prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — BUN rekommenderar att verksamheten vid , liksomhittills, utformas i syfte alt påverka den svenska resursbasen. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anser det viktigt atlutnyttja den kunskap om olika u-landsregioner som finns vid världsdelsinstilutenoch universiteten. Statskontoret konstaterar att en verksamhet inom ramen förSlDA:s myndighetsansvar trots direktiven inte diskuterats av utredningen. Inteheller har alla möjligheter att använda sig av existerande statligautbildningsorgan analyserats. Såväl baskunskaper som yrkesorienlerad utbildningi engelska och tyska förmedlas genom personalutbildning (SIPU) av universiteten i och Umeå.Eventuella samordningsvinster av en gemensam upphandling avstatsförvaltningens språkutbildning bör mot denna bakgrund utredas närmare. 1det sammanhanget bör för- och nackdelar med olika associationsformer -förvaltningsenhet, stiftelse eller aktiebolag - liksom lämplig huvudman förverksamheten, övervägas på nytt. Statskontoret erinrar om alt, i de fall då verksamheten lillhuvudsaklig del skall drivas som en affärsmässig rörelse, bör aktiebolagsformenbättre än stiftelseformen tillgodose kraven på ekonomisk stadga. Inom budgetdepartementet arbetar f.n.kursgårdsutredningen, vars förslag bör inväntas innan ett ställningstagandegörs till hur de nuvarande anläggningarna bör omdisponeras. En motsvarandeöversyn av SIDA:s befinlliga utbildningsresurser bör också genomföras. () avstyrker förslaget om enspråkenhet och ett u-centrum. Om förslagel ändå genomförs vill RRV avstyrkaförslaget om stiftelseform, då utredningens argument för denna inte ärövertygande. RRV förespråkar ett effektivare ulnyltjande av SIDAsutbildningsverksamhet, även med avseende på privata näringslivet. SIDA bordeockså inrätta en servicefunktion med uppgift alt hjälpa företag ochorganisationer som ordnar egen utbildning. Detta kunna - pä uppdragsbasis -gälla även icke-programländer. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) är positivt lillförslaget om en stiftelse men betonar alt stiftelsen inte får konkurrera medhögskolan utan måste samverka med denna i fråga om u-landsinrikladeaktiviteter. UD bör planera inrättandet av en stiftelse i samverkan medutbildningsdepartementet. Det är angeläget att en representant från UHÄ ingåri styrelsen för stiftelsen. U-centrum och språkenheien bör ej splittras. () har inget all erinra molutredningens huvudförslag. Det är vikfigt att näringslivet är med vidutformningen av verksamheten och dess innehåll. Ambassaden i förordar en stiftelse frislående frånUD. Förslaget är administrafivl betungande och onödigt resurskrävande. Enenklare variant förordas. Ambassaden i anser att förslaget ej är välmotiverat. Vilka skäl har avgjort lokaliseringen? Varför skall språkenheten ochu-centrum skiljas från varandra? Båda bör ligga i . Ambassaden anservidare att BUN bör förändras och att en utvidgning och breddning avutbildningen bör komma lill stånd. Ambassaden i föreslår att stiftelsens kansliförläggs lill . Ambassaden i stöder i princip förslaget. Detfinns elt stort behov av utbildning för svenskar med uppdrag i u-land. Ambassaden i menar att utbildningsdepartementetbör bli huvudman för stiftelsen om undervisningen ska innehålla mer än renlandinformation. 1980/81:117 48 Ambassaden I Dacca framhåller atl förslaget att avveckla BUNoch satsa på nämnda stiftelse är en vettig resursomfördelning. Ambassaden I Dar-es-Salaam instämmer i utredningenshuvudförslag, samt fiilstyrker förslagel till finansiering av stiftelsensverksamhet Ambassadeni anser att utredningens förslag om alt samordna utbildningen förolika kategorier är bra. En blandning av deltagare från organisationer ochnäringsliv kan bidra till ett ökat utbyte och överföring av kunskaper och erfarenheler. Ambassadeni finner förslaget vara överdimensionerat för sitt syte. Existerandeutbildningsorgan borde kunna tillgodose