prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop, 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 455 I DFE:s förslag har en vägledande princip varitatt, där forskningsbehovet är större än tillgängliga resurser, prioriteraområden där energiforskningsprogrammet är den främsta drivkraften förutvecklingen och inte enbart kompletterar verksamhet som bedrivs t. ex. inomindustrin. Denna princip godtas av de flesta remissinstanserna. Då det gällerresurserna för att genomföra ett omfattande forskningsprogram påpekas i någraremisssvar att det finns vissa begränsningar, åtminstone på kortare sikt. Delskan forskningens kvalitet bli lidande vid en alltför kraftig ekonomisk förstärkning,dels måste det undvikas att andra tekniska forskningsområden utarmas påkvalificerad personal. En bättre kartläggning av resurs- och utbildningssituationenefterlyses av några remissinstanser. Från flera håll framförs att överväganden om detfortsatta energiforskningsprogrammet borde ha kunnat ske mot bakgmnd avutvärderingar och resultatredovisning från genomförd och pågående verksamhetmen att sådant underlag saknas. DFE:s förslag till insatser för industrinsenergianvändning stöds av bl. a. branschorgan för cellulosa- och stålindustrin. Ett relativt stort antal remissinstanser uttryckeroro över transportsektorns oljeberoende. Insatser anges som viktiga när detgäller utveckling av transportsystem och pä kortare sikt framför alltfordonssidan. Förslagen beträffande bebyggelsens uppvärmning harbehandlats utförligt av remissinstanserna. Det framförs bl. a. som angelägetatt få fram en säker grund för att ange hur uppvärmningsfrägan skall lösas medminsta möjliga oljeanvändning i olika kategorier av bebyggelse. Inom tillförselsektorn har en särskilt ingåendegranskning gjorts av de delar av förslaget som avser övergången till inhemskabränslen, såväl produktion av dessa bränslen som deras omvandling till andrabränslen, värme och el. Ett flertal konkreta påpekanden görs, men överlaggodtas förslagets huvudinriktning. Vikten av att hålla fullgod bevakning avteknikområden med tillämpning först pä framhålls också. Programförslagen för Allmänna energisystemstudieroch Energirelaterad grundforskning tillstyrks genomgående avremissinstanserna. 15.2.2.3Anslagsframställningar avseende /82 Programorganen inom energiforskningsprogrammet,dvs. STU, TFD, BFR, NE och DFE, samt NFR och haringivit anslagsframställningar för /82 avseende sina ansvarsområdeninom energiforskningsprogrammet. Föreslagna belopp framgår av tabell 15.4. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Tabell 15.4 Av programorganen m. fl. föreslagna anslag /82 (milj. Program etc. (program- förslag 1981/82 m.m, (STU) transporter och samfärdsel. - Åtgärder i transport- systemet (TFD) fordon m. m, (STU) , bebvggelse (BFR)' Energitillförsel (NE) 5, Allmänna energisystem- studier (DFE) ' STU disponerar medel för stöd till industrielltutvecklingsarbete och innovations-inriktad verksamhet inom programmet. Dessamedel har inräknats i de i sammanställningen angivna beloppen. Programorganen har även hemställtom bemyndiganden att under /82 fä göra åtaganden avseende stödtill forskning och utvecklingsarbete under budgetåren 1982/83. 1983/84 och1984/85. Programorganensanslagsframställningar har utformats mot bakgrund av DFE:s förslag i EFUD 81.Följande kommentarer till de föreslagna beloppen bör dock göras. De av STUföreslagna anslagsbeloppen ligger även i den lägre nivån över DFE:shuvudförslag. TFD:s förslag i den lägre nivån står - liksom BFR:s - iöverensstämmelse med DFE:s huvudförslag. BFR:s förslag innefattar även medelför stöd till industriellt utvecklingsarbete och innovationsinriktade projektinom programmet Energianvändning för bebyggelse. Medel för sistnämnda ändamåldisponeras enligt gällande regler av STU. NE har i sina beräkningar avmedelsbehovet antagit att ansvaret för den verksamhet på områdenaLättvattenreaktorers säkerhet samt Upparbetning och avfallshantering sombedrivs inom det nuvarande