prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För samtliga anslag utom Tjänster lill utomståenderedovisar tvåplaneringsnivåer, A och B, där A är den högsta nivån och B utgör besparingsallernativ enligl regeringensanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar. En medelstilldelning lill drift av vägar enligl planeringsnivå A medger enligl alt servicenivån upprätthålls ochatt periodiskt underhåll ulförs som vidmakthåller vägnätet. Verket begär därför medel för driflverksamheten lill vad verket anser vara etl vidmaklhållandeprogram såväl för statlig som för och enskildväghållning. framhåller alt en lägremedelstilldelning till drift avstatsvägar än vad som motsvararvidmaklhållandenivån på sikl innebär en uppenbar risk för all person- och godstransporter inle skall kunna skeplanmässigt och säkert på vägnätets olika delar. Planeringsnivå A för anslagen tillbyggande av statliga, kommunala och enskildavägar utgör enligt en miniminivå för byggnadsverksamheten som - vid av verket anlagen trafikutveckling- innebär all antalet trafikolyckor inle ökar och alt mera målinriktadeinsatser kan göras för alt förbättrabl. a. restid och miljö samt för alt förstärka och belägga grusvägar. Planeringsnivå A svarat mol riksdagensuttalande om en högre ambitionsnivåför vägbyggandel. Planeringsnivå B grundas på den planeringsnivå som regeringen angett för upprättandet avflerårs- och fördelningsplanerna. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 9 De redovisadeplaneringsnivåerna är avsedda alt utgöra underlag för olika verksamhelsallernativ med beskrivning av konsekvenserna för den framtidaverksamheten inom väghållningen. En sådan redovisning bör enligt underlätta för statsmakterna altgöra sin avvägningar med utgångspunktfrån trafik- och vägpolitik saml med hänsyn till kraven från övriga samhällssektorer. Mol bakgrund av de redovisade planeringsnivåernahar framlagt två verksamhelsallernativ (1 och 11). Inom verksamhelsallernativ I, som medför dehögsta kostnaderna, föreslär i årets anslagsframställning planeringsnivåA för samtliga driftanslag och inom verksamhelsallernativ 11 planeringsnivå Bmed undantag för det kommunala driftanslaget. har begärt alt ettdera av de tvåframförda verksamhetsaller-nativenloch II bör komma i fråga för /82(). Med hänsynfill de starka krav som finns på väghällningsinsatser samt statsmakternasriktlinjer för den framlida väghållningen förordar vägverketverksamhelsallernaliv 1. milj, kr. Drift av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar Bidrag till byggande av kommunala Bidrag till drift av enskilda vägar m, m. föreslår således för /82i sitt högsta alternativ, all. 1, entotal ökning med 1 326,5 milj. kr., till ca 5765,1 milj. kr. 1 alt. 11 begär verket en ökning med 922,2 milj. kr. Pris-och löneomräkningen har beräknats till 617,9 milj. kr. eller ca 13,av anslagen. 1980/81:100 Bilaga9 10 1979/80Utgift 13082000 1980/81Anslag 6350000 1981/82Förslag 5950000 Från delta anslag betalas kostnaderna för centraladministration (andel), översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplanersamt järnvägsärenden. Verket begär elt anslag på 6,0 resp. 5,9 milj. kr. isitt högsta resp. lägsta alternativ för /82 avseendeverksamheten . Jag bedömer alt kostnaderna för , som jagberäknar till , ungefärligen kommer alt fördela sig på följandesätt. Central administration 2 150000 Fastställande av arbetsplaner 650000 Järnvägsärenden m. m 450000 Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Ämbetsverksuppgifter för /82 anvisa ett förslagsanslag på . Drift av statliga vägar 1979/80Utgift 2195 379000 Reservation 927 601000 1980/81Anslag' 2 528 300000 1981/82Förslag 2814000000 ' På tilläggsbudget 1 har anvisats yllerligare 45 milj.kr. Från detta anslag betalas kostnaderna för de delar avvägverkels verksamhet som är hänförliga fill driften av de statliga vägarnasaml vissa förbättringsarbeten, vilka avser främsl de sekundära och lertiäravägnäten, saml invesleringsulgifter för anläggningstillgångar. har för är 1982 redovisat tvåplaneringsnivåer, A och B, för anslaget Drift av statliga vägar. PlaneringsnivåA uppgår till 3265.6 milj. kr. och nivå B som ulgör ett besparingsalternativlill 2911,6 milj. kr.