prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Del gäller i första hand jakl, fiske,slöjd och andra grenar som fillvaralar och förädlar produkter från rennäringen.Del statistiska materialet över rennäringens produklions- ochinkomstförhällanden är brislfälHgl och tillförlitliga beräkningar elleranalyser av renskölselns avkastning finns inle. I utredningsuppdraget bördärför ingå alt närmare kartlägga de olika biologiska ochekonomisk-administrafiva faktorer som bestämmer renskötselns utformning ochlönsamhel. har hänvisat fill vad som gäller i i fråga omrennäringen. Kommittén bör studera dessa förhållanden och bedöma vilkaerfarenheter som kan dras. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla ytterligare två ledamöter med uppdrag att utreda rennäringensekonomiska förhållanden, atlregeringen utvidgar uppdraget till utredningen i enlighet med vad jag haranfört. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 3.Kapitalförändringarnas inverkan på lantbrukarnas inkomstförhållanden Departementschefen,statsrådet , anför. Redani beslut om jordbrukspolitiken angavs som mål att den i jordbruketarbetande befolkningen skulle få samma möjligheter som utövarna av andranäringar alt uppnå en skälig inkomststandard och bli delaktig i den allmännavälståndsslegring, som kunde ske i fortsättningen. Delta s.k. inkomslmål komunder 1950-lalel att preciseras genom all direkta jämförelser gjordes mellanvissa jordbrukargrupper och industriarbetare. har huvudvikten lagts vidden relativa utvecklingen av inkomsterna, varvid syftet har varit alljordbrukarinkomsterna skulle följa löneutvecklingen för industriarbetare.Tekniken för all uppnå denna inkomslföljsamhet har varierat. Som medel för attuppnå inkomstmålet har använts prisstöd och åtgärder för alt främja jordbrukelsrationalisering. Vidsin behandling av frågan om jordbrukarnas inkomstförhällanden framhöll 1972 årsjordbruksulredning bl.a. att inkomstjämförelser mellan jordbrukare ochindustriarbetare kompliceras av svårigheterna all jämföra en företagargrupp meden löntagargrupp, framför allt när det gäller kapilalvärdering samt intäkter avoch kostnader för den egna bostaden. Utredningen ansåg det inle vara möjligtatt inom inflationsskyddets ram uppställa automatiska regler för beaktande avuppkommande kapitalvinster 215 Kommittéer: Del II Jo:3 Hänsynstagande till sådana vinstereller förluster borde därför enligl utredningens mening liksom dittills ske påbedömnings-mässiga grunder i samband med prisöverläggningarna. I 1977 årsjordbrukspolitiska beslut har inkomslmålel en central position (prop.1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). Målel formulerades så att ellhuvudsyfte med jordbrukspolitiken skall vara alt tillförsäkra dem som ärsysselsatta inom jordbruket i alla delar av landel en ekonomisk och socialstandard som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Riksdagenpreciserade inle inkomslmålel genom all ange vilka grupper som bör jämföras ochhur jämförelsen bör tillgå. Frågan om hur inkomslföljsamhet skall uppnåshänsköls lill prisöverläggningarna. Frågan omjordbrukarnas inkomslföljsamhet behandlades av (prop.1977/78:154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348) i samband med all riksdagengodkände förslag till prisreglering på jordbruksprodukter för treårsperioden1978/79-1980/81. Beslutet innebär bl.a. all den tidigare direkta kopplingentill avtalen på LO-SAF-områdel släpptes. I stället skall löneutvecklingen förde stora kollektiven i första hand beaktas och jämförelseunderlaget breddas.Inkomst- och lönsamhelsförhållanden för andra småförelagargrupper skall ävenkunna beaktas. Hänsyn skall också kunna las lill de olika förhållanden sompåverkar den ekonomiska och sociala standarden inom jordbruket. I propositionenuttalas all del är angeläget all undersökningar forfiöpande sker bl.a. avarbetsålgången inom jordbruket och levnadsstandarden för olika grupper jämte deprestationer