prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Den effektiva avkastningen efter skatt skulle, sora framgår av tabellen, uppgå till vid hel avräkning och envärdestegring som återgår till den långsiktiga trenden. Om hel avräkning genomförsoch värdestegringen som en följd härav ökar jämfört med den långsiktigatrenden, konmer den effektiva avkastningen stiga till efter skatt. En sådan utveckling torde innebära en positiv realavkastning på aktieplaceringar, vilket skulle öka konkurrensförmågan gentemot alternativa placeringar. En slutsats sora kan dras av dessa kalkyler är att lättnadsnivåer som ligger runt halv avräkning under rimliga antaganden inte synes varatillräckligt för att åstadkoma"en verklig stimulans av aktiesparandet" som enligt tilläggsdirektiven ärsyftet med komraitténs förslag till ätgärder. 1980/81:39 208 För att raan skall kunna räkna raed en tillräckligtpositiv effekt på aktiesparandet anser vi att det krävs lättnader sommotsvarar en fullständig avräkning av bolagsskatten pä utdelade vinstmedel. De överslagsraässiga beräkningarsora redovisas i betänkandet av de statsfinansiellakostnaderna vid olika grad av lindring i dubbelbeskattningen visar dels attkostnaderna inte är speciellt höga i absoluta tal eller i relation till åtgärdernas samhällsekonoraiska betydelse, dels att kostnaderna inteökar speciellt raycket när man gårfrån halv till full avräkning (ca 250 railj. Det förtjänar betonas, att syftet med en lindring av dubbelbeskattningen är ytterst att främjanäringslivets försörjning meddet riskkapital som behövs för investeringar samt expansion av produktion och sysselsättning. 1980/81:39 1 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds B 1980:11) Stimulans av aktiesparandet Efter remiss har yttranden avgetts av fullmäktige iriksbanken, fullmäktige i , kammarrätten i ,bankinspektionen, (), (), allmännaombudet för mellan-kommunala mål, statens industriverk (SIND), länsstyrelsernai , , , och samt , lönspardelegationen(E 1978:01), kooperationsutredningen (I 1977:01), Centralorganisationen /SR(/SR), Föreningen revisorer (), Föreningen . (), i (LO), , (), StiftelsenAktiefrämjandet (Aktiefrämjandet), styrelsen för . ,, , . , , (), (Aktiespararna), , hantverks- och industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), , . () och (). i har bifogat yttrande frånlokala skattemyndigheten i fögderi och i länyttranden från i och handelskammare. , ,, ochSveriges industriförbund har åberopat ett inom Näringslivets skattedelegation (NSD)upprättat yttrande. har dessutom inkommit med ett egetyttrande. SHIO - Familjeföretagen, som har inkommit med ett eget yttrande, hari detta anslutit sig till de synpunkter som framförs i NSD:s yttrandebeträffande såväl den ekonomiska bakgrunden som kommitténs förslag i övrigt. LRF har åberopat ett inom Lantbrukarnas skattedelegationupprättat yttrande. 1 Den ekonomiska bakgrunden Det råder bland remissinstanserna en fullständig enighetom att företagens sjunkande soliditet utgör ett allvarligt problem och attåtgärder för att trygga kapitalförsörjningen är påkallade. 14 1980/81. 1 saml Nr 39 1980/81:39 2 Soliditeten hos svenska börsföretag- banker, försäkrings-och investmentbolag undantagna - har varit ständigtsjunkande. En förutsättning för fortsatt industriell expansion är attföretagens behov av riskvilligt kapital underlättas. Detta är nödvändigt bl. a.för att öka investeringarna. I denna del kan inspektionen ansluta sig tillkommitténs bedömningar. Kapitalbehovet kan täckas antingen genom att tidigareuppkomna vinstmedel tas i anspråk eller genom nyemission av aktier. I mångaföretag är vinsterna inte f. n. tillräckliga föratt täcka kapitalbehovet. Delåga vinsterna har i hög grad medverkat till att aktiekurserna sänkts. Detta isin tur har försvårat eller omöjliggjort i och för sig önskvärda nyemissioner.Dessa har sålunda minskat kraftigt . Kommittén har gjort vissaberäkningar rörande industrins framtida kapitalbehov och funnit att det