prop · G403171 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna huvudregel innebär all slalliga myndigheterinte bör samarbeta med någon eller några privata intressenter på etl sådant sätlall andra förelag och organ därigenom systematiskt utesluts från kunnandet iden statliga sektorn. Med utgångspunkt i de principer som etablerats på den internalionellakonsultmarknaden diskuleras ingående vilka affärsprinciper som bör varavägledande för den statliga Ijänsleexporten. Två huvudalternativ prövas. Detena, elt s.k. tjänsteallernativ, innebär försäljning av ijänsler i en verksamhetsom inte är knuten till hårdvamintressen. Det andra alternativet, ett s.k.systemalternativ, innebär alt tjänster och varor säljs som system inom ramenför ett fasl och långsiktigt samarbele mellan varu- och tjänsteproducenter.Utredningens samlade bedömning av de båda alternativens för- och nackdelar är atlden statliga sektorns know-how f. n. i allmänhet bäst utnyttjas i det s. k. ijänsteallernativet.Man bör alltså i första hand inrikta sig på atl sälja av hårdvaruintressenobundna tjänster, vilket innebär atl långsikliga bindningar mellan statlig tjänsleförsäljninginom ett område och försäljning av t. ex. varor inom samma område bör undvikas. Prop.1980/81:171 38 Ägandet uv bolag som enbart säljer ijänsler kan utformaspä olika sätt. Om den statliga sektorns know-how är kärnan i verksamhelen, ärdel rimligl all stålen har ett avgörande inflytande över bolaget. I de fäll denstatliga seklorn bara representeiar en del av etl inlepreral kunskapsområde,finns goda skäl för att även andra huvudmän än slalen slår som ägare. Någon av inlressenternabör ha etl dominerande ägarinflytande för all verksamhelen skall kunna drivas effektivi.Flera skäl - värdet av officiell prägel på u-landsmarknaderna m.m.- kan talaför all ägardominansen bör ligga hos slalen. Däremot ar ulredningen myckettveksam lill atl slalen delar ägandel med andra, om skälei för all la in andradelägare är all knyta internationell kommersiell erfarenhel till etl bolag. Deneftersökta kompetensen finns nämligen ofta i förelag som är polenfiella konkurrenleroch som kan hämma företagels utveckling om de får ägarinflytande. Risken finnsockså atl vissa privata intressenter får ett faktiskt monopol på den statligasektorns kunnande inom ell visst område. Behovet av internationell kommersiellkompetens på företagsledningsnivå tillgodoses enligt utredningens mening bäslgenom en medveten personalrekrylering och slyrelserepresenlation ulan inbyggd ägarkonfiikl. 1 ett bolag eller liknande som är inriktat på försäljningav system eller paket, innehållande mjukvara från bl.a. den ställiga sektornoch hårdvara från annat håll, är del naturligt all ägandet är delat mellanhuvudintressenterna. I en sådan verksamhel bör finnas klara gränser förbolagels och huvudmännens verksamhelsomräden. Vidare bör verksamheleii arrangeraspå ell sådanl säll all den slalliga resursbasen aktiveras. Genom atl de statliga myndighelerna och bolagen på egenhand akliverar sig som Ijänsleexporlörer och aklivi marknadsför sina ijänsleruppnås enligl ulredningens mening de gynnsammasle resullalen för den samladesvenska exporlen, bl. a. genom all de då kan dra av de konkurrensfördelarsom en slallig organisafion har på vissa exportmarknader. Risken för konkurrensmed icke slalliga exportörer är lilen. eftersom de statliga tjänsterna oftasaknar motsvarigheter i . Ambitionen för de slalliga Ijänsleexporlörernabör dock inte vara ett konkurrera utan all samverka med andra exportörer, därså är lämpligl för svensk export. Åtgärder för alt underlätta tjänsteexport i myndighetsform Trols bolagsformens klara fördelar finns flera skäl somtalar för all tjänsteexport även framgent kommer att bedrivas i myndighetsformi många fall. I kapitel 7 diskuleras och ges förslag lill hur administrativa,juridiska och andra problem i myndigheternas utlandsverksamhet skall lösas. För vissa av de frågor som aktualiseras vid myndigheters exporiav tjänster föreslår utredningen att