delprogrammet Lättvattenreaktorer fr. o. /82 inte längre skall vila på NE. NE utgår i sin medelsberäkningfrån DFE:s huvudförslag utom för delprogrammen Skogsenergi, torv m.m. ochVindenergi. För dessa delprogram föreslår NE en större medelstilldelning medhänvisning 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 457 främsttill goda samverkansmöjligheter med olika intressenter inom berörda branscher. DFEhar beräknat medelsbehovet för programmet Allmänna energisystemstudier ienlighet med sitt huvudförslag resp. förslag i lägre nivå i EFUD 81 och hardärvid räknat in medel för vissa med programmet sammanhängande kanslikostnader.NFR:s förslag ligger avsevärt över nivån i DFE:s huvudförslag. har för sin del av programmet Energirelaterad grundforskningberäknat ett drygt dubbelt så stort medelsbehov som i DFE:s huvudförslag. DFEhar också ingivit anslagsframställning avseende kostnaderna för sin egenverksamhet i övrigt (programsamordning m. m.). DFE anger bl. a. att utvärderingoch uppföljning äv treårsprogrammet 1978/79-1980/81 kommer att bli en viktigarbetsuppgift under det kommande budgetåret. Jag har i prop. 1980/81: 100 (bil.17 s. 15) för /82 beräknat 4,6 milj. kr. för DFE:s verksamhetunder anslaget A 3. Kommittéer m. m. 15.2.3Treårsprogram 1981/82-1983/84 15.2.3.1 Övergripande mål och riktlinjer m. m. Ett centralt mål för energipolitiken är ettkraftigt minskat oljeberoende. Förutsättningar skall skapas för en avvecklingav kärnkraften enligt beslut. Övergäng till fasta bränslen skallfrämjas. En successiv utveckling skall ske mot ett energisystem i huvudsakbaserat på uthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minstamöjliga miljöpåverkan. Det statliga energiforskningsprogrammet, som harlöpt , är ett viktigt medel för att förverkliga denna utveckling. Eftersamråd med statsrådet vill jag anföra följande. Somövergripande mål för insatserna inom energiforskningsprogrammet börfortsättningsvis gälla att de i huvudsak koncentreras till sådana för vårenergiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer som kan leda tillett kommersiellt utnyttjande och ge betydelsefulla bidrag till energiförsörjningenredan pä kort och medellång sikt. Forskning och utvecklingsarbete för attkunna utnyttja sådana energikällor som ersätter olja och oljeprodukter bör fåta i anspråk en huvuddel av resurserna inom programmet under treårsperioden.Samtidigt bör bevakning av den tekniska utvecklingen, nationellt ochinternationellt, bibehållas så att kompetens vidmakthålls på områden somfrämst på lång sikt kan få betydelse för vår energisituation. En genomgåendesträvan i verksamheten inom programmet bör vara att utnyttja de möjlighetertill en effektiv internationell arbetsfördelning som bjuds. Energiforskningen bör vidare - inom ramen för deallmänna energipolitiska målen och riktlinjerna - ge kunskaper som förbättrarmöjligheterna att möta framtida problem och utnyttja framtida möjligheter förden erforderliga omställningen av energisystemet samt underlag i olikaavseenden 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 458 förbeslut rörande ny teknik eller nya systemlösningar för energitillförsel ochenergihushållning. Den bör också stimulera och stödja teknikutveckling ochdärmed i viss utsträckning introduktion av ny teknik och nya systemlösningar.Det bidrag till det industriella utvecklingsarbetet i somenergiforskningen härigenom ger bör kunna medverka till att öka svenskindustris internationella konkurrenskraft. Vad jag nu har nämnt har jag beaktati mina överväganden om energiforskningsprogrammets närmare inriktning ochavvägning under dess tredje programperiod, budgetåren 1981/82-1983/84. Vissa ytterligare allmänna överväganden har legattill grund för avvägningen mellan olika programdelar och den närmareinriktningen av insatserna. Staten bör sålunda i vissa fall ta på sig en rollsom beställare av forskning och utvecklingsarbete inom för den framtidaenergiförsörjningen viktiga områden där naturliga beställare saknas eller det inågot avseende