prop · G40363 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:63 Regeringens proposition omräntebidrag m. m.; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att reglerna om räntebidrag ändras. För egnahemföreslås en snabbare höjning av de garanterade räntorna. Höjningen varierarmellan jämfört med 0,35 enheter enligt gällanderegler. För egnahem som uppförs för försäljning skall en särskild garanteradränta gälla mellan tidpunkten för färdigställandet av huset och utbetalningenav bostadslånet. För lån som avser hyres- och bostadsrätts-hus skall dengaranterade räntan under det första årel efter lånets utbetalning sänkas från3,4 till 3,. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, BurenslamLinder, , , , , , , , , Proposition om räntebidrag m.m. Samhällels slöd till bostadsproduktion och bosladskonsumtionär betydande. Stödet ges såväl inom bostadspolitikens som inomskattepolitikens ram. Det bostadspolitiska slödet ges i mänga olika former. Detill volymen största stödformerna är bostadslånen saml ränte- ochbostadsbidragen. Bostadsbidragen är inkomstprövade. Förutom inkomsten harantalet barn och bostadskostnaden belydelse för bidragens storlek. Bostadslån kan beviljas för både bostadsutrymmen ochlokaler. Lånet motsvarar normalt av en beräknadproduktionskostnad. Lånels storlek är beroende av vilken kategori låntagarentillhör. av produktionskostnaden finansieras med hjälp av s.k.bottenlän. Räntebidrag beviljas för den del av bostadslånet och boltenlänet somavser bostadsutrymmen. Bidraget är inle inkomslpröval. Storleken på räntebidraget utgörs av skillnaden mellanräntekostnaden för nämnda låneandelar och en garanterad ränla beräknad päursprungligt belopp av samma låneandelar. Den garanterade räntesatsen för detförsta årel av lånetiden - den lägsta garanterade räntan är f. n. 3,för hyres-ochbosladsrättshus och för egnahem.' Den garanterade räntan skall höjas pävisst sätt för varje följande är. Särskilda regler gäller för sädana hus förvilka lån har beviljats enligt de bestämmelser som gällde . ' Med egnahem avses småhus som bebos av låntagaren. Övrigasmåhus hänförs till kategorin hyres- och bosladsrättshus. 1980/81:63 3 Det skattepolitiska bostadsstödet uppkommer i huvudsakgenom egnahemsägarens möjlighel att dra av ränteutgifter för fastighetslån vidinkomsttaxeringen. Från en schablonmässigt beräknad inläkt av fastigheten fåregnahemsägaren nämligen dra räntor för lån i fastigheten och - om ägaren ärmantalsskriven på fastigheten - ell extra avdrag, f.n. på . Om intäktenär mindre än avdragen, får del erhållna underskottet dras av från inkomsten avtjänst eller från inkomsten av någon annan förvärvskälla. Skatteeffekten föregnahemsägaren - och därmed bostadssubventionen är beroende av dennesmarginalskatt. Ju högre inkomst egnahemsägaren har, desto större blirsubventionen. Endasl en mindre andel av egnahemsägarna har ett skattemässigtöverskott av fastigheten, dvs. intäkten överstiger avdragen. Överskottet läggsdä till inkomsten av andra förvärvskällor. I sammanhanget kan nämnas att detotala underskotten är uppgick till ca , medanöverskotten uppgick lill ca . Underskotten medförde ettskattebortfall på ca , medan överskotten beräknas ha medförten skalleökning på ca . I följande tablå redovisas utvecklingen av de tre nämnda subvenlionsfor-mernaunder åren 19751978 (miljarder kr. 1975 1976 1977 1978 Bostadsbidrag' 3,6 4.5 4,8 5,3 Räntebidrag 1,8 2,2 2,8 3,1 Skattesubvention till egnahemsägare 2,7 3,5 4,8 6,0 Summa 8,1 10,2 12,4 14,4 ' Innefattar säväl de statliga och de statskommunalabostadsbidragen soni de kommunala bostadstilläggen till folkpension. Med skattesubvention avses den skatteeffekt som ärbetingad av skillnaden mellan den schablonmässigt beräknade intäkten och delsavdraget för räntor i fastigheten, dels det extra avdraget. a. på uppgifter från taxeringsstatistiskaundersökningar avseende och bostads-och hyresundersökning avseende . Säväl fastigheter med underskott somfastigheter med överskott har beaktats. 