prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — når det gäller , vara både svårgenomförbar och ivissa fall vilseledande, beror enligt RSV dels på alt begreppetanvisning språkligt inte torde täckas av något av dessa alternativ, dels på altbeteckningen anvisning har en lång hävd både hos allmänheten och hosmyndigheterna. 1 skalteförfattningarna används beteckningenföreskrift för att beteckna sådana påbud av centralmyndigheten som är bindandeför såväl skattskyldiga som taxeringsmyndigheter och domstolar. Däremot användsbeteckningen anvisning för besked av den typ som avses i del av kommittén(betiinkandet s. 143) citerade depanementsehefsuttalandet i prop, 1975/ 76:112, menar altbegreppet anvisning är ett synnerligen adekvat begrepp som blivit väl inarbetati den offentliga förvaltningen. 1980/81:80 125 Verkel ifrågasätter det ändamålsenliga i att de centralamyndigheterna skall utnyttja sina resurser lill rent formella iindringar avföreslagen art. Verket anser alt frågan niirmast är ell nomenklaturproblem somi vart fall inte behöver regleras genom särskild lagsliflning. Även i länifrågasätter konimitténs förslag i här aktuell del. har denuppfattningen all begreppet föreskrift skall förbehållas sådana regler som harbindande verkan oeh som diiijiimle innehåller sanktionsbestiimmelser däresiföreskriften inte efterlevs. Det ligger därvid i sakens natur alt della begreppprimiirt bör avse regler som är avsedda att reglera enskilds förhållande.Sveriges Läkarjörhund anser all kommittén inte på ett bärande säll visat attbegreppet anvisning kan undvaras. Målet att nå ökad klarhet om vilka regler somär bindande resp. allmänt rådgivande kan enligl förbundet inte nås enbartgenoni alt nedbringa antalet tillåtna rubriceringar. Kommitléns förslag till ändring av b e g r ä n s n i n g sk u n g ö -relsen för all tillgodose stalskontrollaspekter las upp av etttjugotal remissinstanser. En belydande niajorilet av dessa remissinstansertillstyikei' förslaget eller lämnar det ulan erinran. Förslagel avstyrks avsocialstyrelsen, sialens lantmäieriverk, i , och ArkitekiFörbundet. Enligl årdel uppenbari all eflerievnaden av begränsningskungörelsen inte iirtillfredsställande, Komimmförbuntlet finner också att myndighetenia inleheller i tillräcklig grad bedömer effekterna av utfärdade normer och allmännaråd med avseende på kosliiatler för kommunernas verksamhet och verksamhetensrationella haiKlhavande, Förbundet ansluter sig lill de synpunkter och förslagkommittén framför i syfte att åstadkomma förbättringar i dessa avseenden.Liknande synpunkter framförs av läns landstingskommun. Mjölby.Karlskrona och kommuner samt av LRF. TCO instämmer i förslaget atttlet i begränsningskunsörelsen föreskrivs att statlig myndighet som medtlelarföreskrifler eller råd alltid skall samräda med berörda parter, Arbetsmarknadssiyrdsen ifrågasätterför sin del nödvändigheten av det föreslagna stadgandet ibegränsningskungörelsen som inncbiir att utformningen av föreskrifter och rådskall underställas regeringen om myndigheten och kommunema inte når enighet,Slyrelsen. som i övrigt inle har några invändningar mot föreslagna ändringaroch tilliigg. anser all det eftersträvade samrådet uppnås även ulan dettastadgande. Även statens planverk förordar på en punkt ändring i kommitténsförslag. föreslår att begränsningskungörelsen ändras så att allmännaråd inte skall behöva underställas regeringens prövning. Därigenom uppnåsenligt verket en viss förenkling som man undviker att ge de allmännaråden den karaktär av anvisningar som en sådan prövning oeh sanktionotvivelaktigt innebär. Kainniarrälteii i har inget att erinra molföreslagna ändriniiar men förordar lör sin del en mera sienerell överarbetnini»av 1980/81:80 126 Några slalliga myndigheter som ejerinrar mot kommitténs förslag redovisar emellerfid vissa kritiska synpunkler.Riksrevisionsverket () anser att tillägget lill begränsningskungörelsen äronödigt. Enligl RRV har begreppel självstyrelse