prop · G40322 · 1980-12-31 00:00:00 — behovföreligga av mer fasta riktlinjer. I den mån en särskild redovisnlngsgmppetableras bör den i första hand utarbeta riktlinjer i dessa avseenden. När detgäller av affärsverken förvaltade bolag bör dessas redovisningar i angivnasammanhang samordnas med affärsverkets redovisning så långt detta är möjligt.Riktlinjer för denna bolagsgrupp utarbetas bäst 1 anslutning till lösande avmotsvarande frågor för affärsverken. FFVfinner förslagen om årsredovisningarnas Innehåll i slorl välmofiverade föreslå att de får formen av rekommendationer. Det torde nämligen allfidkunna påvisas välgrundade skäl för att utesluta viss information, t.ex. på gmndav konkurrenssituationen eller som i FFV:s fall, verksamhetens art(försvarsindustri). anser altkontakter mellan den föreslagna redovisningsgruppen och affärsverken vorevärdefulla, så att affärsverken kan fä del av det utvecklingsarbete som kommeratt bedrivas inom gruppen. Inom riksrevisionsverkel pågår visserligen ettarbete med all få fram en bokföringsförordning för statlig verksamhet. Denskall gälla alla statliga verk och myndigheter. Affärsverken ligger dock i deflesta avseenden närmare de statliga bolagen än myndighetema. Det kan därförifrågasättas om inte också affärsverkens årsredovisningar borde behandlas inomredovisningsgmppen. SJanser att de statliga bolagen är varandra så olika 1 fråga om verksamhet ochstruktur alt en likformighet i redovisningen svårligen kan uppnås. Vikfigare äralt värderingsprinciper inle ändras 1 ett och samma bolag, någolsom måste försvåra bedömningen av bolagets utveckling. Utredningens förslag börej föranleda att de stafiiga bolagen får sina kon-kurrensfömtsättnlngarförsämrade i jämförelse med andra förelag. Med de förbehåll som innefattas idet anförda godtager SJ förslaget om en särskild redovisningsgrupp. Med tankepå att andra aktleägarinlressen än statens berörs synes del dock fåifrågasättas om gruppen bör knytas till Statsföretag. PKbankeninstämmer i utredningens önskemål om mer enhetliga redovisningsprinciper inomden statliga företagssektorn, men betonar angelägenheten av all redovisningspraxisinom denna sektor utvecklas i samma riktning som för näringslivet i desshelhet. När det gäller förslagel att bygga ut redovisningen med vad som bmkargå under benämningen social redovisning finns det visserligen goda skäl för ensådan utbyggnad men frågan kan ändå ställas om inte årsredovisningarna blivitalltför voluminösa. Del finns en tendens hos företagen all låta en större delav informationsflödet - det gäller inle minst den sociala redovisningen - gåvid sidan av verksamhetsberättelsema. Till bilden hör också att företagennumera lämnar delårsrapporter, inkl. prognoser för den närmaste framfiden. Genomen sådan ökning av antalet kanaler och informationsfillfällen har del blivitlättare att anpassa informafionen till olika målgmpper. Därmed är det Inte sagtatt årsredovisningama skulle vara på väg att förlora sin betydelse 1väsentliga sammanhang. Utredningen konstaterar att det finns hos 1980/81:22 22 företagenen tendens att låta den positiva informationen undantränga den negativa och attblanda väsentligt och oväsentligt 1 verksamhetsberättelserna. PKbanken anseratt del finns all anledning all betona värdet av en korrekt och på väsentligaområden uttömmande information framför en glättad redovisning i påkostadförpackning. Banken delar utredningens uppfattning att det utvecklingsarbete 1redovisningsfrågor som påbörjats i Statsföretags regi bör fortsätta. Apoteksbolaget fillstyrkerförslagen som berör de statliga företagens offentliga redovisning. Svensk BUprovning finnerindelningen i grundlnformalion och kompletterande informafion ändamålsenligmen menar att det hade varit motiverat att behandla den kompletterandeinformationen mer utförligt. Många statliga företag har tillkommit ellerövertagits av särskilda skäl. Ofta kan då gälla att verksamheten bedrivs 1 enmonopolställning. När det gäller att värdera och följa utvecklingen i dessaföretag är det uppenbart att vinslut-vecklingen endast ger en del av sanningen.Som exempel från bolagets egen verksamhet kan del nämnas att det lorde varaminst lika angelägel alt se på utvecklingen av förrättningsavgifterna