prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Sådant arbele skall debiteras uppdragsgivare till fullakostnaden där så inte är uppenbart orimligt. Del åligger DAFA all utfärda anvisningar ochrekommendationer av belydelse för de ADB-system, vilkas drift föriäggs lillDAFA, så alt drift-aspekter kan tillgodoses i ett tillräckligt tidigt skede.DAFA får vid behov delta i syslemulvecklingsprojekt med annan huvudman där såär nödvändigt för att driflaspekterna skall tillgodoses i ett tillräckligttidigt skede eller all övertagandel av eventuellt funktionsansvar underlättasoch där DAFA skall svara för drift av det färdiga systemet. Datamaskincentralenfår också delta i systemutvecklingsprojekt med annan huvudman i syfte att hämtain kunskaper och utveckla tjänster på smådalorområdel. DAFA:s verksamhet bedrivs vid en datacentral iSlockholm, en datare-gistreringsenhet i , en datacentral i samten mindre filial-enhet i . Vid DAFA fanns den Ijuli 1980 457anställda, motsvarande 406 årsarbetskrafter. Av dessa var huvuddelen verksammai och 20 personer vid enheten i . DAFA leds av en styrelse. Chef för DAFA årenöverdirektör. DAFA är organiserad pä sex enheter: en marknadsenhet, enkundserviceenhel, en driftenhet, en leknisk enhet, en administrativ enhet ochen enhet för verksamhet i . Knutet till verksledningen finns ettsekretariat med tre anställda. DAFA:s verksamhet kan delas in i följande huvudgrupper(andel av DAFA:s intäkter /81 inom parentes): - personljänster () - maskinljänster () - databeredning (). DAFA:s persontjänster består inom kundserviceenhelen ihuvudsak av uppdragsledning, konsultation, systemering, programmering ochkundassistans samt inom lekniska enheten av leknisk konsultation. Vid DAFA:senhet i och vid filialen i utgör personljänster endast enliten del av verksamheten. Maskinljänster utförs vid driftenheten i Slockholm ochvid enheten i . Till driftenheten i är dessulom knutenNorrköpingsfilialen, vars verksamhet består - förutom av persontjänster - avsalsvis Prop.1980/81:100 Bilagall 23 Samtliga till Norrköpingutflyttade slalliga myndigheter anlitar i någon omfattning DAFA. Norrköpingsfilialen fungerar som en länk mellan kundoch centraldator för in- och utmatning av satsvisa bearbetningar, vilka utförscentralt i . Gävleenheten betjänar i huvudsak centralnämnden förfastig-helsdata. Vidare utförs vid enheten bearbetningar av del statliga löneuträkningssystemet(SLÖR) och vissa rutiner för lantmäteriverket. Databeredning vid DAFA bedrivs i huvudsak i Stockholmsaml vid filialen i . DAFA:s marknad utgörs lill övervägande del av den civila statsförvaltningen. Av DAFA:somsättning kommer från denna sektor. DAFA har f.n. ell 60-tal kunderinom den civila statsförvaltningen. Volymtillväxt i befinlliga ADB-system samltillkomsten av ett antal nya system har medfört alt DAFA:s verksamhetexpanderat. Detio största kunderna hos DAFA var /79 följande: (bl.a. System S) Statskontoret (bl.a. SLÖR) Av DAFA:s uppdragsvolym på ca 100 milj. kr. /79 har tillförts DAFA genom beslut av regering ochriksdag. Det gäller System S (ca 10,9 milj. ), SLÖR-systemet (ca 11,9 milj.kr. ), statligt person- och adressregister (SPAR) (ca 2,0 milj. ),fastighelsdala-systemel (ca 7,3 milj. och studiestödssystemet (ca 7,9milj. Med undantag av SPAR är DAFA:s engagemang inom denprivata sektorn myckel begränsat. Endast etl fåtal stora löpande uppdrag finnsinom denna sektor. Därutöver finns etl förhållandevis stort anlal småupp-drag,ofta av engångskaraktär. Dessa har ofta anknytning till ADB-register somstatliga uppdragsgivare för vid DAFA. Avseende den privata sektorn är SPAR-tjänsternahelt dominerande. Omsättningen för dessa uppgick under /79 tillca 2 milj. ; alt jämföra med ca . närmast föregående budgetär. Enytteriigare expansion förutses. 