prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Nedanstående kostnadsberäkningar grundas påuppgifter enligl underbilaga 2 (ej här). 1 Forsmark - abanl A 2 abanl A - nätani B 3 Länsstyr C - nätani B/C 4 Forsmark - mast 20 m 5 Länsstyr C - masl 20 m 6 kan (4 ATL) 6 kan MUX 6 kan (4 ATL) Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 6 Simpevarp - nätani D 7 Länsstyr H - nätani E (8) Lac - nätani F 9 Simpevarp - masl 20 m - 30 m 10 Länsstyr H - mast 15 m (II)Lac Vä,xjö - mast 15 m 12 Länsstyr M - nätaniG (13)- natanl H 14 - "---- " - (15)Länsstyr L - nätani 1 16 Länsstyr M -mast 20 m 17 Barsebäck- mast 20 m (18)Länsslyr L - mast 15 m 19 - nätani K/L 20 Länsstyr N - nätani J (21) Lac - nätani L 22 - mast 20 m 23 Länsstyr N - masl (24) Lac - masl 25 SSI - nätani M 26 SSI - mast 27 - nätani N 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) 6 kan (4 ATL) Sammanställning av kostnader för förordadealternativ och prioriteringar ger följande totalram föriransmissionsanslutningar. Pos 1 - 7. 9 - 10. 16 - 17. 19 - 20. 22 - 23. 25 -28. (osäkerheter pos 2 och pos 13 samt antal och masthöjder) oför utsett I0 9f 6.5 Bild och skriftöverföring För att använda FFRL och ATL förhelt felfri överföring av bild- och fjärrskriftkommunikalion erfordrastilläggsutrustning hos abonnenterna. Denna kallas datakommunikationsutrustningDCE och innehåller såväl modem, som omfrågningsutmstning (ARQ) ATL medger f. n.överföring med hastigheten 2400 bitar/s samt inom vissa regioner 4800 bitar/s.Föreslagna stela förbindelser kan användas för överföring med enbart modem. Försvarets fredsfjärrskriftnätplaneras genomgå en genomgripande omplanering. Övergången genomföreseftersom televerkels utrustning måste omsättas. Medel för de civilatotalförsvarsintressenterna har äskats. Övergången innebär förlågtrafikabonnenter etl ökat beroende av ATN. Försvarsstaben kommer att bevakaatt berörda länsstyrelsers anslutning behålles skild från ATN. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 635 7 Uppdragsförslag,förvaltning och underhåll Uppdrag att genomföra ovan redovisade åtgärdereller del därav i försvarets telenät föreslås ges som primäruppdrag tillhuvudprogram 4 med resurser i form av bemyndigande och betalningsmedel. För att effektivt och rationellt kunna vidmakthållasambandsmöjligheterna via FFRL bör materielen ägas och förvaltas av försvaretenligt normala rutiner. Detta innebär att radiolänkanslutningarna överlämnastill sektorflottiljer. Kontaktvägar meddelas efter hand av försvarsstaben . Underiag för budgetering av ärliga kostnader förunderhåll lämnas av sektorflottilj direkt till de lokala myndigheter somanvänder utrustningen. Efter hand som underhållet utförts avverkstadsorganisaUonen (TSB) faktureras det till lokal myndighet. Förstaår för budgetering kan vara 1982/83. Livslängd för den telemateriel som kan installerasär beräknad lill ca 1995 varefter investeringar för byte av telemateriel måslebetalas. Enligt gällande principer bestrides detta av intressenter. Med hjälp av försvarets fasta radiolänknät FFRL ochdet i detta nät befintliga automatiska förmedlingssystem ATL kan sambandanordnas mellan i uppdraget nämnda myndigheter och organ. Vikten av att vid dimensionering och utformning iövrigt samordna detta samband med övriga åtgärder i.ex. Förutsättningarna att effektivt kunna utnyUjaresurserna och vid ett olyckstillfälle kunna anpassa dessa efter den uppkomnasituationens krav beror även pä möjligheter att förmedla trafik mellan nät.Dessa krav bör särskilt anges i ett eventuellt uppdrag. En preliminär redovisning av uppdraget utsändes församråd . Yttranden har till största delen kunnat inarbetas i denslutliga redovisningen. De synpunkter som inte kunnat inarbetas redovisasnedan. (850/76/80)delar försvarsstabens förslag lill lösning av uppdraget men anser atl frågan omhuvudmannaskap för de civila delar som ansluts tili FTN skall diskuteras ochredovisas i den slutliga lösningen. SSI delar i övrigt förslaget till lösning. Statens kärnkraftinspekUon (A 9.4 -72/80) understryker vikten av att få minst 2 förbindelser tillförmedlingspunkter vid SSI och 1980/81:90 Bilaga2,7 636 möjlighettill förmedling till aktuellt kärnkraftverk. Förslaget anses i stora drag kunnatäcka SKLs behov vid en eventuell kärnkraftsolycka. i län (1980-10-2312.15-544-80) biträder i allt väsentligt utredningens förslag angående C län.Följande synpunkter framförs dock. 1 Sambandet skall terminera ikärnkraftverkets kommandocentral. 