prop · G403147 · 1980-12-31 00:00:00 — Inte minst gäller delta fastighetersom av-styckals från samfälld mark. Om förslaget genomförs skulle detta utantvekan ylterligare öka antalet överföringsbara fastigheter och därmed reformensrationalitet. Från de synpunkler CFD har alt företräda finns allanledning atl tillstyrka förslag. För att effekterna på bästasätt skall kunna tillvaratas i det nu pågående och förestående reformarbetet ärdet angeläget att ätgärderna genomförs och i vart fall inom den lidsom anges. Förslagel innebär atl beredning av fastighetsböcker samt övertoringtill inskrivningsregister övergångsvis mäste ske med beaktande av de inskrivnarättigheter, som avses i förslaget, och förekommande förnyelser. Frän leknisksynpunkt möter inga hinder atl dataregistrera sådana rältigheter med anmärkningom förnyelse. Efter preklusionslidens inträde krävs insatser iberedningsarbetet för avförande av förfallna inskrivningar. Dessa insatser ärsärskilt angelägna i områden med stor mängd gemensamma inskrivningar. Såsom framgår av förslaget skall anteckning om förnyelsegöras i fastighetsboken. Jämlikt 7§ lagen (1973:98) om inskrivningsregisterskall della även gälla IR. En sådan redovisning kan ske som en klartext- 1980/81:147 28 anmärkning till berörd inskrivning (FÖRNYAD ÅR/AKTNR) medutnyttjande av redan befinlliga program och torde inte innebära några komplikationer. Etl problem är emellertid hanteringen av alla deinskrivningar som inte förnyats och som alltså förfaller. 1 IR redovisas ifrågaom inteckningar/ inskrivningar endast sådana som är gällande. Detta innebär attefter en viss tidpunkt - enligl förslaget utgången av 1982 - skall förfallnainskrivningar föras över till avdelningen för äldre förhållanden. Enligtgällande principer bör detla verkställas av IM i form av inskrivningsärenden.För all underlätta ifrågavarande arbete kan CFD i anslutning till preklusionslidensinträde maskinellt ta fram och tillhandahålla IM listor över icke förnyadeinskrivningar. IM kan därefter vid ärendehandläggning och beställning av gravationsbevissamt i övrigt i mån av tid successivt avföra förfallna inskrivningar vilkahärigenom kan utrensas ur IR. 1 de fall icke förnyade inskrivningar förs även ifastighetsregistret (FR) kommer fastighetsregistermyndigheten (FRM) att behövaaviseras om att uppgiften skall tas bort. Merarbetet för CFD och berördaregistermyndigheter torde bli måttligt och mer än väl uppvägas av dehandläggnings- och redovisningsiekniska fördelar som slär att vinna. : förslag skulle, om det genomförs,fä både positiva och negativa verkningar. De positiva effekterna kommer i formav vissa rationaliseringsvinster saml bällre faslighetsböcker och inskrivningsregister.De negativa effekterna drabbar främst innehavare av inskrivna rältigheter i vadgäller kostnader och risk för rättsförluster. redovisar inte nägonbedömning av hur slor rationaliseringsvinsten kan antas bli. om förslagetgenomförs helt eller delvis. torde det inte vara möjligt för nägon avremissinstanserna att inom remisstiden beräkna de totalt sett ökade kostnader,som förslaget innebär. Del går alltså inte att nu med visshet uttala sig ifrågan om vad som är mest ekonomiskl fördelaktigt för samhällel i valet mellanatl följa förslag eller atl tilldela inskrivningsväsendel yllerligareresurser för atl få bort de inte önskvärda förhållanden som råder. har emellertid inte någon erinran mol denföreslagna lagstiftningen som gör det möjligt alt avföra inskrivningar, som är50 är eller äldre. Vad avser framställning i övrigt villteleverket redovisa atl flertalet av verkels inskrivna nyttjanderättsavtal tillkomunder 1940-1960-lalen. har inte låtit notera eller bevakahuruvida de fastigheter, i vilka inskrivning skett, har varit föremål för avslyckningareller dylikt. En lagsliflning enligt de riktlinjer som domslolsverket föreslårskulle därför innebära atl varje under aren 1933-1967 inskriven nyttjanderätt mästekontrolleras och att särskilda ätgärder måsle vidlas beträffande deinskrivningar, som