1980/81:100 Bilaga 11 24 Den tekniska utvecklingen på datorområdet gör alt alltoftare-driftlös-ningar, som bygger på mindre datorer och spridning av datoreroch dataregister, blir konkurrenskraftiga alternativ till slordatorbaseradedrift-lösningar. har bl.a. della förhållande gjort allefterfrågan på tjänster inom ADB-området breddats. DAFA, vars verksamhetnästan helt bygger på användning av slora datorer, arbetar f.n. med att breddasin kompetens och sitt utbud av tjänster lill atl även omfatta utveckling ochdrift av smådatorbaserade ADB-system. Efterfrågan på standardsystem för administrativatillämpningar har ökat. DAFA avser all i ökad utsträckning basera tillämpningarpå standard- eller bassyslem. DAFA strävar på detta sätt efter alt bli mertillämpningsinrik-tat och "kundorienterat". Ytterligare en ny form av uppdrag avser utdrag urcentrala informationsbanker, I.ex. SPAR och RÅTTSDATA (informafionsåtervinningfrån register med rättsinformation), dvs. databaser innehållande offentligauppgifter tillgängliga för etl flertal användare utöver den regisleransvarige. DAFA, och statistiska centralbyrånsmaskincentral, har haft en särställning i fråga om syslem- ochprogrammeringsarbete för statliga myndigheter alltsedan siidan verksamhet togsupp inom maskin-centralen i slutet av 1950-talel. Till en början grundadessärställningen på cirkuläret (1954:116) till statsmyndigheterna angåendeanlitande av maskincentral. Enligl detta varstatsmyndigheterna skyldiga alt anlita maskincentralcn för arbetsuppgifter somlämpligen kunde anförtros ål denna. Sedan cirkuläret upphävts år 1966grundades särställningen på atl statskontoret i enlighet med slalsmaklsbeslul(prop. 1963:85, SU 1963:81, rskr 1963:196) kunde föra över uppdraglill maskincentralen. Statskontoret kunde emellertid även själv ulföra dennatyp av uppdrag. bestod särställningen endasi belräffanderedan befinlliga uppdrag, medan nya konsultuppdrag i fråga om systemutvecklingoch programmering skulle bli föremål för konkurrens mellan ochenskilda konsultföretag. genomfördes en översyn av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan statskontoret, DAFA och (den s.k.SDS-utredning-en). Denna resulterade i en förordning (1975:567) omrationaliseringsverksamheten inom den civila statsförvaltningen, vilken bl.a.reglerar myndigheternas relationer lill statskontoret, DAFA och StatskonsultAB. tillkallades en utredning för att se överDAFA:s effektivitet och organisation. Uppdraget avrapporlerades (Ds FiU 1976:2)följande år. Som etl resultat av utredningen preciserade regeringen och arbetsområden och DAFA fick en ny organisation den 1 juli 1976.DAFA:s Prop.1980/81:100 Bilaga 11 25 arbetsuppgifterskulle normalt inte avse utveckling av nya system. Denna uppgiflsavgränsningkopplades till en begränsad företrädesrätt för DAFA vad gäller driften avstatliga ADB-system. (B 1977:08) har prövat frågan omsärställning för vissa myndigheter och företag vid leveranser till staten. 1delbetänkandet (SOU 1978:489) Konkurrens på lika villkor föreslogs bl.a. attsärställningen för i fråga om vissa rationaliseringsuppdragför civila statsmyndigheter skulle upphävas. har sedermera beslutatalt upphäva särställningen (prop. 1978/79:134, FiU 1979/80:6,rskr 1979/80:45). Detla har föranlett en ändring (1980:118) avralionalise-ringsförordningen. DAFA:s särställning i fråga om vissaralionaliseringsuppdrag och datatjänster regleras f.n. av 5, 7 och 8 §§rationaliseringsförordningen (1975:567). Enligt 5 § rationaliseringsförordningen bör enmyndighet till DAFA lämna sådana uppdrag som avser anpassning av standardsystemsom DAFA tillhandahåller eller ändring av ADB-system i drift vid DAFA omuppdragen är av begränsad belydelse för den berörda myndighetens organisationeller rutiner. Enligl 7 § rationaliseringsförordningen skall enmyndighet vid införande eller förändring av ADB-ruliner i första hand användade färdiga program för ADB-system eller delar av ADB-system som DAFA ellerannan slallig myndighet kan tillhandahålla, om dessa i rimlig grad tillgodosermyndighetens behov. Enligt 8 § ralionaliseringsförordningen skallmyndigheterna samråda med statskontoret i fråga som avser anlitande av privatservicebyrå för drift av ADB-system. Statskontoret skall därvid undersöka omdriften av