2 i krig avsesledas de ordinarie ordervägarna via det krigsorganiserade civilförsvaret. 3 kan i kriginte baseras på länsalarmeringscentralerna. 4 LAC bör i fred inte belastasmed andra förmedlingsuppgifter än de som ingår i dess ordinarie verksamhet. 5 Sambandet till angränsande länär ej aktuellt i nuvarande planeringsnivå och bör ej belasta arbetet varkenekonomiskt eller tidsmässigt. 6 Signalskyddsaspekten kan manhelt bortse frän i fred. 7 Förmedlingsbarhet mellan ATLoch ATN vid LAC erfordras ej. LAC anslutning till ATL intill desslänsstyrelsens räddningsledning är i funktion har ingen praktisk användning. i län (1980-10-0712.15-701-80) I princip intet au erinra. anser det dock angelägelatt polisen i och ansluts till ATL. i (1980-10-2312.15-1361-80) = Lsty C p 2, p 3, p4, p 5, p6, p 7. Förslagetbiträdes om och icke LAC ansluts till FFRL. i (1980-10-2812.15-574-80) ansluter sig i princip fill allernaliv 4.Länsstyrelsen skall dock vara regional förmedlingspunkt för ATL. är tveksam till behovet av LAC i Noch O län anslutning till ATL. har under hand lämnat synpunkter sominarbetats i detta förslag. Försvarsstaben har med förslagen velat visamöjligheterna att utnyttja FFRL. Eftersom handlingsfriheten ökar väsentligt medförmedlingsbarhet i första hand mellan ATL- ATN har en sådan teknisk lösningföreslagits. Som framgår ovan biträds icke detta av alla samrådsmyndigheter.Detta kan möjligen bero på att fördelarna för den regionala nivån är svårareatt skönja än för den centrala. 1980/81:90 Bilaga2.8 637 Redovisning av kartläggning av särskilda problem för jordbruket som kan uppkomma vid en kärnkraftsolycka 1 Bakgrund ..................................................... 638 2 Utsläpp atmosfären avädelgaser .................. 638 3 Utsläpp till atmosfären avädelgaser, jod m. m........ 639 3.1 Utgångspunkter ......................................... 639 3.2 Planläggningsläge vidlänsstyrelserna................ 639 4 Mycket stora haverier ..................................... 642 5 HotsituaUonen .............................................. 644 6 Information, utbildning,övning .......................... 644 7 Kostnader........................................................ 645 8 Sammanfattning .............................................. 646 1980/81:90 Bilaga2.8 638 Man kan bl. a. enligt skilja mellan åtminstone tre principielltolikartade olyckor i svårighetsgrad. Det kan också förekomma situationer då ettmer eller mindre uttalat hot om utsläpp av radioaktiva ämnen föreligger. Utsläpp lill atmosfären avendast ädelgaser Utsläpp lill atmosfären avädelgaser och jod m. m. Stora delar av härdinnehålletsprids i atmosfären Enstrikt åtskillnad mellan dessa olyckstyper kan inte ske. Initialt efter ettlarm kan det vara omöjligt alt uppskatta vilken omfattning olyckan' kommer attfå. Det är dessutom stora svårigheter att få en säkermeteorologisk prognos. Allt detta samverkar och gör att osäkerhetsfaktorernablir stora. Trots detta måsle man sträva efter en säker, snabb och fortlöpandeinformation såväl frän kärnkraftverket till som frånlänsstyrelsen till berörda lantbrukare inom riskområdet vid kärnkraftverket. I det följande redovisas för varje olycksallernativförst de konsekvenser för djur, livsmedel och gröda som anges bl. a. iSSI-rapporten, därefter planeringsläget samt eventuella kommentarer. 