prop · G403203 · 1980-12-31 00:00:00 — ICOanser att särskilda resurser bör avsättas för information om den nya läroplanenför komvux till lärare, studieorganisatörer och personalutbildare. Härutöverkrävs särskilda utbildningsinsatser för komvux-lårarna. Kommentarertill komvux-utredningens förslag till text i Mål och riktlinjer Utövervissa förslag till omformuleringar har remissinslanserna framfört bl.a.följande synpunkter. Prioriteringuv utbildningur inom komvux /SRframhåller, att åven den som saknar utbildning motsvarande gymnasieskolan inomen nära framtid kommer att anses som korttidsutbildad. Det kan därför intevara rimligt att prioritera överbryggande utbildning motsvarandegymnasieskolan så lågt som i komvux-utredningens förslag. SFI-kommitténsäger att invandrarnas annorlunda och skiftande bakgrund och förutsättningarbör beskrivas i detta avsnitt. SOSVUXvill att det klarare skall framgå att arbetet skall nå fram till att deltagarnasjälva tar ansvaret för sin utbildning, inlärning, planering och utvärdering.Det bör ocksä tilläggas att kunskapssynen skall tas upp till diskussion underhela utbildningen. Man får då möjligheter att omvärdera 1980/81:203 52 sin kunskapssyn utifrån de erfarenheter man gjort av studieroch kunskaper. Attityder, normer och värderingur SOSVUX anför att det enligl läroplansförslaget är lärarensom skall tolka begrepp som bl.a. "värt samhälles grundläggandevärderingar" och se till att kursdeltagarna häller sig inom ramarna. Enalltför snäv lolkning kan dock läll leda till en alllför samhällsbevarande ochpassiv inställning. Stycket bör därför omformuleras, menar SOSVUX. Personlighetsutveckling och övergripunde mål i etl ämneskurssystem SÖ framhåller att många dellagare studerar endast etleller etl par ämnen. Del är iveksaml om del då finns reella möjligheler atltill fullo uppnå vad som sägs om personlighelsutveckling och om alt"åstadkomma samverkan mellan ämnena". SÖ föreslär en nedtoning. ÄvenSACO/SR föreslår detla. Godo urbets- och sludievunor SÖ menar att erfarenheter från monotona och tempobetonadearbetssituationer inte alltid pekar på det inlärningssätt somläroplansförslaget betonar. SOSVUX föreslår atl skolledningen åläggs alt informera destuderande och deras organisationer om ekonomiska och organisatoriska förutsätlningar,innehåll i läroplaner och kursplaner, skolstyrelsebeslul m. m. Dennainformation fungerar enligt SOSVUX myckel dåligt . Kursdeltugure med särskildu behov /SR anser att de åtgärder som komvux-utredningenföreslår för elever med problem år otillräckliga och menar att kommittén borde ägnalbetydligt större utrymme för atl analysera behovet av studiesociala insalserför denna grupp. Vidare anser /SR del vara en brisl att komvuxutredningeninte här behandlat skolkuratorns funktion. SAF menar atl för kursdeltagare.med särskilda behov mästebetydelsen av anknytning till den personliga erfarenheten och kunskapen vara avstor betydelse. Deltagarnas yrkes- och arbetslivserfarenheter bör alltså tas fillvara som en ingångsväg till studier och som stöd och sUmulans i undervisningen. SOSVUX menar att det är synneriigen viktigt att så klartsågs atl undervisningen skall anpassas till de utbildningsmässigt svagaste. SÖ påpekar att användningsområdet för schablontilläggetvidgas i förslagel lill atl omfatta även studiehandledning för elever som ärinskrivna vid statens skolor för vuxna (SSV). Enligt SÖ:s uppfattning börkostnaderna Prop.1980/81:203 53 för den handledning av SSV-elever som kan ske på hemortenbestridas ur de resurser som tilldelats SSV. SÖ understryker vikten av att deltagarna lär sig planerasitt arbele och framhåller atl deltagarmedverkan i planering och utvärderingmåste ges tillräckligt stort utrymme. SÖ framhåller viklen av inskolningsperiod och all eltomsorgsfullt förberedelsearbete i samband därmed frän kursledning och läraressida görs inför kursstarten. SOSVUX menar att en inskolningsperiod vore mycketvärdefullt för kontakten mellan kursdeltagarna och för att få nya kursdeltagarealt känna sig säkrare. Del