prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen villframhålla att ett ökat risktagande 1 samband ned ökad kreditgivning till kan underlättaoffensiva satsningar på framtida marknader och framtidaprodukter, vilket också bör ligga 1 Sverigea eget intresse. 6.5 Risken förÖkad och spridd intemationell kre ditkonkurrens Leder dä Inte enuppmjukning av kreditvillkoren vid export till till att trappar upp den kreditkonkurrenasom vi länge försökt bekämpa? Den s.k, consensus-överenskommelsensbestämmelser om förmånlig kreditgivningtill är utformade så att överenskommelsen i praktiken saknar begränsande effekt vad gäller bundna biständskrediter och blandade krediter. Detta hax letttill att allt fler länder erbjuder krediter med ett gåvoelement straii över15?= vid konkurrens om export till u-länder.En krauftig ökning av denna typ av kreditgivninghar kunnat konstateras sedan consensus-överenskommelsenträdde i kraft . I daganvänder sig flertalet (, ,, , , öaterrike, , , , , , , , ochStorbritannien) av de 22 con-sensusdeltagande ländema av olika foxmer av krediter på förmånliga villkor för att finanslera sin export till . 1980/81:41 108 är ett litetland med en ator utrikeshandel i förhållande till den egna kapitalmarknaden. Vi måste låna utomlandsför att finansiera exportkreditgivningi större skala, har inget attvinna på att den intemationellakreditkonkurrensen trappas upp med hjälpav allt större inslag av statsstöd. har vi emellertid pä kort sikt inte rädatt ställa oss helt utanför i en konkurrenssituation där andra länderanvänder sig av förmånliga exportkrediteri allt större utsträckning. i ett längre perspektiv är det svårt att bedömahur länge denna konkurrenssituation på kreditområdetkomner att bestå. Det har sagts att om ställer blandade krediter till förfogande förfinansiering av export till kommerdessa länder att kräva sädan förmånligfinansiering av all import frän , som inte erbjudits blandade krediter skulle ockaå komma att krävaförmånliga kreditvillkor. skulle trycket bil sä starkt att det inte längjre vore. möjligt, för att exportera till utan förmånliga finansieringserbjudanden. Arbetsgruppen betraktar dessa fairhägor aom överdrivna.Svenska blandade krediter bör utnyttjasselektivt och endast komma till användningnär det, utöver biständspolitiskaöverväganden, bedöms som särskilt angelägetatt stärka svensk exportindustris marknadspositionpå en eller flera u-lamdsmarknadereller för lansering av nya svenskaprodukter. Den förmånliga kreditgivningen bör alltsä utnyttjas förfinansiering av sådan u-landslmport som annars intebedöma kunna konna till stånd och som kan förväntas leda till framtida ökad efterfråganpå varor och tjänster frånSverige, Om blaindade krediter reserveras Prop.1980/81:41 109 för sådanexport till torde man minimera risken för negativaeffekter på den traditionella hamdeln. Blandadekrediter bör alltså inriktas på att underlätta marknadsinvesteringar som är tillnytta för svensk exportindustri. Det kan här påminnas omatt svenska exportföretag regelmässigt bedömer olika marknaders potentiella intresse i förhållandetill kostnadema för att få en viss order. Marknadsinvesteringar gjorda avenskilda företag kan ibland förväntas medföra fördelarockså för övrig svensk exportindustri, men sådanapositiva effekter brukatr naturligt nog inte beaktas vid de enskilda företagensbeslut. Även om genom att införablandade krediter deltar mer aktivt i den intemationella kreditkon-kuxrensen,innebär detta inte att vi skall slå av på våra ambitioner att försöka begränsasnedvridande effekter på den intemationella handeln. Somliga hävdar t,o,m,att möjligheter att påverka andra länder i dettaavseende skulle öka om vi får tillgäng till egna blandade krediter, bör därför fortsätta verkaför en åtstramning av consensus-överenskommelsensbestämmelser om bundna biständskrediter ooh blandade krediter. Vid diskussionermed andra länder bör vi sträva efter en höjning av deasa krediters gävoelementså att en viss gränsdragning