prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligl styrelsens mening är arbetskraftens förmåga att anpassa siglill den ekonomiska utvecklingens krav avhängig inte bara av att rörlighetenökar för dem som redan befinner sig pä arbetsmarknaden, utan i minst lika höggrad av alt de nytillträdandes fördelning på branscher och yrken förändras.Slyrelsen vill i detta sammanhang understryka vikten av atl industrin breddarsin rekrytering lill atl i högre grad omfatta grupper som i dagslägel ärunderrepresenterade i de flesta industriyrken. När detgäller frågan om skogsindustrins virkesförsörjning betonar isitt remissvar att en ökad intensitet i skogsbruket står i överensslämmelse medde övergripande samhällsmålen. () ifrågasällermöjligheterna atl öka virkesavverkningen i den utsträckning som LU räknar med,men konstaterar alt alla vägar bör prövas för alt nå målen. 3 Den internationella utvecklingen Under 1970-lalet försämrades ulvecklingen i världsekonominkraftigt. En viktig orsak lill detta var de drastiska oljeprisökningarna1973-1974 och 19791980. De omfattande och allvarliga ekonomisk-politiska problemsom härvid uppkom löstes inte . Flertalet av dem kvarstår ännuvid - delvis med ökad styrka. Möjligheterna att lösa dessaproblem kommer att bli avgörande för den internationella ekonomiskautvecklingen . stora utrikeshandelsberoende medför attutvecklingen i de dominerande industriländerna kommer att bli av stor belydelseför våra möjligheler att lösa problemen i den svenska ekonomin. Vilka effekter på den fortsatta utvecklingen i OECD-ländernasom oljeprishöjningarna får, beror av hur hushållen och företagen reagerar pådessa 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 16 samtav vilka ekonomisk-polifiska åtgärder som vidtas. Det senare beror i sin tur avvilka restriktioner pä politiken som kommer atl tillmätas särskild vikt iindustriländerna samt av vilka avvägningar mellan dessarestriktioner som kommer att göras. Ensådan restriktion är inflationsproblemen. De nuvarande inflationsproblemen iindustriländerna beror, förutom av effekter av efterfrågeökningen iväridshandeln och internt inom länderna under 1970-lalets sisla är, också på enunder en lång följd av år ökad inflationsbenägenhet. Sedan slutet av 1960-talethar en successiv förskjutning ägt rum, på sä sätl alt en given ökning avkapacitetsutnytljandet tenderar alt ge upphov till större prisstegringarän tidigare. Inflationsproblemenkan av dessa skäl väntas utgöra en mycket viktig restriktion på den ekonomiskapolitiken i industriländerna . Enannan restriktion - intimt förknippad med inflationsproblematiken sompåtagligt begränsar förutsällningarna för att bedriva en expansiv ekonomiskpolitik är industriländernas starka oljeberoende. Möjligheterna att föreutgången av 1980-talel i någon mer betydande omfattning minskaindustriländernas oljeberoende bedöms i LU som begränsade. Det är därför enuppenbar risk för alt energitillgången kan bli en påtaglig restriktion påproduktionstillväxten under större delen av och därmed förmöjligheterna atl bedriva en expansiv efterfrågepolitik. Mot bakgrund av debedömningar som kan göras beträffande dels oljeproduktionens utveckling,dels möjlighelen all under de närmasle åren ersätta olja med andra energikällorsaml satsa på energisparande ålgärder m. m. är en lillväxttakl högre än 3 å 4%per år fram lill millen av 1980-lalel inle möjlig. För alt nå fullsysselsättning i OECD-omrädet 1985 krävs en klart snabbare tillväxt. Enligtdenna bedömning skulle säledes reslriklioner som betingas av lillgången päenergi göra del omöjligt alt föra en efterfrågepolitik som återförindustriländerna till full sysselsättning vid 1980-lalets mitt. Förutom de ovan nämndaföreligger ocksä andra restriktioner för en expansiv efterfrågepolitik. F|eraav industriländerna har slora budgetunderskott, vilket begränsar utrymmet fören expansiv politik. De senaste årens låga investeringar ochprodukliviletstillväxl och allmänt ökade stelheter i ekonomierna har bl. a. inneburitalt risker för