som attse på vinstutvecklingen. Den föreslagna redovisningsgmppen bör alltså verkaför alt den kompletterande informationen innehåller uppgifter som kompletterarvinstmåttet när det gäller att bedöma eft företags nytta/effektivitet. Sådan informafionbör inte enbart belysa hittillsvarande utveckling ulan även ge möjlighet tillframtidsbedömningar om t.ex. avglftsulveckllng och servicegrad. Förslagel attutse en särskild redovisnlngsgmpp finner bolaget väl värt all pröva. En ökad enhefiighetförefaller värdefull i redovisningsterminologi saml värderingsprinciper. Ensådan utveckling borde inte endast underlätta läsningen av en årsredovisningulan också kunna begränsa det utvecklingsarbete i dessa frågor som f. n. pågåri många av de statliga förelagen. är bereddaatt dellaga i arbetet med en särskild redovisnlngsgmpp. anservidare att del vore önskvärt med ett ställningstagande till frågan om det inteborde ställas andra krav på statliga företags redovisning än på börsnoteradeförelags eftersom ändamålet med informationen Inte är detsamma. SACOISR konstaterar attdet för det redovisningsproblem som påtalats i utredningen redan i flertaletfall finns rekommendationer av bokföringsnämnden och FAR. Rekommendationer omövriga frågor kan förväntas inom en inte alltför avlägsen framlid. Med beaktandeav all de statliga företagens årsredovisningar redan anges vara i klass med debörsregistrerade företagens och del arbete som redan bedrivs avbokföringsnämnden och FAR anser /SR all det inte föreligger skäl altinrätta ytterligare ett statligt organ inom redovisningsområdet. Statensresurser bör 1 stället helt koncentreras på en fortsatt utveckling av detarbete som bokföringsnämnden bedrivit start . Liknandesynpunkter framförs av . 1980/81:22 23 Regeringens årliga redovisning till av destatliga företagens verksamhet De remissinslanser som yttrat sig om utredningens jförslagansluter sig fill förslaget all regeringen skall överlämna en ijedovisningtill över de statliga förelagens verksamhet och allj dennaredovisning skall medföra motionsrätt och utskottsbehandling. SCB finner att de krav utredningen ställer på redogörelsen- ulöver företagens årsredovisningar - helt ligger i linje med verketsallmänna roll som statistikproducent. SCB föreslår med hänsyn lill delta, att verkelfår i uppdrag att utforma förslag fill och genomföra sammanställning av slffer-underlagelför den föreslagna årsrapporten. RRV påpekar att rapporten enligt förslaget skall få ensådan utformning att den kan användas som informationskälla for allaintressenter som söker uppgifter om statliga företag. RRV anser att del ärmyckel svårt att nå olika intressenter med samma informationsmedium. RRV troratt en publikation av typen Statliga förelag kan fylla en väsentlig uppgiftnär del gäller alt ge en lättillgänglig och överskådlig information om detstatliga företagsägandet lill en större allmänhet. Enligl RRV:s uppfattningbör den föreslagna redogörelsen från regering till riksdag inte uteslutafortsatt utgivning av denna publikation. har 1 princip ingenting att erinra mot förslagel.Ej heller har verket någon invändning mol att publikationen Statliga företagupphör. PKbanken framhåller att en Icke oväsentlig del av ihsynsproblemettorde för del ha sin gmnd 1 ren tidsbrist. Förslaget om en samladårlig rapport över den statliga företagssektorn förefaller därför väl motiverat.PKbanken ställer sig dock någol tveksam till regeringens möjligheter att medrimliga arbetsinsatser leva upp till utredningens högl ställda krav i fråga omutförlighet och jämförbarhet i en sädan årsrapport. som ett långsiktigtmål är dock utredningens förslag på denna punkt värt all uppmärksamhet. anser alt det är angelägel att närmareutveckla formerna för regeringens redovisning till för att ge kunskapom det Instrument som det statliga förelagandel utgör. Redovisningen bör kanskei första hand beskriva de statliga förelagens samlade betydelse för olikabranscher, sysselsättning, nyföretagande, utveckling av ny teknologi m. m. istället för de enskilda bolagens. tycker förslaget är bra. Det är ocksåbra att man på gmndval av detla då och då från regeringens sidalägger fram en principdeklaration om det statliga företagandets mål ochriktlinjer så att det kan bli