prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till all en stor del av SJ:s investeringar får effekt påresultatutvecklingen först på krävs omgående mycket kraftfullainsatser för all öka rationaliseringstakten. Vidare krävs successivataxehöjningar i såväl person- som godstrafiken. Medhänvisning till vad nu har anförts hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all godkännaatt en slrukturplan för förbättring av statens järnvägars ekonomimed den av mig förordade inriktningen genomförs godkänna den av mig förordadeinriktningen av SJ:s investeringsverksamhet. [6]Isbrytarverksamheten. Under 1970-lalet genomfördes en kraftig utbyggnad avisbrytarkapacitelen. a. anskaffades tre havsgående, kapaci-tetsslarkaIsbrytare. Härigenom skapades förutsättningar för all bedriva sjöfart året runtpå norrlandshamnarna. Statsmakternas beslut föregicks av ingående studier ochanalyser av transportsektorns struktur, aktuella transportvolymer och bedömningarav framlida transportbehov. Bl.a. 80-projeklel påverkade utbyggnadenav Isbrytarkapacitelen i ett senare skede. Det förhållandet alttrafikutvecklingen inle motsvarat tidigare prognoser och alt t.ex. inte realiserades har medfört all man f. n. under normala vintrarutan någon större svårighet kan uppfylla gällande målsättning förverksamheten. En ökad användning av större tonnage med god isvärdighet harockså bidragit lill delta. /71 har sjöfart årel runt kunnatupprätthållas på norriandshamnarna. Åven under den stränga /79, medassislensbehov i , Östersjöin-loppen och på , kundesjöfarten upprätthållas frän till , liksom påVänern och . Kostnaderna förisbrytningen har ökat kraftigt . Föregående budgetår uppgickkostnaden till nästan 140 milj. kr., vilket kan jämföras med ca 30 milj. . För /82 begär ca 160 milj. kr.för isbrytningen. Kostnadsutvecklingen kan hänföras dels till den kraftigasatsningen på nya och större isbrytare, dels till de snabba prisökningarna pädrivmedel. Den stränga /79 uppgick enbart bunkerkoslnaden tilldrygt 35 milj. kr. 1980/81:20 20 Vidanslagsberäkningen för Innevarande budgetår förutsattes alt isbrytaren ilikhet hålls i beredskap, men inle används iisbrytarverksamheten under en normalvinter. Av besparingsskäl och med hänsyntill att det under normalförhållanden finns en sådan Isbrytarkapaci-let attvintersjöfartens och näringslivets krav utan större svårighet kan tillgodosesföreslår jag att ytteriigare en av de äldre isbrytarna tas urisbrytarverksamheten den kommande vintersäsongen. Även denna isbrytare börkunna användas 1 reserv om någon av de övriga isbrytarna skadas eller omisförhållandena blir mycket svära. Besparingen på drift- och underhållssidanberäknar jag lill ca 5 milj. kr. Med hänvisning till vadjag har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår att godkännaden av mig förordade besparingen på anslaget E 2. Isbrytning för budgetåret1980/81. [7]Uppdrag till . Del förhållandel att de äldre isbrytarna snart hartjänat ut - isbrytarna och är resp. 1957 och från 1964- föranleder överväganden om isbrytarkapacitelens och isbrytarverksamhetenslångsiktiga utformning. har 1tidigare anslagsframställningar begärt medel för modernisering av äldreisbrytare. I sin anslagsframställning för /82 begärsjöfartsverket 50 milj. kr. av totalt beräknat ca 230 milj. kr. för investeringi en ny isbrytare. I nuvarande budgetläge måste nyttan av investeringen varaväl dokumenterad. Jag anser inte all det nu finns tillräckligt underlag för altbesluta om en modernisering av isbrytarflottan. Jag kommer därför attföreslå regeringen alt får i uppdrag att belysa vad förändringarav antalet isbrytare får för inverkan på vintersjöfartens effektivitet. Därvidbör också de samhällsekonomiska effekterna belysas. Med ledning av bl.a.resultaten från den vinlersjöfarls-forskning bedriver isamverkan med andra myndigheter bör verket därvid undersöka vilka åtgärder somkan vidtas för att förbättra samspelet mellan å ena sidan näringsliv, hamnaroch sjötransportörer och å andra sidan den