prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Deriktade tilläggsbidragen skall enligt utredningsförslaget utgå till verksamheli glesbygd inom de regionalpolitiska områdena 3-6, till studiecirklar medhandikappade som syftar till alt utveckla de handikappades färdighet altmeddela sig, samt till cirklar som avser atl infomera om olika former avhandikapp och dess konsekvenser eller att utbilda medlemmar i handikapporganisationermed syfte att göra dem bättre skickade alt tillvarata sina intressen isamhället. Vidare föreslås etl särskilt riktat bidrag till invandrarverksamhel. Allaremissinstanser som yttrar sig i frågan anser atl det behövs ett tilläggsbidraglill studier för handikappade. och anser båda atl deexlra kostnaderna i princip bör åvila den som anordnar studierna, men atl etttilläggsbidrag ändå behövs. 1980/81:127 123 rådet anser de att segrerad verksamhet för enbarthandikappade bör vara undantag. Rikskonserter anser att kommittén resonerar påett undfallande sätt beträffande informationsinsatser till olikahandikappgrupper. Speciella insatser på detta område är enligt rikskonserter enförutsättning för att den uppsökande verksamhet som direkt riktar sig lillhandikappade skall fungera. Även kommun framhåller behovel avinformation till handikappade om studiealternativ. 5V pekar på attverksamheten måste organiseras så att den når även handikappade utanförorganisationerna. betonar liksom flera andra remissinstanservikten av de extra stödåtgärder i form av personlig assistans, färdtjänst, flerhandledare, smärre anpassningar av lokaler och läromedel m.m. som krävs föratt äldre och svårt handikappade skall ha samma möjligheter som andra att deUai studiecirkelverksamhet. Fler instanser nämner också barntillsyn bland de stödsom är nödvändiga för att handikappade skall kunna delta. SÖ anser altkommitténs optimism beträffande kommunernas engagemang för att bygga ut dessastödåtgärder inte har någon verklig grund, eftersom de fungerar hell olika frånkommun till kommun. Några kommuner framhåller att åtgärderna hos dem redan äreller kommer att byggas ut med hög prioritet. kommun anser atl glesbygdsstödet bör vara högre ochSV föreslår att det räknas upp med den framtida kostnadsutvecklingen.Skellefteå kommun anser atl fördelningen av glesbygdsstödet kräver ellnoggrannt studium av vatje enskild kommun. TBV anseralt det särskilda ekonomiska stödet till invandrarnas kuUurella aktiviteter ochcirkelstudier bör kanaliseras genom invandrarnas egna organisaUoner. TBV anservidare liksom att huvudmannaskapet för ulbildning isvenska för invandrare bör föras över till kommunerna. SSV påpekar attinvandrare bör ha rätt att välja det studieförbund där han/hon skall läsasvenska. Detta är inte fallet nu enligl SSV. Rikskonserter anser atl kulturelltarbete med invandrare bör ske på deras egna villkor. ,invandrarverket och framhåller alt invandrarkvinnorär en gmpp som är särskilt svår att nå med studier. För att nå dessa är detviktigt att man kan erbjuda barntillsyn. Invcmdrarorganisationerna föreslår att de riktade bidragenlill invandrarna Ulldelas invandrargmpper som inte har anknytning tillarbetslivet, men som ändå har elt stort behov av utbildning. Med hänsyn tillspråkets och samhällskunskapsämnets betydelse skall alla prio-ämnena kopplastill detla stöd. Arbetsplatsorienterad verksamhet och uppsökandeverksamhet. Kommittén vill koncentrera stödet lill kortutbildade uppsökandeverksamhet. Även kravet på stöd arbetsplatsorienterad verksamhet kan enliglkommittén tillgodoses genom förstärkta bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser. Prop.1980/81:127 124 Några remissinstanser som har nämnts tidigare anser attslopandet av prio-bidragen innebär en försämring för de fackliga studierna ominte elt särskilt bidrag utgår lill arbetsplatsorienterad ellersamhällsinriktad verksamhet. Andra remissinstanser som också önskar ell sådantbidrag är , , , och kommuner samtTCO/TBV och SFEF. aktualiserar ett särskilttilläggsbidrag lill bostadsområdesorienterad