1 sammanhanget kan noteras att en delav skattebortfallet motsvaras av en skatteintäkt, eftersom långivarnasränteinkomster tas upp till beskattning. Denna skatteintäkt har inte beaktatsvid beräkningarna. Bostadsbidragens andel av de totala bostadssubventionernahar successivt minskat . Räntebidragens andel harvarit i stort sett oförändrad, medan skattesubventionernas andel har ökat. Utvecklingenför de tre subventionsformerna har varil ungefär densamma åren efter är 1978som , dvs. skattesubvenlio-nernas andel har ökalytterligare. Alt bostadsbidragen har ökat relativt litet beror främstpå att inkomstökningarna för pensionärerna har varit belydande och pä altbidragen alltmer har koncentrerats till barnfamiljer med slorförsörjningsbörda. Bostadsbidragen till hushåll ulan barn eller med fä barnhar alltsä minskal. ti /81. 1980/81:63 4 Räntebidragensökning beror dels pä all nya årgångar av hus har tillkommit, dels på alträntenivåerna har höjts kraftigt..Dessa faktorer har ocksä bidragit till alt skatlesubventionernahar ökal. Till sistnämnda ökning har också bidragit alt det har skett ett stortantal överlåtelser av äldre egnahem. Priserna på sådana har ökat myckelkraftigt. Förvärven har lill viss del kunnat finansieras genom att köparen delshar övertagit de lån som har beviljats i samband med ny- ochombyggnadsinvesteringar, dels har skjutit lill ett egel kapital. Till belydandedel har de dock finansierats med hjälp av nya lån, antingen genom upplåning päden organiserade kredilmarknaden eller genom exempelvis s. k. säljarreverser.En annan anledning till att skatlesubventionerna har ökat är alt län harbeviljats med fastigheten som säkerhet ulan alt användas för investeringar ieller förvärv av en fastighet. Till denna del är det således fråga omsubvention av annan konsumtion än boende. Bostadssubventionernasfördelning på räntebidrag och skattesubventioner beror bl. a. på byggandetsinriktning. har den slörre delen av bosladsinvesteringarnaavsett egnahem. En belydande del av de subventioner som avser nytillkomnaårgångar, inkl. ombyggnader, har därför kanaliserats via skattesystemet. Omandelen hyres- och bosladsrättshus hade varit slörre hade en slörre del avsubventionerna utgjorts av räntebidrag. Jag har vid fleratillfällen, bl.a. i årets budgetproposition (prop. 1979/ 80: 100 bil. 16 s.44), betonat att det inle är rimligt all räkna med väsentligt ökadesubventioner . Däremot finns del, som jag samlidigl har framhållit,anledning all fortlöpande överväga inriktningen av subventionerna med hänsyn lillsåväl de fördelningspolifiska som de bostadspolitiska effekterna och till deekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna. Mot denna bakgrundanmälde jag alt jag avsåg all lägga fram vissa förslag om ändraderegler för räntebidrag med verkan . Jag framhöll attförslagen borde läggas när de närmare riktlinjerna allmännafastighetstaxering kunde preciseras och när regeringen hade haft möjlighet attbedöma hur reglerna för villabeskatlningen borde utformas. 1980/81:20 bil. 12(s. 1) anmälde jag att regeringen hade gjort en samlad bedömning av hurreglerna för räntebidrags- och villabeskattningssystemen borde utformas förall tillgodose de olika bostadspolitiska syftena. anmäldes alt en proposilionmed förslag om ändrade regler för villabeskatlningen skulle läggas fram senareunder detla är. Vidare anmälde jag all jag avsäg att återkomma lill regeringenmed detaljerade förslag om nya regler för räntebidrag. Påförslag av chefen för budgetdepartementel har regeringen beslutat attföreslå vissa ändringar i villabeskatlningen (prop. 1980/81:42).Förslagen innebär bl. a. att den lägsta intäktsprocenten sänks från 3 till 2, samlidiglsom den lägsta skiktgränsen höjs frän 200000 lill . Den högstaskiktgränsen blir . med en inläktsprocent pä 8. Det extra avdragethöjs frän 1 000 till . Vidare skall del s. k. repartitionstalet, som äravgörande för den kommunala s. k. garantibeskaltningen, sänkas frän 2 till1,. Den sistnämnda ändringen gäller för alla