beviljats i de av lagstiftningen berörda fastigheterna. Detlaarbete skulle la en hel del resurser i anspråk inte bara för leleverkel. Sannoliklär det så att ett antal fastigheter på grund av ändrad fastighetsindelning ionödan besväras av inskrivna nyttjanderättsavtal som rör televerketsjordkablar m.m. Detta förhållande kan dock rimligen inle motivera denföreslagna preklusionslagstiftningen. vill ifrägasälta om inte deproblem som enligt praktiskt sett knappast låter sig lösasannat än författningsvägen. kan få sin lösning på annat sätt än genom denföreslagna lagstiftningen. Slalens Järnvägar: SJ finner ej anledning lill erinran molförslaget. 1980/81:147 29 : har intet att erinra emol de framlagda förslagen till en preklusionslagsliftning. Bankinspektionen:Den föreslagna lagsliftningen företer likheter med och ulgör en naturligfortsättning av den preklusionslagsliftning avseende inskrivningsområdet somskedde 1968 och 1970 och som - såvitt inspektionen har sig bekant - inte har medförlnägra olägenheter. Inspektionen kan därför frän sina utgångspunkter lämna delföreliggande förslaget utan erinran. Kammarkollegiet:1 domstolsverkels framställning ingär ett förslag som likt 1968 ärs lag(1968:278) om förnyelse av vissa inteckningar för nyttjanderätt, avkomsträttoch servitut gör del möjligt atl avföra sådana inskrivningar som är 50 ärgamla eller äldre om de inle förnyas senast på en viss inskrivningsdag. Vid dellanya preklusionsförfarande skall det uppenbarligen inte tas nägon hänsyn lill deförnyelser som gjordes i anledning av 1968 ärs lag. Kollegiet anser dock atlde förnyelser som gjordes i anledning av denna lag och som i mänga fall inte äräldre än bör i den nya lagen tilläggas sädan betydelse att det för dessainskrivningar ej krävs nägon förnyelse av den redan tidigare gjorda förnyelsenför atl dessa inskrivningar skall undgå preklusion. förslag i övrigl har kammarkollegiet intet atl erinra. : Som framgår av skrivelse kan inskrivning förrättighet bli stående kvar på de belastade fastigheternas upplägg ifastighetsboken fast rättigheten har upphört att gälla. Vidare kan inskrivningarför gällande rättigheter ha blivit överförda till upplägg för fastigheter somrätteligen inte berörs av rättigheterna. förslag syftar till atlta bort sädana betydelselösa inskrivningar. och inskrivningsregistren på nu berört sätl är belastade medinskrivningar som inle stämmer överens med del verkliga rättsläget är en besvärandebrist i det gällande redovisningssystemet. Betydelselösa inskrivningar kan ivissa situationer vara till olägenhet för fastighetsägaren. De förorsakaronödigt merarbete vid fastighetsbildning och andra förrättningar som berörfastigheter som är belastade med sådana inskrivningar. De tynger ocksåinskrivningsmyndigheternas löpande arbete och genomförandel av fastighetsdalareformen.Där fastighetsdatareformen har genomförts belastas ocksä faslighetsregislermyndigheternaslöpande arbete, eftersom inskrivna avtalsserviiul redovisas ocksä i faslighetsregislrel. Medhänsyn till dessa förhållanden är det angeläget all åtgärder övervägs somsyftar till att rätta till de rådande missförhållandena. Föratt komma till rätta med problemet föreslår ett preklusionsförfarande.En sådan metod ger en myckel effektiv sanering och är från den synpunktenfördelaktig. LMV tillstyrker i princip all man söker sig fram till en lösningefter denna linje, som ju också prövats tidigare i samma syfte. Vidutformandet av lösningen mäste självfallet avvägningar ske med hänsyn tillfrekvensen av betydelselösa inskrivningar, de bevakningsskyl-digheler som läggspä rättighetshavarna och den risk som finns alt inskrivningar i vissa fall kankomma atl bli prekluderade fast rättigheten är gällande. Det underlag förnärmare bedömningar i dessa avseenden som redovisas i domstolsverkelsframställning är delvis ofullständigt, och LMV går därför i huvudsak inte in påsådana bedömningar av förslagen. 