prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Atl åstadkomma en så effekfivförvaltning som möjligt på länsplanel och elt fungerande samspel mellan de statliga och de kommunala organen harblivit en alltmer angelägen uppgift,särskilt med hänsyn lill strävan efter ökad decentralisering. Dessa uppgifter, som har präglatkommundeparlemenlels arbele , kommer att få än större betydelse iframtiden. De möter nu de allt starkare kraven på atl samhällets resurser på alla områden utnyttjas på bästasätt och att största möjligasparsamhet iakttas. Dessa krav leder ofrånkomligen till omprövning och omläggningar inom såväl denstatliga som den kommunala förvaltningen.Sådana åtgärder riskerar all medföra problem för kontakterna mellan samhällsorganen och de enskildamedborgarna, om inle dessa förhållandenägnas en fortlöpande uppmärksamhet. Det är därför elt starkt intresseatl det redan genomförda reformarbetet för bl. a. en stärkt demokrati och ett bällre förhållandemellan enskilda och myndigheter gergoda resultat. Del är också nödvändigt att arbetet fullföljs, så atlansträngningarna för en ökad effektivitet inom förvaltningen får stöd av ett aktivt arbete för fördjupad demokrati ochgoda medborgarkontakter. Kommundeparlemenlelsverksamhet under det kommande budgetåret kommer att präglas av en sådansträvan. Genom kommunindelningsreformerna minskade antaletkommuner från 2 1951 fill 277år 1977. Frågan om en ändrad indelning har därefter diskuterats i flerakommuner. Sedan regeringen beslutat om delning av och kommuner, uppgår antaletkommuner fr. o. m. den 1 januari1980 fill 279. För några yllerligare kommuner pågår utredning om en ändrad indelning. Regeringen kommer att prövaförslag lill sådana ändringar positivt,om de är motiverade med hänsyn till den kommunala demokratin ochframställningarna har stöd i en bred folkopinion. Erfarenheterna av de genomförda kommundelningarna kommer alt tas fillvara. har beslutat att anslå medel för ettforskningsprogram om utvärdering avkommunindelningsreformen (prop. 1978/79:61, KU 1978/ 79:17, rskr 1978/79:79 och prop. 1979/80:100 bil. 18, CU 1979/80:19, rskr 1979/80:213). har sju rapporter lagtsfram. Programmet beräknas varaavslutat . Etl nytt underlag kommer alltså snart alt ges för den viktiga debatten om den kommunala indelningenoch den kommunala demokratins grundförutsättningar. Statens tillsyn och kontroll över kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhethar stått under debatt . (Kn 1976:06) tillsattes för att åstadkomma enminskning av den statliga detaljregleringenav den kommunala sektorn. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 3 sittslutbetänkande (SOU 1980:10) Ökad självstyrelse. Det har lagts fill grund för en proposifion fill (1980/81:80). I kommitténs uppdragingick emellerfid inte att föreslå direkta ändringar i de statligamyndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. Denna normgivning har avsevärdbetydelse för del praktiska kommunala arbetet. Från den kommunala sidan har hävdats att kostnaderna ofta drivs upp genom normerav detta slag. Liknande gäller om myndigheternas tillsynsverksamhet, bl. a. densom sker genom inspektioner, liksom om den planläggningsskyldighet som har ålagts kommuner och landstingskommuner påolika områden. Regeringen har funnitdel angelägel alt fortsätta arbetet med att minska statskontrollen över den kommunala sektorn och harbl. a. för den uppgiften tillsatt en särskild arbetsgrupp, stat-kommungruppen(Kn 1980:03). Arbetsgruppen skall göra en skyndsam översyn av de stafiigamyndigheternas normgivningsverksamhet.I syfte att minska de kommunala kostnaderna skall arbetsgruppen särskilt överväga, om det är nödvändigt att fillalla delar behålla de krav pä vissstandard som ställs upp . Arbetsgruppen skall också pröva behovelav och formerna för de slalliga myndigheternas allmänna fillsyn samt se över de bestämmelser om planläggningsskyldighetsom finns för olika verksamhetsområden. Arbetsgruppen har särskilt ålagts all ta fill vara kommunernas