ett flytande innehålloch kan ej operationaliseras. Syftet med tillägget kan enligl RRV:s meninguppnås genom konsekvent tillämpning av nuvarande bestiimmelser i kungörelsen.Statens livsmedelsverk efterlyser konkreta exempel på när centrala verk försöktkringgå begränsningskungörelsen eller begränsa den kommunala självstyrelsen.Verket säger sig inle vara hell övertygat om all den föreslagna skärpningen avbegränsningskungörelsen fyller avsedd funktion. En liknande ståndpunkt intasav stålens industriverk som lill nöds kan godta förslagel lill ändring. ökar däremot inte klarheten i begränsningskungörelsen om förslagelgenomförs. iSverige pekar i sammanhanget på den enligt SIS olyckliga omständigheten attbegränsningskungörelsen i såväl sin nuvarande som föreslagna lydelse användertermen gällande standard liktydigt med ambitionsnivå. Denna formulering börändras eftersom hänvisningar lill gällande standard i olika myndighetersföreskrifter avser hånvisningar lill av slandardiseringsorgan och andranormgivande institutioner utarbetade publikationer, SIS finner det klartolämpligt att i en författningstext som behandlar normgivning använda enregelterni (standard) homonyml då andra likvärdiga uttryckssätt finns. är generelltnegativ till kommitténs förslag att yllerligare begränsa myndigheternasmöjligheter alt utöva tillsyn och kontroll och avstyrker förslaget lilländringar av begränsningskungörelsen, Slyrelsen ställer sig tveksam lillkommitténs resonemang om att föreskrifter gör intrång i den kommunalasjälvstyrelsen. framhåller , ärinle självständig ulan bygger på ett bemyndigande från i form av enlag, 1 lagen anges den yttre ramen för en viss verksamhei. Myndighetensföreskrifl kan därför bara delaljreglera vad redan bestämt. Någolytterligare intrång i den kommunala självstyrelsen kan därför knappasl kommaifråga genom föreskrifter eftersom dessa inle heller kan ges inom sådanaverksamhetsområden där kommunen själv bestämmer omfattning och inriktning avverksamheten. anser, avsamma skäl som beträffande förslaget till allmän översyn av mvndigheternasnormgivning. all förslaget lill ändringar i begränsningskungörelsen inle utanvidare kan läggas till grund för åigärder. Verkel menar således alt förslagelinle är underbyggt med någon analys av begreppel självstyrelse och allytterligare utredning krävs. Även i ställer sigavvisande till förslaget till iindring av begränsningskungörelsen.Länsstyrelsen ifrågasätter förslagels ändamålsenlighet och tror attändringarna kan bli svåra all tillämpa. avstyrker förslagel till ändringar ibegränsnings- Prop.1980/81:80 127 kungörelsen, eftersom del innebär all staten i alltför höggrad avhiindes möjligheten alt påverka den kommunala verksamheien. har någon egentlig analys av konsekvenserna härav för olikasakområden ej genomförls. ArkitektFörbuitdet anser del otillfredsställande allkvalitetsaspekten hell skjuts ål sidan och all vad som avses medkostnadsökningar även är ofullständigt formulerat. Förbundet betonar att enkvanllfierbar kostnadsökning p.g.a. en ändrad standard eller norm på sikl kanniedföra kostnadsbesparingar som kan vara svåra all måla. t. ex. effeklerna påtrafiksäkerheten av en ökad trafikdifferentiering. Kommitténs förslag om forlsallutvecklingsarbete behandlas av ell tjugotal remissinstanser. De som lar upputvecklingsarbetet tillstyrker oftast förslagen utan kommentarer eller ärallmänt positiva lill ökad decentralisering och minskad statskontroll. Fleraremissinslanser påpekar vikten av utvärderingar av de reformer som genomförsoch all samordningen mellan olika delar av samhällsverksamheten blir effektivsamt i vissa fall utvecklas. Kommitléns förslag om all decenirala ämbetsverken genoin ändring av allmänna verkssladgan ges i uppdrag allverka för all öka den kommunala självstyrelsen lämnas ulan erinran av flertaletremissinstanser. Förslaget behandlas och tillstyrks av länskandstingskommtin. läns landstingskommunanser således all en ändring i verksstadgan med