prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Skatledebiterade arbetsgivaressocialförsäkringsavgifter till tilläggspensioneringen och skatledebiteradeegenavgifter utbetalas från titeln tillallmänna pensionsfonden. Utskiftningsskatt och ersättningsskatt,förmögenhetsskatt, skogsvårds-avgifter och annuiteter på avdikningslån. De debiterade beloppen av dessa skatter ochavgifter omförs tiU andra inkomsttitlar. 1111 Fysiska personers skatt på Inkomst, realisationsvinst ochrörelse I enlighet med gällande uppbördsförfaranderedovisas som inkomster på titeln preliminär skatt, fyllnadsbetalningar,kvarstående skatt, restantier m.m.Uppbördsförfarandet, föriitsätler även uppkomsten av s.k. över-skjulandepreliminär skatt. Den redovisas som utgift på titeln. Som utgifter redovisas även de restitutioner som föranleds avlaxeringsändringar m. m. Den största utgiftsposten är utbetalningar avkommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingår i den samfällda statligtadministrerade skatteuppbörden. 1 redovisningen vid länsstyrelserna är detemellertid för /81inle möjligt atl göra uppdelningen mellan fysiska och juridiska personers kommunalskatter. RRV gör därför en ungefärligberäkning på denna fördelning. En omföring av denna fördelning görsdärför från de totalt redovisade utbetaldakommunalskatterna under titeln 1131 Ofördelbara skaller på inkomst, realisationsvinst och rörelse till resp.fysiska och juridiska personers skall på inkomst och förmögenhet. Tillämpningen av en enda skatteskala ochindividuella grundavdrag innebärindividuell beskattning. Grundavdraget uppgår till . vid den kommunala taxeringen.Grundavdraget vid den statliga taxeringen slopadesår 1980. Principen orn sambeskatlning lillämpas dock i fråga om beskattningen av B-inkomster överstigande 2000 kr.dvs. i huvudsak inkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet ochkapital. Härvid gäller atl för gifta som båda haft taxerad inkomst skallbeskattningsbar A-inkomst ochbeskattningsbar B-inkomst beräknas. Med A-inkomst avses inkomst avtjänst, utom periodiskt understöd, inkomst av jordbruksfastighet och inkomst av rörelse. Med B-inkomsl,eller kapitalinkomst, förslåsövriga inkomster. Vid skatteberäkningen av B-inkomsten påförs dessa inkomster den av makarna, som har den högstaA-inkomsten. infördes en marginalskattespärrenligt vilken den sammanlagdaslalliga och kommunala marginalskatten inle får överstiga i inkomstskikt upp till 30 basenheter (för år .) Förvissa kategorier skattskyldiga med hemmavarande barn Förvärvsavdrag medges av inkomst av jordbruksfastighet,tjänst eller rörelse, dock högst . Avdraget medges den av makarna som har den lägsta A-inkomsten. Om gift skattskyldigmed minderårigt barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet eller rörelseoch maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skatlskyldige åtnjutaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst I . Förensamstående med hemmavarande barn och A-inkomst medges förvärvsavdrag av inkomst av tjänst, jordbruksfastigheteller rörelse, dock med högst . Vidare medges avdrag för underhåll av ickehemmavarande barn med högst . per barn (årstaxering). Avdrag för s. k.frivilliga periodiska understöd är maximerade till . 1980/81:50 om skatten inkomster föreslås att avdraget begränsas ytteriigare till atl avse . 1 mitten av 1950-lalet infördes vissaschablonmässigt beräknade mini-miavdragbl. a. för utgifter för fullgörande av tjänsten för skattskyldiga som haftinkomst av tjänst. Vidare infördes vissa extra avdrag för fysiska personer, som haft inkomst av kapital ellerinkomst av egnahem. Åven inkomster avsådan faslighet beräknas enligt schablonmetod, den s. k. villaschablonen. Extra avdraget för inkomster av kapital uppgår lill maximalt . för ensamstående och . Det extra avdraget som medges enligtvillaschablonen uppgår f n. till 1000kr. 