syslemel med fördel kan förläggas lill statlig datamaskincentral. Rationaliseringsförordningen betydde en skärpning såtill vida atl en uttrycklig skyldighet för civila statsmyndigheter att samrådamed statskontoret i fråga om upphandling av servicebyråljänsler infördes ochalt särställningen kom alt gälla inle bara fillfälliga, ulan även långsikligauppdrag. Ralionaliseringsförordningen ger inte bara DAFA utanäven andra statliga myndigheter en särställning i fråga om programljänsler (7§) och i fråga om datorbearbetningsljänsler (8 §). Dessa bestämmelser haremellertid i praktiken inte haft någon belydelse för andra slalligadalamaskincentraler än DAFA. Av DAFA:s produktionsvolym under verksamhetsgrenen"persontjänster" har direkt samband med drifluppdrag. Förverksamhels-grenen "dalaberedning" är motsvarande andel . Prop.1980/81:100 Bilagall 26 Belräffande anskaffning av ADB-utrustning harstatskontoret haft en samordnande funktion i fråga om anskaffning avdatamaskinutrustning . har gällt en ordning därstatskontoret ombesörjer anskaffningen av datamaskiner åt de statligamyndigheterna utom affärsverken. Statskontoret inger anslagsframställning föranslaget Anskaffning av ADB-utrustning. Detta skall i princip täcka myndigheternasanskaffningsbehov. Myndigheterna erlägger sedan avgifter lill statskontoretför den utrustning som ställs lill deras förfogande. Datorbearbetningen hos DAFA kan innebära olika sloraåtaganden för DAFA. Efter graden av åtaganden kan DAFA:s uppdrag indelas på följandesäll (andel av DAFA:s lotala uppdragsvolym anges inom parentes): - direktuppdrag(I -) - funktionsansvar() registeransvar(). Direkluppdrag innebär att kunden endasi utnyttjar DAFA:smaskinkapacitet. Driftuppdrag innebär atl kunden dessutom får någon form avassistans. Dessa båda uppdragstyper omfattas av 8 8 ralionaliseringsförordningen. Funktionsansvar innebär atl DAFA har underhållsansvarför systemet och ansvar för att programmen fungerar som de ska. Dennauppdragstyp omfattas av 5 och 8 §§ ralionaliseringsförordningen. Regisleransvar innebär att DAFA enligl datalagen(1973:289) är ansvarig för systemet. DAFA har (ulöver ansvaret för egna löne-och redovisningssystem) etl sådant ansvar beträffande (statligtperson- och adressregister). När ADB blir aktuellt i elt ralionaliseringsprojekt kandet ADB-inriklade arbetet indelas i förstudie, huvudstudie, genomförande(systemkonstruktion och programmering) och drift. Offerlförfrågan tillservicebyrå sker normalt efter huvudstudien och före genomförandefasen. DAFAålar sig inle funktionsansvar om DAFA intevarit med i genomförandefasen. Det förekommer atl DAFA engageras redan vid förstudien,exempelvis i samband med omarbetningar av driftuppdrag. När del gäller huvuddelen av DAFA:s uppdragsvolym() engageras emellertid DAFA i genomförandefasen och driflfasen och harfunktionsansvar för systemet. Systemering, programmering, teknisk konsultation ochkundassistans svarade för 20,8 milj. kr., dvs. av DAFA:s externauppdragsvolym /79. Därav svarade kundserviceenheten för 19,8milj. och tekniska enheten för 1 milj. kr. Kundserviceenhetens systemering,programmering, leknisk konsultation och kundassistans fördelades på följandesätt (aktuell paragraf i rationaliseringsförordningen anges inom parentes): Prop.1980/81:100 Bilagall 27 - utveckling av standardprogram (7 §) 3 milj. kr. - underhåll och anpassning av systemi drift vidDAFA (5 §) 16 milj. kr. - utvecklingav syslem som avses tas i drift vidDAFA (6 §) 2 milj. kr. Den sistnämnda posten pä 2 milj. kr. avser verksamhetsom enligt tidigare regler i första hand borde förbehållas . Slandardprogram kan användas för flera kunder. I andrafall måste program utvecklas speciellt för en viss kund i varje särskilt fall.DAFA har köpt in eller tillsammans med annan myndighet utvecklat de slandardprogramsom DAFA tillhandahåller. harDAFA enbart tillhandahållit och vidareutvecklat standardprogram i samband meddriftuppdrag, men denna typ av tjänster bedöms av DAFA bli allt vanligare isamband med uppdrag (s.k. syslementreprenaduppdrag). 