2 Utsläpp till atmosfären av ädelgaser Detta är det mest sannolika olycksalternativet.Ingen olycka är känd där nämnvärda utsläpp av annat än ädelgaser skett frånkraftproducerande kärnreaktorer. De radioaktiva isotoperna av och xenonsom här kommer ifråga har relativt korta halveringstider. Betande djur utsätts endast för molndos dvs.helkroppsbestrålning från radioaktiva ämnen i luften. Inandning av ädelgaserger förhållandevis små stråldoser och det blir ingen markbeläggning. Om utsläppet begränsas till enbart ädelgasermotiverar det därför inga nämnvärda motåtgärder. Det är dessulom troligt atlvid kortvariga utsläpp molnet passerar så snabbt och förvarningstiden -åtminstone för det närmaste området kring kärnkraftverket - blir så kort. inte hinner sälta in åtgärder innan molnet passerat. Om förvarningstidfinns skall djuren ställas in. Som förut nämnts är en snabb och fortlöpandeinformation från till allmänheten synnerligen viktig för atlundvika panikåtgärder. Inga åtgärder behöver vidtas beträffande leveransav mjölk, kött och växande gröda annat än aft man undersöker eventuellförekomst av radioaktiva ämnen. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.8 639 3 Utsläpp till atmosfären av ädelgaser, jod m. m. Vid något större skador på reaktorn än i alternativ 1 fårman räkna med att även andra lättflyktiga ämnen såsom radioaktiv jod ocheventuellt andra mindre flyktiga radioaktiva isotoper såsom cesium också kankomma ut i atmosfären. Förutom molndosen utsätts såväl människor som djur ävenför bestrålning från radioakUva ämnen som andas in och från markbeläggning.Molndosen kan åtminstone i förhällande till den totala dos, som skulle kunnaerhållas på , förmodas ge ett mindre bidrag än inhalations- ochmarkdosen. Inga akuta strålningsskador anses dock kunna uppkomma på människoreller djur vid denna olyckstyp. Beroende på utsläppens storlek,väderförhållanden m. m. uppkommer olika konsekvenser och därmed olika behov avåtgärder. Evakuering av människor kan bli aktuell inom olika stora nårområdentill kraftverket. Därmed uppstår skötselproblem för husdjuren. Betande djur, speciellt mjölkkor,skall möjligt ställas in och utfodras med ej kontaminerat foder.Ventilationen i stallarna minskas, där så är möjligt. Hur detta skall ske börnärmare utredas av . I svin- och fjäderfästallar,vilka alltid ventileras mekaniskt, måste viss minimivenUlation alltid finnas,eljest dör djuren. Vid denna typ av olycka torde mankunna räkna med att personal, som skall sköta djuren, skall kunna vistas inomområdet, åtminstone temporärt. Intensitetsmätningar bör ske, om möjligt påvarje gård, innan skötarper-sonalen går in i området. Leverans av foder till området kanske utan restriktioner liksom leverans från området av mjölk, kött och ägg.Kontrollmätning bör ske på mejeri respektive slakteri och äggcentral innanprodukterna godkänns för konsumfion. Förbud utfärdas mot användning avmjölk för direkt förtäring beroende på halten av jod. Sådantförbud kan komma att omfatta mycket stora områden även i angränsande län.Mejerierna skall förbereda utökad tillverkning av torrmjölk och andra hållbaraprodukter av mjölk, som har för hög radioaktivitet. Lagringsutrymme för dessaprodukter bör anordnas av mejeriet . Mätning av mjölkensradioaktivitet skall kunna utföras i hela landet. 3.2 Planläggningsläge vid länsstyrelserna 3.2.1 Kartläggning av djurförekomst Län Fullständig' Översiktlig Under 1980/81:90 Bilaga2,8 640 Kommentar: C och H län har relativt få djur även pårätt stora avstånd. I M och N län stiger djurantalet mycket starkt utanför 10km respektive 5 km-gränsen. Fullständig kartläggning inom bör ske i allafyra länen. Detta torde inte vara något problem, då uppgifter finns hoslantbruksnämnd och blockorganisation. 