fasfigheter, dvs. bl.a. egnahem,hyres- och bosladsrättshus. Schablonbeskattningen varnär den infördes i princip en beskattning av en beräknad realkapitalavkastning. Intäktsprocenten motsvarade i huvudsak då gällanderäntenivå. Därför uppkom i flertalet fall inga nämndvärda underskott. Deföreslagna procentsatserna ligger för flerlalel fastigheter på en nivå somtorde motsvara en real avkastning på bosladskapilal. Progressiviteten i villabeskattningssystemelär ett ullryck för all statsmakterna genom detla styrmedel vill påverkaprisrelationerna så att byggandet av myckel stora hus blir kostsamt och därförbegränsas. De föreslagna ändringarnai villaschablonen - inläktsprocent, skiktgränser och extra avdrag - kommer vidde nya taxeringsvärdena all leda till att statens och kommunernas inkomslerökar med ca 800 milj. kr. Kommunernas inkomsler via garantibeskaltningen kommeratt öka med ca 400 milj. kr. Den förhållandeviskraftiga begränsningen av de nya taxeringsvärdenas genomslag påboendekostnaderna bör ses mot bakgrund av fastighetsvärdenas snabba uppgångefter den förra allmänna fastighetstaxeringen. Ett större genomslag av de nyataxeringsvärdena skulle ha fått allvariiga bostadssociala konsekvenser. Som chefen för budgeldepariementetnämnde vid sin föredragning är det en stor svaghet i del nuvarande systemet förvillabeskallning alt del bygger på taxeringsvärden som i princip ligger faslunder en period av fem är. En så innebär inga större problem sälänge takten i villaprisernas ökning är måttlig. Med den prisstegringstakt somhar noterats är däremot förhållandena avsevärt merproblematiska. Den innebär nämligen en snabb urholkning av det avsedda skalteutlagel.Efler varje allmän fastighetstaxering kommer därför krav på mycket slora engångshöjningarav skattebeloppen för att återupprätta den tidigare nivån. Mot denna bakgrundär del naturligt alt pröva om det är möjligl att använda någon metod som medgeratt villabeskatlningen mer löpande anpassas till prisutvecklingen. En annansvaghet är att schablonen är densamma för hela landet trols att villaprisernavarierar myckel kraftigt mellan olika delar av landet. Prop.1980/81:63 6 Dagens finansierings- och skattesystem har en i huvudsaknominell uppbyggnad. Vid hög inflation, vilket har varil fallet under desenaste åren, är del svårt att inom ramen för sådana system nå de mål som harställts upp för bostadspolitiken. En övergång lill ett syslem med real beskallningoch finansiering skulle lösa en slor del av de problem som jag har pekat på. Ensärskild utredare (1978:7) ser f.n. över de tekniska möjligheterna att införaen real beskallning av räntor m. m. Åven om del skulle visa sig teknisktmöjligt och från andra utgångspunkter lämpligt all införa en sådan beskallning,kan delta dock sannolikt inle ske förrän ganska långt fram i tiden. Isammanhanget villjag erinra om sambandet mellan den löpande beskattningen och engångsbeskatlningenav de vinster som kommer fram vid en försäljning -realisationsvinstbeskattningen. Prövningen av olika åtgärder inom den ena beskallningsformenbör självfallet göras mot bakgrund av utformningen av den andra. När delgäller den löpande beskattningen bör dessutom sambandet med beskattningen avränteinkomster beaktas. I debatten har olika möjligheter att begränsa avdragsrältenframförts. Ett system med begränsningar av avdragsrätten är emellertid förenatmed vissa problem. Ett problem är efTekterna på det praktiska taxeringsarbelet.Uppgiften att pröva de skattetekniska förutsättningarna all införa ett systemmed begränsningar i avdragsrälten har lagts pä en särskild kommitté (B 1980:5).Kommittén har dessulom till uppgift alt bl. a. kartlägga underskottsavdragenoch de faktorer som är förknippade med dem. I fråga om de avdrag som härrörfrån egnahemmen är dock uppgiften i huvudsak begränsad lill de avdrag som avserlån som har beviljats med fastigheten som säkerhet men som inte har använls ifastigheten. All övriga avdrag har lämnats utanför utredningsuppdraget beror påatt del