2 Statsmakternas riktlinjer för användning av ADB i statsförvaltningen behandlade statsmakterna användningenav .ADB i statsförvaltningen. 1978/79:121 redogjordes bl.a. förderiktlinjer som regeringen avsåg tillämpa vid utveckling och drift avADB-system. (FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339) anslöt sig till dessariktlinjer. Vad gäller systemutvecklingbör enligt riktlinjerna ansvarel för utveckling av ADB-system alltid läggas påden för resp. verksamhet ansvariga myndigheten. När del är fräga om ADB-systemför flera myndigheter kan särskilda organ för utveckling och införande avADB-system i vissa fall vara lämpliga. Myndigheter med stor användning av ADB bör i regelombesörja en stor del av själva utvecklingsarbetet med egen personal. De kanoch bör dock inte sträva efter atl klara all systemutveckling på delta sätt.Myndigheter utan egen kvalificerad ADB-personal bör kunna anlitakonsultföretag, servicebyråer e.d. för hela eller stora delar avutvecklingsarbetet. 1 vissa fall kan det bli fråga om att upphandla system somär färdiga alt tas i drift. Erfarenheterna visar alt det kan bli dyrt att bygga uppindividuellt utformade ADB-system. Där del går bör man därför utnyttja dedelvis färdiga system och program av olika slag som maskinleverantörer, konsultföretagm.fl. tillhandahåller på marknaden. Riktlinjerna för datordriftinnebär atl två huvudprinciper - "dedi-cering" och spridning - börvara vägledande vid framtida ställningstaganden i frågor som rör ADB-syslemensdriftmässiga utformning. Datordrift som är av slörre omfattning bör i förstahand ske för varje verksamhet eller ADB-system för sig (s.k."dedicerad" eller myndighetsspecifik drift). När arbetet inom enmyndighet förutsätter kontinuerlig tillgång lill datorstöd av 1980/81:100 Bilagall 28 slörreomfallning är del naturligt atl myndigheten själv förfogar över arbetsverktyget. Den andra vikliga principen bör vara altdalordriften inom en verksamhet skall spridas på elt lämpligl sätt. Hur myckeldalordriften bör spridas i varjeenskilt fall är en avvägningsfråga påverkad av faktorer som säkerhet, verksamhetens organisation, databehandlingensomfattning och karaktär samt de beräknade kostnaderna. Vad beträffar driften av redan befinlligaADB-system sägs alt spridning börske med noggrann planering och i en väl avvägd takt. 1 den mån det inle går alt sprida driften successivt inom ramenför den löpande kapaci-letsulbyggnadenoch vidareutvecklingen av ADB-användningen, får frågan om förändring övervägas i samband med deslörre översyner som efter hand aktualiseras för nästan alla ADB-system. All dalordrifl varken kan eller bör föriäggas till myndighels- eller seklorsvis riktade ("dedicerade")driftenheter eller till friståendesmådatorer. 1 åtskilliga fall kommeregen dalordrifl under lång lidframöver inle att vara aktuell eller lämplig. Vissa typer avdatabehandling kräver nämligen tillgångtill speciell utrustning som avekonomiska eller tekniska skäl bara kan anskaffas lill sloradatacentraler. 1 fall där försöksverksamhet behövs är det olämpligt allanskaffa speciell egen utrustning. 1 några verksamheter kan del lillfälligt eller periodiskt uppkommabehov av kapacitelslillskotl. Alla myndigheter torde inte kunna svara fördalordriften själva. Det kommer därför av både ekonomiska och andra skäl äveni framtiden att behövas särskildaservicebyråer av DAFA:s typ ellerliknande som mot ersättning ombesörjer datordrift och andra tjänster. De principer för dalordriftens organisation somredovisas i prop. 1978/ 79:121innebär dock all några av DAFA:s nuvarande slörre uppdrag kanväntas bli överförda till driftenheter inom resp. myndighet. En del avDAFA:s mindre uppdrag kan vidare överföras till smådatorer hos användarna. Nuvarande ordning för anskaflning avADB-utrustning skall enligt statsmakternasbeslut i stort behållas. Vissa förändringar bör dock göras. En särskildutredare (1979:09) har därför tillkallats för atl se över vissa frågor rörande anskaffningen av ADB-utrustning(Dir. 1979:71). En uppgift förutredaren är atl precisera vilka typer av ADB-utrustning som skall anskaffas centralt av statskontoret. Vidare skallden lämpliga arbets- och ansvarsfördelningenmellan statskontoret och de ADB-användande myndigheterna utredas. Bl.a. skall möjlighelerna att delegera anskaffningsbesluttill myndigheterna undersökas. 