ärbetydande. Bankinspektionen vill från sin erfarenhetssfär understrykavad kommittén anfört om företagens behov av kapitaltillskott. Granskningar avföretagens kreditengagemang i bankerna bekräftar att soliditeten många gångerhar försämrats på sätt som negativt påverkar viljan och förmågan att görariskfyllda nyemissioner och som i en del fall också medfört att kreditvärdighetenkan sättas ifråga. Bankinspektionen finner således från de synpunkter sominspektionen har att beakta att stimulansåtgärder är i hög grad påkallade. Uttalanden av likartad innebörd görs av fullmäktige iriksbanken, fullmäktige i riksgäldskonloret, SIND, i Malmöhuslän, lönspardelegationen, /SR, FAR, , , , Skåneshandelskammare, Aktiefrämjandet, styrelsen för , . Svenska fondhandlareföreningen.Svenska företagares riksförbund och . Från lönspardelegationen, styrelsen för Stockholmsfondbörs, NSD, Aktiespararna och finansanalytikers förening framhållsatt problemen har sin bakgrund i den låga lönsamheten i företagen och attdenna måste höjas, Allvarligare än en sjunkande soliditet är att företagensbruttomarginal, dvs, rörelseresultatet före avskrivningar i förhållande tillomsättningen, har sjunkit kraftigt , Detta visar på svårigheteratt i tillräcklig omfattning generera interna medel för verksamheten. Dettaförhållande förändras knappast av om företagen skulle kunna öka soliditetengenom externt tillfört riskkapital. Åtskilliga remissinstanser diskuterar frågan varföraktiesparande inte är attraktivt för hushållen och anför att detta bl, a, berorpå oförmånliga beskattningsregler. 1980/81:39 3 Fullmäktige i anför: Även om osäkerheten är betydande om hur stor förtagens framtidaefterfrågan på nytt riskvilligt kapital kommer att vara, framstår det som heltklart att det kommer att krävas ett betydande tillskott ochatt därför nuvarande stimulansåtgärder är otillräckliga. Fullmäktige vill idetta sammanhang betona att frågan om tillgången på riskvilligt kapital intefrämst sammanhänger med det totala sparandets utveckling utan är en fråga omfördelningen av sparandet eller kanske snarare de totala finansiellatillgångarna på riskfyllda och riskfria placeringsformer. Små förskjutningar iplaceringarna kan ge betydande effekter på utbudet av aktiekapital. visar skulle en omvandling av av hushållens finansiellatillgångar till börsaktier ha givit ett tillskott till aktiekapitalet med 9 miljarderkr. Detta belopp motsvarar ungefär en femtedel av det totala kursvärdet avnoterade aktier. Hushållssektorns upplåning är också betydande, en upplåningsom placeras främst i reala tillgångar. Tillgängen på riskkapital beroralltså i stor utsträckning på attraktiviteten hos olika placeringsformer.Utvecklingen har delvis som en följd av skattesystemet inneburitatt den effektiva avkastningen på aktier inkl, värdestegring varit betydligtlägre än på flertalet alternativa placeringar. på 70-talethar enligt kommittén aktieavkastningen t, o, m, varit lägre än den påbanktillgodohavanden. Kommittén har framhållit att hushållens årliga sparandeuppgår till betydande belopp. Om så bara en mindre del av hushållensnettosparande placerades i aktier, skulle ett avsevärt kapitaltillskott kunnatillföras företagen. Även denna bedömning torde vara riktig. Nuvarande skattesystem medför att förtagens aktieutdelningdubbelbe-skattas, nämligen dels hos företaget, dels hos aktieägaren. Sparande iaktier är i detta hänseende klart oförmånligare än annat sparande, det må gällafastigheter, premieobligationer, diamanter eller antikviteter. En låg värdestegringi kombination med hög inflation har medfört att aktieförmögenhe-terna pä senareår minskat kraftigt för många aktieägare. Till denna utveckling harskattereglernas utformning bidragit. Under femtio- och sextiotalenkompenserades beskattningen mer än väl av höjd produktivitet och en kapitaluppbyggnadsom till viss del kunde ske skattefritt. Aktier betraktades som realvärden ochkurserna hölls uppe, I och med att rörelseöverskotten minskat undersjuttiotalet och