1980/81:147 30 Vissaspeciella frågor skall emellertid beröras i det följande. Närdel gäller beskaffenheten av de olägenheler som kan uppkomma om en alltjämtgällande rättighet gär förlorad som en följd av att inskrivning prekluderatsbör inte förbises all rättigheter som verkligen fyller ett behov ofta kanåterskapas tvångsvis. Servitut kan därvid bildas med tillämpning avfastighetsbildningslagen, och skydd för ledning kan uppnås genom bildande av ledningsrätl.Del sagda innebär all de olägenheler som kan uppkomma genom preklusion främslutgörs av kostnader och besvär men däremot bara mera undantagsvis bestar irättighetens definitiva bortfall. 1 det nu berörda avseendet är läget etl annatän det som förelåg , då möjligheterna att ersätta bortfallna avialsrättighetermed officialrätligheter inte var lika vidsträckta. Delstörsta antalet inskrivningar för nyttjanderätter och servitut torde, som domslolsverketpåpekar, avse tele- och kraftledningar. Inskrivningarna för dessa ledningarhar i allmänhet meddelats före ledningsrältslagens tillkomst. Sedan denna lagträdde i kraft är ledningsrätten den ändamålsenligaste formen för sakrättsliglskydd när det gäller ledningar. Rättigheten gäller då med bäsla rätt, vilket ärnaturiigt när det gäller sådana investeringar, medan det skydd som inskrivningger är olika i olika fastigheter, beroende av inskrivningens läge iföreträdesordningen. Eneventuell preklusion av inskrivningar för ledningar bör därior lämpligenkombineras med övergång lill ledningsrätl i fråga om ledningar som berörs av preklusionmen som fortfarande består. Övergäng till ledningsrätl kan ske genom en omvandlingsförrättning.Man bör för preklusionsfal-len införa bestämmelser som leder lill att omvandlingsförrättningkommer till stånd i stället för förnyelse av inskrivning. Eventuellt kan manlänka sig att myndigheterna ges en viss bevaknings- och initiativskyldighel i dellasyfte tillsammans med ledningshavarna, eftersom de aktuella ledningarnasannolikt inte kan komma all bli särskill mänga till antalet (fast de kan beröraelt storl antal fastigheter). En sådan uppläggning skulle kunna vara lillfördel bäde frän allmän och från enskild synpunkt. 1 likhet meddomstolsverket har LMV den erfarenheten att de införda reglerna ochrutinerna rörande avstyckade fasligheters inskrivningsbelastning har myckel slorbetydelse när det gäller att hålla avstyckade fastigheter fria fråninskrivningar som endast berör slamfaslighelen men som enligt de tidigaregällande reglerna flöt ut också på avstyckningarna. Svaren pä en rundfråga somställts till nio fastighetsbildningsmyndigheler i olika delar av landet isamband med beredningen av delta remissyttrande tyder pä atl av alla avslyckningarfrån fastigheter med inskrivna servitut eller nyttjanderätter uppenbarligeninte berörs av rättigheten och därför kan hällas fria från inskrivning. Ilikhet med anser LMV att det saknas anledning anta all andelen avslyckningaroch avsöndringar som rätteligen inte berördes av servilul och nyttjanderätterinskrivna i styckningsfasligheten var lägre före än vad som ärfallet numera i molsvarande avseende. LMV ansluter sig därför tilldomstolsverkets bedömning alt det i fastighetsböckerna finns ett mycket stortantal fasligheter i vilka servitut och nyttjanderätter är inskrivna utan allnågon reell belastning föreligger. Det är följaktligen etl starkt intresse atlden nu aktualiserade saneringsfrägan fär en lösning. Närdet gäller från samfälld mark avskilda fastigheter är det enligt LMVs erfarenhetytterst ovanligt all servitut och nyttjanderätter som är inskrivna i en ellerflera delägarfasligheler reellt berör den avstyckade eller avsöndradefastigheten. En lösning av preklusionstyp är därför speciellt näraliggande ifråga om sädana fastigheter. 