prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Garantin innebär altstaten ikläder sig borgensansvar för lån som beviljas företag vidföretagssamgåenden, exempelvis vid förvärv av andra förelag ellerdriftsenheter. Garantiramen var under /80 185 milj.kr., varav vid ingången av budgetåret 63 milj. kr. Efterfråganpå garanfier ökade under senare delen av budgetåret. Garantier för 6,4 milj.kr. För /81 gäller en oförändrad garantirampå 185 milj. kr., varav outnyttjat vid budgetårets början var 56,3 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 44 För räntebefrielse vid slruklurgaranti var vidbörjan av / 80 4 milj. kr. inte utnyttjat beslulsmässigt. Underbudgetåret beviljades ränlebefrielsemed 1,5 milj. kr. Tillgängliga medel för ränlebefrielse under budgetåret1980/81 uppgår till 2,5 milj. kr., vilkel enligl industriverket torde varotillräckligt. För strukturgarantierna föresläs i enlighet medindustriverkets under tidigare årframlagda förslag vissa ändringar i reglerna, bl. a. all garanti får beviljas för kapitalkrävande internaomställningar, exempelvis vid övergångtill annan produktion, som positivt påverkar andra branschföretags konkurrenssituation. Industriverketföreslår vidare, ocksä i överensstämmelse med under lidigare år framförda förslag, all möjligheten alt ge räntebefrielseökas väsentligl. Verkel föreslår en höjning av anslaget till 10 milj. kr. Med etl vidgat användningsområde i enlighet medföreslagna regeländringar och ökade möjligheler ge räntebefrielse kan enbetydande ökning av efterfrågan pästrukturgaranlier väntas. föreslår atl garantiramen höjsmed 15 milj. kr. till 200 milj. kr. Systemet med strukturgaranlier omfattar underinnevarande budgetår möbelindustrin,snickeriindustrin, Irähusindustrin, den glasinduslrin och gjuteriindustrin. Jag förordar allverksamheten med strukturgarantierfortsätter under /82 och därvid omfattar möbelindustrin, snickeriinduslrin, Irähusindustrin ochgjuteriindustrin. I fråga om åtgärder för den glasindustrin avser jagalt återkomma till regeringen med förslag. Under /80 beviljadesslurklurgarantier för 6,4 milj. kr. Avramen på 185 milj. kr. var drygt 56 milj. kr. inle utnyttjade vid utgången av /80. Med hänsyn härtill räknarjag med att verksamheten bör kunna fortsätta under /82 utannågon ytteriigare höjning avgarantiramen. Regeringen bör alltså inhämta bemyndigande atl inom en ram av sammanlagt 185 milj. kr., inkl. redan gjorda åtaganden, under /82 ikläda statenekonomiska förpliktelser i samband med strukturgaranlier. Enligl gällande riktlinjer avserslruklurgarantierna atl påverka struktur-utvecklingen genom alt främjasamverkan och samgående mellan företag. Slruklurgaranti kan således inte ulgå lill satsningar inom etl enskiltföretag. Jag förordar atlriktlinjerna för slruklurgaranti ändras i enlighet med industriverkets förslag, så att garanti skall fåbeviljas för kapitalkrävande internaomställningar som positivt påverkar andra branschföretags konkurrenssituation. Under /80 beviljades ränlebefrielsemed 1,5 milj. kr. Den beslutsmässigareservafionen på anslaget var vid budgetårets slut 2,5 milj. kr. Enligl minmening bör möjligheten atl bevilja ränlebefrielse vara oför- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 45 ändrad.Som en konsekvens av atl garantiramen föreslås bli oförändrad, bör anslaget /82 föras upp med ell formellt belopp av . Jag hemställeratt regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar i riktlinjerna för strukturgaranfier som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen alt /82 ikläda staten förpliktelser i form av strukturgarantier, sominberäknat tidigare utställda garantier innebär åtaganden om högst 185000000kr., 3. till Kostnader för räntebefrielsevid strukturgarantier tUl företag inom vissa industribranscher för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,bestrids utgifter för förluster i samband med strukturgaranlier och särskildastrukturgaranlier för tekoindustrin. En