föremål för debatt . SACOfSR anser utredningens förslag vara väl underbyggt.Detta gäller särskilt den redovisade ambitionen att med mellanrumgöra en Prop.1980/81:22 24 mer omfattande rapport som även skulle innefatta enprincipdeklaration från regeringens sida om det statliga företagandets mål ochriktlinjer. Liknande synpunkter framförs av . Register över statliga företag Utredningen har föreslagit att ett register över statligaföretag skall upprättas och föras av SCB. På uppdrag av utredningen har SCBlämnat ett förslag på uppläggning av ett sådant register. De remissinstansersom har uttalat sig om utredningens förslag stöder förslaget. SCB hartill utredningen fört fram sina synpunkter på uppläggning, innehåll, rutinerför uppdatering m. m. samt kostnader för ett sådant register. SCB konstaterarall utredningen följt de krav på utformning och hantering av registret som SCBställt upp. SCB tillstyrker därför utredningens förslag om register. SCB förutsättersamtidigt alt berörda departement och företag medverkar till all utarbetarapporteringsrutiner för att få ett effeklivl fungerande register. Utredningenhar diskuterat huruvida ett datorbaserat register skulle vara att föredraframför ett manuellt upplagt register. Hur denna tekniska fråga löses pålämpligaste sätt får enligt SCB:s mening ankomma på registermyndigheten attavgöra med beaktande av koslnader och effektivitet. I detta sammanhang påpekar SCBalt den kostnadskalkyl som SCB redovisat för utredningen bygger på beräknadekostnader för uppläggning och vård samt ett begränsat antal bearbetningar avett statligt företagsregister. I den mån ytterligare bearbetningar görs ökargivelvis kostnaderna. Statskontorettillstyrker all del av kommittén föreslagna registret över företag inrättas ochalt det förs av SCB. RRVtillstyrker i princip utredningens förslag. Utredningen har inte tagitställning lill del tekniska utförandet av ett sådant register. RRV föreslår attdel uppdras åt statskontoret all vidareutveckla förslaget. Enligt RRV:s meningbör därvid också alternafiv lill att föra registret hos stalisliskacentralbyrån undersökas. Möjligheterna att överföra arbetet med att ge ut publikafionenStatliga företag från industrideparlementet till den myndighet som har ansvarelför registret skulle också kunna övervägas. Dessutom bör denna myndighet kunnasvara för erforderliga bearbetningar av det material som skall ligga till grundför regeringens åriiga redogörelse. Ytterligare en fråga som bör studeras viden fortsatt utredning är hur uppgifter om statligt aktieinnehav skall kunnaInsamlas till registret på ett snabbi och effekfivt sätt. Sannolikt krävssärskilda föreskrifter för statligt ägda aktiebolag saml affärsverken att detill registerföraren ulan dröjsmål skall rapportera förvärv eller avyttring avaktier eller andelar. Palentverketframhåller att om det föreligger behov att upprätta ett speciellt registeröver statliga aktiebolag bör uppgiften alt föra registret av praktiska skäl gesåt bolagsbyrån inom patenlverket. 1980/81:22 25 ligt akfiebolagslagen sända in sin årsredovisningtill bolagsbyrån saml dessulom kontinuerligt anmäla beslutade ändringar om deuppgifter som är införda i akliebolagsreglslret. De flesta av de uppgifler somär tänkta att ingå i registret finns alltså redan registrerade på bolagsbyrån.Det bör avsevärt förenkla förelagens uppgiftslämnande, om även de ytterligareuppgifter som skall Ingå i det föreslagna registret kan sändas till sammamyndighet. Dessa uppgifter kan lämpligen lämnas 1 samband med ingivandet avårsredovisningen. Om uppgifterna kommer att finnas till hands inom en och sammamyndighet slipper man arbetet att från olika myndigheter samla in data till delnya registret över statliga företag. Dessulom blir informationen om olikaföretag mer lättillgänglig för allmänheten. Affärsverkens årsredovisningar somf. n. skickas fill berörda departement bör även sändas till patentverket. PKbanken instämmer i utredningens uttalande att det finnsbehov av en mer samlad överblick av den statliga företagssektorn än vi f. n.har, t. ex. i form av ett centralt register. Tillgång lill ett sådantföretagsregister tillsammans med en del basuppgifter om företagen bör varaägnade att underlätta en översiktlig bedömning