avkastningsvärdet av stora investeringar gått ner eller rentavförbytts i sin motsats, har aktieköp inte längre utgjort något inflationsskydd.Påtaglig risk finns att ett aktieköp blir föriustbringande, även om man bortserfrån inflationen. Aktiernas värde blir långt mer än tidigare knutet tillkortsiktiga förväntningar om utdelning och denna i sin tur träffas avdubbelbeskattningen. Under sådana omständigheter är det inte förvånansvärt atthushållssektorn minskat sitt aktieinnehav i börsnoterade företag, Kommittén har belagt det kända förhållandet attaktiesparandet beskattas hårdare än annat sparande. Förhållandet utomlands hartidigare varit detsamma som i men flertalet länder i harsedan flera år tillbaka åstadkommit en ökad likformighet vid beskattning av olika 1980/81:39 4 Detta har skett genom avskaffande helt ellerdelvis av dubbelbeskattningen av aktiebolagens utdelade vinst. Olika tekniskalösningar har valts, har uppnått enkelbeskattning genom tillämpningav avräkningssystemet. har valt en helt annan teknik men åstadkommitsamma resultat, nämligen att utdelad vinst beskattas endast en gång. Andraländer i har avskaffat dubbelbeskattningen till hälften. Några av desenare har därutöver vidtagit särskilda sparstimulerande åtgärder på beskattningsområdetför att tillföra företagen nytt kapital. Ett annat avgörande skäl för avskaffande avdubbelbeskattningen har varit att åstadkomma lägre skattekostnader för egetkapital i företagen. Genom ett sådant avskaffande uppnås att skattebelastningenför eget och lånat kapital blir densamma. Företagsskatteberedningen visade attäven med vårt s, k, Annellavdrag skattekostnaden för eget kapital är högre iSverige än i sådana länder som , och , Skattedelegationen gör sin bedömning mot bakgrunden avovan nämnda förhållanden och vad som anförts i föregående avsnitt. Kommittén har ålagts att framlägga förslag tillprovisoriska åtgärder för att stimulera aktiesparandet. Vi delar kommitténsuppfattning att det är möjligt att påverka inriktningen av hushållssparandettill förmån för aktier genom åtgärder på beskattningens område. Även om detframlagda förslaget inte kan väntas radikalt ändra hushållens placeringsvanor,undanskymmer detta inte det förhållandet att en ökad neutralitet ibeskattningen av olika sparformer rimligen bör få positiva verkningar föraktiesparandet. Det finns en betydande potential för en ökning avhushållens aktiesparande. De undersökningar som utföra, tyder på att ca en miljon svenskar, somsparar regelbundet, har övervägt att köpa aktier men f, n, avstår. Till dettaskall läggas den mycket stora grupp som av olika skäl - främst bristandekunskap -överhuvudtaget inte övervägt aktiesparande. Enligt Aktiefrämjandets erfarenheter är det främst trefaktorer som avhåller människor från att spara i aktier. Bristande kunskaper: Det är väsentligt att nya vägar söksför att nå ut med kunskaper om aktien som sparform. Detta är specielltväsentligt i samband med att lättnader i beskattningen genomförs. Det s, k, skattefondsparandetframstår som en starkt förmånlig sparform - kanske den mest förmånliga avde regelbundna sparformer som står till buds. Att trots detta inte mer än 8 %av de öppnade kontona inom skattesparandet gäller fondsparandet samt att endast19 % av befolkningen tycks känna till sparformens existens tyder på brister iinformationen. Krångliga bestämmelser: För många potentiella aktiesparareframstår reglerna för deklaration, reaskatter etc, som krångliga ochsvåröverskådliga. Detta är en hämmande faktor. Låg avkastning: Det väsentligaste skälet till det ringaintresset för aktiesparande är självfallet att aktier framstår som enekonomiskt missgynnad sparform. Så länge aktiesparande ger en sämre avkastningän annat sparande är det osannolikt att den överströmning av hushållssparandetill aktiemarknaden som kapitalvinstkommittén vill åstadkomma kommer tillstånd. Skattereglernas bristande neutralitet styr sparandet från aktiertill obeskattade eller mer förmånligt beskattade