utbildningsbehovet. Huvudansvaret förrekrytering och utbildning bör ligga på arbetsgivaren, som har den bästakunskapen om vad personalen behöver. Ambassaden i tillstyrker förslaget. Ambassaden i Jeddah anser att näringslivet aktivt bör medverkavid utformningen och innehållet i den föreslagna stiftelsens verksamhet. Ambassadeni anser alt det föreligger ett stort behov av landkännedom och u-landskunskaphos företagen. Ambassaden tillstyrker i princip utredningens förslag om att ökade svenska resurserna till allmän landorienterad förberedelseutbildning införuppdrag i u-land och till språkutbildning. Ambassaden tar dock inte ställningtill hur detta skall ske. Ambassadeni ansluter sig i stort till utredningens förslag. Det är viktigt all SÖrepresenteras i stiftelsens styrelse. Ambassadeni ansluter sig till utredningens bedömningar, slutsatser och förslag. Utbildningsberedningenanser det betydelsefullt att tillgängliga utbildningsresurser bättre utnyttjasoch samordnas samt att den i betänkandet skisserade breddadeutbildningsverksamheten kan erbjudas samfiiga kategorier av utresande svensk u-landspersonal. anser att institutet kan bistå den föreslagna sfiftelsen med dokumentafions-och biblioteks- samt forskningsverksamhet. Institutet fömtsätter att kontaktupprättas mellan u-centret och institutet. Fonden förindustriellt samarbete med () anser sig inte ha underlag föratt närmare yttra sig orn den föreslagna organisatoriska formen eller den avutredningen diskuterade personalpolitiken för verksamheten. SvenskaRöda Korset (SRK) biträder utredningens förslag att en stiftelse inrättas meduppgift att verka för en förbättrad utbildning av utresande svensk u-landspersonal. SRK föreslår att stiftelsen också får ett övergripandesamordningsansvar och nära samverkar med den föreslagna fredskårsinstitutionen.SRK förordar att BUN utnyttjas vid inrättandet av stiftelsen. UniversUets rektorsämbete ser positivt på attförberedelseutbildningen organiseras av en stiftelse. vid Stockholmsuniversitet fiilstyrker förslaget om en sfiftelse. Institutionen har redan ett samarbelsavialmed SIDA, där institutionens resurser ställs till SIDA:s förfogande. Institutionenpekar på de överlappande intressen som finns mellan institutionens arbetsområdeoch betänkandets förslag. Tekniska Högskolan, u-landsenheten, är inte beredd att taklar ställning för eller emot utredningens förslag, då konsekvenserna förnuvarande utbildningar är alltför svåra att överblicka. De "låga" siffrorna för utresta Sandöskoleeleverbör inte ligga till gmnd Prop.1980/81:117 49 förbeslut om avveckling. Samma förhållanden gäller BUN-elever som de studenter somgenomgått u-landskurser vid Tekniska högskolan nämligen att efter genomgång av u-landskursernamåsle eleverna skaffa sig minst etl par års yrkeserfarenhet innan u-ljänst kanbli aktuell. Därför anser högsko lan atl man bör avvakta ytterligare några årinnan man bedömer Sandöskolans rekryteringsfrämjande effekt. Lundsimiversitet ansluter sig i stort till utredningens förslag. En brist iutredningen är den osäkra inventeringen av utbildningseflerfrågan hos näringslivet. Umeåuniversitet fiilstyrker utredningen i dess huvuddrag. Man ansluter sig till T.Ringmars särskilda yttrande i det principiella resonemanget. Latinamerikainstitutetanser att existerande resurser bör utnyttjas i rådande ekonomiska krisläge. Ettstort behov föreligger för en utvidgad förberedelseutbildning föf u-landspersonal.Den bör kunna bygga på den dokumentafions-, ulbildnings-och konsultkapacitet omu-länder, som finns samlad eller representerad vid världsdelsinstitut och ämnesinstilutionerinom universitet och högsko lor samt på de strävanden till behovsanpassad land-och regionutbildning som görs pä skilda håll inom universitetsvärlden. avstyrker utredningens förslag och föreslår istället atten förbättrad förberedelseutbildning åstadkoms genom en bättre samordning avredan befintliga resurser, inkl. det kunnande som finns inom de