- Prop.1980/81:100 Bilaga 9 II Fortlöpanderationaliseringsvinster inom driflverksamheten antas för både planeringsnivå Aoch B klara kostnadsökningar p.g.a. vägnätsförändringar, bedömd trafikökningsamt arbetsmiljöåtgärder. Fördelningen på delprogram för nivå A och B framgårav följande sammanställning. För att bedriva produktionen rationellt måste vägverketdisponera en egen rätt dimensionerad och sammansatt modern maskinpark vid sidanav de förhyrningar som normalt sker. Vidare måste del finnas funktions- ochmiljömässigt acceptabla vägslalioner med en lokalisering som så långl möjligtinnebär närhet till de stora arbetsplatserna. För anskaffning av erforderligaanläggningstillgångar begär 168,6 milj. kr. för i bådeplaneringsnivå A och B. Jag anser i likhet med all driftåtgärder, somsyftar till att upprätlhålla serviceslandarden och vidmakthålla det i vägarnanedlagda kapitalet, skall prioriteras vid en bedömning av olika väghällningsinsatserinom ramen för de totalt tillgängliga vägmedlen. Anslaget Drift av slalliga vägar är för innevarandebudgetår 2528,3 milj. kr., varav 94,3 milj. kr. avser investeringar ianläggningstillgångar. Pris-och löneomräkningen uppgår till ca 336 milj. kr. Påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /81 (prop. 1980/81:25bil. 3, / 81:7, rskr 1980/81:102) har anvisats ett reservationsanslag av45 milj. kr. för investeringar i anläggningstillgångar under andra halvåret1981. Medelsanvisningen för anläggningstillgångar kan härigenomfortsättningsvis avse framförliggande kalenderår liksom för anslaget i övrigt,vilket underlättar en . "-ationell planering. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamhetenhar vissa förslag till besparingar inom driftanslaget redovisats. Jag räknarmed alt de i propositionen föreslagna åtgärderna betr. organisationm.m. börjar ge besparingseffekter . Med hänsyn fill de behov av olika driftätgärder somföreligger vill jag föreslå en anslagsökning med 285.7 milj. kr. För denstatliga vägdriflen och investeringar i anläggningstillgångar kommer därmed atl disponeras 1980/81:100 Bilaga 9 12 (2528,3+285,7) 2814,0 milj. kr. Driftverksamheten utgör 2712,2 milj. kr. härav och investeringarna i anläggningstillgångar101,8 milj. kr. Inom denna ram, som motsvararbesparingsallernativet enligl regeringensanvisningar, får kostnadsökningar p.g.a. vägnäts- och trafikförändringarsamt arbetsmiljöåtgärder täckas av rationaliseringar. Med denna anslagsnivåräknar jag med atl väghållningsinsatserna i stort bör motsvara nivå. Av följande sammanställning framgår hurinvesteringarna i anläggningstillgångar i stort beräknas bli fördeladeunder . Beräknat i prop. Jag har vid min bedömning av investeringsmedlenräknat med att medel för driftanläggningar m. m., som redovisat isitt investeringsprogram, kan kommaatl anvisas av konjunklurpoliliska medel som ställs till regeringensförfogande. bör genom lämpligt avvägdabeställningsbemyndiganden ges möjlighet atl anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mol bakgrund av del av mig förordade anslaget för /82 anser jag att en lämplig nivå förbeställningsbemyndigandet är 70 milj. kr. Regeringen uppdrog åtstatens vägverk att utreda omfattningenav den statliga färjeverksamheten. Verkel redovisade utredningsuppdraget den 17no\'ember 1980. Enligl har endast en grov bedömning av möjlighelerna till indragningar ochförändringar i turiistorna kunnat skepå den korla utredningstiden. De beräknade besparingarna förutsäller att den berörda personalen kan beredas annansysselsättning inom organisation. har också utretttvå olika former av avgiftssystem. Slutligenhar redovisat vissa besparingsmöjligheteri fråga orn de öppningsbara broarna. Utredningen har på min begärankompletterats med en undersökning av möjligheterna att ersätta vissafärjeleder med en bro. Besparingen för har beräknats fill 12-13milj. per är för de 24färjeleder för vilka ulredningen anser en indragning bör övervägas. Genom att minska nättrafiken vid de färjelederdär en vägförbindelse finns Prop.1980/81:100 Bilaga 9 13 somallernaliv lill färjan kan yllerligare ca 4 milj. kr. har iutredningen beräknat merkostnaderna för trafikanterna vid ett genomförande avde föreslagna åtgärderna till mellan 5,5 och 6,5 milj. kr. Enligt min mening bör gå vidare ochpröva frågor om indragning avfärjeleder och turlisteändringar. 