regeringen utfärdar en förordning medvissa bestämmelser jör statlig myndighets affarsdrivande verksamhet i utlandet.Förordningen som återfinns i bilaga I lill betänkandel, föreslås gälla vissa, särskillangivna myndigheter. Genom förordningen erhåller myndighelerna de direktiv somger dem rätt ati åla sig mer omfattande uppdrag utomlands. Dessa myndigheler uppmanas att akfivt marknadsföra sinatjänster för utlandsmarknaden. De avtal som de ingiir med svenska ellerutländska Prop.1980/81:171 39 kunder om utförandet av tjänster bör slutas påaffärsmässiga villkor, enligl föriailningsförslaget. En myndighet som har sålunda rätt atl träffa avlal i ullandetlorde också i allmänhel få iräffa avlal med företrädare för regering eller slalligmyndighel i annal land. Förutsättningen är dock all överenskommelsen är av privaträtlslignalur, dvs. ett vanligt civilrättsligt avtal som sluts på kommersiella villkoroch som lika gärna skulle kunna ingås av en enskild person som av den svenskamyndigheten. Myndigheten agerar då inle i första hand som företrädare förstaten utan som vilket privalrätlsligi rättssubjekt som helst. Enöverenskommelse som är av offentligrältslig karaktär och avser "Tör riketbindande internationell överenskommelse" skall däremot ingås avregeringen, i vissa fall efter atl godkännande har inhämlals. 1regel torde det inle vålla några slörre problem all avgöra om ell avlal är av offenlligrälisligeller privaträtlslig natur. I förslagel lill förordning anges all myndighelskall underrätta eller svensk beskickningschef i land därmyndigheten utför uppdrag, om fråga uppkommer som kan vara av betydelse förSveriges förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation. Med hänsyn lill de speciella villkor som gäller vid myndighelerskommersiella verksamhet i utlandel föreslås särskilda regler för försäkring avegendom som tillhör slaten. I vissa fall kan en myndighet behöva stationera personalutomlands för fullgörandet av etl uppdrag. Eftersom del är angeläget all beslutom stationering och om villkoren för tjänstgöringen kan ske snabbi och ismidiga former har i den sisla paragrafen i förfallningsförslaget getts möjlighelför myndighelerna all beslula om atl ijänslemän får slalioneras på ort ulom landeli samband med ell uppdrag. Utredningen anger drygt 20 myndigheter som föreslåsomfattas av den akluella förordningen. Förutom de frågor som föreslås bli reglerade iförordningen, behandlar utredningen även vissa andra frågor som berör exportenav tjänster i myndighelsform. 1 fråga om myndigheters möjligheler all medverka i s. k. jointventures med enskilda bolag konsialeras all en myndighel har räll lill della,om myndighelens ansvar i samarbetet är klarl avgränsal lill de ijänsler myndighetensjälv svarar för och det inte är fråga om en bolagsbildning. 1 annal fall krävsgodkännande av regering och riksdag. På samma sätt som myndighelerna har rätt all sekretessheläggahandlingar i sin uppdragsverksamhel för enskilda, lorde de ha rätt atl göradel i uppdrag som avser ufiändska medborgare. Även en ulländsk myndighel somingår etl affärsavlal med en svensk myndighel lorde, enligt ulredningensmening, kunna omfattas av dessa sekretessbestämmelser, såvida avtalet är av privaträtlslignatur. Den vanligaste formen för ullandsljänslgöring i sambandmed myndighelernas export av tjänster är utrikes förrättning. 1 de fall myndighelernakan besluta om utrikes förräUning disponerar de särskilda medel för ändamålet.Oftast finns begränsande föreskrifter i regleringsbreven. Ulredningen anser attinskränkningarna bör tas bort. Myndighelerna bör få rätt an Prop.1980/81:171 40 besluta om utrikes förrällning, förutsatt atl kostnadernafinansieras av intäkter från utlandsverksamheten. Ulredningen tar också upp frågan om i vilken utsträckningsom statsanställd personal bör medges tjänstledighet med C-avdrag (fulltavdrag på lönen) för tjänstgöring i aktiebolag eller hos andra juridiskapersoner som bedriver export av tjänster. Huvudregeln är att återhållsamhet böriakttas i fråga om alt