saknas erforderliga resurser. Detta gäller sådana områden därden tekniska utvecklingen behöver påskyndas, där tidsperspektivet i forskningenoch utvecklingsarbetet är mycket långt eller där de eftersträvade kunskapernaär av en art som i huvudsak inte kan utnyttjas kommersiellt. Vidare har vidavvägningen av de olika insatserna beaktats att en forskningssatsning avenergiforskningsprogrammets storiek har kommit att fä en alltmer viktigforskningspolitisk roll. En ny energiteknik kan behöva genomgå olika skedeninnan den är etablerad på marknaden. DFE skiljer på utvecklings- ochintroduktionsskedena samt det kommersiella skedet. Forsknings- ochutvecklingsarbete kan, som DFE påpekar, i olika grad vara erforderligt isamtliga dessa skeden. Det statliga energiforskningsprogrammets väsentligauppgifter bör dock ligga i de tidiga skedena. Jag fäster, från bl. a. industripolitiskautgångspunkter, stor vikt vid det kommersiellt inriktade utvecklingsarbetet somdrivkraft i den tekniska omdaningen av energisystemet. Industrins engagemangoch insatser inom det energitekniska området bör kunna ge betydande bidrag tillden industriella förnyelsen i landet. Verksamheten inomenergiforskningsprogrammet bör därför, där det är lämpligt, i ökandeutsträckning läggas upp så att industriella och andra intressenter successivtkan ta över ansvaret för att driva utvecklingen vidare. Särskilt angeläget ärdetta i samband med bl. a. upphandling av större försöksanläggningar. Ettintimt samarbete med industrin bör etableras inom hela energiforskningsprogrammetför att tekniskt kunnande och praktiska erfarenheter skall kunnatillgodogöras. Inom energiforskningsprogrammet kan stöd lämnas iolika former, alltefter behoven i de enskilda fallen. Stor flexibilitet istödformerna eftersträvas. De är bl. a. anpassade för att underlättaindustrins engagemang i utvecklingsarbetet. Detta har särskilt markerats i denförordning (1979; 319) om statligt stöd till energiforskning som regeringen harutfärdat för verksamheten inom energiforskningsprogrammet. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 459 Genom ett ökat utnyttjande av dennaflexibilitet skapas förutsättningar för att lägga upp verksamheten inom olikadelområden så att ny teknik snabbare när introduktionsskedet. I och med attdetta skede nås kan stöd ges från det nya stödsystem för oljeersättandeåtgärder m.m., oljeersättningsfonden, som har beslutat om(prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100). Dess syfte är bl. a. attgenom bidrag och lån, i vissa fall med villkorlig återbetalningsskyldighet,till prototyper och demonstrationsanläggningar underlätta introduktion avteknik som snabbt kan ersätta olja. Samverkan mellan insatserna inomenergiforskningsprogrammet och andra former för stöd och stimulans påenergiområdet, främst det nämnda stödsystemet, är av stor betydelse. Sådansamverkan kan bli aktuell i vissa fall där utvecklingsarbetet ger underlag fören snabb praktisk tillämpning. I princip bör dock, som anges i nämndaproposition (s. 11), en gräns upprätthållas gentemot denna verksamhet genom attprojekt som erhåller stöd inom energiforskningsprogrammet normalt innehållerbetydande inslag av forskning eller tekniskt utvecklingsarbete. Principen börockså vara att åtgärder, där tekniken har nått en sådan teknisk och kommersiellmognad att de kan stödjas frän fonden, inte bör ges stöd inomenergiforskningsprogrammet. Jag återkommer till dessa frågor vid min behandlingi det följande (avsnitt 15.2.3.615.2.3.11) av insatserna inom vissa viktiga områden. Utöver vad jag nu har anförterinrar jag om att huvudregeln enligt nämnda förordning är att de resultat somnås inom energiforskningsprogrammet görs allmänt tillgängliga. Jag anser, motbakgrund av att många avnämare har intresse av att följa verksamheten inomhuvudprogrammet, att stor uppmärksamhet bör ägnas ät att löpande ge såvälallmän och översiktlig som mer specialiserad information om verksamhet ochresultat inom de olika programmen. Detta bör därt"ör ingå som en normaldel