1 detta arbete bör för varje färjeled särskilt undersökas om färjeförbindelsen kanersättas med en bro. När det gäller driften av de rörliga broarna servägverket vissa besparingsmöjligheteri en samordnad drift av tvä eller flera broar och i inskränkt öppethållande. avser att närmarestudera möjligheterna all samordna och fjärrstyra etl antal broar. Goderfarenhet har nåtts av del försök somgörs i Slrängnäsområdet med fjärrstyrning av broar. Enligl min mening bör i samarbete medsjöfartsverket sträva efter alt söka genomföra de besparingsåtgärder somredovisas när del gäller röriiga broar. redovisar i enlighet med direktiven tvåolika avgiftssystem. Det förstasystemet innebär avgiftsbeläggning av all färjelrafik. sådanl generelltsystem skulle medföra en grundtaxa av ca . per enkellur för enpersonbil för alt ge full kostnadsläckning i färjeverksamheten. Taxan for enlastbil skulle vara ca . Det andra systemet skulle innebäraavgiftsbeläggning av den trafik som liggerutanför vad som kan anses vara en grundläggande trafikförsörjning. 1 utredningen redovisas konsekvenserna av enavgiftsbeläggning för trafik mellan och 06.00. För att täckakostnaderna för denna trafik skulle en taxaav ca . per enkeltur vara nödvändig. Med hänsyn lill de många och svåröverskådliga konsekvenserna för den berördabefolkningen, lill stor del iglesbygdsområden, vill jag för min del inteförorda atl elt avgiftssystem för färjetrafiken införs. För atl avgifterna skall kunna tas upp på ett rationellt sätt krävsinvesteringar av storleksordningen20-25 milj. kr. De investeringsmedel som krävs härför liksom kostnaderna för all administrera avgifterna skulleenligt min mening kunna användasbättre för andra ändamål. Sammantaget innebär elt avgiftssystem altsamhällets lotala transportkostnader ökar. Jag nämndeinledningsvis att har kompletterat utredningen med en redovisning överfärjeleder som kan ersättasmed broförbindelser. Verkels redovisning omfattar älta broförbindelser vidfärjeleder som bör indragningsprövas samt nio broförbindelser där en indragningav färjeleden inle är aktuell.Härutöver finns åtta färjeförbindelser som enligt gällande flerårsplan avses ersättas med broar.Sammanlagt upptar redovisningen 25 olika broobjekt. Vägverkelsutredning visar att den genomsnittliga ålerbelalningsliden för en broinvestering är så låg som 11 -. 1flera fall kan en broinvesle-ringåterbetalas genom uteblivna driftkoslnader för färjeförbindelsen. Utredningen visar atl redan år 1981skulle vissa brobyggen kunna påbörjas. Med hånsyn fill atl det företagsekonomisktär klart lönsaml för Prop.1980/81:100 Bilaga 9 14 vägverketatl göra broinvesteringar som ersätter färjeleder vill jag förorda atl verkel upprättar ett särskilt program för detla arbele. I första handbör därvid arbetsplaner för broinvesleringarna las fram. För att finansiera broinvesteringarna är detenligl min mening möjligt alt användamedel för beredskapsarbeten eller sådana medel för andra syssel-sältningsfrämjande ålgärder som slår tillregeringens förfogande. Vägverketsplanering förutsälls därföi- inriktas så atl broar kan byggas vid uppkommandesysselsättningsbehov. Utredningen har visat alt vissa objekt har så hög företagsekonomisk lönsamhet atl de börkunna genomföras oavsett om det visarsig lämpligt att ulföra dem som beredskapsarbeten. bör därför bemyndigas att i sådana fallanvända driflmedel för atl bygga broar som ersätter fäijeleder. Jaghemställer all regeringen föreslår atl 1. medgealt regeringen ger statens vägverk rätt all använda drift medel för byggande av broar ienlighet med vad jag