1980/81:100 Bilagall 29 3.1Betänkandet överväganden och förslag andra delbetänkande (Ds B 1979:1)Datakonkurrens ägnas helt ål DAFA:s särställning och därmed sammanhängandefrågor. Utredningen har gjort vissa överväganden mot bakgrund av de allmännadalapolitiska riktlinjer som anges i prop. 1978/79:121 omanvändningen av ADB istatsförvaltningen. Ulredningen anser alt konkurrens på lika villkor börgälla i fräga om konsulttjänster i samband med utveckling av ADB-system.Följaktligen måsle även konkurrens mellan de statliga organen statskontoret.Statskonsult och kunna förekomma på detta område. En samordning avdenna statliga verksamhet i elt enda organ har visat sig svår all genomföra.Därför föreslär ulredningen all restriktionerna i fråga om DAFA:ssystem-utvecklingsverksamhet tas bort. Ett ytterligare skäl för detta är atlDAFA behöver viss kompelens också belräffande systemutveckling för atl på elltillfredsställande säll kunna ta funktionsansvar för ett ADB-system. Enligl 5 § rationaliseringsförordningen börmyndigheterna utnyttja DAFA:s tjänster belräffande underhåll av sädana systemsom är knula till DAFA. föreslår att denna föreskriftupphävs. Om, som utredningen föreslår, restriktionerna för DAFA i fråga omsystemutveckling las bort, finns det inle längre något behov av alt i ensärskild paragraf ange DAFA:s sektor i fråga om systemutveckling för statligamyndigheter. 5 § ralionaliseringsförordningen innebär närmasl en begränsningför DAFA:s verksamhet. Det finns inte heller något behov av alt markera atlbland servicebyråer just DAFA bör få funktionsansvar och inte enbartdriftansvar för ADB-system, då företaget anlitas av civila statsmyndigheter. DAFA har tillsammans med andra statliga myndigheter ensärställning i fråga om tillhandahållande av standardprogram enligt 7 Srationaliseringsförordningen. Mot bakgrund av värdet av konkurrens pä lika villkor inom systemering och programmeringföreslår monopolutredningen atl denna särställning för DAFA och andra statligamyndigheter upphävs. Vidare föreslås att 7 § rationaliseringsförordningenändras så att civila statsmyndigheteråläggs att vid införande ellerförändring av ADB-ruliner i första hand använda de färdiga program förADB-system eller delar av ADB-system som finns på marknaden, om dessa i rimliggrad tillgodoser myndighetens behov. Därmed kvarstår skyldigheten att avståfrån alt köpa individuellt utformade system om lämpliga standardsystem finnsatt tillgå. Ulredningen går även in på förfarandet vid upphandlingav servicebyråtjänster. Enligt 8 § rationaliseringsförordningen skallmyndigheterna samråda med statskontoret i fråga som avser anlitande av privatservicebyrå för drift av ADB-system. Statskontoret skall därvid undersöka omdriften Prop.1980/81:100 Bilagall 30 avsystemet med fördel kan förläggas tillstatlig datamaskincentral. Denna frågakan enligt utredningen inte ses isolerad frän frågan om anskaffning avdatorutrustning. Anskaffningen av sådan utrustning är, som nämnts,centraliserad till statskontoret och sker således i andra former. Utredningenanser all ärenden som rör anskaffning av datorutrustning resp. upphandling avservicebyråljänsler är av så likartad karaktär alt de bör handläggas på eltmer likarlat sätt än f.n. 8 8 rationaliseringsförordningen har enligtmonopolulredningen i praktiken haft en myckel liten belydelse. Den ekonomiskabetydelsen av kortsiktiga tillfälligakapacilelsuljämningar har minskat denna typ av ärenden och har därför blivitallt mer sällsynta. Som redan nämnts anser utredningen det inle vara motiveratatl av samordningsskäl styra myndigheternas val av servicebyrå. De möjliga ekonomiska vinsterna för statsverket av attgynna sina egna