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningen m. m. föreslåsdel extra avdraget höjt från . med tillämplighet års taxering. Fysiska personer som skall erlägga s.k. egenavgifter har kunnat göra avdrag för sådana avgifter som påförts året förinkomståret. Fr. o. m. 1977 årstaxering kan motsvarande avdrag göras direkt i förvärvskällan från inkomsterna med ett schablonberäknatbelopp beräknat med en procentsats på inkomsterna under föregående år. Under /81 tillämpas i likhet medföregående budgetår en utlagningsprocent av 100. Statlig inkomstskatt för fysiska personer, oskiftadödsbon och familjestiftelserredovisas på den s. k. A-längden. Den förmån vid sjukdom och arbetslöshet m. m.som fr. o. m. beskallas ingick inte i det kommunala beskallningsunderiaget . Staten tillfördes då motsvarandekommunala skatt. Fr. o. m. ingår emellertid dessa inkomster i det kommunala skalteunderiaget.De för taxeringsåren 1976-1980 uträknadeskallebeloppen framgårav följande sammanställning (milj. 3 1980/81. 1980/81:100 34 ( 5 117) De kommunala skatterna utgörs av allmän kommunalskattmed däri ingående församlingsskatt och landstingsskatt i form av inkomstskattberäknad på grundval av inkomst och garantibelopp för fastighet. De gällande avdragsreglerna vad avser förvärvsavdrag,underhållsavdrag och övriga periodiska understöd vid taxering till statligskatt tillämpas även vid taxering till beskattning. inkomstskatt uppgick taxeringsåren 1976-1980till följande belopp (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 A-längd 35 268 42 729 49470 59140 (66 326) är befriade frånförmögenhetsskatt fr. o. m. Skattesatsen är I % förförmögenheter mellan . Den högsta skattesatsen uppgårtill 2,för förmögenheler överstigande . Dessutom finns vissabegränsningsregler för att minska totala skatten, som lillämpas ulan särskildansökan av den skattskyldige. Förmögenhetsskatt beräknas på den sammanlagdaförmögenheten tillhörande föräldrar och barn , som bor hosföräldrarna. 1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningenföreslås ändrade skalor även vid förmögenhetsbeskattningen lill följd av denallmänna fastighetstaxeringen 1981. De föreslagna gränserna framgår nedan. Beskattningsbar förmögenhet (kr.) De föreslagna reglerna är avsedda alt lillämpas förstagången vid taxering. Debileradförmögenhetsskatt uppgick laxeringsåren 1976-1980 till följande belopp (milj,kr,). 1976 1977 1978 1979 1980 Förmögenhetsskatt 647 662 639 649 (588) Vissa kategorier skattskyldiga skall års taxering medges reduktion av skatten. För gifta skattskyldigamedges skattereduktion med högst . av den ena makens skatt om den andre makens grundavdrag inte är fullt utnyttjat. Beloppet förskattereduktion minskade av andremakens taxerade inkomst. Del innebar atl rätten till skattereduktion upphörde då andra makens taxerade inkomst nått . Dessa bestämmelseranpassades till del nya grundavdragetfrån . Regeln utformas pä så sätt att skattereduktionen uppgårtill av skillnaden mellan 6000kr. och den lägre taxerade inkomsten. För ensamstående med barn under 18 årutgör skattereduktionen . Skattereduktion sker viddebitering av den slutliga skatten genom reducering av slalliginkomstskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift eller skattetillägg. Skattereduktion medges således inte i fråga omstatlig förmögenhetsskatt,socialförsäkringsavgift lill folkpensioneringeneller till-läggspensioneringen,arbetsgivaravgift, förseningsavgift eller annuitet på avdikningslån. Vad somgenom skattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten,vilket innebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuelltreducerade belopp. Fr.o.m. utgick en särskild skattereduktionpå högst . för statligt laxerade inkomster . Avtrappning av avdraget skedde med 10%av den del av den statligt taxeradeinkomsten som översteg . Den särskilda skattereduktionen var helt avlrappad då inkomsten uppgick till . utgick en särskildskattereduktion till samtligainkomsttagare på . Därmed försvann den tidigare skattereduktionen på 250kr. Skattereduktionenindexreglerades under och uppgick då till . För anpassades den till det höjda kommunala grundavdraget och uppgår till . Skattereduktionen utgår