prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Industrins investeringskvol kan därmed beräknasha stigit till . Bedömningenav industrins investeringar 1981 grundar sig på statistiska centralbyrånsinvesteringsenkät frän . Företagens planer och utfall för tidigareår redovisas i tabell 7:5. De nu aktuella investeringsplanerna pekar iokorrigerat skick på en nedgång av investeringsvolymen på Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:2 Industrins investeringskvot 1970-1981(Investeringar/förädlingsvärde, priser 14 13 12 11 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källa: och . Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 19711981 Åriig procentuell förändring, priser (-4) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen 1980-1981 har använtsdel preliminära utfallet . Anm. Uppgiftema inom parentes ärprognoserade. Källor: och . - vilket får ses mot bakgrund av att den vikandeefterfrågan från såväl hemma- som exportmarknad föranleder företagen attsamfidigt räkna med produktionsminskning . Investeringsplanerna för1981 var obetydligt högre än vid föregående investeringsenkät . Viddetta enkättillfälle hade företagen sannolikt inte hunnit beakta regeringens beslutom att från åter införa skattemässiga avdrag för såvälbyggnads- som maskininvesteringar. Avdraget uppgår för maskininvesteringartill av leveransvärdet och för byggnadsinvesteringar till av utgifterna.Avdraget får göras vid såväl den statliga som den kommunala Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget inkomsttaxeringen - de investeringsavdrag som tidigare iolika omgångar gällt fick enbart göras vid taxeringen lillslallig inkomstskatt. Med hänsyn till detta hade man kunnat vänta sig enkraftigare uppjustering av förelagens investeringsplaner . Effekternapå investeringsplanerna av de beslutade skattelättnaderna motverkadessannolikt av diskontohöjningen från till . En ylterligarepåfyllnad av nya investeringsprojekt har bedömts som sannolik ochnedgången i industriinvesteringarna skulle då kunna begränsas till 4%.Byggnadsinvesteringarna bedöms därvid minska och maskininvesteringarnamed . Industrins investeringskvot skulle därmed falla något 1981. Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1974-1981 Index 1975 - 100 110 100 90 80 70 60 100 90 80 70 60 74 75 76 77 78 79 80 81 74 75 76 77 78 79 80 81 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Invesleringarna i bilar är inkluderade.Källor: och statistiska cetitralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 129 I diagram 7:3 redovisas investeringsutvecklingen för någrainvesterings-tunga branscher. Branschuppgifterna har schablonmässigtuppkorrigerats på samma sätt som för induslrin som helhel, vilket medför attde branschvisa prognoserna är väsentligt osäkrare än prognosen för lotalaindustrin. Den starkaste investeringsökningen skedde inomjärn- och stålverken. Inom verkstadsindustrin accelererade tillväxten 1980 ochäven inom massa- och pappersindustrin samt inom övriga branscher steginvesteringarna. beräknas investeringarna försätta öka inom verkstadsindustrinoch massa- och pappersindustrin. Investeringarna inom jäm- och stålverk samtövriga branscher beräknas däremot minska. De totala investeringarna inom gruppen handel m.m.'beräknas ha minskat med drygl . Byggnadsinvesteringarna minskademed och maskininvesteringarna minskade . Beräkningarna baseras på dels den avstatistiska centralbyrån genomförda enkätundersökningen inomhandels-, bank- och försäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnaderoch byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt inom gruppen privat handel. Vidutarbetandet av prognoser för byggnadsinvesteringarna har ocksä utnyttjats deav SCB och utförda byggnadsinvenleringarna samtarbetsmarknadsstyrelsens rapportering av beviljade igångsätlningstillslånd. Påbörjandetav nya byggnadsprojekt inom gruppen privat handel m. m. minskade med nära entredjedel . Härvid