prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Under be.kämp.ningsarbetetkrävs ett konti.nuerligt sa.mrid mel la.-,räddni.ngsbefälhavaren och avseende fördelning av ansvarsområden .m m. Dessutom är det önskvärt att deolika myndigheterna delger varandra sina informationer, lägesbedömningar,i.nsatser, order m ra. 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet 422 Dessa samråd och informationsutbytenlösas på att smidigt sätt om respektive myndighet placeraran tjä.nsteman i dan samverkande staben. Sål-unda börden särskilde räddningsbe-fäi:navarenavdela en samverkanstjänstaman till kustbevakni.ngensoperativa ledningsstab liksom bör avdela ett kustbevakni.ngsbefältill räddningsbefäl.havarans stab. Samverkan då flera län drabbats av utsläso bör ta del av grannlänens planer, över-läggni.ngar bör ske hur ledni.ngan skall ordnas då flår än ett ländrabbats. Vid i.nträrfat större nödläge bör varje länstyral-se sättasin. räddnings ledni.ng i funktion. Om endast .iiindre del av kusten i ett län har drabbats kan övervägas om gemensam ledni.ig kar. utövas frångrannlän där särskild räddningsbefälhavarehar förordnats. I varje fall börlänsstyrelsema ha överenskommit om samrådsför-farandet vid nödlägen av dennatyp så att resurserna i.nom det drabbadekustområdet används på bästa sätt. Då så är lämpligt bör regionala ganomgå.ngar och övningaräga r'um. Exempel på övningar m m och stegri.ngsföljd ges här: Gemensam genomgång av gällandeplaner inom länet. polis- cch kustbevakningsbefälsamt experter bör delta. Tillämpad övni.ng med deltaga.-.detill lands ocln till Sjöss av organiserade eiiheter. Stabsspei och tillämpadeövningar bör initieras och utformas i sararåd mellan Länsstyrelsecch respektive bevak.ni.ngschef. Representatnter förgrannlänen bör inbjudas att följa genomgångar och övningar. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet 423 Utdragfrån PLAN FÖR OLJESKYDDET I LÄN LÄNSSTYRELSEN1 LÄN Tillhör sbrn skrivelse 033-609/79 3.Resurser och beredskap mot oljeutsläpp Lokalberedskap organiserat av kustkommunerna. Den utgöres i första hand av kommunernasbrandkårer. Brandkårernas resurser framgår av nedanstående bild. 200 Röde Orm Ekoperl 25 Zugol 10 Ekoperl 3b-)-9D= 12 4b-(-16d = 20 400 Röde Orm 20 Vapex 4b+4h+)2d = 225 Röde Orm och Ekoperl Oljeskyddsresurservid brandkårerna i länets kustkommuner (1978) b = befäl, h = heltidsanställdabrandmän, d = deltidsanställda brandmän 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet Brandkårernasmateriel kan vid behov kompletteras med följande kom-munägd materiel. Kommunala arbetsredskap och maskiner utöver brandkårernas. Vid brandchefsplanläggning bör också beaktas den utrustning som kan disponeras efterframställning till annan kommun, kustbevakning, annan myndigheteller privat företag, t ex saneringsfirmor samt inom vilken tid dennautrustning kan slå till förfogande. 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet Kustbevakningenhar materiel upplagd pä följande platser i länet: 400 m expandilänsa 200 säckar ekoperl 200 m expandilänsa200 m ABS-länsa 100 säckar ekoperl 400 m expandilänsa 100 säckar ekoperl Kustbevakningsförråd av oljeskyddsmateriel. Inomlänet finns följande oljeskadesaneringsföretag AB , 5 , tfn /226 11 AB I 2 service, tfn /11124 C 1 , Kal- 1 mar tfn /195 25 L , , tfn /10636 , 4 , tfn /280 75 lastbils-central AB, tfn /12120 , , tfn /10098 ,1 , tfn /112 31 , , tfn /14775 Oljeskadesaneringsföretag i län. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet 426 För mellanlagring av spillolja finns följande cisterner: : i har en cistern som rymmer100 m och finns även en 1 000 m' cistern disponibel. Vid Varv uppförs en anläggning för avskiljande avolja ur barlastvatten och liknande. Denna rymmer 450 m\ Oskarshamn:Oskarshamns varv har anläggning för avskiljning av olja ur bariastvatten ochdylikt. Den rymmer 2500 m'. Eventuellt kan även en cistern om 3 000 m'disponeras. : Väslerviks Tankservice har åtta cisterner på Lucerna,som sammanlagt rymmer 220 m'- Föromhändertagande av oljeskadad jord finns en särskild platta vid kommunsavfallsanläggning . 1 allmänhet torde oljeskadad jord kunna bredas utpå kommunala soptippar utan olägenhet. Tippar finns på följande platser vidkusten: vid Målsrum väster om vid Storskogen sydväst omOskarshamn vid Mörkeskog sydväst om vid Hallagärde västerom vid Kastlösa söder om i vid Nickelsmadca norr om sand. Halm kanbeställas hos arrendator , Örntorp, Rock-neby, tfn /602 75,som ständigt har i lager, dels på Kläckeberga gård. dels på Högstedtsgård i . är uppköpare av halm. Vissa tider kanhalm även köpas direkt av lantbrukare. Halmen pressas numera direkt vid skördentill balar som väger ca och har en längd av . 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet 427 Tillgång på skyddsmateriel i län Kan lånasvid katastroftillfällen enl utlåningsbe stämmelser. Skyddshandskar,finger, tjocka, gummi 125 Skyddshandskar,finger, tunna, gummi 241 Skyddshandskar, tum, läder 1406 Hink 15 1, gal v 282 Hink 15 I, plast 403 Avlivning av oljeskadad sjöfågel För avlivning av oljeskadad sjöfågel har särskilt lämpadpersonal utsetts av jaktvårdskonsulenten, resp polischef och . Framställningom biträde med avlivning samt därmed förenade kostnader skall göras hoslänsstyrelsen. 1 brådskande fall göres framställning direkt till resp polischefoch , som i sin tur kontaktar . Se närmare anvisningar i bilaga 5. 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet Bilaga3.5.5 Tillhör sbrn skr 003-609/79 ° a 3 c S-= "O O) ;a) .t; c/3 - rt c/: 1> > ; = ca w U u c ig c i) o tjo= :2 .fe :M "> ' ö: E KS-i CL (/) 00 1 . :: 00 i'' SP " 2 -o ;?d; cej o. u U eS u _ -a Q. c . 2 -JE !53 o i> (/5 C ra ca E '- ca c 'C u 1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet iJ > w v< Ifl :0 Ul rH W -H > U rl :ns 0) (U C (0 Ul >; > UJ rfl ..H tj> > Ul (U OJ ra -H Q) H 4 4J X "O Bilaga 3.5.6 Tillhör sbrnskr 003-609/79 t, X 1 1980/81:119 Bilaga3.5 Kommundepartementet 430 Bilaga3.5.7 Tillhör sbrn skr. Utdragur gränschefens anvisningar rörande samarbete mellan kustbevakning ochkommunen (brandförsvar) vid oljebekämpning mm utfärdade efter samrådmed och . 2.Taktisk samverkan mellan och kommunen (brandförsvaret) vidbekämpning av oljeutsläpp mm 2.1 Utanför område enligt 4 a§ brandstadgan gäller denansvarsfördelning ifråga om oljebekämpningsålgärder m m som framgår av 1 §brandlagen, d.v.s. att ansvarar för åtgärder mot i kustvattnetm.m. löskommen olja så länge oljan befinner sig i vattnet medan kommunenansvarar för erforderliga skadebegränsande insatser mot olja, som drivit iland. 