mellan biständskrediteroch sedvanlig exportkreditgivning kan upprätthållas. d.d HarSverige råd att erb,iuda Enviktig fråga är naturligtvis om det kan anses Prop.1980/81:41 110 ekonomiskt riktigt av att tillmötesgå önskemål om krediter påförmånligare villkor än vad vi för närvaraindeerbjuder. Har råd ned koatnaden för aådana förmånligarekreditvillkor? Har vi tillgång tillerforderliga kreditbelopp? Tillgången på lånemedel blirberoende pä den ekonomiska politik som förs och det upplånlngsutrynmesom återstår efter det att övrigaupplåning genomförts. Under senaxe har lånati storleksordningen 10-15 miljarder kxonox ärligenutomlands utan att vår goda kredit-värdighet försämrats. Om den svenska bytesbad.ansen förbättras ökar utrymmet förupplåning för t,ex. En försämrad bytesbalans leder sannolikt till ett mindreupplånings-utrymme för andra ändamål än bytesbalanafinansiering.Ett införande av blandade krediter skulle emellertidröra aig om så relativt begränsadebelopp att ökningen av behovet av finanaieringrsmedelfrån de intemationella kapitalmarlcnademaknappast skulle utgöra något hinder. Som framgått tidigareanser airbetsgruppen att en utvidgning av aubventionema på exportkreditområdetfrän industripolitisk och exportfrämjande aynpunkt endast kan motiveras i fråga om projekt som åtminstone långsiktigt innebär en marknadsinvestering. Den budgetbelastning somuppkommer till följd av blandade krediter kan hänföras till en ökad exportvolym. Det finns aåledes ett lättförklarat och entydigt samband mellan åtgärd ocheffekt. 1980/81:41 111 direkta samband torde positivt påverka att avsätta medel för ändamålet. En exportökning leder till förbättrad byteabalans. Den föregås också av ökad prodtiktionoch därmed aaunmanhängainde högreaysaelsättning. Förenklat uttryckt; den svenaka ekonomin kan atärkas av åtgärder som vidtas till förmån för . Detta förhållande tordeockså kunna bidra till att stärka förståelsen föratt det svenska biståndet vidnakthälles päen hög nivå även av påfrestningarpå den avenska ekonomin. Gruppen vill avalutnlngavis framhålla att fömånllg kreditgivning till aldrig kan tänkaslösa mera fundamentala externabalansproblem för del - dä mäate växelkuraförändringar och/ eller andxa, mera omfattauide,generella ekonomiak-politiska åtgärder sättasin. Blandade krediter bör i stället aea son ett instrument med mer begränsat användningsområde. Dess syfte frånexportfrämjande synvinkel är att göradet möjligt för svensk industri att konkurrera effektivt on vissaintressanta exportaffärer sä att ej utestängs från viktiga marknader i . De marginella insatser det kan bli frägan om kan fåstor genomslagskraft särskilt vad gäller nya marknader, nya produkter och/ellerreferensanläggningar. Det finna ett starkt intresse och ett lättförståeligt behov av krediter på förmånliga villkor frånu-ländemas sida. Blandade krediter bedöms ockaåkunna få poaitiva effekter för svensk export till u-landsnarknadema.Arbetsgruppens överväganden leder 1980/81:41 112 därför fram till alutsatsen att bör ha möjlighet att erbjuda förmånligakrediter för finansiering av visa export tillu-länder aom annars inte bedöma kunna konna till stånd. I följande avsnitt presenterasarbetsgruppens förslag till konkret utformning avett systen för svenska blandade krediter till . 1980/81:41 113 7 FÖRSLAG TILL SYSTEM FÖR BLANDADE KREDITER Son framgått av föregäende kapitel anser arbetegruppenatt bör ha möjliet att erbjuda blandade krediterför att underlätta finansiering av viss svenskexport till som annars inte bedöms kunna komna till ständ. Gruppen har därför utarbetat förslag till utformning av ett systenför kreditgivning på njuka villkor. Dessa svenaka mjukakrediter kallaa i fortsättningenblandade krediter, vilket anknyter till den benämning som används för liknande kreditgivning från andra länder. Arbetsgruppen har strävat efter att konstruera ett enhetligt och relativtenkelt system för kreditgivning, vilket skall kunnaanvändaa för alla blandade krediter oberoendeav