prop · G403189 · 1980-12-31 00:00:00 — Styrelsen för fonden avses bestä av sex personer och utsesav den och den norska regeringen med tre ledamöler vardera.Fonden avses i slor utsträckning repliera på den svenska fonden förindustriellt utvecklingsarbete och den norska industrifonden, som delvis harliknande uppgifter som den svenska industrifonden. Detta innebär all fonden fårett litet behov av personal. Jag förordar att regeringen föreslär attgodkänna den angivna överenskommelsen om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete i vad överenskommelsen avser dels villkor för slöd frånfonden, dels inskränkning i skattskyldigheten för fonden, dels ekonomiskförpliktelse för staten. Jag förordar vidare att regeringen föreslår riksdagenatt för /82 som lillskott lill fonden anvisa 37,5 milj. kr på etlnytt reservationsanslag, benämnt Stöd lill svenskt-norskt industriellt samarbete. De uppgifter som fonden avses få innefattarmyndighetsutövning. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen krävs det stöd av lag omförvaltningsuppgift som innebär myndighetsutövning skall överlämnas lill bolag,förening, samfällighet, stiftelse eller enskild person. Med hänsyn härtill har inom industridepartementetupprättats förslag till en lag om beslutanderätt för stiftelse som har bildatsför atl främja svenskt-norskt industriellt samarbete. Förslaget bör fogas lillprotokollet i detta t2 I980I8I. 1980/81:189 12 ärendesom bilugu E. Förslagel innebär atl regeringen eller myndighel som regeringenbestämmer får överlämna lill sådan stiftelse atl pröva frågor om stöd inomstiftelsens verksamhetsområde. I den föreslagna lagen finns också enbestämmelse om tystnadsplikt beträffande affärs- och driflförhållanden. Brottmot lystnadsplikten kan medföra ansvar enligt 20 kap. 3 § . Denföreslagna lagen, som avses träda i kraft den , kan inte anses varaav den vikt att lagrådets yttrande behöver inhämtas. Enligtöverenskommelsen gäller att fonden skall vara befriad från skattskyldighetutom såvitt avser inkomst av fastighet. Enligl vad jag erfaril avser chefen förbudgetdepartementet all senare framlägga etl förslag i della hänseende. Medhänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännaavtalet mellan och om ekonomiskt samarbete, särskill på induslri- och energiområdena, 2. godkännaprotokollet om upprättande av en fond för svenskt- norskt industriellt samarbete i vad protokollet avser delsvillkor för stöd från fonden delsinskränkning i skattskyldigheten för fonden delsekonomisk förpliktelse för staten, 3. anta förslaget till lag ombeslutanderätt för stiftelse som har bildats för alt främja svenskt-norsktindustriellt samarbete, 4. lill Stöd till svenskt-norsktindustriellt samarbete för /82 under Qortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . 8 Långsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukter från till Protokollletom långsiktiga leveranser av råolja och oljeprodukter från till (bilaga C) skall ratificeras och gäller med möjlighet tillförlängning. Protokollet innehåller i huvudsak följande bestämmelser. Allaleveranser av råolja och oljeprodukter från norska företag lill Sverigebetraktas som leveranser enligt protokollet. Leveranserna skall komma till ståndpå affärsmässig gmnd genom avtal mellan företag i de två länderna.Leveranserna skall omfatta minst 2 milj. ton råolja eller oljepro- Prop.1980/81:189 13 dukterår 1983 och minsl 2.5 milj. lon . Under förutsältning av all företagenuppnår konkrela avlal skall den norska parten säkerställa all råolja ocholjeprodukter för leverans av angivna minimimängder slär till förfogande förden svenska marknaden. Efler kommer leveranser över denna nivå atl varaavhängiga av bl.a. räoljelillgången för norska företag, utvecklingen avindustri och energisamarbetel mellan de två länderna ochmarknadsförutsättningarna (Artikel I och 11). Fördelningenmellan råolja och raffinerade produkter skall ske pä grundval av avtal mellanföretag i de tvä länderna. Norska förelag skall ha