prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — En fortsatt sockerbetsproduktion av minst nuvarandeomfattning i blir också möjlig vilket är önskvärtsärskilt med hänsyn till växtodling och djurproduktion. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 691 anser därför attmycket starka skäl finns att tillstyrka utredningens förslag som bl. a. innebäruppdrag att fortsätta detaljprojektering av pilotanläggning företanolproduktion vid nuvarande Karpalunds sockerbruk. Vad gäller undersökta processalternativ framhållerutredningen att en etanolproduktion vid Karpalund ej behöver stå i konflikt medGärdsbränneriets utbyggnadsplaner. Den där planerade produktionsökningen börenligt styrelsen i första hand ersätta den import av etanol som förekommer . En etanolproduktion av denomfattning som ulredningen skisserat innebär enligt styrelsen en ökadföroreningsbelastning på Helgeå. Helgeå är en hårt belastad recipient och storainvesteringar har gjorts i avloppsreningsverk. En vissförbättring av vattenkvalitén i ån har också kimnat konstateras. Härtill kommerHanöbuktens betydelse från fiskerinäringssynpunkt. En förutsättning företanolproduktion i Karpalund bör därför vara att utsläppen inte ökar iförhällande till nuvarande koncessionstillstånd vilket ej är helt utnyttjat. i länanser att den försöksanläggning som planeras i erbjuder klarafördelar gentemot ombyggnadsprojekt i Karpalund. i länåberopar en utredning om förutsättningarna för etanolproduktion i länet ochanser att länet ur riksperspektiv är mycket intressant och att den förstafullskaleanläggningen bör lokaliseras till länet. Kristianslads kommun tillstyrkerutredningens förslag om en fortsatt detaljprojektering vid Karpalundssockerbruk. Kommunen anser vidare att Karpalund bör bli pilotanläggning sometanolfabrik samt att produktionen bör få en sådan omfattning att anläggningenoptimalt utnyttjas. anser att ett slutligt beslutbeträffande Karpalund inte bör tas förrän sockernäringskommittén har presenteratsina förslag. Om kommittén skulle föreslå en utökad sockerbetsareal för sockerproduktioni innebär det troligen att Karpalund behöver användas försockerproduktion också . Förbundet anser vidare alt utredningen gerunderlag för beslut om fortsatt sockertillverkning i Karpalund i avvaktan påatt klarhet kan nås om såväl produktionsförutsättningarna för etanol somomfattningen av landets framtida sockerproduktion. Förbundet ställer sigtveksamt till en produktion av 91000 mVår, vilket utredningen bedömer möjligtav två skäl. För det första innebär det enligt förbundet ett stort risktagandeatt direkt bygga en storskalig anläggning innan man först testat tekniken imindre skala. För det andra innebär detta att ca spannmål fingetillföras från eftersom är ett underskottsomräde påfodersäd. Motsvarande gäller enligt förbundet attutnyttja ledigbliven kapacitet vid en utbyggnad för tillverkning avindustrisprit. 1 ett långsiktigt perspektiv bör Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 692 det vara riktigt att förlägga ökad produktion av etanoltill de områden där överskottsarealen finns, nämligen . Av dettaskäl anser förbundet det angeläget att möjligheterna att lagra betor ellerbetprodukter studeras i samband med den fortsatta projekteringen för Karpalund. AB Skånebrännerier anser att det f. n. finns möjlighet attmed god vinst exportera svenskt socker i betydande kvantiteter, varför detknappast kan vara företagsekonomiskt riktigt att lägga ned sockertillverkningeni Karpalund. Även från ren beredskapssynpunkt synes det enligt AB Skånebränneriervara helt förkastligt att lägga ned sockerproduktionen. Om man skall starta enproduktion av etanol i Karpalund måste den alltså ske parallellt medsockerproduktionen. AB Skånebrännerier anför vidare kritiska synpunkter påutredningens redovisade processalternativ och anser att alternativet att vidGärdsbränneriet förjäsa och destillera råsaft framställd vid Karpalundredovisats på ett helt oacceptabelt sätt. Man kommenterar också det s. k. AlfaLavalalternativet