flaskhalsproblem och därmed åtföljande prisstegringsimpulseruppfattas som en restriktion för en expansivare politik i flertaletOECD-länder. Denbedömning som LU gör är alt inflationsbekämpning och skapande av betingelserför återgång till högre lillväxl och sysselsältning på medellång sikt kommeratt ges prioritet i den ekonomiska politiken i under de närmasteåren. Rädslan för att oljeprishöjningarna skall leda lill sekundäraprisstegringar och därmed påspädning av andra existerande tendenser tillaccelererande inflation lalar för all den efterfrågedäm- 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 17 pande effekten av de senasle oljeprishöjningarna tillåtsslå igenom fulll ul. Erfarenheler av den ekonomiska polifik som fördes i mångaländer efler oljeprishöjningarna 1973-1974 lalar för all en alltför tidigtinsatt efterfrågestimulerande politik lätt leder lill återigen accelererandeinflation och en ytterligare period av stram efleriVågepolilik. LU konstaterarmol denna bakgrund att övervägande skäl talar för all OECD-omrädet som helhetkommer all präglas av en restriktiv finans- och kredilpolilik i syfte allbegränsa konsumlionslillväxten lill dess infialionen återigen är under konlrolloch den realinkomslsänkande effekten av oljeprishöjningarna slagit igenom.Vidare har i många - främst dä mindre - länder den senaste tidens prishöjningarpä olja medförl en så belydande ökning av bylesba-lansunderskollen all enomläggning av polifiken i reslrikfiv riktning av detta skäl redan genomförtseller måste bedömas som trolig. LU konstaterar vidare alt för all reducerainflationslaklen och därmed skapa förutsättningar för en återgång till enbalanserad utveckling på medellång sikt kommer sannolikt belydande insalser iproduktivitetsbefrämjande syfte alt göras i industriländerna. Dettaförutsätter i sin lur ålgärder för all få till stånd en gynnsaminvesteringsulveckling i syfte all dels öka produktionskapaciteten ocheliminera flaskhalsar, dels rationalisera produktionen och därmed dämpatendenser lill koslnadshöjningar inom olika seklorer. Ålgärder som underlättarden slruklurella anpassningen lill förändrade förulsällningar, 1. ex. sådanasom förbättrar arbelsmarknadens funklionssäll, kommer sannolikl också atl geshög priorilel. En annan förutsättning för snabbare tillväxt och minskadarbetslöshet är alt industriländerna vidtar kraftfulla ålgärder för alt minskadel slarka oljeberoendel. Det bakomliggande motivet härför är all minskarisken för atl lillväxl resullerar i nya prishöjningar på olja ochaccelererande inflation, vilket i sin lur nödvändiggör en ålergäng lillreslrikfiv polifik i dessa länder. Enligl LU kan den avvägning mellan prisslabiliseringsmåloch syssel-sätlningsmäl som främsl de större bedöms komma allgöra fram lill 1980-lalets mitt - åtminstone i elt inledandeskede - väntas medföra en ytterligare ökning av arbetslösheten i OECD-området.I särskilt hög grad kan della väntas gälla arbeislösheten bland ungdomar. I nedansiående tabell redovisas de förulsällningarbelräffande produktionsutvecklingen för olika ländergrupper i världen som görsi LU. 1 OECD-området bedöms BNP-tillväxten till 2,1979-1985. BådeOPEC-länderna och utvecklingsländerna bedöms däremot få en betydligt snabbaretillväxt - 4,7 respektive 4,1979-1985. För statshandelsländernaförutses en tillväxt pä per är . För världen somhelhet skulle därmed produktionen öka med 3,. Världshandelns volymtillväxt bedöms i LU:s kalkyler uppgåtill 1979-1985. Ökningslaklen förutsätts säledes bli endasiobelydligl högre 2 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 18 än , dä världshandeln ökade med igenomsnill 4,. Den fortsatt svaga världshandelstillväxlen innebärslora svårigheier för länder med bytesbalansunderskotl all genom ökad exportlösa sina balansproblem. Risken för att enskilda länder i en sädan situationtillgriper proleklionisliska ålgärder i syfte all begränsa importen saml allrädda arbelsliilfällen måsle bedömas som myckel slor. Belräffande råoljeprisels utveckling anlas i LU en långsamrealprisökning 1980-1985 på ' . För olika slag av petroleumprodukterhar prisutvecklingen antagils bli betydligt snabbare. LU:s förutsäitningar angående den internalionellaulvecklingen är gemensamma för Ulredningens två huvudalternativ. Världsproduktionens (BNP) faktiska utveckling19601979 samt prognos för 1979-1985 Andel av väridspro-duktionen 1980 (%) Industriländer" Statshandelsländer OPEC Utvecklingsländer (exkl OPEC-länder) 5.0 5,1 6,0 6.0 5.2 11.3 " Samtliga exkl. . Källor: World Economic Outlook, , . 