av den statliga affärsdrivandeverksamheten. Å andra sidan kan det finnas skäl att iaktta en viss försikfighetnär det gäller att belasta företagen med ett ökal uppgiftslämnande, vilkettroligen blir följden av ett sådant register som föreslagits 1 utredningen. Även FFV, och vattenfallsverket framhåller bör undvika alt belasta förelagen med omfattande uppgiftslämnande. Riksdagsledamöternas närvarorätt vid de statligaaktiebolagens bolagsstämmor Redovisningsulredningen har föreslagit att en lag börstiftas med innebörd alt varje riksdagsledamot skall ha rätt att närvara ochställa frågor på bolagsstämmor vid direkt ägda aktiebolag med mer än 50anställda, där staten äger eller mer av aktiekapitalet. De remissinstansersom yttrat sig över förslagel har i princip ingel alt invända mol detta. Fleraframhåller att bolagsstämman förmodligen inle ger den bästainformationsmöjligheten utan anser all särskilda informationstillfällen voreatt föredra. Flera av remissinstansema har riktat krifik motutredningens förslag att en lag bör stiftas med denna Innebörd. Några remissinslanseranser att andra lösningar än lagstiftning är att föredra. SJ framhåller att förvaltningen av slatens 1 aktiernedlagda förmögenhet uteslutande är en statlig angelägenhet. ochdess ledamöters insyn 1 statens angelägenheter - vid sidan av den insyn somtillkommer medborgarna i allmänhet - bestäms 1 grundlag. Del synes icke böra ifrågakommaatt genom lagstiftning rörande statens enskilda rätt i aktiebolagen, eller medandra ord genom Ingrepp i aktiebolagsrälten grundlägga sådana befogenheter förriksdagens ledamöter vilkas motivering är att söka i det Prop.1980/81:22 26 konstitutionelltreglerade förhållandel mellan riksdag och regering. 1 de bolag där staten ärensam aktieägare kan del med den föreslagna lagstiftningen avsedda ändamåletutan större problem och oberoende av andra intressenter uppnås i krafl avstatens enskilda rält. I fråga om dessa bolag är lagstiftningen för den skullobehövlig. Vad angår övriga bolag finner SJ det svårt att inse varför statenskulle, med förbigående av den procedur som gällande rätt anvisar, genom lagsfiftningbereda sig befogenheter som akfieägare vilka icke tillkommer aktieägare iallmänhet. Skall ändå lagstiftning fillgripasbör den avse rätt för riksdagensledamöter att påkalla erforderiig information inom statsapparaten, dvs. hosregeringen och förvaltningen. Eftersom en sådan rätt efter vad sagts hörhemma i det konstitutionella förhållandet mellan riksdag och regering bör delövervägas att ge lagstiftningen formen av tillägg i grundlagen. Statsföretagifrågasätter om en allmän närvarorätt för riksdagsmännen vid bolagsstämman ärden bästa Informationskanalen. Enligt Statsföretags uppfattning vore det ändamålsenllgareatt bygga vidare på det nuvarande systemet med de "18riksdagsmännen". Den erfarenhet som utvunnits ur detta system är att detej kan anses tillfredsställande ur insynsvinkel med en möjlighet atterhålla information från Statsförelag och dess dotterbolag. Skälen härtill ärdels att riksdagsmännen Inte fortlöpande kan hälla sig informerade omföretagsgruppens utveckling, dels att de tillfallen som tilldrar siguppmärksamhet är koncentrerade till perioden närmast före bolagsstämman. Föratt ytterligare förbättra de 18 riksdagsmännens möjligheter all skaffa sig enbreddad och fördjupad insyn i inbjuds ärligen deverkställande direktörerna i dotterbolagen till överläggningar medriksdagsmännen. Detta ger möjligheter lill detaljerade informationer och enövergripande insyn i speciell bransch-problematik. Belräffande det särskildalagförslaget tvivlar Statsföretag på att en sådan närvarorätt gerriksdagsmännen den kontinuerliga informalion och insyn som de har behov av. Slalsförelagföreställer sig alt varje riks-dagsgmpp genom sina representanter bland de 18riksdagsmännen i första hand kan hålla sig informerad om det eller de företagsom riksdagsgruppen 1 sin helhet eller enskild ledamot har intresse av altfölja. Därutöver torde riksdagsmännen genom direkta kontakter med Statsföretageller berört företag kunna fördjupa sin insyn i önskat förelag.. PKbankenställer sig i princip positiv lill förslaget men vill ändå ifrågasätta om inlesärskilt anordnade Informatlonslillfållcn