möjlighet alt leverera upp tilltre Qärdedelar av totalkvantilelen i form av produkter (Artikel III). Leveranserenligt protokollet skall nyttjas för marknadsföring i . Parterna skalllägga förhåUandena lill rätta för alt norska företag med tillgång lill råoljakan engagera sig på affärsmässig grund direkl i marknadsföring av råolja ocholjeprodukter på den svenska marknaden antingen för sig själva eller genomolika former av samarbele med företag i (Artikel IV). Priseroch andra leveransvillkor för leveranser inom ramen för protokollet skallfastställas efter avtal mellan företagen. Del fömtsätts all marknadspriserläggs till grund för långsiktiga leveranser (Artikel V). I ensärskild skriftväxling har närmare definierats vilka leveranser som skallomfattas av protokollet. a. framgår all leveranser pä spotmark-nadsviUkorav enstaka laster och inlernleveranser inom internationella oljebolag inleskall betraktas som leveranser enligl prolokollel. Vidare framgår att detsvenska åtagandel att lägga förhållandena till rätta för norska företagssamarbete med förelag i skall anses gälla i första hand samarbete medföretag som kontrolleras av svenska intressen. Tilldenna redogörelse för det huvudsakliga innehållet i protokollet vill jag knytaföljande kommentarer. Detbör först påpekas att vissa långsiktiga leveranser från till somredan har kontrakterats skall räknas in i det norska leverans-åtagandel enligtprotokollet. Detta gäller främst de leveranser av råolja som sker enligt ett år1978 träffat avlal mellan /S och . Dessa leveranser beräknas uppgå tUl ca om året åren1983-1985, varefter de successivt minskar. F. n. sker även vissa leveranser avråolja från Den norske stats oljeselskap a. s. (Statoil) lillOljekonsumenternas förbund. Därtill kommer leveranser av mindre kvantiteter raffineradeprodukter från bl. Norsk Hydro a. s till dess svenska dotterbolag. Deleveranser som anges i protokollet bygger i princip på utvinningen av råolja päden norska kontinentalsockeln. Utvinningen uppgår f. n. till ca 25 milj. ton omåret och väntas under andra hälften av 1980-lalet öka till ca 35 milj. ton omåret. Dessa beräkningar gmndas pä de fyndigheter som är i kommersiellproduktion eller för vilka beslut om ulbyggnad har fattats. 1980/81:189 14 främsl Ekofisk med vissa angränsande fält. Fyndigheter som ännu inle är konstaterat ulvinningsvärda ellerkommande oljefynd torde inle komma alt leda till produktion förrän tidigast år1987. förfogar ulländska förelag över huvuddelen av denråolja som utvinns på norsk konlinentalsockel. Försl när kommeri full produktion vid mitten av 1980-talel vänlas mängden råolja som kontrollerasav norska slaten eller norskägda företag komma att översliga 10 milj. ton om årel.Oljan utgörs av dels produktionsavgift (royalty) som tar ut iform av råolja, dels norska förelags andelar av produktionen från de berördafälten. Avgiftsoljan överläts f. n. till Statoil. Delta förelag har därjämte enandel av i och väntas komma atl spela en allt viktigareroll i verksamhelen på norsk konlinentalsockel. Även enskilda norska företagväntas komma att producera vissa kvantiteter råolja . Utvecklingen av den norska råoljeproduklionen på någollängre sikl är beroende av ett antal faklorer. De norska statsmakterna haruttalat sig för en måttlig ulvinningsnivå, vilket har antagitsinnebära en sammanlagd olje- och naturgasproduklion som motsvarar högst 90milj. Härav torde högst omkring hälften komma att utgöras avråolja. Den närmare fördelningen mellan olja och gas blir beroende av de beslutom utvinning av olika fyndigheter, som väntas komma atl fattas under denärmaste åren. Den geologiska potentialen för nya fynd bedöms som god, särskiltnorr om 62:a breddgraden där provborrningar har börjat försl . Såvittkan bedömas kommer under överblickbar framtid all ha en betydanderåoljeproduktion i förhållande lill den inhemska oljeförbrukningen, som uppgårlill endast ca 8 milj. ton och som inle vänlas öka nämnvärt. har vissa allmänna riktlinjer fastlagts för avsällningav den olja som norska slaten förfogar över, dvs. avgiflsoljan och Statoilsegen produktion. En viktig princip för den norska avsättningspoliliken är att olje-och gastillgängarna skall kunna användas som instrument för atl åstadkomma ettindustri- och energisamarbete med andra länder. 