redovisning för de olikariksdagsbesluten har lämnats senast i budgetpropositionen 1980 (prop.1979/80:100 bil. disponerar anslaget även för atl läckaförluster pä grund av exportlånegarantier lill företag inom tekoindustrin ochden glasinduslrin (prop. 1970:41, SU 1970:61 och BaU 1970:23, rskr1970:165 och 188). Kostnaderna för infriande av strukturgaranlier ochsärskilda strukturgaranlier uppgick under /80 till nästan 0,4milj. /82 föreslår industriverket att anslaget höjsmed 10 milj. kr. till 20 milj. kr. Jagförordar atl anslaget för /82 tas upp med oförändrat 10 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Täckande av förluster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för budgetåret1981/82 anvisa ell förslagsanslag av lOOOOOOO kr. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 46 Kostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier förtextil- och konfektionsindustrierna 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgaranlier som berör företag inom lekoindustrin. Garantierna ochräntebefrielse i samband härmed beviljas ienlighet med riktlinjer som antagits av (prop. 1976/ 77:105 bil 1, NU 1976/77:41, rskr 1976/77:305,prop. 1977/78:42 bil. 3, FöU1977/78:5, rskr 1977/78:81, prop. 1977/78:100 bil. 17,NU 1977/78:41, rskr 1977/78: 172 och prop. 1978/79:145, NU1978/79:48, rskr 1978/79:390 ochprop. 1979/80:100 bil. 17, NU 1979/80:36, rskr 1979/80:248). Genom beslut har deindustripolifiska åtgärderna förtekoindustrin, inkl. verksamheten med särskilda strukturgaranlier, förlängtsl.o. m. /82. Garantiramen uppgår under /81 till239,5 milj. kr. Av ramen var 48,8milj. beslulsmässigt odisponeral vid utgången av budgetåret1979/80. gälldegenerell ränlebefrielse vid särskild slruklurgaranti. /81 kan räntebefrielse utgå efter behovsprövning, varvid projekt med goda framlidsutsikter ochsamtidigt stora omställnings-kostnaderprioriteras. Ramen för beslut om räntebefrielse uppgår under budgetåret1980/81 fill 4 milj. kr. Under /80 beviljades garantier förlån på 23,7 milj. kr. /81 räknar industriverket med atl efterfrågan kommer att öka betydligt all döma av bl.a.de ansökningar som har aviserats frän de slörre textilföretagen. Verkels ochöverstyrelsens för ekonomiskt försvar begränsade medel för avskrivningslånunder budgetåret torde enligt verkelmedverka lill alt viss efterfrågansammanhängande med investeringar iproduktionsutrustning kanaliseras lill särskilda strukturgaranlier. Industriverkethar i samband med sitt arbele på regeringens uppdrag med en bedömning av tekoindustriernas utveckling kunnat konstalera altbetydande osäkerhet råder angående branschens utsikter . Osäkerheten sammanhänger med bl.a. ovissheten om den allmänekonomiska utvecklingen på såväl hemma- somexportmarknaderna och lagerhållningeninom handeln. Med hänsyn lill all ramen för särskilda strukturgarantier sannolikt har tagils i anspråkvid utgången av /81 anser industriverket att enresursförstärkning är påkallad. Verket föreslår alt garantiramen höjsmed 40 milj. kr. för /82. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 47 Vidareföreslås att verket under /82 får bevilja behovsprövadränlebefrielse inom en ram av 6 milj. kr. föreslår alt påanslaget anvisas 5 milj. kr. beslutade om förlängdaindustripoliliska ålgärder inkl. särskilda strukturgaranlier t.o.m. /82 (prop. 1978/ 79:145,NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). Ramen för särskilda strukturgarantier är underinnevarande budgetår 239,5 milj. kr. Oulnylljal härav var vid budgetåretsbörjan 48,8 milj. kr. Med hänsyn till de behov som kan förutses förordar jagatt garantiramen höjs med 20 milj. kr. fill 259,5 milj. kr. under budgetåret1981/82. Regeringen bör alltså inhämta bemyndigande atl inom en ramav 259,5 milj. kr., inkl. redan gjorda åtaganden, under /82ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband med särskildastrukturgaranlier för lekoindustrin. Under innevarande budgetär kan ränlebefrielse