prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 propositionenmed förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för /81(prop. 1980/81: 125) föreslår regeringen alt staten skall ge garanti för låntill () med högst 110 milj. kr. Inomhandelsdepartementets verksamhetsområde föreslås i budgetpropositionen 1981(prop. 1980/81:100 bil. 14) all ramen för ex-portkreditgaranlier höjs med 6000milj. till 67000 milj. kr. för /82. Inomindustridepartementets verksamhetsområde föreslår regeringen ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 17) all ramen för desärskilda strukturgarantierna för textil- och konfektionsindustrin höjs med 20milj. lill 259,5 milj. kr. för /82. Detta belopp avser deöver åren samlade garantiåtagandena. Samma sak gäller för garantier som deregionala utvecklingsfonderna kan ge. Deras garanligiv-ningskapacitel föreslåsbli ökad till av det egna kapitalet eller med ca 125 milj. kr. till ca 425milj. Beloppet kan inte i förväg fastställas exakt, eftersom det egnakapitalels storlek varierar med olika faktorer. I propositionen föreslåsdessutom att den åriiga ramen avseende kreditgarantier för lån lill företag iglesbygder och för lån till anskaffning av varulager skall ökas med 7 milj. kr.till 48 milj. kr. För nästa budgelår föreslås vidare att den årliga ramen förgarantier enligl förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. och förlån till turisthotell skall uppgå till 300 milj. kr. Detta är samma belopp somriksdagen har godtagit för innevarande budgetår. Regeringen harsedermera funnil skäl att i propositionen med förstag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /81 (prop. 1980/81:101) föreslå att ramen förinnevarande budgetår skall höjas till 450 milj. kr. I propositionen om vissafrågor rörande glasindustrin (prop. 1980/81:89) föreslår regeringen attsärskilda strukturgaranlier för glasindustri skall få lämnas inom enram om 25 milj. kr. Ipropositionen om riktlinjer för energipoliliken (prop. 1980/81:90) föreslåsatt ramen avseende garantier för lån lill utvinning m.m. av olja, naturgaseller kol höjs med 2000 milj. kr. lill 4000 milj. kr. I samma propositionföreslås att bemyndigas att teckna borgen för lånintill 7 833 milj. kr. Delta innebär en höjning med 720 milj. kr. Inomövriga departements verksamhetsområden har förslag angående kreditgarantiereller borgensåtaganden inle lagts fram under innevarande budgetår. Deninformation jag nu har lämnat sammanfattas i tabell 5. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag Tabell 5.Förslag angående ramar för statliga kreditgarantier m. m. (milj.kr.) Ramar för samlal slalligl garantiåtagande Rätt för att teckna borgen förTeleinvest-koncernen för lån till Garantier förlån till () Exportkreditgarantier Särskildastrukturgaranlier för lexlil-och konfektionsindustrin Garantier utställda av deregionala utvecklingsfonderna (ungefärliga belopp) Särskilda strukturgarantierför glasindustri Garantierför län lill utvinning m. m. av olja, naturgas eller kol Rätt för statensvattenfallsverk att teckna borgen Summa förändring av ramar för samlat statligtgarantiåtagande 110,0' 61000,0 110,0' 67000,0 ca -1-8870,0 Ramar för årligt statligt garantiåtagande Garantier för lån till nyetablering av förlag m. m. samttill bokhandel för län till jordbrukets rationalisering m. m., etc.Garantier för lån till fiskeföretag, etc Garantier för lån till byggande avskogsvägar Garantierför län till företag i glesbygder m. m. Garantier för industrigarantilån m. m. Summa ramar för årligt garantiåtagande 41,0 450,0= ' Föreslaget pä tilläggsbudget 111 Varav 150 milj. kr. föreslaget på tilläggsbudget 11 Sammanfattningsvis kan under /82 statligakreditgarantier för lån m. m. ges med ytteriigare. dels ca 8870 milj. kr.hänföriiga till ramar avseende totala engagemang, dels I 145,5 milj. kr.hänförliga till ramar för årligt engagemang. Den sammanlagda ökningen blirdärmed ca . Till detta belopp kommer det ramulrymme som i vissafall frigörs till följd av att lån med statlig garanti blir amorterade. I andrafall är det så att de utställda garantierna successivt minskarefter hand som lånen amorteras. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 41 Denstora merparten av ökningen i garanfiramarna hänför sig till exportkreditgarantierna,som har karaktären av ett försäkringssystem som syftar till attunderlätta svenska företags exportaffärer. Premiesättningen förexportkreditgarantier skall i princip vara sådan att några förluster ejbelastar statsbudgeten. Jagvill åter betona att de belopp som jag just har nämnt avser ramar föråtaganden. Summan av faktiskt gjorda åtaganden kan utvecklas på annat sätt. Jagföreslår att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar redovisat. 2.4Möjlighet till tillfälliga medelsöverföringar mellan fonder finansierade medsärskild beredskapsavgift på olja Ilagen (1980:1083) om ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgiftför oljeprodukter föreskrivs att för motorbrännolja, eldningsolja ochbunkerolja skall fr.o.m. utgå särskild beredskapsavgift med66 kr. Av dessa avser . finansiering av oljelagring, 4 kr.finansiering av oljeprospektering och . finansiering av oljeersättandeåtgärder. Inkomna medel fonderas i fonder för resp. ändamål hosriksgäldskontoret. Regeringen har i prop. 1980/81:90 om riktlinjer förenergipolitiken föreslagit att den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter skall höjas med . för kubikmeter fr. o. m. . avser finansiering av oljeprospektering medan . avser finansieringav det nya energiforskningsprogram om vilket förslag läggs fram i denproposition jag hänvisade lill. De inkomster som är avsedda förfinansiering av nämnda program skall tillföras en särskild fond förenergiforskning hos riksgäldskonloret. Storlekenpå de inkomster som följer av den särskilda beredskapsavgiften varierar överåret som en följd av variationer i efterfrågan på oljeprodukter. Vidare gälleratt avgifter som följer av försäljning av oljeprodukter under en viss månad kantillföras fonderna hos först . Detidsmässiga variationerna i inkomsternas storlek, liksom den förskjutning somsker i tillförseln av inkomsterna lill fonderna hos , kan ivissa fall föranleda problem när del gäller all planera och genomföra denverksamhet som skall finansieras från resp. fond. Detta kan i första hand kommaatt gälla för verksamhelen inom energiforskningsprogrammet men även för denverksamhet som finansieras över oljeersättningsfonden. Föratt undvika olägenheter som kan uppstå till följd av de nu berördaförhållandena vad gäller det sätt på vilket inkomsterna tillförs fonderna hosriksgäldskontoret, bör regeringen ha möjlighet att besluta om tillfälligaöverföringar av medel mellan de olika fonderna. Dettabör ske genom utnyttjande av de tillfälliga likviditetsöverskott Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 42 som kan uppstå hos vissa av fonderna. Regeringen börbemyndigas att besluta om sådana tillfälliga överföringar av medel mellan deolika fonderna hos som finansieras genom den särskildaberedskapsavgiften på oljeprodukter. Jag har i denna fråga samrått såväl medcheferna för handels- och industridepartementen som med statsrådet . 2.5 Utnyttjande av nnansfullmakten, m. m. Fr. o. m. /80 gäller nya former förredovisning av utnyttjandet av finansfullmakten. Avsikten är atl riksdagengenom en samlad redovisning av utnyltjandel av finansfullmakten och övrigakonjunktur-och arbetsmarknadspolitiska bemyndiganden skall få en bättreöverblick över hur olika bemyndiganden har utnyttjats. En sådan redovisning börvara så fullständig som möjligt och lämnas först i komplelteringspropositionen.Hemställan om utnyttjande av finansfullmakl för det nästföljande budgetåretgörs vid samma tillfälle. Om arbetsmarknadslägel skulle kräva insatser, utövervad som kan tillgodoses genom ianspråktagande av den givna finansfullmaklen,ankommer det på regeringen atl på tilläggsbudget begära en utvidgadfinansfullmakt. Jag skall i det följande redovisa hur regeringen harutnyttjat finansfullmakten från föregående redovisningstillfälle till den 23april 1981. Min redogörelse, som således avser av budgetåret1979/80 och större delen av /81, bör bringas till riksdagenskännedom. Regeringen har av bemyndigats alt för budgetåret1979/80, om arbetsmarknadsläget kräver det, beslula om utgifter intill ettsammanlagt belopp av 2500 milj. kr. 1978/79:100 bil. 2, FiU 1978/79:40,rskr 1978/79:452). 