2.2 Härvid skall observeras att föreliggandebestämmelser förutsätter direkt samarbete mellan och berördkommun inte endast vid gränsen mellan respektive organs ansvarsområde (d.v.s. iprincip strandkanten) utan även på så sätt, att den part som har de bästaförutsättningarna för ett effektivt ingripande för alt avvärja eller begränsaskada till följd av olje utflöde m.m. skall vara beredd att utföra/medverka vidbekämpningsarbete även inom den andra pålens ansvarsområde. Sådana insatser börnormalt ske på uppdrag av den part inom vars ansvarsområde insatsen erfordrasoch därmed också enligt dennes anvisningar och på dennes bekostnad. (Ifråga omersättning för kostnader för oljebekämpning mm se brandlagen 21 § samt lagen omansvarighet för oljeskada 1973:1198.) 2.3 För kuslbevakningens del erfordras ej någraförberedda avlal om sådana insatser. 2.3.1Gäller det exempelvis bekämpningsinsatser i en grund skärgårdsvik, där kustbevakningensoljeskyddsfartyg p.g.a. sill djupgående inte kan operera eller del av annananledning är lämpligt atl sälta in kommunens (brandförsvarets)bekämpningsresurser inom ansvarsområde, bör överenskommelseom sådana insatser träffas på enklaste sätt t ex telefonsamråd mellan berördchef ur kuslbevakningen och vederbörande brandchef. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet 431 2.3.2 Skriftlig bekräftelse på sådan överenskommelse bördock ske så snart sig göra låter. 2.4 Ifråga om strandförsvaret mot oljeskador m.m. d.v.s.bekämpning i strandlinjen bör gällande författningar m.m. tillämpas på följande sätt. 2.4.1 Inom sådanakustkommuner (inkl och ) där brandförsvaret förfogar övermateriella och personella resurser som från landsidan verksamt kan insättasför att i eller omdedelbart utanför strandkanten förhindra eller begränsastrandskador av från sjön indrivande olja eller annat som är skadligt, börbrandförsvaret vid behov insättas i sådana operationer. 2.4.2 Insatser avdetta slag sker i samråd med eller på uppdrag av som svarartför (förskotterar) härav föranledda kostnader. 2.4.3 1 kustkommunermed mera begränsade oljeskyddsresurser bör det lokala brandförsvaret - med deresurser som det författningsmässigt åligger kommunen att hålla medverka istrandförsvaret, varvid i övrigt samma grunder gäller för insatsernas utförandesom anges i pkt 2.4.2. 2.5 skall vara beredd att vid behovförstärka kommu nens oljebekämpningsinsatser m.m. inom kommunens ansvarsområde. Det är önskvärt att när sådant behov uppstår (t.ex. större oljeutsläpp i hamn) överenskommelse härom kan träffas på motsvarande sätt som an getts i pkt 2.3.1 och 2.3.2. Kostnadsreglering bör ske på mottsvarande sätt som anges i pkt 2.4.2, (F.n. saknas fastställda taxor för av kustbevakning en utförda bekämpningsinsatser av olika slag. Sådana är dock under utar betande. * Har fastställts av GTS och varit i kraft sedan1977-07-01. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.5 Kommundepartementet Beredskap mot oljeutsläpp m m till havs och i kustvattnen, Vgnerri och KUSrBEV,\K,NI.SGKN'S I.F.DNl.NGSSYSTEM Motsv organ hos grannländerna KUSTBEVAKNINGSLEDNINGEN Gränschefen med stab Centrala myndigheter och organ m fl FiskebAtar 7ritid8bÄtar Bevakn.bätar n fl Regional operativ chef r Länsstyrelse Braridförsvar Lotsdistrlkt S jöf artsir.sp Örlogstas/m fl *- KuBtbevakningena « Fiake bitar * apec.ftg Ovnga XI C tD Cl :aj X v XI Prop.1980/81:119 Bilaga 3.6 Kommundepartementet 433 Sammanställning av remissyttranden över statens brandnämndsredovisning av länsstyrelsernas nuvarande beredskapsplaner för insatser medanledning av olje- och kemikalieutsläpp samt förslag till åtgärder Efterremiss har yttranden över brandnämndens redovisning avgetts avrikspolisstyrelsen, överbefälhavaren, civilförsvarsslyrelsen, ,statskontoret, riksrevisionsverkei, , generaltullstyrelsen,arbetarskyddsstyrelsen, länsstyrelserna