prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — att till Sanering av BT Kemis område i påtilläggsbudget 1 fill statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslagav . 1980/81:25 30 [3]I 2. Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.m. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 44milj. Från anslagel lämnas bl.a. bidrag lill mindre föreningsanläggningarför idrott och friluftsliv. Statsmakterna har genom riksdagsbeslut (prop. 1979/80: 100 bil. 13 s. 164 och 166-167, KrU 1979/80:30. rskr1979/80:377) fastställt riktlinjer för disposition av medel från anslaget. Förinnevarande budgetår disponerar 3 milj. kr. för bidraglill föreningsanläggningar. De fr. o. m. den gällande normerna förslöd lill mindre idrottsanläggningar innebär bl.a. all endast föreningar kanåtnjuta bidrag till investering 1 idrotts- och friluflsanläggning. Tidigarekunde även kommun medges bidrag. Denna fråga anmäldes av regeringen tillriksdagen i samband med behandling av den kommunala ekonomin (prop.1978/79:95 bil. 5, KrU 1978/79:4 y, FiU 1978/79: 35, rskr 1978/79: 335), Motbakgrund av kompletterande utredningar, gjorda inom ,beträffande villkoren för stödet till mindre anläggningar fattade riksdagenbeslut i frågan i samband med behandlingen av budgetpropositionen /81 (prop, 1979/80:100 bil. 13, KrU 1979/80:30, rskr1979/80:377). Kommunerna kompenserades därvid genom skalteuljämningssyslemet. Enliglde riktlinjer som fastställdes av riksdag (prop. 1970:79, JoU 1970:33,rskr 1970:239) samt vissa på dessa riktlinjer grundade och av regeringenangivna normer har fram t.o.m. /80 således bidrag lämnats lillsåväl föreningar som kommuner. Dessa normer innebar bl. a. att statsbidrag föranläggningsverksamhel utgick i mån av tillgång på medel under anslagel ochefter ansökan hos . Normerna innebar vidare att beslulom bidrag skall fattas före byggnadsarbetenas påbörjande. Närmare föreskrifleri övrigt för bidragsgivningen har meddelats av . Fram till delbidragsgivningen enligl normer upphörde har desamlade ansökningarna överstigit de av anvisade medlen. Denpraxis lillämpat har inneburit att de bidragsansökningar somfyllt kraven för statsbidrag lämnats vilande i avvaktan på tillgäng pä medel.Verket har för sädana ansökningar lämnal medgivande att påbörjabyggnadsverksamheten utan att rätten till statsbidrag därvid gäll förlorad förden bidragssökande och ulan all medel för investeringen funnits tillgängligavid lidpunkten för tillståndsgivningen. Vid meddelande till dem som ansökt omsådant tillstånd har verket dock endast ställt i utsikt att ansökan skallprövas för statsbidrag. På detta sätt har således en belydande kö uppstått.Bidragskön har lett lill nära vänletid för statsbidragsbeslul,under förutsättning av i slorl oförändrade statsanslag. 1980/81:25 31 De som ansökt om bidrag har mol bakgrund av denna praxisupplevt att löfte givils om statsbidrag vid senare tillfälle, nämligen dåanvisade statsmedel skulle komma alt finnas tillgängliga. Den I januari 1980fanns hos ca 860 ansökningar omfattande totalt drygt 22 milj.kr. Den genomsnittliga andelen statsbidrag i de berörda investeringsobjektenhar enligt normer och föreskrifter varil . varför beloppetmotsvarar en investeringsvolym av ca 130 milj. kr. i idrotts- ochfriluftsanläggningar. Prövningenav statsbidrag till anläggningar sker inom naturvårdsverketsanläggningsdelegation. Delegationen fattade den 26 och beslul omfördelning av statsbidrag avseende samtliga vid verkel före den I januari 1980inkomna ansökningar. Verkel fördelade därvid tillgängliga medel. Härvid komflertalet bidragssökande all erhålla mindre bidrag än enligl de normer och denpraxis som tidigare gällt. Vissa bidragssökande meddelades avslag på ansökan.