med 0,avden s. k. basenheten minskad med , 1 slutet av /80 beslutades ienlighet med förslag i prop. 1979/80: 150 vissa åtgärder i syfte bl. a. attunderlätta ett nytt löneavtal. På skatteområdetomfattade åtgärderna bl. a. en tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen. Den tillfälligahöjningen av den särskilda skattereduktionengäller vid taxering och är avsedd att ge en lättnad främsl åt heltidsarbetande med inkomster undergenomsnittet. Den maximalahöjningen, , gäller inkomstlägenmellan 45000 och . utgör höjningen 10%av den del av inkomsten somöverstiger . avtrappas höjningenmed av den överskjutande inkomsten. Detta innebär att någon höjning av skattereduktionen inte sker vidinkomster om . och däröver.Höjningen av den särskilda skattereduktionen beaktades vid uttaget avpreliminär A-skatt och sjömansskatt för månaderna septemberdecember år1980. 1980/81:50 om skatten inkomster Prop.1980/81:100 36 föreslåsden tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen förlängd t.o. Den särskilda skattereduktionen sker genom reduceringav samma skatter och avgifter som gäller för skattereduktion. startade det s.k. skattesparandet med bl.a. skattefri ränta. Behållningen påskallesparkonlon uppgick år 1979 till 1 507 milj. kr. Vid årsskiftet1979/80 uppgick behållningen till drygt I 900 milj. kr. I förhållande tillallmänhetens banktillgodohavanden beräknas behållningen på skattesparkontonauppgå till 0,vilket innebär alt effekten av skatlesparandet på inkomst avkapital är försumbar. Däremot får "skaltespararna" en s.k.sparskattereduktion på av sparat belopp. Genom beslut av föregåenderiksmöte höjdes procentsatsen vid sparande i aktiesparfond lill 30. Den höjdaprocentsatsen gäller fr.o.m. Maximalt kan sparskallereduktionen uppgå till 960 kr.per person och år vilket innebär etl totalt sparande på . 1 fråga omsparande i aktie-sparfonden kan skattereduktionen dock medges med högst 1 440kr. 1980/81:39 föreslås all sparskallereduktionen årssparande får beräknas på högst . får avse banksparande. Den skaltereduktion som medgivits taxeringsåren1976-1980 uppgick till följande belopp (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 Skattereduktion 1035 919 846 774 723 Särskild skattereduktion 555 450 403 2299 3 298 Sparskattereduktion _ _ _ _ 337 De s.k. skatledebiterade egenavgifterna uppgicktaxeringsåren till följande belopp (milj. De sammanlagda skatledebiterade arbetsgivaravgifternavilka upphör uppgick taxeringsåren 1976-1980 till följandebelopp (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 Arbetsgivaravgifter 22 13 II 10 (6) Särskilda avgifter, s. k. skattetillägg ochförseningsavgift, debiteras vid överträdelsermot skatte- och avgiftsförfatlningar. Skattetillägg påförs skatlskyldig som lämnat oriktig uppgift vilketskulle leda till för lågt beskattningsresultat.Förseningsavgift tas ut vid försummelse att i rätt tid avge deklaration. Skattetilläggets storlek i fråga om inkomst- ochförmögenhetsskatterna utgjorde avundandragen skatt eller avgift fram lill taxering. Vid taxering gällde en regel som innebaratt om en rättelse av en oriktiguppgift i deklarationen kunde ske med hjälp av konlrollmaterial, beräknades skattetillägget lill av undandragenskatt. De regler som gäller från1978 års taxering innebär i huvudsak att den generella nivån på skattefilläggelhar sänkts från till i ordinära situationer och till när rättelse kan ske med ledning av visstkonlrollmaterial. Den lägre procentsatsenskall tillämpas i större utsträckning. För enskilda personer kan skattetillägg i vissa fall som anges i 116 d §TL nedsättas till . Vidarehar möjligheterna all medge eftergift vidgats. Förseningsavgiftenär vad avser inkomst- och förmögenhetsskatterna av den högsta beskattningsbara inkomsten och 0,av den beskattningsbara förmögenheten till den del den överstiger skattefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad till 300kr. eller i de fall då deklarationen inle inkommit trots anmaning tillhögst . Lagstiftningen omfattar flertalet skatter ochallmänna