mottagarland, vaxualag eller syfte med kreditema. Systemet bör vara flexibelt sä att volymen blandade krediter utanatörre olägenhet kan varieras frän år till äx. Arbetsgruppen hax också sett en fördel i att försöka utnyttja befintligainstitutioner för att adnlnlstrera denna kreditgivning.Förslaget gär i korthet ut pä följande. Blandade krediter föreslåskunna ges till för att finamslera visa import frän som annars inte bedöms kunna komma till stånd. Importen bör avse produkter eller projekt son fränjar u-landets betalnlngsfömåga, eller har annan utvecklingsfrämjande effekt. Den bör också kunna förväntas leda till en framtida ökad efterfrågan på vaxor och tjänster frän . Blandade krediter bör, när så anses länpligt, ställas till förfogande inon rånen för regeringsavtal. 8 1980/81. 1980/81:41 114 Arbetsgruppen föreslår att en reflnansieringsnöj-lighet tillakapaa där kreditvillkoren, genom tillskott av statamedel, blir förmånligare än vid sedvanlig refinainsiering av exportkrediter.Eftersom blandade krediter förutses hapositiva effekter både från biständspolltisk och exportfrämjande synpunkt anser arbetsgruppen det rimligt attstatens kostnad för denna kreditgivning fördelas mellan bi-ständsamslaget och anslag avsedda att främja svenskt näxingaliv. Bealut on blandadekrediter förealäa fattas av exportkreditnämnden(EKN). AB (sek) ges möjlighet att pågrundval av EKN:8 beslut Bvaxa för refinansieringen. Vidare förealäa en utvidgning av EKN:s s.k, S-U-garantiglvnlng isamband med särskilt biståndspolitiskt motiverad export som finansieras medblandade krediter. I det följandepresenteras arbetagruppena förslag tillutformning av svenska blandade krediter. Förstredogörs för i vilka aammanhang dessa krediter föreslås kunna utnyttjas. Förslag till kriterier för val av mottagarländer och för val av projekt och produkter lämnaa. Därefterframlägga föralag till kreditemas tekniska konstruktion och administration.Vidare diskuteras möjliga kreditvillkor, de statsfinansiellakostnadema och kreditgivningena omfattning. Föralag gea också till gaxantiordning, Blandade krediter skall endast kunna ges till . Arbetsgruppen har inte funnit någfon internationellt vedertagen indelning av aom 1980/81:41 115 ansetts helt lämplig för att definiera vilka u-län- \\ der som kan erhålla svenska blaindade krediter, '' Dä biståndsmedel delvis används för att finamslera aådana krediter akall de biståndspolitiska mälaätt-nlngama växa vägledande för valet av som skall komna i fråga för kreditema. Någon en gång för alla given lista pä vilka länder detta är finns givetvis inte. Situationen iett och sanna land kan skifta från en period till en arman och göra det ner eller nindre biståndspolitiakt notlverat att låta blandade krediter utgä till landet i fråga. Bedön-nlsgen får göraa frän fall till fall. Inon denna ran bör givetvis även en bedömning xir handels- och Industripolitisksynpunkt göraa. En kategori som bör komma i fråga är de till vilka det svenakabilaterala utveck-lingabiständet trappas ned för att ersättas av bre-daure samarbete aant länder med vilka redan haireller önakau: utveckla ett bredare aamaxbete.Flertalet av dessa samaxbetsländer har behov av kapltallmpoxtför sin fortsatta utveckling. Här bör dock göras undantag för OPEC-länder med hög likviditet. En annan kategori son bör kanna erhållablandade krediter är progranländer för avenakt bistånd. Dessa har 1 flera fall möjliat att utnyttja bistånd inon landramama, t.ex. inportstöd, för finansiering av inport frän . De lånar även upp utländskt kapital för att finanslera sin ekononiskaoch industriella utveckling. 