1980/81:147 31 Vissaskogsservitut som kan inskrivas är som påpekar sakrättsliglskyddade oberoende av inskrivning. lagstiftning undantogs dessa servitut.Del ansågs atl det skulle kunna verka vilseledande om inteckning för sädani servitutskulle förfalla pä grund av försummad förnyelse eftersom servitutet ändå skullebelasta fastigheten. Denna synpunkt har fortfarande giltighet. En preklusionslagsliftningav del här akluella slaget riktar sig som förut sagts principiellt motinskrivningar för rättigheter som upphört all gälla eller som i vart fall integäller i den aktuella fastigheten. En förefintlig inskrivning avseende skogsservitutär visserligen obehövlig för det sakrällsliga skyddet och skulle såtillvida kunnaupphävas. Men sä länge det är tillätet att ha skogsservitulen inskrivna tordesädana inskrivningar böra vara undantagna från preklusion. Detkan tilläggas all möjligheterna att upphäva skogsservitut har vidgats sedan är1968. Frågan vilka förutsäitningar som skall föreligga för upphävande av skogsservituthör emellertid inte till den här akluella problematiken. I fall dä inskrivet skogsservitutupphävs skall inskrivningen naturligtvis avföras. : Inför den preklusionslagsliftning som genomfördes ochsom i viss utsträckning hade samma målsättning som den av nuföreslagna, nämligen när det gällde den fortsatta giltigheten av vissa äldreinteckningar, framhöll vattenfallsverkel den slora arbetsbörda och de högakostnader, som saneringsåtgärderna skulle medföra. Den sålunda framfördauppfattningen besannades när ätgärderna sedan genomfördes. Den nu föreslagnalagstiftningen blir, om icke nägon lättnad beredes rättighetsinnehavarna, änmer kännbar. Skälen härtill är flera. I första hand innebär den nu föreslagnasärskilda uppmärksamheten på inteckningarnas fortsatta giltighet även i faslighelersom avskilts genom avstyckning eller pä annat vis mer än en fördubbling avarbetet i jämförelse med att endast giltigheten av inteckningen i och för sigbehöver beaktas. Vidare innebär tidsgränsen alt bevakningenskulle komma atl avse en period med livlig verksamhet när del gällde ulbyggnadav kraftledningar. Nägon lindring erbjuds inte lill följd av arbetet med saneringenenligt 1968 ärs lagstiftning av inteckningar äldre än . Detföreliggande förslaget synes mena all dessa äldre inteckningar, trots att deförnyats senast , skall kunna kvarstå endast efter ny begäran härom. Med anledning av bl.a.erfarenheter frän arbetet med intecknings-saneringen har valtenfallsverketsfem lokalförvaltningar uppskattat den arbetsvolym som för deras del inryms idet föreliggande förslaget. Uppgifterna har avgränsats till atl avse kraftledningsservituten.Ca 32000 sädana servitut fördelade pä ledningar har inskrivits föreden . Antalet berörda fastigheter inklusive sådana som avskiltsvid ny fastighetsbildning före den torde försiktigt bedömt uppgåtill minst 75000. Detutredningsarbete som förslaget medför måste utföras pä grundval av nyttkartmaterial med äjourförda fastighelsbeteckningar. Antalet erforderliga bladav ekonomiska kartan uppgår till ca 7500. Kartbladens uppgifter mästekompletteras med ulredning om ledningarnas exakta sträckning, ledningsgatornasbredd samt inskrivnings- och fastighetsbildningsförhållanden. I vissa fallkrävs besök pä fastigheterna. Samarbete med personal hos fastighetsbildnings-och inskrivningsmyndigheterna erfordras. Egen arbetsinsats sammanlagt för defem förvaltningarna bedömes överslagsvis till 13 manår. 1980/81:147 32 Utöver kraftledningsservituten förekommer särskill vid detvä lokalförvaltningarna i elt betydande anlal vattenrältsservitut. Det starkaste motivet för den nu föreslagna saneringensynes vara all underlätta övergången lill automatisk databehandling påinskrivningsväsendets omräde. Nägon lidtabell för detla, som anknyter till denI , då förnyelseälgärder skall vara vidtagna synes inle föreligga.Det måsle därför ifrågasättas om inte från den utgångspunkten den föreslagnasaneringsåtgärden blir onyttig därför all proceduren måsle såsom nu för förstagängen upprepas yllerligare i framliden. I domstolsverkels förslag görs vissa bedömningar omutredningen för inleckningsförnyelse och möjlighelen atl i anslutning därtillgenomföra förrättningar för ledningsrätt. Det är naturligtvis riktigt att ettsamband föreligger i det avseendet. Det framstår emellertid för vattenfallsverkelsom klart atl