som standarden grundar sig på. Del kan därvid vara av intresseatl beakta all en avsevärd del av åkerarealen brukas på arrende. Resultatet avdessa undersökningar bör enligl propositionen ingå i det material som läggstill grund för de bedömningar som inför varje regleringsperiod bör göras om huruvidainkomslmålsätlningen uppnåtts. Under år1978 tillsatte lanlbruksekonomiska samarbetsnämnden en särskild projektgruppmed uppgift all ge en bredare belysning av levnadsstandarden för jordbrukareoch jämförbara grupper. Gruppen avser atl vid överläggningarna hösten 1980inför en ny prisregleringsperiod presentera material härom. Riksdagenbehandlade samma fråga (JoU 1978/79:37, rskr 1978/79:418) ianledning av mofionen 1978/79:755, i vilken hemställdes all vissa frågorrörande jordbrukarnas inkomslföljsamhet och markpriserna närmare skulleutredas. erinrade med anledning av motionen om alt etlomfattande material över inkomst- och lönsamhelsut-veckHngen i jordbruketfortlöpande tagils fram som underlag för prisöverläggningarna saml alt vidprisöverläggningarna beslutats atl material skulle redovisas sombelyser levnadsstandarden för jordbrukare och för jämförbara grupper liksom deprestationer som standarden grundar sig på. Huvuddelen av de frågor som berörsi motionen torde enligl utskottet kunna innefattas i denlevnadsstandardundersökning som just påbörjats. Utskottet framhåller vidare att 1972 årsjordbruksulredning inle gjorde någon ingående analys av hurpenningvärdeförändringarnas inverkan på beräkningen av inkomslutvecklingenskall beaktas. Utskottet anser all hithörande frågor, lill vilka också börhänföras frågan om markpriserna, bör ingående analyseras. Därvid bör enhgtutskottet särskilt beaktas den omständigheten all en betydande del av landelsåkerareal brukas på arrende. Del bör enligl utskottet ankomma på regeringen atlta närmare ställning till om en sådan analys bör genomföras i samband med detarbete som pågår 1980/81:103 216 inom den förut nämnda projektgruppen vid lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden eller om en särskild utredning bör tillsältas för ändamålet.Utskottet hemställde atl som sin mening skulle ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört med anledning av motionen. beslöt ienlighet med ulskollels hemställan. Frågan om hur kapilalutvecklingen inom jordbruket skallbeaktas vid inkomst- och lönsamhelsberäkningarna har varit föremål fördiskussion särskilt med snabb inflation. Så skedde redan underden lid då lolalkalkylen över jordbrukels intäkter och kostnader utgjordegrundvalen för prissättningen på jordbrukels produkter. Frågan behandladesingående i betänkandet (SOU 1950:29) Arbets- och kapitalkostnader ijordbrukskalkylen. I betänkandet gjorda överväganden rörande kapitalvinsterkom emellertid inte all inverka på den på jordbrukskalkylen grundadeprissättningen. I de s.k. typjordbrukskalkyler som upprättades inför deprisöverläggningar, som ledde till del s.k. sexårsavlalet, räknadesdock vissa kapitalinkomster som inkomst, jämställd med arbetsinkomst. Frågantogs senare upp av jordbruksslalislikkommitlén. I sill belänkande (Ds Jo1968:9) Jordbruksstalisliska undersökningar m.m. förordade kommittén, motbakgrund av uttalanden riksdagsbeslut, att jordbrukels inkomstförhällandenskulle följas genom lönsamhetskalkyler och levnadsstandardberäkningar.Lönsamhelsberäkningarna borde utformas enligt förelagsekonomiska principer ochavse rationella jordbruk som väntas kunna beslå på . Somresullalmåtl borde enligl kommittén användas förränlningsprocenten på ihuvudsak allt investerat kapital. Levnadsslandardundersökningar var av intresseför de mindre jordbruken. Kommittén förordade i detta fall som resullalmåtl dentotala disponibla inkomst som kan läggas fill grund för familjenslevnadsstandard, dvs. summan av arbets- och kapitalinkomst för brukaren medmedhjälpande familjemedlemmar (hustru och barn ). De principer somsålunda angetts för