oeh framhåller att om man önskar testa den nya metoden istörre skala är AB Skånebrännerier berett medverka härtill vidGärdsbränneriet. De erfarenheter Alfa önskar vinna vid den planeradeförsöksanläggningen i kan uppnås mycket snabbare och tillobetydliga kostnaderom försöken förläggs till Gärdsbränneriet. Först när dessaförsök är avslutade och resultaten objektivt utvärderade bör beslut fattas omen etanolfabrik i . AB Skånebrännerier redovisar vidare planernapå utbyggnad av produktionskapaciteten och den nya tekniken företanolframställning samt anser att Gärdsbränneriet bör få prioritet vid beslutom tillverkning av spannmålssprit i . Svenska fabriksarbelareförbundetdelar utredningens uppfattning att Sockerbolaget bör starta endetaljprojektering av ombyggnaden av sockerbruket i Karpalund. Förbundetvidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att Karpalund bör fortsätta sinverksamhet. Svenska sockeifabriks AB ser förslaget om omställning avKarpalund till etanoltillverkning som en alternativ verksamhet för densockertillverkning som försvinner om inte andra förutsättningar kommer tillstånd. Bolaget förklarar sig berett att utföra den detaljprojektering avetanolproduktion vid Karpalund som utredningen föreslagit. betodlares centralförening konstaterar att enetanolproduktion i Karpalund erbjuder en utmärkt möjlighet att undvika detstora resursslöseri, som en nedläggning av fabriken skulle innebära. Vid enombyggnad synes det dock angeläget att brukets sockerlinje bibehålles som enberedskap för nya situationer . Möjligheter till bibehållen elleråterupptagen soekertillverkning i Karpalund vid sidan av samtidig etanolproduktionbör finnas. SBC understryker vidare vikten av att ett snabbt beslut kan tas iKarpalundsfrågan. kemiska industrikonlor anser att planerna nu bördetaljstuderas för en ombyggnad av'sockerbruket i Karpalund tilletanoltillverkning med Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 693 avsikt att ge en fastare uppfattning om kostnaderna i ensådan relativt storskalig produktion. Liknande synpunkter framförs av TCO. AB Vin- & Spritcenlralen framhåller att omstatsmakterna trots behovet av subventionering skulle önska få en utökadproduktion av etanol till stånd bör en utförlig redovisning av lämplig lokaliseringutarbetas. En riktig lokalisering är viktig för att inte nedlagt kapital iförsöksanläggningen skall vara helt bortkastat i senare skede. Med hänsyn tillkända fakta om produktionskostnaden vid olika anläggningsstorlekar, denmaximalt tillgängliga råvarubasen och dess uppsamlingsområde kan man antagaatt produktionen för drivmedelsändamål lämpligen inte bör fördelas på mer än35 anläggningar. Dessa anläggningar bör naturligtvis förläggas till områdenmed överskott av spannmål. Förläggningen av en anläggning till södra eventuellt motiveras genom att möjlighet därvid uppstår att tillvaratafabrikspotatis och sockerbetor, en uppställd jord-brukspolitiskmålsättning. För ekonomisk drift erfordras dock komplettering med spannmålsråvara.Produktionen av etanol vid dessa anläggningar kommer naturligtvis även attomfatta teknisk sprit och konsumtionssprit. Vin- & Spritcentralensintressen och verksamheten vid Gärdsbränneriet kommer därför att starktpåverkas. Följande tre synpunkter bör beaktasvid förläggningen av en försöksanläggning: 1) lokaliseringenbör i stort överensstämma med en lämplig lokalisering vid storskaligetanolproduktion av drivmedel, 2) om storskaligetanolproduktion icke kommer till stånd eller i senare skede icke längre äraktuell bör försöksanläggningen vara lokaliserad så att den på bästa sätt kantillgodose landets behov av etanol för andra ändamål än drivmedel, 3) lokaliseringenbör ske till plats där erforderliga försök kan genomföras till lägsta kostnad. En förläggning av etanolproduktiontill Karpalund ger en omedelbar konfliktsituation med hänsyn tillGärdsbränneriet. då det oavsett vilken nivå etanolproduktionen kommer att liggapå knappast finns utrymme för två brännerier inom ett område med underskott påråvara. 