bevilja ijänsfiedighel för innehav av enskild ellerkommunal anställning. Från denna huvudregel görs undantag, bl.a. för ledighetför anställning i och Statskonsult anser att en preferensbehandling är motiverad även i andra fall,när följande kriterier är uppfyllda. Del bör vara fråga om aktiebolag ellerandra juridiska personer som bedriver export av tjänster och i vilka staten harett väsenlligt inlresse. Bestämmelserna i cirkuläret om tjänstledighet med C-avdrag.m. m. bör ändras i enlighel härmed. Statliga myndigheter som bedriver kommersiellutlandsverksamhet får enligt gällande skallebestämmelser betydandekonkurrensnackdelar jämförl med t.ex. aktiebolag med molsvarande verksamhel. Ulredningenföreslår dock ingen ändring av skattebestämmelserna. Om del blir aktuellt fören myndighel att exportera tjänster som medför alt personal måsle vistasutomlands i minst etl år bör i stället ålgärder vidlas som innebär att exportenkan ske i bolagsform. Finansieringen av ijänsteexpori i myndighelsform kan ivissa fall vålla problem. Olika problem analyseras och förslag redovisas övervilka anslagstekniska och redovisningsmässiga ålgärder som bör vidlas i olikasituationer. För del fall myndigheterna behöver ytterligare resurser ulövernormall budgeterade anslagsmedel är det oftast olämpligt atl utnyttja enbarlen myndighels ordinarie anslag. Sådana insatser bör enligt ulredningens meningi stället finansieras genom elt särskilt anslag för utvecklandet av tjänsteexportvid statliga myndigheler. Anslaget bör utbetalas i form av lån tillmyndigheterna på villkor som blir beroende av hur resurserna skall användas.Anslaget föreslås, i ell inledningsskede när verksamhelen byggs upp, uppgå till3 milj. kr. Verksamhetens organisation och arbetsformer Kapitel 8 inleds med en allmän diskussion om var i denstatliga sektorn som det finns anledning att förslärka exportinsatserna.Diskussionen förs med utgångspunkl i hur efterfrågeslrukturen och uibudsslmkturenser ul för olika typer av tjänster. Ålgärder avseende vissa myndigheter och bolag Utredningen diskuterar konkreta åtgärder inom avgränsadeområden. Några av de redan etablerade bolag som arbetar med anknytning lillstatsförvaltningen behandlas. Vad gäller Swedtel noterar utredningen att företagetsverksamhet har varit framgångsrik och att företaget bedöms ha godamöjligheter alt Prop.1980/81:171 41 hävda sig även framöver. Förslag om långtgåendeförändringar är knappasi motiverade. Dock föreslås alt Swedtel bör vara oförhindrat att arbetai andra länder än ulvecklingsländer. Del allmänna lönsamhetsmål, som ulredningenföreslagit, bör gälla även Swedtel och ersätta del snävare avkaslningsmål som Swedtelhittills haft som en följd av förelagels lolkning av förarbelena lillriksdagens beslul om Swedlels bildande. Ulredningen föreslår vidare atl Swedlel breddar sitt utbudoch kompletterar det med tjänster inom postområdet. Post- och televäsendel äri flertalel länder, i molsats till , samordnade i en och samma organisation.Från sina motparter i ministerier och myndigheter, som alltså ofla har ansvarelför både lele- och postfrågor, har Swedlel allt som oflasl fåll förfrågningarom alt göra insalser på postområdet men inte kunnal la sådana uppdrag, eftersomman saknar erfarenheler av posthanlering. Inom poslverkel är man posifiv lill eltnärmare samarbete och diskussioner har inletts mellan parlerna om formerna förförsäljning av posttjänster inom ramen för Swedlels verksamhet. Swedforest satsade på tillväxtframför lönsamhet och har en konsultverksamhet som är väl etablerad påmarknaden. Den snabba expansionen har emellertid också lett lill finansiellaoch lönsam-helsmässiga problem. Dessutom har företagel blivilalltmer beroende av en enda kund, , men strävar medvetet efler att vidgakundkretsen. Dessa problem bör enligt ulredningens mening föranleda Swedforeslatt under medverkan av företagels huvudmän mer ingående pröva förelagetsframtida verksamhel. Prövningen bör avse förelagets affärsidé vad gällerverksamhetsinriktningen, marknadsförutsättningarna, den