lönsamhetskalkyler och levnadsstandardundersökningar har ihuvudsak följts vid prisöverläggningarna sedan början av 1970-talel. Somframgår av del sagda har frågan om eventuella kapitalvinster på olika sättfunnits med vid prisöverläggningarna inför varje prisregleringsperiod. Nämnasbör också all, man numera vid kapilalkostnadsberäkningarna värderarlånefinansierade kapitaltillgångar lill anskaffningsvärdet, medan lillgångarfinansierade med eget kapital värderas till återanskaffningsvärdet. Detlaberäkningssätt ger lägre kostnadsersättning lill jordbruket än lidigaretillämpad metod, enligt vilken också lånefinansierade kapitaltillgångarvärderades till återanskaffningsvärdet. För egen del vill jag först framhålla atl eninfiationislisk utveckling har en rad svåröverskådliga återverkningar på delekonomiska livet. En effekt är all del reella värdet på skulder minskar, vilkelleder till en förmögenhetsöverföring från långivare till låntagare. En annaneffekt är all olika slag av realtillgångar nominellt stiger i värde. Omvärdestegringen är slörre än som motiveras av penningvärdets fall uppslår envinst. Förstnämnda fenomen har direkt samband med inflationen och gerlåntagaren en fördel, som kan betecknas som infiationsvinsl. En värdestegringpå realtillgångar behöver inte ha något samband med inflation. Vid en snabbinflation ökar dock efterfrågan på vad som uppfattas som värdesäkra tillgångar,vilket i sin tur höjer priset på dessa. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag allhithörande frågor bör utredas. Med hänsyn lill den belydelse frågorna har förprissättningen på 217 Kommittéer: Del II Jo:4 jordbruksprodukter bör en särskild kommitté tillkallas förändamålet. Kommilléns huvuduppgift bör vara att studera och lämnaförslag fill hur förmögenhetsförändringarna skall beaktas vid de beräkningarsom ligger lill grund för bedömningen av lantbrukarnas inkomstförhällanden ochlönsamheten i näringen. Förslaget bör utformas med utgångspunkt i gällanderiktlinjer för jordbrukspolitiken. Kommittén bör därvid redovisa inkomstutvecklingenför lantbrukarna och för andra jämförbara grupper. Likaså bör kommittén jämföraförändringarna av lillgångar och skulder för olika grupper av lantbrukare ochandra jämförbara grupper och analysera hur dessa påverkat resp. gruppersstandard. Därvid bör utgångspunkten vara att så långl möjligt enhetligabedömningsgrunder används. En jämförelse med inkomst- ochlönsamhelsförhållandena för andra jämförbara grupper och inom andra näringarbör även göras. Härvid bör kommittén beakta att en förmögenhetstillväxt inle påsamma sätt som den årliga inkomsten är tillgänglig för konsumtion liksom alllantbruket är myckel kapitalkrävande inte minst därför atl det är beroende avmark och byggnader. För all starta etl lantbruksföretag av familjestorlek krävssom regel avsevärt mer kapital än för all starta elt förelag av motsvarandestorlek i andra branscher. Vidare bör kommittén beakta den omständigheten allen betydande del av landets åkerareal eller brukas på arrende. Kommittén bör beakta del särskilda utredningsarbete somhar utförts av lanlbruksekonomiska samarbetsnämnden på della område. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för jordbruksdepariementet att tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter med uppdragatt utreda vissa frågor angående kapitalförändringarnas inverkan pålantbrukarnas inkomstförhällanden, att utse en av ledamöterna atl vara ordförande. atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver alt kostnaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Departementschefen, statsrådet , anför. Odlingen av sockerbetor i är koncentrerad lill iförsta hand samt och Golland. Strösocker tillverkas vid sexfabriker, varav fyra i , en på och en på . Vid en fabrik iSkåne tillverkas råsocker. Samtliga fabriker ägs av sockerfabriks AB,som dessutom i driver etl raffinaderi för förädling av inhemskt ochimporterat råsocker lill socker av specialkvalileter, främst bilsocker. 