1 ett sådant läge bör beslut om Gärdsbränneriets nedläggningfattas. Vin- & Spritcentralen anser bör allvarligt överväga att erforderlig försöksverksamhet företanolproduktion förläggs till Gärdsbränneriet med följande motivering: 1) Gärdsbrännerietutgör en möjlig framtida komponent i ett stort produktionsalternativ företanol där såväl potatis, betor och spannmål kan utgöra råvara, 2) kommerstorskalig produktion inte att bli aktuell kan Gärdsbränneriet fortfarandeutnyttjas för effektiv produktion av konsumtionssprit och eventuellt teknisksprit. 1980/81:90 Bilaga2.10 694 3) vid Gärdsbränneriet finns redan mycket av degrundinvesteringar gjorda som erfordras för ett genomförande av försök.Bränneriet utgör sannolikt den plats där sådan verksamhet snabbast kanetableras. Vin-& Spritcenlralen och inle heller AB Skånebrännerier känner sig bundna specifik leknisk framtida utformning av Gärdsanläggningen utan är bereddaatt tillsammans med aktuella intressenter utveckla den process som ger den mestekonomiska produktionen. Om statsmakterna har ett intresse av att sådanutveckling bedrivs bör de alternativa metoderna ges en opartisk och djupgåendegranskning. Därefter bör ett lämpligt försöksprogram upprättas. 1980/81:90 695 Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1980:41) Olja förkristid. oljelagringskommitté harhaft till uppgift att pröva dimensioneringen och utformningen avoljelagringsprogrammet 1978-1984 med anledning av förnyade prognoser föranvändningen av olja, utvecklingen på den svenska och den internationellaoljemarknaden samt kostnaderna för att upprätthålla erforderligförsörjningsberedskap. Kommittén har utformat etl förslag till revideratoljelagringsprogram för tiden . Kapitel 1-6 i betänkandet utgörs avbakgrundsbeskrivningar och redogörelser för de förutsättningar som användesvid utformningen av nu löpande oljelagringsprogram. I kapitel 2 redogörs kortfattat förinnebörden av de olika oljelagringsbe-slulen före år 1978.Oljelagringsprogrammet för beskrivs mera ingående. Kostnaderna föroljelagringsprogrammet 1978-1984 behandlas i kapitel 3. I det av statsmakternavåren 1977 antagna programmet avsågs ingå 9,6 milj. m' råolja saml ungefär 3milj. m-' färdigprodukter. Kostnaderna för detta program beräknades vid beslutstidpunktentill . Utgifterna t.o.m. /80 har uppgåtttill . i löpande priser. Varor motsvarande avprogrammet har anskaffats. Elt fullföljande av programmet skulle medföraytterligare investeringar motsvarande ca . i prisläget våren1980. Totalt kan utgifterna således beräknas ha stigit från 6,1 miljarder kr.till . De återstående investeringarna avser till varor.Av byggnadsprogrammet, som totalt omfattar 11,6 milj. m lagringsutrymmen, ärtvå tredjedelar eller 7,7 milj. m klara eller under byggnad. Kostnadsrelationenmellan inlagrad vara och lagringsanläggning är ca tio till ett. Programmet finansieras tillövervägande del genom att en särskild beredskapsavgift tas ut frånkonsumenterna och tillförs den s.k. oljelagringsfonden. De avgiftsgrundandekostnaderna för beräknades till ca 5,1 miljarderkr. För all finansiera programmet höjdes den särskilda beredskapsavgifien.Avgiften har därefter höjts ytterligare, och utgör nu17 öre per liter bensin samt . per m-* för motorbrännolja, eldningsoljaoch bunkerolja. Ett fullföljande av programmet skulle innebära att densärskilda beredskapsavgiften skulle behöva höjas med omkring en tredjedel. Utöver inlagring av olja med medelfrån oljelagringsfonden har ca 0,7 milj. m-' olja anskaffats över en rörligkredit för krisförsörjning till en kostnad av totalt 811 milj. kr. 1980/81:90 696 Riskerna för störningar ioljelillförseln diskuteras i kapitel 4. har en hög energianvändning. av energilillförseln utgörs av olja. Ett betydande avbrott i oljetillförselnskulle få genomgripande effekter på hela samhället om inle förberedelser harvidtagits. försvarskommitté harbelyst olika risker för politiskt betingade störningar. anseratt elt krig i inte kan uteslutas under överblickbar fid. Riskerna förkrig och konflikter