prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — En sådansammanläggning skulle ha administrativa fördelar, eftersom det därefter inteskulle behövas mer än en revers, ell pantbrev, en låneavi etc Utredarenbör ulgå från atl den statliga lånegarantin inte bör avse slörre andel än vadsom f. n. faller på bostadslånen. Av betydelse i sammanhanget är allbosladsinsitutens ansvar när del gäller att bevaka värdet av givna säkerheterinte försvagas. Vidare bör möjligheter fill en fortlöpande bevakning avsäkerheter för garanfiålaganden åstadkommas. Vid enövergång fill enhetslån måste amorteringsvHlkoren för det nuvarande statslånetoch bollenlånel sammanjämkas. Särskilda svårigheter kan därvid uppkomma när detgäller lån för flerbostadshusen. För dessa lån finns nämligen inte någonegentlig amorleringsplan och en sådan ordning torde vara oförenlig medvillkoren för bostadsinsfitutens upplåning vilka 1980/81:103 276 innebär all återbetalningarna följer en given plan. Mol bakgrund av vad jag nu anfört bör utredaren övervägaom en konstruktion med enhetslån eller två lån bör väljas. En överföring av den statliga långivningen till boltenlåneinslituteninnebär atl volymen prioriterade bosladsobligationer som behöver placeras påkapitalmarknaden ökar kraffigt. Utredaren bör undersöka vilka svårigheter somdetta kan ge upphov till. Av särskilt intresse är därvid hur den totalabosladslångivningen skall fördelas på de olika bostadsinsliluten saml huravlyften av byggnadskrediter från bankerna skall ske. Jag vill understryka atlfinansieringssystemet måste utformas så atl möjlighelerna all tillgodosebehovel av bosladskrediter inte försämras. Utredaren bör i dessa frågor samrådamed - förutom delegationen för bostadsfinansiering - den kreditpolifiskakommitté (E 1980:03) som regeringen beslutat fillkalla. I det nuvarande bostadsfinansieringssystemel lämnashuvuddelen av alla bollenlån av BOFAB, Spinlab och sladshypoleksinslitufionen.Det förekommer emellertid även andra bollenlångivare. Utredaren bör övervägaom det är lämpligl all begränsa kretsen av långivare inom elt garanfisyslemtill dessa tre institut eller om också andra långivare skall kunna vara med isystemet. En yllerligare fråga som jag särskilt vill peka på är hurhanteringen av räntebidrag bör gå lill om man inför ell garantilånesyslem.Utredaren bör i denna fråga bl. a. undersöka om det är möjligt och lämpHgt attstaten betalar ul räntebidragen lill långivarna och att dessa i sin lur drar avräntebidragen vid debitering av lånlagarna. Möjligheterna att tillämpa dennaordning även vid nuvarande finansieringssystem bör också övervägas. Av vad jag har anfört har framgått all del är fråga om atli första hand pröva möjlighelerna lill och förutsättningarna för all föra överutbetalningen och förvaltningen av nya bostadslån på bostadsinstitulen. När detgäller vissa lån vid ombyggnader, som t. ex. lån för smärre ombyggnader, lån somavser åtgärder för atl minska radondollerhallen i bostadshus eller ålgärder föralt förbättra avfallshanteringen kan särskilda problem uppkomma. Utredaren börbelysa dessa problem och bedöma om det är lämpligt alt föra över sådana låntill insfilulen. Beträffande lån för enbart energibesparande åtgärder börutredaren beakta vad statsmakterna har ullalat i samband med sina nyligenfattade beslut om finansieringen av lån för enegibesparande åtgärder.L'lredaren bör dock vara oförhindrad atl på nytt la upp denna fråga. Lilredarenbör även i övrigt vara oförhindrad all la upp frågan om förvaltning av redanbeviljade bostadslån saml om utbetalning och förvaltning av vissa andra slag avslalliga lån. När del gäller långivarna i elt garanlisyslem är enväsentlig fråga vilken räntemarginal och vilken ersällning för kostnader somdessa bör få tillgodogöra sig. En delfråga är här hur slor del avadminislrafionskostnaden som bör läckas av särskilda avgifter i samband meduppläggningen av lån, avisering m. m. och hur slor del som bör läckas av denränta som långivaren