studieverksamhet. Kooperativaförbundetanser att medlemsutbildningen i folkrörelserna bör vara kostnadsfri. LT:sförlag föreslår ett exlra bidrag till material för kortutbildade, lågmotiveradeoch andra eftersatta grupper. Kommitténföreslår att all uppsökande verksamhet, såväl på arbetsplatser som ibostadsområden skall skaltefinansieras, saml alt SÖ skall fördela medlen tillstudieförbunden som skall ansvara för verksamheten. Kommittén föreslår vidarealt bidrag till barntillsyn bör kopplas till bidrag till uppsökande verksamheloch att studieförbunden skall ansvara för barntillsynen. SÖframhåller att den uppsökande verksamheten måsle få stor omfattning för atlfolkbildningens fördelningspolitiska inriktning inte skall försvagas.Kulturrådet framför liknande åsikter. SV anser atl uppsökande verksamhet börbedrivas bland funktionella alfabeter. däremot anförtveksamhet till en förstärkning av bidraget till uppsökande verksamhel. Majoritetenav remissinstanserna har reagerat negaUvt mot den förändrade ordningen föruppsökande verksamhet på arbetsplatser. De anser all verksamheten liksom nuskall finansieras av arbetsgivaravgiften och att medlen skall fördelas avvuxenutbildningsnämnderna till de fackliga organisationerna samt LRF, SFR ochSHIO, som skall ansvara för verksamheten. De remissinstanser som instämmer i utredningsförslagetpå denna punkl är följande: , och kommuner.Folkuniversitetet, och SV samt . Några remissinstanser anser att även bidraget lill uppsökandeverksamhet i bostadsområden skall fördelas av vuxenulbildningsnämnderna, t.ex.Gotlands, och kommuner samt LO och HSB. HCK, ABF, och HSB, anser att även andra organisationer än de fackligaskall kunna ansvara för uppsökande verksamhet. Fleraremissinstanser tillstyrker förslaget atl bidraget till barntillsyn skall ulgåi samband med den uppsökande verksamheten. Till dessa instanser hörFolkuniversitetet, SV, CUF, . Vi Unga, UngaÖrnar och . TCO-TBV avvisar emellertid förslagel omatl lägga ansvaret för barntillsyn på studieförbunden och framhåller att deltaär en uppgift, även vid studier. 1980/81:127 125 Folkbildningsulredningenföreslår samma statsbidragssystem för den cenirala som den regionalaverksamheten. Statsbidraget skall enligt förslaget ulgå i form av gmndbidrag.Som underlag för gmndbidragel fastställs för och dessregionala organ elt visst antal gmndbelopp. Gmndbeloppets storlek kanenligt kommittén överensstämma med det som gäller för teater- ochdansinstitutioner saml regionala skådebanor. Flertaletlänsbildningsförbuhd samt SV tillstyrker den föreslagna bi-dragskonstmktionen. ,, ABF och Studiefrämjandet avstyrkerbidragskonstmklionen för del. För länsbildningsförbundentillstyrker de etl gmndbeloppsbaserat system. anser dock att rådetbör besluta om antalet gmndbelopp som skall utgå. anser attfrågan om bidragsgivning till bör utredas ytterligare,samt att det ekonomiska huvudansvaret för länsbildningsförbunden även i framtidenbör ligga på landsUngen. Någraremissinsianser som yttrar sig i fråga om bidrag till Folkbildningsförbundethar enbart synpunkter på storieken av bidraget. Följande remissinstanser anseralt anslaget till förbundet bör räknas upp: regionmusiken, ,och kommuner. , ,Studiefrämjandet och SV. Regionmusiken och många länsbildningsförbund anseralt även deras bidrag bör räknas upp betydligt. Tillsyn, kontroll och utvecklingsarbete Folkbildningsulredningenframhåller att de förslag som lagts fram underlättar en integration av studie-och kulturaktiviteterna i studieförbundens verksamhel. Denna integration kankomma alt motverkas om flera myndigheler får tillsynsansvar. Kommittén serdärför helst att endast e n myndighel svarar för slalens bidrag och ärtillsynsmyndighet. Kommittén anser dock inte alt den har befogenhet att föreslåinrättandet av en ny tillsynsmyndighet ulan föreslår atl den frågan övervägs iannan ordning. Mångaav de remissinstanser som yttrar sig i frågan om tillsynsmyndighet anserliksom kommittén att det vore önskvärt med en myndighel. kande inle nämna någon