storaexportföretagen. Förbundetär tveksamt till alt samla u-landsutbildningen under en stiftelse av denföreslagna typen. Den administrativa uppbyggnaden kring stiftelsen kan medtiden hämma den erforderliga anpassningen av verksamheten. Man bör iställetutnyttja exempelvis universitetens språkcentra. Länsstyrelseni stöder förslaget om en stiftelse med två avdelningar, menanser att man kan utnyttja resurser vid och delar inte utredningensslutsats att stiftelsen behöver två kursgårdar. Det blir en enklareorganisation med mindre samordningsproblem om u-centret och språkenheten ärförlagda till en kursgård och att verksamheten leds av en kursgårdschef. Deresurser och det kunnande som behövs för u-cenirum finns på Sandöskolan. Det ärknappast ändamålsenligt att bygga upp en ny liknande resurs i . "ser denna fråga som en viktig mätare på viljan att hävda deregionalpolitiska mål som statsmakterna fastställt." Förslagetinnebär att ell tidigare lokaliseringsbeslut urholkas genom att ett antaltjänster överföres från kommun till någon kommun i Uppsala-Stockholms-områdel.Detta är inle förenligt med de ursprungliga intentionerna med lokaliseringenoch förvärrar ytterligare sysselsättningsproblemet i . Länsstyrelsendelar inte utredningens bedömning av merkostnaden för resor och finner attkostnadsfrågan i sin helhet inte behandlats tillräckligt grundligt. Länsstyrelsenpåminner om det samarbete som SSVH och BUN har som bl.a. omfattar utveckling avutbildningsmaterial och gemensamt utnyttjande av lärarpersonal.Sundsvall/har som sin speciella inriktning eninternationell utbildning. Högskolan kan både bidra till och utnyttjastiftelsens kurser på . kommunstyrelsehemställer atl utredningarnas (fredskåren H-u-landsutbildningsberedningen)förslag i vad de innebär inskränkningar av den nuvarande verksamheten på Sandöej genomförs. 4 1980/81. Prop.1980/81:117 50 Pä Sandöskolan finns redan såväl materiella som personellaresurser för en omfattande u-landsutbildning. Skolans personal och denerfarenhet om u-landsutbildning, som samlats vid skolan, utgör en unik och för u-landsutbildningvärdefull tillgång, som ej bör förslösas genom att splittras pä flerainstitutioner och på flera platser inom landel till förfång för den framtidautbildningen av u-landspersonal. Regionalpolitiska skäl lalar för att denutbildningsenhet, som skapats på , hålles samman och om behov däravföreligger tillföres ytterligare resurser. Samarbetet som skolan haft medSundsvalls-Härnösands högskola och med Statens skola för vuxna bör ytterligareutvidgas. och {SAF och SI) "motsätter sig av statsfinansiella skäl alt det förutbildning och dokumenlafion för u-landsljänst upprättas ell särskiltorgan". Verksamheten måste bli marknadsanpassad. Samtliga intressentermåste ha ett reellt inflytande över verksamhetens utformning. Verksamhetenskall inte endast avse utan inriktas på arbete i samtliga länder medvilka har kommersiellt utbyte. Hantverks- och () ställersig i huvudsak positiv till utredningens förslag. SHIO ansluter sig lill Lewen-hauptssärskilda yttrande. U-cenlrel bör ocksä förmedla information och kunskaper medländer med vilka har omfattande kommersiellt utbyte. Stiftelsens tvä institutionerbör lokaliseras på etl ställe, sä nära dess avnämare som möjligt. Samtligaintressenter bör ha etl rejält inflytande över utformningen av verksamheten.Verksamheten bör vara marknadsanpassad. Elt villkor för atl stiftelsen skallbildas är atl kostnaderna ryms inom nuvarande ramar för biståndsutbildningen.Detta kräver därför vissa rationaliseringar inom nuvarande bislåndsutbildningsorgan.Samhällsekonomiska skäl talar för att man vid detaljplaneringen av centret börsyfta till att få så pass god ekonomi på verksamheten atl nettokostnaden kaninrymmas i nuvarande kostnadsramar. () delarutredningens uppfattning om behovet av en förbättrad och samordad utbildning. TCO anser att pedagogiska styrgrupper bör knytas tillsåväl u-centrum som språkenhet. TCO understryker behovet av