placeringar. Som utredningen påpekar skulle en överflyttning av så litesom en procent Prop, 1980/81:39 5 av hushållens tillgångar från andra sparformer tillbörsaktier innebära att börsen tillfördes . Så sentsom 1976 placerade hushållen av sitt nysparande i aktier. Under senareår har hushållen varit nettosäljare. Om enbart avhushållens nettosparande hade placerats i aktier, skulle detta troligeninneburit att tillskottet till aktiemarknaden blivit . Förmånligarebeskattningsregler får mycket positiva effekter på omfattningen ochspridningen av aktiesparandet. Det visar en undersökning som IMU våren 1980gjort på uppdrag av Aktiefrämjandet, Drygt hälften () av dem som sparar i aktier säger att de skulle öka detta sparande om skattevillkorenförbättrades. Var fjärde person () som inte sparar i aktier skulle börjamed detta om villkoren förbättrades. Siffran stiger till bland dem som äri åldern . Även med en försiktig tolkning av undersökningsresultatetger dessa siffror ett klart belägg för att en lindring av dubbelbeskattningeneller annan skattelättnad verkligen skulle leda till ett nysparande i aktier. Mot dennabakgrund förefaller det uppenbart att stimulansåtgärder bör kunna få effekterpå hushållens inriktning av sitt sparande. Erfarenheter av deskatteförändringar som företagits i en rad europeiska länderbestyrker också detta. Man bör då ha klart för sig att även om det totalt församhällsekonomin flnns ett underskott på sparande, vilket bl, a, kommer tilluttryck i budgetunderskottet och underskottet i bytesbalansen, så råder det ioch för sig ingen brist på riskvilligt kapital. Huruvida företagen utifrånskall kunna tillföras ytterligare riskvilligt kapital är en fråga om hurföretagsledningen och finansiärer bedömer utsikterna till att uppnå lönsamhetoch en avkastning som är konkurrenskraftig i förhållande till de alternativaanvändningsmöjligheter för kapitalet som flnns. Till följd av den fallande trend för avkastningen iföretagen som rått under de senaste 15 ä 20 åren har placeringar i aktier fåttstarkt försämrade villkor i förhållande till andra placeringar. Därtill kommerskattereglerna, bl, a, dubbelbeskattningen, som starkt missgynnar aktier iförhållande till andra investeringsalternativ. Att tillförseln av riskbärandekapital väsentligen är en fråga om hur hushåll och institutioner fördelar sinafinansiella tillgångar, framgår bl, a, av de mycket betydande belopp som varjeår satsas i premieobligationer, finansanalytikers förening anför: Som utredningen konstaterar är skattereglerna för aktierogynnsamma beroende såväl på dubbelbeskattningen av utdelade vinster somrealisationsvinstbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen. Följden blir attkapital som placerats i aktier måste ge en väsentligt högre avkastning föreskatt än vid alternativa placeringar. har de höjdamarginalskatterna inneburit att de avkastningskrav som hushållen har anledningatt ställa på en aktieplacering har ökat snabbt. Detta kan illustreras medutgångspunkt från den avkastning efter skatt som erhålles på premieobligationer. En person med , inkomst 1978 hade detta år enmarginalskatt på , premielån gav en avkastning efter skatt på över6 %, Föratt få motsvarande behållning av beskattningsbar ränteinkomst måsteräntesatsen vara , För aktier där värdestegring beskattas lägre skulleavkastnings- Prop.1980/81:39 6 kravet inte behöva sättas riktigt så högt men skillnadengentemot förhållandet är slående. En person som 1968 hade eninkomst som penningvärde uppgick till , hade enmarginalskatt på med andra ord marginalskatten ökade under dessa tio årmed för en oförändrad realinkomst, premielån gavendast vilket vid marginalskatt motsvarar före skatt.Slutsatsen är entydig även om denna kalkyl innehåller vissa förenklingar; under70-talet har hushållens avkastningskrav på aktiemarknaden mer än fördubblats. Eftersom ett höjt avkastningskrav leder till sänkta kurseroch därmed på kort sikt, allt annat lika, leder till att den faktiskt erhållnaavkastningen