Över beslut har 180 bidragssökande, huvudsakligen föreningar,inkommit till regeringen med besvär. Del sammanlagda beloppet statsbidrag fördessa ansökningar, om 1970 års normer samt vid verket utvecklad praxis förbidragsgivningen skulle tilllämpas, är ca 4 milj, kr. Statsbidragen till mindre idrotts- ochfriluftsanläggningar tillmäts stor vikt av idrottsrörelsen, 1979 årsriksidrottsmöte uttalade särskilt all bidragen ulgör en värdefull stimulansför ideellt arbetande ledare samt krävde att slödel bibehålls och utökas. Jagdelar uppfattningen att stödet ofta haft betydelse för anläggningars tillkomst,ett förhållande som särskilt gällt de mindre och i speciellt hög grad ideelltarbetande föreningar. Mol bakgrund av de ekonomiska konsekvenser som uteblivnaeller starkt reducerade statsbidrag till anläggningsobjekl kan medföra främstför de akluella idrottsföreningarna, föreslår jag efler samråd med chefen förbudgetdepartementel alt ytterligare 4 milj. kr. anvisas för detta ändamål.Detta tillskott till anslaget gör de möjligt för alt i storutsträckning beakta de besvär som anförts av föreningar över verkets beslut omreducerade eller uteblivna bidrag. De aktuella bidragsärendena bör återförvisastill som i samband med en förnyad prövning bör fördela den härföreslagna förstärkningen av anslaget. Jag har vid min medelsberäkning inte tagit upp medel föratt tillgodose de besvär över bidragsbeslut som anförts av vissa kommuner.Motivet för detta är all kommunerna som jag tidigare anfört numera kompenserasgenom skalteuljämningssyslemet. Inte heller har jag förutsatt att de besvär somanförts beträffande bidrag enligt hamnbldragskungörelsen skall behandlas idetta sammanhang. Prop.1980/81:25 32 Med hänvisning lill var jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen föreslär alt till Stöd IiU idrotten: Anläggningsstöd m.m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /81 anvisa ettreservationsanslag av . [4] J 2. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats ett reservationsanslag av I milj. kr. Vid utgången av budgetårel1979/80 fanns en reservation under anslagel på ca 3 milj. kr. Från anslagetutbetalas bidrag såsom ersättning för föriuster på grund av naturkatastrof m.m. i enlighet med föreskrifler som regeringen meddelar för varje särskilt fall. Länsstyrelserna i och haranmält att skördeskador orsakade av onormal nederbörd inträffati nordvästra och angränsande område i . Skadorna av degrödor som inte omfattas av jordbrukels skördeskadeskydd uppskattades till 18milj. kr., varav 13,7 milj. kr. hänför sig till trädgårdsgrödor, 2,2 milj. kr.lill åkerbönor och 2,1 milj. kr. Den skadade arealen haruppskattats lill 2300 ha fördelade på 305 brukare. På grund av skadornas omfattning och med hänsyn lill attdet framstår som angeläget alt trädgårdsodlingen kan bibehållas i nuvarandeomfattning har länsstyrelserna anhållit att staten lämnar ekonomiskt stöd iform av bidrag till de drabbade odlarna inom ett närmare angivet område av nordvästraSkåne och södra . Bidragen föreslås utgå utan behovsprövning.Skördeskadan bör enligt länsstyrelserna beräknas som skillnaden mellan normskördevärdelför förelagets hela areal av trädgårdsgrödor, åkerbönor och konservärlor ochdet aktuella skördevärdel för dessa grödor i det enskilda företagel. I frågaom trädgårdsgrödorna föreslås att den sålunda beräknade skadan minskas med deuteblivna rörliga skördebundna kostnaderna. De odlare som drabbats avskördeskada föreslås stå en självrisk om av förelagets lolalanormskördevärde för ifrågavarande grödor minskal med de rörliga skördebundnakostnaderna. Efter remiss har yttranden över förslaget avgells avstalisliska centralbyrån (SCB), efler hörande av skördeslatisllska nämnden,(), lanlbruksstyrelsen, lantbrukarnas riksförbund (LRF)och trädgårdsnäringens riksförbund (TRF). Samtliga remissinstanser tillstyrker alt ersällning förskadorna utgär av statsmedel. LRF och TRF föreslår alt ersättning utgår ienlighet med 1980/81:25 33 LRF anser dock all bidrag börkomma i fråga även för odlare utanför det av länsstyrelserna angivna området.RRV erinrar om att behovsprövning har frångåtts i vissa fall där det samtidigtrört sig om ett större anlal skadelidande