prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Slalens inkomster härav uppgick under förra budgetåret till , vilket betyder att av de totalastatsinkomsterna bestod av punktskatter. De siörstaintäkterna härrör från energiskalten och bensinskallen samt från skatternapä spritdrycker och tobaksvaror. Administrationen av punktskatterna är billig; den drar en kostnad som är mindre än en promille av ifrågavarande inkomsler.Punklskatteärendena handläggs inomtvå särskilda sektioner inom för indirektskall. Inom samma organisation handläggs vägtrafikskallen där inte är beskattningsmyndighelutan central förvaltningsmyndighetoch utfärdar föreskrifter och anvisningar till ledning för beskatlningsmyndigheternastillämpning av väglrafikskallelagen. Punklskatteseklion 1 är indelad i tvåväglrafikskaltegrupper och en energiskatlegrupp.Av vägtrafikskaltegrupperna sysslar den ena företrädesvis med administrativa frågor och den andrahuvudsakligen med mate- 1980/81:100 Bilagall 60 Gruppen för materiella frågor handlägger dessutom ärenden omförsäljningsskatt på motorfordon, skrotningsavgifl och reseskati. Gruppen har också hand om avvecklingen avbrännoljeskatlen. Av ener-giskaltegruppen handläggs främsl ärenden om allmänenergiskall, bensinskatt, gasolskatt och särskild beredskapsavgift påoljeprodukter. I punkt-skaltesektion11 finns tre skattegrupper som handlägger ärenden om övriga punktskatter. Där finns också en grupp för defrågor av administrativ och praktiskart som är gemensamma för båda punklskatleseklionerna (I.ex.diarieföring, skrivgöromål). För alt effektiviseraverksamheten inom punklskatleseklionerna har inomriksskatteverket gjorts en översyn av dessas organisation och arbetsformer. Förutom organisationsfrågan har översynenäven behandlat frågor om redovisningssystem, skattekontroll och införande avetl ADB-stöd. Ett sådanl skulle minska resursbehovet för rutinbelonadearbetsuppgifter. Åven förbättrade rutiner med nya bokföringsmaskinerskulle kunna rationalisera driften. 1 sin anslagsframställning har riksskatteverketföreslagil en ny organisation förpunktskatterna. Den innebär atl man tillskapar bättre organisatoriskaförutsättningar för all handlägga punklskatlefrågor. Den nya organisationenkan även kombineras med ett evenluellt framtida ADB-stöd. Funktionen som central förvaltningsmyndighet förvägtrafikskatt föreslås bli renodladi en särskild, ny vägtrafikskatleseklion. Beskatlningsmyn-dighelsfunklionen för punktskatterna är enligtriksskatteverket alltför om-fallandeför atl inom en punklskatteseklion. Två punklskaltesek-tioner föreslås därför finnas även ifortsättningen. Till dessa bör även föras dispensärenden angående punktskattersom f.n. handläggs inom . Jag finner det angelägetatt man fördelar om de befinlliga resurserna för alt skapa en bättrearbetsorganisation. bör därför få möjlighet att genomföra dentänkta omorganisationen av punklskalleadministralionen.Antalet tjänster bör inte öka lill följd av omorganisationen i annan män än atl en ny sektionschefstjänst förvägtrafikskallen tillkommer. Utrymmeför en sådan Ijänsl har beretts inom besparingsallernalivetsram. Frågan om etl ADB-stöd till denindirekta beskattningen bör utredas vidare. Regeringen har givitriksskatteverket i uppdrag att ulföra en huvudstudie rörande detta. Närdenna huvudstudie har färdigställts finnsunderiag för fortsatta överväganden. Mol bakgrund av att del har skett en markantökning av de skatte- och avgiftsfordringarsom ligger oredovisade hos kronofogdemyndigheterna framhöll jag i prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten (s. 99) atl del ärmotiverat alt särskilda ålgärder vidtas för all främja indrivningen i des.k. Vidare har civilulskottet (CU 1980/81:1 y) betonat atl delär av stor vikt all tjänstemän med ekonomisk kompelens kan anlitas avkronofogdemyndigheterna. Det är i del sammanhanget en 1980/81:100 Bilagall 61 angelägenuppgift för i egenskap av central myndighet förexekutionsväsendet all stödja kronofogdemyndigheterna i mera kompliceradeindrivningsfall