förordat i del föregående 2. medge alt regeringen lämnarstatens vägverk de beställningsbemyndiganden som jag förordat i det föregående 3. till Drift av statliga vägarför /82 anvisa ett reservafionsanslag på . Byggande av statliga vägar 1979/80Utgift 1374712000 Reservation 859135000 1980/81Anslag' 900000000 1981/82Förslag 900000000 'På tilläggsbudget I har anvisats yti.erligare 135 milj. kr. Från delta anslag betalas kostnaderna för dedelar av verksamhet somär hänförliga till byggande avstatliga vägar samt vissa förbättringsarbeten. Verket begär etl anslag på I 060 milj. kr. /82 avseende verksamhetenunder . Förslagel ulgör verkels besparingsalternafiv och utgår frånföreliggande flerårsplaner. På grund av de satsningar på flerårsplaneobjekt som gjorts med särskildakonjunklurpoliliska medel kan dock flerårsplanernas utbyggnadsprogram år1982 med en planeringsnivå pä I 060milj. ca 150 milj. kr. lägre nivå än flerårsplaneni-vän detta år. För all genomföra den återståendedelen av fierårsplanerna erfordras fr. o. m. etl högre anslag änår 1982. En lägre anslagsnivå skulle enligl vägverketmedföra försämrad produktivitet och därmed högre produktionskostnader.Det bör observeras att Prop.1980/81:100 Bilaga 9 15 redanden föreslagna nivån innebär stora problem för bl. a. sysselsättningen. Dessa problem skulle ytterligare förvärrasmed lägre anslag. De senaste femton årens minskade reala anslag harför verkel inneburit .svårigheteratt anpassa antalet fast anställda lill anslagsutvecklingen. Delta har medfört påfrestningar för personalen. Deordinarie anslagen har minskat isnabbare takt än personalavgången, vilket inneburit att tvingats planera för ökad andel egenregibyggandeför atl kunna sysselsätta den egna personalen. Entreprenörerna fårsåledes successivt en mindre andelvägbyggande. Därmed försämras möjligheten att jämföra byggande i egenregi och pä entreprenad. Konkurtensen mellanentreprenörerna minskas också dåmånga förelag tvingas upphöra med vägbyggandet. försämras sysselsättningen för ägarna till olikavägmaskiner och konkurrensen på maskinområdet minskas genom reducering avmaskinparken. Temporära förbättringar skapas genom konjunkturpolitiskainsatser. Dessa kan dock inte i någon störte omfattning användas som underlagför en långsiktig planering. Antalet anställda hos entreprenörer som ärengagerade i slalligl vägbyggandehar halverats . Denna utveckling påverkar byggföretagens möjligheter på utlandsmarknaden.En inhemsk marknad är en förutsätlning för att svenska entreprenörerskall kunna marknadsföra sitt kunnandeutomlands i hård internationell konkurrens. En alltför begränsad hemmamarknadäventyrar vår export av såväl teknologiskt kunnande som av maskiner. Den föreslagna anslagsnivån innebär atlbyggnadsverksamheten ihuvudsak måste bedrivas i egen regi. Del kommer inle att finnas något utrymmeför alt påböija nya helentreprenader. Anslaget Byggande av statliga vägar uppgår förinnevarande år till 900 milj. kr. Till delta belopp kommer ca 120 milj.kr. av de konjunkturpolitiska medelsom verket erhållit och som kommer alt utnyttjas underår 1981. På filläggsbudgel 1 lill statsbudgeten för /81 haranvisats 135 milj. kr. för byggandet av en ny bro fill . Den totala investeringsulgiften för bron beräknaslill drygt 170 milj. kr. Regeringenhar vidare anvisat 37 milj. kr. för sysselsätlningsfrämjande väginvesteringar iVärmlands län. Vägverkels huvudförslag innebär en uppräkning avanslaget med 160 milj. kr. för att vägbyggandel skall kunna följafierårsplanerna under år 1982.1 prop.1980/81:20 om besparingar! statsverksamheten har jag anmält att den ordinarie vägbyggnadsverksamhelen börhållas på i stort nominellt oförändradnivå. Del innebär att jag för /82 inle är beredd alt föreslå någon höjning av anslaget tillstatligt vägbyggande. En oförändradanslagsnivå innebär atl antalet sysselsatta inom byggnads-ochprojekteringsorganisation kommer atl minska. 