inom ett begränsat område. I deltafall anser verket dock att en behovsprövning bör lillämpas. Åven lantbruksstyrelsenanser alt behovsprövning bör ske mol bakgrund av de principer som tillämpas vidbidragsgivning med anlitande av anslagel Bidrag vid föriusl på grund avnaturkatastrof m. m. SCB föreslår, att avdraget skall beräknas på förelagetstotala normala skördevärde för avsedda grödor. RRV och lantbruksstyrelsenförordaratt självrisken sätts lill . Som framgår av vad länsstyrelserna anfört har nederbördenunder förorsakat omfattande skador inom jordbruket och trädgårdsnäringeni nordvästra . Enligl min mening bör från förevarande anslag bidrag ulgåendast för skador på trädgårdsgrödor inom det skadeområde som länsstyrelsernahar redovisat. Bidragen bör läcka delar av förlusterna så att vederbörandeföretagare skall kunna fortsätta med sin yrkesutövning ulan alt hamna 1allvarliga ekonomiska svårigheter till följd av skadan. Kravet påbehovsprövning gäller enligl beslut generellt vid allbidragsgivning från anslaget. Systemet med behovsprövning skulle i delta fallgöra alt handläggningen av ersällningsärendena tar lång lid och bliradministrativt betungande. Vidare medför en behovsprövning, som länsstyrelsernaockså har anfört, att näringsutövarna i många fall tvingas att realisera delarav sin produktionsapparat för att klara likviditeten. Härigenom försämrasderas möjligheter all återhämta sig ekonomiskt. Jag förordar därför alt bidragmed anledning av Irädgårdsskador 1 nordvästra får utgå utanbehovsprövning. I stället bör en självrisk om av hela normskördevärdeltillämpas. Vid bidragsberäkningen bör naturligtvis också eventuellaförsäkringsersättningar frånräknas. Del bör ankomma pä regeringen att meddelanärmare föreskrifter rörande bidragsgivningen. Jag beräknar medelsbehovel till ca 8 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordat om statsbidrag till följd av trädgårdsskador 1 nordvästraSkåne är 1980, 2. till Bidrag vidförlust på grund av naturkatastrof m.m. på tlll-läggsbudget I tillslalsbudgelen för /81 anvisa ett reservationsanslag av 8000000kr. [5] J 5. Reglering av sjön . Någol anslag för dellaändamål har inte tagils upp på statsbudgeten för /81. Sjön ligger inom , och kommuner i genom- 3 1980/81. 1980/81:25 34 flyts av , Sjön är reglerad. Nuvarande regleringuiövas av /72 i enlighet med enlapp-ningsplan, kallad F 66. av regleringen avÅsnen enligt F 66 understeg lillrinnlngen till sjön emellertid avsevärt normalavärden, vilkel i kombination med de lästa lappningsbestämmelserna medfördeperiodvis myckel lägre vattenstånd i sjön än som tidigare förekommit. Medhänsyn lill risken för allvarliga skador från bl.a. natur-vårdssynpunkl avlångvariga låga vattenstånd tillsatte regeringen en arbetsgrupp meduppgift att utreda och undersöka vissa ekologiska förhållanden 1 Åsnen ochMörrumsån. Arbetsgruppen lade fram ett förslag till temporär jämkningav F 66 som syftade lill att i viss omfattning höja de lägre vattenstånden 1sjön. Därigenom skulle långvariga effekter bl.a. av erosion och skador päbotlenfaunan som en följd av återkommande extrema avsänknlngar kunnaförhindras. Kammarkollegiet ansökte ijanuari 1976 hos ,, om temporär ändring av gällande valtenhushållningsbestämmelserför Åsnens reglering 1 huvudsaklig överensstämmelse med jämkningsförslaget.Genom deldomar och har Södra Skogsägarna ABförpliktats sköta vattenhushållningen i huvudsak enligt jämkningsförslaget.Tiden för tillämpningen av jämkningsförslaget utgår . Sedan arbetsgruppen lagt fram jämkningsförslaget fickgruppcTi regeringens uppdrag all utarbeta ett förslag till en genomgripandeändring av den ständiga regleringen av F 66 för att bättre tillgodosenaturvårdsinlres-set. Av de undersökningar som arbetsgruppen lät utföra framgickall låga vattenstånd skulle komma att medföra ökad förbuskning i slrandzonenoch ökad erosion och ulspolning av sediment till djupare delar av sjön, någolsom kunde skada botlenfaunan och på lång sikt