har ansetts nödvändigt att pröva dessa från såväl skattetekniska sombostadspolitiska utgångspunkter. I fräga om dessa avdrag kommer kommitténsåledes att enbart pröva de tekniska förutsättningarna för alt begränsaavdragsrätten. Chefen för budgetdepartementel har, som jag nämnde, pekatpå vissa svagheter i del nuvarande syslemet för villabeskattning. Del gäller bl.a.behovet av att mer löpande anpassa villabeskattningen till prisutvecklingensamt problemen med de kraftigt stigande underskollsavdragen frän egnahemmen.Mot den bakgrunden anser han alt åtskilligt lalar för alt en mer grundläggandeomprövning bör ske för framliden där hänsyn kan las till de ändradeförutsättningar som råder jämfört med när grunderna för den nuvarande villabeskatlningenfastställdes. En utgångspunkt när det statliga bostadsfinansieringssyslemetändrades var att söka åstadkomma en ökad utjämning mellan besiltningsfor- 1980/81:63 7 Detta skulle ske genom all man i anslutning fill lånesyslemetknöt en särskild förmån till hyres- och bosladsrätlslägenhelerna, vilken så längldel var möjligt skulle svara mol de förmåner som egnahemsägarna åtnjöt inomskattesystemets ram. Om de mål skall nås som ställdes upp förfinansieringssystemet när del ändrades (prop. 1974:150 s. 404 och 405, CU1974:36, rskr 1974: 372) måste åtgärder vidtas inom säväl finansierings- somskattesystemet. Jag har i det föregående redovisat vilka överväganden sompågår i fråga om skattesystemets utformning. I fråga om finansieringssystemetbör reglerna för räntebidrag ändras. Ett av de krav som ställdes upp för finansieringssystemetär 1974 var all del skulle förhindra alt del uppstod slora skillnader iboendekostnader mellan likvärdiga bostäder av olika ålder. Kostnadsökningarna ibostadsbyggandet har emellertid varil så stora att den upptrappning av degaranterade räntorna som har sketl inte har varit tillräcklig för attåstadkomma paritet i kapitalkostnader - med beaktande av standardskillnader -mellan det äldre bostadsbeståndet och de nytillkommande årgångarna av hus. Detlaär ett generellt problem som gäller säväl egnahemmen som hyres-och bostadsrätlshusen.Den garanterade räntan för ett nyproducerat hus är så läg alt den närmast kanjämföras med den ränta som skulle tas ut vid ett syslem med reallän. Enligl minmening är det angelägel alt räntebidrags-systemet utformas så attkapitalkostnaderna för äldre fastigheter inte hålls väsentligt undernyproduktionens kostnader. För en del av hyreshusen har en viss utjämning avkostnaderna skett mellan årgångarna utöver den som har varil betingad avhöjningar av de garanterade räntorna. Del gäller framför allt för de lägenhetersom ägs av de allmännyttiga bostadsföretagen. Samtliga hyresgäster har därvarit med om alt betala de högre koslnaderna i nyproduktionen. Med hänsyn tillden hyresuljämning som redan har ägl rum inom större delen av hyreshusbeständetlorde nägon mer omfatiande utjämning av kapitalkostnaderna inte behövas. För bosladsrätlslägenhelerna och egnahemmen är situationenen annan. Kapitalkostnaderna har genomsnittligt sett visserligen ökat i deläldre beståndet utöver upptrappningen av de garanterade räntorna. Detta beroremellertid inle på att del har skett någon utjämning inom beståndet utan på attöverlålelsepriserna har ökat. Den kapitalisering av bostädernas värdeökningsom har ägt rum vid överlåtelserna har uppgått lill mycket belydande belopp,särskilt efler den senaste allmänna fastighetstaxeringen. Enligt minmening är det angeläget att olikheterna i kapitalkostnader mellan olikaårgångar av bosladsrällslägenheter och egnahem ylleriigare jämnas ut. Jagföreslår därför all räntebidragen minskas för de äldre årgångarna. Någonmotsvarande ändring bör inle nu göras belräffande hyreshusbeständet. Församtliga besillningsformer bör dock räntebidragen i slörre utsträckningkoncentreras lill del nyare beståndet. 