torde ha bidragit att vissa länsarbetsnämnderunder delar av året varil restriktiva med igångsättningstillstånd föroprioriterat byggande. Med hänsyn lill bl.a. den väntade nedgången ibostadsbyggandet och den svaga utvecklingen av privat konsumtion bedömspåböijandet bli ungefär oförändrat jämfört med . Som en följd av den låga igångsättningen och1981 väntas de totala byggnadsinvesteringarna inom gruppen handel m. m. minskamed 1981. Enkäten visar att företagen planerar en relativt betydandeminskning av maskininvesteringarna . Tidigare års enkätsvar visaremellertid genomgående en benägenhet alt underskatta utfallet, varför en vissuppkorrigering har ansetts motiverad. Sålunda beräknas maskininvesteringarnaminska . Sammantaget skulle därmed även de totalainvesteringarna inom gruppen handel m.m. reduceras . ' Med investeringar inom gruppen handel m.m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. 9 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Destatliga investeringarna steg med enligt ännupreliminära beräkningar. Som framgår av tabell 7:6 ökadeinvesteringsverksamheten inom statliga affärsverk och företag som denminskade inom statliga myndigheter. Det är framför allt investeringarna imaskiner, transportmedel och inventarier som ökat. De beräknas ha stigit med26% mot för byggnadsinvesteringarna. Tabell7:6 Statliga investeringar 1978-1981 Åriig procentuell förändring. -1,4 -3,5 -0,9 -8,4 (industri m. -18,8 -1,2 Eleräkningarnagrundar sig pä enkäter som samlade in februari 1981frän statliga myndigheter, affärsverk och företag. Inomaffärsverken steg investeringarna med 1980 till följd av altbyggandet ökade och maskininköpen . Det är huvudsakligen statensjärnvägar, och som ökat sina investeringar.De statliga företagens lotala invesleringar steg 1980 med , varav ökademaskininvesteringar svarade för merparten. Myndigheternasinvesleringar minskade med drygl 1979-1980. De dominerandebyggnadsinvesteringarna sjönk , vilket främst beror på ett minskatvägbyggande, men också på neddragningar av det byggande som byggnadsslyrelsenadministrerar. Utifrånde planer som föreligger beräknas de statliga investeringarna minskamed jämfört med . Sålunda väntas en nedgång inte blott av myndigheternasulan även av de statliga företagens invesleringar. Affärsverkensinvesteringsexpansion väntas däremot fortsätta. Såväl byggnads- sommaskininvesteringarna väntas för de statliga investeringarna sammantagetminska . Pä byggsidan märks främst en fortsall neddragning avvägbyggandet samt en ökning inom postverket. De tolala maskininköpen päverkasav ett engångstillskott i form av en färja som enligt planerna skall levererastill samt av att den statliga industrin minskarnågot från den höga nivån 1980. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 131 Den kommunala sektorns investeringar ökade enligtpreliminära kalkyler totalt sett med 'il/i volym 1979-1980.Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha sfigit , medan inköpen avmaskiner och inventarier sjönk med 21/. (Se labell 7:7.) Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1979-1981 1980, löpande priser Kommuner därav: affärsverk myndigheler Landstingskommuner Övriga' därav: byggnader maskiner 11953 3581 8 372 3 655 3 534 - 1,9 -10,0 1,5 1,0 1,7 7,6 6,6 4,8 -2,5 -0,9 -3,4 0,2 3,7 0,1 ' Häri innefattas kommunägda förelag, församlingar m. m.Källor: och . Till grund för kalkylerna över invesleringsulvecklingen1980 och 1981 ligger en av statisfiska centralbyrån insamlad enkätbland kommuner och landstingskommuner, samt en enkät avseende vissa av dekommunägda företagen. Landstingskommunernas investeringsuppgifter ifebruarienkäten för det innevarande året brukar i allmänhet stämma väl överensmed det utfall som senare redovisas. Kommunernas investeringar 1980 har dock påbasis av tidigare erfarenhet nedjusterats, främst på maskinsidan. Kommunemas och landstingskommunernas sammanlagdabyggnadsinvesteringar beräknas ha ökat med 2 