : SVAanser all del är ytterst ange lägel att de---- redan framförda förslagen till reformer på fiskhälsokon trollens område nu beaktas. Med en utvidgning till att omfatta alla fiskod- hngar skulle verksamhelen med bibehållen ambitionsnivå kräva ett resurs- fillskott på ca och medföra inläkter i slorieksordningen , om fortsatt kostnadstäckning kan accepteras. När det gäller bekämpandet av sjukdomar i vildafiskbestånd har ulred-itingen identifierat etl existerande behov men undvikit atlföreslå några konkreta åtgärder. Sportfiskare och allmänheten i övrigl vändersig ofta till SVA med begäran om undersökning av vildfisk i sådana fall, då manmisstänker vattenföroreningar som orsak eller är tveksam om fiskens lämplighetför konsumtion. Anlalel förfrågningar har ökat kraftigt under den senaste 10-årsperioden.För atl bättre kunna stå allmänheten till tjänst och samfidigt utnyttja möjlighelernaatt spåra miljöföroreningar med hjälp av fiskundersökningar vore del önskvärtall SVA disponerade anslag för atl bekosta sådana undersökningar av vildfisk,som kan ha ell allmänl intresse. är alla undersökningar avgiftsbelagda,och möjligheterna atl ta tillvara elt värdefullt malerial spolieras ofta avall belal-ningsvillig uppdragsgivare saknas. När det gäller viliundersökningardisponerar SVA ett anslag ur viltvårdsfonden, som fär användas lill altbekosta undersökningar av vill vad avser sjukdomar och förgiftningar m.m. Molsvarandevillkor, när del gäller vilt levande fisk, bör kunna realiseras, omutredningens förslag lill inrättande av en fiskevårdsfond kommer lill stånd. SVAsmedelsbehov för vildfiskundersökningar beräknas ligga i storleksordningen . ----- I utredningens sammanfattning av fiskevårdsavsnitlelframhålls ----- att en avsevärd ulbyggnad av FoU-verksamheten påfiskevårdens område är nödvändig för atl de föreslagna ålgärderna skallfä avsedd effekt. Detta är ett myckel väsenlligl konstaterande som SVAallvarligt vill understryka. 12.8----------------------------------------- Länsstyrelseni : Länsslyrelsen vill dock - i likhet med ulredningen - framhålla angelägenheten av attolika restaureringsåtgärder vidlas i skadade vattenmiljöer som ej kan ellerhar svårt all repa sig. Länel är en av de mest lättbefolkade delarna av landet,varför det finns många vatten inom länel som behöver åtgärdas. 12.9 i län: anseri likhet med länels insjöfiskareförening atl del är beklagligt alt allmänna medel inle föreslagits för utsättningar av laxfisk i . Genom den alltmer förbättrade reci- pientkontrollen torde inom en inte alltför avlägsen framtid goda förutsätt ningar uppkomma för inplanlering av laxfisk även i detla vatten. utförda försök med laxartade fiskar i styrker denna uppfattning. 12.10 i : Länsslyrelsenanser all den före slagna resursnivån för fiskevården är för läg. Utsättning av lax och öring bör öka vid kusten. Vidare anser länsslyrelsen att även andra insjöar vid sidan om de stora insjöarna bör fä medel till utsättning av äl och öring. Grunden för ett gott yrkesmässigt ålfiske är utsättning av ål vid kusten saml i vissa insjöar. Behovet av kalkning av insjöar ökar. Därför är del viktigiall resursnivån anpassas lill behovel. 1 vissa fall kan en mindre insats ge gottresultat för fiskbeståndet. önskar därför all länsvisa medelställs till förfogande att fördelas till mindre kalkningsobjekt. Prop.1980/81:153 231 12.11---------------------------- Länsstyrelseni : tillstyrker de fiskevårdande åtgärder somföresläs. Vi vill dock särskilt framhålla alt en fömtsättning är att sädanaåtgärder vidtas sä att försurningen inte blir en begränsande faktor i fiskevårdsarbetel.En viktig sådan uppgift är att sfimulera kalkningsinsatser genom ökadestatsanslag. 