1980/81:63 8 Beträffande den närmare innebörden av mitt förslag villjag anföra följande. Skillnaderna i kapitalkostnader mellan nyare och äldreegnahem år så stora att, även om räntebidrag inle skulle beviljas för deäldsta, koslnaderna för dem ändå skulle bli lägre än för de senasi tillkomnaårgångarna. Detla gäller även om skillnader i yta och standard beaktas. Jämförelsernagäller koslnaderna för de lån som är ränlebidragsberälligande och dåavdragsrätten för räntor har beaktats. Mot denna bakgrund anser jag att räntebidragen bör tasbort för vissa äldre egnahem. En frän administrativ synpunkt lämplig avgränsningär alt slopa räntebidraget för sådana hus för vilka lån har beviljats enligl debestämmelser som gällde . Om gränsen dras på detla sätt, skulle i slorlsett alla hus som har påbörjats falla ulanför räntebidragssysiemet.Beräkningar som har gjorts inom visar emellertid alt en sädanlösning skulle leda lill att boendekostnaderna ökar alltför snabbi för vissahushåll. Med hänsyn härtill och till alt även andra kostnadsposter kan väntasöka, anserjag all bidragen bör avvecklas successivt . Jagföreslår att avvecklingen sker genom att upptrappningen av kapilalkoslnadsnivånhöjs från . Genom en sädan upptrappning kommer räntebidraget vidnuvarande räntenivåer alt upphöra i de flesta fallen före utgången av år 1983.I övriga fall bör bidraget upphöra alt ulgå . Såvitt gällerbidrag som är knutna lill lån med nominella villkor bör beslul härom fallas nu.I fråga om paritets- och ränlelän påbörjas amortering dä räntebidraget upphör.Effekten av mitt förslag om höjd upptrappning av de garanterade kapilalkoslnadsnivåernablir all amorteringarna på sådana län i de flesta fallen kommer att påbörjasunder . Alt behälla den högre upplrappningstakl, som jag harföreslagit, även efter utgången av skulle emellertid innebära alltförkraftiga kostnadsökningar för låntagarna, eftersom amorteringar till skillnadfrån räntor inle är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. bör enliglmin mening upptrappningstakten återgå lill sin nuvarande nivå, dvs. 0,35procentenheter . Sambandet mellan räntebidrag och tekniken för amorteringgör att en total avveckling av räntebidragen vid utgången av är 1983 kräver ytteriigareöverväganden. Regeringen torde fä återkomma i denna fräga vid en senare fidpunkt. Åven i fräga om sådana egnahem som har fåll lån enligt bosladsfinan-sieringsförordningen(1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad senasi 1980:777) bör den årliga upptrappningenav de garanterade räntesatserna höjas. Jag föreslår all upptrappningen höjsfrän lill 0,50. För hus färdigställda före är 1980 bör,såvida bostadslånet har betalats ut , dessutom en extra höjninggöras . Jag föreslår att de garanterade räntorna höjs med följandeprocentenheter . Höjningav den garanterade räntan (procentenheter) Årlig upp- Engängsupp- Total upptrappning trappning trappning 1980 1979 1978 1977 1976 1975 Förlän som har betalats ut före är 1979 bör höjningen ske . Förlän utbetalda bör höjningen ske enligt nu gällandebestämmelser, dvs. tvä resp. ett är efler lånets utbetalning. Somjag har anfört i del föregäende bör räntebidraget minskas också för äldre bosladsrättshus.Ändringen bör gälla alla hus som har färdigställts före är 1977, såvidabostadslånet har betalats ul . Jag föreslår alt de garanteraderäntorna höjs med följande procentenheter . Räntelån, inkl. de hus för vilka sädant lån kunnat utgå men ej sökts Förlån som har betalats ul bör höjningen ske den . Förlån utbetalade bör höjningen ske enligt nu gällandebestämmelser, dvs. två resp. efler lånets utbetalning. Denärliga upptrappningen av de garanterade räntorna bör efter är 1981 återgå tillvad som gäller , dvs. Somjag har nämnt är behovet av att utjämna kapitalkostnaderna förhyreshusen relativt begränsat. Detta gäller ätminstone pä kort sikt. Jag vill ocksäerinra om alt förhandlingar om 1981 ärs hyror pågår. Pålängre sikt bör räntebidragen i större utsträckning koncentreras till de nyarehusen. Delta ligger i linje med det krav som ställdes upp om attfinansieringssystemet skall ge förutsättningar för rimliga boendekosl- Prop.1980/81:63 10 