skulle ge färre avbrott i början av terminen. Enligt SÖ fär det som sägs om hemarbete inle las tillintäkt för all kursinnehållets omfattning inte sätts i relation tilltillgängligt timtal och andra resurser. Del är således vikligl atl urvalel av stoffplaneras noga och ges en rimlig omfallning. Läromedel SÖ föreslår att avsnittet om låromedelomformuleras enligl följande: "Läromedel är sådant som lärare och kursdeltagarekommer överens om att använda för att nå uppställda mål. Närsamhälletbör utnyttjas för iakttagelser och undersökningar. I samhällel finns också ettrikligt informationsutbud genom etermedia, facklit leralur, tidskrifter,broschyrer och tidningar. De studerande måsle övas alt kritiskt granska ochbearbeta sådan information och lära sig all utnyttja biblioteken. Devuxenstuderandes egna erfarenheter av samhälls- och arbetsliv år en viktigresurs, som bör utnyttjas i skolarbetet saml vid studiebesök och exkursioner. Trycki malerialsom läcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment kan spela en vikligroll för alt ge fasthet och sammanhang i studierna. Specielll förvuxenundervisningen producerade läromedel finns emellertid inte alltid atltillgå. Ungdomsskolans läromedel kan ofla användas, men man måste särskiltuppmärksamma alt de inle alltför myckel påverkar valel av innehåll ochuppläggning. Skolstyrelsenantar läromedel som skall användas för all ge överblick och sammanhang förkursmoment, ämnen eller ämnesgrupper. Rektor skall lämna förslag i ärendetefter samräd med berörda lärare och företrädare för berörda elever. Om övrigaläromedel beslutar rektor efler liknande samråd. Han kan emellertid fördelauppgiften på lärare och elever. Låromedelsvalet bör vara en del av skolans arbelsplanering. Endasigenom etl lokall val av läromedel knutet till lärares och elevers planering avarbetet kan läromedel bli de flexibla redskap som behövs för atl nä de uppslälldamålen." Prop.1980/81:203 54 EnligtSOSVUX framhävs i förslaget ett vidgat läromedelsbegrepp men fortfarandeframstår läroboken som självklar. Det måste klarare framgå alt fördjupningsdeleni möjligaste män bör utan lärobok, dä denna annars kan styra både valelav och arbelel med fördjupningsdelen. AMS anser att man bör pekapä vikten av alt läromedel avpassade för vuxenstuderande framställs, vilket är särskillbetydelsefullt om man vill nå de utbildningsmässigt eftersatta grupperna. SACOISRframhåller att traditionella läromedel inle förslär för atl etl undersökandearbetssätt skall kunna uppnås. förutsätter också tillgång till eltvälutrustat bibliotek. SOSVUXanser att kursdeltagarna själva, med hjälp av varandra och låraren, skallutvärdera sina sludier. Skrivningar och andra redovisningar skall ha tilluppgift alt visa om gruppen som helhet inhämtat det som satts upp som mål. Detmåste tydligare framgå att skrivningar och övriga redovisningsformer inte fårstyra undervisningen. 1980/81:203 55 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1 Inledning ....................................................... .... 3 2 Föredragandens överväganden ......................... 4 2.1 Bakgrund ................................................ .... 4 2.2 Läroplanens utformning ............................. .... 5 2.3 Samverkan mellan komvux och AMUpä grundskolnivå ... 6 2.4 Grunddel och fördjupningsdel.Etappsystem .. 7 2.5 Utbildningsprogram i komvux ....................... 7 2.6 Tim- och kursplaner.Kommentarmaterial ...... II 2.7 Betygs- och kompetensfrågor .................... .. 12 2.8 Studie- och yrkesorientering ...................... .. 14 2.9 Kostnadskonsekvenser ................................ 14 2.10 Genomförande ......................................... 15 3 Hemställan ................................................... .. 16 4 Beslut ......................................................... 16 Bilaga1 Sammanfattning av komvux-uiredningens skrivelse om läroplan förkomvux Bilaga 2 förslag lill läroplan för komvux Bilaga 3Sammanställning av remissyttranden över förslag till läroplan för