statliga isbrytarverksamheten. Somunderlag för en eventuell skärpning av kraven på isvärdighet bör sjöfartsverketäven få i uppdrag alt studera betydelsen av handelsfartygens storlek ochisvärdighet för behovet av isbrytarresurser. Möjligheterna lill skärpta krav 1fråga om förhandsanmälan och vid prioritering av isbrytarin-salserna börstuderas och värderas i detta sammanhang. Det förhållandet attstaten tillhandahåller tillräcklig isbrytarkapacitet även under svåravinterförhållanden, dessutom kostnadsfritt, ger enligl min mening inletillräckligt incitament för näringslivet och sjölransportö-rerna all minskaanspråken på isbrytarkapacitet. Jag anser - inte minst från energisynpunkl att bör undersöka vilka möjligheter som finns att skapa ellsådant incitament med sikte på att få till stånd ett effektivare utnyttjande avisbrytarna. Prop.1980/81:20 21 Jagräknar med att kan redovisa uppdraget i sin anslagsframställninghösten 1981. [8]Bidrag till sjöfolkets fria resor. beslöt med anledning av prop.1976/77: 146 om vissa sjöfa risfrågor att införa ett temporärt statsbidrag försjöfolkets resor. Stödet fastställdes till av rederiernas totalareskostnader och kunde ulgå inom en total ram av 18 milj. kr. Stödet förlängdesav 1977/78 ärs riksdag. I samband med att 1978/riksdag beslutade omförlängning av stödet höjdes också bidragsandelen till . sjöfartspolitiska propositionen (prop. 1979/80: 166) uttryckte jagtveksamhet till ett fortsatt stöd åt rederinäringen inriktat mot de friaresorna. Anledningen lill detla var bl. a. att villkoren för reseverksamheten iallt väsentligt är reglerat i kollektivavtal. Jag ansåg alt kostnader för resor- 1 likhet med andra koslnader varom avlal slutits - bör belasta arbetsgivarenoch i förhandlingar med de anställdas organisationer avvägas mot andraönskemål. Jag pekade vidare pä all statliga insatser bör inriktas mot sådana åtgärdersom främjar sjöfartsnäringens utveckling och förnyelse. Istället för stöd till sjöfolkels resor förordade jag att de sjöfartspolitiskaåtgärderna inriktades mol en förstärkt statlig satsning på sjöfartsleknlsk ochsjöfartsekonomisk utveckling, forskning och ulbildning. Riksdagensbeslut med anledning av den sjöfartspolitiska propositionen innebär emellertidatt ett bidrag inom en ram av 18 milj. kr. anvisades även /81.Av samma skäl som jag anförde i den sjöfartspolitiskä propositionen anserjagatt bidraget till sjöfolkets fria resor bör avvecklas. För att ge rederiernanödvändigt utrymme för anpassning anser jag att bidraget bör avvecklas inom enIvåårsperiod. Jag kommer därför i samband med budgetpropositionen föreslåregeringen all sänka den maximala bidragsandelen från nuvarande till 25 %av rederiernas totala reskostnader. [9]Direktdebitering av följesedelsbunden post. Ersättningen lill postverket förbefordran av de Ijänstebrevsberätllgades post betalas till största delengemensamt från tjänstebrevsanslaget under sjätte huvudtiteln. För detta ändamålhar 459 milj. kr. anvisats för innevarande budgetår. Affärsverken ochriksbanken betalar dock direkt till postverket efter fakturen'ng. Portokoslnadernavid de myndigheter som inle betalar porto direkt till postverket belastar intemyndigheterna och framgår därför inte av redovisningen. En nackdel med dettaförfarande är bl. a. att tjänstebrevsrätten kan uppfattas som en fri nyttighetav myndigheterna. Därmed föriorar myndigheterna ett Incitament att genomförbättrade postruliner verka för sänkta portokostnader. I syfte att motverkadetta har /80 1980/81:20 22 vidtrafiksäkerhetsverket prövats att låta myndigheten själv ersätta postverketför postbefordran. Detta gäller dock enbart de stora poslvolymer som skrivs utmaskinellt som en följd av registreringsarbelel vid länsstyrelsernas bil- ochkörkortsregister. Sedan den nya debileringsrutinen infördes hartrafiksäkerhetsverket pä flera punkter rationaliserat eller påbörjat enrationalisering av sin posthantering. a. har man börjat befordra flerahandlingar som skall sändas till en och samma mottagare i samma