erhåller. Enligl min mening bör administrationskostnadernai princip bekostas genom särskilda avgifter och inte inkluderas i räntan.Utredaren bör analysera vilka faktiska kostnader slaten och kommunerna har pågrund av de statliga bostadslånen och vilka kostnader långivarna skulle få igarantisyslemel och lägga fram förslag med ledning härav. Utredaren bör vid sin översyn ha kontakt med berördalångivare och intressenter på kredilmarknaden. Utredaren bör även följa delarbete som 277 Kommittéer: Del II Bo:4 bedrivsinom i enlighet med del uppdrag regeringen har gett styrelsennär det gäller att- se över styrelsens och länsbostadsnämndernas behov avdatautrustning m. m. Utredaren skall vid arbetets påbörjande saml vidare underarbelets gång informera /SR, SF och TCO-S och bereda dem tillfälle allframföra synpunkler. Utredaren skall därutöver informera berörda arbetstagare ianledning av uppdraget. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag efter samråd med cheferna för ekonomi- ochbudgetdepartemenlen alt regeringen bemyndigar chefen för all tillkalla en särskildutredare med uppdrag all se över bostadsfinansieringssystemel i enlighet medvad här har angetts, attbesluta om experter, sekreterare och biträden ål utredaren. Vidare hemställer jag altregeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. Del n 1:1 Skr. 1980/81:103 278 Förberedelser för om kärnkraftsäkerhet i . Insatserna på kärnkraftsäkerhetsområdet görs i form såvälav nationella satsningar som av internationella samarbetsprojekl. I detlasammanhang avses del internafionella alomenergiorganel, lAEA () spela en viktig roll. Under senare lid har lAEA i.ex.lagt fram elt anlal koder och standards för kärnenergiområdet. Erfarenheter av drift av kärnkraftverk liksom tillgångenpå forskningsanläggningar inom kärnenergiområdet varierar myckel mellan olikaländer. innebär alt internalionelll samarbete och erfarenhetsutbyte är avstörsta vikl för utvecklingen på kärnkraftsäkerhetsområdet. I har frågorna om säkerheten i samband medproduktion av elektrisk energi i kärnkraftverk länge varit uppmärksammade.Förutom del arbete inom kärnkraflsäkerhelsområdet som har ulförts avmyndigheter och forskningsorgan har ell anlal statliga ulredningar studeratkärnkraflsäker-helsfrågorna. Efter haveriet i del amerikanska kärnkraftverket har godkänt etl förstärkt kärnkraflsäkerhetprogramför lAEA. En av huvudpunkterna i detla program är att hålla en internationellkonferens om akluella frågor rörande säkerheten vid planering, konstruktionoch drift av kärnkraftverk. Avsikten med konferensen är atl analysera,diskutera och utvärdera driftserfarenheter, säkerhetsåtgärder och risker vidutvinning av energi i kärnkraftverk. Den har förklarat sigberedd atl åla sig värdskapet för den av lAEA föreslagna kärnkraflsäker-helskonferensen,som fått titeln . Konferensen avses äga rum i den 20-24 oktober1980 och få formen av etl slörre symposium. Ansvaret för organisationen av konferensen åvilar i förstahand lAEA men värdskapet ställer krav på förberedelser för svensk del. Härtillkommer förberedelser för de svenska insatserna vid konferensen. Med anledning av vad som redovisats bör en kommittétillkallas med uppgift atl svara för de svenska förberedelserna förkonferensen. Kommittén bör mot bakgrund av svenska erfarenheler ochsvenskt kunnande inom kärnkraflsäkerhelsområdet låta utarbeta svenska bidragatl läggas fram vid konferensen. lAEA ansvarar för urvalet av bidrag fillkonferensen varför kommittén bör sträva efter ell nära samarbete med detlaorgan. 