1980/81:103 218 Sockerkonsumlionen har under 1970-lalet varit i genomsnittca . minskade den fill ca 331.000resp. ca 324.000 lon medan den ökade lill ca 342.000 lon. Enliglav anlagna riktlinjer har sockerbetsarealen som en föjd avkonsumlionsminskningen reducerats från 53.000 ha lill 51.500 ha år1979. Förslag föreligger om oförändrad areal för . Produktionen avsocker och sirap från svensk skörd har legal vid ca 300.000 ton.För år 1979 uppgick importulrymmel till av den lotalasockerkonsumlionen. Den svenska sockernäringens omfattning och utformningutreddes senast av slalens industriverk i rapporten (SIND 1976:4)Sockerindustri och av jordbruksulredning i betänkandet (SOU 1977:17)Översyn av jordbrukspolitiken. I båda utredningarna konstaterades bl.a. allbelodlingen är mer lönsam för odlarna än vad jämförbara grödor är samt attsvensk sockerpro-duklion i framfiden bedöms vara internationelltkonkurrenskraftig. föreslog bl.a. all den inhemska produktionentillåts öka genom all belodHngsarealen utökas successivt i takt medproduktivitetsökningen inom sockerindustrin, all möjlighelerna atl ökabelodlingen på och Golland undersöks saml alt anknytningen lill EGbelräffande villkoren för betodlare och sockerindustri upphör. Jordbruksulredningen konstaterade all bl.a. beredskaps-,sysselsältnings-och växtföljdsskäl mofiverar en jämförelsevis omfattande odlingav sockerbetor. Om man eftersträvar så billigt socker som möjligt förkonsumenterna borde däremot en slor import föredras, eftersom denna sannolikt ide flesta lägen kommer alt slälla sig billigare än inhemsk sockerframställning.Även handelspolitiska skäl motiverar enligl ulredningen all den svenska sockerbetsodlingensstorlek hålls tillbaka. Ulredningen föreslog all den svenskasockerbetsodlingens omfallning anpassas så alt ell visst utrymme lämnas förimport. Vad gäller prissättningen på sockerbetor och sockerbolagetsersättning för dess produktion ansåg utredningen att systemet med separataprisöverläggningar, vilkel fungerar bra, borde bibehållas. Däremot bordeenligl utredningen, när det gäller prissättningen på sockerbetor och socker iolika led, den direkta anknytningen fill motsvarande priser inom EG upphöra.Avvägningen av betprisets nivå borde i högre grad än lidigare ske med beaktandeav kostnadsutvecklingen inom den inhemska odlingen och priserna på övrigavegetabilier. Prissättningen på sockerbetor och socker inom EG borde dockenligl ulredningen även i fortsättningen analyseras vid bestämningen av desvenska priserna. Vid överläggningarna om sockerbolagets ersällning försockerframslällningen borde enligl ulredningen jordbruksnämnden biträdas avsärskild experfis, på samma sätt som sker vid beräkningen av kompensation förstegrade kostnader inom uppsamling och förädling av övriga jordbruksprodukter.Vid dessa överläggningar får enligt utredningen även aktualiseras bl.a, sådanafrågor som prissättningen på specialsocker, biprodukternas värde m.m. På grundval av jordbruksulredningens övervägandenfastlades jordbrukspolifiska beslut riktlinjerna försockerregleringens nuvarande utformning (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr1977/78:103). Prisregleringen omfattar hela förädlingskedjan från råvaran tilldel färdiga sockret. Även sockerbetsarealen bestäms inom regleringen. Deljordbrukspolitiska beslutet innebär bl.a. alt den inhemska sockerbetsarealenskall avpassas så all den vid normalskörd ger ell imporlutrymme av avvår totala 219 Kommittéer:Jordbruksdepartementet Del II Jo:4 Hänsyn har därvid främsl tagits tillu-ländernas behov av expori. Det angivna importulrymmel skall ses som eltriktmärke för de genomsnittliga förhållandena under en följd av år. Omnyssnämnda målsättning vad gäller sockerbetsarealen på grund av ökningar iavkastningen eller vikande konsumtion skulle leda lill en minskning av arealenfår enhgt beslutet nödvändig kvotering av odlingen inte