'Exenpel på sådana Indelningar är DAC:a indelning av efter inkonst/capita, FN-systenetaolika länderkategorler, de regionalautvecklingsbankernas länderkretsarn.fl. Prop.1980/81:41 116 itskllllga av den har enellertld på grund av sin ekononiska situation rlng kreditvärdlget och har därför svårt att erhålla krediter pånormala kommersiella villkor. I övrigt bör blandade krediter kunna utgå till u-ländervars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för avenak blatåndapolltlk. Härmedökax möjlletema till bilateralt aamarbete på andra områden som t.ex. överförande avtekniskt kunnande pä kommersiell basis. Från allmänpolitisk liksom handels- och industripolitisk aynpunktkan skäl anföras för att möjlighet borde finnas att erbjuda blaindade kreditertill en vidare krets än som beskrivits. Frågan om eneventuell utvidgning av länderkretsen likson frägan on hur en aådankreditgivning skall finain-aieraa bördock fä anatå till dess erfarenheter vunnits av denna kreditform. 7.3 Produkter och projekt Blamdade krediter förealäa utnyttjaa förfinansiering av sådan inport frän aom ökarmottagande u-lemda betalningsförmåga eller har emnan utvecklingsfrämjande effekt. Importen kan t.ex. avse leveransertill industri- och Jordbruksprojekt, energiproduktion, mineralutvinning,transport- och kommunikationaväsende, ellertill investeringar av infrastrukturen typ. Den bör vara prioriterad av mottagarlandets myndigheter. 1980/81:41 117 De vatruslag som i förstahand bör komma i fråga är kapitalvaror,konsulttjänster och entreprenadarbeten.Kostnader för transporter och försäkringar,likson amdra specifika kostnadsslag, böri huvudaak behandlas enligt den praxia EKN tillänpair vid beviljande av exportkreditgarauiti för aktuella varualag. En atörre andel lokala kostnader än normalt börleunna kreditfinansieras näx det rör sig on blandade krediter. Förskottets storlek bör ockaå kunna variera från fall till fall. Berörda inporttransaktioner bör vara av vias storlek. Kreditbeloppet bör 1 det enskilda fallet nor aalt ej understiga 10 nllj.kr.Blandade krediter bör kunna utnyttjas för finansiering av enskilda affärer, eller son rankredlter avsedda för exenpelvis finansiering av utveckling av en visssektor av nottagarlandets näringsliv. Inport som avses finansieras med blamdade krediter bör, förutomutvecklingsfrämjande effekt i mottagarlandet, även ha positiv betydelse för u-ländemasframtida import från . Som diskuterata i föregående kapitelbör Importen aåledea ha aär-aklldbetydelse för framtida avenska leveranser avliknande produkter eller till liJcnande projekt, eller för annan frantida svensk export till det aktuella u-lamdet. Svenska blandade krediter bör finamslera varor och tjänaterav svenakt ursprung. Utländska delleveranser bör normalt inte flnamsleras på detta sätt,såvida de inte är av avgörandebetydelse för den svenska leveransen. I aanbandmed större investeringsprojekt i kan det bli aktuellt med samfinansieringsarrangemang där en mjuk kredit från finansierar endast en del av en affär. Arbetsgruppen kan se fördelair med aådanaaanfinan-alerlngaarrangenaing förutaatt attden avenaka kreditdelen preaenteraa aon avensk för nottagaxlandet och inte försvinneri ett större paiket. Dannark, ochNorge hax redan möjligfhet att lämna krediter påfömånliga villkor för finansiering av export till , On ävenSverige får tillgång till blandade krediter torde nöjlletema ökaatt i vissa fall erbjuda förmånliga krediter på samnordisk basis, Häx bör erinras on risken för att krav pä fömånliga kreditvillkor sprids till den traditionella hamdeln.Vid beslut on blandade krediter bördenna spridningsrisk beaktas. Eventuella negativa effekter torde begränsas om blandade krediter utnyttjas för finansiering av sädam export till som annaxainte bedöms kunna komma till stånd, I den mån volymen amsökningar om blamdads krediter nödvändiggör en prioritering inom ramen för här angivnakriterier får det ankomma på beslutamde organ att fastställa principer förett aådant prioriteringsförfarande. En aådamprioritering bör självfallet dock inte verka diskriminerande för de fattigare u-ländema, 7.4 Kreditfom och organisation Blandade krediter ären finanaleringsfom son kon-blnerar bistånd,eller andxa statsmedel, med kreditgivning påmarknadsmässiga villkor. Ett givet belopp kanställas till mottagande u-lands förfogande på tvä principiellt någotolika aätt: 1980/81:41 119 - hela beloppet kan erbjudaa son kredit på förmånliga villkor, atörre delen av beloppet kan erbjudaasom kredit på marknadamäsaigpa villkor i kombination med en gåva på reaterandebelopp.. Svenska blamdade krediter är avaedda aom en mellanform mellan traditionellt gåvobiståndoch aedvanllg exportkreditfinansiering. Arbetagruppen förordar därför att hela det belopp som ställs till u-landeta förfogande 1 form av blandade krediter gea i form av kredit pä fömånliga villkor. En blandning av konnersiell kreditgivning och gåvobelopp är,enligt gruppens nening, mindre lämplig även av det skäletatt u-ländema dä skulle kunna fäintryck av att intagit en avvisande hållning till önskemålen om krediter på förmånliga villkor. Förmånliga krediter utformas olika i olika givarländer. erbjuds två separata krediter, en på kommersiella villkor och en på njuka villkor, som tillsaimmana uppgår till det önakadekreditbeloppet (traditionell blamdad kredit), I andra fall rör det sig om en enda kredit där en kommeraiell del och en mjuk del så att sägaredan färdlgblandats, Arbetsgjruppen har eftersträvat en för svenskt vidkommande enkel, lättbegriplig och lätthanterligkonstruktion. Det synes dä liggra närmast till hands att välja modellen med en enda kredit, vilken rin-llgen bör bli enklare att adnlnlstrera än tvä. 1980/81:41 120 Arbetsgruppen har ocksåvelat amknyta denna förmånliga kreditgivning till befintlig orgamisatorisk struktur pä det finansieringstekniska området. Två altemativakonstruktioner synes närmast komma i fråga, nämligen: finanakrediter modellerade efter de regeringakrediter aomunder 1970-talets andra hälft lännata till och , en vidareutveckling av det avenska syatemet för exportkredltglvn.ing. I det förata fallet akulleRlksgäldakontoret an-avaora för upplåningav erforderlig kreditvolym. skulle vara utbetalande och inkasserandeorgan och skulle tillsammans ned SIDA svara för administration av kreditema. Statsbudgeten skulle belastas medskillnaden mellan den ränta som betalades av läntagande land ooh den schablonränta Riksgäldskontoretbetingade eig för utlåning till staten. Den , genom ekonomidepartementet,skulle stå som kreditgivare gentenot mottagandeland. Arbetsgruppen anaer att kreditgivning enligt den aenaremodellen är att föredra. De institrutioner aom då beröra är fränst EKN aom försäkratr exportkreditertill utlandet ocb, SEK son refinansierar sådanakrediter. Nödvändig konpetens för bedömning av köpares och säljares solvens, mottagamde lands kredltväxdighet, finansieringsvillkorens äverens-atämmelsemed nationell och intemationell praxis etc. finns inom dessa institutioner ochkan utnyttjas. De blandade kreditema kan också pä ett smidigt sätt inordnas 1 befintliga adnlniatrativa rutiner. 1980/81:41 121 Härlgenon kan den tlllkonnamde adnlniatrativahanteringen vid införandet av avenska blandade krediterninlneras. Både EKN och SEK är väl kända av avenakt näxingsllvoch svensk förvaltning. De är även intemationelltinarbetade. Ett nära saunarbete har utvecklats mellanEKN och SEK vid den löpande handläggningen av olika export-kredltäxenden. Huvuddelen av SEK:s statsstödda re-flnamslering av exportkrediter avsertransaktioner som föraäkrata av EKN. Sedan drygt tiotalet århax EKN också vänt sig till SIDA för bedömning av ut-veckllngsfränjande effekter vid vias export till . Föratt erhålla beslutsunderlag till detrelativt införda S-U-garantisystenet hax nämnden tagit kontakt ned industxiverket för bedön-nlng avsamhällsekonomiska och industripolitiskaeffekter i samband med vissa exporttransaktioner. Vidaire är Exportråd företrätt i nämndens styrelse. EKN föreslås vara beredande och beslutande organ i ärenden om blamdade krediter. Vid beredningen bör beaktas utvecklingsfrämjamde, industripolitiaka ooh exportfränjamde effekter. Arbetsgruppen anser att dennaberedning bör kunna ske pä liknande sättsom vid ärenden on S-U-gjaranti. Blandadekrediter bör kanna lämnas inon ramen förregeringsavtal mellan och mottagande u-land. Frågan om