datamaskincentraler är enligl monopolutredningens bedömningobetydliga i förhållande till de lotala ADB-kostnaderna. Ulredningen anserdärför alt det inte är motiverat av ekonomiska skäl alt styra myndigheternasupphandling så att statliga dalamaskincentraler favoriseras. Utredningen anseratt det effektivaste utnyttjandet av datorkapacitet erhålls om DAFA arbetar ikonkurrens på lika villkor och myndigheterna konsekvent tillämparupphandlingskungörelsens (1973:600) regler vid upphandling av servicebyråljänsler.Ulredningen föreslär därför atl särställningen för slalliga datamaskincentralerenligl 8 § rationaliseringsförordningen upphävs och alt myndigheternas rätt atlsjälva fatta beslut i enskilda ärenden om upphandling av servicebyråtjänsterbibehålls. föreslår att 8 §rationaliseringsförordningen ändras så att skyldigheten att samråda medstatskontoret kommer att avse inte bara anlitande av privat servicebyrå, utananlitande av servicebyrå eller datamaskincentral över huvud taget. Statskontoretsuppgift bör inle längre vara alt bedöma om driften lämpligen kan förläggas lillslallig datamaskincentral. 1 stället bör statskontoret i första hand ge rådmed avseende pä om uppdraget är av sådant slag alt servicebyrå över huvud tagetbör anlitas eller om myndigheten i stället bör skaffa egendatamaskinutrustning. Om servicebyråalternativet är alt föredra bör detmarknadskunnande som finns inom statskontoret ställas till myndighetens förfogande i form avförslag på sådana servicebyråer som kan vara lämpade för uppdraget och frånvilka myndigheten bör infordra anbud. Härvid bör naturligtvis även DAFA ges tillfälle att avge anbud när uppdraget ärav sådant slag atl DAFA bedöms kunna utgöra ell konkurrenskraftigt alternativ. Affärsverken, som har befogenhet alt anskaffadatamaskinutruslning ulan att samråda med statskontoret, bör enligt ulredningenbefrias från samrådsskyldighelen med statskontoret i fråga om anlitande avservicebyrå. Prop.1980/81:100 Bilagall 31 behandlar även frågorna om DAFA:s verksamhetsformoch ekonomiska handlingsfrihet. Dethar inte legat inom ramen för utredningens uppdrag alt utreda frågan om eneventuell ombildning av DAFA lill aktiebolag. Utredningen anser atl del finnsstarka skäl för alt driva DAFA i aktiebolagsform. Bolagsformen är dock, enliglutredningens uppfattning, med tanke på den begränsade belydelse somsärställningen i praktiken har haft, ingen nödvändig förutsättning för allDAFA:s särställning skall kunna avskaffas. Det som enligt utredningen bör avgöra vilken grad avsjälvständighet DAFA lämpligen bör ha är om DAFA:s centrala uppgift skall varaall i konkurrens med enskilda servicebyråer erbjuda ADB-service eller om DAFAprimärt skall vara ett redskap för statsmaklerna alt förverkliga vissaallmänpolitiska eller förvaltningsmässiga intentioner. De för DAFA:s konkurrenskraft allvarligasteinskränkningarna i den ekonomiska handlingsfriheten är restriktionerna i frågaom nyutveckling av ADB-system, bundenheten lill statskontoret och statensdatamaskinfond vid anskaffning och avyttring av dalamaskinutrustning samtbundenheten lill statsförvaltningens lönesystem. Därutöver kan nämnas beroendetav årliga regeringsbeslut i fråga om rätten atl disponera vinstmedel,kopplingen till statskontoret och genom produktionsrådet ochgenom representationen för dessa organ i saml föreskriften atlprioritera uppdragsgivare av kategorin civila statsmyndigheter. Utredningen anser alt restriktionerna beträffande DAFA:sverksamhet med nyutveckling av ADB-system bör tas bort. Ulredningen föreslårall 2 § instruktionen (1975:570) för DAFA ändras i detla syfte. Delta belyderatt samordningen mellan DAFA:s och Statskonsult AB:s systemutvecklings-resurseräven formellt upphör efter att knappast ha förekommit. Åvenstatskontorets systemutvecklingsverksamhet bör ske utan samordning med . Följaktligen bör produkiionsrå-det, som har till uppgiftalt samordna de tre nämnda organens ADB-verksamhet, upphöra. Dessutom börrepresentationen för och statskontoret i DAFA:s styrelseupphöra.