fastighetsbildningsmyndigheterna inte rår rned alt pä den kortatiden innan inteckningarna skall ha förnyats genomföra förrättningar enligl ledningsrättslagen.I della avseende skulle alltså inte uppkomma nägon lättnad förinskrivningsmyndigheterna eftersom inteckningarna ändå mäste förnyas inom denföreslagna tidsfristen. föreslär alt. innan lagsliflningvidtages, del överväges om regler kan tillskapas som medför att arbetet mederforderlig inteckningssanering kan i tiden förläggas i direkl anslutning tillden fortlöpande övergängen lill ADB-baserat inskrivningssyslem. Sädana reglerborde dessulom inle behöva ta sikte endast på tidsaspekten utan även på möjlighetenliN etl organiserat samarbele mellan dem som har ansvaret för fastighetsdalabehandlingenoch rättighetsinnehavarna. De sistnämnda torde i varje fall när det gäller rätlighetsinnehavaremed intressen av inleckningssanering i en storieksordning som motsvarar vattenfallsverkelsställa sig välvilliga lill ett nära samarbele pä området. I varje fall anser valtenfallsverket all den föreslagna lagsliftningeninte bör genomföras utan att tidsfristen för anmälan om förnyelse som föreslåsupphöra vid utgången av 1982 föriänges med minst etl är. Vidare förutsattesatt sådana föreskrifter lämnas som möjliggör alt vattenfallsverkel utan kostnaderhåller kartmaterial, gravationsbevis eller annal erforderiigt utredningsunderiagfrån fastighetsbildnings- och inskrivningsmyndigheter. Inskrivningsätgärd isamband med förnyelse bör ocksä vara kostnadsfri för rällighetsinnehavarna. i : Enligl vad länsstyrelseni nu förevarande ärende inhämtat och även eljest har sig bekant gör denförhällande-vis rikliga förekomsten av betydelselösa inskrivningar för deuppräknade rättigheterna fortfarande betydande arbetsinsatser nödvändiga vidvissa inskrivningsmyndigheter inom länel. Situationen synes här väl överensstämmamed de förhållanden som beskriver. Inom huvuddelen av länel,dvs. de områden som varil föremål för antingen omfattande äganderätlsutredningsförrättningarenligt och 197] ärs äganderätls-ulredningslagar eller laga skiften enligtdalalagen och belräffande vilka man har anledning anta atl inleckningsförhållandenai likhet med lagfartsförhållandena har varit exceptionellt svåra föreförrättningarna har förrält-ningslanlmätarna emellertid i samband med all de genomförldessa aktivt medverkat till alt grundliga inteckningssaneringar kunnalåstadkommas. Beträffande dessa områden förekommer numera inte alls eller i vartfall i endasi synnerligen begränsad omfattning de allvarliga problem som DV medsitt framlagda förslag avsett att lösa. Inskrivningssaneringar har sålunda medslor framgång lidigare företagits inom belydande delar av Kop- Prop.1980/81:147 33 parbergslän och erfarenheterna av dessa är enbart goda. anser det ihögsta grad angeläget att syftet med lagförslaget förverkligas, dvs. enutrensning av betydelselösa inskrivningar. Länsstyrelsenär väl medveten om att den städning i fastighetsboken som kommer att äga mmdärigenom att inskrivningar bringas atl förfalla pä grund av bestämmelserna i lagförslaget, innebär en engångsåtgärd, vilkens effekt successivtkommer att avta allteftersom nya inskrivningar för motsvarande rättigheterbeviljas. Mot denna bakgrund hade det givetvis varil befogat atl överväga ominte den mest rationella lösningen hade varit att som villkor för fortsattgiltighet av sädana inskrivningar som omfattas av förslaget generelll krävaförnyelse senast före utgången av det kalenderår under vilket 50 är förflutitsedan inskrivningen beviljades. synes tyvärr inle ha övervägt eltförslag av den innebörden. Närdel gäller innebörden av 1 § i förslaget bör särskill observeras detförhällandet att bland inteckningar som beviljats torde finnas sådanasom beviljats men som förnyats i den ordning som angetts i 2Slagen om förnyelse av vissa inteckningar för nyttjanderätt, avkomsträttoch servitut (nr 278). Om avsikten är all dessa inteckningar vid bedömningenhuruvida preklusionsbeslämmelserna skall vara tillämpliga pä