3.2.2Åtgärder för djur om människor evakueras Skötsel I H län har man inom träffat avtal med ägare -skötare om skötsel av djuren då strålningsnivåerna tillåter att människorvistas i området. I övriga län räknar man med att ordinarie ägare - skötareskall stå för skötseln under motsvarande förutsättning. I C och N län har manhaft kontakt med blockorganisationen i länen. I N län har man haft kollektivöverläggning med djurägare i dessa frågor. Kommentar: I fråga om behovet av skötsel finns uppgiftom att nötkreatur kan klara sig förvånande - kanske -utan foder. Vatten måste de dock ha tillgång till. Om strålningssituationentillåter att djurskötare temporärt kan vistas i området efter det attnötkreaturen fått lämnas, vilket får anses troligt inom vissa områden ommarkbeläggningen huvudsakligen utgjorts av radioakUv jod, torde vuxna nötkreaturalltså kunna klara sig. Elström måste dock finnäs för vattentillförseln. Svårare är problemet med kalvar, svin och fjäderfä.Här är situationen oklar. Det måste tas fram mera exakta instruktioner hur manskall göra med dessa djur eller ordna för dem. Olika varianter har diskuteratsmot bakgmnd av att dessa djurslag inte klarar sig utantillsyn och skötsel. En möjlighet är skötsel genom personer som utrustats medviss skyddsutrustning (skyddsmask, overall, dosimeter). Ett annat alternativär transport av så mänga som möjligt till slakteri. Ett gemensamt problem fördessa varianter, är att olika kategorier av människor (transportörer,slaktare) måste vistas i området sedan utrymning beordats. Alla dessa frågor måste i möjligaste mån klariäggasså att planläggning för information och instruktion till djurägare kan blientydiga. bör få i uppdrag att skaffa kunskaperom djurs beteende i en svältsituation, överievnadstider m. m. En lösning av skötselproblemen och även andrauppgifter avseende husdjuren (transporter, slakt, avlivning m.m.) kundeåstadkommas om man utbildade och organiserade en katastrofpatrull påförslagsvis 30 man. Patrullen bör ha denna storlek för alt kunna delas i tregrupper om 10 man. Dessa mindre grupper skall då omväxlande kunna tjänstgöra ietl område med så hög radioakliv beläggning att människor endast kan vistas dären . Patmllens medlemmar skall utbildas och fortbildas för sinuppgift, men patrullen skall inte sättas upp annat än vid behov. 1980/81:90 Bilaga 2.8 641 Med förebild från I.ex.Västtyskland kunde en sådan patrull eventuellt organiseras i samarbete medförsvarsmakten, som skulle kunna sätta in den vid kärnvapenanfall. De ekonomiska förutsättningarna föratt organisera och utrusta en katastrofpatrull bör närmare utredas. Att planera för en allmänundanförsel av husdjuren inom en räjong bedöms inte vara realistiskt.Tillräcklig transportkapacitet finns inte. Drivning av nötkreatur och hästargenom etl område med radioaktiv beläggning är endast undantagsvis möjlig delsp.g.a. den bestrålning skö-tarpersonalen utsätts för dels p. g. a. depresumtivt slora doser djur får vid bete under drivningen och genom att drickaradioaktivt ytvatten. I M län uppger man sig kunnaundantransporlera alla djur inom , om så skulle behövas. Möjligen kan enstaka frånavelsynpunkt särskilt värdefulla besättningar undanföras. Ingen särskild planläggningföreligger utöver atl man i information till djurägare innefattar att beteskall undvikas och atl det kan bli aktuellt alt kassera skörden i starktkontaminerade områden. Kommentar: Det har ifrågasatts ominte de normalt knappa foderlagren till svin och fjäderfä borde utökas inäromrädena. Denna fräga bör studeras närmare. För stordjuren ärgrovfodersituationen kritisk om inte bete kan utnyttjas. Vissreserv torde gå atl uppbringa om man tar hänsyn till stora icke"angripna" områden. Detta bör penetreras närmare. börfå i uppdrag att utreda och fastställa toleransnivån föraktivitetskoncentrationen i foder. 3.2.3 Mätning av strålningsintensitet Planeringsläget är oklart. Frågan måste utredasytterligare. Kommentar: Man är i de berördalänen klar över betydelsen av att mätning av strålningsintensiteten snabbtkommer till stånd. Detta har i samband med djuren stor betydelse för om och närde kan få skötsel. Mätning kan behöva ske på besättningsnivå för atl kartläggasärskilt starkt kontaminerade områden. Tillgång till mätutrustning och personalmåste noggrant utredas och dess utnyttjande planeras. Detta bör ingå ilänsstyrelsernas beredskapsplanering. Planeringsläget är oklart. Frågan måste utredasytteriigare. Kommentar: Lämplig skyddsutmstning för personal som skallsköta djur och utföra transporter bör utformas. Kvantitativa behoven bör inventeras.41 Riksdagen1980/81. 