ochlandsfingskommunernas kunskaper och erfarenheter.Avsikten är att utredningsarbetet skall pågå i tre är. En rapport skalllämnas fill regeringen . På detkommunaldemokrafiska området fortsätter utredningsarbetet genomkommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07). Arbetet har hitfills avsatt praktiskt betydelsefulla resullalbl. a. genom lagen (1979:408) omlokala organ i kommunerna. Denna är av försökskaraklär och trädde i kraft . Lagen ger kommunernamöjlighet all decentralisera beslutanderätteninom såväl specialreglerade som frivilliga områden till lokala nämnder inom delar av kommunen. Lagenstillämpning kommer att följas av kommunaldemokratiska kommittén, som harfått ett särskilt uppdrag att utarbetamodeller för försöksverksamhet och även på andra sätt underlätta för kommunerna alt pröva de möjlighelerfill ökat medborgarinflytande somden nya lagstiftningen ger. Kommittén arbetar också med frågor om de förtroendevaldas arbetsvillkor. Denär inriktad på alt redovisa sina förslag i denna del under våren 1981.Kommittén räknar vidare med alt kunna lägga fram förslag om direktvaldakommundelsorgan . Formerna för de anställdas inflytande harbelydelse för den kommunala demokrafin. Utredningsarbetet på dettaområde har senast lett till att riksdagenår 1979 har antagit en lag om partssammansatta organ inom kommuner och landsfingskommuner (rskr1978/79:362). Ett fortsalt utredningsarbetepågår i kommittén (Kn 1978:02) för medbeslämmandefrågor. Den beräknasavlämna sitt slutbetänkande . Även i övrigt pågår ett reform-och översynsarbete på det kommunala 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 4 (1980/81:75) har lagts fram på grundval av ell förslag av ulredningen ominomregional skalteuljämning (Kn 1980:01) om fortsall giltighet av lagen omskatleutjämning i landstingskommun. Sedan en konvention omsamarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan harutarbetats inom och undertecknats av bl. a. , har frågan omratificering underställts genom proposition (1980/81:77). Fortsaltarbete pågår inom kommunalbesvärskom-mitlén (Kn 1977:05), som planerar attlägga fram sitt slutbetänkande , samt inomkommunalförelagskommittén (Kn 1978:01). En särskild översyn genomförs av lagen(1957:281) om kommunalförbund. Inom departementet har utarbetats promemoriornaOmval av kommunala och landslingskommunala nämnder (Ds Kn 1980:3) ochProportionella val till statliga nämnder m. m. (Ds Kn 1980:4). Båda planerasligga till grund för fotslag till . Demokratifrågorna har nära anknytning tillfolkrörelsernas roll i samhället. Etl översynsarbele pågår i fråga omrelafionerna mellan samhället och folkrörelserna. Det bedrivs i nära samverkanmed folkrörelserna genom en särskild referensgrupp. Särskilda inifiativ harlagils i vissa frågor. Samhällets ekonomiska stöd till folkrörelserna harutretts av en särskild utredare i betänkandet (SOU 1979:60) Bidrag lillfolkrörelser. En särskild utredning av frågan om statsbidrag fillkvinnoorganisationer har resulterat i betänkandet (SOU 1980:44) Bidrag lillkvinnoorganisationer. Dessa frågor bereds f. n. inom departementet. har en omarbetad upplaga av skriftenStatliga anslag till folkrörelserna getts ut inom ramen för översynsarbelel.Syftet med denna skrift är att ge organisationerna en bättre överblick över destatliga anslag som finns. har också publicerats rapporternaFolkrörelserna och kommersialismen samt Folkrörelserna och demokrafin. 