sjunker är det inte förvånande att hushållen, som utdelningenredovisar, varit nettosäljare av börsaktier. Företagens kapitalkostnader påverkas av låneränta ochaktiemarknadens avkastningskrav på ett komplicerat sätt som endast under vissaförutsättningar kan preciseras helt entydigt. En diskussion av dennafrågeställning skulle bli för lång i ett remissvar. Klart är emellertid att iett läge där företagens andel eget kapital kommit att bli alltför låg det iförsta hand är aktiemarknadens avkastningskrav som är av betydelse. Vi hardärvid konstaterat att detta, på grund av skattesystemet, ökat ännu mer änräntenivån för lånat kapital. Det är därför angeläget att denna utvecklingvändes och det är knappast möjligt att det skall kunna ske på annat sätt ängenom ändringar i skattereglerna. Likartade uttalanden görs av SIND, lönspardelegationen,/SR, LRF, handelskammare. Svenska sparbanksföreningenoch Aktiespararna. 2 Huvuddragen i förslaget Flertalet remissinstanser, fidlmäktige i , ,i , lönspardelegationen, /SR, LRF, NSD,handelskammare, Aktiefrämjandet, styrelsen för fondbörs.Svensk industriförening. Svenska fondhandlareföreningen.Svenska företagares riksförbund. , Aktiespararna, finansanalytikers förening , ställer sig i huvudsak positiva tillkommitténs förslag, även om många av dem föreslår längre gående åtgärder. Fullmäktige i riksgäldskonloret vill inte motsätta sig attåtgärder vidtas för att konkurrensneutraliteten återställs mellan aktier ochalternativa sparformer under förutsättning att det klarare än i betänkandetkan visas att förslaget leder till en förbättring av företagens soliditet. Helt avvisande till de av kommittén föreslagna åtgärdernaställer sig några remissinstanser. Enminoritet inom fullmäktige i och en minoritet inom fullmäktige iriksgäldskontoret anför: De förslag som kommittén lägger fram bör enligt vårmening inte Prop.1980/81:39 7 Industrins behov av riskvilligt kapital ochbehovet att komma bort från de stora satsningarna på improduktiv verksamhetlöses inte med de åtgärder som kommittén föreslår. Det vore vidare direktutmanande att genomföra sådana förslag i när kraven reses pååterhållsamhet och sparsamhet med offentliga utgifter. Därför avvisar viutredningens förslag och vill att betänkandet förblir utan åtgärd. Utöver vad som kommit fram vid den tekniska genomgången avförslaget har också noterat andra verkningar, som gör attlänsstyrelsen bestämt motsätter sig ett genomförande. Av åberopade undersökningar framgår, att aktieägandeti landet är ytterst ojämt fördelat. Ett relativt fåtal personer medmycket höga inkomster och stora aktieförmögenheter skulle få en skattelindringav en storlek, som skulle te sig direkt utmanande. Förslagetsfördelningspolitiska effekt blir således mycket ogynnsam, I och försig är företagens kapitalförsörjning ett viktigt samhällsproblem, men detta kanenligt uppfattning inte lösas med de nu föreslagna åtgärderna.Någon större breddning av aktieägandet kan knappast påräknas genom förslaget.För de flesta hushåll är aktieplaceringar en främmande sparform, som på sinhöjd kan bli aktuell sedan en rad andra angelägna sparmål infriats. Det är alltsåinte realistiskt att räkna med att företagen skulle tillföras ökat riskkapitali någon betydande omfattning genom att kapital i följd av förslaget styrs överfrån hushållssektorn till industrisektorn, 1 ett läge med starka krav på återhållsamhet och sparsamhetmed offentliga utgifter är det enligt uppfattning stötande attinföra ytterligare lättnader för aktieplaceringar utöver de betydandesubventioner för aktiesparande som redan genomförts. En minoritet vid i ,och i hänvisar därvid till vad som har anförts i detsärskilda yttrandet av kommitténs sakkunniga , En annan minoritetvid i uttalar att skatten på arbetsfriainkomster inte bör lättas utan i stället även aktievinstbeskattningen skärpas itider av ekonomisk åtstramning, Enligt tilläggsdirektiven skall de provisoriska åtgärdernaha till syfte att stimulera hushållens