1980/81:90 Bilaga 2.8 642 SSI gör fortlöpande mätningar päeventuell aktivitet i mjölk m. m. i den närmaste omgivningen av kärnkraftsverken. 1 H län provas de monitorer för mätning av radioaktivitet i mjölk sominköpts av livsmedelsverket och kalibrerats av strålskyddsinstitutet. Annanmätapparalur för livsmedel är inte särskilt planerad. Kommentar: Den helt dominerandeomedelbara effekten pä livsmedelsproduktionen blir under betessäsongenradioaktiv förorening Ood-131) av mjölk från betande kreatur. Jodintaget hosstallade djur (inhalation) kan förväntas bli mindre än en procent av de betandedjurens intag. På något längre sikl, när denradioaktiva joden avklingat, och efter stora utsläpp kommer den radioaktivaföroreningen av kött genom bl. a. cesium att ge de största problemen. Koncentrationen av radioaklivaämnen i fisk och skaldjur måste även observeras. Den radioaktiva beläggningenkommer att innebära en omedelbar ytförorening av vegetalionen, specielltbladgrönsaker och frukt. Rotfrukter berörs inte primärt av det direktanedfallet. Långsiktigt är det även här cesium som dominerar, huvudsakligengenom rolupplag. Kontrollmätningar bör göras (stickprovsvis) på allajordbruksprodukter innan konsumtion tilläts. Mjölkmonitorer bör utplaceras ochansvarsförhållanden för dessa klarläggas. Behovet av annan mätapparalur börklariäggas. I detta sammanhang konstateras atttoleransdoser för livsmedel måste ses över. Vid en spridning av radioaktivaämnen efter en reaktorolycka är det område där livsmedelsrestriklioner kanifrågakomma i regel långt större än det område inom vilket andra åtgärder ärpåkallade. I vissa fall kommer livsmedelsrestriktionei att vara de endaåtgärder som kan behöva sättas in. Mjölk som produceras inom det kontamineradeområdet får betraktas som det i första hand kritiska livsmedlet. Med ledning av de erfarenheter somfinns av kontaminalionsförioppet av mjölk efter en engångskontamination harstrålskyddsnämnden (nuvarande strålskyddsinslitutet) 1962 utfärdat anvisningarom att aktiviletskoncentra-tionen i konsumlionsmjölk inte vid något tillfällefår överskrida vissa fastställda värden. Dessa anvisningar är nu 18 årgamla. En intensiv forskning har under dessa år skett i världen och det bör nuske en översyn av dessa anvisningar. har i samråd medstrålskyddsinstitutet påbörjat sådan översyn. Detta gäller också andralivsmedel. 4 Mycket stora haverier Vid mycket stora haverier blirsåväl påverkan från moln som framförallt markbeläggning åtskilligt farligare äni alternativ 1 och 2. Strålningen från marken kvarstår också under längre tidberoende på alt större mängder radioakUva ämnen med lång halveringstid däkommer ut i omgivningen. 1980/81:90 Bilaga2.8 643 Stråldoser kan bli aktuella som orsakar akutastrålskador på framför allt utegående djur. Av de djur som får så hög stråldosatt de visar akuta symtom torde flertalet dö . Livsmedel ochgrödor kan behöva kasseras i stora mängder och marken kan bli starktkontaminerad. Ingen planering för denna typ av olyckor finns i länen. Kommentar: Det förefaller utomordentligt svårt attplanera för omhändertagande av djur i här åsyftade situationer. Enmassavlivning skulle i och för sig sannolikt vara det enda lämpliga men stöterpå den kanske oöver-vinnerliga svårigheten att ingen kan eller vill utföradenna. De i strålsjuka döda djuren och de som eventuellt massavlivats orsakarstora hygieniska problem relativt snabbt. De kommer att attrahera fåglar (somhar större strälningsresistens än däggdjur) och andra asätare t. ex. rävar (somi stor utsträckning skyddas i sina gryt). Man kan nämligen inte tänka sig attta hand om döda och avlivade djur genom t. ex. nedgrävning i samband medutrymning. Omhändertagandet av kadavren får ske senare, när området ånyo kanbeträdas. bör fä i uppdrag attutreda metoder för massavlivning. Eftersom det även i detta alternativ blir fråga om variationeri belägg-ningsläthet och övergångar mellan kontaminerade och fria