1 detla syfte bör all statligråolja avsättas genom Statoils försorg i samräd med norska olje- ochenergidepartementet. Enligt riktlinjerna kan Statoil tilldelas särskildaförsörjningsuppgifter gentemot länder med vilka samarbetar. Med debegränsningar som kan följa härav skall Slaloils marknadsföring ske efteraffärsmässiga principer. Detla betyder bl. a. all Statoil skall arbeta påmarknader, där den norska oljans särskilda egenskaper, bl.a. låg svavelhalt,ger den ett relativt högt värde. Som exempel på sådana marknader anges ,övriga och . I enlighel med dessa riktlinjer skall Statoil upprätta eneffektiv organisation för marknadsföring. Denna kommer alt i stor ulslräckninginriklas på försäljning av raffinerade oljeprodukter. Statoil har i samarbetemed Norsk Hydro lagt fram ett förslag om utbyggnad av raffinaderiet i Mongstadfrån 1980/81:189 15 f.n. 4 milj. lon fill 10 milj. ton till år1986-1987. Detla projekl innebär all huvuddelen av den råolja som kontrollerasav norska inlressen lorde komma att tas i anspråk för raffinering i . Äveni den mån norska företag använder annan råolja vid raffineringen skall de tillSverige levererade produkterna räknas som leveranser enligt protokollet. Dennorska leveransgarantin, som ytterst baseras på den råoljeproduklion somkontrolleras av norska slalen, gäller alltså även för sädana fall. I prolokollel förutsätts alt parterna skall främjaengagemang av norska företag på den svenska marknaden. Som harredovisats för (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 143 och 442) haröverläggningar förts mellan Statoil och två svenska förelag, nämligen SvenskaPetroleum och , om gemensam marknadsföring av i första handbensin pä den svenska marknaden. Även andra företag verksamma i kankomma atl della i ett sådant samarbele. Enligt min mening ulgör protokollet om långsiktigaoljeleveranser från till ett viktigt sleg mol atl förbättra densvenska försörjningstryggheten på energiområdet såväl i fredslid som vidkriser. De i avtalet angivna kvantiteterna råolja och oljeprodukter utgörminimikvantiteter, som efter hand kan komma all utökas beroende på bl.a. denorska företagens råoljetillgång. väntas den tolala svenska oljeförbrukningenkomma atl sjunka och efterfrågan alltmer inriktas på drivmedel och vissa andralätta oljeprodukter. Leveranserna från kommer därigenom att utgöra enväxande och kvalitativt allt betydelsefullare del av den svenska oljeimporten. Prolokollet är en ramöverenskommelse, som skall ges elt konkrelinnehåll genom avtal mellan företag. Som har framgått har kommersiella avlalredan i viss utsträckning träffats mellan såväl slalliga som enskilda företag ide två länderna. Det är enligl min mening önskvärt, att samarbetet även ifortsättningen får en sådan bred uppläggning. Möjlighet till långsiktiga köp avnorsk råolja och norska produkter bör kunna utnyttjas av bl.a. sådana svenskaoljeföretag som baserar sin försörjning på leveranser från instabilaområden eller på kortsiktiga köp. Ett direkt engagemang av norska företag på oljemarkandeni är givetvis också välkommet frän svensk försörjningssynpunkt. bör beredas tillfälle att ta del av vad jag häranfört om protokollet om långsiktiga leveranser av olja och oljeprodukler frånNorge till . 