i , , ,, , , , , , ,och , , , , ,, , och , kommittén (K1979:01) för transport av farligt gods, räddningstjänstkommittén (Kn 1979:01),, tjänstemännens centralorganisation (TCO),landsorganisationen i (LO), brandmännens riksförbund och . Länsstyrelserna harbifogat yttranden från fiskenämnden i län samt , ,, , , , , , ,, , , , , ,, , , , , Kariskrona;, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , ,, och kommuner. Brandnämndensrapport får ett genomgående posilivt mottande av remissinstanserna. Flertaletav dessa anser sålunda att de i rapporten redovisade förslagen - om degenomfördes - skulle medföra en klar förbättring av samhällets beredskap mot olje-och kemikalieutsläpp. Några remissinstanser tycker dock att en del avförslagen kunde ha varit mer långtgående i vissa avseenden. Detta gäller främsti fråga om de anvisningar som föreslås för länsstyrelsernas planering avinsatser mot utflöde av olja och kemikalier. Någraremissinstanser tar upp frågor som visserligen ligger utanför det 28 1980/81. 1980/81:119 Bilaga3.6 Kommundepartementet 434 uppdrag,som brandnämnden haft att utföra, men som de anser vara av principielltintresse i sammanhanget. Ensådan fråga är fördelningen mellan stat och kommun av kostnaderna att hålla enrimlig beredskap mot olje- och kemikalieutsläpp. Flera kommunerframhåller i sina yttranden atl slaten bör la på sig en större del av demerkostnader som kommunerna åsamkas för denna beredskap. kommunanför bl.a. atl det inte kan vara rimligt alt en kommun med lågt skalleunderiagensam skall bära kostnaderna för att hålla en acceptabel oljeberedskap för enlång kuststräcka. Kommunen föreslår att kustkommunerna erhåller ett visstprocentuellt statsbidrag som är baserat på dels skatteunderlaget dels behovetav särskild materiel för respektive kommun. Kommunen föreslår vidare attersättningsreglerna för oljebekämpning ändras så att statsmedel kan utgå även isamband med åtgärd som vidtas när oljeutflöde befaras ske. kommunanser för sin del att den självrisk, som kommunerna har, bör slopas och attfull ersättning bör utgå av statsmedel för de kostnader kommunerna orsakas viden bekämpningsinsats. Enannan sådan fråga är ansvarsförhållandena när det gäller bekämpningsinsatsermot olje- och kemikalieutsläpp till havs. kommun anför bl. a. attansvaret för åtgärder mot utsläpp i vatten är delat på å enasidan kustbevakning och andra sidan kommunerna. Kustbevakningensvarar för åtgärder till havs och i kustvatten samt i och medanåtgärder i andra vatten eller på strandremsor eller i hamnområde åvilarkommunerna. Vid ett oljeulsläpp kan således rådandevindriktningen bestämma vem som bär åtgärdsansvaret. Detta är enligt kommuneningen tillfredsställande ordning. Denna oprecisa ansvarsuppdelning kandessutom verka hämmande på samhällets förmåga atl vidta de rättaåtgärderna vid en katastrof. Därför bör enligt kommunens uppfattning ansvaretför åtgärder av hithörande slag åvila staten. LO anser också att det råderoklarhet i fråga om ansvarel för olika åtgärder, vilket kan leda till att bekämpningsinsalserförsinkas. Ansvarsfrågorna bör därför klarläggas. Naturvårdsverkethänvisar till sitt yttrande över betänkandet (SOU 1979:43-45) - programför miljösäkra sjötransporter - i vilket verket tillstyrker att en nykustmyndighet bildas genom sammanslagning av ochkustbevakningen. Enligt verket bör en sådan ny myndighet, om den bildas, haansvaret