medföra igenväxning med vassar isjön. uppdrog regeringen ål kammarkollegietalt hos ansöka om omprövning avvallenhushällningsbeslämmel-serna för Åsnen. Sedan arbetsgruppen den 8 juli1977 hade överiämnal förslag till permanent ändring avvattenhushållningsbestämmelserna uppdrog regeringen ålkammarkollegiet att utforma sin regleringsansökan i huvudsakligöverensstämmelse med arbetsgruppens förslag. framhöll är 1977 alt åtgärder möjligtborde vidtas för att motverka bestående skador på sjöns ekosystem. Riksdagenuttalade att regeringen borde förbehålla sig den slutliga prövningen av ärendelom ändring av gällande vallendom för Åsnen (JoU 1976/77:26, rskr 1976/ 77:255), Kammarkollegiet ansökte hos Växjötingsrätt, , om tillständ till reglering av Åsnen i enlighetmed ett närmare redovisat förslag till vattenhushållning, benämnt F 77-2.Kollegiet hem- Prop.1980/81:25 35 ställdedärvid om rält bl. a. att la i anspråk befintliga regleringsanordningar ihuvudutloppet från sjön, att bygga om befintligt skibord i den s.k.Ekeforsgrenen 1 huvudulloppet samt alt anlägga en grunddamm tvärs över delmindre utloppet frän sjön, kallat Ålshulls kanal. Regeringenförordnade i beslul den enligt 4 kap. 17 S andra stycketvattenlagen att frägan om tillåtligheten av ändrad reglering av Åsnen skulleprövas av regeringen. Växjötingsrätt, , har avgelt yttrande tillregeringen i llllålllghetsfrägan. Regleringsförslagel innehåller bl.a. bestämmelserom en dämningsgräns på nivån -1-139,25 m och en sänkningsgräns på -M38,00 m.En jämförelse mellan F 66 och F 77-2 visar bl.a. att lägsta vattenstånd höjs 55cm, all medelvaltenstånd höjs ,att högsta högvattenständ sänks , att lägsta lågvaltenförlng från sjöntill ökas från 5,5 till 7,0 mVs och all högsta högvaltenföringminskas från 116 lill . Den totala regleringsamplituden dvs. skillnadenmellan lägsta och högsta vattenstånd reduceras från ca 2.0 m till ca 1,3 m.Vattendomstolen uttalar att om man godtar den målsättning som uppställts pågrund av ekologiska och i övrigt miljömässiga skäl, måste slutsatsen bli attregleringsplanen F 77-2 ulgör en förtjänstfull kompromiss mellan förhällandena1 Åsnen och intressena i , Planen uppfyller inte helt de ekologiskaönskemålen för Åsnen men avvikelsema är måttliga och betingade av hänsyn lillandra beaktansvärda Intressen. Enligt vattendomstolenkvarstår efter huvudförhandlingen i målel inga egentliga erinringar molföretaget. gör förutom en bedömning av skador och olägenheterav företaget även en bedömning av byggnadskostnader, koslnader för förvärv avregleringsanordningar och mark, kostnader för skötsel och underhåll samtprocesskostnader. Dessa kostnader för staten uppskattar domstolen lillsammanlagl 2,8 milj. kr. Skador och olägenheter består i försämrad torrläggningav skogs- och jordbruksmark, kraftförluster för kraftverken i samlbefarade negativa verkningar på allmänt och enskilt fiske i Mörrumsån.Slutsumman för dessa skador och olägenheter av förelaget i jämförelse med F 66uppskattas av till ca 9 milj. kr. har stannatför åsikten att dessa skador och olägenheter visserligen överväger nyttan såsom domstolen bedömt denna, men dock inte i sä hög grad all desamma kan ansesstå i missförhållande till nyttan. finner sammanfattningsvisalt hinder enligt vattenlagen mot genomförande av F 77-2 inte föreligger. Vattendomstolensyttrande har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser inkl. berörda kommunerhar tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot det sökla företaget.Länsstyrelsen i anser all i flera avseendenundervärderat nyttan av den sökta regleringen. anser sålunda attden sammanlagda nyltan av Prop.1980/81:25 36 företagel utan varje tvekan väsentligt överstiger den avdomstolen uppskattade summan av koslnader och skador. Kammarkollegiet har ipåminnelser förklarar att kollegiet delar denna uppfattning. De negativa ekologiskaeffekterna som följer av låga vattenstånd begränsas inte till det akluellaårel. Låga vattenstånd har