1980 samt 1980.The World Bank. De flesta remissinstanser som kommenterat LU:s bedömningav den internationella utvecklingen anser all LU varit alltför optimistisk.Svenska arbetsgivareföreningen () konstaterar alt som grund för LU:skalkyler ligger elt antagande om en världshandelslillväxl som efter avräkningför utvecklingen uppgår till 5,per är . Med hänsyntill vad vi vet om konjunkturutvecklingen framslårdetla enligt SAF som en orealistiskt hög siffra. Även LO anser atl LU:s internationella bedömning äroptimistisk i överkant. Mest troligt är enligt LO att den långsammare tillväxtsom karaktäriserat senare delen av 70-talet kommer att bestå även under80-talet på grund av bristande efterfrågan och ihållande anpassningssvårigheter.En BNP-fillväxt för på 3,1980-1985 tror LO blir svårt att uppnåeftersom av perioden blir svaga. LO menar därför attkonkurrensen pä de internationella marknaderna kommer att bli mycket hård ochmetoderna ofta ojusta, eftersom de flesta länderna kommer att försöka lösasina balansproblem genom exporlexpansion. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 19 kommeratt krävas alldeles speciella insatser menar LO, av ett litet land som Sverigeutan politiska eller ekonomiska maktresurser för all kunna göra sig gällande påen sådan marknad. Handelsliberaliseringen har numera haft sin största effekt.Protektionism, särskilt den som döljs i olika former av industripolitik, kommeratt växa i betydelse, men blir sannolikt ändå inte ett dominerande drag, menarLO. () menar att risken är uppenbar att den internationellatillväxten blir lägre än vad LU angivit. I såfall, konslalerar KF, kommer densvenska ekonomins problem - via en lägre marknadstillväxt för exporten - attytterligare accentueras och kraven på politiken att skärpas. konstaterar att har en extremtexportberoende industri samt att den ekonomiska utvecklingen i Sverigehärigenom är starkt sammanknutet med utvecklingen i övriga industriländer. LU:sbedömning av tillväxten i OECD-omrädet och av världshandelns tillväxt sätterdärför klara gränser för vad som är möjligt inom den svenska ekonomin.Aktiespararna menar att trols all LU:s bedömning ligger klart lägre än undertidigare perioder måsle LU:s bild ändå sägas vara för optimistisk. Som exempelnämner aktiespararna att LU:s antagande om en måttlig realprisökning på råoljaär osäker. Aktiespararna påpekar vidare att tecknen på ökad protektionism heltutelämnats i utredningen. Både inom EG och diskuteras importbegränsningar.Sädana begränsningar kan komma att drabba även svensk export, menaraktiespararna och detta visar hur sårbara vi är för störningar i världshandeln.Man måste, avslutar aktiespararna, således lägga pä minnet att LU:s världsbildegentligen är ett "bästa-tänkbara"-alternaliv. 1LU:s avsnitt om produktionskapacitetens framtida utveckling (kap. 11:3)behandlas både den medelsiktiga och det längreperspektivet 1985-1990. 1 övriga avseenden koncentreras analysen av denlångsiktiga utvecklingen till kap II: 12. Produktionskapacitetensstorlek bestäms av de arbetskraftsresurser som står till buds och vilkenarbetsproduktivitet som kan uppnås i produktionen. Den tillgängligaarbetskraftsvolymen är i sin lur en funktion av en rad faklorer, som t.ex.befolkningens storlek och sammansättning samt människornas benägenhet attställa sin arbetskraft till förfogande. Huruvida den på arbetsmarknadenutbjudna mängden arbetstimmar också las till vara i produktionen beror påkapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Även vid fullt kapacitetsutnyttjande måsteman räkna med en viss friktionsarbetslöshet. Den totala arbetsvolymenbegränsas vidare av atl en del av de sysselsatta är frånvarande och att en delarbetar deltid. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 20 Beräkningarna i LU av arbetskraftsvolymen har utgått frånen studie av de trendmässiga förändringarna i relativa AK-lal, arbetstider etc.under 1970-talel. Prognoser har gjorts för 19 olika grupper i befolkningenefter kön, ålder och förekomst av små barn. Den beräknade ökningen av antaletförvärvsarbetande kvinnor med barn konstateras vara klart mindre ändet antal platser som enligt baskalkylen tillkommer fram lill 1985 i denoffentliga barnomsorgen (se kap 11:6), varför detta potentiella förvärvshinderinle bedöms bli någon restriktion för arbetskraftsutbudel. Antagandena iarbelskraftskalkylen är desamma i de båda alternativen, med undantag för attalternativ 2 kännetecknas av en högre arbetslöshet 1985. Beräkningsresultatensammanfattas i tabell 2. Arbetskraftsresursernas utveckling medfördelning pä förklarande komponenter Genomsnittlig förändring i procent per är därav på grund av -0,1 -0,3 -0,3 -0,8 -0,5 -0,2 -0,1 -0,0 I alternativ 1 beräknas den lotala arbetsvolymen öka svagtunder efter att ha minskat sedan miUen av 1960-talel med0,. I huvudsak förklaras della trendbrott av att om några nyareformer om arbetstid och semester inle förutses för andra hälften av1980-lalel beräknas det totala antalet arbetstimmar ånyo minska, framförallttill följd av att effekterna av kvinnornas inträde på arbetsmarknaden dåberäknas bli uttömda. I alternativ 2 förutses en minskning av arbetsvolymen itimmar redan under första hälften av 1980-lalel till följd av en betydandearbetslöshet 1985. Utvecklingen för andra hälften av 1980-lalet är beräknadunder förutsättningen att full sysselsättning skall kunna uppnås igen ;timvolymen kommer då aU öka svagt . Trots den sjunkande sysselsättningen under 1970-taletkunde produktionskapaciteten öka med 2,. Den registreradeproduktivitetstillväxten var likväl lägre än , då den gynnades aven hög kapitalbildning och en snabb strukturomvandling. LU:s analys av produktivitetsutvecklingeninnehåller en uppdelning på hur slora delar som kan förklaras av förändringar ikapitalintensitet (kapital ), ka- 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 21 pacitelsutnyttjande och den s.k. teknikfaklorn. För1980-talet förutses i allernaliv 1 en viss återhämtning i industrinsprodukliviletstillväxl. Trols all industriinvesteringarna beräknas öka snabbtblir effekten därav på produktivitetstillväxten begränsad till följd av denlåga investeringsnivån i utgångsläget. 1 alternativ 2. där investeringarnaminskar, beräknas kapitalbildningen knappast alls ge upphov till nägontillväxt i produktiviteten , och dessutom är då i dettaalternativ en stor del av kapaciteten outnyttjad. Under andra hälften kanendasi en del av den uteblivna produktivitetstillväxten i alternativ 2återvinnas. Resterande delar av produklivilelslillväxlen hänförs lillteknikfaklorn, som sedan mitten av 1950-talel har givit ett relativt konstantbidrag lill produktivitetsökningen i industrin, 3,. Detla antas gällaäven under 1980-lalet. en prognos som innebär krav på en fortsatt snabbteknologisk utveckling och strukturomvandling. 1 övriga näringslivet beräknas produktiviteten underförsta hälften av 1980-talel öka i ungefär samma takt som under 1970-talel lillföljd av all ny leknik beräknas bli introducerad i tjänsteproduktionen.Effekterna därav beräknas sedan successivt ebba ut . I labell 3 redovisas resultatet avseendeproduktionstillväxten i hela ekonomin, dvs. En utveckling enligl alternativ 2, som utgår frän attanpassningen mol balans i ekonomin skjuts upp lill andra hälften av 1980-lalel,innebär en lägre total tillväxt för decenniet som helhet än alternativ 1, däranpassningen förutses bli inledd . Endast ett mindre antal av remissinstanserna kommenterarLU:s beräkningar av produktionskapacitetens utveckling. Den melodik somlångtidsutredningen använt för alt bedöma arbetskraftsresursernas ulvecking berörsav blott två remissinstanser. Enligt Styrelsens för leknisk utveckling (STU)bedömning hade det varit önskvärt om LU i sina analyser hade gjort enuppdelning av arbetskraften i kalegorier efter graden av lekniska ochyrkesmässiga kvalifikationer. skulle göra del lättare all bedömamöjligheterna att uppnå den expansion som bör kunna äga rum i dekunskapsintensiva branscher som anges ha särskilda konkurrensfördelar. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 22 () påminner om all tidigareerfarenheler visar på elt klart samband mellan benägenheten att träda ut påarbetsmarknaden och efterfrågan på arbetskraft. AMSunderstryker viklen av all olika typer av förvärvshinder undanröjs, ochbetonar atl möjlighelerna all öka arbetskraftsutbudel påverkas av den regionalafördelningen av nya sysselsättningstillfällen och förändringarna iinvandringens sammansättning. Även Svenska kommunförbundel uppehåller sig vidförvärvshindren och nämner vikten av en fortsall utbyggnad av barnomsorgen föratt den kvinnliga förvärvsfrekvensen skall kunna ulvecklas i enlighet medulredningens anlaganden. Förbundel har inga invändningar mol den allmännauppbyggnaden av arbelskraftsprogno-sen, men anser alt resultaten ställerbetydligt högre krav på ulbyggnad av den offenlliga barnomsorgen än vadutredningens avstämning i della avseende anger. Dels grundas denna avstämningpå baskalkylen för konsumtion medan utrymmet i allernaliv I blirlägre, dels ökar trycket på samhällels barnomsorg lill följd av all del blirsvårare all lösa barnomsorgen på prival väg och alt en stor del avsysselsättningsutvecklingen kommer alt äga rum i områden där den kvinnligaförvärvsfrekvensen redan är hög. Också Sktdöverslyrelsen (SÖ) betvivlar atlutredningens beräkning av antalet förvärvsarbetande mödrar med barn under 7 årär realistisk mol bakgrunden av den uppbromsade utbyggnaden av den offenlligabarnomsorgen. Tjänstemännens cenlrahrganisaiion (TCO) anser deloacceptabelt att den arbelslöshelsnivå som ulredningen räknar som oundvikligvid full sysselsättning inle är lägre än i utgångslägel. TCO erinrar omutredningens påpekande alt denna arbetslöshet inle endasi är avfriklionskaraklär ulan också innehåller en del slruklurella inslag, bl.a. iform av sligande arbels-löshelslider. Även SO finner del ofillfredsslällandeall den kvinnliga ar-betslöshelen salls högre än den manliga vid fullsysselsällning. men anser bedömningen vara realistisk. Konjunklurinslilutet (Kl) och Svenska kominiinförbundelkonslalerar alt endasi smärre förändringar av antagandena iarbelskraftskalkylen kan ge upphov lill slora förändringar i lolalvolymen. Klefterlyser särskill de moliv som ligger bakom ulredningens anlagande omoförändrade allmänna betingelser för arbetskraflulbudets uiveckling underprognosperioden jämfört med dem som rätt under det senasle året. Som exempelpå anlaganden som kan ifrågasältas anför Kl all ulredningen inte räknat med allfler föräldrar skall utnyttja möjlighelerna lill ledighet i form av förkortadarbetstid ulan ersällning. vilket kan ge effekter i olika riktningar påutbudet, samt all LU inte räknat med alt ökad arbeislöshei påverkar utbudet,eller alt semeslerfrånvaron skulle kunna förändras. I en socialdemokratisk reservationlill riksbank.sfullinäkliges remissyllrande anförs ylterligare exempel påantaganden som kan diskuteras, bl. a. effekterna på arbetskraflsutbudel av densvaga reallöneutvecklingen och av de förändrade villkoren för deltidspensionering. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 23 De tre senast nämnda remissinstanserna har uppehållit sigsärskill vid utredningens antaganden om utvecklingen av frånvaron ochmedelarbetstiden . Kommunförbundel anser atl ökningen avdeltidsarbete kan komma att fortsätta, men ifrågasätter om ökningstakten kanligga på samma nivå som , bl.a. med hänvisning till denförsämrade reallöneulvecklingen. ifrågasätter vidare omfrånvaron kommer att fortsätta atl öka så som LU förutser. Vad gäller t.ex.männens sjukfrånvaro synes enligt förbundet ett trendbrott redan ha ägt rum.