12.12 i län:Utredningen har anfört ett antal väl motiverade förslag till fiskevårdande ätgärderi såväl söt- som saltvatten. Särskilt angeläget finner vara, atlmedel slälls till förfogande för utsättandet av ålyngel pä ostkusten motbakgrund av de vikande fångstsiffrorna samt att förslaget om utsättandet av600000 laxsmolt för fritidsfiskets behov genomföres. Även i övrigt tillstyrkesförslaget. 12.13 i län:För länets vidkommande bör allmänna fiskevårdsålgärder i första hand inriktasdels på utsättning av fisk samt anordnande av lekplatser och reproduktionsbefrämjandeåtgärder för havsöring, dels pä att utfärda bestämmelser i länsfiskesladgan närså erfordras med hänsyn till fiskbeständsulvecklingen. Exempel på sådanabestämmelser kan vara införande av fredningstider och skyddszoner. 12.14 i : Föratt värdefulla fiskbestånd skakunna beslå som nära tillgänglig och ulnytljbar naturresurs för såväl yrkes-som fritidsfisket anser det nödvändigl all samhällets resurserinom fiskesektorn starkt inriklas på åtgärder av beståndsvårdande karaktär. Föratt åstadkomma etl gott fiske krävs en målinriktad och kontinueriigt bedrivenfiskevård. Under kapitel 7 föreslår utredningen en rad åtgärder i detlaavseende såsom utsättning av fisk, biolopförbättrande åtgärder, kalkning,fiskevård genom anpassat fiske, genom fisketillsyn och genom administrafivaåtgärder m. m. Under avsnittet 3.6.3.5 föreslår utredningen såsom en rikfiinjeför samhällels politik för alt främja fritidsfisket all samhället bör stimuleraen utveckling där fritidsfiskarna övergår frän all vara enbart konsumerandekortfiskare till att bli friluftsmänniskor som producerar fiskevård, sköterfiskevatten och bedriver uppföljnings- och utvecklingsarbete i samverkan. Länsslyrelsen tillstyrkerdessa förslag och anser alt fullföljande av dessa fömtsätter atl fiskevårdsarbetel bedrivs i organiserad form under samver kan av samtliga av fisket och vattenområdet berörda intressen. Länsslyrelsen har tidigarei yttrandet betonat viklen av ökade satsningar på fiskevårdande åtgärder.Utredningens förslag i dessa avseenden är välgrundade och bör genomföras. Denav utredningen gjorda prioriteringen av biotopförbättrande åtgärder ochutsättning av laxfisk bör - med beaktande av rådande miljösituation iSydsverige - kompletteras med kalkning av ytterligare utslagshotade sjöar saml fisksjukdomsbekämpning,inte minst med avseende på vilda fiskbestånd. 12.15 Länsstyrelseni : Frän naturvårdssynpunkt och inle minst från allmän synpunkt i övrigl är det av största inlresse all de naturliga fiskpopulationerna värnas. Detta måste ske genom alt fiskens miljö - vattnet - skyddas i olika former och genom atl fisket bedrivs pä etl beståndsbevarande sätt sä all ingen art hotas eller sä alt inga oönskade förskjutningar uppstår. Föralt säkra de laxartade fiskarnas bestånd mäsle därför enligl länssty- 1980/81:153 232 relsensbedömning tillgripas utökade fredningstider och utvidgade fredningsområdenjämte yUeriigare fiskevårdande åtgärder i floder och åar. Försötvattensfiskel föreslås olika fiskevårdande åtgärder. Länsslyrelsen vill idetta sammanhang framhålla alt även om del i vissa fall kan vara önskvärt attgynna vissa eftertraktade fiskslag så måste de slora fiskevårdande insatsernasyfta lill alt bevara de för landet naturiiga - och anpassade - fiskpopulationerna.Della bör ske bl.a. genom god vallenvård och genom undanröjande avvandringshinder som försvårar restaurering av rinnande vatten. Även frågan om bortledningav vatten framför allt från mindre vattendrag - för bl.a. bevattningsändamål - måslebeaktas. ärs forskning tyder på all fiskevård genom anpassat fiske kange goda resultat. 