för så väl planläggning som bekämpning av större olje- ochkemikalieutsläpp. anser sålunda att omfattande förändringarbör göras vad gäller ansvarsfrågorna. Detta får dock enligt verket inte hindraatt åtgärder vidtas skyndsamt i enlighet med gällande ansvarsförhållanden. Räddningstjänstkommitténerinrar om att kommittén i enlighet med sitt uppdrag skall överväga frågan omhuvudmannaskapet för räddningstjänsten samt i övrigt föreslå åtgärder somförbättrar förutsättningarna för en Prop.1980/81:119 Bilaga 3.6 Kommundepartementet 435 Kommittén anser emellertid attarbetet för att nå en bättre samordning av verksamheten är så angeläget att detbör påbörjas redan nu - oberoende av de förslag kommittén kan komma att lägga fram.Rikspolisstyrelsen anser atl roll vid större bekämpningsaktionerär oklar. I avvaktan på räddningstjänstkommitténs förslag i detta avseendefinner styrelsen det dock angeläget att länsstyrelserna genom planläggningförsöker förebygga de skador som kan uppkomma på människor, egendom och miljövid ett olje- och kemikalieutsläpp. 3 Förslag till åtgärder med anledning av genomgången avlänsstyrelsernas planering Huvuddelen av remissinstanserna delar uttryckligenbrandnämndens uppfattning att lägel beträffande beredskapsplanläggningen föratt möta olje- och kemikalieutsläpp är otillfredsställande. Remissinstansernaär genomgående positiva till den handläggningsgång som brandnämnden förordarför framtagande av länsvisa beredskapsplaner. Enligt uppfattning är det specielltviktigt att planeringen forceras där slora skärgårdar finns eller därfartygstrafiken är omfa-lande. Som exempel pä sådana områden nämner, verketStockholms, och . Sjöfartsverkethälsar med tillfredsställelse att konkreta förslag till kompletteringar av oljeskyddsberedskapenhar lagts fram, men erinrar om att det erfordras avsevärda insatseräven på del utsläppsförebyggande området för atl nå en ändamålsenlig balans ioljeskyddet. Verket tillstyrker brandnämndens förslag till handläggningsgångför framtagande av länsvisa beredskapsplaner. Under planläggningsarbetets gångbör enligt verket samråd ske, förutom med kommuner och kustbevakning, med resp.lots- och sjöfartsinspektionsdislrikt. Överbefälhavaren förordar att militäraregionala chefer bör delta i utarbetandet av ifrågavarande planer. Detta börenligt överbefälhavaren framgå av anvisningarna till länsstyrelserna. Fleraremissinstanser instämmer med brandnämnden i att planläggningen vidlänsstyrelserna bör ansluta sig till den plan för regional räddningstjänst somskall finnas vid varje länsstyrelse. i län förordaratt uppgifter som är gemensamma för all räddningstjänst i resp. län samlas i en"huvudplan för länets räddningstjänst" medan planer för olikaspecialområden bör samlas i särskilda delplaner. Innehållet i delplanerna kanpå så sätt begränsas till de uppgifter som är specifika före resp. delplan.Enligt mening skulle en sådan uppdelning vara rationell frånarbets- och hanteringssynpunkt. Liknande synpunkter redovisas även avlänsstyrelserna i och samt kommittén för transport avfarligt gods. konstaterar att brandnämnden iden lämna- 1980/81:119 Bilaga3.6 Kommundepartementet 436 deredovisningen av planeringsläget i olika län utelämnat , ,och . Förbundet tolkar detta som atl det inte skullefinnas något behov av dylik planläggning i dessa län. Med anledning härav anförförbundet följande. Ävenom ovan nämnda län saknar kustområden, vilka som bekant är särskilt känsligaför skador på