fackligrepresentation i både stiftelsens styrelse och styrgrupper. TCO anser att personalfrågorna inte fått entillfredsställande lösning och ifrågasätter om utredningens förslag kan och börgenomföras på det sätt och i den takt som föreslås. TCO saknar en lösning förpersonalen vid en minskning av verksamheten vid SIDAs kursgårdar. TCO finner det olyckligt att inte utredningen tagit upputbildningen av militär personal till FN-bataljonerna samt till observatörs-och katastrof-tjänst. Den grundläggande utbildningen i u-landskunskap och språkbör vara gemensam för civil- och militärpersonal, dels av principiella skäl,dels därför att vissa resurser annars mäste dubbleras. Delsamma gäller uppfölj-nings-ochinformatörskurser efter uppdragens genomförande. Eftersom de militära uppdragenkan vara av särskilt känslig natur, bör stor vikt läggas vid rekrytering ochurval. Uppdragsgivaren har ansvarel, men kan därvid ha god nytta av samverkanmed u-centret. TCO välkomnar utvidgningen av uppdraget att även gällanäringslivet men vill peka på risken atl de beräknade höga avgifterna vid u-landscentretkommer att innebära att frivilliga organisationer inte kommer atl kunna utnyttjakurserna. /SR tillstyrker endastpreliminärt utred- 1980/81:117 51 ningens förslag då stiftelsens roll, beslutsfunktioner ochsammansättning inte är tillräckligt klarlagda. Stiftelsens verksamhet bordekunna genomföras i samverkan med de nordiska länderna. Av utredningens förslagframgår inte om målsättningen om bättre förberedelse inför u-landsuppdrag bästtillgodoses med en uppdelning av verksamheten i tvä institutioner. Världsinstilutenbör utnyttjas i större utsträckning. () tillstyrker utredningens förslag lillorganisationsmodell för utbildning och information för tjänstgöring i u-land,såväl vad avser den föreslagna stiftelsen som vad avser u-centrum och språkenhetenvid . LO förutsätter beträffande styrelsens sammansättning ochverksamhetens ledning alt avnämarintressen och arbetsmarknadsparter garanterasrepresentation och inflytande. Afrikagruppernas rekryteringsorganisation () anser attexisterande resurser bör las tillvara. "Det gär inle att undvika intrycketatt utredningen egentligen tillsatts för alt skapa ett alibi för elt redanfattat beslut om atl lägga ned BUN:s verksamhet vid ". () instämmer i utredningenshuvudförslag. ()föreslår atl en utbyggnad av väridsdelsinstitulen bör övervägas som alternativtill utredningens förslag. Skulle utredningens förslag förverkligas börkontinuerlig kontakt hällas mellan u-centrums kunskapsbank och . () delar åsikten attutbildningen av utresande svenskar måste förbättras, men påpekar attdet finns många andra möjligheter som folkhögskolor,världsdelscentra etc. för att få detaljerad kunskap om . En bällreinformation och samordning är alt föredra. FPU påminner om att de ideella ungdomsorganisationerna, bl.a.FPU. var pådrivande när Sandöskolan inrättades. Härigenom skulle ett alternativskapas för de många ungdomar som ansäg all arbetet i var ett bättresätt än normal värnplikt alt minska klyftor och konfliktrisker i världen.Kritiken mot Sandöskolan är överdriven. Sandöskolan har, i förhällande tilljämförbara linjer, en hög andel som lar tjänst i och dessutom är mångaav de elever som inte åker ut aktiva för i . FPU vill dock inlemotsätta sig en ökad koppling mellan utbildning och u-landstjänst. Därigenomskulle etl ännu bällre nyttjande av resurserna nås. () och () ansluter sig till förslagelom finansiering och organisation av språkutbildning vid ochverksamheten vid u-centrum. KF och SCC fäster stor vikt vid atl avnämarna kanstyra de bägge institutionernas mål och verksamhet genom medlemskap i denföreslagna stiftelsen. Lutherhjälpenbiträder i stort utredningens förslag. En representant för missionssamfundenbör vara med i den föreslagna stiftelsens styrelse. har inte nägot att erinra mol stiftelseformen som sådan menifrågasätter om den föreslagna organisationen i övrigt är bäst lämpad för sittändamål. Stiftelsen skulle bättre kunna motsvara efterfrågan pä företagensönskemål om de två institutionerna var relativt samordnade pä samma ort.Styrelsens för stiftelsen fär inte bli alltför stor. börfå inflytande på styrelsens sammansättning. () stöder förslaget om etablering av spräkenhetoch u-centrum. 