och deras konsekvenser bedöms vara särskilt stora ioljeländerna i Mellersta östern. S.k. fredskriser bedöms kunna bli meromfattande och långvariga än vad som har antagits. bedöms utbudet avolja öka med . Huvuddelen av ökningen av oljekonsumtionen harhittills skett i de industrialiserade länderna. Under de kommande decenniernabedöms emellertid de oljeexporterande länderna och vissa utvecklingsländer taen allt större andel av oljekonsumtionen. har marknadsstrukturenpå oljeområdet förändrats. Nationella statliga bolag har tagit en växandeandel av världshandeln av olja från de internationella bolagen. Detta har vissbetydelse vid bedömningen av störningsrisker. Sårbarheten för ett enskilt landkan öka. I underlaget för beslut omoljelagringsprogram ingår som en viktig beståndsdel prognoser över energi- ocholjeanvändningen . Innebörden av ett antal vikfiga energiprognoserredovisas i kapitel 5. På uppdrag av kommittén har statens industriverk settöver energiprognoserna för . prognoser ärbaserade långtidsutredning varvid det högsta alternativet haranvänts vid utformningen av prognoserna för kommittén. prognospekar på en oljeanvändning som motsvarar av den oljeanvändning som1975 års oljelagringskommitté (OLK-75) utgick från och som således ligger tillgrund för oljelagringsprogrammet 1978-1984. Prognoserna över oljeanvändningenår 1985 har successivt justerats ner. Det finns främst tre anledningar till attbedömningarna om den framtida oljeförbrukningen har varierat över tiden,nämligen att antagandena om den ekonomiska tillväxten har sänkts, attoljepriserna har höjts och att bedömningarna av möjligheterna tillenergisparande har varierat. I kapitel 6 beskrivs de viktigasteförutsättningarna och beräkningsmetoderna som låg lill grund för utformningenav oljelagringsprogrammet 1978-1984. Även de beräknade behoven avberedskapslager redovisas. Beräkningarna av behovet av olja för krigs- ochavspärrningssiluadonerna utförs med hjälp av matematiska modeller och grundaspå vissa antaganden ifråga om import, konsumtionsnivå, samhällsutveckling ochverkningar av krigshandlingar . Behovet av olja kan iviss utsträckning tillgodoses med i landel befintliga tillgångar ochersättningsproduktion. Dessa tillgångar utgörs av olika kommersiella lager avolja, av lager 1980/81:90 697 av olja i fastigheter och cisterner samt av befintligaberedskapslager. Exempel på ersältningsproduklion är uppvärmning med ved, eloeh kol. När behoven ställs mot tillgångarna erhålls den förändring avlagringsbehoven av olika oljeprodukter som är nödvändig för att balans skalluppnås. När det gäller fredskriser beräknasbehoven i enlighet med lEP-avtalet, vilket innebär elt lager motsvarande 90dagas normalkonsumtion. Beräkningarna grundas på energiprognoser för ett visstframlida år. I kapitel 7-10 i betänkandetredovisas kommitténs överväganden och förslag. Större delen av beredskapslagringeni landet sker som s.k. tvångslagring hos säljare och förbrukare av olja.Tyångslagren innefattar krigsreserven och övervägande delen avavspärrningsreserven och utgörs främsl av motorbensin, motorbrännolja ocheldningsoljor. Staten svarar för viss kompletterande lagring. I kapitel 7lämnar kommittén förslag till vissa ändringar i bestämmelserna förtvångslagringen. Att näringslivet harlagringsansvaret för huvuddelen av krigs- och avspärrningsreserverna ärhistoriskt och praktiskt betingat. Krigsreserven bör vara geografiskt spriddfrån sårbarhetssynpunkt. Oljeprodukterna kan dessutom läll omsättas iföretagets kommersiella verksamhet. Ianspråktagande av tvångslagerkräver beslut av regeringen. Försummelse att fullgöra lagringsskyldighet medföratt oljeavgift skall erläggas till staten. Den nuvarande oljeavgiften ärberäknad för atl vara kostnadsneutraliseran-de mellan lagringsskyldiga somuppfyller sina förpliktelser och sådana som inte gör det. Erfarenheterna från1970-talet visar att gällande oljeavgift inte ger full säkerhet för alt lagrenav olja finns intakta när de behövs. Enligt kommitténs mening är det nödvändigtatt öka