dem skall anses habeviljats vid förnyelsetillfället krävs enligt uppfattning enuttrycklig regel i lagtexten. Länsstyrelsenhar observerat att i lagförslaget 2 § avkomsträtt inte beaktats men har gjortden bedömningen alt della berott på förbiseende, eftersom något sakligtgrundat skäl atl utesluta delta slag av inteckningar knappast finns. Till2 § bör också fogas den anmärkningen att det icke är säkerl atl man helt närsitt syfte även om förslaget genomförs. Kvar står nämligen de fall där enpenninginteckning besvärar ett avsöndrat eller avstyckat område pä grund av attförnyelse skett senast sista inskrivningsdagen . 1 dessa fall krävs oftaen utredning av slor omfallning för att klarlägga i vilka fastigheterinteckning gäller. 1den föreslagna 2§ andra stycket bör anges att första slyckel äger motsvarandetillämpning om fastigheten etc. ... Detär känt för länsslyrelsen att huvuddelen av de inskrivningar vilkas förnyelse göressom villkor för fortsatt giltighet utgöres av inskrivningar av nyttjanderätteroch servitut, avseende kraft- och leleledningar. Säsom domslolsverketframhåller räknade man vid ledningsrältslagens tillkomst med atl inskrivnarättigheter i mycket slor utsträckning skulle komma alt omvandlas tillledningsrätter och alt härigenom en stor arbetsbesparing för inskrivningsmyndigheternaskulle uppnäs. Såvitt kan bedömas av situationen inom har deförhoppningar som man i detta hänseende knutit till ledningsrättslagen kommitpå skam. Ledningsförrällningar, både sådana som avser alt omvandla inskrivnarättigheter till ledningsrätler och sädana vilka avser upplåtelse av ledningsrätl,har kommit lill stånd i mycket ringa omfattning. I likhet med domstolsverketbedömer länsslyrelsen atl orsaken härtill är att söka i del förhällandet attledningsförrättningar visal sig mycket kostnadskrävande. Med hänsyn lill destora kostnadsbesparingar som en konsekvent genomförd övergäng till ledningsrätlerodiskutabelt skulle medföra för framför allt inskrivningsmyndigheterna vore detgivetvis i högsta grad önskvärt att ledningsförrällningar komme till stånd ibetydligt större utsträckning än som varit fallet. Det är docksannolikt alt en utökad tillämpning av ledningsrättslagen inte kan Prop.1980/81:147 34 påräknas om inle förrältningsformen görs mer attraktivgenom införande av möjligheter till en betydande nedsättning avförrättningskostnaderna. skulle förorda ett förslag i denriktningen. i : delardomstolsverkets syn pä behovel av en sanering beträffande inteckningar förnyttjanderätt, avkomsträtt och servitut. I framställningen redovisas defördelar för inskrivningsmyndigheterna som förslagel innebär. Åven nackdelarnaför rättighetsägarna behandlas. Länsslyrelsen vill påpeka vissa effekter som eltgenomförande av förslaget skulle innebära för andra myndigheter. Förslagel innebär - i likhel med 1968 ärs preklusionslag -all inskrivningen förfaller om den inle förnyas medan rättigheten fortfarandegäller. Flera myndigheter är i sin verksamhel skyldiga alt underrätta ellerkalla sakägare. Som exempel kan nämnas samråds- och underrättelseskyldighetenvid behandlingen av stads- eller byggnadsplaner, underrättelseskyldighetvid förordnanden enligl naturvärdslagen och faslig-hetsbildningsmyndighelensskyldighet att kalla sakägare vid förrättning. I samtliga dessa fall kan nyltjanderälts-eller servitulshavaren vara sakägare. Som regisleranvändare har givetvis nämnda myndigheter stornytta av atl fastighelsbok och inskrivningsregister inte innehåller uppgifterom rättigheter som inle längre gäller och all anteckningar om gällande rältigheterendast finns pä fasligheter som är reellt belastade av rättigheterna. Om å andra sidan ett genomförande av förslagel fär tillföljd att en slor mängd servitut kommer att gälla utan all vara redovisade inågot register medför detla stora nackdelar för myndigheterna. Risken är storall man inle får kännedom om giltiga rältighetsupplätelser. Inom länet finnsexempel på att nyttjanderättshavare avverkat skog inom omräde med avverkningsförbudp.g.a.