prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — vilkarestriktioner som kommer att gälla för direktverkande elvärme innebär enmotsvarande svårighet att bedöma elanvändningens utveckling. När riktlinjernapå dessa avgörande områden har lagts fast ökar möjligheterna att göratillförlitliga bedömningar. Det bör också påpekas att beräkningarna inte harbeaktat konsekvenserna för energiförsörjning av "överraskandehändelser" som utrikes- eller handelspolitiska kriser. Frågor som berörenergiberedskap och dess beroende av utvecklingen i omvärlden har senastbehandlats av oljelagringskommitté. 2 Den internationella situationen Den ekonomiska utvecklingen i vår omvärid kommer nuliksom tidigare i stor utsträckning att bli avgörande för hur den svenskaenergiförsörjningen utvecklas . Priserna på olja och andraimportbränslen bestäms bl. a. av tillgång och efterfrågan på deninternationella marknaden. De ekonomiska förhållandena i den internationellahandelsgemenskap som tillhör styr i hög grad vår ekonomi och därmedvårt behov av energi. Eneriglillförseln inom lEA 1973-1990. 1980/81:90 Bilaga1.1 Industridepartementet 4 För väriden som helhet har energianvändningen sedanlång tid utvecklats parallellt med den ekonomiska tillväxten. Under 1950- och1960-talen ökade användningen av energi snabbare än ekonomin i sin helhet. Tillstörsta delen skedde detta genom ökad oljeanvändning. Sedan början av1970-talet har ökningstakten minskat till följd av en lägre ekonomisk tillväxtoch höjda oljepriser. I figur I visas utvecklingen av energiförsörjningen framtill slutet av för medlemsländerna i (lEA) dvs. flertalet länder i och samt , och . 1 figuren redovisas också utvecklingen under1980-talet enligt en sammanställning som gjorts av lEA på grundval avbedömningar från medlemsländerna. Redovisningen är en blandning av planer ochprognoser. Den bygger bl. a. på förutsättningar om en relativt kraftigekonomisk återhämtning . Tillväxten i energitillförseln bedöms totalt settbli lägre än den ekonomiska ökningstakten . Kol är den energikälla som antas öka mest ochöverta en allt större del av oljans roll. Kärnkraften väntas öka kraftigtprocentuellt sett men fortfarande svara för en liten del av energiförsörjningen1990. lEA har också gjort en sammanställning av hurenergianvändningen inom olika samhällssektorer väntas utveckla sig. Dennaredovisas i figur 2. Den största procentuella ökningen genomsnittligt sett förhela perioden Energianvändningen inom lEA-Europa 1973-1990. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 5 svarar transportsektorn för. Sammanställningen visar ocksåpå att en kraftig återhämtning inom industrin förutses under första hälften av1980-lalel. Olja väntas svara för dendominerande delen av de västliga industriländernas energiförsörjning under1980-talel. SIND arbetar f. n. med en studie av oljemarknadens utveckling. Idet följande behandlas några av de frågor som tas upp i denna studie (SIND PM1980:27, publiceras ). På grund av de hittillsvarandeprisökningarna på råolja (se figur 3) och en lägre ekonomisk tillväxt iindustriländerna jämfört med tiden kommer sannolikt oljeanvändningensökning att fortsätta att dämpas eller till och med vändas till en minskningunder . Det bör noteras att lEA-sammanställningen baseras påbedömningar som gjordes före de kraftiga oljeprisökningarna under 1979.Efterfrågan har därför sannolikt överskattats. Den nuvarandeproduktionskapaciteten i OPEC bedöms tillsammans med den planeradekapacitetsutbyggnaden i andra länder vara tillräcklig för atl möta efterfråganunder första . Balansen är emellertid känslig och kanallvarligt rubbas om - USAs oljeimportfortsätter att öka som - deösteuropeiska länderna ökar sitt importbehov - tillfälligabortfall av större produktionsanläggningar inträffar t. ex. på grund avpolitiska kriser Råoljeprisets utveckling penningvärde 1970-1980. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 6 - den internationella konjunkturen går upp hastigt- de kraftiga oljeprisökningarna 1973 skedde just i en sådan situation Totalt sett bedöms OPECs andel avvärldsproduktionen av olja minska något. För del kommer dock OPECatt spela en helt dominerande roll för oljeförsörjningen. Av stor betydelse för den svenska oljeförsörjningenär hur den internationella tillgången och efterfrågan på olika oljeprodukter -bensin, dieselolja, eldningsolja m. m. I första hand är detutvecklingen i som är intressant. Denna fråga kommer atl behandlas iSINDs särskilda oljesludie. På grund av en fortsatt - om än i lägre takt -ökande bilism bedöms efterfrågan på bensin öka. Som följd av den ökandekolanvändningen och kärnkraftutbyggnaden antas behovet av tjock eldningsoljaminska. En motsvarande anpassning av oljeindustrin i förutses. Dettainnebär att produktionen av tjock eldningsolja kommer att minska. Hur dettakommer att påverka den svenska försörjningen med tjock eldningsolja ärosäkert. Antagligen kommer den tjocka eldningsoljans karaktär avöverskottsprodukt att bli mindre markerat och prisgapet mellan tjock och lätteldningsolja att krympa. Ytteriigare en faktor som är av betydelse för våroljeförsörjning gäller svavelhalten i olja. blir den råolja som utvinnsallt mer svavelhaltig. För del kompenseras denna tendens under 1980-talettill viss del av att utvinningen av lägsvavlig Nordsjöolja ökar. Sammantagetinnebär dessa förhållanden att prisskillnaden mellan hög- och lägsvavlig eldningsoljasannolikt kommer alt öka . Av världens totala energianvändning svarar kol förca . Den allra största delen används nära kolbrytningen och bara 8procent går i internationell handel. Kolhandeln har i flera avseenden en annankaraktär än oljehandeln. Den sker till stor del genom långsiktiga kontrakt direktmellan kolproducenten och kolanvändaren. I den internationella kolhandelnutgör vidare transport och hantering av kol den dominerande kostnadsposten.Kolproducentens pris vid utskeppning utgör bara en mindre del av kolanvändarenskostnader. Enligt figur 1 väntas en kraftig ökning avkolanvändningen i industriländerna. Enligt den genomförda studienWorld Coal Study kommer ökningen inom lEA-länderna att bli 1,perår. Under alla förhållanden kommer enligt vår bedömning kolbrytningen ochkolhandeln att bli tillräckligt omfattande för att möjliggöra svensk kolimportunder . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 7 Förutsättningarna för användning av naturgas iSverige beror på i hög grad på hur gasförsörjningen i Västeuropautvecklas. Där finns en omfattande gasdistribution och gasanvändning. Somframgår av figur I förväntas gasanvändningen i öka under 1980-talet.Samtidigt kommer gasutvinningen på kontinenten att minska. Importbehovet kommerdärför sannolikt att öka relativt kraftigt. Detta planerar man att täcka genomimport från , och till viss del genom import av flytandenaturgas (LNG). Eftersom det finns utbyggd gasdristibution och gasanvändning påkontinenten kan man räkna med att betalningsförmågan där är högre än i områdendär sådan inte finns. Med hänsyn till dessa förhållanden har vi räknatmed att naturgasen i i första hand kommer alt föras till detkontinentala eller . Först när behovet i detta område ärtäckt kan man enligt vår bedömning räkna med någon större utbyggnad avgasförsörjningen i eller andra länder som ligger långt ifrån etableradegasnät. Även om elenergi inte är någon stor internationellhandelsvara kan det ändock vara av intresse att studera den internationellautvecklingen för att sätta in den svenska elsituationen i ett vidareperspektiv. I de flesta andra inustriländer har liksom i prognosernaöver elbehovet successivt justerats nedåt . Den huvudsakligaförklaringen till delta är att den ekonomiska tillväxten blivit lägre än under1960-talet. Takten i utbyggnaden av elkraftverk har minskal i takt med deändrade bedömningarna av elbehovets utveckling. Detta har lett till attutbyggnaden av främst kärnkraft men även kol- och oljekraft minskat.Utvecklingen i har således i stort sett följt samma mönster som i andraindustriländer. 