sådantavtsJ. bör beredas i kanslihuset parallelltmed att EKN tau: ställning till själva kreditärendet. Arbetsgruppen föreslär att beslut om blandade krediter fattas av EKN:s S-U-styrelse.Nämndens beslut 1980/81:41 122 bör ejkunna överklagas. Berörda departement, liksom SIDA,finns företrädda i denna styrelse där de statliga representanterna äx i majoritet. Styrelsebehandlingenbör främst avse länderval, utvecklingafrämjande och exportfränjamde effekt aant den blandade kredltenagåvoelement. Nämnden bör i aitt bealut specificerakreditbelopp, löptid, refinan-sierlngsränta, amorteringstid m.m. fn-ngn beelutom beviljamde av blandad kredit kan träda i kraft skall från mottagamde u-lands regering ha erhållits besked om att det ändamål för vilket krediten beviljaa är prioriterat och betraktas somutvecklingsfränJamde. Det bör ankonna på EKN att avgöra on betadnlngs-och/eller tramsfereringsgaramtlskall krävas i det enskilda fallet. EKN bör också ansvaxa för att notifiering av blandadekrediter sker i enliet med consensus-överenskonnelsens bestämmelser. Själva refinansieringsoperatlonenföreslås ombesörjas av SEK, Arbetsgruppen anseratt SEK bör ges möjlighet att erbjuda refinansieringtill de villkor son angivits av EKN. Bolaget bör därför konpenseras för skillnaden mellan uppburen ränta och anorterlng och faktisk uppläningskostnad. Refinansieringen föreslås ske i amslutning till den försöksverksan-het med statsstödd exportkreditgivning son beslöts av . Affärsbankernas roll föresläs bli densamma son inon detta SEK-systen. (När-naxe beskrivning av SEK-aystenetfinna i kapitel 5,) Blandade krediter bör kunna erbjudaa både och 1 utländsk valuta enll sanma prliw cipersom gäller för SEK-ayatemet. Eeflnanalerlng på mjuka villkor förutsätter att EKlf-garantl eller annantillfredsställande Prop.1980/81:41 123 Ett införande avblandade krediter atäller krav på ökad kreditvolym inom SEK-syatemet. I vilken mån den befintliga ramen för atatsstöddrefinansiering i SEK behöver utvidgas på grund av detta fårprövas 1 annat samnamhang. Administrationen av de blandade kreditema ställer amspråkpå något utökade personella och andra resuraerhoa såväl EKN aon SEK. Det bör ankonna på reapektive organs styrelse att fastställa omfattningen av denna resursförstärkning. Kostnademaför förstärkningen inom EKN bör kunna täckasav nämndens prenielntäkter. SEK:s administrativa kostnader bör kunna täckasgenom ett räntepåslag på samma aätt aom enligt SEK-systemet. Liksom i SEK-systemet bör vidaxe löftesproviaiontas ut. Som nämnts i föregående avsnittkan det amsea lämpligt att lämna blandade krediter inom ramen för en officiell överenakommelsepå regeringsnivå mellan och mottagande u-land. En sådan överenskommelsekan ingås sepaorat eller son del av ett meromfattande samarbetsavtal. Den närmare formenfår ampassas till det enskilda fallat.Eventuella regeringsavtal bör växa av mer övergripandenatur och administrativt enkla att hamtera. 1 fall dåregeringsavtal ingäa bör ett aepaxat finansieringsavtal slutas mellan kreditgivande och mottagamdepart. I detta avtal amges de detaljerade kreditvillkoren. Prop.1980/81:41 124 Slutande av avtal om blandade krediter synes ha en aClmänt good-willskapamde effekt genom den publicitetdet ofta ges i mottagande . Dettycks dock spela olika ator roll i olika u-länderom avtalen ingås på regeringsnivå eller ej. Denna skillnad mellanolika bör givetvis beaktaa från svensk sida. Arbetagruppen anser att de blandade kreditema bör innehållaett gåvoelenent på såsomdet definieras av ;s utvecklingakomnitté(DAC). Vidaxe bör en awägning ske såatt ä ena sidan gävoelenentet anpassas efter nottagarlandetsutvecklingsgrad och ä andxa sidan gåvoelementet avpassas så att de med krediterbjudandet avsedda syftena uppnås till lägstamöjliga kostnad. Blandade kreditertill de fattigaste u-ländema bör företrädesvis innehållaett gåvoelement på eller ner. DAC baserar formeln förfranräknande av en kredits gåvoelement påen altemativ schabloniserad lånekostnad för på .