i de programansvariga organens och DFE:s uppgifter. Som jag strax skallåterkomma till, har jag också tagit hänsyn härtill vid mina medelsberäkningarför de olika programmen. De övergripande mål och riktlinjerför energiforskningsprogrammet som jag nu har angivit innebär att insatsernatill övervägande del liksom bör ha karaktär av målstyrtutvecklingsprogram med såväl kort- som långsiktiga inslag. De mål för programoch delprogram som jag kommer att förorda i det följande har till syfte att geunderlag för erforderlig styrning av insatserna. En fortlöpande utvärdering avverksamheten är också betydelsefull för att säkerställa en inriktning avinsatserna som svarar mot de uppställda målen. Jag övergår nu till att ytterligarebehandla allmänna avgränsningar mellan energiforskningsprogrammet och vissaandra statliga energipolitiskt inriktade stödåtgärder m. m. Prop.1980/81:90 Bilaga 1 Industridepartementet 460 Jag vill efnellertid dessförinnanerinra om att statligt stöd som i första hand syftar till ätt främja svenskindustris allmänna innovationsförmåga och tekniska kvalitet m.m. är en av STU:shuvuduppgifter. Medel för detta stöd anvisas under anslaget Fl. Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Projekt som stöds undernämnda anslag resp. inom energiforskfiingsprogrammet kan i många fallkomplettera och förstärka varandra när det gäller näringslivets tekniskaförnyelse. Jag har i mina övervägandet! rörande energiforskningspfogrammetutgått från att STU beaktar detta i sin planering av stödverksamheten.Huvudregeln bör, liksom , vata att dé energipolitiska inotiven ärstyrande för den verksamhet som finansieras inom energiforskningsprogrammet.Jag vill i detta sammanhang även erinra om vad jag anförde vid min anmälan tillbudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 258) angående STU:smöjligheter att med medel från anslaget Fl. Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling stödja industriella utvecklingsprojekt medenergitéknisk anknytning. Jag avser föreslå regeringen att lägga framförslag om bl. a. STU:s verksamhet /82-1983/84. Inom ramen för det nya stödsystemför åtgärder för att ersätta olja m.m. som har godkänt kanstöd lämnas till bl.a. prototyper och demonstrationsanläggningar.Avgränsningen mot och samverkan mellan detta stödsystem och verksamheten ihornenergiforskningsprogrammet har jag behandlat. Härtill vill jag i dettasammanhang lägga att en samplanering mellan verksamheten inom ramen för det nyastödsystemet och energiforskningsprogrammet pä vissa områden kan vara enlämplig väg för att driva på en energipolitiskt angelägen utveckling. Jagbedömer att en sådan samplanering är särskilt viktig för vissa av insatsområdenainom programmen Energianvändning för bebyggelse och Energitillförsel tillvilka jag strax återkommer. Forskning och utveckling kringmiljö-, hälso- och säkerhei.sfrågor samt utveckling av ny emissionsbegränsandeteknik m.m. inom energiområdet bör, i enlighet med vad som gäller (jfr prop.1977/78:110 s. 123) ingå som en integrerad del av satsningarna inomenergiforskningsprogrammet i de fall ansvaret härtor inte faller inom t. ex.tillsynsmyndigheternas verksamhetsområden. Det sistnämnda gäller främst för tillgänglig energiteknik och använda energikällor. Detta innebär attgränsen för den verksamhet rörande dessa frågor som bör ingå ienergiforskningsprogrammet förskjuts allteftersom ny teknik och nyaenergikällor tas i bruk i vårt land. Ett nära och fortlöpande samråd i dessafrågor mellan energilorsk-ningsprogrammets programansvariga organ ochtillsynsmyndigheterna, främst SNV och arbetarskyddsstyrelsen, är därförnödvändigt. Jag återkommer till dessa frågor i samband med mina kommentarertill medelsberäkningarna för vissa av delprogrammen (avsnitt 15.2.3,9). Nära anknutet till de insatser som jag kommer att förordainom program- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 461 met Energianvändning för bebyggelse är det stöd lillforskningsinriktat experimentbyggande som utgår frän anslag