aktiesparande och därmed underlätta förbörsföretagen att skaffa riskkapital genom nyemissioner. Nuvarandeskatteregler visar en påtaglig brist på neutralitet vid behandlingen av olikaplaceringsformer. Aktieplaceringarna är missgynnade genom dubbelbeskattningenoch även genom realisationsvinstreglernas utformning, KF delar kommitténsuppfattning att det är angeläget från samhällsekonomisk synpunkt att ett meraneutralt system åstadkommes, KF ifrågasätter emellertid lämpligheten av att nuinföra ett relativt komplicerat provisorium, som - vilket kommitténunderstryker - kan komma att ändras då kommittén har haft möjlighet att tagaställning till hur ett permanent system för lindring i dubbelbeskattningen börutformas. Enligt KF:s uppfattning är det väsentligare att kommittén skyndsamt utreder effekterna av en lindring av 1980/81:39 8 dubbelbeskattningen på bolagsnivå och lämnar förslag permanent lagstiftning, vilken också bör innefatta en anpassning avbeskattningen av aktievinster till de regler som gäller för alternativainvesteringsobjekt. Enligt KF:s bedömning kommer kommitténs förslag oavsettval av modell att ge endast en marginell effekt vad beträffar den enskildes valav investeringar. Det är inte sannolikt att näringslivet skulle tillförasytterligare riskkapital, om förslaget genomföres. Däremot skulle lättnader ibeskattningen av utdelningen på redan gjorda investeringar i aktier, utan attkrav ställes på att aktieägarens utdelningsinkomster återinvesteras i aktier,medföra en icke önskvärd obalans i beskattningen av arbetsinkomster ochkapitalinkomster, KF vill framhålla önskvärdheten av att de häraktualiserade frågorna beaktas i fortsatt utredningsarbete även för ekonomiskaföreningar. Sammanfattningsvis anser KF att kommitténs förslag ej börgenomföras. Kommittén lägger fram två alternativa modeller förlättnader i beskattningen av hushållens utdelningsinkomster. Åtgärderna ärprovisoriska i avvaktan på ett mer genomarbetat förslag från kommittén.Förbundet noterar att båda de presenterade alternativen innebär avdrag på denstatliga skatten och inte påverkar kommunal-eller landstingsskatten. Det är i första hand en statlig uppgift att åstadkomma lämpligt avvägdavillkor för olika placeringsformer. Skall justeringar göras bör de inte drabbakommuner och landsting genom försämrat skatteunderlag. Men när detta är sagt måste förbundet ändå avstyrkaförslaget. Den offentliga sektorn kommer att tvingas tillmycket hårda prioriteringar. Många angelägna krav kommer att få ställas påframtiden, I det perspektivet är inte lättnader i beskattningen av aktievinsteren tillräckligt angelägen reform för att kostnaderna skall vara motiverade. Av samma skäl måste förbundet avstyrka förslaget tilllättnader vid beskattningen av realisationsvinster. att höja schablonavdraget vid försäljning av aktier som innehaftsminst från 1 000 till exempelvis . En sådan åtgärd skulle minskahushållens beskattningsbara inkomst och därmed ge landstingen några tiotalmiljoner kronor i minskade skatteinkomster. Tillsammans med minskadestatsbidrag, höjd mervärdeskatt och andra åtstramningar som drabbat denkommunala sektorn skulle kapitalvinstkommitténs förslag leda till konsekvensersom svårligen kan accepteras, Enligt TCO:s mening bidrar inte kapitalvinstkommitténsförslag till lösningen av frågan om företagens behov av riskvilligt kapital,TCO avser att i annat sammanhang särskilt ta upp denna viktiga fråga. Vaddäremot gäller de skattemässiga och fördelningsmässiga aspekterna på förslagetvill TCO nu framhålla följande; Genom en särskild skattelindring för utdelningsinkomster,en skattelindring, som inte tillkommer inkomster av tjänst, frångår manprincipen om "lika skatt för lika inkomst". Detta är ytterligare ettexempel på hur man tenderar att för grupp efter grupp, utom för löntagarna,genom särskilda skattekompensationer lösa problem som egentligen sammanhängermed de höga marginalskatterna. Dessa problem är lika för alla inkomsttagare,även Prop, 1980/81:39 9