denna säkerhet. Kommittén föreslår därför att oljeavgiften beräknas medett vidare syfte än att vara kostnadsneutraliserande. Det bör inte ankomma päenskilda företag att avgöra om de skall hålla lager eller erlägga oljeavgift.Kommittén föreslår ett beräkningssätt som medför alt oljeavgiften något mer änfördubblas. Ända sen 1958-1962 årsoljelagringsprogram har s.k. vinterdispens funnits. Detta innebär atttvångslagren av eldningsoljor tillåts variera över året. Enligt den nuvarandeordningen skall av lagringsskyldigheten fullgöras under månadernaapril-juli, , , ,oktober, . Endast behöver hela lagret finnastillgängligt. Beroende på när krisen börjar varierar därförförsörjningsberedskapen över året. Detta risktagande bör enligt kommitténsmening dämpas. Kommittén föreslår all vinlerdispensen begränsas lill avden lotala lagringsskyldigheten. I kapitel 8 redovisar kommitténsina ställningstaganden angående beredskapslagringen med anledning av deförändrade förutsättningar som inträffat . har kostnaderna föroljeprodukter i producentledet tredubblats medan priset i konsumentledet istort sett fördubblats. Prop.1980/81:90 698 nadsökningar av den storlek som har skett på oljeprodukterkan leda till en benägenhet atl hålla mindre omfattande beredskapslager.Oljeprisökningarna påverkar den fredslida konsumtionen av olja. Dessakostnadskonsekvenser slår indirekt igenom på beredskapslagringens omfattningdå kommittén låter beräkningarna av behovet av beredskapslager baseras på denframtida lägre energikonsumtionen. I fråga om bedömningen av riskernaför avbrott i tillförseln av olja ansluter sig kommittén i stort fill 1978 årsförsvarskommittés bedömningar. Den ökade risken för tillförselstörningar skullekunna medföra krav på mer omfattande lager. Nuvarande lagringsmål innebär docken gardering för aktuella krissituationer. Programmets utsträckning i tidenpåverkas emellertid av riskbedömningen. Kommittén redovisar sina ställningstaganden vad gällerförutsättningarna för beräkningarna. Kommittén anser att den datorbaseradeberäkningsmodell som OLK-75 använde är väl lämpad för sitt ändamål. Motbakgrund av regeringens direkfiv fill del ekonomiska försvaretsperspekfivstudier och vad som därvid har framkommit, anser kommittén attplaneringen även fortsättningsvis bör baseras på de tre tidigare användakristyperna, nämligen krig, avspärrning och fredskriser. Kommittén har granskat systemen för konsumtionsregleringoeh funnit att rimlig överensstämmelse råder mellan den ransoneringseffekt somförutsätts i modellen och de resultat som tillgängliga ransoneringsinslrumentkan antas ge. Beträffande förutsättningarna om en besparing på aveldningsolja för uppvärmning av bostäder anser dock kommittén atl denna numeratill viss del utnyttjas redan i fredstid. Kommittén föreslår därför att enbesparingseffekt motsvarande används. Kommittén betonar att systemetförutsätter atl nödvändiga beslut fattas snabbt i en kris om avsedda resultatskall nås. Beträffande möjligersättningsproduktion bedömer kommittén att ved, el och kol i viss utsträckningkan ersätta eldningsolja för uppvärmning. Elström som ersättning föreldningsolja har inte beaktats i tidigare oljelagringsprogram. Kommittén anseratt ett överskott av el kan väntas föreligga i en avspärrningskris senare hälftoch att detta kan användas för uppvärmningsändamål. med att en något ökad mängd eldningsolja kan ersättas med ved, el ochkol. Lagertillgångar i landet i form avkommersiella lager av oljeprodukter och råolja, eldningsolja i fastigheter samtmotorbrännolja i gårdscisterner beräknas av kommittén nu vara större äntidigare. I oljelagringsprogrammet 1978-1984är lagringsmålet för krigsreserven större än de beräknade behoven. Kommitténförordar att krigsreserven dimensioneras efter behoven och att överskottetbetraktas som en tillgång i det samlade beredskapslagret. Kommittén räknarvidare med ett något mindre tillägg för oåtkomlig bottensats i reserverna avfärdigprodukter. För fredskrisreserven, som till största delen utgörs avråolja, räknar kommittén 