underbostadsdepartementets huvudtitel. Redogörelser för avgränsningar m.m. härvidlaghar lämnats tidigare Gfr bl. a. prop. 1977/78: 110 s. 136 och prop. 1978/79: 115bil. 1 s. 279). Avgränsningarna innebär i huvudsak att medel för län tillexperiment-betingade merkostnader i samband mec| experimentbyggande anvisas underbostadsdepartementets huvudtitel och utbetalas av efter beslutav BFR. Medel för planering och uppföljning av experimentbyggandet samt fördärtill anknutet forsknings- och utvecklingsarbete utgår inomenergiforskningsprogrammet. Dessa avgränsningar bör i princip alltjämt gälla.Jag återkommer, i min redogörelse för programmet Energianvändning förbebyggelse, till frågan om hur energiforskningsprögram-met, detforskningsinriktade experimentbyggandet och det nya stödsystemet föroljeersättande åtgärder m.m. bör samverka för att bl.a, på bästa sättunderbygga och stödja introduktion av värmepumpar och solvärmeteknik i vissatillämpningar. beslut om ökade insatser förenergihushållning i bebyggelsen innebar bl. a. att flera olika forsknings-,utvecklings- och demonstrationsinsatser, som huvudsakligen avsåg energihushållandeåtgärder i befintliga byggnader, samlades i en särskild verksamhet, benämndEnergiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet (EUD) och finansieradfrån anslag under huvudtitel (jfr prop. 1978/79: 115 bil.3. CU 1978/79: 37, rskr 1978/79: 394). Huvuduppgiften för EUD angavs vara attstödja genomförandet av energisparplanen för befintlig bebyggelse (jfr prop.1977/78:76, CU 1977/78:31. rskr 1977/78:345). DFE har gemensamt med BFR kommitfram till att en gränsdragning mot energiforskningsprogrammet i kategorierna nyresp. befintlig bebyggelse inte är tillräcklig. DFE föreslär därför enprecisering av avgränsningen med utgångspunkt i bl. a. distinktionen mellan nyavärmetillförselsätt och energihushällande åtgärder. Enligt förslaget skallinsatserna inom energiforskningsprogrammet omfatta nya värmetillförselsätt medtonvikt på Iot kala energikällor,medan EUD skall omfatta energihushällande åtgärder i både ny och befintligbebyggelse saml installationsteknik anpassad till nya värmetillförselsätt.Vidare skall energiforskningsprogrammet omfatta industriellt utvecklingsarbeteavseende effektivare energianvändning. Jag finner efter samråd med chefen förbostadsdepartementet att den av DFE och BFR föreslagna principen fortsättningsvisbör vara vägledande föf avgränsningen och kommer att beakta den vid minamedelsberäkningar för programmet Energianvändning för bebyggelse. har, somstatsrådet har anmält (avsnitt 4.2.2), i betänkandet (Ds I 1980: 12)Provning för bättre energihus-. hällning föreslagit bl. a. att särskilda medelskall ställas till förfogande för utveckling av energitekniskaprovningsmetoder. Efter samråd med cheferna för kommunikations-, jordbruks-,handels- och bostadsdepartemen- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 462 tensamt statsrådet har jag beräknat medel inom energiforskningsprogrammetför utveckling av sådana provningsmetoder som är avsedda att tillämpas påutrustningar eller system som i övrigt utvecklas med stöd från programmet.Behovet av sådan utveckling av energiprovningsmetoder föreligger främst inombebyggelseområdet. Jag återkommer härtill i det följande (avsniU 15.2.3.8). Jag kommer att redovisa mina överväganden istort när det gäller avvägningar av insatserna inom huvudprogrammet. Enomfattande teknisk omställning och anpassning av energisystemet måste ske föratt vi skall kunna nå de nu uppställda målen för energipolitiken. De krav påteknisk utveckling och fördjupning av kunskaperna på olika områden som dettaställer har varit vägledande vid utformningen av mitt förslag tillenergiforskningsprogram. Statliga åtgärder av olika slag vidtas för attkomplettera och styra den spontana anpassningen av olika delar avenergisystemet hos kommuner, företag och enskilda i de fall där anpassningenkan väntas antingen inte leda mot de energipolitiska målen eller inte göra dettillräckligt snabbt. En viss, ibland