särskild myndighel ulan anser alt frågan bör utredas. Dessaremissinstanser är: statskontoret, rikskonserter, och Karlskronakommuner. , , , och ViUnga. anser att rådet bör vara för helafolkbildningsverksamheten. samt kvinno- ochungdomsförbund anser alt SÖ bör vara tillsynsmyndighet för hela verksamheten. Prop.1980/81:127 126 framhåller att utgångspunkten förutformningen av den statliga administrationen av bidrag måste vara att stärkafolkrörelsernas ställning, men atl det inte är självklart att bästa sättet ärall skapa en ny myndighet. Frågan bör enligl ungdomsrådet utredasförutsättningslöst. och tillstyrker attfrågan om ansvaret för statliga bidrag till organisationerna utreds med siktepå ett större mått av samordning, men avvisar tanken på att inrätla en nymyndighet. RRV och SÖ avslyrker förslagel om en tillsynsmyndighet. Deanser, i konsekvens med sina ställningstaganden till utredningsförslaget omannan bildningsverksamhet, alt nuvarande ansvarsfördelning bör gälla även ifortsättningen. Även /SR avstyrker utredningsförslaget och hävdar atttillsynsansvaret för folkbildningen även i fortsättningen bör vara ordnat så,alt en samordning med övrig vuxenutbildning liksom med övrig kulturverksamhetfrämjas. , ABF och Studiefrämjandet framhåller altnackdelarna med nuvarande ordning inte har upplevts som särskilt stora.Folkbildningsförbundet och Studiefrämjandet har dock inle något att erinra moten utredning av frågan. ABF anser att om starka skäl skulle tala fören ändring bör frågan aktualiseras då. CSN anser atl all uppsökande verksamhet bör höra under enmyndighel och att det bör vara CSN. föreslår alt studieförbunden fårelt ökat ansvar för tillsyn och kontroll av sin egen verksamhet och attsärskilda medel avdelas för delta. Genom denna decentralisering avgranskningsfunktionen bör tillsynsmyndighetens verksamhet kunna begränsas tillstickprovskontroller. Alla remissinstanser som yttrar sig i dessa frågor ärpositiva till utredningsförslagen. Kommittén föreslår vidare att studieförbunden skall fåökade resurser för utvecklingsarbete, samt alt resurser för forskningsarbete avslörre omfattning skall disponeras av tillsynsmyndigheten. Tillsynsmyndighetenföreslås även få ansvar för informationsspridning av forskningsresultaten. SÖ,, , Studiefrämjandet, SV och Vi Ungatillstyrker dessa utredningsförslag. pekar på betydelsen avatt studieförbunden själva får påverka FoU-arbelet. framhåller atlrådet redan utför stora FoU-insatser inom folkbildningsområdet. UHÄ anför tveksamhet till den föreslagna ordningen atttillsynsmyndigheten skall förfoga över egna FoU-medel. UHÄ finner det svårtatt ta ställning lill förslaget, bl.a. därför att tillsynsmyndigheten inte ärdefinierad, och därför atl del redan finns en omfattande forskning inom utbildningsområdet.UHÄ anser däremot att det finns etl klart behov av en närmare samverkan mellanstudieförbund och högskola när det gäller dels att föra ut information omforskning och forskningsresultat lill en bredare allmänhet, dels att stödja s.k. amatörforskning. 1980/81:127 127 Sammanställning av remissyttranden över . Arbetsfördelning och samråd samt avsnittet 5.1 (-vuxenutbildning) i Folkbildning för 80-talet Av de remissinstanser som yttrat sig om vuxenutbildningensallmänna mål instämmer de flesta i komvux-uiredningens förslag. Till dessa hörbl.a. CSN, SIL, , , , ochSkellefteå kommuner, /SR, bddnings-förbund och DHR. framhåller, vad gäller målsättningen atl öka de vuxnasförmåga alt medverka i kulturellt liv, att man måste beakta valfriheten förinvandrarna så alt den även omfattar hemlandets kultur. TCO-TBV anser atl målformuleringarna bör kompletteras medmålet "att främja utvecklingen av återkommande utbildningsmöjligheter förvuxna". SAF tillstyrker kommitténs förslag men anser att uttrycketarbetslivets "förändring" i målformuleringen bör ersättas av"utveckling". anser att målsättningen att"utbilda vuxna för varierande arbetsuppgifter" bör preciseras mer.Förbundet önskar all man bland de målgrupper man speciellt är