avgifter samt arbetsgivaravgifterna till socialförsäkringensfinansiering. Bestämmelserna trädde ikraft . Om det sammanlagda beloppet av skattetillägg och förseningsavgift vid samma taxeringunderstiger . påförs inte beloppet. De debiterade skattetillägg och förseningsavgiftersom bokförts på inkomsttitelntaxeringsåren 1976-1980 uppgick tillföljande belopp (milj. Skogsvårdsavgifter, annuiteter på avdikningslån,utskiftningsskatt och ersättningsskatt debileras i samband med slutlig skattmen omförs eller utbetalas till andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkning av fysiska personers inkomstskatter 1980/81 och 1981/82 Kalkylerna för inkomstskatterna görs i princip itre etapper med sinsemellan olika utgångspunkter. Dessa utgångspunkterbestäms av institu- Prop.1980/81:100 38 tionellafaktorer som I.ex. beskattningsregler och uppbördssystemets utformning. Vidarepåverkas de av konjunkturutvecklingen och däimed sammanhängande faktorer somlöner, sysselsättnings- och prisutveckling. Dessutom ingår i beräkningarnaerfarenhetsmässiga bedömningar av vissa företeelser som t. ex. inflytande andelav debiterad kvarskalt. Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförs och analyseras.1 den mån resultaten inle överensstämmer med varandra, visar detta med denberäkningsmodell som används, att de ursprungliga antagandena ärinkonsistenta. Dessa omprövas då successivt och ger genom en iteralivprocess upphov lill nya beräkningar som upprepas till dess resultaten överensstämmer. 1 den första etappen beräknas preliminära skatterna pågrundval av antaganden om inkomstutvecklingen och förändringar i den totalamakroekonomiska marginalskattekvoten. Dessa antaganden är avhängiga av löne-och sysselsättningsutvecklingen samt av den allmänna konjunkturutvecklingen.För bedömningen av preliminärskatteuppbörden under innevarande budgetår lämnaruppbördsstatisliken vägledning. Denna statistik omfattar uppgifter om influtnabelopp av preliminär A- och B-skatt. Med hjälp av denna statistik har uppbördenkunnat följas endast t. o. m. uppbördsterminen ijuli . Orsaken ärförseningar med anledning av ett nytt uppbördssystem som tillämpas frän år1980. För september månads skatteinbetalningar ger emellertid statistik frånuppbördsdeklarationerna en viss vägledning. För de framförliggande årenberäkans preliminärskatterna med utgångspunkt i den antagna inkomstökningenoch makromarginalskattekvoten. 1 den andra etappen beräknas den slutligt påfördaskatten med utgångspunkt i antaganden om inkomstutveckling och förändringen avavdrag och underskott. Som hjälpmedel för dessa beräkningar används de tidigarenämnda laxeringsstatistiska uppgifterna avseende som RRVinsamlat. På dessa uppgifter tillämpas en prognosmodell som innebär att förvarje enskild individ i urvalvet beräknas inkomsten, underskott och avdragenligt gjorda antaganden för prognosperioden. Påförda skatter och avgifterberäknas därefter enligt gällande beskattningsregler. Dessa skatter ochavgifter summeras och uppräknas tilltotalnivå. Under förutsättning alt inkomstfördelningen varit oförändrad mellanbasåret och prognosäret, dvs, att inkomstförändringarna fördelat sig likformigtmellan inkomstgrupperna, ger beräkningsmodellen förhållandevis goda eslimatför prognosåren. över förändras inkomstfördelningenoch därmed följer även att estimaten blirosäkrare. 1 den tredje elappen av beräkningarna görs vissaöverväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs, förändringar av skillnadenmellan preliminär och slutlig skatt.Åndringar i utformningen av preliminärskattetabellerna som saknar motsvarighetvid debiteringen av den slutliga skatten spelar en stor roll för dessakalkyler. De senaste årens omläggningar av skattesystemet har tillsammans meddrastiska förändringar av inkomster- nabidragit till kraftiga omslag iskatteuttaget. Beräkningarna av storleken på dessa förändringar är mycket svåra att göra och har därför närmast karaktär av allmänna överväganden i anslutning lill kalkylerna. Prelimärskatteinkomsterna utgör de dominerandeposterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. De har visat en oavbrutenstegring under budgetåren 1970/71-1979/80. Uppbördenav preliminär A-skatt för är känd t. o. m. den tredje uppbördslerminen, dvs. juli.Uppbörden under dessa terminer är 7%högre än under motsvarande uppbördsterminer för . RRVs prognos för ger en ökning på 11,3%jämfört med . Del innebär all preliminärskalterna väntas ökasnabbare under de resterande tre terminerna.