beviljasefter behovsprövning med högst 4 milj. kr. Jag förordar atl statensindustriverk medges atl under /82 bevilja ränlebefrielse med högst3,5 milj. kr. För utbetalning av medel för ränlebefrielse /82 beräknar jag ett behov av 4,5 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. medge atl under /82behovsprövad ränlebefrielse vid särskild slruklurgaranti för textil- ochkonfeklionsindustrierna beviljas inom en ram av , 2. bemyndiga regeringen all /82 ikläda staten förpliktelse i form av särskildastrukturgaranlier för textil- och konfeklionsindustrierna, som inberäknaltidigare utställda garantier innebär åtaganden om högst , 3. till Kostnader för räntebefrielsevid särskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna /82 anvisa ett förslagsanslag av . Bil.Bidrag till företagsinriklad fortbildning 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget lämnas bidrag lill utbildningsarrangörerför kostnader i samband med utveckling, anpassning och genomförande avsmåförelagsin-riklade kurser (jfr prop. 1977/78:40 bil. I s. 180). 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 48 använder anslagetför dels bidrag lill kursgenomförande, delsbidrag till utveckling och anpassning av kurser, dels informafion om och marknadsföring av utbildningsmöjligheterna.Liksom har verket ambifionen att under /82 via ökadeutvecklingsinsatser höja kvalitén påkursverksamheten. Vidare kommer verkel all i ökad grad främja information omoch marknadsföring av ulbildningen. Industriverkethemställer att 12 milj. kr. anvisas till företagsinriklad fortbildning /82. Bidragentill företagsinriklad fortbildning medverkar i betydande ulslräckning till att relativt billiga kurser försmåföretagen kan utvecklas och genomföras.Enligt min mening bör industriverket pröva om bidrag i högre grad än f. n. kan lämnas för all bekostautveckling och genomförande av kurser inom elektronikomrädet. Jagberäknar anslaget för nästa budgetår till oförändrat belopp, . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till företagsinriklad fortbildning för /82 anvisa ett reservationsanslag av 9924000kr. Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vissa företag 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids utgifter föratt infria garantier som har lämnats i syfte atl fä till stånd en ökadinvesteringsaktivitet inom industrin (jfr prop. 1976/ 77:95s. 19, NU 1976/77:35, rskr 1976/77:279). Enligt beslut om åtgärder för all underlättastrukturomvandlingen inom specialslålindustrin och slålgjuteriinduslrin (prop.1977/78:47. NU 1977/ 78:30, rskr1977/78:84) skall även förluster pä länegarantier för dessa ändamåltäckas från detta anslag. Industriverketföreslår att anslaget tas upp med ell formellt belopp av . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 49 Syslemel med invesleringsgaranfier har liksom syslemelmed lånegaran-fier lill specialstål- och slålgjulerierna upphört vid utgångenav . Anslagetbör i enlighet med slalens industriverks förslag tas upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår all till Täckande av förluster vidinvesteringsgarantier till vissa företag för /82 anvisa etlförslagsanslag av . Täckande av förluster vid lånegarantier till skogsindustrin 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,bestrids kostnader för infriande av garantier för lån lill skogsindustrin efter regeringens prövning i varje särskiltfall. Garanti för lån till skogsindustrin lämnades enligl deriktlinjer som har anlagils av (prop. 1977/78:123, NU 1977/78:74,rskr 1977/78:360 och prop. 1978/79:25 bil. II, NU 1978/79:16, rskr 1978/79: 122). Kostnader för infrianden kan f. n. inle uppskattas,varför industriverket föreslär all anslaget för /82 förs upp medetl formellt belopp av I . .Garantierna var avsedda atl möjliggöra upplåning för atl överbrygga akutalikviditelsproblem i skogsindustriföretagen. Av ramen om totalt 900 milj. kr.har 484,7 milj. kr. tagils i anspråk. Syslemel upphörde med utgången av år1979. 