i stället en kvardröjande negaliv effekt som accentuerasom fler vallenfatliga år efler varandra inträffar. Kollegiet framför dessutomvissa synpunkter på de skadebedömningar som aorts. Även Åsnenföreningentillstyrker regleringen och framhåller alt del är nödvändigt att den genomförs. Kammarkollegiet har anmält all kollegietträffat avtal med nuvarande regleringshavare omövertagande samt skötsel och underhåll av regleringsanordningarna vidEkefors-Hacke-kvarn. Enligt delta avtal skall staten till Skogsägarna eriäggaell belopp motsvarande . räknat i prisnivån . Ersättningenskall erläggas efter det att vallendomstolen meddelat tillstånd tillbyggnadsåtgärderna. Byggnadsarbetena kan komma alt påbörjas redan under hösten1980. För dessa arbeten som beräknades till . bör medhänsyn lill fördyringar och ytteriigare eventuella tidsförskjutningarreserveras ell belopp av I milj. kr. Ersättningen till Skogsägarna bör räknasupp till avrundat . Kammarkollegiet hemställer alt sammanlagl I450000 kr. ställs till kollegiets förfogande för nämnda ändamål. Medlen börvara tillgängliga senast den dag då dom med tillstånd till byggnadsarbetenameddelas. Regeringen har 1 beslut funnit atthinder enligt vallenlagen inte möter mot att fillstånd lämnas fill den ändraderegleringen och även medgett all tillstånd lämnas. Regeringen har därvid bedömtatt del från naturvårds- och fiskesynpunkt är nödvändigt alt få tappningsreglersom dels förhindrar så låga vattenstånd som förekommit i Åsnen och delstillgodoser fisket bättre än gällande regler. Del förhållandet att staten genomkammarkollegiet slår som sökande innebär i förevarande fall att slalen övertarregleringsrätten från Skogsägarna. Staten får därmed också stå för kostnademaför regleringen i framliden. Det är angeläget alt ert"orderliga byggnadsarbetenkan påbörjas utan dröjsmål så all de nya vatlenhushållningsbestämmelserna kanbörja lillämpas . Jag biträder kammarkollegietsframställning om medel för byggnadskostnaderna och för Inlösen avregleringsanordningar och erforderliga markområden. Jag avser att senare, sedanvattendomstolen slutfört förhandlingarna om ersättningar för skador m. m.,återkomma om medel för dessa skadeersättningar. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Reglering av sjön på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av 1450000kr. Prop.1980/81:25 37 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /81 såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde [I] F 4. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetåranvisats ell reservationsanslag av . Mede) har därvid förprogrammet Kemiska produkter m. m. beräknats till 9,5 milj. kr. Pä reservationsanslagetF 3. Beredskapslagring har därutöver för programmen Kemiska produkter m.m. ochMetaller m.m. beräknats en investeringsram på totalt 44,3 milj. kr. Inom dennaram har 1 regleringsbrev för /81 medel reserverats föreventuella avlal om industristöd till och Metall AB.Vidare har under femte huvudtitelns anslag H 4. Beredskapslagring för hälso-och sjukvården m. m. ställs 4.2 milj. kr. till regeringens disposition. Med skrivelse den 25 april1980 har överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) på regeringens uppdraglämnat förslag om alternativa metoder för att tillgodose beredskapsbehovet avmedicinsk rönigenfilm m. m. Av de olika undersökta alternativen (krisimporl,lagring, fredstida produktion) bör enligt ÖEF alternalivel med slöd tillproduktion vid Ceaverken väljas eftersom del bäst tillgodoser beredskapsbehovenoch blir billigare än lagring av färdigvaror. En förusättning för altgenomföra det förordade alternativet är dock enligt ÖEF att Statsföretag ABmedverkar till en finansiell rekonstruktion av Ceaverken samt att en inhemskproduktion av silverni-irat kan igångsättas och upprätthållas fill rimligkostnad. Regeringenuppdrog åt ÖEF att teckna avlal med Ceaverken omupprätthållande av produktion och produktionskapacitet som erfordras för alttrygga