Ökningstakten på är en något långsammare ökningstakt än den totalt utbetalda lönesummeökningensom antagits bli . Orsakerna till della är bl. a. de skattelättnader som förekommer är 1980. Några faktorer som förklarar attprelimärskatterna ökar långsammare är följande: - Indexregleringen och skatteomläggningsvarade för ca 6200 milj. kr. imindre skatt än vad som blivit fallet om 1979 års skatteskalor nominelltbibehållits. - Tillfällig skattereduktion för att underlättaavtalsrörelsen, 900 milj. kr. - Måttlig medelulbebileringshöjning, . - Konflikten på arbetsmarknaden. Vid beräkningarna av den preliminära A-skatten förår 1981 har RRV utgått från denanlagna lönesummeutvecklingstakten på 7,. flertal förslag i form avpropositioner har lagts på riksdagensbord som påverkar skattekalkylerna. Nedan nämns några av deförslag till förändringar och andrafaktorer som påverkar skatteinbetalningarna jämfört med . - Basenheten rensas från inverkan av ändringar iindirekta skatter och energipriser. 1980/81:20 Besparingar i statsverksamheten) - Basenheten fastställs till . Motsvarar en prisökning på10,. 1980/81: 50 Skatten inkomster) - Marginalskaltelättnader mellan . 1980/ 81:50) - Den tillfälliga höjningen av den särskildaskattereduktionen (högst 500 kr.lföriängsl.o.m. (Prop.1980/81:50) - Nyareglerför extra avdraget för pensionärer. 1980/81:50) - Begränsad avdragsrätl av frivilliga periodiskaunderstöd till . 1980/81:50) - Ändrad villabeskattning. (Prop.1980/81:42) (Skikt- och intäktsprocentändras. Extra avdraget höjs till I . Repartitionslalet sänks från till 1,.) 1980/81:100 40 - Förmögenhetsskatteskalorna ändras. (Prop.1980/81:42) - Ändrad beskattning av räntebidrag. (Prop.1980/81:42, 1980/81:63) - Rätten till avdrag för realisationsförluster på premieobligationer begränsas.(Prop. 1980/81:39) - Ändrade regler för beskattning avrealisationsvinster vid fastighetsförsäljning. 1980/81:32) - Stimulans av aktiesparande. 1980/81:39) Höjt schablonavdrag vid beräkning av reavinst Höjtbelopp för aktiesparande i skattesparandet - Höjning av den kommunala medeluldebiteringen år1981 med prel. per skattekrona. För att belysa några effekter av de förändradeskallereglerna har RRV utnyttjatresultatet av RRVs urvalsundersökning av laxeringsstatistiska material avseende1978 års inkomster. De fysiska personernas inkomster och avdrag hardärvid räknats upp lill nivå. Beräkningar har därefter gjorts dels med beaktande av nya skatteregler för ochdels med reglerna skattesystem. Eftersomundersökningen omfatlar en statisk population som skrivs fram med samma inkomslantaganden ochsamma kommunala uldebileringshöjning m. m. är effektberäkningarna behäftade meden större osäkerhet än normalt.Utgångspunkten för beräkningarna är den inkomstfördelning som antas gälla för enligt tidigare nämndainkomstantaganden. Inflationsskyddet och de ändrade skattereglernaför exkl. 1981 årsfastighetstaxering medför en sänkning av den slutliga skatten med knappt 5 700 milj. kr. Indexregleringen avden statliga marginalskatteskalansvarar för knappt 5300 milj. kr. Ändringen i den statliga marginalskatteskalanminskar inkomstskatten med knappt 200 milj. kr. Höjningen av skaltereduktionen från . medför eltskattebortfall på drygt I 400 milj.kr. De höjda kommunala utdebiteringarna ökar kommunala inkomstskatterna med 1 200 milj. kr (labell 10). Effekter av ändrade skatteregler inkomståret1981. skatteskala, kr. ning, kr. skattereduktion, kr. Anm: 1 tabellen är inte effekterna av nya regler förextra avdrag medtagna. Fr.o.m. gäller nya taxeringsvärden förfastigheter. För