1enlighet med industriverkets förslag bör anslaget för budgetärel 1981/ 82 förasupp med . Jag hemställer all regeringen föreslär all lill Täckande avförluster vid lånegarantier till skogsindustrin för /82 anvisaelt förslagsanslag av I . 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 50 Bidrag till för Företagsutveckling 1980/81Anslag 6080000 1981/82Förslag 14100000 Frän anslaget betalas bidrag lill StiftelsenInstiiutel för Företagsutveckling(SIFU). Stiftelsen som bildades beräknas överta den verksamhet medfortbildning m.m. som f.n. bedrivs avstatens industriverks enhet för företagsutveckling. Under innevarande budgetårhar anvisats bidrag med sammanlagt . lill denna verksamhetfrän dels della anslag, dels anslaget Slalens industriverk: Bidrag tillkursverksamhet m. m. Stiftelsen redovisar två alternativaambitionsnivåer för verksamheten under1981/82. För en i stort sett oförändrad ambitionsnivå räknar stiftelsen medetl behov av bidrag med 14 milj. kr. Stiftelsen föreslår emellertid en högreambitionsnivå där kurser inom elektronikomrädet kan utvecklas ochgenomföras i betydligt slörre utsträckning än f. n. Stiftelsen söker bidrag med19255000 kr. Jag beräknar anslaget till 14,1 milj. kr. Jag har vid minberäkning tagit hänsyn till bl.a. de merkostnader i den löpande verksamheten under budgetåret som föranleds avövergången lill stiftelseform. Vidare räknar jag med all SIFU skall kunnakonsolidera sin verksamhetytterligare inför de påfrestningar som omlokaliseringen kan komma att medföra. Frågan om bidrag fill utrustning isamband med omlokaliseringen kommer atl las upp i annat sammanhang. Vadbeträffar fortbildning på eleklronikområdet, räknar jag med alt SIFUinom ramen för sina resurser under denärmaste åren kan ge ökal utrymme för sådana insatser. Jaghemställer att regeringen föreslär atl lill för Företagsutveckling för /82 anvisa elt reservationsanslag av 14 lOOOOO kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 51 1 statsbudgeten för innevarande budgetär har underdenna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av . Jagavser all denna dag föreslå regeringen all i särskild proposition redovisaförslag om den fortsalla verksamheten pä hemslöjdsområdet. Anslaget bör i avvaktan härpåföras upp med oförändrat belopp i stats-budgetförslaget för nästa budgetär. Jaghemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, lillFrämjande av hemslöjden för /82 beräkna ell reservationsanslagav . B 16.Medelstillskott till Norrlandsfonden 1979/80Utgift 39000000 1980/81Anslag 30000000 1981/82Förslag 30000000 Stiftelsen , som bildades är 1961 (prop.1961:77, SU 1961:89, rskr 1961: 233), härtill uppgift att främja näringslivelsutveckling i . har beslutat om fondens verksamhetimder (prop. 1980/81:51, NU 1980/81:22, rskr 1980/81:131). 1 enlighet med beslut om ändrade riktlinjerför Norrlandsfondens fortsatta verksamhet bör anslaget föras upp med 30 milj.kr. Jaghemställer alt regeringen föreslär att lill Medelstillskott till Norrlandsfonden /82 anvisa elt reservationsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB 1979/80Utgift 17018736 1980/81Anslag 25000000 1981/82Förslag 180000000 Från anslaget bestrids utgifter för kostnadstäckninglill AB () för skillnad mellan ut- och upplåningsräntorsamt för kursförlust inom ramen för försöksverksamheten med statsstödda exportkreditersom SEK lämnar enligl beslut (prop. 1977/78: 155 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 52 bil.3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379). Genom beslut ingår numera även export av nybyggdafartyg i försöksverksamheten (prop.1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79: 115). Reglerna för kreditgivningen återfinns iförordningen (1978:404) om exportkreditfinansieringmed stafiigt stöd, m. m. (ändrad senast 1980:563). Villkoren för krediterna skall slå iöverensstämmelse med den överenskommelse om riktlinjer för begränsning avstatligt stöd vid exportkreditgivningsom