kuvert.Meddelandeblanketten om ny fordonsägare, avställning m.m. befordras numera sompostkort 1 stället för som brev. Personer eller förelag som äger flera fordonunderrättas med listor över samtliga ägda fordon i stället för med ettmeddelande per fordon. Vidare undersöker trafiksäkerhetsverket möjligheten attdebitera fordons- och kilometerskalt på samma blankett, vilket skulle medföraavsevärda besparingar. Sammanlagt har verket /80 nedbringatportokoslnaden med ca 2,5 milj. kr. jämfört med föregående budgetär. Enligtmin uppfattning bör systemet med direktdebliering av den följesedelsbundnaposten utvidgas till andra myndigheter som har stora volymer av enhetlig, oftadalaproducerad post. Systemet bör kunna övervägas för exempelvisriksskatteverket, , centrala sludie-stödsnämnden ochriksförsäkringsverket. Frågan får behandlas i arbetet med budgetpropositionenför /82. Kostnaden för den aktuella tjänsteposten bör för dessamyndigheter således läckas av anslag som myndigheterna själva disponerar.Tjänstebrevsanslaget skall därvid minskas i motsvarande mån. Åven andramöjligheter att rationalisera postrutinerna bör prövas av postverket, däriblandolika åtgärder för att stimulera allmänheten all i ökad utsträckning betalaräkningar genom alt girera från egna konton. Storlekenav de besparingar som kan uppnås genom en ökad rationalisering avpostrutinerna kan f. n. inle närmare anges. Erfarenheterna fråntrafiksäkerhetsverket tyder dock på alt betydande rationaliseringar avpostrutinerna kan komma till stånd då myndigheternas motivation för sådanabesparingar ökar. [10]Översyn av reglerna för frankeringsfrihet. somhar tjänstebrevsrätt får under vissa förutsättningar lämnas till postbefordranofrankerade. Om mottagaren inte är direktbetalande krävs medgivande avregeringen för alt denna skall få använda sig av sådan frankeringsfrihet. Närsådant särskilt medgivande finns får postverket i allmänhet ersättning fräntjänstebrevsanslagel för befordringen av dessa försändelser. Förfrankeringsfria försändelser lill försäkringskassorna betalar dock riksförsäkringsverketersättning direkt lill postverket. Jag föreslår all reglerna förfrankeringsfriheten ses över i kostnadsbesparande syfle. Utgångspunkten föröversynen bör vara att,frankeringsfrihel skall tillämpas endast då det 1980/81:20 23 liggeri myndighetens - snarare än i avsändarens - intresse att en försändelseskickas in. Exempelpä frankeringsfrihet som enligt min mening bör kunna avvecklas är den somgäller vid inbetalning av böter och studiemedelsavgifier samt vissaupplysningar 1 taxerings- och uppbördsärenden. Detta gäller ävenfrankeringsfriheten för svar pä vissa förfrågningar från de allmännaförsäkringskassorna. Jag bedömer all en översyn av frankeringsfriheten efterdessa riktlinjer kan medföra årliga besparingar på ca 20 milj. kr.Besparingarna avser dels tjänstebrevsanslagel (ca 5), dels anslag lill (ca 15). [11]Avvecklad tjänstebrevsrätt för icke statliga organ. har (prop.1976/77:100, /77: 11, rskr 1976/77:177) godkänt riktlinjer föravveckling av tjänstebrevsrätlen för icke statliga organ. Skälet härtill varatt det är angeläget att omfattningen av statligt ekonomiskt stöd lill olikaverksamheter kan kontrolleras och regelbundet omprövas saml alt klara gränserskapas för vilka som skall ha tjänstebrevsrält. 1 fråga om tjänstebrevsrällenför sjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner förhandlarstaten med landstingsförbundet. Förhandlingarna beräknas avslutas i år.Tjänstebrevsrällen för kyrkliga organ logs upp i samband med de under år 1977slutförda överläggningarna om det framtida förhållandet mellan staten ochsvenska kyrkan. Då dessa inte ledde lill något principbeslut röranderelationerna mellan stal och kyrka, bör frågan om hur de kyrkliga organenstjänstebrevsrält skall avvecklas t. v. vila. För övriga tjänstebrevsberältigadeicke statliga organ kan tjänstebrevsrällen enligl riksdagsbeslutet prövas isamband med organisatoriska förändringar hos dessa organ, när verksamhetensinriktning