9 Optionsrätt till långsiktiga leveranser av elektriskkraft från till Som chefen för induslrideparlementet nämnde har i ellsärskill protokoll i anslutning till det mellan och Norgesregering träffade avtalet om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och ener- Prop.1980/81:189 16 iiområdena, träffals en överenskommelse (protokoll) omoptionsrätt till långsiktiga leveranser av elektrisk krafl från lillNorge [bilaga D). Protokollet skall ratificeras. I samband med de överläggningar som föregick proiokollsöverenskom-melsenuppdrogs åt och Vassdrags- och Elektrisitelsvesen(NVE) atl redogöra för de villkor som skulle kunna läggas lill grund för ell avlaldem emellan om sådana leveranser. Protokollet har utformats på grundval av denredogörelse som vattenfallsverkel och NVE i enlighet härmed har lämnat ochinnehåller i huvudsak följande bestämmelser. Optionsrätten skall uto "s om man från norsksida önskar del. Avtal mellan vattenfallsverkel och NVE förutsätts undertecknatsenasl , om rälien till leveranser önskas utnyttjad frånden och . om rätten önskas utnyttjad frånden (Artikel I). De med optionsrätten avsedda leveranserna skallomfatta en energikvantilel av högst Vår med en maximal effekt på 400 MW.Tecknas avlal om en lägre energikvantilel än , skall NVE ha räu alt i eUeller flera steg öka kvanfitelen upp lill (Artikel II). Leveranstiden skall vara högsl 15är räknat från eller (Artikel III). I övriglgäller för optionsrätten de villkor som angetts i vattenfallsverkels och NVE:sredogörelse som fogats till prolo-kollsöverenskommelsen (Artikel IV). Den av vattenfallsverket och NVE lämnade redogörelseninnehåller härutöver i huvudsak följande. Leveranspunkter är vid svensk-norska gränsen på ""ledningen och på ledningen . Leveranserna skall fördelas på fyraveckorsperioderpå dag, natt och helg enligl samma förhällande som gäller för vattenfallsverketstotala belastning. skall avgifterna för leveranserna molsvaravaltenfallsverkets nuvarande högspänningstariff för med eltvisst fillägg med hänsyn tUl bl.a. kontraktstidens längd. För åren 1987-1991skall avgifterna omräknas i förhållande til! verkets gällande högspänningstariffför och för tiden därefter i förhållande till den vid varjetidpunkt gällande normaltariffen för . Jag vill för egen del framhålla alt dessa elleveranserligger väl i linje med den elanvändningspolitik som har förordats i prop.1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken. Del är enligt min mening av stortvärde för del nordiska samarbetet om vi med god tillgång päförhållandevis billig elektrisk kraft kan bidra till atl tillgodose elbehovet iNorge. Terawattimmar Megawatt ' Kilovolt Prop.1980/81:189 17 Devillkor som enligl vattenfallsverkels och NVE:s överenskommelse skall liggatill gmnd för leveranserna innebär enligl min mening en för vattenfallsverkel lillfredsslällandeförräntning. Riksdagenbör beredas tillfälle att la del av vad jag har anfört om långsiktigaleveranser av elektrisk krafl från till . Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag all regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om 1. långsiktiga leveranser avråolja och oljeprodukler från till , 2. opfionsrätt till långsikligaleveranser av elektrisk kraft från till . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch det ändamål som de har hemställt om (avsniu 2, 7 och 10). Ärendetbör behandlas under innevarande . Prop.1980/81:189 18 mellan och om ekonomisktsamar- [)ete, särskilt på industri- och energiområdena (i) som hänvisar till den nordiska samarbetsöverenskommelsenav , (ii) som önskar ytteriigare utvidga och bygga ut delnordiska samarbetet, (iii) som anser atl de nära förbindelserna mellan de tvåländerna skapar goda fömtsättningar för etl utvidgat ekonomiskl samarbele, (iv) som önskar medverka till atl stärka det långsiktigaekonomiska samarbetet mellan de två länderna, särskill på industri- ochenergiområdena, (v) som konstaterar aU denna målsättning i dagenssamhällen kräver medverkan från både myndigheler, företag och organsialioner, har kommit överens om följande: Parterna skall uppmuntra, främja och underiättautvecklingen och stärkandet av det ekonomiska samarbetet och de ekonomiskaförbindelserna mellan de två länderna, särskilt på industri- ochenergiområdena. Parterna lägger vikt vid att samarbetsprojekt kan kommatill ständ såväl mellan parterna som direkt mellan företag och organsialioner ide två länderna. Parterna skall söka säkerställa att