1980/81:90 699 med ett oförändrat tillägg för detta ändamål. Energiprognoserna pekar mot attoljekonsumfionen kommer att vara något lägre än . Mot bakgrundav bedömningen av riskerna för störningar i oljetillförseln under 1980-taletan.ser kommittén att energiprognosen för skall ligga till grund förberäkningarna även om därmed ett lager byggs upp som kan kommaatt överstiga de beräknade behoven. Efter att ha gått igenomförutsättningarna redovisar kommittén resultaten av beräkningarna. Sammantagetinnebär dessa att det samlade behovet av beredskapslager för krigs-,avspärrnings- och fredssituationer bedöms vara 4,7 milj. m lägre än vadsom beräknades . Detta beror bl. a. på att energianvändningen nubedöms bli lägre samt på att de kommersiella lagren bedöms vara större.Beräkningarna är baserade på oförändrad målsättning vad gäller uthållighet ochstandard. En uppräkning av behovet av eldningsolja för uppvärmning av bostäderhar dessutom skett för att kompensera minskad återstående spareffekt. Med hänsyn till energiberedskapensstora betydelse föreslår kommittén dessutom atl en beräkningsreserv motsvarande1,5 milj. m' olja läggs till de beräknade behoven för alt täcka en ogynnsammaresituation än den som förutsättningarna ger uttryck för. Avsevärda avvikelser iantagandena kan därmed täckas. I kapitel 9 lämnar kommittén förslag till bl. När befintliga beredskapslager iform av tvångslager hos säljare och förbrukare och statliga beredskapslagerställs mot behovet av beredskapslager framkommer lagerförändringsbehovet.Detta visar att överskott finns av vissa produkter och att underskottföreligger för andra produkter. Utöver en nettoanskaffning behöver såledeslagren omstruktureras. Kommittén föreslår att de lager av oljeprodukter somöverstiger behoven samt den olja som har anskaffats med medel från den rörligakrediten avvecklas. Den relativa förändring ikonsumtionen av olika oljeprodukter som prognosen visar bör enligt kommitténpåverka sammansättningen av tvångslagren. Kommittén föreslår därför atttvångslagringen sänks för tjock eldningsolja med 500 000 m-* och höjs förmotorbrännolja, tunn eldningsolja och motorbensin med 200 000 m resp. Efter föreslagen strukturförändringav befintliga statliga beredskapslager och tvångslager uppgårlagerökningsbehovet till ca 3,3 milj. m-' olja. Beredskapslagren av olja kan hållasi form av konsumtionsfärdiga oljeprodukter, i form av råolja eller en kombinationav dessa former. Avgörande för vilken lagringsform som väljs är beredskaps-,lagringstekniska och ekonomiska förhållanden. Kommittén förordar attlagringsföränd-ringsbehovet i största möjliga utsträckning tillgodoses genomlagring av råolja. Lagerökningen föreslås därför utgöras av 3,1 milj. m råoljaoch ungefär 250 000 m'' oljeprodukter. Den rörliga krediten för krigsförsörjning med olja anserkommittén skall Prop.1980/81:90 700 Medel bör tillföras från oljelagringsfondenför ändamålet. Av risk- och prisskäl bör den fysiska avvecklingen av oljangenomföras i samband med att råolja anskaffas. Ökningen av de statligaberedskapslagren och omstruktureringen av tvångslagren hos säljare och förbrukarebör genomföras till mitten av . Investeringskostnaderna för denföreslagna statliga lagringen beräknas till ca 3 500 milj. kr. Av dessakostnader täcks 700 milj. kr. genom avveckling av olja inköpt med medel frånden rörliga krediten. Utöver investeringskostnader tillkommer finansiellautgifter på ca 1 000 milj. kr. för avlyft av den rörliga krediten. Totaltmedför således det föreslagna statliga oljelagringsprogrammet kostnadermotsvarande 3 800 milj. kr. Programmet kan i sin helhet finansieras med demedel som med nu gällande beredskapsavgift och förbrukningsprognoser tillförsoljelagringsfonden. För de tvångslagringsskyldigamedför minskningen av vinterdispensen oeh den sänkta lagringsvolymen för tjockeldningsolja sammanlaget en kostnadsminskning. Lagerökningen av motorbensinoch motorbrännolja/tunn eldningsolja samt vinlerdispensminskningen i fråga omtunn eldningsolja medför ökade kostnader.