ändras eller när det finns andra skäl till en omprövning. Enligl minmening finns det nu sådana skäl. Värdet av de sistnämnda organenstjänstebrevsrält beräknas till uppemot 100 milj. kr. En avveckling avtjänstebrevsrätlen för icke statliga organ skulle, såsom funnit,innebära att en subvention som åriigen beviljas ulan en av statsmakternaåterkommande prövning skulle upphöra. Jag anser all en sådan avveckling snarastbör ske. Eventuell kompensation till berörda organ får, om särskilda skälföreligger, prövas av regeringen. Betydande besparingar bör genom avvecklingenkunna uppnås genom ett ökat koslnadsmedvetande hos berörda organ. Deadministrativa nackdelarna för posthanteringen bedömer jag som små. För de störrepostkunderna kan förenklade postruliner av annat slag ge i stort sett sammaadministrativa fördelar som tjänstebrevssyslemel. Med hänsyn till de positivaeffekter som uppnås genom avvecklingen är del angeläget att den genomförsskyndsamt. Eftersom del i vissa fall kan krävas omfattande administrativaförberedelser förordar jag en viss övergångsperiod. Avvecklingen skall dockvara avslutad senast under /84. 1980/81:20 24 Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag all regeringen berederriksdagen tillfälle alt ta del av vad jag har anfört i det föregäende angåendedirektdebitering av följesedelsbunden post, översyn av reglerna förfrankeringsfrihet saml avveckling av tjänstebrevsrätlen för icke statligaorgan. Prop.1980/81:20 Bilaga 6 "., .-T--. ".-fiVJ i '.1.7 "7; !.t;ff;,- Prop.1980/81:20 1 Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM EKONOMIDEPARTEMENTETSVERKSAMHETSOMRÅDE 11 j Centrala myndigheter m. m. Till ekonomideparlementel hör bankinspektionen ochförsäkringsinspeklionen - vars verksamhet finansieras via avgifter frän bank-och lorsäkringsinslilulen - saml (). Myndigheternas förslag till anslagsframställningar / 82 kommer all - med utgångspunkt i det huvudalternativ sommyndighe-lerna ålagts all lägga fram - behandlas med slor reslriklivilel. Vad gäller SCB vill jag erinra om alt dess anslag förinnevarande och föregående budgetår realt dragits ned med 3,4 resp. 8 milj. kr.Min avsikt iir att prövningen av anslagsframställningen för /82skall resullera i en real minskning av anslagel för SCB:s löpande verksamhetmed ea 3 milj. kr. ulöver de besparingar som följer av huvudallernalivel. Detlabör kunna åstadkommas bl.a. genom all SCB i ökad ulslräckninguppdragsfinansierar sin verksamhei. Jag vill i detta sammanhang erinra om den kommitté meduppdrag att se över den statliga statistiken som jag har tillkallat med slöd avregeringens bemyndigande . Enligt direktiven (Dir. 1979:133) bör utredningsarbetet slyras av syflel all i en framlid präglad avknapphet på resurser fillgodose samhällets angelägna behov av statistik genomen elfekliv avviigning mellan nyiia och kostnader. Resultatet av kommiiiénsarbete bör ge slalsmakterna förbättrade möjligheter alt prioriterastalsfinansierad statistik inom och mellan skilda områden och ge en grund lörreella besparingar på stalislikomrädel. Belräffande mynl verkels verksamhelsområde villjag erinraom all regeringen den 26juni 1980 lämnal verkel i uppdrag all undersökamöjligheter-1 Rik.uliigcn 1980/81. Prop.1980/81:20 2 na att minska produktionskostnaderna för femöresmynt, t.ex. genom ändring av metallinnehållet. Vidare är del min avsikt att medutgångspunkt i betänkandet (Ds E 1977: I) Metallen i enkronemyntel och remissbehandlingendärav pröva möjligheterna att dra ner kostnaderna för tillverkningen också avenkronemynl. Från ekonomidepartemenlets huvudtitel bestrids vissakostnader för olika former av lönsparande. I anslagel ingär medel förlönsparkampanjer. för innevarande budgetär 3,2 milj. kr. Del har vidmedelsberäkningen förutsatts all sparinstituten själva bekostar en väsentligdel av sparinfor-malionen. I samband med introduktionen av skaltesparandelskedde en höjning av informationsanslaget. Efter de särskildaintroduktionsinsal-serna för detla sparande bör en minskning