279 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:2 Kommitténbör vidare i nära samarbete med lAEA svara för all erforderliga åtgärder vidtasi och all resurser ställs fill förfogande så alt konferensen kangenomföras på ell ändamålsenligt sätt. Kommitténbör i sitt arbete samråda med svenska myndigheter och företag inom området. Medhänsyn till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigar delstatsråd som har förordnals all föredra ärenden som rör energipolitiken atlfillkalla en kommitté med högst tolv ledamöter med uppdrag att svara för desvenska förberedelserna för lAEA:s kärnkraftsäkerhelskonferens i Slockholm1980, allutse en av ledamöterna all vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Jaghemställer alt regeringen föreskriver atl kostnaderna för kommittén och dessverksamhet förskottsvis skall bestridas från fjortonde huvudtitelns anslagKommittéer m.m. Vidarehemställer jag all regeringen med tillägg lill regleringsbrev den 14 juni 1979föreskriver atl kostnaderna för kommittén och dess verksamhet slutligen skallbetalas från fjortonde huvudfitelns anslag . Regeringenansluter sig lill föredragandens övervägande och bifaller hans hemställan. 2.Organisationskommitté för omorganisation av statens industriverks enhet förföretagsutveckling (SIFU) Departementschefen,statsrådet , anför. 1979/80:88 föreslås atl statens industriverks enhet förförelagsul-veckHng (SIFU) ombildas till en stiftelse med staten som huvudman.Stiftelsen överta personal och viss egendom från industriverketunder . Ipropositionen aviseras alt en särskild organisationskommitté skall fillkallasför alt förbereda omorganisationen. Avfidsskäl bör kommittén fillkallas . Kommitténsuppgift bör vara alt med utgångspunkt i förslagen i propositionen förberedaombildandet av SIFU till en statlig stiftelse. Kommittén bör bl.a. utarbetaförslag till stiftelsens stadgar och interna organisation, bereda frågan omlämplig arbetsgivarorganisation för stiftelsen, medverka vid rekrytering avverkställande ledning för stiftelsen och vid överföring av personal och egendomfrån industriverket lill sfiftelsen samt i samråd med industriverket utarbetaunderlag för framställning om statsbidrag lill /82. Kommitténbör forfiöpande redovisa resultaten av sitt arbete samt Del II 1:3 Skr. 1980/81:103 280 informera berörda personalorganisationer och bereda demtillfälle all framföra synpunkler. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för induslrideparlemenlel atl tillkalla en kommitté med högst nio ledamöter meduppdrag att förbereda omorganisafion av statens industriverks enhet förföretagsutveckling, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde ål kommittén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver alt kostnaderna skall belasta fjortonde huvudfitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Vissa frågor rörande rekonstruktion av krisdrabbadeföretag, m.m. Tf. departementschefen, statsrådet , anför. Orter i glesbygdsområden kan vara beroende av ell endaföretag och drabbas myckel hårt vid nedläggning. Om arbetskraft friställs vidnedläggning och ny sysselsättning inte kan beredas uppstår samhällsekonomiskakostnader genom behov av arbetsmarknadsåtgärder och genom skaltebortfall. De sysselsältningspolitiska aspekterna på nedläggningarutgör sålunda ell viktigt inslag vid utformningen av den ekonomiska politiken. All söka utforma modeller för en bestämning av dekostnader för del allmänna som en förelagsnedläggning orsakar har ingått iuppgifterna för företagsobeståndskommittén (FOK) (Fi 1976:03). FOK:söverväganden i denna del har redovisats i avsnitt 10 i dess avgivnabelänkande (SOU 1979:91) Förelags obestånd Samordning av statliga åtgärder, somnu skall remissbehandlas. Om etl förelags ekonomiska situation blir sådan allnedläggning hotar, kan statens ålgärder bli avgörande för förelagels framlid.Slaten har i många fall en dominerande ställning som fordringsägare lill följdav slalliga lån eller garanfier eller obetalda skatter. En rekonstruktion avföretaget förutsätter i sådana fall nästan undantagslöst slalens medverkan.Därtill kommer all, även om staten inle har fordringar på företaget, statligtslöd i någon form kan framstå som den enda möjligheten all säkra företagetsfortsatta drift. Del är självfallet viktigt all slalens agerande vid enhotande nedläggning blir enhetligt så att beslut av olika statliga organ verkari