3 Förutsättningar för beräkningarna Utvecklingen pä den internationella energimarknadenhar varit en central utgångspunkt för det föreliggande arbetet.Prisutvecklingen på oljeprodukter avgör hur konkurrensdugligheten för dealternativa energikällorna kommer att utvecklas. Den beskrivning av den internationella utvecklingensom lämnats i föregående avsnitt har antagits medföra atl oljemarknadenutvecklas förhållandevis lugnt. Vi har valt att utgå från att de realaoljepriserna ökar under 1980-lalet. Den strukturförändring sompågår kan förväntas leda till att nuvarande överskottssituation för tjockaoljekvaliteter pä sikt elimineras. I våra kalkyler har vi antagit att denlångsiktiga prisutveckling- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 8 en för olika produkter är likartad. Dessa sammanhang ärdock myckel vanskliga atl bedöma och diskuteras därför ytterligare i ettföljande avsnitt. Den siffermässiga precisionen iantagandet om oljeprisutvecklingen är emellertid främst motiverad av kalkylskäloch får inte dölja den osäkerhet som här råder. Sannolikheten för språngvisahöjningar av oljepriset av det slag som världen erfarit tordeinte vara obetydlig. Det är dock näst intill omöjligt att förutsäga vilkenproduktions- och prispolitik som de oljeproducerande länderna kommer att föra.Oenigheten inom OPEC-kartellen gör inte den uppgiften lättare. Den antagna oljeprisutvecklingenunder saml ett beaktande av de kraftiga prishöjningarna under1978-1980 gör åtminstone att kol redan med dagens teknik kan vara konkurrensdugligtmed olja inom vissa användningsområden. För inhemska bränslen blir en sådanslutsats mer tveksam. De prisjämförelser som gjortsmellan olja och inhemska bränslen har ofta utgått från de produktions- ellerutvinningskostnader i liten skala som ännu så länge existerar. Ett faktisktmarknadspris för exempelvis flis kan ännu inte anges med säkerhet.Industriverket har i sin bidragsverksamhet till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar fått del av de offertpriser som bifogatsansökningarna. De visar att priset på flis följer priset på det ersattabränslet, tjock eldningsolja, relativt nära. I sina bedömningar avintroduktionstakten för inhemska bränslen har industriverket vid sidan av dettaäven låtit institutionella faktorer väga tungt som t. ex. osäkerheten om dekommande miljökraven. Elpriserna kan anges med ennågorlunda säkerhet för 1980-talet, förutsatt att de nuvarande principerna förprissättning kommer alt vara avgörande. Det fastlagda programmet förkärnkraftsutbyggnaden har föranlett som prisledare att revidera sinaeltariffer. Råkraftspriset på el kan förväntas stiga med i genomsnitt I % realttill 1990. kan en viss realprissänkning bli aktuell somdock övergår till realprishöjningar när de två sista kärnkraftsaggregaten tasi drift . Sammantaget förutsätts sålundaenergipriserna stiga realt . I förhällande till 1970-talel blirdock höjningarna något mindre starka. Vid sidan av antagandena omenergipriserna spelar förutsättningarna om samhällsekonomins utveckling encentral roll för beräkningsresultaten. Den svenska ekonomin kännetecknas förnärvarande av en betydande obalans - underskottet i de löpandeutlandstransaktionerna är stort som inflationstakten är hög. För attklara de uppsatta målen för den ekonomiska politiken måste resurstillväxtenunder avsättas till investeringar i näringslivet och export för attbland annat betala ökande reala kostnader för oljeimporten och växande räntorpä utlandsskulden. Utrymmet för ökad konsumtion blir härigenom mycket begränsatvilket kommer att ställa den ekonomiska politiken inför stora svårigheter. 