1/i volym 1979-1980.Landstingskommunernas byggnadsinvesteringar steg , medan investeringsökningeninom kommunerna begränsades lill 1 1/. På maskinsidan synes kommunernas ochlandstingskommunernas investeringar ha ökal . Detta innebär attkommunernas och landsfingskommunernas investeringar totalt sett steg med 3%.De kommunala företagens lotala investeringar synes ha ökat med 81/i volym1979-1980. Den kommunala investeringsaktiviteten är beroende av bl.a. utvecklingen av byggnadskostnader och prisutvecklingen i övrigt förinvesteringsvaror liksom av tillgången på produktionsresurser inombyggsektorn. Eftersom de årsvisa budgetramarna i allmänhet lorde vara tämligensnävt fastlagda och angivna i nominella belopp kan prisutvecklingen normaltförmodas ha en rätt stark inverkan på investeringsvolymen i kommunerna. ' 1 detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bosläder och industri. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 132 Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar ikommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1972-1981 Årlig procentuell förändring. (-5) De av kommunerna angivna investeringsplanerna haromräknats till fasta priser på basis av prisutvecklingen förinvesteringsvaror. Vid fastprisberäkningarna av kommunernas planer haranvänts konjunkturinstitutels prognos för prisutvecklingen . Planernaredovisas i denna tabell som kvoten mellan prognosärets enkätvärde ochföregäende års utfall i fasta priser. För planförändringen 1980-1981 haranvänts del preliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och . I tabell 7:8 redovisas kommunernas ochlandstingskommunernas sammanlagda investeringsplaner omräknade tillprocentuell volymförändring tillsammans med planer och faktiska förändringarför några . De av kommunerna och landstingskommunerna angivnainvesteringsplanerna omräknas alltså till investeringsbelopp i fasta priser.För 1981 har använts den inom kalkylerade prisutvecklingen1980-1981 av byggnadspriser resp. priser på maskiner och inventarier. De såomräknade investeringsplanerna bör sedan korrigeras med hänsyn till mönstretför tidigare avvikelser mellan planer och utfall. Investeringsutvecklingen har överskattats kraftigt under1978-1980. Detta torde sammanhänga med de betydande finansiella överskotteninom den kommunala sektorn . Mot bakgrund av sin godaekonomi har kommunerna och landstingskommunerna slälll upp omfaltandeinvesteringsprogram, som sedan endast i begränsad utsträckning kunnatgenomföras. Investeringsanslagen har sålunda utnyttjats i avsevärt lägre gradän som förutsetts. Den stora negativa differensen mellan planer och utfall 1978förklaras i hög grad av förseningar av pågående byggnadsarbeten ochigångsättningen av nya projekt detta år. Förseningarna var en följd av detförsämrade planeringsläget inom kommunerna bl. a. efter den kraftigabarnstugeulbyggnaden . Även 1979 och 1980 förekom förseningar, vilkamedförde stora negativa avvikelser mellan planer och utfall. Dessa haremellertid till skillnad mot 1978 främst orsakats av den betydande brisl påbyggnadsarbetare som förelåg . Den negativa differensen1980 har dock reducerats avsevärt jämfört med . Detta torde vara en följdav en nedgång i aktiviteten på byggmarknaden i många regioner mot slutet av1980, vilket inneburit att bristen på byggarbetskraft blivit mindre kännbar. Kommunernas och landstingskommunernas sammanlagdainvesteringsplaner anger en fortsatt ökning av investeringarna. Dätillgången på byggnadsarbetare sannolikt blir bättre än ,till följd av en fortsatt minskning av aktiviteten inom byggsektorn totaltsett. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 133 harde jämförelsevis låga investeringsplanerna nedjusterats med enkorrigeringsfaktor som är lägre än de differenser som förekommit . Kommunernasoch landstingskommunernas sammanlagda investeringsvolym 1981 beräknas efterovan nämnda nedjustering ligga kvar på i stort sett samma nivå som 1980.Inköpen av maskiner och inventarier förutses stiga med 21/, medanbyggnadsinvesteringarna väntas bli i storl sett oförändrade. De totalainvesteringarna inom landstingskommunerna beräknas stiga med 3 1/, medan deförutses sjunka inom kommunerna. Inkluderas församlingarna och dekommunägda förelagen pekar kalkylerna för den kommunala sektorn totalt sett päen oförändrad investeringsnivå jämfört med . Denlageruppbyggnad som för ekonomin som helhel inleddes kom allfortgå . Trots att tillväxten av lagerstockarna sjönkväsentligt kom lagerökningen att för hela 1980 uppgåtill . lägre änvad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten . Huvuddelen avskillnaden ligger emellertid i revideringar av utfallen för de tre förstakvartalen. Utfallet kom likafullt för lagren sammantagetatt bli omkring 400 milj. kr. lägre än förutsett. För industrin blevöverskattningen av utfallet fjärde kvartalet än större men å andra sidan komden faktiska lageravvecklingen i handeln att överskattas. Omslaget ilagerinvesleringarna 1979-1980 kom ändock att molsvara ett positivt bidragtill den inhemska efterfrågan motsvarande 1,av bruttonationalprodukten. Merpartenav lageruppbyggnaden skedde inom induslrin. Dess lager sjönk ännu underQärde kvartalet 1979. Fallet i i lagerstockarna var koncentrerat tillfärdigvarulagren medan lagren av varor i arbete börjat stiga. Som framgår avvidstående diagram ökade lagerstockarna kraftigt under första halvåret 1980.Färdigvarulagren drogs upp, samfidigt som tillväxten av lagren av varor iarbete filltog. Insatsvarulagren däremot steg endasi obetydligt, till en delberoende på fortsatta oönskade minskningar av skogsindustriernasrundvirkeslager. En betydande del av iagerökningen föll påandra kvartalet och torde till en del sammanhänga medarbetsmarknadskonflikterna. Lagerutvecklingen tredje kvartalet kom därigenomsnarast alt bli fallande för insatsvaror och varor i arbete, medan den ökning somskedde för färdigvarulagren blev myckel liten. Fjärde kvartalets lagerökningarblev återigen mycket betydande, särskilt av färdigvaror, medan lagren av varori arbete fortsatte att dras ner. Ökningen av färdigvarulagren andra halvåret1980 skedde i basindustrierna. Lagerstockarna vid utgången av 1980 blev ändåförhållandevis normala, efter- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 134 somde i många fall var myckel små vid ingången av året. Inom verkstadsindustrinkom en än mer återhållsam lagerpolilik att prägla ;färdigvarulagren steg endasi obetydligt Qärde kvartalet efter en relativtkraftig minskning tredje kvartalet. Industrins lager av varor i arbete sjönkandra halvåret, medan en fortsall blygsam ökning av insatsvarulagren skedde.Sammantaget kom därmed induslrilagren, exkl. varvens, all öka med blottomkring . efter en tillväxt på 1,7miljarder kr. Lagerkvolen - dvs. lagerslocken i förhållandelill produktionsnivån - kom därmed atl för färdigvarorna stigarelativt långsamt och detta inte bara jämfört med utan också t.ex. med1970. För insalsvaror och varor i arbete ökade lagerkvoterna knappast allsunder 1980. Prognosernaför 1981 innefattar en fortsatt restriktiv lagerpolitik med en minskning avlagren av insalsvaror och varor i arbete . Någon ökningtorde ske av färdigvarulagren inom åtminstone delar av basindustrierna.Lagerförändringarna förutses bli obetydliga. Totalt settskulle därmed industrins lager minska med . 1981 efter att havuxit med . Varvenslager (dominerade av varor i arbete) minskade nägot 1980 och väntas så göraockså 1981. Handelnslager steg betydligt även om del inom partihandeln skedde enminskning Qärde kvartalet. Detaljhandeln väntas skära ner sina lager under1981. För partihandeln förutses ingen lagerförändring bortsett från en planeradökning av råoljelagren. IJord-och skogsbruket fortsatte lagren av rundvirke att sjunka fram lill hösten 1980då de steg nägot. Ökningen förutses fortsätta . Totaltför alla näringsgrenar beräknas lagren minska med . 