grund av löskommen olja, finns i samtliga län sjöar och vattendragav betydelse, där såväl olje- som kemikalieskador kan få nära nog katastrofalaföljder. Med kännedom om den förekommande mängden oljeprodukter och farligtgods av annat slag som transporteras på järnvägar. Europavägar, riksvägar ochlänsvägar inom dessa län, torde en insatsplanering även i dessa län vara välmotiverad. Attplanläggningen inte bör begränsas till olje- och kemikalieolyckor till sjössutan även omfalta sådana nödlägen på land betonas även av LO, iMalmöhus län och . Föratt kunna genomföra planläggningen inom rimlig tid föreslår brandnämnden altlänsstyrelserna tilldelas medel för extra arbetskraft motsvarande i genomsnittsex personmånader. Länsstyrelserna understryker genomgående nödvändigheten av extraresurser inte blott för den nu aktuella planläggningen utan även förräddningstjänsten i övrigt. Enligt i är denuvarande resurserna för dessa arbetsuppgifter klart underdimensionerade iförhållande till samhällets krav på beredskapsåtgärder. Liknande synpunklerframförs även av länsstyrelserna i , och län.Länsstyrelsen i föreslår för sin del alt en särskild tjänstinrättas inom organisation med uppgift dels att svara för allräddningstjänstplanering dels att såsom räddningstjänstbefälhavare svara föroperativ ledning vid länsövergripande nödlägen eller sådana lägen där dekommunala resurserna inte är tillräckliga. En sådan tjänst ilänsstyrelseorganisationen torde enligt mening vara av stortvärde även vid nödlägen då länsstyrelseingripande inte direkt är aktuellt. Riksrevisionsverketanser för sin del alt resursbehovet för den ifrågavarande planeringen i förstahand bör tillgodoses genom omprioriteringar inom länsstyrelsernasplaneringsavdelningar. Länsstyrelseni län framhåller att även berörda kommuner bör tilldelas extra medelför att kunna biträda länsstyrelserna med framtagning av erforderligtplanläggningsunderlag. 4Förslag till anvisningar till länsstyrelserna avseende "Länsstyrelsesplan för regionala insatser vid utflöde på vatten av olja och kemikalier" Flertaletremissinstanser är i huvudsak positiva till brandnämndens anvisningsförslag.De erinringar som finns avser främst kompletteringar av anvisningarna. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.6 Kommundepartementet 437 1 förslaget till anvisningar sägs att befolkningen vidkusten och på öar bör tillfrågas om den är beredd att medverka vid ettinträffat nödläge. , och kommuner \\\l gå längre ochföreslår att särskilda oljevärn inrättas i kommunerna enligt samma principersom gäller för brandvärn. Av de personer som inskrivs i sådant oljevärn skullenågra utses till gruppchefer med uppgift att vara observatörer, rapportörer ocharbetsledare. De inskrivna skulle givetvis utbildas för sina uppgifter. bör de kostnader som är förenade med sådana oljeväm betalas avstaten. Länsstyrelseni anser att anvisningsförslaget är alltför kortfattat ochopreciserat när det gäller de försäkringsfrågor som kan bli aktuella vid enbekämpningsaktion. föreslår därför att förslaget kompletterasmed en bilaga som i detalj klarar ut dessa frågor. i länredovisar liknande synpunkter. upplyser att kommunen vidtidigare bekämpningsinsatser försäkrat den frivilliga personal som hardeltagit i saneringsarbetet. Enligt kommunens mening bör staten ifortsättningen stå för dessa kostnader. Frågan ompersonalens säkerhet vid bekämpningsaktioner betonas särskilt avarbetarskyddsstyrelsen, och . Arbetarskyddsstyrelsen anser att det med hänsyn till att ovanpersonal kan komma att sättas in i saneringsarbetet föreligger behov avskriftliga instruktioner för vanliga arbetsmoment. Bland de arbetsmoment sombör ha sådan instruktion nämns användning av rengöringsmedel för redskap ochpersonal. menar att frågan om personalenssäkerhet vid bl.a. ingripande mot kemikalier bör utvidgas ianvisningsförslaget. 