drabba de områden somnormall levererar betor fill bruken på och Gofiand. Vad gällerprissättningen på sockerbetor och socker i olika led innebär beslutet all denlidigare direkta anpassningen av bet- och sockerpriset fill de förändringarsom sker inom EG upphört. Betprisets nivå skall avvägas med beaktande avkostnadsutvecklingen inom den inhemska odlingen och priserna på övrigavegetabilier. Sockerbolagets ersättning för sockerframslällningen skallberäknas efter samma grunder som ersättningen fill annan förädlingsindustriinom jordbrukssektorn. Sockerregleringens tekniska utformning i övrigtbibehålls oförändrad. Enliglbeslut av är part internafionella sockeravtal, somreglerar slörre delen av den internationella sockerhandeln och som gällert.o.m. 1977/78:108, JoU 1977/78:20, rskr 1977/78:236). Avtaletinnehåller bl.a. etl allmänt åtagande av importerande i-länder all vidta sådanaåtgärder som är förenliga med deras nationella lagstiftning och som ländernafinner lämpliga för all säkerställa marknadstillträde för socker frånexporterande medlemmar. I detlasammanhang kan påpekas alt ett av de slora sockerproducerande länderna,nämligen , har elt omfattande program för användning av socker sområvara för etanolproduktion för användning som drivmedel. För densvenska belodlingen gäller f.n. en treårig prisregleringsperiod omfattandetiden - . Areal- och betpris fastställs varjeregleringsår efter överläggningar. Betarealen för har fastställts till51.500 ha. För all stimulera odlingen på och Golland utgår etlarealbidrag. Prisregleringen för socker omfattar liden den 1 juli 1979-den 30juni 1980. Förslag föreligger om en tvåårig regleringsperiod för fiden efterden . Sockerbolaget har bl.a. erhållit en särskild ersättning förmerkostnaderna för driften av bruken på och . Sockerbolagetaviserade atl man som en ralionaliseringsåtgärd övervägde alt lägganed sockerbruket i Karpalund kampanj. Efter överläggningarmellan regeringen, sockerbolagel och betodlarna träffades en överenskommelsesom gjorde det möjligt atl fortsätta med sockertillverkning vid bruket ävenunder 1980 och kampanjer. Överenskommelsen har godkänts av riksdagen.Den innebär alt parterna med lika slora delar bidrar till all täcka viss del avmerkostnaderna för en fortsatt drift av bruket. Parterna var även överens omatt staten bl.a. genom borde utreda de lekniska ochekonomiska förutsättningarna för en produktion av etanol ur sockerbetor ochandra produkter. Med slöd av regeringens bemyndigande har en särskild utredarefillkallats för uppdraget, etanolutredningen (Jo 1979:05). Riksdagenbehandlade förslaget till gällande sockerreglering (prop.1978/79:208, JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417) och i anslutning härtill tvåmofioner. I den ena motionen (1978/79:503) föreslogs en minskning avimportulrymmel för socker och i den andra (1978/79:1001) föreslogs allsockerbolagels framlida organisation och struktur utreds. Jordbruksutskottetföreslog atl motionerna skulle avslås. Utskottet framhöll atl det inle synes 1980/81:103 220 vara sak atl gå närmare in på frågan om ellenskilt förelags organisation och struktur och ansåg sig därför inle kunnabiträda motions-yrkandet härom. anförde utskottet emellertid attförhållandena inom den svenska sockerindustrin inom berörda delar av landetfåll en allt större betydelse från regionalpolitisk synpunkt. Frågan omutvidgning av produktionen fill atl omfalla även annal än sockerframställningär härvidlag enligl utskottet värd all uppmärksamma. Den föreslagna prövningenav de lekniska och ekonomiska möjlighelerna alt tillvarata elanol ursockerbetor berör hithörande frågeställning. Enligl ulskollels mening kan delfinnas anledning alt företa en mera övergripande utredning om den svenskasockernäringens framlida organisation och struktur. Utskottet hemställde attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen lill känna vad ulskollel anfört idenna fråga. beslöt i enlighet