samma riktning. FOK:s huvuduppgift har varit alt utreda frågan om ensamordning av statliga åtgärder vid företags obestånd och en lämpligorganisation för denna samordning. Samordningens syfte är atl få lill stånd denövergripande 281 Kommittéer: Industridepartementet Del II1:3 bedömning som bör ligga lill grund för slalens slällningstagande.I rekon-slrukfionsärenden måste från slalens sida en mängd olika synpunktervägas in. Staten måsle sålunda beakta bl.a. industri- ochbranschpolilis-ka, konkurrenspoliliska, regionalpoHliska,arbelsmarknadspolitiska, försörjningspoliliska och allmänt företagsekonomiskaaspekter. FOK har isill nämnda betänkande behandlat tre huvudfrågor belräffande samordningen.I dessa delar har kommittén föreslagil i huvudsak följande: 1. Förfarandet vidskalleindrivning skall bättre än lidigare samordnas med andra statliga ålgärderi obeslåndssiluationer. Ansvarelför samordningen på central nivå av slalens åtgärder i obestånds- situationer skall föras över från lill en nyinrät tad central samrädsdelegalion, som administrativt knyts lill slalens industri verk. Länsstyrelsenskall få ett starkare ansvar än lidigare för samordning av statens ålgärder på regional nivå. och de regionala utveck lingsfondernas resurser förstärks betydligt. Jag skallsenare återkomma lill kommilléns förslag i dessa hänseenden. villjag ta upp frågan om behovel av en ny form för slalligl slöd, del s.k.rådrumsslödel, som aktualiserats i olika sammanhang , bl.a. i eninom utarbetad promemoria (Ds A 1979:7)Betalningsinslällelse och rådrumsstöd m.m. Också FOK har berört frågan i sillbetänkande och därvid angivit bl.a. all frågan om en ny stödform av sådanl slagär föremål för FOK:s fortsatta överväganden. Med hänsyn lill atl frågan omsådant stöd bör ses i etl väsentligt vidare sammanhang än obeslåndssiluationenhar i lilläggsdirektiv till FOK lidigare denna dag anmälts all frågan områdrumsslöd bör utredas i särskild ordning och därmed falla utanför FOK:suppdrag. Frågan områdrumsslödel skall ses mot bakgrund av all det, när etl förelag råkar i kris,kan la en viss fid alt få fram tillräckligt underlag för ell slulliglställningslagande från slalens sida. Vidare kan del, om en rekonstruktion avförelaget över huvud taget är möjlig, la fid all ordna finansieringsfrågor,personfrågor m.m. är det i akuta krisärenden nödvändigl allhandläggningen är snabb. Syftet med ett rådrumsstöd är atl ge del krisdrabbadeföretaget ett kapitalfillskott för att kunna driva verksamheten under en lid dåangelägenheten av och förutsättningarna för en rekonstruktion undersöks. Redan nufinns vissa medel som används i sådant syfte. För all få ökat rådrum förlångsiktiga lösningar i samband med förelagsnedläggningar finns sedan början av1950-talet ett varselsystem, som innebär att länsarbetsnämnden ochvederbörande arbetstagarorganisationer skall varslas i förväg vidpersonalinskränkningar. Nuvarande regler om varsel finns i lagen (1974:12) omanställningsskydd och lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande ålgärder.Del finns även vissa andra arbelsmarknadspolitiska medel, bl.a.arbetsmarknadsstyrelsens möjlighet till s.k. rådrumsbeställningar hoskrisdrabbade industriförelag, som syftar fill atl skapa ökal rådrum. För att geytterligare möjligheter till rådrum vid vissa speciellt omfattande ochbesvärliga förelagskriser tillkom kungörelsen (1972:302) om statsbidragfill nedläggningshotade förelag. Enligl denna kan statligt slöd ulgå underhögst lill förelag i konkurs eller Ivångslikvidafion, somsysselsätter minst femtio personer. Stödet är i normalfallet maximerat lillbelopp som motsvarar en tredjedel av lönekostnaderna. Del II 1:3 Skr. 1980/81:103 282 Vissa dispensregler finns. I praktikenhar stöd enligt kungörelsen utgått endast i begränsad omfattning. Under desenaste årens ekonomiska kris har dock stödet utnyttjats mer . Det kan vidare nämnas all del (prop. 1972:127, FöU25, rskr 325) infördes etl finansieringsstöd för vissa branscher