1979/80: 150 (bil. 2) redovisades de ålgärder somunder /801, o. m. hade beslutats med stöd avfinansfullmakten. Under återstoden av budgetåret utnyttjade regeringen inlefinansfullmaklen. Under budgetåret disponerades sammanlagt 566,5 milj. kr. När det gäller utnyttjandet av finansfullmakten /81 vill jag erinra om atl har bemyndigat regeringenatt för detta budgelår, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifterintill elt sammanlagt belopp av 2500 milj. kr. 1979/80:150, FiU1979/80:40, rskr 1979/80:421). Fullmakten får användas för finansiering avtidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statliga investeringar somnormalt finansieras med anslag på statsbudgeten samt för beredskapsarbeten ochför bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning.Bidragsprocenten för kommunala projekt får fastställas av regeringen med hänsyntill ändamålet, dock högsl till . Vidare får finansfullmakten användas förbidrag till näringslivel och bostadssektorn. Härvid får gällande bidragssatsertillfälligt förhöjas med högst . Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 43 Regeringenhar disponerat fullmakten genom beslul , och den18 . Genom beslutel utnyttjades fullmakten medtotalt 11,0 milj. kr. för att utföra byggnadsarbeten åt och generaltullstyrelsen. Genom beslutet utnyttjadesfinansfullmaklen för sysselsättningsfrämjande åtgärder i län.Beslutet avsåg bl.a. tidigareläggning av statliga vägar. Genom besluteldisponerades 40 milj. kr. Beslutet den 18 december 1980innebar alt ytterligare 394,9 milj. kr. av finansfullmakten disponerades. Avbeloppet avsåg 350 milj. kr. medel för beredskapsarbeten, 19,9 milj. kr. om-och tillbyggnad av verkstadslokaler m.m. i för geologiskaundersökning och 25 milj. kr. medel för beställning av två miljöskyddsfarlygför generallullstyrelsens räkning. Genom dessa tre beslut har sammanlagt 445,9milj. av finansfullmakten disponerats. Beträffandeaffärsverkens och vissa andra verksamheters investeringar har t.o.m. budgetåret1979/80 den ordningen tillämpats att bemyndigat regeringen att inomen marginal av ulöver given investeringsram kunna beslula om en avkonjunklurmässiga eller andra skäl påkallad ökning ay medelsramen. Minföreträdare konstaterade i prop. 1979/80: 100 (bil. 2) alt den del avinvesteringsmarginalerna som kunde anses konjunkturpolitiskt motiveradfortsättningsvis borde ingå i det allmänna bemyndigandet att utnyttjafinansfullmakten. Han konstaterade att investeringsramarna kundehöjas av regeringen av andra skäl än konjunkturpolitiska, exempelvis för attmedge en fördelaktig upphandling. Mot den bakgrunden föreslog han i prop.1979/80: 100 (bil. 2) atl en marginal om utöver investeringsramen bordeberäknas på dessa anslag för att medge en ökning av medelsanvändningen avsådana skäl. Denna ordning har också ställt sig bakom. Ibudgetpropositionen 1981 har affärsverkens anslag i enlighet med dellaberäknats med en marginal om utöver föreslagen investeringsram. Vidsidan av tlnansfullmaklen har lämnat regeringen etl antal konjunktur-eller arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndiganden. De olika bemyndigandenasom har lämnats för /81 redovisas i följande icke-tabellariskasammanställning. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde: Regeringen har bemyndigats att medgeöverskridande av utgiftsramarna för del militära försvaret och civilförsvaretom det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Inombostadsdepartementets verksamhetsområde: Under förslagsanslaget Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. har regeringen bemyndigats alt ändra ramenför räntefria förbällringslån om del behövs av sysselsättningsskäl. Underreservalionsanslagen Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler,Uppruslningsbidrag m.m. fill allmänna samlingslokaler samt Lån för allmännasamlingslokaler får ramarna Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 44 för bidrag resp. lån överskridas om del behövs avsysselsättningsskäl. Även under anslaget Tilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bebyggelse kan beslutsramen vidgas om del behövs avsysselsättningsskäl. De bemyndiganden jag nu har redovisat har hittillsutnyttjats endasi i ett fall. medgav nämligen regeringen all10 milj. kr. fick tas i anspråk för energibesparande åtgärder i statligabyggnader. Jag vill slutligen, för fullständighetens skull, nämna attjag denna dag avser föreslå regeringen att medge att finansfullmaktenfår utnyttjas för vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder. Enligt vad jagerfarit kommer vederbörande statsråd att senare denna dag återkomma med ennärmare redovisning härav. Detaljerna i detta ärende torde jag få återkommatill vid mitt framläggande av nästa års reviderade budgetförslag. Regeringen disponerar för innevarande budgetår, som jaglidigare nämnt, en finansfullmakt om 2500 milj. kr. Jag förordar alt fullmaktenför /82 tas upp med samma belopp. Denna bör fä disponeras påsamma villkor som gäller för innevarande budgetår. 2.6 Statsbudgeten budgetåren 1980/81 och 1981/82 Statsbudgetens inkomster budgetåren 1980/81 och1981/82 har med skrivelse den 3 april 1981lämnat beräk-ningarav statsbudgetens inkomsler under budgetåren 1980/81 och1981/82. För en närmare redogörelse härav hänvisar jag till verkets skrivelse(bil. Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling har deantaganden som görs om inkomslutvecklingen i samhället en avgörande betydelse.Riksrevisionsverket har i sina beräkningar utgått från att lönesumman ökade med11,. Verket pekar dock på vissa indikationer, bl.a. storleken på de inbetalade preliminärskalterna . som talar för enlångsammare utveckling av lönesumman under är 1980 än vad verket antagit. Försin bedömning av utvecklingen av lönesumman och utgår riksrevisionsverketbl.a. från det avtal som slutits mellan LO och SAF. antar man enökning av lönesumman med 5,, vilkel innebären nedrevidering i förhållandetill de anlaganden som bildade underlag för inkomstberäkningarna i åretsbudgetproposition. Också antagandet om lönesummans ökning harreviderats ned. Man utgår nu från en ökning detta år med 6,5 %>. Vid sin anmälan av den reviderade finansplanen tidigaredenna dag redogjorde chefen för ekonomidepartemenlel för sina bedömningar avbl.a. antaganden ligger väl ilinje med dessa bedömningar. räknar verket dock med elt högreantagande för lönesummans utveckling än vad som anges i finansplanen. Eftersomjag i dessa avseenden delar de bedömningar som chefen för Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 45 ekonomidepartemenlel gett uttryck för känner jag migföranlåten all på ett par punkter avvika från riksrevisionsverkels beräkningar. /82 innebär verkets beräkning att inkomsttiteln/>'5/j-kapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse tas upp med 25728milj. Eftersom jag utgår från en något annan utveckling av lönesumman änverket beträffande bör dessa inkomster räknas ned med 400 milj. kr.Inkomsttiteln bör därför föras upp med 25 328 milj. kr. I jämförelse med minberäkning i budgetpropositionen innebär della att inkomsterna underinkomsttiteln reviderats ned med 839 milj. kr. För innevarande budgetår harjagingen erinran mot verkets beräkning. Beräkningarna av inkomsterna på huvudgruppen skall påinkomst, realisationsvinst och rörelse baseras på förutsättningarna av ettoförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminärskall / 82. Enligt 12 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skallvarje år bestämmas med vilka procenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskattenskall ingå i preliminärskatten för kommande budgelår. Procenttalet för denförsta hälften av /82 skall vara detsamma som under innevarandebudgetårs senare hälft. I lagen 1980:454 om storleken av statlig inkomstskattsom ingår i preliminär skatt