vore att föredra framför de mycketformella sammanträden som bolagsstämmorna utgör. De positiva erfarenheterutredningen redovisar från 18 riksdagsledamöters speciella kontakt medStatsföretag antyder att så är fallet. Apoteksbolagetanser alt andra alternativ än lagstiftning kan vara mer ändamålsenliga fråninsyns- och bevakningssynpunkt. Sålunda har Apoteksbolaget vid fleratillfällen Inbjudit samtliga ledamöter och suppleanter i socialutskottet tillsärskilda informations- och diskussionsmöten om bola- Prop.1980/81:22 27 getsverksamhet och utvecklingsplaner. Därvid har tillfälle givits fill en djupgåendegenomlysning av bolagets roll i den svenska läkemedelsförsörjningen inför deriksdagsledamöter som särskilt har all bevaka detta område. Apoteksbolagetanser alt en sådan typ av kontakter mellan och företagen är mermeningsfull än sporadiska besök vid bolagsstämmorna. Apoteksbolaget har försin del inte nägot emot ett åläggande i den ena eller den andra formen attexempelvis en gång redovisa sin verksamhet för socialutskottet. Liknandesynpunkter framförs av Systembolaget. uppfattning måsle del finnas bättre sätt för riksdagsmännen att fåinformalion om ifrågavarande bolag hos än genom att delta ibolagsstämmorna. För av staten delägda aktiebolag bör gälla samma regler somför helt privatägda aktiebolag, eftersom det skulle kunna uppstå problem fören samarbetspartner i ett aktiebolag som till en del ägs av staten, omavvikande Insynsregler skulle gälla 1 sådana aktiebolag. uppfattning strider lagförslaget mot gmndläggande akliebolagsrätlsligaprinciper. När del finns ett bestämmande inflytande synes lagstiftning intevara påkallad. Förbundet anser att förslaget inle kan läggas till grund för lagsliflning. LOställer sig tveksam till lagförslaget. Enligl LO är det bättre att den befintligagruppen pä 18 utsedda riksdagsledamöter tilldelas särskilt ansvar gentemol deberörda statliga företagen enligt redan utvecklad praxis. För konfinuiteten ochöverblicken måsle en sådan lösning vara lill fördel. finner all mollven för lagförslaget inte är övertygande. Utredningenföreslår dessulom att regeringen skall överlämna en redogörelse överdel statliga förelagandel lill vilken skall medföra molionsrätt ochutskottsbehandling. Vidare representerar de 18 riksdagsmännen olikapolitiska partier och måsle anses ha skyldighet alt lämna information inomresp. Därutöver finns rätten att till riksdageninterpellera eller ställa fråga. Enligt förbundets mening ger de nu nämndaåtgärderna tillfredsställande möjligheter för och enskildariksdagsmän all följa verksamheten i statliga bolag. finner att det finns skäl alt, såsom utredningen föreslår, systemetmed 18 riksdagsmän fortsätter och utvidgas fill att gälla alla statligaföretag. Enligt förbundels mening bör verksamheten ges fastare former såsom enriksdagens företagsdelegation. Utredningensförslag tillstyrks av SACOISR och . Vattenfallsverkethar ej något att erinra mot förslagel. Verket vill dock framhålla i likhet medvad som tydligt framgår av utredningen att den bästa informafionen lämnas underhand, dvs. vid sidan av bolagsstämmorna. Del är därför mer meningsfullt attförsöka utveckla lämpliga former för uppgiftslämnande vid sidan ombolagsstämmorna för samtliga statliga akfiebolag i likhet med det som ävenfortsättningsvis avses gälla för Statsföretag. 1980/81:22 28 RRVanser att de begränsningar som intagits 1 lagförslaget kan komma att på ellicke avsett sätt inskränka riksdagsledamöternas insynsmöjligheter. Om det avstaten direktägda förelaget exempelvis är ett aktiebolag som förvaltar aktier 1en gmpp av dotterbolag skulle riksdagsledamöterna inte få insyn i dotterbolagenifall moderbolagel/förvaltningsbolaget har mindre än 50 anställda. Det skulledärvid inle spela någon roll hur stora de rörelsedrivande dotterbolagen är. Domänverketanser all lagförslaget för de affärsdrivande verken skulle kunna motsvaras aven mtinlagd samverkan mellan affärsverk och del eller de riksdagsutskott inomvilkas områden verket arbetar. FARfinner den föreslagna åigärden alt stifta en ny lag vara att föredra framförövriga 1 utredningens betänkande nämnda. Möjligen behöver, av praktiska skäl,föranmälningsplikt alltid gälla även om riksdagsledamot ej önskar yttra sig.