i syfte attbevara från försörjningsberedskapssynpunkl viklig produktion inom landet. Dellaslöd administreras av överslyrelsen för ekonomiskt försvar. Av belydelse i sammanhanget är också den statliga lönegarantinvid konkurs. Bestämmelser härom finns i lagen (1970:741) om stafiig lönegarantivid konkurs. I korthet innebär dessa bestämmelser alt staten svarar förbetalning av arbetstagares fordran på lön eller annan ersättning eller fordranpå pension vid konkurs. Utbetalningarna på grund av lönegarantin har stigitkraffigt . De uppgick /75 lill cirka 25 milj. kr.och lill cirka 335 milj. kr. Prognoserna för innevarandebudgetår tyder dock på en viss minskning. I en inom utarbetad promemoria(Ds A 1977:1) föreslogs all etl särskilt avvecklingsslöd skulle kunna utgå lillföretag inom teko- och skoindustrin. Syftet med slödel var all i vissa fallförlänga avvecklingsperioden vid nedläggning av förelag inom vissa branscher.Slödel skulle vara utformat på i huvudsak samma sätt som kungörelsemen kunna sättas in redan vid betalningsinslällelse ulan atl företaget gått ikonkurs eller trätt i likvidafion. Slödel föreslogs kunna utgå med beloppmotsvarande högst av lönekostnaderna i längst med möjlighettill förlängning i undanlagsfall. Som ell särskilt problem pekades ipromemorian på alt företaget trots all driften upprätthölls med hjälp avstatligt slöd ändå skulle kunna försättas i konkurs av någon borgenär. Förslaget i promemorian logs efter remissbehandling upp iprop. 1976/77:105 om ålgärder för textil- och konfeklionsindustrin. Med hänvisningtill att de konkursrättsliga frågorna behövde övervägas ytterligare ansågsinförandel av elt särskilt avvecklingsslöd böra anslå. Frågan har därefter utretts inomarbetsmarknadsdepartementet med särskild inriktning på alt lösasamordningsproblemen i förhållande lill konkurslagsliftningen. Syftet har varitall skapa en form för slöd till nedläggningshotade förelag - generelll ellerbegränsat lill vissa regioner eller branscher e.d. - som kan sättas in förekonkurs eller likvidation utan atl borgenärernas intressen blir lidande. Delkan nämnas all denna fråga aktualiserades i samband med de ändrade regler omkonkursförvaltning som beslutade (prop. 1978/79:105, LU1978/79:19, rskr 1978/79:309). I proposifionen (s. 155) behandlades frågan ometl allmänt ombud skulle kunna tillsättas i konkurs. Därvid förordades, medhänvisning fill pågående utredningsarbete om vilka medel samhället bör sälta innär förelag befinner sig i ekonomisk kris, att man i avvaktan på resultatet avdella arbele skulle uppskjuta ställningstagandet fill frågan om införande avsådanl ombud. Även vid riksdagsbehandlingen hänvisades fill utredningsarbetetvid ställningstagandet lill vissa förslag (se LU 1978/79:19 s. 87 ff). Utredningsarbetet finns som lidigare berörts redovisat ien inom utarbetad promemoria. Som framgår av del nämnda har del hittillsvarandeutredningsarbetet beträffande rådrumsslödel haft som främsta mål all finna enlösning på samordningsproblemen mellan de arbelsmarknadspolitiska insatsernaoch konkurslagsliftningen. I den nämnda promemorian föreslås att i dellasyfte tillskapas ell nytt rättsinstitut, registrerad betalningsinslällelse, somger 283 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:3 ellvisst skydd mot säraklioner från borgenärernas sida redan innan man tagitställning lill vilken väg som skall väljas, avveckling eller rekonstruktion. Innan ståndpunkt las tillförslagen i promemorian bör vissa frågor rörande rådrumsslödel belysasylterligare och jag förordar all en särskild utredare tillkallas härför. Jaghar i denna fråga samrått med cheferna för budget- ocharbetsmarknadsdepartementen. Vad som framför alltkräver ylterligare utredning är den grundläggande frågan om det i en allsidigbelysning är befogal all i nuvarande läge införa en ny stödform för ekonomisktsvaga förelag av del slag som rådrumsslödel representerar. Härvid måsle beaktasalt förhållandena f.n. i fiera avseenden har