12.16 i län:Utredningen poängterar behovel av utsättning av bl.a. lax och öring i sjöar ochvallendrag. Enligl mening bör resurser i första hand satsas pä biolopförbättrandeålgärder och reslaureringsåtgärder så atl fiskebestånden kan producera yngelpå naturlig väg. Slås de ursprungliga stammarna ul försvinner de värdefullagenbanker dessa ulgör och därmed grundförutsättningen för en framgångsrikfiskodling. Elt varnande exempel är de slarkl hotade stammarna av lax och öringi . 12.17 i län:Utredningen slär fasl alt behovet av fiskevårdsålgärder är stort och alt ålgärdernaär eftersatta pä grund av bristande resurser samt atl behovet med allsannolikhet kommer all öka. Trots detla föresläs inga nya åtgärder av störreomfattning utan i stort en fortsättning av hitintills bedrivet fiskevårdsarbetesom för inlandsvattnen närmast har karaktären av försöksverksamhet. Bland ålgärdernanämns kalkning, men denna ges inte den dominerande betydelse som länsstyrelsenanser att den bör ha. Motverkan av försurningen och den därav följande utslagningenav tidigare goda fiskevallen är enligt och fiskenämndensuppfattning den hell dominerande uppgiften för fiskevården i länel under långlid framöver. ------ deårliga bidragen lill direkta fiskevårdsålgärder och serviceålgär der vid kortfiskevaltnen upptas till 20 milj. kr vilkel skall jämföras med dagens närmast försumbara belopp. Länsslyrelsen delar uppfallningen atl etl stöd av den storleksordningen behövs för att höja kvaliteten på de fiskevatten som redan nu står lill allmänhetens förfogande som tillkomsten av nya kortfiskeområden kan stimuleras genom förväntningar om bidrag. Utredningenföreslår atl ell centralt organisalionsstöd utgår till såväl fritidsfiskarnasriksförbund som lill fiskevatlenägareförbundel. Dessa bidrag kan i och för sigvara välmotiverade men liksom kommun och Hällefors fiskevårdsföreninganser länsslyrelsen alt del är Iveksamt om organisationsbidragel lill frilidsfiskelenbart skall gå lill en organisation, som visserligen är den endarikstäckande, men ändock organiserar endast en mindre del av fritidsfiskarna.Mänga av de lokala fiskevårds-föreningarna där det huvudsakliga arbetet medfiskevården sker är inle anslutna till fritidsfiskarnas riksförbund och skulledärför inte få del av organisationsstödet. 12.18 Länsstyrelseni : Den förväntade ulvecklingen på yrkesfiskels och fritidsfiskels område kommer atl ställa ökade krav på en 1980/81:153 233 effektivtutförd fiskevård och det är därför angelägel atl fiskevården ges betydligtstörte resurser . anser atlMälaren i likhel med och skall komma ifräga för utsättning avlaxfisk. Även ålen har stor ekonomisk betydelse för det yrkesmässiga fisket iMälaren och och länsslyrelsen vill här framhålla behovel av altutsättning av ål även äger rum i störte sötvalten, som visat sig lämpliga för ålproduktion. En ändamålsenlig fiskevårdmäste föregås av noggrann planering både på regional och lokal nivä. I dettaarbete bör även ingå möjligheler att analysera behovet av lämpliga fiskevärdsätgärdersamt all utforma åtgärderna efter lokala behov så all de blir verkligteffektiva och meningsfulla. Det är särskilt angeläget om fiskevården iframliden skall erhålla ökal samhällsstöd och engagera nya grupper medborgare. 12.19 i Kopparbergslän: vill slarkl understryka behovet av snara och kraftfullaåtgärder för atl minska försurningen av våra fiskevatten. 12.20 i Västernorrlandslän: Med hänsyn till den breda efterfrågan på gott fritidsfisk bör samhällel(stat och kommun) betrakta behovet av beståndsvärd och service lill fiskandesom angelägel all lillgodose. Oavsett hur åtgärdsfinansiering och organisationordnas bör man därför lägga stor vikt vid alt starkt främja fömtsättningarnaför god fiskevård och service för fiskeulövare. 