angelägen att nåmed vuxenutbildning poängterar hemarbelande kvinnor och kvinnor som önskaråterinträda i arbetslivet. i framhåller altkommittén har lämnat åsido de invandrarpolitiska mål och riktlinjer, somregering och riksdag har fastställt. Det har medfört att kommittén inle påallvar ens berört invandrarnas utbildningsmöjligheter inom vuxenutbildningen,trots att invandrarna är en av de prioriterade målgmpperna för komvux. De flesta av remissinslanserna som yllral sig i fråganinslämmer i kommittéernas förslag till målformulering för komvux. , , , SSV i , kommunförbundet.Landstingsförbundet, , , , och Flalls-bergskommuner, LO, TCO-TBV, /SR, SAF, SHIO-Familjeföretagen,, . , , och . SIPU understryker komvux viktiga roll i ett system medåterkommande ulbildning, nämligen att svara för både fortsatt grundutbildning,fortbildning och vidareutbildning. SIPU menar alt det är angeläget atl denna 1980/81:127 128 Del är nämligen risk att i eltekonomiskt stramare läge prioriteringen av utbildningsinsatser sker utifrånalltför kortsiktigt per-spekUv. betonar punkt 2 i målformuleringen somett alltmer väsentligt mål för komvux. Inte minst de ökade kontakterna medarbetsmarknadens parter har visat på behovet av utbildningar inom denna målbeskrivning. kommun anser atl det i målsättningen för komvuxäven är viktigt atl markera den yrkesinriktade utbildningen i form av särskildayrkesinriktade kurser. kommun anser att kornvux-ulredningens diskussion ombegreppet yrke är oklar, vilket kan resultera i gränsdragningsproblem medstudieförbunden. SIL anser atl även de psykiskt utvecklingsstörda bör fåtillgång till komvux, särskill i yrkesinriktad utbildning. SIL påpekar ocksåproblem i fråga om kompetenskrav som måste lösas om även kurser enligtsärskolans läroplaner kommer att anordnas inom komvux. TCO-TBV anför alt komvux i första hand skall Ullgodosebehoven av en grundläggande yrkesutbildning. I målangivelsen bör anges allkomvux ej får överta arbetsgivarens kostnadsansvar för internutbildning inomföretag och förvaltning. Komvux enstaka kurser måste ligga inom ramen för dessövergripande uppgifter. bildningsförbund menar att denyrkesinriktade ulbildningen under inga omständigheter får vara slumpartatupplagd. Över komvux-utredningens resonemang om målgrupper ochförslag till prioriteringar yttrar sig ett fåtal remissinstanser. Nästansamtliga tillstyrker förslaget, bl.a. CSN, SIL, , och Umeåkommuner samt NBV. SV ifrågasätter dock komvux möjligheter att reellt svaraför den överbryggande utbildning som motsvarar gmndskolan.Grundskolkompeten-sen i sig är föga värd som behörighetsgmnd för fortsattutbildning. Det reella behovet av kunskaper och färdigheter särskilt igmndläggande ämnen som svenska, engelska, matematik osv. är däremot stortbland människor med kort egen teoreUsk grundutbildning. SV anser att komvuxbör prioritera den arbetsmarknadsinriktade utbildningen. SV förordar att kommunalvuxenutbildning i ökad omfattning svarar för den utbildning som ges vidAMU-centra. Såväl vuxenutbildning som gymnasieskolan har storamöjligheter alt genomföra detta. CSN delar i princip kommitténs resonemang omprioriteringar inom komvux, men varnar för ett alltför stereotypt synsätt somutgår från att korttidsutbildade i första hand alltid förutsätts vara i behov avutbildning på gmndskolnivå. I många fall kan en arbelsmarknadsinrikladutbildning 1980/81:127 129 ellerannan gymnasieskolkurs vara mer angelägen även för den som är korttidsutbildad.CSN menar att gmnderna för prioriteringar inom komvux, enligt kommitténsförslag, och grunderna för prioriteringar bland dem som ansöker om särskiltvuxensludieslöd överensstämmer i stort. I båda fallen skall korttidsutbildadepersoner komma i första hand. Vuxenutbildningsnämnderna tvingas emellertid imånga fall att avslå ansökningar även från studerande som tillhör dennamålgmpp, eftersom resurserna är begränsade. När det gäller studiestödettillkommer en dimension, nämligen alt hänsyn skall las lill sökandensekonomiska situation. Någon övre åldersgräns