med ulskollels hemställan. För egendel vill jag med anledning av beslut anföra följande. Som jaglidigare nämnt har regeringen tillsall en utredning för atl undersöka delekniska och ekonomiska förutsättningarna för en produktion av etanol ursockerbetor och andra produkter. Utredningen skall enligl sina direktivbedrivas så att en utvärdering kan vara klar . När denna utvärderinghar skett får ställning tas till frågan om fortsall drift vid sockerbruket iKarpalund kampanj. förslag kan bl.a. ledatill att frågan om sockerbelsarealens storlek och odlingens inriktning kanbehöva omprövas. Det under senare lid även i internationella sammanhang väcktaintresset för jordbruket som energiproducent lalar för all sockernäringensframtida omfattning och struktur analyseras utifrån delvis andra ulgångspunkterän som skett. Härför talar också det ökade intresset för socker(sukros) som råvara för industriprodukter av skilda slag vid sidan om elanol.Jag vill också påminna om all produktion av sukros ur spannmål tilldrager sigallt större intresse. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att densvenska sockernäringens framtida omfattning, inriktning, organisation ochstruktur bör utredas. En särskild kommitté bör tillkallas för ändamålet. Kommittén bör undersöka bl.a. möjHgheterna att utvidgaproduktionen lill att omfatta även annal än sockerframställning och hur dettakan komma att påverka näringens framtida ställning. Härvidlag böretanolutredningens arbele kunna bilda elt underlag för fortsatta analyser.Därtill bör kommittén ta del av den forskning som pågår rörande utnyttjandet avsukros som råvara för industriell produktion av olika varor. Kommittén bör ävenbelysa sockerindustrins belydelse från regionalpolitisk synpunkt och hur dennakan komma atl förändras vid en utvidgad produktion. Kommitténs uppdrag bör inte i och för sig avse enomprövning av grunderna för ersällning till betodlare och sockerindustri ellerden lekniska utformningen av nuvarande sockerreglering. Sådana frågor bör tasupp endasi i den ulslräckning som kommilléns förslag ger anledning lill. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för atl tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter meduppdrag all utreda sockernäringens framtida omfattning, inriktning,organisation och struktur, atl utse en av ledamöterna alt vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. 221 Kommittéer: Del II Jo:5 Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför omfattande arbete med all förbällra och kontrollerakvaliteten på matpolatis pågår inom landet. Konsumfionen avobearbetad potatis beräknas för ha uppgått till drygt 500 milj. kg filletl konsumlionsvärde av ca 1.000 milj. kr. Den stora belydelse som potatisensåledes har för konsumenterna, handeln och producenterna har medfört att ellflertal slalliga myndigheter, organisafioner och forskningsinstitutionerengagerats i bl.a. arbetet med all förbällra och kontrollera kvaliteten hospotatisen. Delta arbete bedrivs bl.a. i form av växtförädling, utsädeskontroll,marknadsreglerande ålgärder, kvalitetsmärkning, kvalitetskontroll ochinformafionsverksamhet. Gällanderiktlinjer för kvalitetsmärkning och kvalitetskontroll av matpolatis fasfiadesav (prop. 1973:96, JoU 1973:25, rskr. Föreskrifterom kvaliteten hos och kvalitetsmärkningen av malpolafis meddelas avlantbruksslyrelsen, i samråd med slalens livsmedelsverk, med slöd av livsmedelslagen(1971:511, ändrad senast 1979:458) och livsmedelskungörelsen (1971:807, ändradsenast 1976:830). För övriga livsmedel kan livsmedelsverket föreskriva bestämdsammansättning eller beskaffenhet i övrigt för livsmedel av visst slag(livsmedelsstandard), om det är av särskild belydelse från hälso- ellernäringssynpunkt eller eljest för alt lillgodose konsumentintresset. Somansvarig för kontrollen av kvaliteten hos matpolatis utfärdadelantbruksslyrelsen föreskrifter om obligatorisk kvalitetsmärkning avsaluförd matpolatis.