nåder i förhållande till betalningsförmågan både inyproduktionen och i det äldre bestånd som omfattas av långivningen. Jag avseratt i ett senare sammanhang återkomma till frägan om omfördelning av deräntebidrag som avser hyreshusen. Den bör enligl min mening göras inom ramenför en i huvudsak oförändrad bidragsvolym. Effekterna av del förslag som jagstrax kommer alt lägga fram i fråga om sänkning av den lägsta garanteraderäntan för hyreshusen bör därvid beaktas. Jag har hitlillsberört enbart sådana förhållanden som gäller för beståndet av bosläder. I ensituation som den nuvarande med slarkl stigande byggkostnader måsle kapilalkoslnadsförutsätlningarnaför nyproduktionen ägnas särskilt stor uppmärksamhet. Jag vill erinra om alljag har tillkallat en särskild utredare med uppdrag all la fram underlag för enbedömning av lämpliga åtgärder för all åstadkomma en lugnare kostnadsutvecklinginom bostadsbyggandet (Bo 1980:1). I avvaktan pä detla underlag bör åtgärdervidtas inom finansieringssystemet för all boendekostnaderna i nyproduktionenskall bli rimliga. Det lorde råda allmän enighet om all bostadsbyggandet f. n.ligger på en för låg nivå i förhällande lill del långsikliga behovet. Eftersomsmåhushållen beräknas öka kraftigt behöver byggandet av mindre lägenheterstimuleras. Dessa hushåll efterfrågar i första hand lägenheter i hyres- och bosladsrättshus.Därför anserjag alt en lämplig ätgärd nu är alt sänka den lägsta garanteraderäntan för sådana hus. Jag föreslär all den sänks frän 3,4 lill 3,0%.Sänkningen bör finansieras inom ramen för nämnda omfördelning avräntebidragen. Den lägre räntesatsen bör gälla för hus som börjar byggas efterden och för sädana ombyggnader i vilka preliminärt beslut ombostadslån lämnas efler . En sådan sänkning medför enstimulans att öka ny- och ombyggandet. Den medför också bättre förutsättningarför rimliga kostnadsrelationer mellan nyproduktionen och beståndet avlägenheter även på något längre sikl. För egnahemmenbör den lägsta garanterade räntan, som f.n. är 5,, inle sänkas. För altminska boendekostnaderna i inledningsskedet bör i stället andra ätgärdervidtas. De bör inriktas på all sänka räntekostnaderna för liden mellan fårdigslällandelav huset och utbetalningen av bostadslänet. För hyres- och bostadsrätlshusenlämnas bidrag . För egnahemmen lämnas bidrag däremol förstfrån dagen för utbetalningen av länet. De räntor som hänför sig lill tidenmellan färdigställandet och länels utbetalning får egnahemsägaren således självsvara för. De är visserligen avdragsgilla vid inkomsttaxeringen, men koslnadernablir väsentligt högre än när räntebidrag beviljas. För en egnahemsägare somsjälv är länesökande, dvs. i eltbeslulsärenden, innebär delta normall ingetstörre problem, eftersom tiden mellan färdigställandel och utbetalningen avlänet är relativt kort. För egnahem som uppförs för försäljning, dvs. ivåbesluls-ärenden,kan det däremot gå , ibland . innan lånet betalas ut. Idessa fall kan räntekostnaderna bli ett belydande problem. 1980/81:63 11 denlängre tiden i tväbeslulsärendena normall beror på omständigheter som denenskilde egnahemsägaren inle kan påverka, anserjag del rimligt att införa enytterligare statlig subvention för denna räntekostnad. Mol denna bakgrundföreslår jag att en liknande möjlighet till räntebidrag före bostadslånetsutbetalning som f. n. finns för hyres- och bostadsrätlshusen införs för sådanaegnahem som uppförs för försäljning. En särskild garanterad ränta bör gällaför beräkningen av räntebidraget i dessa fall. Jag föreslår all den sätts under räntan på statliga bostadslån, dock lägsl . Den nyabidragsmöjligheten bör gälla hus för vilka preliminärt beslul om bostadslånlämnas efter utgången av är 1980. Utbetalningen av bidragen bör - till skillnadmot vad som gäller för hyres-och bostadsrätlshusen - påbörjas innan bostadslånetbetalas ut. De ändringar av reglernaför räntebidrag som jag hillills har föreslagit gäller olika lyper avbostadslån. Motsvarande ändringar bör göras för energisparlånen.