av anslagel kunnaske för nästa budgetår. De statliga insatserna bör även i fortsättningenkoncentreras på information om skattefondsparandet. Bankinslitutens etablering av nya kontor prövas av ensärskild nämnd vars beslut kan överklagas till regeringen. På grundval avförslag av banklagsulredningen avser jag alt för regeringenlägga fram förslag om all avskaffa den nuvarande etableringskontrollen. Dettager främst administrativa förenklingar men medför totalt sett även vissabesparingar. [2] Ändrade principer för beräkning av prisindex tillgrund för fastställande av basbelopp och basenhet. För pensioner och vissa andra sociala förmåner finns enaulomalisk värdesäkring, dvs. utgående belopp räknas automatiskt upp med hänsyntill inträffade prisstegringar. Åven skiklgränserna i den statligainkomst-skatteskalan justeras numera åriigen med hänsyn till prisförändringarna. Folkpensioner och ATP-pensioner utgår med belopp som ståri viss relation lill del s. k. basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Basbeloppet följer förändringar i den av SCB beräknade konsumentprisindex(KPI). Anknytning av utgående förmåner lill basbeloppel finns också vadbeträffar bl. a. delpensioner, bidragsförskott och studiemedel. Det stigande skattetrycket och de höga marginalskatternaskapade ell behov av ärliga justeringar av skatteskalorna.Kombinationen av inflation och höga marginalskatter skulle annars dragit inalltför slor del av lönlagarnas inkomster eller driva fram mycket höganominella löneökningar. Detta syslem utsattes för en allt mer uttalad kritikvilket är 1978 ledde lill en viklig reform av skallesystemet. Denna reforminnebar en indexreglering av skatterna sä att endast reala, inte nominella,löneökningar leder till högre relativa skaller. Tekniskt går detta till sä all12-månaderstalet för inflationstakten t.o.m. augusti året före inkomslärelläggs lill grund för inflationsjusteringen av skatteskalan för inkomståret. Ettviktigt motiv för denna reform var själva beslutsordningen. 1980/81:20 3 vikt att beslul om Inkomstskattens höjd och fördelningfattas av den ansvariga politiska församlingen, , och inte mer ellermindre slumpmässigt bestäms av inflationen. Ekonomisk-politiska beslul som innebärförändringar av mervärdeskattesatsen skall dock ej leda lill en motsvarandeförändring av inkomstskatten via indexregleringen. Beslutenom indexuppräkning av pensionerna m.m. fattades när tillväxtenvar hög i den svenska ekonomin och medan antalet pensionärer var relativt lågt.Den lägre tillväxten under 1970-talel har tillsammans med att antaletpensionärer ökal och pensionsbeloppen höjts medfört att utrymmet för de aktivagenerationernas standardökning hållits tillbaka. Medan de totala reallönernaefter skatt för hela löntagarkollektivet ökal ' harmotsvarande ökning för pensionärskol-leklivet uppgått till . Detta beror ibelydande grad på att antalet pensionärer ökat saml att nytillkommandepensionärer får allt högre pensioner. De enskilda pensionärernasslandardökning har i relation härtill varil mer begränsad, men inte destomindre utgör den redovisade situationen en speciell komplikation för denekonomiska politiken och för löneförhandlingarna. Pensionerna ulgör enbelydande del av landels totala hushållsinkomsler. Om exempelvis krav päälerhållsamhet med den inhemska efterfrågan föranleder beslut om höjning avmervärdeskatt eller punktskatter, påverkas inte pensionärernas möjligheter tillkonsumtion eftersom de kompenseras genom all pensionsbeloppen räknas upp automatiskt.Därigenom reduceras effekten av statsmakternas beslul om åtgärder av detlaslag. Om ell lands exportpriser regelmässigt ökar snabbare änpriset pä landets import är del möjligt att låta den inhemska efterfrågan inomlandet öka snabbare än produktionstillväxten utan att den yttre balansen,bytesbalansen, försämras. När det motsatta förhållandet råder, dvs. attimporlpri-serna stiger snabbare än exportpriserna, mäste på motsvarande sättden inhemska eflertVågan öka långsammare än produktionen. En