finns inle för antagning lillkomvux utan äldre personers utbildningsbehov skall särskilt beaktas. När detgäller studiestödet finns däremot en övre åldersgräns. Studiestödsutredningendelar komvux-utredningens uppfattning att det inte räcker med en inriktning påkortUdsulbildade enbart vid intagningen. En strävan bör dämtöver, enligtstudieslödsutredningen, vara att harmoniera studiestödet med samhälletsutbildningspolitiska målsättningar i övrigl när det gäller olika gmpper avstuderande. SILpåpekar alt komvux har ett särskill ansvar för de grupper som är i en utsattsocial situation, såsom många handikappade, invandrare och minoriteter. Göteborgskommun instämmer i atl komvux i första hand bör salsa på atl nå dem som dels ärresurssvaga, dels har kort tidigare utbildning. Beträffande den överbryggandeutbildningen motsvarande pekar kommunen på de problem som mångagånger uppstår då studerande från gmndutbildningen för vuxna eller invandraremed kort ulbildning i sitt hemland påbörjar studier motsvarande gmndskolanshögstadium. Beträffande den arbetsmarknadsinriktade ulbildningen pekarkommunen på två förhållanden. Dels bör det observeras att rent teoretiskutbildning ryms inom ramen för arbelsmarknadsinriklad utbildning. gälleri hög grad utbildning i tekniska och naturvetenskapliga ämnen. Dels är detviktigt att understryka att den yrkesinriktade ulbildningen måste byggas utsnabbare än Udigare inom ramen för den arbetsmarknadsinriktade utbildningen. F.n. är gymnasieutbildningen i allt för hög grad inriktad mot ämnen inom desludieförberedande linjerna. Inte minst med hänvisning till punkt 2 avmålbeskrivningarna måste den yrkesinriktade utbildningen byggas ut. Därvid börkomvux la vara den resurs som kontakterna med arbetsmarknadens partererbjuder. Kommunen framhåller all statsbidraget för studiehandledning, syoetc. (det s. k. schablonbidragel) är lägre för yrkesinriktade ulbildningar änför s. k. teoretiska utbildningar. innebär att kommuner som strävarefter atl uppfylla den målsättning, som finns angiven ovan, får mindre resurserför elevstödjande ålgärder än den kommun som väljer alt anordna konventionellteoretisk gymnasieutbildning. Kommunen anser att det inte finns några sakliga gmnderför denna olikhet, utan att del tvärtom bör vara angelägel all jämställa allagymnasieutbildningar, även ur denna slatsbidragssynpunkt. 9 Riksdagen1980/81. 1980/81:127 130 HäUefors kommun understryker angelägenheten av attmålsättningen också kan förverkligas och inte enbart bli ett uttryck för en ambiUonsnivåpå del teoretiska planet. Resurstilldelningen är därvid av stor betydelsesamtidigt som skolstyrelsen ges ett ökat ansvar för komvux som ett instrumenti samhällets demokratiska utveckling. Skolstyrelsen anser också, liksomkommittén, att det krävs samarbete mellan komvux och fackliga organisationeroch studieförbund som bedriver uppsökande verksamhet på arbetsplatser och ibostadsområden för alt komvux skall kunna nå den som tidigare fått minst avsamhällets utbildningsresurser. och kommuner understryker att komvux iförsta hand skall anordna kurser för dem som tidigare fått minst av samhälletsutbildningsresurser. LO framhåller atl komvux i liten utsträckning har nått uttill de kollekUv-avtalsanställda arbetarna. bör därförenligt LO inrikta sitt fortsatta arbete på atl finna vägar för att komvux på ellbättre sätt skall kunna styra resurserna lill de utbildningsmässigt eftersattagrupperna. LO anser del också angelägel alt komvux i större utsträckninginriktas mot verklig yrkesutbildning, det gäller såväl grundutbildning somvidareutbildning. /SR anser att den föreslagna prioriteringenvisserligen kan äga giltighet i dagens läge, men att de ökande ulbildningskravenmedför att även den som saknar gymnasieutbildning redan nu i realiteten anseskort-utbildad. SAF framhåller alt samtliga allmänna mål förvuxenutbildning måste uppfyllas. Detta innebär bl.a. att bidraga till fullsysselsättning samt därigenom främja utveckling och framsteg i samhället. En förutsältningför