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 9 Vi har i våra kalkyler utgått ifrånatt tillväxten i den svenska ekonomin blir 2 ä 2 1/vilket är någothögre än genomsnittet . (Se tabell I). Tabell 1 Försörjningsbalans 1979-1990 därav: näringslivet 4,2 Osäkerheten om hur passframgångsrik den ekonomiska politiken kommer att vara är naturiigtvis stor.Det har därför ansetts nödvändigt att belysa känsligheten i beräkningarna förett alternativt antagande om den ekonomiska tillväxten. Detta har skett på såsätt atl produktionstillväxten inom industrin nedjusterats i några viktigaindustribranscher som gruvindustrin respektive järn- och metallindustrin. Energianvändningeninom industrin 1990 anges sålunda med ett intervall. Beträffande elanvändningenhar detta bland annat tagits till utgångspunkt för de överväganden somelanvändningskommittén gjort. Till den uppsättning viktigaförutsättningar för arbetet som här redogjorts för bör också fogas vilkautgångspunkter som gällt ifråga om energipolitiken. Huvudprincipen har varitett antagande om oförändrad politik vilket innebär att endast kända ochfattade beslut beaktas. Några exempel på utredningar vilkasförslag på ett eller annat sätt kommer att påverka energiförsörjningen under1980-talet kan anges. Energihushållningsdelegationen (EHD) har i ettbetänkande redovisat ett program för energihushållning i befintlig bebyggelse.Detta är en uppföljning av den s.k. sparplanen som löper fram till 1988.Vidare har oljeersättningsdelegationen (OED) lagt fram ett samlatförslag i vilket mål och medel för de alternativa energikällorna anges.Dessutom har den redan omnämnda elanvändningskommittén (ELAK) i sitt betänkandegivit förslag på hur den temporära överskottssituationen i elsektorn börutnyttjas. Statsmakternas ställningstagandetill dessa förslag kan väntas . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 10 Fram till början av 1970-taletkännetecknades energianvändningen av en snabb tillväxt. Bakom den observeradeutvecklingen låg i första hand en gynnsam inkomslutveckling i samhället ochförmånliga prisförhållanden för energi. Den särskilt kraftiga ökningen avelanvändningen kunde återföras på en teknisk utveckling samt efter hand alltmer skärpta miljökrav. har utvecklingen gått ini nya banor beroende på höjda realpriser på energi, framför allt olja. Delvissom en konsekvens av detta har den ekonomiska tillväxten också blivit merblygsam jämfört med tidigare. ökade den totalaenergianvändningen med en relativt sett något snabbare ökninginom uppvärmningsseklorn i förhållande lill industri och samfärdsel. Efter1973 har ökningstakten i energianvändningen legat kring - inomindustrin har den till och med sjunkit. Del är endast för transportändamål somförbrukningen av energi fortsatt atl stiga märkbart. En analys av den historiskautvecklingen har varit utgångspunkt för de bedömningar av energianvändningen på1980-talet som industriverket redovisar i denna rapport. Av det skälet finnsdet anledning att ange några av de övervägande som ansetts vara avgörande förhur användningen av energi inom företag och hos hushåll utvecklar sig. Den påverkan på energianvändningensom kan härledas från produktionsaktiviteten i samhället är uppenbar. Däremotär inte energiprisernas inverkan lika klarlagd. Sålunda finns inte några säkrauppskattningar av hur pass priskänslig energieftertVågan är. 1 regel har höjdaenergipriser en liten effekt på förbrukningen på kort sikt. Efter hand somtiden för anpassning ökar slår dock priserna igenom i en betydande omfattning. En prisstegring på energi kanföväntas utlösa anpassningsåtgärder av olika slag. Vissa av dem är enkla ochkan genomföras ; andra tar och kräver ofta kompletterandeutrustning. Ett viktigt skäl för den observerade trögheten är givetvis attenergianvändningen är starkt kopplad till befintlig utrustning. På kort siktkan därför energianvändningen i huvudsak endast sänkas genom ett mindreutnyttjande av maskiner, apparater och transportmedel. På längre siktföreligger stora omställnings-möjligheter men kostnaderna för dessa måsteställas mot uppnådda energibesparingar och mot andra investeringsbehov. Inom industrin uppgår kostnadernaför inköpt energi i genomsnitt till endast ett par procent av saluvärdet. Ävenom förhållandena varierar mellan företag och branscher följer av detta attprisstegringarna på energi måste vara mycket kraftiga för atl styra företagensagerande. Delta kan också uttryckas så alt företagens strävan att minimera sinatotala kostnader endast i undantag innebär att kostnaderna för energisamtidigt blir de lägsta möjliga. 