avsevärd, tid behöver oftastförflyta från det att forsknings- och utvecklingsverksamhet påbörjas inom ettområde till dess nyut-vecklad teknik kan införas i energisystemet.Forskningsprogrammet måste i inledande skeden hälla en viss bredd för att medrimlig säkerhet omfatta de utvecklingslinjer som senare visar sig vara värdafortsatt utveckling och införande. Olika områdens tillförsel- ellerbesparingspotential har därvid självfallet stor betydelse för prioriteringarna. Jag har i det sammanhanget även beaktat vissaresultat från den tidigare nämnda systemanalys som, inom ramen förlEA-samarbetei, har genomförts av det svenska energisystemets utveckling underolika antaganden för tiden fram . Systemanalysen, som bygger pävissa specificerade antaganden om resultaten av forsknings- ochutvecklingsarbetet, visar på mycket betydande oljeersättningsmöjligheter idetta tidsperspektiv under förutsättning att bl. a. utvecklingen och införandetav ny teknik på från energiförsörjningssynpunkt strategiska områden forceras.lEA-län-dernas energiministrar har antagit en på resultaten avsystemanalysen grundad gruppstrategi, innebärande bl. a. en forcering av forsknings-,utvecklings- och demonstrationsinsatserna, som allmän vägledning viddimensioneringen och prioriteringen av de nationella insatserna. Dennastrategi har utgjort ett viktigt underiag för DFE:s överväganden i EFUD 81 omavvägningar mellan olika programdelar och utgör därför en grund också för mittförslag härtill. Deallmänna principer som jag just har angivit har varit vägledande då 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 463 jag har vägt forsknings- och utvecklingsinsatser på olikaområden mot varandra. Jag skall i det följande översiktligt redovisa hur jaghar tillämpat sådana överväganden på några av de resursmässigt tyngsta delarnaav energiforskningsprogrammet. Avvägningar av insatser för grundforskning ochövergripande systemstudier måste, som jag skall återkomma till. emellertidgrundas på särskilda bedömningar. Stödet till energiteknisk utvecklingav industrins processer avser att komplettera insatser som görs av företag ochbranschorgan. De statliga insatserna blir därför i flera fall av jämförelsevislångsiktig karaktär. Motiven för insatserna växlar mellan branscherna. Denstora besparingspotentialen inom främst cellulosaindustrin motiveraromfattande utvecklingssatsningar /82-1983/84. Inom t.ex. kemi- och verkstadsindustrierna har preliminära bedömningar visat påmöjligheter till energieffektiviseringar som ger anledning till en relativtbetydande verksamhet inom energiforskningsprogrammets ram, åtminstone i formav fortsatta studier samt inledande utveckling av ny teknik. Inom transportsektorn äroljeberoendet ett centralt problem i energiavseende. Staten har enframträdande roll som sammanhållande och vägledande främst på områdetalternativa drivmedel. När det gäller övriga insatser på fordonsområdet harstaten en i förhållande till bilindustrin närmast kompletterande roll.Insatserna inom energiforskningsprogrammet har där mera långsiktig karaktäroch t. v. relativt begränsad omfattning. Inom behyggelseområdet finns enmycket betydande potential för alt spara och ersätta olja redan pä kort sikt.Investeringar i bebyggelse och uppvärmningssystem har lång livslängd och gerdärför upphov till långsiktiga tekniska läsningar. Även på detta område harstaten en sammanhållande och vägledande roll vilket medför ett ansvar för attta fram forskningsresultat som underlag för överväganden och beslut. En sådanaktiv roll tillkommer staten bl. a. när det gäller oljeersättande teknik som ärförenlig med en strävan att kunna utnyttja en störte andel inhemska ochförnybara energikällor, bl. a. solvärme. Betydande satsningar på olikateknikområden är motiverade även som stöd för att kunna kraftfullt genomförade av statsrådet redovisade energihushållnings- ocholjeer-sättningsprogrammen. På tillförselsidan motiveraroljeersättningsmålet betydande kortsiktiga satsningar på utveckling av kol ochinhemska bränslen.