resurs- och kunskapsmässigaanknytningen till ägarna domänverkel och AB Slatéfis skogsindustrier, m. m. Somen följd därav bör också andra frågor aktualiseras, t.ex. behovet av kapitalför den framtida verksamheten. SwedPowers verksamhet har utvecklats långsamt sedanstarten. Det har sketl i enlighet med styrelsens önskemål och bl. a. som enföljd av svårigheterna atl rekrytera personal till uppdragen från Vattenfalloch övriga delägare. Någon aktiv marknadsbearbelning har inle sketl och bolagethar saknat egen verkslällande ledning. Inom företagets styrelse bedömer man numöjligheterna till expansion av verksamhelen under de närmasle åren somrelativt gynnsamma. Ulredningen efterlyser snara ålgärder i syfte all stärka SwedPoweroch att skapa förutsättningar för en mer expansiv utveckling . Utredningenser därför med slor lillfredsslällelse alt styrelsen nu beslulal all rekryleraen egen verkställande direktör för bolaget. Men även andra åtgärder kan behövavidtas och då inom ramen för en samlad strategi för SwedPowers fortsatta verksamhel.1 styrelsens arbete på en sådan strategi bör bl.a. behovel avresursförstärkning i form av kapilal och personal prövas, liksom möjligheternaatt underlätta rekrytering av personal från Vallenfall. Utredningen tar också upp frågan om ägarstrukturen i SwedPower.Utredningen har inga principiella invändningar mot att kraftföretaget som delägare till SwedPower vid sidan av . Prop.1980/81:171 42 förelagen och () ärdelägare inbjuder dock till problem. Det faktum all de båda konsultbolagen ochVallenfall har en kompelens som delvis överlappar varandra och alt BECO och VBBagerar bäde på egen hand och genom SwedPower ger upphov lill konfiikter. Viden mera expansiv utveckling riskerar problemen all förstoras. Ulredningens slulsatsär atl samverkan mellan å den ena sidan och svenska konsullförelagå den andra är av värde i utlandsverksamheten. SwedPower bör dock finna andraformer än delägarskap för samarbetet med BECO, VBB och andra konsultförelag. har fungerat under relativt kort tid.Utredningen anser det dock motiverat atl beröra två frågor. Den ena gäller förelagels verksamhetsinriktning. Swedechar ett myckel vittomfattande mandal som innebär all förelagel i princip kankomma all konkurrera med samlliga slalliga ijänsleexporlörer. För att tjänstcexpor-lenfrån den slalliga sektorn skall få önskad slagkraft är del enligt ulredningensmening angelägel all söka undvika kompelenskonflikler och onödig konkurrensmellan hel- och delslalliga organ. Ulredningen anser att Swedec bör koncentrerasin verksamhet och välja en handlingslinje som inle leder till konkurrens medexport som med fördel kan bedrivas på annat håll. Den andra frågan gäller Swedecs anknytning tiil denoffentliga utbildningsseklorn. I fråga om utbildningstjänster bör Swedec kunnabli del organ som den offenlliga utbildningssektorn huvudsakligen använder förförsäljning av tjänster till utlandel. För alt så skall bli fallet bör Swedecsträva efler atl fördjupa samarbetet med denna seklor på både den statliga ochkommunala sidan. Detta kan åstadkommas genom en kombinalion av ålgärder t.ex.delägarskap, styrelsepresentation, personalrekrylering. m. m. och börinnebära atl Swedec i sina uppdrag får ökade möjligheler all ulnyllja resurseroch kompelens i den slalliga och kommunala ulbild-ningsseklorn. I ulredningens direktiv läggs särskild tonvikt vidaffärsverkens internafionellt inriktade konsultverksamhet. Flera avaffärsverken är redan engagerade i sädan verksamhet eller förväntas bli delsom en följd av utredningens förslag. Ett par av dem - SJ och luftfarlsverkel- har inle engageral sig lika målmedvetet i tjänsteexporlerande verksamhel. SJ har i samråd med utredningen utrett formerna för SJ:smedverkan i konsultverksamhet i utlandet. Enligt SJ:s bedömning har verket påvissa områden en kunskap som bör vara mycket gångbar internationellt. Del ärdock svårt att få en fullständig och korrekt bild av den internationellamarknaden för järn vägstjänsler. Utredningen