1980/81:100 Bilaga 9 16 När det gäller regionalabyggnadsorganisation har genomförten utredning om organisationen av de norra byggnadsdistriklen. I prop.1980/81:20 anmälde jag atl jag räknade med all lägga fram förslag för i denna del /81 årsriksmöte. Enligl vad jag erfarit avservägverket inle föreslå någon ändring av nuvarande indelning ibyggnadsdistrikt. Något förslag i denna fråga behöver därmed inte läggasfram för . Med hänvisning lill vad jag har anfört i detföregående förordar jag alt kostnadsramenför bestäms till 900 milj. kr. och atl anslag begärs med sammabelopp. I följande sammanställning r<;dovisas hurkostnaderna för vägbyggandet beräknasi stort fördela sig . Sammanställningen visar även de ungefärligenberäknade kostnaderna (milj. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt tillByggande av statliga vägar för /82 anvisa ell reservationsanslagpå . Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 1979/80Utgift 314156000 Reservafion 2045000 1980/81Anslag 374300000 1981/82Förslag 374 300000 Från detla anslag lämnas bidrag fill kommun med95% av det belopp vartill de skäliga kostnaderna för drift av debidragsberättigade vägarna och gatornaberäknas uppgå. Driftkostnaden fastställs för en tvåårsperiod av statensvägverk efter kommunens hörande. Beräkningen kan justeras under löpandetvåårsperiod, om väsentligt ändrade förhållanden inträder. Bidragsgivningen regleras genom kungörelsen(1971:955) om statsbidrag lill väg-och gatuhållning i vissa kommuner (ändrad senast 1976:28). Bidrag utgåri mån av tillgång på medel. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 17 Verket begär elt anslag på 451 milj. kr. för budgetåret1980/81. Vidare begär verket all för bidragsgivning avseende anvisas enplaneringsram av 550 milj. kr. Beloppet är beräknat kostnadsnivå. 1 föregående års budgetproposition beräknade jag /81 ell anslag på 374,3 milj. kr., vilkel innebar en ökning medinle mindre än 59,3 milj. kr. För atl skapa förutsättningar för en rationellareplanering, projektering och budgetering förordade jag vidare att vägverketbemyndigades planera bidragsgivningen för utifrån elt anslag på 374,3milj. belopp bör nu anvisas för /82. Vägverketoch de väghällande kommunerna bör enligl min mening erhålla en planeringsramför bidragen även . Planeringsramen innebär attnuvarande anslag prisomräknas till beräknade kostnadsnivå enligthuvudalternativets principer. Jag förordar atl för bidragsårel 1982bemyndigas planera utifrån ett anslag på 450.5 milj. kr. för budgetåret1982/83. Med hänvisning till vad jag har anfört i del föregåendeförordar jag, att anslaget las upp med 374,3 milj. kr. Förbrukningen beräknasfördela sig på ungefär följande sätt. Central och regional administration I 400000 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge atl regeringen låter statens vägverk planera bidragsgiv ningen för utifrån ell anslag på . 2. fill Bidrag till drift av kommunala vägar och galor för /82 anvisa ett reservationsanslag på . B 5.Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 1979/80Utgift 381399000 Reservation 228888000 1980/81Anslag' 370000000 1981/82 Förslag 320000000 ' På tilläggsbudget I har anvisats ytterligare 52 milj,kr. Från detta anslag lämnas bidrag till kommunskostnad för byggande av väg samt byggande av gala mol vilken enligt gällandestadsplan utfart eller annan utgång från tomt eller annan fastighet inte får 2 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 18 anordnas.Dessulom utgår bidrag till utförande av större konst-arbete ellertrafikanordning, som ingår i gala. Till annat bidragsberättigatgatubyggnadsarbele utgår statsbidrag . 1 kostnaden får inräknas skäligersättning för mark och för intrång, som föranleds av vägs eller gatas byggandeeller användande. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel och enligt avstatens vägverk fartställd fördelningsplan . Bidragsgivningen regleras genom kungörelsen (1971:955)om statsbidrag fill väg- och gatuhållning i vissa kommuner (ändrad senast1977:1131). Statsbidrag till byggande av tunnelbana kan under vissa förutsättningarutgå från detta anslag till kommun,landstingskommun och kommunalförbund. Denna bidragsgivning regleras genomkungörelsen (1971:956) om statsbidrag till byggande av tunnelbana. Bidrag utgåri mån av fillgång på medel. Från anslaget utgår även bidrag till kommuner föraU bygga cykelleder och kolleklivtrafikanordningar som tillgodoser ett allmäntkommunikationsbehov. Denna bidragsgivning regleras genom förordningen(1979:627) om statsbidrag för cykelleder samt anordningar och ålgärder somfrämjar viss busstrafik (omtryckt 1980: 720). begär för är 1982 ett anslag på 485milj. kr., vilket motsvarar fördelningsplanenivån för . 1 delta beloppingår även bidrag till cykelvägar och vissa busstrafikanläggningar. I propositionen 1980/81:20 (/81:6, rskr1980/81:101) om besparingar i statsverksamheten anmälde jag altbidragsanslaget till byggande av kommunala vägar och galor bör minskas med 50milj. har beslutat anta den föreslagna besparingen. Med hänvisninghärtill förordar jag att anslaget tas upp med 320 milj. kr. Förbrukningenberäknas fördela sig på ungefär följande sätt. Central och regional administration 9400000 Bidrag till vissa vägtrafikanläggningar 30000000 Jaghemställer att regeringen föreslär atl lill Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator för /82 anvisa ett reservationsanslag på . 1980/81:100 Bilaga9 19 Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. 1979/80Utgift 200899000 Reservation 29119000 1980/81Anslag 222000000 1981/82Förslag 242000000 Från della anslag lämnas bidrag till drift av enskild väg enligl förordningen (1979:788) omstatsbidrag till enskild väghållning. Bidrag utgår till sådan väg som inle ärav ringa längd under förutsättning att kostnaderna för vägen är skäliga medhänsyn till nyttan av den. 1 övrigt baseras bidragsgivningen på vägensanvändningssätt, användare och belägenhet. Bidrag utgår av skäligkostnad för väghållningen. Bidrag kan beviljas under vissaförutsättningar. Från anslaget lämnas även bidrag lill bl. a. anskaffning avredskap för driften. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Verket begär ett anslag på 253,3 milj. kr. /82 (bidragsårel 1981), vilket skulle medge sammaverksamhetsvolym som under innevarande budgetår. Den av medgivnaplaneringsramen uppgår lill 242milj.kr. begär vidare i sittbesparingsalternafiv en planeringsram på 288milj.kr. för bidragsgivningen år1982 (/83). Enligt min mening bör anslag ulgå i enlighet med denplaneringsnivå som angett för bidragsårel 1981. Anslaget bör därförföras upp med 242 milj. kr. för /82. Innanjaggär in på frågan om planeringsram förär 1982vill jag nämna atl en mycket kraftig uppräkning av anslaget har skett desenaste fem budgetåren. För /77 uppgick anslaget till 108.0milj.kr. Anslagsökningen fram lill och med innevarande budgetår uppgår till114.0 milj. kr., vilket innebär en genomsnittlig åriig uppräkning med 21procent. har i en nyligen genomförd undersökning konstaterat attkommunerna har lämnat slora bidrag lillden enskilda väghållningen. 1 några fall har kommuner också lämnat bidraglill de beräknade kostnaderna sä att en högre driftstandard kunnat hållas påden enskilda vägen än vad bedömt som rimlig. 1 många andra fall gerkommunerna bidrag som innebär att bidrag lämnas till driften avenskilda vägar. Endasi för av det bidragsberättigade vägnätet har enbart detstatliga bidraget utgått. Jag förordar att planerar bidragsgivningenutifrån ell anslag pä 273,5 milj. kr. för /83. Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående förordar jag att Prop.1980/81:100 Bilaga 9 20 anslagetför /82 tas upp med 242milj. kr., vilkel innebär en ökning med20milj.kr. Förbrukningen beräknas fördela sig på ungefär följande sätt. Central och regional administration 14000000 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att regeringen låter statensvägverk planera bidragsgivningen för utifrån etl anslag på 273 500000kr. 2. lill Bidrag till drift av enskildavägar m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag på 242000000kr. Bidrag till byggande av enskilda vägar 1979/80Utgift 35753000 Reservation 21027000 1980/81Anslag 30000000 1981/82Förslag 30000000