1981 beräknas två handböcker för föreningslivet bli utgivna, en juridiskhandbok och en arkivhandbok. Både reformarbetet rörande den kommunala självstyrelsenoch översynsarbetet rörande folkrörelserna har en nära anknytning till deallmänna frågorna om kontakterna mellan medborgarna och samhället. En översynav dessa frågor genomfördes av en parlamentarisk kommitté,byråkratiulredningen (Kn 1976:05), med företrädare även för bl. a. kommunförbundenoch de fackliga huvudorganisationerna. I sitt slutbetänkande (SOU 1979:31)Bättre kontakter mellan enskilda och samhällsorgan redovisade utredningen sinsyn på frågorna och sina förslag till åtgärder. Belänkandet har fillsammans medstatskonlrollkommitléns slutbetänkande lagts lill grund för den lidigare nämndapropositionen (1980/81:80). Propositionen tar upp frågor om förenklingsarbete inomförvaltningen, om service och information, om fortsalt arbete för atl stärka deenskildas rättsskydd inom förvaltningen och om resurssvaga gruppers särskildaproblem. Även personalutbildningen berörs liksom det offentliga språkbru- Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 ket.Olika åtgärder föreslås bl. a. för all stimulera myndigheterna alt själva arbetamed förenklingsfrågor. Genom en ändring i kommunallagen (1977:179) föreslås kommunstyrelsen resp. förvaltningsulskottel få ell övergripande ansvar för sådant arbele inomkommuner och landstingskommuner. Del är viktigt att aktivt följa upp det arbele somhar inletts på atl förbättra kontakternamellan enskilda och myndigheter. Elt särskilt ansvar i della hänseende ligger på regeringskansliet.Myndigheterna bör"ges slöd i arbetet för förenklingar ochförbättrat förhållande till allmänheten. På initiativ avbyråkratiulredningen har en särskild arbetsgrupp (Kn 1978:A) utarbetat en . Samhällsguiden, som gavs ut . En ny upplaga förberedsnu. Syftet är att på etl lättillgängligt sätt ge allmänheten informafion omrättigheter och skyldigheter. Upplysningarges om bestämmelser som gäller på olika områden och om vilka myndigheter eller andra organ sommedborgarna kan vända sig till i olika sammanhang. Den regionala samhällsförvaltningen har fåll enökad belydelse under de senastedecennierna som en följd av strävandena efter en förbättrad samhällsplanering, en aktivare regional- ochnäringspolitik samt decentralisering av uppgifter från central nivå.Länsstyrelserna har tillförts en rad nya uppgifter , som vissa uppgifter harförts bort, bj. a. genom 1979 årslänsrällsreform. Länsstyrelserna har också blivit föremål för såvälorganisationsförändringar som en debatt med mera allmän inriktning. Arbetet med atl finna former för ökadlänsdemokrati fortsätter genom länsdemokrafikommiltén (Kn 1976:04). Denskall utarbeta alternativa förslag till organisafion och uppgiftsfördelning på detregionala planet. Den avser att lägga fram ett principbetänkande under år 1981.Länsdomstolskom-millén (Kn 1977:01)fortsätter sitt arbete med frågorna om länsrätternas målområde och allmäntombud. Kommittén beräknas lämna sitt slutbetänkande . Inom länsförvaltningen måste frågoromresursanvändning, ambitionsnivå ochsamordning ägnas stor uppmärksamhet. Vad gäller den regionala samhällsplaneringenhar ell särskilt översynsarbete satts i gång inom . Detta har anmälts för riksdageni prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m.m. För /82 har besparingarna på anslaget Länsstyrelserna beräknatsfill ca 5 milj. kr. Länsstyrelserna föreslås nu få ökade resurser förmervärdeskattekontroll. De kommerockså alt få nya uppgifter i samband med socialtjänstreformen. En organisatorisk lösning kommer atl ges under år1981. har vidare fått i uppdrag atlöverväga jurislfunklionen vid länsstyrelserna. Elt angelägel verksamhetsområdeär också miljöskydd och naturvård. Kronofogdemyndigheternahar under det innevarande budgetåret tillförts Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 6 ca1 milj. kr. för insatser i samarbete med andra myndigheter m. fl. för allbekämpa ekonomisk brottslighet. Medlen har tilldelats slorstadsdistrikten. Dessa disponerade redan tidigare var sin tjänstmed uppgift atl gå igenom förelagsom har gått i konkurs, alt bedöma gäldenärer saml att göra förelagsvärderingar enligt olika metoder.Erfarenheterna av dessa insatser är positiva.Kronofogdemyndigheterna föreslås få ytterligare resurser för att anlita ekonomisk expertis i syfte att förslärkaindrivningen av skatter m. m. Verksamheten bör samordnas med motsvarandeutbyggnad inom polis- och åklagarväsendet. Frågor med anknytning till samhälletsräddningstjänst berör såväl kommunerna och länsstyrelserna som fleraandra