ändrats sedan frågan om ellrådrumsstöd först blev aktuell. De senaste årens ekonomiska utveckling harinneburit slora påfrestningar för . Budgetunderskottet har ökat kraffigtoch budgetarbetet har präglats av stor reslrikfivilet med nya utgifter ochnoggrann prövning av gamla. Det finns anledning att räkna med att sammaförhållande kommer att gälla . Redan av del skälet måsleinförandel av en ny statlig stödform kunna motiveras med ytterst starka skäl.Vidare gäller stödet krisdrabbade företag. I finansplanen fillbudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100, bil. 1 s. 38) understryks särskiltviklen av atl industripolitiken ges en offensiv inriktning och i första handavser alt stödja utvecklingen av konkurrenskraftiga branscher och förelag.Endasi i speciella fall, framhålls det, kan den inriklas på alt upprätthållaverksamheten i vikande branscher. Utan mycket starka begränsningarför dess användning är ett rådrumsstöd mindre väl förenligt med en offensivinriktning av industripolitiken. Elt slöd som innebär alt slaten slår för enbetydande del av etl förelags lönekoslnader måsle nödvändigtvisla stora resurser i anspråk, om del används i större omfattning. generelltrådrumsslöd kan också komma all påverka andra företag inom samma bransch. Detär sålunda svårt all utforma ett sådanl slöd ulan all livskraftiga förelagdrabbas av olämpliga konkurrenssnedvridande effekter. Över huvud måste Vidutformningen av elt syslem med sådanl stöd tillgodoses all alla de aspekter pårekonslruklionsärenden jag tidigare nämnt kan beaktas. Vad jag nu har anförthindrar givetvis inte atl del kan finnas situationer där etl lämpligt utformatrådrumsslöd är mofiverat för atl få en frist för överväganden som inte kanuppnås med nuvarande medel. Del får naturligtvis inte vara så all statentvingas la ställning i rekonslruklionsärenden på etl beslutsunderlag som avrena tidsskäl är ofullständigt eller atl angelägna rekonstruktioner försvårasav säraklioner från borgenärernas sida. De erfarenheter som vunnits avden i verksamma expertgrupp (EFSU) som svarar församordningen på central nivå av statens ålgärder i obeståndsärenden lyder dockpå att de möjligheler som f.n. finns all åstadkomma sådana rekonstruktioner ide allra flesta fall är tillräckliga. Del finns emellertid i sammanhangetanledning erinra om atl regeringen vid några fillfällen, bl.a. för all vinnatid för all undersöka möjlighelerna fill rekonstruktion, beviljat statligtregionalpolitiskt slöd och kredilslöd som inle helt har överensstämt medgrunderna för sådanl slöd. Om delta har underrättats (prop.1977/78:100, bil. 17 s. 98). Besluten har mofiverals med ärendenas brådskandenatur och avsaknaden av en för ändamålet helt lämpad stödform. Utredarenbör således med utgångspunkt från de möjligheler som f.n. finns för alt skaparådrum då företag råkar i kris analysera och precisera i Del II 1:3 Skr. 1980/81:103 284 vilka fall den nuvarande ordningen är otillräcklig ochhiir man bäst bör komma lill rätta med eventuella brister. Om utredaren finnertillräckligt starka skäl för etl slöd av det slag som rådrumsslödelrepresenterar, bör utredaren lämna ett förslag så utformat atl det tillgodoserde krav som jag har nämnt. Utredaren bör vid utformningen av etl sådanl förslagtillgodogöra sig de erfarenheter som har vunnits vid utredningsarbetet inomarbetsmarknadsdepartementet. Härvid vill jag dock framhålla följande. Iarbetsmarknadsdepartementets promemoria aktualiseras den lidigare berördafrågan om ell allmänt ombud vid konkurser och ackordsuppgörelser. Denna frågahör visserligen som tidigare berörts samman med frågan om vilka stödformer somsamhället kan sälta in när ell förelag befinner sig i ekonomisk kris. Den ulgöremellertid en del av den större frågan om ell allmänt ombud överhuvud taget skall finnas i konkurser eller ackordsuppgörelser och i så fallvilken ställning ombudet skall ha. Denna fråga är föremål för FOK:s fortsattaöverväganden och bör inte behandlas av utredaren.