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 11 Om utvecklingen före och efter 1973jämförs ligger det nära till hands att förutsätta en ökad energieffektivitetinom industrin. Höjda energfpriser kompletterade med statliga bidrag borde haverkat-Ten riktningen. En närmare granskning av tillgängligt material visaremellertid att effektivise-ringen av energianvändnjngen inom industrin somhelhet legat så gott som stilla efter 1973. Detta visar vilken betydelse förutvecklingen som det låga kapacitetsutnyttjandet och den svagainvesteringsverksamheten haft. Under dessa år har dockförskjutningar i användningen mellan olika energislag inträffat. Elandelen hargenomgående ökat som olja ersatts med fasta bränslen i inte ringautsträckning. Inom några branscher som jord- och stenindustrin beror det på ettbyte av produktionsmetod som innebär atl olja ersatts med kol. Mot bakgrund av denna beskrivningav förhållandena finns det skäl att fråga sig om utvecklingenav industrins energianvändning kan väntas gå in i andra banor.Med de förutsättningar för produktion och energipriser som legat till grund förarbetet är svaret på denna fråga nekande. Den huvudsakliga bedömningen är attinförandet av ny och energisnål teknik kommer att följa den normala takt medvilken produktionsutrustning byts ut. Om genomsnittsåldern förindustrianläggningar kan antas vara ca 10 är och den ekonomiska livslängden ca20 år kommer ungfär hälften av anläggningarna att bytas ut under 1980-talet.En snabbare utveckling skulle bl. a. kräva en mycket kraftig ökning avindustriinvesteringarna, något som torde förutsätta att tillväxten avindustriproduktionen blir avsevärt högre än vad som här har förutsatts. För hushållens del har, genom dekraftiga prishöjningarna på energi, kostnaderna för uppvärmning och resandestigit betydligt. I förhållande till den allmänna prisnivån steg priserna pävillaolja och priserna pä motorbensin från 1973 till 1979.Effekterna på den inhemska prisnivån av prishöjningarna på råolja under 1979kan dessutom ännu inte antas ha slagit igenom till fullo. Denna utveckling har utlöstanpassningsåtgärder av flera slag. Den ökade lönsamheten av olika besparingsåtgärderhar lett till en omfatllande isolerings- och ombyggnadsverksamhet - delvisunderstödd av statliga lån och bidrag. Dessutom tycks hushållen ha strävatefter en breddning i sin bränsleanvändning. finns indikationer pä att bl.a. användningen av träbränslen ökat kraftigt. Höjningen av drivmedelspriserna harinte heller lämnat omfattningen och inriktningen av persontransporternaopåverkad. Tillgängligt statistiskt underlag antyder dock att hushållenreagerat med en viss fördröjning. En ändring av inköpsvanorna för personbilarförefaller ha inträffat först . Vilken tolkning somskall ges åt detta är svårt att avgöra. Framgången för de s.k. lågprislinjernavisar dock på en ökad medvetenhet om relativa resekostnader. Det är dock förtidigt att säga om 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 12 detta är ett uttryck för etl ändrat beteende eller ej. Denframtida energianvändningen för transportändamål måste därför anges med storförsiktighet. På basis av dessa överväganden samldetaljerade förutsättningar om bl. a. industriproduktion och bostadsbyggandehar energianvändningen beräknats för ett fyrtiotal sektorer.Sammanfattningsvis har kalkylerna resulterat i att den totalaenergianvändningen kan väntas öka med 0.3-0,från 1979-1990. Detangivna intervallet skall inte uppfattas som ett mått på den totala osäkerhetenutan hör ihop med de två alternativen för industrins produktionstillväxt (setabell 2). I det högre alternativet ökarenergianvändningen inom industrin och i det lägre med 1,2 %.Elanvändningen stiger enligt beräkningarna med 2,5-3,vilketmotsvarar en ökning från dagens förbrukningsnivå på till mellan 53-60TWh. Användningen av oljeprodukter minskar medan användningen av övrigabränslen stiger betydligt. Förutsättningarna för det senare varierar givetvisfrån bransch till bransch. Processtekniska aspekter liksom lokaliseringenkommer dock att ha en stor betydelse för valet av alternativa bränslen tillolja. Inom transportsektorn väntas enuppbromsning i ökningstakten för energianvändningen ske. Sedd i skenet av denmycket expansiva utvecklingen måste den uppskattadeårliga ökningen på anses vara låg. Total slutlig energianvändning 1965-1990. 