12.21 i län:Om det kan ske utan hinder av fiskebiologisk eller annan vetenskaplig art, böri enlighet med fiskenämndens förslag medel anslås för ulplantering av laxartadfisk i i . 12.22 Centralorganisationen /SR: Sammanfattningsvisär en riktighushållning med fiskresursen myckel starkt beroende av ell riktigt fiske. [/SR] menar atl FoUskall utgöra gmnden för all fiskevård och atl resurser bör ställas Ullförfogande både för enstaka insatser - principlösningar och förregionala/lokala praktiska direkta ålgärder, enligt den av isamråd med statskontoret genomförda laboralorieutred-ningen "Fiskeriforskning- ell organisalionsförslag", rapport . 12.23---- och fiskevattenägareför bund: --- Den utveckling på yrkes- och fritidsfiskets område, som enligt utredningen kanförväntas, medför bl.a. alt behovel av fiskevårdande insatser kommer att öka. 12.24 : På undanskymd plats i betän kandet konstateras atl den pågående försurningen av sjöar och vattendrag torde utgöra det största hotel mot våra fiskevallen och deras be stånd av fisk. Ulvecklingen är sådan alt inom en förhållandevis nära framtid kan negativa konsekvenser uppträda, som knappasi kan över blickas. Utskottet understrykerkraftigt allvaret i detta förhållande. Om ej trenden kan brytas, blir snartinom stora områden all annan diskussion om fritidsfisket meningslös. Ökad FoUäven pä detla område är angelägen. 1980/81:153 234 viktigareär emellertid ell kraftfullt agerande från myndigheternas sida inom deninternationella miljövärden. 12.25 Svenska kommunförbundet:Styrelsen bilräder förslagel om ekonomiskt stöd lill fiskets olikaorganisationer. Den slora fritidsaktivitet som fisket innebär motiverar elt ökalslöd till och Fiskevattenägareförbund.Förslaget om atl lokala klubbar och kommuner skall överta skötsel ochupplåtelse av statens fiskevatten biträds av styrelsen. För all delta förslagsnabbt skall ge effekt fordras dock utbildningsinsatser och införande av delföreslagna statsbidraget för fiskevård och andra serviceålgärder. Av specielll slorbelydelse är del all kommunerna kaii få resurser lill kalkning avförsurade sjöar. 12.26 Svenska samernas riksförbund:Lantbruksnämnderna erhåller frän samefonden medel förfiskebevakning, fiskevård och service. Enligt riksförbundet är nuvarande anslagotillräckliga för en effektivare fiskevård m. m. Samefondens medel är somangivils begränsade och bör ej belastas mer. Eftersom de sakkunniga haft ensträvan i betänkandet att ge allmänheten fiske på rimliga villkor kan ej hellerbehövliga resurser skapas genom väsentligt höjda upplålelseavgifter. Allmännamedel erfordras som ell tillskott för atl effektivisera fiskevården. Riksförbundetanser att av föreslagna medel skall en del ulgå lill samefonden för fiskevårdsåtgärder. ----- Beträffandefiskevården får erinras all den enda realistiska for men för fiskevård är alt vattnen läggs i träda, vilkel sammanfaller med den av samerna sedan gammalt tillämpade metoden. 12.27 : I närheten av flerlalel slörre tätorter finns insjöar som med besländsvårdande ätgärder kan göras mera attrakli va för fritidsfiskarna. Härigenom skulle man minska de friktioner som är svåra att undvika i områden där elt intensivt fritidsfiske kommer i kontakt med yrkesfisket. Yrkesfiskethar på senare lid bedrivits allt närmare kusten. Denna utveckling kommer medall sannolikhet att fortsätta genom införande av licenser, kvoteringar,zonindelningar, fiskeslopp m. m. Detla innebär av naturliga skäl att yrkesfisketkommer atl bli mer beroende av en fungerande fiskevård. Fömtomde ålgärder utredningen pekar på anser SFR del som angelägel att forskningenintensifieras beträffande bl. a. ålen.