myndigheter. Detta område har underde fåll slor aktualitet. Räddningstjänstkommitlén (Kn 1979:01) arbetar med flera väsentligafrågor. I enlighet med hemställan utreds förutsättningslöst fråganom huvudmannaskapet för den framfidaräddningstjänsten. Uppdraget omfattar vidare huvudmannaskapet försjuktransporter och ambulansverksamhet. Kommitténs arbete syftar till all görasamhällets räddningstjänst mer effektiv och att ompröva nuvarande verksamheter.Det är samordnat såväl i sak som med1978 års försvarskommitlés (Fö 1978:02) arbele. I räddningstjänslkommitténs uppdrag ingår ocksä frågorna omersättning på grund av naturkatastrofersamt om geotekniska undersökningar och förebyggande åtgärder mol jordskred. Räddningstjänstkommitlén har redan avlämnatdeibetänkandet (Ds Kn 1980:1)Undersökning av allvarliga olyckshändelser. Förslagel har remissbehandlats. avses ålgärder bli vidtagnaför att mera systematiskt än f. n.få till stånd objektiva undersökningar av allvarliga olyckshändelser ochtillbud lill sådana händelser. Etl omfattande utredningsarbete har bedrivits ombekämpning av och sanering efteroljeutsläpp till sjöss.Oljeskyddskommillén (Kn 1977:03) har lämnat förslag rörande beredskapenmot sådana utsläpp. Vidare har utredningenom fillsyn av kusterna lagt fram betänkandet (Ds Kn 1980:2) Personal för tillsyn av kust och skärgård. Idella föreslås bl. a. en ny handläggningsordningför frågor om bemanningen längs våra kuster. har utarbetat etl förslag till uppbyggnadav regionala förråd av oljebekämpnings- och saneringsmateriel. Materielen äravsedd att ställas till kommunernasförfogande vid etl slörre oljepåslag för att effektivisera bekämpningen i strandzonen. harockså på regeringens uppdrag gåttigenom och lämnat förslag i fråga om länsstyrelsernas beredskapsplaner för olje- ochkemikaliebekämpning. Dessa utredningsförslag har remissbehandlats och bereds f. n. i regeringskansliettillsammans med andra närliggande utredningsförslag. Resuhalet kommeratl ge underlag för all bestämma den meralångsiktiga inriktningen av den svenska beredskapen. En proposition med förslag lill förstärkning av beredskapenför bekämpning av miljöfarligautsläpp lill havs saml i kuslvatlnen, Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 7 ochMälaren avses bli framlagd för . I propositionenkommer också atl behandlas bl. a. frågan om regionala förråd. Sedan 1979 års allmänna kyrkomöte hade avvisatregeringens förslag om ändrade relationer mellan ochstaten, tillsattes vissa ulredningar på delkyrkliga området. Utredningen (Kn 1979:04) om begravningsverksamheten och kyrkomöleskommilié (Kn 1979:06) kommer att avlämna betänkanden i början av år1981. Med anledning av behandlingenvid allmänna kyrkomöte av frågan om kvinnliga präster tillkallades också en särskild utredare(1979:02) med uppdrag atl fortlöpandefölja utvecklingen inom och överväga en lagteknisk lösning av frågan. Utredaren kommeratt lämna etl belänkande . Avsikten är atl de nu nämndabetänkandena efter remissbehandling skall läggas till grund förskrivelser lill ell allmänt kyrkomöte . I proposifion 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. har föreslagils att det särskilda statligaskatleutjämningssystemet lill de kyrkliga kommunerna skall omprövas. 1 sambanddärmed har aviserats en utredning om kyrkofonden. Denna skall se över denavräkning av kostnader som sker mellanpastoraten och kyrkofonden samt utreda möjligheten atl låta en utjämning via kyrkofonden fungera som eltövergripande utjämningssystem för kyrkliga kommuner. En särskild utredare () har tillkallats för dessa uppgifter. Arbetet med en översyn av lagen omförsamlingsslyrelse i syfte atl anpassa denna fill den nya kommunallagen har slutförts av den särskildeutredaren (1977:04). Enproposition med förslag lill ändringar i lagen läggs fram när betänkandethar remissbehandlats. Inom departementet upprättades under år 1980promemorian (Ds Kn 1980:5) Kyrkligberedskap som behandlar planering för den kyrkokommunala verksamheten vid krig eller krigsfara