föreslåratt SJ, i avvaktan påresultaten av en nu pågående organisationsöversyn, omgående vidtar vissa,mindre långtgående åtgärder för att stärka den internationellt inriktadeuppdragsverksamheten. I första hand bör en funktion inrättas inom SJ meduppgift att vara kontaktpunkt gentemot beställarna och alt samordna denna verksamhelinternt inom SJ. Åven luftfartsverket har undersökt förutsättningarna föralt i mer planmässiga former sälja tjänster till ullandel. Den internationellamarknaden för luftfartsverkets tjänster tecknas som växande. Konkrel har deltagit sig uttryck i alt verket fått ett ökande anlalförtrågningar om Prop.1980/81:171 43 uppdrag i internationella projekl. Verkets slora problemär alt resurserna är hårt ansträngda och all verkel jämfört med andraaffärsverk är mindre och därför har mer begränsade resurser att falla tillbakapå. Ulredningen inslämmer därför i bedömningen alt utlandsverksamheten börbyggas ut steg för sleg. Som ett första steg bör luftfartsverket internt samla ansvareloch tillskapa resurser för handläggning och uppbyggnad av utlandsverksamheten.Längre fram bör förutsättningarna finnas atl rekrytera ytterligare personal,som kan finansieras av utlandsverksamheten. Då bör även frågan ombolagsbildning, eventuellt i .samarbete med närliggande slatliga och icke-statligaorganisationer, aktualiseras. Inom statsförvaltningen i övrigt, vid sidan avaffärsverken, har utredningen inte haft praktiska möjligheter atl sludera allade myndigheter och delsektorer där tjänsleexport kan bli framgångsrik. Inom deområden där ulredningen har lålil genomföra sludier lämnas följande förslag. geologiska undersökning (SGU) har sluderals i eltprojekt som presenleras i bilaga 2. Ulredningen delar de bedömningar somframförs, all geo-området är ett av de områden där del finns en etableradinternationell marknad för tjänster som väl lämpar sig för del statliga,svenska utbudet. SGU har specialislkompelens alt tillfredsställa efterfråganinom segment av denna marknad. Den internationella verksamheten förväntas få gynnsammaeffekter för SGU. Den internalionella verksamhelen bör enligt utredningensmening bedrivas i bolagsform för att bli effektiv. Beslul om bolagsbildningbör därför fallas. Bolaget bör lämpligen beslå av en liten kärna av fast anställdpersonal som för de olika uppdragen lånar in personal från i första hand SGUoch även i övrigt utnyttjar SGU:s resurser pä laboratoriesidan m. m. Bolagetbör vara helstatligt och ägarskapcl kan utövas av industridepartementet.Bolagets aktiekapital föreslås inledningsvis uppgå lill . Vidareföreslås all förelagel från början tillförs . Som chef för bolaget bör rekryteras en kommersiellterfaren person med inlernationell erfarenhet från geo-området. I syfte allklarlägga på vilket sätt det nybildade bolagels tjänster kan utnyttjas inomramen för biståndet bör överläggningar med SIDA initieras. 1 bilaga 3 redovisas elt projekl om expori av tjänsterfrån den ställiga luntbrukssektorn (jordbruk, skogsbruk, fiske saml miljövård).Svenskl statligt engagemang i lantbruksulveckling ulomlands har i alliväsentligl varil knutet lill SIDA:s verksamhel, främsl inom ramen för SIDA:s samarbelsavialmed lanlbmksuniversilei (SLU), som med biståndsmedel driver en u-landsavdelningmed ell 25-lal anslällda. Den lyp av Ijänsler som de slatliga myndighelerna kanerbjuda gäller lill slor del uppbyggande av system och organisationer inom den offenlligasektorn. Även specialistkunskaper kan tillhandahållas inom områden som t. ex.skog, växtproduklion och husdjur. Den primära marknaden för dessa tjänster ärstater som bygger upp sin lantbruksseklor. Avlal kan ingås med dessa eller med1. ex. svenska lillverknings- och konsullförelag. SIDA och programländerna blirdock även fortsättningsvis huvudsakligt avsättningsområde och viktigastekundkategori. Utredningen delar projektgruppens bedömning, all eltförelag med den angivna verksamhetsinriktningen har goda förutsättningar atl blifram- Prop.1980/81:171 44 En bolagsbildning bör därför komma till