som fordrar särskild ekonomisk sakkunskap eller samordningsåtgärdermellan olika kronofogdedislrikt. Särskilt kronofogdemyndigheterna i destörre distrikten stöter i indrivningsarbetet allt oftare på fall som visar sig svåra alt utreda. Molbakgrund av förslag vill jag förorda atl denexekulionsjuridiska sektionen tillförs två handläggartjänster för alt förstärkaverkels möjligheter all aktivt bistå kronofogdemyndigheterna isvårutredda indrivningsfall, särskilt sådana somuppvisar en ekonomiskt komplicerad bild av olika inblandade företag, oftabelägna i olika kronofogdedislrikt och län. Denna angelägna förstärkning har beretts utrymme inom min medelsberäkningenligl besparingsallernativet. I detta sammanhang vill jag redan häranmäla att jag avser att föreslå regeringenatl den allmänna medelsreserv om , som förfogar över under innevarande budgetår och som enligt min mening bör finnas även under nästabudgetår, i kommande regleringsbrevskall ställas till regeringensdisposition. Avsikten är alt medlen skall kunna användas förulgiflsändamål av "offensiv" karaktär inom skallekontrollens eller indrivningsväsendets områden. Jag förordar vidare atl får medelför ylleriigare en lelefonislljänsl och den högre medelstilldelning förexpenser för eget behov som huvudförslaget innehåller. Jag förordar däremotall en viss återhållsamhet medexpensmedlen för annat än eget behov mot bakgrund av bl. a. den ogynnsamma kostnadsutvecklingen pä deprodukter som finansieras från dennaanslagspost. Jag utgår från att denna återhållsamhet inle behöver inkräkta på effektiviteten iskatteförvaltningen. På samma säll bör en viss återhållsamhet med tjänsteresorm. m. återspeglas i medelsberäkningen. Genom olika planerings- ochsamordningsåtgärder bör effektiviteten inle komma att eftersättas härigenom. Före /80 disponeraderiksskatteverket medel för 20 ama-nuensljänslerför skattekontroll. Dessa tjänster betalades av men tjänstgöringen var föriagd tillolika länsstyrelser. Organisationen medtjänstgöring på länsstyrelser, men med administrativ anknytning till , var mindre lämplig och molbakgrund av att den lokala och regionala skatteadministrationen under desenaste åren byggts ul kraftigt medresurser för skattekontroll har dessa tjänster successivt avvecklats. Jag finner att de fem tjänster somåterstår bör utgå ur organisationen lill nästa budgetår. Jag har tagit hänsyn till detla vid min medelsberäkning. har antagit den av regeringen iprop. 1980/81:17 föreslagna lagen molskalleflykt (SkU 1980/81:8, rskr 1980/81:27). 1 lagen har förutsatts alt tilltänkta förfaranden i förvägskall kunna prövas av . Förhandsbesked i taxeringsfrågorlämnas av , vars kansli är knutet lill verkelsrällsavdelning. Prop.1980/81:100 Bilagall 62 bakgrundav den utvidgade rätlen lillförhandsbesked har regeringen under innevarande budgetår förstärkt rätlsnämndenför direkt skatt med en heltidstjänst för ordföranden i stället för denditlillsvarande bisysslan. Jag har beaktat behovel av medel för denna Ijänslvid min medelsberäkning för nästa budgetår. Del är f. n. omöjligt atl göranågon lillföriitlig bedömning av hur skalteflyktslagen kommer atl påverkaärendelillslrömningen till den ifrågavarande rätlsnämnden. Jag avser att hållamig fortlöpande underrättad om utvecklingen av ärendesitualionen ochåterkommer till regeringen i annal sammanhang om omständigheterna ger anledninghärtill. Med hänvisning till vad jag har anfört och i övrigtlill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till för /82 anvisaetl förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Enligt slämpelskaltelagen (1964:308) ochexpedilionskungörelsen (1964:618) har tillsyn över viss del av slämpelväsendel. svarar förtillverkning och försäljning av stämpelmärken. Från delta anslag bestridskostnaderna för och postverkets befattning medslämpelväsendel. Kostnaderna för slämpelväsendel under nästa budgetårberäknar jag enligl följande sammanställning. 