för /81 har detta procenttal sattstill 100. För tiden den 1 juli-den 30 december 1981 blir uttagsprocentendensamma. Jag föreslår att uttagsprocenlen även för fiden den 1 januari-den 30juni 1982 fastställs till 100. Förslag till lag härom har utarbetats inombudgetdepartementet (bil. Under huvudgruppen lagstadgade socialavgifter beräknarriksrevisionsverket inkomsterna till 28679 milj. kr. för /82.Med de utgångspunkter som jag har för utvecklingen av lönesumman och andracentrala faktorer räknar jag upp verkets beräkning med totalt 30 milj. kr. ochför sålunda upp huvudgruppen med 28709 milj. kr. Inkomsterna under huvudgruppenfördelar sig på flera titlar. Jag går inte nu närmare in på var och en av dessajusteringar, utan hänvisar lill den sammanställning jag har låtit utarbeta avmina samtliga justeringar av verkets inkomstberäkning. Denna redovisas i tabell6. beräknar inkomsttiteln mervärdeskatttill 42400 milj. kr. för /82. Med hänvisning till vad jagfidigare anfört beträffande de faktorer som styr utvecklingen av inkomsterna avmervärdeskatten föreslår jag att inkomsttiteln räknas upp med 300 milj. kr.till 42700 milj. kr. Verket har i sin beräkning av affärsverkens inlevereradeöverskott ulgåll ifrån att inleveranserna från förenade fabriksverken kommeratl bli 32,9 milj. kr. för /81. För egen del finner jag attinleveransen från förenade fabriksverken skall uppgå till 47,2 milj. kr.Följaktligen räknar jag upp inkomsterna på inkomsttiteln förenadefabriksverkens inlevererade överskott med 14,3 milj. kr. jämfört med verketsberäkning. Jag finner däremot ingen anledning till erinran mot verketsberäkningar för 5 1980/81. 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 46 budgetåret1981/82. Jag har i dessa frågor samrått med chefen för industridepartementet. Regeringenkommer enligt vad jag har erfarit att i en särskild proposition lägga framförslag till överenskommelse angående Sölvbackaslrömmarna. I denna föreslås bl.a. att medger att staten från överlåter vissersättningskraft och vissa fallrättigheter till . Samtidigtföreslås att det förräntningspliktiga statskapitalet hos verket sätts ned med280 milj. kr. för att verket skall erhålla full kompensation för de tillgångarverkel avstår ifrån. Därigenom kommer också den beräknade inleveransen frånverket att minska. För /82 kan minskningen beräknas till 30,1milj. Jag finner därför att inkomsttiteln statens vattenfallsverksinlevererade överskott bör beräknas lill . för detta budgetår. Vidareföljer av förslaget att de tillgångar som förs över från statensvattenfallsverk till skall skrivas bort. Ehuru motsvarandeavskrivning i snäv mening icke kan betraktas som kalkylmässig bör den förenkelhetens skull, i inkomstberäkningarna noteras under inkomsttypenkalkylmässiga inkomster. Efter alt också ha beaktat effekten av denna minskningav avskrivningsunderlaget bör enligt min mening inkomsttiteln statensvattenfallsverks avskriv/ungar för /82 ökas med 13638000 kr.jämfört med verkets beräkning och sålunda föras upp med . Jag hari denna fråga samrått såväl med chefen för somstatsrådet , Riksrevisionsverkethar i sina beräkningar ej kunnat beakta resultatet av de förhandlingar somförts med bl.a. om ersättning till staten för övertagandetav huvudmannaskapet för de skyddade verkstäderna i samband med bildandet avstiftelsen samhällsföretag. Det nu föreliggande avtalet innebär bl.a. attstaten erhåller 775 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1980/81 och1981/82. Denna ersättning ökar inkomsterna under inkomsttiteln övriga inkomsterav statens verksamhet. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet samtchefen för . Vidare får den framlagdapropositionen om vissa varvsfrågor, m. m. (1980/81:131) konsekvenser förbudgeten som inte har beaktats av . I denna propositionföreslås vissa åtgärder som berör anslaget fill räntestöd till varvsindustrinoch anslaget till avskrivningslån till varvsindustrin, m.m. Dessa förslaginnebär att 385 milj. kr. tillförs inkomsttiteln övriga inkomster av statensverksamhet under /82. I denna fråga harjag samrått med chefenför industridepartementet. Sammantagetfinner jag således anledning att räkna upp inkomsttiteln övriga inkomster avstatens verksamhet med 775 milj. kr, för /81 och med 1 160 milj.kr. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min sida. Totalt settinnebär de ovan redovisade justeringarna att 1980/81:150 Reviderat budgetförslag riksrevisionsverketsberäkningar bör räknas upp med ca 789 milj. kr. för /81 och medca 1 074 milj. kr. för /82 (labell 6). I jämförelse med minaberäkningar i budgetpropositionen innebär min reviderade kalkyl atl inkomsternajusteras ned med 1058 milj. kr. för /81 och justeras upp med 525milj. för / 82. Jag beräknar således statsbudgetensinkomsler för /81 till 155934 milj. kr. och för budgetåret1981/82 till 158650 milj. kr. Justering av beräkning avstatsbudgetens inkomster (1 000-tal kr.) llll Fysiska personers skatt pä in komst, realisationsvinst och -(- 145 000 1251 Övriga socialavgifter. 2811 Övriga inkomster av sta- -\- 13638 2.6.2Statsbudgetens utgifter budgetåren 1980/81 och 1981/82 Utgiftsanslag, m.m. Iårets budgetproposition beräknade jag statsbudgetens utgiftsanslag, dvs.bortsett från förändringar i anslagsbehållningar och i disposition av rörligakrediter, fill 211 490 milj. kr. för /81. För riksdagensinformation villjag peka på atl detta belopp är avrundat till jämna milj. kr.Även fortsättningsvis i min redovisning kommer jag att avrunda belopp på dettasätl. I nämnda belopp ingick de i prop. 1980/81:101 upptagna anslagen påtilläggsbudget II samt regeringens beslut om utnyttjande avfinansfullmakten om 446 milj. kr. har sedermera beslutat i enlighetmed förslagen i prop. 1980/81:101. I det följande redovisar jag de ytterligarepropositioner med anslagskonsekvenser för innevarande budgetår som lagts fram. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 48 1980/81:67 har regeringen begärt atl 124 milj. kr.anvisas för lån och bidrag till samt medelstillskott tillvissa utvecklingsbolag. En höjning av högsta ersättningen för dag frånarbetslös-helsförsäkringen har föreslagils i prop. 1980/81:85. Med anledninghärav har beslutat anvisa 39 milj. kr. 1980/81:93 har, med anledning av all statenöverlåter aktier i , regeringen föreslagit alt totall 50 milj. kr.anvisas som utvecklingsbidrag till och 5 milj. kr. för all läckaeventuella förluster som har uppkommit . har beslutat ienlighet med förslaget (NU 1980/81: 38. rskr 1980/81:208). Regeringen har iprop. 1980/81:98 begärt att 300 milj. kr. anvisas för aktieteckning i samt alt 100 milj. kr. anvisas för lån till företaget. 1980/81: 125 har regeringen begärt anslag påtilläggsbudget 111 om 449 milj. kr. 1980/81: 128 har regeringen begärtatl för innevarande budgelår får etl kapitaltillskott om I 115milj. för alt täcka förluster och genomföra investeringar i vissa avdotterbolagen. Ett anslag om 100 milj. kr. föreslås i prop. 1980/81: 131 blianvisat för att sysselsätlningsfrämjande åtgärder snabbt skall kunna sättas invid . Slutligen har i prop. 1980/81: 161 begärts eltmedelstillskott om 100 milj. kr. för finansiering av Stirlingprojektet.Dessulom kommer enligt vad jag har erfaril chefen för jordbruksdepartementetsenare denna dag atl föreslå att drygt 31 milj. kr. anvisas för ersällning lillTrångfors AB på tilläggsbudget för innevarande budgelår. Inkl. detta förslaghar sålunda sammanlagt beslutats eller föreslagits utgiflsanslag för budgetåret1980/81 om 213 902 milj. kr. I detta belopp ingår anslaget till oförutseddautgifter med 9000 milj. kr. Exkl. detta anslag uppgår således utgiflsanslagenlill 204902 milj. kr. har med skrivelse den 2 april 1981överlämnat en beräkning över utfallet av slalens budget för innevarande budgetår(bil. Eftersom verkel inte fullständigt bar beaktat nämnda propositioneröverensstämmer verkets beräkningar vad gäller ulgiftsanslagen inte helt med minegen. I budgetpropositionen upptogs de totala statsutgifternaför /82, exkl. förändringar av anslagsbehållningar och idispositionen av rörliga krediter samt beräknat tillkommande utgiftsbehov, till217 196 milj. kr.