schablöntaxerade fasligheter har RRV uppskattat effekten påden statliga inkomstskatten till ca 390 milj. kr. Tabell 11 visar den ändradestatliga skatten för de personer som berörs. För beräkningarna har RRV räknatupp taxeringsvärdena för fastigheter med extra avdrag och förfasligheter utan extra avdrag . De gränser för beräkning avschablonintäkter är de som är föreslagna i prop. 1980/81:42. EiTekt på den statliga inkomstskatten p.g.a.fastighetstaxeringen 1981, schablontaxerade fastigheter Tabell 12 redovisar effekten för de personer som enbarthar schablontax-erad faslighet med extra avdrag i hemortskommun. De flestafastigheterna kommer således att hamna i det lägsta intervallet, dvs. med etttaxeringsvärde som inte övestiger . Medelhöjningen av den statligaskatten för dessa personer är . Observera att i tabellen ingår endastsådana personer som enbart har denna typ av fastighet. Effekten av fastighetstaxeringen fördelad efter typ av fastighet Schablontaxerad fastighet med extra avdrag,hemortskommun.' 'Tabellen avser endast personer med schablontaxerad "villa schablontaxeradfaslighet. beslöt regeringen att tillfälligt höjaden särskilda skattereduktionen med högst . Reduktionen skulle utgå förde personer som hade en taxerad inkomst, statligt, på minst 40000kr. Höjningen av skattereduktionen gjordes för att underlätta1980 års avtalsrörelse. Den tillfälliga höjningen av skattereduktionen varavsedd att ge skattelättnader åt heltidsarbetande med inkomster undergenomsnittet. Den tillfälliga höjningen av skattereduktionen beräknaskosta 928 milj. kr. beslöts atthöjningen av skattereduktionen även skall gälla för inkomståret 1981.Skattereduktionen beräknas uppgå till 856 milj. kr. Tabell 13 visarfördelningen av den höjda skattereduktionen . Totalt erhåller ca 2.5miljoner personer höjd skattereduktion. Av den totala skattereduktionen pä 928milj. erhåller ålderspensionärerna 114milj. II milj. kr. erhåller personer med en sammanräknad inkomstöverstigande . RRV redovisar i tabell 13 i ett exempel den höjdaskattereduktionen beräknad på inkomst av tjänst, punkt I. Skattereduktionutgår då för de personer med inkomst av tjänst, punkt 1 överstigande 40000 kr.men understigande . Totalt kostar den höjda skattereduktionen då 629 milj.kr. Om man dessulom lägger restriktionen att ålderspensionärer och personer meden sammanräknad inkomst som överstiger . inte erhåller skattereduktion blir den totala kostnaden 613milj. Tillfällig höjning av den särskildaskattereduktionen, Sammanräknad Antal personer Skattereduktion beräknadutifrån Skallereduktion beräknad inifrån inkomst. 1kr i tusental slalligl laxerad inkomst inkomst av ijänsl. i population (inkomst av lön) Medelvärde, kr. Medelvärde, kl-. Totalt milj. kr. Prop.1980/81:100 44 Folkpénsionärerbeskattas regelmässigt lindrigare än inkomsttagare i aktiv ålder. Detla skergenom alt en pensionär medges ett extra avdrag för nedsatt skalteförmåga vidtaxeringen. Det extra avdraget bestäms lill ett sådant belopp att en pensionärsom bara haft folkpension och pensionstillskott inte påförs någon skatt. Del extra avdraget bör enligt prop. 1980/81:50 beräknasefter en folkpension och pensionstillskott jämte sidoinkomst av . föreslås att motsvarande sidoinkomsl höjs till . Med hänsyn lagen till ovanstående faktorer beräknas denpreliminära A-skatlen uppgå till 111 840 milj. kr. vilket är en ökningpå 9,. Den kommunala medelutdebiteringshöjningen med svarar för 1,1procentenheter av denna ökning. För har RRV antagitoförändrad utdebitering. Den justerade prisutvecklingen, som styr dens.k. basenheten, har antagits uppgå till . Det innebär att basenhetenantagits bli . Effekten av inflationsskyddet av skatteskalan ochskattereduktionen uppskattas till ca 6500 milj. kr. Däremot kalkylerarRRV med att den tillfälliga skattereduktionen upphör (effekt ca 900milj. vilket således innebär en total skattelättnad mellan åren 1981 och1982 på 5600 milj. kr. Av denna väntas 5250 milj. kr. minska den preliminäraA-skatten och resterande del den preliminära B-skatlen.