1981.Omslaget i lagercykeln från ökning 1980 fill en nedgång 1981 beräknas därmed geett negativt bidrag till den inhemska efterfrågan 1981 motsvarande 1,. Tabell7:9 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 1977-1981 Milj.kr., priser El-, gas- och vallenverk Detaljhandel (inkl. trans- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförändring19681981' Milj. kr.1975 års priser. -1000 -2000 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 ' Exkl. varvens lagervolymförändringar. Anm. Fr.o.m. redovisaslagerinvesleringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigareperioder i icke känd omfattning. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 136 8 lönsamhet, kostnader och priser Densvenska industrins vinstmarginaler nådde, såvitt man nu kan bedöma, någothögre nivå 1980 än 1979. Denna bedömning grundar sig dels på inomkonjunklurinslitulel gjorda beräkningar, baserade på nationalräkenskaperna,och dels pä en sammanställning av ett antal större industriföretagshelårsresultat. Det kan nämnas att vinstökningen enligt institutets beräkningarär något större än vad sammanställningen av företagens bokslut indikerar.Diskrepansen är dock så liten att den inte nämnvärt inverkar på bilden avvinstutvecklingen som svagt uppåtgående. Uppgifterna i texten nedan grundarsig, vad gäller 1980 och 1981, genomgående på de inom inslilulel utförda beräkningarna.Vinstmarginalhöjningen ledde tillsammans med en ökning avbruttonalionalproduklionsvärdet till alt industrins vinster ilöpande priser ökade från . 1980.Produktionsökningen beslår i sin lur av en prisökningskomponent på ochen volymökning på . Treav de redovisade delbranscherna visar mättliga vinstökningar medan den Qärde,petroleumraffinaderier har drabbats av elt mycket kraftigt vinstfall. De myckelkraftiga prisökningarna på råolja och, i någon mindre män, påpetroleumprodukter har dock medfört all beräkningarna är behäftade med vissosäkerhet. Huvudanledningen fill petroleumraffinaderiernas oförmånligavinstutveckling är emellertid den kraftiga ökningen i de till slor delkontraktsbundna råoljepriserna kombinerad med etl genom slora utbud påspotmarknaden pressat pris pä raffinerade produkter. Vinsterna inom massa-,pappers- och pappersvaruindustrin har i hög grad påverkats av den ojämnaprisutvecklingen för branschens produkter. Mellan åren 1975 ocb 1978 varpriserna oförändrade medan löne- och råvarukostnaderna sleg med ca 18 %.Resultatet blev en kraftig försämring av vinstmarginalerna och bottenäret 1978nådde driftsöverskotlet enligl nationalräkenskaperna minus . Enförbättring av marknaderna för massa och papper kom till stånd och 1980,vilket banade vägen för rejäla prishöjningar; 1979 respektive 1980.Produktionskostnaderna steg relafivt måttligt 1979, framförallt på grund av starkproduktivitetsutveckling och sänkta priser pä skogsråvara, och en återhämtningav vinstmarginalen kunde inledas. 1980 sjönk branschens produktivitet samtidigtsom råvarukostnaderna sleg med , det senare framförallt betingat avstarka prisökningar pä olja och skogsråvara. Marginalerna kunde trots dettahöjas något men 1980 ärs vinstnivå, mätt som andel av förädlingsvärdet, blevändå inte högre än vad som registrerades under den förra lågkonjunkturenssämsla år; 1972. Detta får anses som otill- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 137 fredsställande, speciellt som flera skogsförelagsfinansiella resurser i stort sett förbrukats under föriuståren. Etl anlal godavinstår har därför sagts vara nödvändiga för branschens fortsatta utveckling.Vad gäller den ofta omtalade bristen på skogsråvara är det med denna ansatssvårt alt bedöma effekterna härav på företagens vinster. Nedgången i produktionsvolymen19791980 är emellertid helt hänföriig till massaindustrin och en förklaringtill delta är brist pä massaved, en annan inverkan avarbetsmarknadskonflikterna. Verkstadsindustrins vinster är i mycket högre grad än vadgäller