har biträtt, den s. k. consensusöverenskommelsen, saml medfillämpningen av överenskommelsen. Enligt beslut får SEK inom en ram av18000 milj. kr. försöksvis lämnaexportkrediter eller utfästelser därom fr.o.m. t.o.m. (prop. 1979/80: 125 bil. 11, NU1979/80:58, rskr 1979/80:346).Löften om stalsstödd kredit, som ännu inte har accepterats av kunderna,avräknas mol den beslutande ramen med f. n. SEK har att inkomma med framställning omkostnadstäckning för ränle-differenseroch eventuella realiserade kursförluster till regeringen årsvis i efterskott.För innevarande budgetär har anvisats 25 milj. kr. Bolaget har för hemställt om täckande av ennettokostnad för statens på . Regeringen har fattat beslut omutbetalning. Per den 1 juh 1980 var löften om stalsstödd exportkredit påtillsammans 28897 milj. kr. uteslående.Därutöver hade avtal om exportkrediter träffats lill elt sammanlagt belopp av 4704 milj. kr., varav 1625milj. Nettokostnaden för staten under första halvåret 1980har uppgått till 33,5 milj.kr. Av den av beslutade ramen förexportkreditgivning om 18000 milj.kr. har regeringen per medgivit atl 13000 milj. kr. Regeringen har vidare i några fall medhänsyn till konkurrensen på resp.marknad och den akluella exporlaffärens betydelse för svensk industri medgivit atl SEK får tillämpa lägreräntesatser för exportkreditfinansieringän eljest. Villkoren ligger inom ramen för consensus-överens-kommelsen. Del är svårt all exakt bedöma statens kostnaderför den statligt stödda exportkredilgivningengenom SEK. Ullåningsvolymen har stigit relativt snabbt, men beloppet avutbetalda krediter är fortfarande relativt mältligl i förhållande till denslora löftes volymen. En fortsatt ökning av kostnaderna kan väntas. Förinnevarande budgetår kan belastningen nu beräknas till ca 85milj. Med hänsyn till uteståendelöften, utbetalade krediter och ränteläget beräknar jag medelsbehovet underanslaget till 180 milj. kr. för budgetåret1981/82. 1 dessa beräkningar har hänsyn tagits lill all nya löften enligt nuvarande regler inte kan lämnas efter den . 1 fallden översyn som just har genomförtsleder till att systemet börfortsätta kommer del all påverka kostnaderna endast marginellt nästabudgetär. Jaghemställer alt regeringen föreslår all tillKostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB för /82 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 53 B 18.Kostnader för viss kreditgivning hos 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för kostnadstäckningtill för skillnad mellan ul- och upplåningsräntorsaml i särskilda fall för kursförlust när det gäller vissa krediter vid svensktföretags försäljning inom landet som Investeringsbanken lämnar enligtriksdagens beslut (prop. 1977/78:155 bil. 3, NU 1977/78: 73, rskr 1977/78:379). Föreskrifter om kreditgivningen har meddelats iförordningen (1978:404) om exportkreditfinansiering med statligt stöd m.m.(ändrad senast 1980:563). Enligt förordningen kan Investeringsbanken lämnakrediter med stafiigt slöd för att finansiera svenskt företags försäljning inomlandet då konkurrerande utländskt företag på grund av utländskt kreditstöderbjuder särskih förmånliga kreditvillkor. För atl statsstöd skall utgå krävsbeslut av regeringen i vatje enskilt fall. Förulsältningarna förkredilulgiv-ningen ansluter i huvudsak lill vad som gäller i fråga omstatsstödda exportkrediter som lämnas av AB . Investeringsbanken har att inkomma med framställning omkostnadstäckning för ränteförluster och i särskilt fall eventuellt realiseradekursförluster årsvis i efterskott. Till har regeringen lämnatmedgivande om statsstödd kredit för vissa leveranser inom landel på sammanlagtca 1 100 milj. kr. Vissa löften faller bort på grund av uteblivna order.Beviljade, akluella krediter var till nämnda fidpunkt ca 700 milj. kr.Stödmöjligheten har ulnytljals restriktivt. Det går f.n. inte att närmareberäkna storleken av kostnaderna. Belastningen pä anslaget kan nu beräknas lill4 milj. kr. för