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 1585 000 -H65 000 Jag vill i della sammanhang erinra om alt sedan en lidarbetar en särskild utredare (1977:06) med att se över reglerna omstämpelskatt och expeditionsavgift, m.m. Översynen syftar i första hand tillatt få till stånd elt förenklat och mer lättöverskådligt system än delnuvarande. Behovet av förenkling är särskilt påtagligt i fräga omexpeditionsavgifterna. Utredaren skall undersöka möjlighelerna till engenomgripande förändring av den avgiflslista som finns fogad tillexpeditionskungörelsen. Vid sidan om användande av grövre schabloner skallövervägas om prestationer för 1980/81:100 Bilagall 63 vilkaexpeditionsavgift nu tas ul i stället kan beläggas med kostnadstäckande avgifter. Vidare skall möjligheterna till rationalisering av slämpel-medelsuppbörden undersökas. Utredaren skall ävenöverväga om stämpel-märkena, som redan i huvudsak har avskaffats fördomstolarnas skatle-och avgiftsredovisning,bör mönstras ut ur etl framlida syslem. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all lillStämpelomkostnader för /82 anvisa ett förslagsanslag av1 . Kostnader för årlig taxering m. m. 1979/80Utgift 129184665 1980/81Anslag 97000000 1981/82Förslag 110000000 Från detla anslag betalas f.n. bl.a. ersättningar lill ordförande och kronoombud i taxeringsnämnder enligt 129 § taxeringslagen (1956:623) saml kostnader för handräckning på grund av avtalmed främmande makt i vissa beskatlningsärenden. F.n. genomförs en av beslutadomläggning av formerna för taxeringen i första instans (prop. 1975:87,SkU 1975:31, rskr 1975:229). Denna reforminnebär i huvudsak följande. Arbetet med atl genom deklaralionsgranskning ochpä annat sätt förbereda taxeringarna liksom föredragningarna införtaxeringsnämnderna har lidigare i regel skötts som frilidssyssla avnämndordföranden som ofta varit lekman.Enligl den nya ordningen skall deklarationerna granskas och föredras inför taxeringsnämnderna av särskiltutbildade tjänstemän vid länsstyrelserna "ller de lokala skattemyndigheterna. En enklarekontrollform vid sidan av taxeringsrevision har införts(taxeringsbesök). Möjlighet atl isamband med deklaralionsgranskningen utföra revision av deklarationsunderlaget finns också. Lekmannainflytandetvid taxeringen har förstärkts genom atl antalet förtroendevaldataxeringsnämndsledamöter ökats och atlmandatperioden förlängts. Taxeringsnämndernas beslutsområde harutvidgats till all omfalla även ärenden om skattetillägg, förseningsavgift och ackumulerad inkomst. Vidareskall taxeringsperioden förlängasfrån juni lill november ochmöjlighelerna lill anstånd med avlämnande av deklaration utvidgas. Inledningsvis hartaxeringsperioden förlängts till utgången av oktober. För att rationaliserataxeringsarbetet tas ADB-tekniken i anspråk. Deklarationsgranskningen skallinriktas på att upptäcka fall av väsentligl skatteundandragande och undvikabagatelländringar. ordförande har fått rätt atl ensambesluta i fråga om olvistiga deklarationeroch avvikelser med småbelopp. 1980/81:100 Bilagall 64 som helhet får på så sätt mer lidför behandling av svårbedömda fall. Flertaletlöntagardeklarationer och andra mindre svårkontrollerade deklarationergranskas av personal placerad hos de lokala skattemyndigheterna, medan de merasvårkontrollerade deklarationerna skall granskas regionalt avkvalificerade handläggare hos länsstyrelserna. Antalet lokala taxeringsnämnder, som tidigareuppgick lill över 5000, kommer alt minska väsenlligt. Enligl principbeslutetbör antalet nämnder uppgå tillmellan 2000 och 3000. Vid taxering var antalet taxeringsnämnder drygt 3 300. Liksom tidigare skalldel finnas lokala och särskilda nämnder. De lokala nämnderna, som tidigareendast taxerat löntagare, skall ifortsättningen laxera även vissa rörelseidkare och jordbrukare. De särskildanämnderna skall laxera juridiska personer och fysiska personer med mera inveckladeinkomstförhällanden. Taxeringsreformen var ursprungligen avsedd all ihuvudsak genomföras till 1978 årstaxering och personalresurserna byggdes successivt ut efter principbeslutet vid . Under denetappvisa uppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen hargranskningspersonalen deltagit i det åriiga taxeringsarbetet. Vid riksmötet1976/77 beslutades alt den nya taxeringsorganisalionenskulle träda i kraft vid taxering (prop. 1976/77:138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346)och vid /78 reglerades arbetsformerna för den nyataxeringsorganisationen i första instansnärmare (prop. 1977/78: 181, SkU 1977/78:55, rskr 1977/78:362). Genomförandel av den nya taxeringsorganisalionenpåverkar medelsbehovel under dellaanslag. Flera faktorer medverkar tilldetta. Antalet taxeringsnämnder minskar avsevärt. Ordförandens uppgiftblir i första hand atl planera och ledanämndens arbete och i den omfattning det anses påkallat föredra ärendena. Han skall vidare granska deklarationer i denutsträckning som behövs för ennoggrann och tillförlitlig taxering och vid behov begära eller själv företaytterligare utredning i ärenden. Arbetet med den normala deklarationsgranskningen övergår däremot lill tjänstemän inom skatteförvaltningen. Särskiltförordnade kronoombud kommer inte att finnaskvar. Å andra sidan utvidgas taxeringsnämndernas verksamhet i olika avseendenoch sträcks ul över nästan . Sammanlaget bör de kostnader förtaxeringsorganisalionen som betalas från delta anslag komma att minska. Del är emellertid ännu inlemöjligt atl göra några noggrannareberäkningar av denna effekt, särskilt inle innan den nya taxeringsorganisalionen är helt utbyggd och den nyataxeringsordningen är helt genomförd.Under de närmaste budgetåren kommer särskilt i storstadsområdena en hel deldeklarationer alt granskas enligl den lidigare ordningen. Härigenom blir besparingarna lill en början av begränsad omfallning. Med ledning av den hittillsvarande belastningen påanslaget och med beaktande av altnågon särskild fastighetstaxering inle kommer att äga rum förordar jag atl anslaget förs upp med 110milj. i statsbudgelförsla-get för nästa budgetår. Prop.1980/81:100 Bilagall 65 Jaghemställer all regeringen föreslår att till Kostnader för årlig taxering m.m. /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1979/80Utgift 47921995 1980/81Anslag 70000000 1981/82Förslag 5000000 Kostnaderna för den allmänna fastighetstaxeringen ochförberedelserna för denna belöper på ell flertal ändamål och redovisas därföröver olika utgiflsanslag på statsbudgeten, såsom anslagen lill länsstyrelserna,de lokala skattemyndigheterna och . Vidare finns förevarandeanslag uppfört på statsbudgeten /79. Från detla anslag harfrämsl bekostats ersättningar till de olika organ - statens lantmäteriverk,och skogsvetenskapliga fakultet -som på uppdragsbasis har medverkat i del förberedelsearbete med all utarbetaanvisningar av olika slag som har lett. Från detla anslagbestrids också de kostnader för den ersättning som enligl 17 kap. 22 §fastighelslaxeringslagen (1979:1152) betalasul lill nämndordförandena och de andra icke förtroendevalda funktionärer ifastighelstaxeringsnämnderna som inte fullgör uppdraget i nämnderna som ellled i sin tjänsteutövning. Däremot återger inle medelsbelastningen på detlaanslag den samlade kostnaden för fastighetstaxeringen. Några ytterligare utgifter som härrör fränförberedelsearbetena räknar jag inte med skall vara aktuella under nästabudgetår. Arbetet i fastighets-taxeringsnämnderna skall enligt bestämmelserna i5 kap. 11 § fastighels-laxeringsförordningen (1979:1193) vara avslutat senast ibörjan av maj under taxeringsåret. Vid sin anmälan av detla anslag i föregåendeårs budgetproposition (prop. 1979/80: 100 bil. II s. 42)förutsatte dåvarande departementschefen att ersättningarna tilltaxeringsnämndsordförandena m.fi. skall komma alt utbetalas under innevarandebudgetår. Även jag räknar med all detla skall bli fallet. Det kan emellertidinte uteslutas atl vissa ersättningar inle hinner betalas ut före utgången avjuni 1981. Jag anser därför att anslaget bör föras upp även i förslaget tillstatsbudget för /82. Del är dock inle möjligt att göra någonnärmare beräkning av medelsbehovel. Jag förordar att anslaget förs upp med 5milj. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Kostnader allmännafastighetstaxering för /82 anvisa etl förslagsanslag av 5000000kr. 5 1980/81. 1980/81:100 Bilagall 66 Ersättning till postverket ni. för bestyret med skatteuppbördm. 1979/80Utgift 38703074 1980/81Anslag 23000000 1981/82Förslag 28200000 Från anslaget betalas ersättningar tillpostverket, affärsbankerna, sparbankernaoch föreningsbankerna för deras medverkan vid skatteuppbörden. a. uppbörd och redovisning av skatt som inbetalas genom postverket och bankerna,utbetalning genom poslanstal-terna av överskjutande preliminär skattsamt kostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten. Från anslaget betalas vidare ersättning lill postverket för de kostnader som uppstår genom atlkyrkobokföringsmyn-digheterna underrättas om permanentaadressförändringar som har anmälts till poslen. Under nästa budgetår kommer uppbördsrutinerna althelt följa den nya ordning somriksdagen beslutade om som etl led i RS-reformen (prop. 1978/79:161,SkU 1978/79:50, rskr 1978/79:379). Omläggningen av uppbördssystemet berör alla skattskyldiga, meninnebär framför allt nya rutiner för arbetsgivarna. Inbetalningen av skallenligl uppbördslagen (1953:272) hargjorts enhetlig så alt skatten alltidskall betalas in lill länsstyrelsernasskalleposlgirokonton senast den I8:e som de lidigareuppbördslerminerna inföll i. Arbetsgivarnas redovisning av innehållenskall har förenklats. Systemet med skatteanvisningar har slopats och inbetalningen sker i stället med särskildaskatteinbetalningskort som tas emolpå både . På inbetalningskorten skall arbetsgivarnalämna uppgifter om redovisningsperiod, lönesumma m.m. i en s. k. uppbördsdeklaralion. Också skattskyldigaskall använda de särskilda inbetalningskortenom de betalar in sin skatt själva, I.ex. vid betalning av B-skatl ochvid fyllnadsinbetalning av preliminär skatt. 1 det nya uppbördssyslemet lämnar postgirotskattemyndigheterna en utvidgadservice jämfört med lidigare. Redovisning av inbetalda skatter skall I.ex. göras med magnetband till och specifikations-listor sändas lill länsstyrelserna. 1 del nya uppbördssyslemet ingår också etl utökat ADB-stöd ål de regionala och lokalaskaltemyndigheterna. Därigenom kankontrollen av alt arbetsgivarna gör skatteavdrag och redovisar den innehållna skatten bli effektivare. Denoffensiva källskatlekontrollen kommer också alt kunna förbättras. Enligt en promemoria, som har upprättats inompostverket, beräknas medelsbehovelför nästa budgetår lill . ersättning för postverkets arbele i sambandmed in- och utbetalningar av skatt,befordran av frankeringsfria försändelser lill bl. a. länsstyrelsernasdalakonlor, bestyret med mervärdeskall m. m. saml . ersättning föröversändande av adressuppgifter tillkyrkobokföringsmyndighe-lerna. 1980/81:100 Bilagall 67 Postbefordringsavgifter och inbetalningsavgifl ipostgirorörelsen har av postverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Genom uppbördsreformen har de olika hanterings-och redovisningsrutinerna inom postverket och de medverkande affärsbankerna,föreningsbankerna och sparbankerna förenklats. leder lill minskadekostnader under förevarande anslag.Hur slora besparingarna blir ärsvårt all säga innan de nyarutinerna har tillämpats någon längre lidsperiod. Anslaget har för innevarandebudgetår förts upp med 23 milj. kr. De medelsberäkningar som låg till grund för della kunde endasi bygga på elt mycket ofullständigt underlag. Del står nu klart atl beloppet 23 milj.kr. innebär en underskattning avutgiftsbehovet. Enligt senare beräkningar av postverket kan verkets ersättningsanspråk beräknas uppgå lill ca 31 milj. kr. för innevarande budgetår.