ochinnehåller förslag till en lag om kyrkligberedskap. En proposition kommer all läggas fram . Under år 1980har också upprättals promemorian (Ds Kn 1980:8) Förhållandet mellanförsamlingsindelningen och fastighetsindelningen. Den fortsatta handläggningen av däri föreslagnalagändringar ankommer pä . Inom det kyrkliga området fortsätter i övrigt bl.a. arbetet kyrkohandbokskommilté (U 1969:44) och i 1969 årspsalmkommillé (U 1970:47).Kyrkohandbokskommitténs betänkande (SOU 1979:12) medförslag till ny evangeliebok för har remissbehandlats. Förslagel kommer efterbearbetning atl föreläggas nästa kyrkomöte. Frågan om kyrkomusikerverksamhetens organisationkommer alt ses över av en särskild utredare (1980:04). har begärt en plan förutvecklingen av anslagen till andra 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 8 trossamfundän (rskr 1978/79:204). Frågan har behandlats av en särskildarbetsgrupp inom . Kontakt har tagits med Sverigesfrikyrkoråd. Resultatet av arbetet redovisas i samband med behandlingen i detföljande av anslaget C 10. Bidrag till trossamfund. För nästa budgetår begärs anslag på 2 707,7 milj. kr.för verksamheten inom kommundeparlemenlels område. Länshälsovårdskonsulenterna ochsocialkonsulenlorganisalionen inlemmas i länsstyrelserna. För nya uppgifter -bl. a. prövning och tillsyn enligl miljöskyddslagstiftningen - fårlänsstyrelserna personalförstärkning. Mervärdeskattekontrollen förstärks istorstadslänen. Besvärsenheterna hos länsstyrelserna får medel för hanteringenav besvär allmänna fastighetstaxering. Kronofogdemyndigheternafår personal för all kunna överta vissa överexekutorsuppgifler frånlänsstyrelserna. Dessutom får dessa myndigheter medel för alt anlita särskildekonomisk expertis. Besparingsalternalivel tillämpas i viss ulslräckning påsamtliga myndigheter. Medel beräknas för restaureringsarbeten på domkyrkornai och samt . Förslag till förstärkning av beredskapen för bekämpningav miljöfarliga utsläpp till havs samt i kuslvatlnen, och Mälarenplaneras bli framlagt i en särskild proposifion till . I propositionen kommeratt behandlas bl. a. anslagsposten Anskaffning av bekämpningsanordningar ochbekämpningsmedel m. m. under förslagsanslaget D 2. Beredskap föroljebekämpning lill havs m. m. Medel beräknas därför inte nu för detta ändamål. Anslagsförändringarna inom kommundepartementetsverksamhetsområde i förhållande fill statsbudgeten för /81framgår av följande sammanställning (milj. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Anvisat 1980/81 Förslag 1981/82 A. Kommundepartementet m. m. Länsstyrelserna m. m. - 1,3 + 290,9 + 1,3 -1-286,7 ' Förändringen är beroende av att anslagspostenAnskaffning av bekämpningsanordningar och bekämpningsmedel m. m. kommer attbehandlas i en särskild proposition lillriksdagen. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avser kommundepartementetsverksamhetsområde A. KOMMUNDEPARTEMENTET M. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Beräknad ändring 1981/82 Reseersättningar (även utrikes resor) Medhänvisning lill sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Anslaget harberäknats enligt huvudförslaget. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen all tillKommundepartementet för /82 anvisa ell förslagsanslag av10 . Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 11 Kommittéer m. m. 1979/80 Utgift 6 373 380 Reservation 6 615 813 1980/81 Anslag 11000 000 1981/82 Förslag 10 000 000 Medhänsyn lill den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetföras upp med . för nästa budgetår. Jag hemställer alt regeringenföreslår alt lill Kommittéer m. m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80 Utgift 140 833' Reservation 203 798 1980/81 Anslag 175 000 1981/82 Förslag 175 000 /82 förordar jag atl anslaget förs upp med . Jaghemställer all regeringen föreslår att till E.xtra utgifter för /82 anvisaelt reservationsanslag av . anvisade pätilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1979/80 (prop. 1979/80:101, CV 1979/80:8,rskr 