1 stiftelsens styrelse förutsätter Swedtel all de verksamheteri samhället som är ekonomiskt ansvariga 1980/81:117 52 för u-landstjänsterna blir i stort sett proportionelltrepresenterade. Swedtel har svårt att finna underbyggda motiv för en fysisk ochadministrativ uppdelning av verksamheten. Både med hänsyn till integrering avspråkträningen och finansiering av verksamheten borde en"kombinerad" ut-bildningscenlral vara mest fördelaktig. Mission (SKM) vill kraftigt rekommenderaatt huvudlinjerna i utredningens förslag genomförs. är positivt till utredningens förslag. Kristna Ungdomsråd (SKU) avvisar förslaget tiilorganisatorisk modell. Svenska företag synes få ett alltför stort inflytandepå utformningen av verksamheten. SKU anser det mer rikligt att utnyttja existeranderesurser vid universiteten och att satsa på de utbildningsanordnare som redanfinns inom del statliga utbildningsväsendet samt den friafolkbildningsverksamheten, än att tillskapa nya organisationsformer. /påpekar att denledningsorganisation som gäller för högskolan inte avviker särskilt markantfrån utredningens förslag. Stiftelsen, som utredningen föreslår somledningsgrupp, skulle mycket väl kunna inordnas inom högskoleväsendet. Enavgiftsbeläggning av utbildningen är också möjlig inom högskoleväsendet. Dennära kontakt som högskolan har med företrädare för näringsliv, fackligaorganisationer m. m. mäste vara av stort värde vid planeringen av u-landsutbildningen.Huvudmannaskapet för u-landsutbildningen bör ligga inom . LO-distriktel i mellersta delar inte utredningensslutsats att stiftelsen behöver ny lokalisering och därmed utökade utgifter. Dei utredningen nämnda resurserna är av staten redan etablerade på , och debåda enheterna kan med fördel förläggas dit. Ett genomförande av utredningensförslag strider mot regionala strävanden som staten uttalat och skulle medföraökad arbetslöshet i ett av landets hårdast drabbade områden. Sandöskolan, 1979/och nuvarande elevkårer anser iett utförligt förslag atl existerande resurser bör utnyttjas bättre. Såväl u-centrumsom spräkenhet föreslås lokaliserade till . Förslagen i utredningen ochförslagen i fredskårsutredningen bör samlas till en lösning. En samordnadutbildningsverksamhet har sex viktiga funktioner: 1. Internationalisering(utvidgning av internationella inslag i högskolornas utbildning och en vidareutbildningav nyckelgrupperna), 2. Breddning av rekryteringsbasen, 3. Språkutbildning, 4.Förberedelseutbildning, 5. Rådgivning och upplysning och 6. Landorientering.Resurserna för utbildning under punkterna 15 finns redan på Sandöskolan medanlandorienteringen bör ligga sä centralt som möjligt. Den tidigare BUN ochfredskåren bör slås samman till en u-landsulbildning och en 'volontärkär". Statsanställdas förbunds och Statstjänstemannaförbundetsavdelningar vid underkänner utredningsförslaget att skapa enstiftelse p. g. a. a) behovsbedömningen är helt otillfredsställande b) SIDA ochBUN skulle tillsammans kunna klara de arbetsuppgifter som stiftelsen förväntasuträtta. Lämpligen bör det ske så atl SIDA ges ansvar för den direktaförberedelseutbildningen och BUN arbetar med långsiktig resursbreddning.Stiftelseformen skulle för BUN-personalen innebära en försämring ianställningstrygghet, nägot som SF och ST motsätter sig. SF och ST har inkommit med ett omfattande alternativtförslag lill verksamhet vid och föreslår alt det till Sandöförläggs Prop.1980/81:117 53 - vidareutbildning avnyckelgrupper, t.ex. lärare och fackföreningsfolk som ett led i de allmänna inlernalionaliseringssträvandena, - kurser för breddning avresursbasen, främst riktade till för u-landsarbete särskilt