samarbetet mellan dem istörsta möjliga grad bidrar till ett effektivt utnyttjande av de tvä ländernasresurser ifråga om bl. a. råvaror, energi, kapital, teknologi och arbetskraft. Samarbetet skall ske med hänsyn tagen tillförsörjningssituationen i de två länderna och till att samarbetet skall varatill ömsesidig fördel. Parterna skall särskilt eftersträva: (1) att undanröja hinder för samarbete mellan företagoch organisationer i de två länderna, att uppmuntra till etablering av företag och institutioner med gemensamt svenskt-norskt ägande samt att underlätta för företag och organsialioner i de två länderna atl samarbeta och för företag att arbeta i de två länderna, (2) att samarbeta på skatteområdet och tillämpa devaluta- och kredilpo litiska reglerna och instmmenten på ett sådant sätt att det inte läggs onödiga hinder i vägen för konkreta samarbetsprojekt samt därmed bidra till att lägga förhållandena tillrätta för ett effektivt utnyttjande av de två ländernas kapitalresurser, (3) att harmonisera sin lagstiftning iden utsträckning detta främjar samarbetet mellan de två länderna, (4) att lägga förhållandena tillrättaför export från företag i ett av länderna tiU det andra och för gemensammaexportansträngningar på tredjelandsmarknader. 1980/81:189 19 (5) att bygga ut samarbetet rörande invesleringaroch teknisk forskning och utveckling i de tvä länderna, (6) atl uppmuntra lillsamarbetsprojekl som tryggar de tvä ländernas långsiktiga försörjning medviktiga råvaror och energi, (7) atl uppmuntra lillsamarbetsprojekl som kan förbättra den internalionella konkurrenskraften förde tvä ländernas industri, (8) att bygga utsamarbetet pä energiomrädel bl. a. när del gäller utveckling och utnyttjandeav olika energiformer saml energihushållning, (9) all samordnaoffentlig upphandling där detla är ändamålsenligt för bägge parter. Vid avgöranden om dispenser och lillslånd som samarbetsprojeklenaktualiserar, skall parlerna ha som mål att lägga förhållandena pä bäslamöjliga sätt tillrätta för genomförande och utveckling av dessa projekt. (1) För alt bidra till ett effektivigenomförande av della avlal skall parterna upprätta en blandad kommission. (2) Kommissionen skall diskuleraprinciper och former för samarbetet samt eventuella problem som kan uppstå vidgenomförandet av detta avtal och samarbetsprojekl som kommit till stånd i enlighetmed detta, med sikte på alt nå fram till lösningar som bägge parter kan godta. (3) Kommissionen kan vidare diskuterabehovet av alt utvidga det myndighetsengagemang som beskrivs i detta avlal,samt existerande och nya konkreta samarbetsprojekt mellan parlerna. (4) Kommissionen skall bestå avrepresentanter för de två ländernas regeringar. Den kan inbjuda representanterför berörda förelag, organisationer och myndigheter atl delta i sina möten. (5) Kommissionen skall sammanträdaefter överenskommelse mellan parterna, dock minst en gång om året.Sammanträdena hålls omväxlande i och . (6) Kommissionen fastställer själv sinarbetsordning. Genomförandel av detta avtal och samarbetsprojekl somkommit lill stånd i enlighet med detta, skall ske inom ramen för parternasinternationella förpliktelser. Detta avtal skall ratificeras. Ratifikationsinstrumentenskall utväxlas i . Avtalet träder i kraft den dagratifikationsinstrumenten utväxlas. Detta avtal skall gälla frän dagen förikraftträdandet. Om avtalet inte sägs upp av någondera parten senast föreutgången av 20-ärsperioden, skall det fortsätta atl gälla. Efter utgången av 20-årsperiodenkan avtalet sägas upp av endera parten med varsel. Uppsägning enligt denna artikel skall ske på diplomatiskväg och skriftligen. X X X X X 1980/81:189 20 Tillbekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat delta avlaloch förseU det med sina sigill. X X X X X Delta avlal är upprättat itvå exemplar pä svenska och norska språken. Båda texterna har lika vitsord. FörSveriges regering För regering Prop.1980/81:189 21 Bilaga B PROTOKOLL om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete och som vill stärkaindustri- och energisamarbetel mellan de två länderna önskar som ett led idetta samarbete ingå avtal om upprättande av en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete. De två ländernas regeringar har kommit överens omföljande protokoll till avtalet om ekonomiskt samarbete,särskilt på industri- och energiområdena. En fond bildas som fär namnet Fonden för svenskt-norsktindustriellt samarbete. Fonden skall vara en stiftelse. Stiftelsens styrelseskall ha sitt säte i . Fonden skall ha till ändamål att genom lån stödjasamarbetsprojekt mellan svenska och norska företag som syftar till lekniskeller marknadsmässig utveckling av sådana företag på det industriella området. Parterna tillskjuter tillsammans 250 miljoner svenskakronor eller molvärdet därav i norska kronor. Av beloppet tillskjuter Sverige37,per , 1983, 1984 och1985. Resterande belopp tillskjuts till av och till 50 proceniav som parterna senare överenskommer. Utökning avfondkapitalet skall ske genom avtal och fördelas under hänsynslagande till storiekenpå de två ländernas ekonomier. Parterna medger att stiftelsen ikläder sig förbindelser iform av lånelöften upp lill , dock högst 30miljoner svenska kronor utöver vad parterna tillskjutit. fördelas tillgångarna mellan parternai samma proportion som tillskotten. För lån skall gälla de villkor som anges i bilaga I. Till gmnd för fondens verksamhet skall upprällas stadgarav det innehåll som anges i bilaga 2. Fonden skall undantas från beskattning. Detta gäller dockicke inkomst av fastighet. Om förutsättningarna för detta protokoll i väsenllig gradskulle ändras på grund av oförutsedda omständigheter, kan vardera parten krävaöverläggningar. Överläggningar kan också krävas om genomförandet av detta protokollleder till resultat som står i uppenbar strid mot syftet med protokollet. 1980/81:189 22 Genomförandelav delta protokoll skall anses som etl samarbetsprojekl enligl avtalet den 25mars 1981 om ekonomiskt samarbele, särskill på industri- och energiområdena. Dettaprotokoll skall ratificeras. Ratifikationsinstrumenten skall utväxlas iStockholm. Prolokollel Iräder i kraft den dag ratifikationsinstrumentenutväxlas. Dettaprotokoll skall gälla för ikraftträdandet. Om protokolleticke sägs upp av någondera parten senast före utgången av ,skall del fortsätta atl gälla. Efter utgången av kan prolokolletsägas upp av endera parten med varsel. Uppsägningenligt denna ariikel skall ske på diplomatisk väg och skriftligen. X X X X X Tillbekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat dettaprotokoll och försett del med sina sigill. X X X X X Dettaprotokoll är upprättat i två exemplar på det svenska och det norska språket.Båda texterna har lika vitsord. FörSveriges regering För regering Bilaga I VILLKOR FÖR LÅN GENOM FONDEN FÖR SVENSKT-NORSKTINDUSTRIELLT SAMARBETE För atl främja industriellt ulvecklingssamarbelemellan svenska och norska förelag lämnas stöd genom fonden. Stödet lämnas i form av län för finansiering av störreprojekt som syflar till tekniskt eller marknadsmässigt utvecklingsarbete. Lån får lämnasför projekl som innefattar eU ur kommersiell eller teknisk synvinkel högtrisktagande och som pä relalivi kort sikt bedöms kunna ge företagsekonomisklönsamhet. Lån får lämnasför projekl med gemensaml svenskt-norskt industriellt intresse och sominitieras av svenska och norska företag i samarbete. Lån kan delas upp påförelagen. Län får inlelämnas om projektet är sädant atl finansieringen bedöms lämpligen kunna ske päden allmänna kreditmarknaden under normala marknadsmässiga villkor. Lån får lämnas för högsl av kostnaden fördel utvecklings projekt som länel avser. Hänsyn skall då tas till om annat svenskl eller norskt statligt stöd har lämnats för samma ändamål. Om synnerliga skäl finns, får ett lån lämnas för en störte del av kostnaden. Lån lill ett projekt får dock inte översliga . Ett lån får inle lämnas med större belopp än som behövs för att syftet med slödel skall näs.