samhällets utveckling och därmed även för vuxenutbildningen är att denekonomiska tillväxten tillåter detta. Vid tillämpningen av de av komvuxutredningenföreslagna prioritenngsgrundema måste därför en avvägning ske, som innebärinsatser på gmpper inom komvux som kan bidra till att skapa resurser. Såledesmåste, fömtom överbryggande ulbildning motsvarande gmndskolan, arbelsmarknadsinrikladoch yrkesinriktad ulbildning också ges hög prioritet. , som inslämmer ikommitténs förslag, menar atl förslagen gynnar de kvinnor som slårutanför arbetsmarknaden och där bristen på utbildning är ett av de storahindren. Gränsdragning mellan komvux och studieförbund Elt flertal remissinsianser, bl.a. RRV, statenshandikappråd, . , och Nybrokommuner, bildningsförbund, ABF, SV, SKS, kvinnoförbundoch inslämmer allmänt i kommittéernas resonemang rörande gränsdragningenmellan komvux och studieförbunden. Flertalet remissinstanser, bl.a. statskontoret, SIPU, CSN,SIL, kultur- 1980/81:127 131 rådet, , och kommuner, SHIO-Familjeföretagen,, /SR, , , ochVästerbottens läns bildningsförbund. SV, NBV, och Vi Unga instämmer i förslaget alt anordnarnasmål skall vara utgångspunkten för en arbelsfördelning inom vuxenutbildningen. SAF lillslyrker förslaget under förutsätlning av attsamrådet mellan komvux och studieförbunden genomförs på de sätt och i den andasom kommittén också föreslår. Hälleforskommun, LO och menar att de olika ekonomiska villkor somgäller för komvux och folkbildningen utgör ell hinder för alt man skall kunnanå en tillfredsställande lösning av gränsdragningen. /SR,SAF, , . Vi Unga, , SV ochCenterns ungdomförbund menar att informationen om de olika utbildningarnautgör en faktor som är av stor betydelse vid rekryteringen av deltagare tillstudieförbundens och komvux kurser. Del är viktigt att det av informationenklart framgår vad som är cirkelns resp. kursens syfte, innehåll och uppläggningså att den enskilde kan hitta den utbildning som bäst motsvarar hans behov ochönskemål. Studiefrämjandetser posiUvt på en ökad markering av folkbildningsarbetet som frilt ochfrivilligt och utan bindningar till formell kompelens, betyg och prov samtidigtsom komvux bör få arbeta under de förutsätlningar kommittén anger. framhåller atl konkurrensen och samar-belssvårighelernamellan komvux och sludieförbunden varierar från kommun kommun och att detdärför är angeläget att klara regler ställs upp både vad gäller gränsdragningoch samarbetsfunktionen. Förbundel anser vidare att studieförbundensdemokratiska och pedagogiska arbetsmetoder måsle las Ullvara och lillämpas i komvuxoch även i gymnasieskolan. Uppsalakommun menar att gränsdragningsproblemen torde minska och atlmålformuleringarna därför kan ses som ell steg i rätt riktning mot en klarare avgränsningmellan studieförbundens och den kommunala vuxenutbildningens uppgifter. anser att jämförelsen mellan folkbildning och komvuxsom den presenteras av folkbildningsulredningen vad gäller mål, uppgifter ochorganisation torde kunna minska gränsdragningsproblemen. instämmer i alt det är av stor vikt att medarbetarna inomstudieförbund och komvux är väl medvetna om målen för olika former avvuxenutbildning samt att de visar ömsesidig respekt för ulbild-ningsformernassärarter och atl goda kontaktvägar skapas mellan olika utbildningsanordnare. 1980/81:127 132 finner det självklart att bestämdagränser dras upp för det oflentliga utbildningsväsendets uppgifter. Av dettaföljer emellertid inte att samma behov av gränsdragning finns förfolkbildningsorganisationernas studiearbete. anser att del bl.a.av ekonomiska skäl är uteslutet att studieförbunden skulle kunna på ettavgörande och negativt sätt konkurrera med de offentliga vuxenutbildningsanördnarnaoch på delta sätt exempelvis undanrycka grunden för dimensioneringsbe-slul m. m.Folkuniversitetet kan inle på vare sig ideologiska eller praktiska grunder seatt det skulle vara motiverat att ange del slag av avgränsningar förfolkbildningsarbetet som skisseras i folkbildningsutredningens betänkande.