1979/80:147) 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 12 B. LANSSTYRELSERNA M. B 1.Länsstyrelserna, B 2. Lokala skattemyndigheterna, B 3. Kronofogdemyndigheternaoch B 4. Landels 24 länsstyrelser svarar för den statligaförvaltningen i länen. De har till uppgift atl främja resp. läns utveckling ochbefolkningens bästa samt atl verka för alt statlig, och landstingskommunalverksamhet samordnas och anpassas till de regionalpolitiska målen. Länsstyrelsernas arbetsuppgifter är mångskiftande ochomfattar bl. a. den regionalpolitiska planeringen, den fysiska riksplaneringen,plan- och byggnadsväsendet, faslighelsregistreringen, naturvården,miljöskyddet, livsmedelskontrollen, kulturminnesvården, den allmännahälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- och trafikväsendet, den civilaförsvarsberedskapen, räddningstjänsten, beskattningsväsendet, uppbördsväsendet,exekutionsväsendet, folkbokföringen saml den konsumenlpolitiska verksamheten.Inom resp. län är högsta polismyndighet och överexekutor samlhuvudman för priskontorsverksamheten. leds av en styrelse med landshövdingensom ordförande och med 14 andra ledamöter. Landshövdingen är chef förlänsstyrelsen. Som ställföreträdare för landshövdingen fungerar i Stockholmslän en länsöverdirektör och i övriga län en av avdelningscheferna. Medundanlag för i är länsstyrelserna organiserade medtvå avdelningar nämligen planeringsavdelningen och skatteavdelningen. Avdelningschefär ett länsråd. Dessutom finns en allmän enhet och en administrafiv enhet.Länsstyrelsen i har följande avdelningar: planeringsavdelningen,taxeringsavdelningen, förvallningsavdelningen och administrativa avdelningen.1 alla länsstyrelser utom i finns enlänspolischefsexpedilion. I fullgör de uppgifter somankommer på länsbostadsnämnd. Under lyder i olika avseenden de lokalaskattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna, polisväsendet ochcivilförsvaret. Antalettjänster hos länsstyrelserna uppgår till ca 9 400. Om man bortser från särskilt beräknade uppbördsmedel,uppgår medelsanvisningen för innevarande budgetår till ca 1 440 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 13 De lokala skattemyndigheterna verkställermantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd, lar befattning medtaxeringsarbele samt debitering och uppbörd av skatt m. m., bestämmerpensionsgrundande inkomst samt utövar konlroll över alt viss uppgiftsskyldighelinom den allmänna försäkringen fullgörs. är chefsmyndighet för de lokala skaltemyndigheternai länet. Den lokala skattemyndighetens verksamhetsområde är fögderiet. Chef förlokal skattemyndighet är en fögderichef. Antalet tjänster hos landels 120 lokalaskattemyndigheter uppgår fill ca 4 200. Om man bortser från särskilt beräknade uppbördsmedel,uppgår medelsanvisningen för innevarande budgetår fill ca 570 milj. kr. Den exekutiva verksamheten avser dels det allmännasfordringar för skatter, böter, allmänna avgifler m. m., dels ärenden somanhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förra ärendegruppen dominerar.Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) omstatlig lönegaranti vid konkurs och atl efter förordnande varaöverexekutor för särskild förrättning. Fr. o. m. är vissakronofogdemyndigheter tillsynsmyndigheter enligl 42 § konkurslagen (1921:225)och har i denna egenskap tillsyn över förvaltningen i konkurser. För den exekutiva verksamheten är landel indelat ikronofogdedislrikt. 1 varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med enkronodirektör eller kronofogde som chef. är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. Antalettjänster inom de 81 kronofogdedistriklen uppgår till ca 2 800. Om man bortser från särskilt beräknade uppbördsmedel,uppgår medelsanvisningen för innevarande budgetår till ca 400 milj. kr. Landets sex civilbefälhavare verkar i fred för alltotalförsvaret inom resp. civilområde planläggs så alt det i krig och vidkrigsfara kan föras med en enhetlig inriktning samt så att största möjligaförsvarseffekt uppnås.