försörjningsberedskapen 1 fräga om medicinsk röntgenfilm,fotosättningspapper, fotopapper och grafisk film. 1980/81:25 38 drogvidare ät ÖEF att teckna avtal med om en anläggning förtillverkning av sllvernilrat. ÖEFhar med skrivelse till regeringen överiämnat avtal somtecknats med Ceaverken resp. och hemställt om alt erforderliga medelskall ställas till förfogande. Vidare har till regeringen överlämnats enskrivelse lill ÖEF från Statsförelag rörande dess medverkan i en finansiellrekonstruktion av Ceaverken. Avtalen med Ceaverken och fordrarstatsmakternas godkännande. Avtaletmed Ceaverken gäller ett försörjningsberedskapslån pä 24,9 milj. kr. förperloden den till . Medelsbehovet fördelar sigpä budgetåren 1980/81, 1981/82 och 1982/83. Enligl avtalet förbinder sigföretaget att hälla viss kapacitet och produktion belräffande röntgenfilm,fotosättningspapper och fotopapper. Enligt ÖEF:s skrivelse avsesproduktionsåtaganden och kostnader beträffande grafisk film senare all reglerasi ett särskilt avtal för kalenderåren 1981 och 1982. Medelsbehovet härförberäknas fill högst 3 milj. kr. Avtaletmed gäller ett avskrivningslån på 1,6 milj. kr. för en anläggning förproduktion av silvernitrat. Avtalet omfattar en tioårsperiod fr.o.m. den 1januari 1981. Medelsbehovet fördelar sig pä budgetåren 1980/81 och 1981/82. Dettotala medelsbehovet för /81 för föreliggande avtal uppgår till9,3 milj. kr. Eftersamråd med statsrådet förordar jag att del medelsbehov på 9,3 milj. kr.som ÖEF:s avlal med Ceaverken och omfattar tillgodoses genomomprioriteringar inom ramen för redan anvisade invesleringsmedel överstatsbudgeten. Därvid beräknar jag all 5,1 milj. kr. som anvisats underreservationsanslaget . Beredskapslagring och 4,2 milj, kr, som anvisatsunder reservationsanslaget H 4. Beredskapslagring för hälso- och sjukvårdenm.m. (femte huvudtiteln) skall föras över till reservationsanslaget F 4.Industriella åtgärder. Av budgetlekniska skäl måsle nya anslag tas upp påtilläggsbudget för industriella åtgärder. Motsvarande belopp kommer inte allutnyttjas under anslagen . Beredskapslagring och H 4. Beredskapslagring förhälso- och sjukvården m. m. Medelsbehoven för budgetåren 1981/82 och 1982/83får fillgodoses inom de medelsramar som för resp. budgetår kommer att anvisasför del ekonomiska försvaret resp. för programmet Hälso- och sjukvården i krigInom övrigt totalförsvar. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen atttill Industriella åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten förbudgeläret 1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:25 39 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /81 såvitt avser verksamhetsområde D. Lantmäteri- och kartväsendet [1] D 7. Lantmäteriet: Statskapital. Någol anslag fördelta ändamål finns inte upplaget 1 statsbudgeten för innevarande budgetår. Slatens lantmäteriverk har hemställt om ett tillskoll avstatskapital om 23 milj. kr. under budgetårel 1980/81. Tillskottet motiveras avett behov mot bakgrund av utvecklingen t.o. m. /80 och medhänvisning till att lantmäteriverket i anslagsframställningen för budgetåret1981/ 82 föreslär alt formerna för finansiering av investeringar ochprinciperna för beräkning av kapitalkostnader m. m. skall ändras. Lantmäteriverkels hemställan har överlämnats fillriksrevisionsverket för yttrande. bedömer att den analyssom lantmäleri-verkel har genomfört bör föras ell steg vidare innan slutligställning las lill lantmäteriverkets hemställan. anser dockatt lantmäteriverkels genomsnittliga behov av rörelsekapital bör finansierasmed statskapital. Svängningarna 1 detta behov bör enligt verkel regleras, delsgenom en rält att använda en röriig kredit, dels genom all överskott av likvidamedel kan sättas ln på en räntebärande räkning hos . Medhänvisning till dessa principer och mol bakgrund av utvecklingen /80 bedömer riksrevisionsverkel att lantmäteri verket /80 borde ha disponerat ett ytterligare statskapital om ca 15milj. 1980/81:25 40