innevarande budgetår. Jag beräknar nu medelsbehovel underanslaget lill 10 milj. kr. I dessa beräkningar har hänsyntagils lill all nya löften enligt nuvarande regler inte kan ges efter den 1juli 1981. I fall den översyn som f. n. pågår leder lill all syslemel börfortsätta kommer del alt påverka kostnaderna endast marginellt nästa budgetär. Jaghemställer all regeringen föreslär alt lill Kostnader för viss kreditgivning hos för /82 anvisa ett förslagsanslag avlOOOOOOO kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 54 Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin 1979/80Utgift 12473500 Behållning 23540215 1981/82Förslag lOOOOOOO Rationaliseringslånen, som administreras av statensindustriverk, lämnas för investeringar i sådan produktionsutrustning sompåtagligt höjer effektiviteten inom arbetsinlensiv produktion av i första handplagg men även av andra konfektionerade textil- och konfektionsprodukter. Lånenbeviljas enligt riktlinjer som har antagils av (prop. 1975/76:206, NU1975/76:70, rskr 1975/76:415 och prop. 1976/77:105, NU 1976/77:41, rskr1976/77:305). För /7778/79 har under denna rubrikanvisats invesleringsanslag om sammanlagt 60 milj. kr. Vid ingången /80 var 26,8 milj. kr. inte beslulsmässigt disponerade. Underbudgetåret beviljades rationaliseringslån med 17,2 milj. kr. Således var vidingången av /81 9,6 milj. kr. inle beslulsmässigt disponerade. Tekodelegationen har i sin skrivelse den 20 oktober1980 föreslagit atl dessa rationaliseringslån och vissa lån som administrerasav överslyrelsen för ekonomiskt försvar skall slås samman lill en gemensamlåneform. Chefen för har denna dag behandlat frågan i handelsdepartementetsbilaga (prop. 1980/81:100 bil. 14) under avsnittet F. Ekonomiskt försvar.Liksom han är jag inle beredd att nu föreslå några förändringar i nuvarandelåneformer. En fortsatt hög efterfrågan pä ralionaliseringslänenföranledde statens industriverk att under /80 ändrabeslutsreglerna i syfte all prioritera användningen av återstående begränsademedel. Enligl industriverket kan efterfrågan på lån trots detla inte tillgodosesmed tillgänglig ram under /81. Under juni-november 1980beviljades lån med 5,7 milj. kr. Outnyttjad ram uppgick till3,9 milj. kr., som inneliggande ansökningar uppgick lill 3,2 milj.kr. föreslår alt 20 milj. kr. anvisas för /82. Jag ämnar denna dag förorda atl 5 milj. kr. anvisas fördetta ändamål på tilläggsbudget IIlill statsbudgeten för /81.Även med denna förstärkning kommer såvill kan bedömas anvisade medel atl heltutnyttjas under innevarande budgetår. Enligt min mening är det angeläget allgenom slöd lill fortsatt effektivitetshöjning inom arbetsintensiva delar avtekoindustrin stimulera införandel av bättre produktionsteknik och därigenomfrämja branschens konkurrenskraft. För /82 bör 10 milj. kr.anvisas för lån lill rationaliseringsinvesteringar inom konfeklionsindustrin.Länen bör utgå enligt oförändrade riktlinjer. Jaghemställer att regeringen föreslår all till Lån till rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin för /82 anvisa ell reservationsanslag av10000000 kr. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 55 Regionalpolitikens mål och förutsättningar Regionalpolitiken skall främja en utjämning avvälfärden mellan landets olika delaroch inom regioner. Tillgången till arbete, service och en god miljö har härviden, avgörande betydelse. En ambition för arbetet är att samhällsförändringarna skall kunna ske i en jämntakt. Kravet på regional balans finns med som ett mål för den ekonomiskapolitiken och samhällsbyggandet. En utjämning av tillgången till arbete kräversysselsättningsfrämjande insatser ide regioner som har de lägsta sysselsättningsgraderna. Fortsatta insatser är också nödvändiga för attförstärka servicen i regioner därden är hotad. Slutligen finns en långsiktig strävan att i samverkan med den fysiska planeringen bygga upp stabila regionermed väl fungerande samband mellanarbete och bebyggelse.