efterfrågadegrupper, t.ex. jägmästare, valleningenjörer, utbidningsplanerare. Kurserna börge akademiska poäng och ingå i examen. - språkutbildning enligtutredningens förslag. Samordning med andra anordnare av språkutbildning förutsätts. - allmänt förberedande och landorienteradekurser för de personalkategorier som ej tillgodoses genom SlDA:s ellerfredskärens förberedelseutbildning. - rådgivning enligt utredningensförslag. anser det betänkligt att utredningen föreslär alt den nu endarekryteringsbreddande biståndsutbildningen avvecklas, i all synnerhet som nägotalternativ, - en mer effektiv och mindre kostnadskrävande utbildning - ejdokumenterats i ulredningen. Det är inte klarlagt att avkastningen och utbytetkommer att bli större med utredningens förslag. Utbildningför u-landsinriktat arbete och stationering i utformning, behov ochefterfrågan A.Sammandrag av remissorganens synpunkter Utbildningsberedningen,ambassaderna i Dacca, , och () stödjerutredningens bedömning. Många remissinstanseranser dock att efterfrågan på den framtida u-landsutbildningen intetillräckligt analyserats i ulredningen. Nägra remissinstanser påpekar dock altdet finns ett behov av långsiktig utbildning som bidrar till förbättratrekryteringsunderlag utöver vad utredningen föreslår. Fleraremissinstanser anser atl biståndsanslaget ej skall användas för att finansierautbildning för svenska näringslivet. Ambassadernai , och anser att kompletterande utbildning avpersonal och familjemedlemmar i såväl lokalspräk som u-landskunskap itjänstgöringslandet är viklig. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) påpekar att en av oklarheterna iutredningen är näringslivets efterfrågan pä stiftelsens tjänster. () delar utredningens uppfattning att det yttersta ansvaret för en godförberedelse av utresande personal och familjemedlemmar åvilar arbetsgivaren.Härigenom främjas en fortsatt och fördjupad internationalisering av det svenskasamhället. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) anser atl den allmänna internafionaliseringen avkursplaner och litteratur bör drivas med särskild hänsyn till behov avkontakter med tredje världen. Förbättrade språkkunskaper utgör en viktig delav och förutsättning för denna internationalisering. 5 1980/81. 1980/81:117 54 () understryker att den kompelens somfinns i för bedömning och planering av förstudier som rör bredare samarbeteän så länge är mycket begränsad. SI instämmer därför i de förslag tillutbildningsmöjligheter med inriktning på bredare samarbete som skisseras ibetänkandet. Statskontoret anser att utredningens bedömning av behovetav utbildningen är alltför vag. En grundligare marknadsanalys, som beläggerutredningens bedömningar, bör vara förutsättningen för ett ställningstagandeenligt förslaget. Frågan om graden av avgiftsfinansiering bör samtidigtdiskuteras. Vidare bör inle språkundervisningen vara avgiftsfri då del gällerundervisning som inte anordnas genom samhällets normala kursutbud. () finner att ulredningen harbrister i analysen av behov och resurser, vilket gör att bedömningen avefterfrågan i kostnadskalkylen blir osäker. Troligtvis kommer företag underalla omständigheter att ordna en del av sin förberedelseutbildning i egenregi. En ytterligare brist är alt SIDAs och andra biståndsfinansierade organsbehov inte behandlats närmare. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) betonar detväsentliga med en klar arbetsfördelning mellan den långsiktigaförberedelseutbildningen för tjänstgöring utomlands - vilken bör förbli enhögskoleuppgift - och en mer kortsiktig funktionsinriktad utbildning. Ambassaden I framhåller betydelsen av atl detinom en förbättrad förberedelseutbildning läggs stor vikt vid bearbetningen avattityder och värderingar. En samnordisk förberedelseutbildning borde utrettsmer. Ambassaden föreslår alt utbildningsanslag ges till ambassaderna för attanordna studiecirklar i språk och värdlandskunskap. Ambassaden i anser förslaget vara för dyrbart.