petroleumraffinaderierna samt massa-, pappers- och pappersvaruindustrinberoende av limlönekostnadernas och arbetsproduktivitetens utveckling. Denrelativt måttliga timlöneökningen 1979 tillsammans med en kraftigt stegradproduktivitet (8,) gjorde del möjligt för branschen att höja vinstmarginalennågot, trots att exempelvis den för industrin vikliga förbrukningsvaran Qockeldningsolja ökade i pris. Lönekostnaden per producerad enhet- dvs. nettot av timlöne- och produktivitetsförändring som var oförändradunder 1979 beräknas ha stigit med . Insatsvarukostnaderna fortsattealt öka i snabb takt men genom att höja försäljningspriserna relativt kraftigtlyckades verkstadsindustrin även 1980 förbättra sin vinstmarginal med ca enprocentenhet. Vinstmarginalernas utveckling inom verkstadsindustrin ochäven inom större delen av restbranschen annan tillverkningsinduslri exkl. varvhar ägt rum i anslutning lill att de svenska industriprodukternas priser höjtsi förhållande till de genomsnittliga priserna inom inlernationell handel, såväl1978-1979 som 1979-1980. Detla har i sin lur lett till marknadsandelsföriuster.På kort sikt torde dylika höjningar av relativpriset ha övervägande positivaeffekter pä rörelseresultatet, men den mera långsikliga inverkan kan visa sigmindre förmånlig. Den springande punkten är att effekten av enrelalivprisförskjulning enligl beräkningar vad gällerbearbetade varor ger effekter på marknadsandelen så långl som ivå år efter detalt förskjutningen ägt rum medan förslaårseffeklen är förhällande-vis måttlig. (Se även kapitel 3 om utrikeshandeln.) Detla medför atl det på etl års sikt somregel lönar sig alt höja produktprisel för del enskilda förelagel medaneffeklen på inte kan väntas bli lika gynnsam. Även för annan tillverkningsindustri exkl. varv ärlönekostnaden per producerad enhet en central faktor. 1979 sleg denna mycketmältligl för att året därpå öka med . Detta tillsammans med all man, iännu högre grad än inom verkstadsindustrin, under de nämnda åren höjde sinaförsäljningspriser medförde att måttliga marginalförbättringar kom till sländ. Sammanfattningsvis kan kanske frägan om 1980 skall bedömasvara etl "gott" eller "dåligt" vinstår förtillverkningsindustrin någol belysas med hjälp av diagram 8: 1.Brultovinstmarginalerna nådde 1979, både om de uppskattas med data enliglnationalräkenskaperna och enligl företagsstatistiken, upp i nivå endast medvad som registrerades under lönsamhels- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:1 Bruttomarginaler i tillverkningsindustrin (SNl3) enligt företagsstatistiken och nationalräkenskaperna 19701979 Bruttoöverskott i % ov '****] 'notional räkenskaperna) . Röreljeresultut före avskr ! 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 Källor: ochstatistiska centralbyrån. kan sedanbrultovinstmarginalen beräknas ha ökat ytterligare något. Vid jämförelsermellan 19791980 och svackan 1971 -1972 finns det anledning all ha i minnet allprisökningslaklen pä de flesta varor var obetydlig 1971 och 1972 och all derealiserade prisslegringsvinsterna följaktligen var mycket små. och1980 var däremot prisslegringsvinsterna slora, vilkel påverkadeförelagsstalistikens brutlomarginal och i realiteten troligen ävenberäkningarna enligt nationalräkenskaperna. Den renl operativa brullomarginalen- med varuförbrukningen fullt konsekvent värderad till åleranskaffningspriser- var därför troligen fortfarande lägre 1979 och 1980 än 1971 och 1972. Beträffande 1981 har förutsatt enviss återhållsamhet i företagens prissättning vilken bland annat skullemedföra all relativa exportpris för bearbelade varor förblir på sammanivå som 1980. Samlidigl bedöms efterfrågan pä svenska industriprodukterulvecklas så ogynnsamt att produktionsvolymen minskar inom alla branscher ulommassa-, pappers- och pappersvaruinduslri. väntas självfallet påverkaproduktiviten negativt - en endasi myckel måttlig ökning () är prognoserad- och i förlängningen även vinstmarginalerna.