del av dettillgängliga produktionsutrymmel måste avsällas för all betala för den dyrareimporten. Tidigarevar relationen mellan export- och imporlpriser. del s.k. bytesförhållandet,relativt stabil. Från millen av 1970-talel har bytesförhållandet utsatts förbetydande variationer, främst i samband med de båda oljekriserna.Bytesförhållandet har sjunkit, dvs. importpriserna har stigit mer änexportpriserna, vilket har inneburit en inkomstminskning för hela samhälletsom den svenska ekonomin och de svenska hushällen inle kan kompensera sig för. Nuvarandesystem för indexuppräkning tar emellertid inle hänsyn lill detta. Det skulledärför vara naturligt att rensa utvecklingen av konsumentprisindex, som jubestämmer basbeloppets utveckling och därmed pensionerna samt den s.k.basenheten, som påverkar skatteskalan, för förändringar i bytesförhållandet. Ensådan korrigering är emellertid inte 1980/81:20 4 Vårt bytesförhållande kan l.ex.förbättras kortsiktigt. Under den s.k. överbryggningspolilikens lid höjde desvenska företagen sina exportpriser mer än konkurrenterna vilket ledde tillbetydande förluster av marknadsandelar. De höjda exportpriserna återspeglas iatt bytesförhållandet steg med drygt 6,. En sådan förbättring avbytesförhållandet skulle vid en indexuppräkning som tar hänsyn lillförändringar i bytesförhållandet ha lett till en ytteriigare ökning av deninhemska efterfrågan genom att pensionerna då skulle blivit högre ochinkomstskatterna lägre än annars. Det är uppenbart all del skulle ha varilmycket ogynnsamt för samhällsekonomin. som del således finns starkaskäl alt justera de konsumentprisberoende belopp som reglerar pensioner ochskatter för förluster i bytesförhållandet finns del skäl emot att införa en nyautomatik som korrigerar för varje förändring i bytesförhållandet. De kraftiga variationer i bytesförhållandet vi upplevtunder 1970-talel har varil starkt förknippade med oljeprisernas utveckling. Detär främst 1 samband med de kraftiga oljeprishöjningarna 1973-74 och 1978-1980som vårt bytesförhållande försämrats. Det torde också stå klart attprisstegringar, t.ex. höjningen på en m eldningsolja () från . 1980 eller höjningen på en liter bensin (97/98 oklan) från 0,88kr. till , är förändringar i förutsättningarna för standardulvecklingensom inle kan kompenseras genom uppräkningar av pensionerna och nedjusleringarav skalleskalan. Del innebär enbart att vi beviljar oss standardökningar som vimäste betala genom någon annan form av pålagor sä länge vi står fast vid mäletalt nå balans i våra utrikes betalningar. Det är inte heller rimligt alt, närindirekta skaller höjs i syfle att påverka konsumtionen av vissa varor ellerden totala efterfrågenivän, detla motverkas av de nu gällande principerna för indexuppräkningen.I viss män beaktas detta redan nu därigenom att utvecklingen av basenheten inlepåverkas av förändringar i mervärdeskatten. Jag vill i detta sammanhang helt kort redogöra för de nyariktlinjer som jag, efter samråd med cheferna för social- ochbudgetdepartementen, avser föreslå all regeringen fastställer när det gällergrunder för beräkning av den prisindex som i framliden bör gälla som grund förfastställande av basbelopp och basenhet. En sådan justerad index börfortsättningsvis beräknas av SCB som KPI beräknas enligt nuvarandeprinciper. De nya riktlinjerna avses få effekt på utgående förmåner från den Ijanuari 1981. I den index som skall ligga lill grund för beräkningen avbl. a. pensionerna och skatteskalan bör bortses från indirekta skatter, tullaroch avgifter, men tillägg göras för subventioner. SCB beräknar redan nu ensådan index över levnadsomkostnader, kallad neltoprislndex (NPl). Jag förordaratt denna index läggs till grund för en ny modifierad prisindex för beräkningav basbelopp och basenhet. Vid beräknande av denna nya index bör - av de skäljag tidigare framhållit - dessutom bortses från förändringar i energipriserefler . F.n. ingår i KPI Ijärrvärme, eldningsolja, hushållsgas,elström och bensin. 1980/81:20 5