Åven en ersättning av denna storleksordning innebär dock en inle obetydlig besparing jämfört med tidigareuppbördssystem. Med utgångspunkt i postverkets nu redovisadeberäkningar och det avtal som harträffats med bankerna om dessas medverkan i skatleuppbörden förordar jag attanslaget förs upp i statsbudgelförslaget för nästa budgetår med 28,2 milj. kr. Del ankommer emellertid påregeringen att sedermera besluta omde ersättningsbelopp som skall ulgå. sker på grundval av särskilda framställningar som bygger påvederbörandes faktiska medverkan m. m. Jag villi della sammanhang nämna alt ersättning till postverket för distribution av skattsedlar och förtrycktadeklarationsblanketter betalas från delunder sjätte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget Ersättning tillpostverket för befordran av tjänsteförsändelser. Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillErsättning titt postverket m.fi. för bestyret med skalteuppbörd m.m.för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilagall 68 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA D 1. Ersättning till förmistad tolag 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Denlolagsersätlning som har utgått lillvissa städer har i enlighet med riksdagensbeslut avvecklats för samtliga kommuner ulom (prop. 1964:157, SU 1964: 164, rskr1964:342). För denna kommun äravvecklingsliden bestämd lill . Ersättningar kommer att betalas ut t. o. m. är 1984. Utbetalningarna förnästa budgetår uppgår till ca 580000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillErsättning till för mistad tolag för budgetärel 1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag fill kommunerna m. m. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår haranslaget Skatteutjämningsbidrag lillkommunerna m. m. förts upp med 7474 milj. kr. Från anslaget bestrids skatteutjämningsbidrag till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner enligt lagen (1979:362, ändrad 1980:340) om skatteutjämningsbidrag. för bidragsgivningen finns i förordningen (1979:363, ändrad1980:341) om skatteutjämningsbidrag. Genom beslut av (prop.1978/79:95. FiU 1978/ 79:35, rskr1978/79:335) och (prop. 1979/80:90, FiU 1979/ 80:25, rskr 1979/80:287) genomförs en omfattandereformering av skatleutjämningssystemet . 1 fråga om skatteutjämningsbidragen till de kyrkliga kommunerna har beslutat (prop. 1980/81:20, FiU1980/81: 13, rskr 1980/ 81:88) allför reducera dessa bidrag med 40%jämfört med vad som utgår . Bidragsbelopp understigande 5000kr. skall vidare inte utbetalas är 1982. För att förhindra atl någon kyrkligkommun drabbas oskäligt hårt år 1982kommer särskild kompensation alt utges inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag. Ingen kyrkligkommun får härigenom sitt bidragsänkt från föregående år med mer än vad som motsvarar per skattekrona. Sammantaget innebär detla atlskatteutjämningsbidragen till kyrkligakommuner minskar från 138 milj. kr. till 84 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilagall 69 1982.1 sammanhanget bör nämnas atl chefen för kommundepartementel hartillkallat en särskild utredare som bl. a. får till uppgift att inom ramen förkyrkofonden tillskapa ell övergripande utjämningssystem för kyrkliga kommuner. Jag har lidigare denna dag vid min anmälan avbudgetförslaget för nästa budgetår (bil. 2 lill budgetpropositionen) anfört atlde kommunalekonomiska frågorna bör få en samlad behandling. Medanledning av alt beredningen av frågor om den kommunala ekonomin ännu inte äravslutad avser jag alt senare anmäla frågan om anslag till skatteutjämningsbidragunder /82. Enligt min mening bör regeringen avge en propositiontill innevarande som behandlar olika kommunalekonomiska frågor. 1avvaktan på detla bör förevarande anslag föras upp med 9334 milj. kr. iförslaget lill statsbudget för /82. Jaghemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /82 beräknaett förslagsanslag av . D 3.Skattebortfallsbidrag till kommuner m. 1979/80Utgift 390187408 1980/81Anslag 184000000 1981/82Förslag 70000000 Från anslaget bestrids skaltebortfallsbidrag tillkommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner som kompensation för attdet kommunala skatteunderlaget minskade tillföljd av skaltereform (prop. 1972:60, FiU 1972:23. rskr 1972: 139 ochprop. 1972: 130, FiU 1972:39. rskr 1972:336).