1 förslaget saknas erforderliga uppgifter om användande avandningsskydd, kontaktskydd, personsane-ringsmedel m. m. harsamma uppfattning. LO betonar nödvändigheten av att personaiutrymmen finnstillgängliga, så att effektiv rengöring kan ske av personalen såväl föremåltider som efter arbetsdagens slut. Transportabla personalbodar bör medhänsyn härtill komplettera utrustningslistan. betonar betydelsen av att inte barateknisk expertis anlitas i bekämpningsarbetetet utan även naturvårdskunnigpersonal. Sådan personal finns att tillgå på såväl länsstyrelserna som hoskommunernas natur- och hälsovårdsförvaltningar. i Östergötlandslän anser att anvisningarna bör kompletteras med uppgifter om vilka expertersom avses i anvisningarna samt dessas roll. Flera remissinstanser instämmer i brandnämndenskonstaterande alt kvittblivningen erfarenhetsmässigt utgör en "flaskhals"under bekämpningsinsatserna. Enligt är det därför av störstavikt atl 29 Riksdagen1980/81. 1980/81:119 Bilaga3.6 Kommundepartementet 438 demetoder som används vid bekämpningsskedet inte försvårar kvittblivningen.Vissa metoder kan nämligen orsaka behov av förbehandling innan den egentliga kvittblivningenkan ske. Anvisningarna bör därför kompletteras med metodexempel, menarkommunen. Naturvårdsverketbetonar också betydelsen av att lämpliga metoder används. Enligt verkets meningär det därför viktigt att lillfälligl insatt personal får riktigainstruktioner. Länsstyrelseni och framhåller att närmare anvisningar snarastmåste utfärdas om hur kvittblivning av omhändertaget avfall skall tillgå. Inomlänet/kommunen finns inte någon plats som frånmiljöskyddssynpunkt godkänts för lagring av sådant avfall. Liknande synpunkterredovisas även av i och kommun. Sjöfartsverketframhåller att verket har mycket väsentliga uppgifter atl hindra och begränsautsläpp av oljor och miljöfarliga ämnen från farlyg. Det är därför rimligt attresp. länsstyrelse i sin plan har dessa funktioner dokumenterade. Uppgifter ojnverkets personella och materiella resurser, samverkansformer vid fartygsolycka,jourtjänst m.m. bör därför ingå i planerna. Länsstyrelseni anser att tillägg bör göras i anvisningarna med avseendepå SMHLs prognosmöjligheter belräffande oljedrifl m. m. och länsalarmeringscentralernasresurser. I anvisningsförslagelsägs att skall skaffa sig kännedom om personer lämpade att varasärskilda räddningsbefälhavare och biträdande sådana. Flertalet remissinstanserhar inget all erinra häremot. Länsslyrelsen i är emellertidtveksam till värdet av alt göra bedömningar av olika brandbefäls lämplighetatt vara särskilda räddningsbefälhavare. Länsstyrelserna bör sålunda ha frihetatt med hänsyn lill nödlägets art och omfattning förordna särskildaräddningsbefälhavare bland det brandbefäl som vid tillfället finns att tillgå.Länsstyrelsen anför dessulom att begreppet särskild räddningsbefälhavare tordesakna reell innebörd vid nödlägen som berör områden med stor utsträckning, t.ex.flera län. Länsstyrelseni är också tveksam till nyttan av att i förväg utse särskildaräddningsbefälhavare.