Även () anser sig kunna konstatera att sjukfrånvaronupphört att öka. De socialdemokratiska reservanterna i riksbanksfullmäktigeanser likaså att frånvaroökningen och förkortningen av medelarbetstidenöverskattas i långtidsutredningen. Medhänvisning till atl antagandena bakom arbelskraftskalkylen är osäkra menarkommunförbundel och reservanlerna i riksbanksfullmäklige sålunda att det finnsrisk för att utredningen underskattat tillväxten av arbetskraflsutbudel ochdärmed även underskallar risken för en ökad arbeislöshei. () ansluter sig till denna bedömning, men LO:sräkneexempel avseende alternativa utvecklingar ligger närmare utredningensberäkningar än vad t.ex. kommunförbundets räkneexempel gör. () har kritiska synpunkler pä den modell somlångtidsutredningen har använt för att beräkna utvecklingen av produktiviteteninom industrin. De stora variationerna i kapacitetsutnytljandet under1970-lalet försvagade sambandet mellan kapitalintensitet och produktivitet.Vidare är begreppel kapitalstock svårt att definiera och mäta. Än viktigare äremellertid att den marginella effektiviteten i investeringarna kan haförändrats avsevärt lill följd av bl. a. ökad användning av elektronik, t. ex.i form av robotar. Denna snabba tekniska utveckling leder å ena sidan lill allproduktionen per investerad krona ökar med tiden, men å andra sidan till alldet gamla kapitalel blir olönsamt snabbare än eljest. diskuleras inle iLU. SI kriliserar vidare ulredningen för alt betydelsen av ulbildning,forskning, marknadsföring och andra immateriella investeringar inle beaktats ibedömningen av den tolala produktivitetsutvecklingen. Även STU efterlyseranalyser av de reella förulsältningarna för en produklivilelsutveckling enliglLU:s prognos. STU anser all kommande långtidsutredningar bör grundas päfortsatta och fördjupade sludier av den industriella produktiviietstillväxlenoch dess bestämningsfaklorer. Behovel av närmare analys i delta avseendeunderslryks också av Universiteis-och (), som särskilterinrar om att forskningens och utbildningens effekter på leknikfaktornsutveckling behöver studeras mer ingäende. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 24 5 Bytesbalans och utrikeshandel Den slruklurella obalans i transakfioner medomvärlden som uppkom i samband med oljekrisen har under de senasleåren förvärrals kraftigl. Bylesbalansunderskollel uppgick lill 21500 miljonerkronor, vilket molsvarar ca 4,av BNP enligt beräkningarna ibesparingsproposilionen . En central förutsätlning i LU:salternativ I är att bylesbalansunderskottet kan nedbringas till av BNPeller i löpande priser 1985. För alt en sådanutveckling skall vara möjlig vid bibehållen full sysselsällning krävs bl.a. altrelativpriset för export sänks. Detla är ett nödvändigl villkor för ensnabb exporttillväxt som importen hålls tillbaka. I LU;s altemativ 2 belyses konsekvenserna av en ekonomiskutveckling ungefär i enlighet med de tendenser som varil gällande under1970-lalels senare del. relativpriser (exkl. olja) genlemol omväridenförutsätts öka med i genomsniu \,1979-1985 som privat ochoffenllig konsumtion fortsätter alt växa relativt snabbt. Under dessaförutsättningar kan exporten väntas öka endast långsamt som importenökar snabbi. medför att bytesbalansunderskotlen ökar kraftigt underprognosperioden. Enligt kalkylerna för delta alternativ kan underskottet,uttryckt i löpande priser, väntas uppgå till ca 1985,vilket skulle motsvara ca 6,av BNP deUa år. Underskottel på transfereringsbalansen kan i bådaalternafiven vänlas öka betydligt, främst som följd av ökande räntekostnader pågrund av en snabbt sligande utlandsskuld. Alternativ 2 skulle medföra ensärskill kraftig tillväxt i ränteutgifterna. För aU motväga den fortsallaförsämringen av iransfereringsnetlot och åstadkomma en minskning avbylesbalansunderskollel i enlighet med de förulsällningar som gäller ialternativ I krävs att varu- och tjänsleulbylei med ullandel ger ell överskottpå ca 1985.