1965 1973 1979 1990 En avgörande roll förberäkningsresultatet spelar antagandet om en mycket begränsad tillväxt förprivatbilismen. Den något förbättrade aktiviteten i näringslivet medför attenergianvändningen för godstransportändamål beräknas stiga relativt sett någotsnabbare än för persontransportända-mål. Inom uppvärmningssektorn, den s.k.övrigsektorn, förutses en totalt sett fallande energianvändning. Bostads- ochlokalbeståndet beräknas stiga något vilket motverkas av de antagnaförbättringarna av hushållningen med energi - främst till följd av höjdaenergipriser. En betydande övergång från oljeuppvärmning till uppvärmning medel och fjärrvärme har förutsatts bli genomförd. Användningen av fasta bränslensom brännved kan också väntas fortsätta i snabb takt . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 13 atloljans andel av den totala uppvärmningen minskar från till omkring . Om den slutliga energianvändningen kompletteras meduppgifter över viss övrig användning som bunkring och naftainsats i petrokemiskindustri samt förluster i omvandlings- och distributionsleden erhålls etl måttpå den totala energianvändningen. För har denna beräknatsöka med mellan 10 till beroende på hur industrins energianvändningkan komma att utveckla sig. Under alla förhållanden innebär detta en klaruppbromsning av den totala energianvändningen jämfört med utvecklingen underefterkrigstiden. Sedd i relation till tidigare prognoser för 1990innebär även våra beräkningsresultat i sin helhet en nedjustering. För attförstå detta är det viktigt att påminna om de nedrevideringar av den framtidaekonomiska tillväxten som successivt skett - för dentotala produktionsnivån 1990 gör det sig om en neddragning med . Tarman dessutom i beaktande att både de faktiska och förväntade priserna på energifortlöpande höjts är inte de ändrade framtidsbedömningarna omenergianvändningens utveckling förvånande. För att fullständiga redovisningen avberäkningsresultaten anges avslutningsvis även de bedömningar som gjortsangående energitillförseln (se tabell 3. På tillförselsidan förutses en betydandeomstrukturering äga rum. Elproduktionen i de tolv beslutade kärnkraftverken,som alla antagits vara i drift 1990, medför inklusive en marginell utbyggnad avvattenkraften en ökning av elandelen i den totala energitillförseln från 18till motsvarande ett tillskott på energi. därav: inhemska bränslen bunkring för utrikes sjöfart Tillskottet av produktionskapacitet för elenergi,som sålunda överstiger den förutsedda totala användningsökningen, innebär ettminskat bränsle- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 14 behov 1990 i förhållande till 1979. Användningen av kolhar bedömts kunna i det närmaste fördubblas från dagens nivå vilket innebär enanvändningsnivå på ca 5 milj. ton 1990. En sådan utveckling, som främst kanväntas komma till stånd i värmeverken, förutsätter dock att miljökraven i sambandmed användningen av kol inte blir strängare än de som kommer att gälla förolja. För användningen av inhemskabränslen har bedömningarna resulterat i en ökning på för perioden1979-1990. Användningen av brännved antas fortsätta öka bland hushållen. Inomträförädlingsindustrin förutsätts dessutom vissa oljekvanliteter ersättas medflis. En ökad flisanvändning kommer också i gång bland värmeverken. Ett parvärmeverk med långt framskridna planer antas börja använda torv som bränsle. Den beskrivna oljeersättningen samten ökad hushållning leder sammantaget till ett minskat behov av oljeprodukteri storleksordningen 4-5 milj. ton .