områden ärdet kritiska och viktiga att man har mätningskapacitet. Då kan man även i dettafall utskilja områden som kan åtgärdas - och då enligt alternativ 2 -frånsädana, som måste lämnas åt sitt öde. Möjligheternaatt minska stråldoserna från jordbruksprodukter genom produktionsomläggningtill andra grödor och att dekontaminera mark bör vidare utredas och tordefordra ytterligare forskning. anför häromföljande: "Efter en kontaminering av mark med långlivade nuklider som"Cs ställs man inför en avgörande och svårbe-svarad fråga: Har denna markkvar något av sitt produktionsvärde eller måste den gå ur produktionen underett antal mansåldrar? Om marken med hänsyn till externstrålningen får beträdas,kan den i och för sig accepteras, dels av de regler som ställs upp avmyndigheterna och dels av den allmänna opinionen. Olika former avreklamationsåtgärder kan anvisas. Exempel härpå är dekontaminering av markgenom bortförande av gröda och bortförande av ytskikt, samt placering av detkontaminerade ytskiktet, genom s. k. djupplöjning djupare än det nödvändigabearbetningsdjupet. Andra motiverade åtgärder kan utgöras av ändringar idriftssystemet med restriktioner ifråga om val av grödor och viss djurhållningoch mjölkproduktion etc. förmån för annan odling. Det praktiskarealiserandet av dylika åtgärder eller åtgärdspaket och deras totala effekt kangivetvis i en viss situation avgöra om nuklidtransporten från mark tilllivsmedel kan pressas ner till en acceptabel låg nivå. Fömtsättningen för skall kunna bedöma om marken är värdåtgärdssatsnirigen är dock att man har kunskap om åtgärdernas effekt, derasrealiserbarhet och kostnader. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.8 644 Genom de undersökningar som utförts,bl.a. vid SLU, är mycket känt om '"Cs-transporten frän olika marktypertill olika grödor, om gödslingseffekten på transporten och om transporten viadjur till livsmedel. Det är möjligt att kalkylera Cs-transportens storlek iolika kulturekosystem och genom ändringar i systemet söka minimeralivsmedelskonsumenternas aktivitetsintag. En väsentlig kunskapslucka finnsdock. Den effekt som skulle kunna åstadkommas på '"Cs-transporten på siktgenom djup nedplöjning av ett kontaminerat ytskikt och dess realiserbarhet harej undersökts. Goda förhoppningar finns emellertid på växlfysiologiska grunderatt effekten är avgjort stöne och mer utslagsgivande för cesium än förstronlium som undersökts. Likaså kan man med dagens teknik förutsätta, attpålitliga metoder för effektiv deponering av kontaminerade skikt undernödvändigt jordbearbetningsdjup kan utarbetas och att jordbrukarnas egenmaskinutrustning efter måttlig modifiering skulle kunna användas. Placeringseffekten kan antas variera mellan olikamarktyper, den varierar säkert med de klimatiska betingelserna och med slag avgröda. Huvudvikten vid en experimentell undersökning måste läggas vidinflytandet av dessa faktorer. Experiment måste därför utföras inom aktuellaområden, med prioritering för M- och N- län, med aktuella grödor och undernågra år för att ge ett tillfredsställande grepp om placeringseffektens storlek.Den tekniska delen bör genomföras pä olika lokaler inom och ieft nära samarbete mellan radioekologisk och maskinteknisk expertis.Beräkningar över möjligheten att genom ändringar i driftssystemet reduceracesiumtransporten bör utföras för alla aktuella områden så att samtligaåtgärdsmöjligheter täcks in. Den information som, dylika undersökningar kan geskulle väsentligt förbättra underlaget och beredskapen för beslut som böråtgärdas efter en eventuell olycka för att minska skadorna pååkermark." I de alternativ som redovisats ovan är en olycka avviss svårighetsgrad ett faktum. Man kan emellertid också tänka sig enhotsituation då I.ex. alternativ 1 är ett fakum men hot föreligger om alternativ2. Givetvis är detta i första hand ett beslutsproblem om vilka åtgärder somskall sättas in och . Det är likväl motiverat att man harberedskap för åtgärder som kanske inte övervägs om alternativ 2 redanföreligger, I.ex.