stånd.I bolagets sortiment bör även fisketjänster ingå. Konsultbolaget skall ses somden statliga lanlbrukssektorns instrument för att föra ul del kunnande somfinns inom statsförvaltningen lill marknaden. Personal till företagets uppdragförutsätts till stor del lånas in från dessa myndigheter. Vad gäller företagets dimensionering bör iinledningsskedet rekryteras en ansvarig för företagel och eventuellt ytteriigarenågon samt erforderlig bilrädespersonal. Eftersom förelagels verksamhelförutses spänna över ett flertal myndigheters kompetensområde bör ägandet avföretaget ligga på departementsnivå. Ulredningen ser klara fördelar i att verksamhelengeografiskt placeras i nära anslulning till SLU. aktiekapitalföreslås uppgå till , och vidare föreslås atl reservfonden redan frånbörjan filiförs . Del föreslagna bolagel har nära beröringspunkter med andraverksamheler. Olika former av samverkan med lanlbmkskooperationens intemationelltinriktade verksamhet bör övervägas. Även med Swedforest boren samverkan ske. En av ulredningen tillsatt arbetsgrupp har undersökt fömtsättningarnaför planmässig export av tjänster till sektorn mindre och medelstor industrifrån statliga organ och konsultföretag. Projektet redovisas i bilaga 4 tillbelänkandet. Den internationella efterfrågan på konsulttjänster inomsektorn mindre och medelstor industri kommer främst från , kanalieradhuvudsakligen via utvecklingsorgan. Arbetsgruppen bedömer den samlade svenskakonsultexporten inom detta område lill ca med möjligheler attinom fem till nå en tredubblad volym med rätl organiserat utbud. Resurserna på utbudssidan är emellertid splittrade i dag.I den slalliga och sialsfinansierade sektorn finns främsl statens industriverkoch de regionala utvecklingsfonderna. Utvecklingsfonden i Slockholms län harett samarbelsavial med SIDA om vissa begränsade leveranser av konsulttjänster.Dessa organ samt de ofta mindre konsultföretag som arbetar inom den nämndasektorn bedöms genom inbördes samverkan kunna erbjuda attraktiva tjänster på enrad delområden. Arbetsgmppens förslag innebär att en organiserad samverkan skerunder en försöksperiod. Den ekonomiska kalkyl som förslaget bygger på är enligtutredningens mening bräcklig. Det finns dock förutsättningar att förbättraekonomin genom höjda debiteringsnivåer. Utredningen tillstyrker därför enförsöksverksamhet som föreslås pågå . Den bör bedrivas i en särskildresultatenhet vid Utvecklingsfonden i inom ramen för ettuppdragsavtal med industrideparlementet. Som ansvarig för försöksverksamhetenbör rekryteras en utpräglat marknadsinriklad konsult samt därutöverytterligare en å två personer. En rådgivande nämnd med representanter förhuvudintressenterna föreslås följa verksamheten. För att finansieraförsöksverksamheten behövs dels . för att täcka beräknade underskott,dels . för finansiering av rörelsekapitalet. Efter försöksperiodenbör verksamheten utvärderas. konstaterar i sin studie av förutsättningarnaför tjänsteexport alt i finns en bred, verklighetsanpassad kunskap iolika frågor med Prop.1980/81:171 45 anknytning till vägsektorn. Denna kunskap bör i samverkanmed enskilda och slatliga företag med framgång kunna föras ut på utländskamarknader. bedömning är att verket själv! eller via utlåning avpersonal lorde ha möjligheler all under de närmasle åren erbjuda konsult- ochexperttjänster i ökad omfallning. Utredningen föreslår all även vägverketinternt samordnar sina resurser för atl åstadkomma en intensifierad ochsystematiserad utlandsverksamhet. Denna särskilda funktion bör vara verketskontaktpunkt genlemol marknaden och också ha ansvarel för den internasamordningen. Med tanke på vägverkels ledande ställning inom vägsektorn är delnaturligt atl funktionen även ansvarar för alt ulveckla samarbetet med övrigastatliga organisationer inom vägområdet, t. ex. statens väg- och trafikinstilut,och statens geotekniska inslilui. () utför ,och i slarkl ökad omfattning, uppdragsgranskning för svenskakunder. En motsvarande efterfrågan bedöms finnas även utomlands.