innebörden att myndigheternaskall främja decentralisering och verka för att öka den konmiunalasjälvstyrelsen kan leda lill snabbare handläggning och ökad sysselsättning inomlandstingsområdet, kommun menar all den föreslagna ändringen i 4 Ssisla styckei "Myndighet skall främja decentralisering av verksamhet tillregionala och lokala slalliga eller andra organ saml verka för all öka denkommunala självstyrelsen" bör bilda en egen paragraf för all starkarebetona kravet och bli tillräckligt beaktad, Slatens trafiksäkerhelsverk anserdäremot all förslagel är oklart och ej tillräckligt utvecklat. Om avsikten åratt ämbetsverken skall inta en allmänt välvillig attityd lill alt beslutanderätteni skilda frågor läggs på politiskt ansvariga i kommunerna så hartrafiksäkerhetsverket inget att invända. Verkel anser all del ej kan ankomma påenskilda cenirala ämbetsverk all reglera den kommunala självstyrelsen ochdärmed ta på sig uppgifter som ankommer på regering och riksdag. Samhällsvetenskapliga fakiillelsnäinnden vid Lundsimiversiiet framhåller all det föreslagna tillägget om alt öka den kommunalasjiilvstyrelsen ej hör hemma i den allmänna verkssladgan. Ansvaret förfördelningen av samhällsuppgifter mellan slalliga och kommunala organ börregering och Prop.1980/81:80 128 ytterst genom lag. En beslämmelse om attvarje myndighet skall verka för att öka den kommunala sjiilvstyrelsen kommerenligt fakultelsnämnden sannolikt att vålla missförstånd, förvirring ochkomplikationer. avstyrkerändring av allmänna verksstadgan. Verket anser att förslag ärett bra exempel på hur ansvaret mellan stat och kommun kan fördelas. Vissafrågor måste ligga kvar hos staten medan antlra kan överläs av kommunerna. Ettfortsatt utvecklingsarbete bör enligt verkel lämpligen bedrivas genom alt mani lagar och förordningar arbetar in former för hur ansvarel mellan stal ochkommun skall fördelas. Slatens industriverk avvisar förslaget till iindring avverkssladgan. menar att verksstadgan i första hand börförbehållas "intema" statliga regler. Förslaget om ändring av k o m m i11 é f ö r o r d n i n g e ii på så siitt att effekterna av olikakommilléförslag vad avser den kommunala handlingsfriheten skall redovisasbehandlas av bara några få remissinstanser. Förslaget tillstyrks avsamhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid samt ,. kainmim anser attföreslagel tillägg i 13 S kommilléförordningen bör innefatta ell förtydligandeall bedömningen av effekterna jämväl skall inbegripa en fullständig redovisning.förde koslnader som framförda förslag medför för kommunema. Detta förtydligandeskall ses mot bakgrund av 13 S första stycket, där det bl. a. stadgas attbetänkande bör redovisa beräknade kostnader för att genomföra framfördaförslag. Enligt kommunens uppfattning iir det ett viisentligt intresse attkostnadema preciseras i vad de avses belasta kommunerna ellerlandstingskommunerna. Den bedömning av effekter vilken föreslås som tillägglill lagrummet torde i första hand vara kommunalekonomiskt betingad, varförsagda kostnadsredovisning bör uttryckligen garanteras. () avstyrkerförslagel. RRV anser att metoder och definitioner saknas för alt kunna utredaeffeklerna på den kommunala självstyrelsen. RRV påpekar också alt del är myckelsvårt all utreda de kostnadsmässiga konsekvenserna av utredningsförslag. Kommitléns förslag omtilläggsdirektiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare alt redovisade effekter på den kommunala självstyrelsen som kommilléförslagen innebär tillstyrksav bl. a. läns landstingskommun. förslag atten samordnande bevakning av formerna för statens tillsyn över kom iii u n er oc h landstingskommuner skall ske inom tillstyrks uttrvckligenav låns landstingskommun. 1980/81:80 129 Regeringen har underremissbehandlingen av slatskonlrollkommilléns slulbelänkande tillsatt ensärskild arbetsgrupp (Kn 1980:03) som har till uppgift all se över de statligamyndigheternas tillsyn och kontroll av och landstingskommunalverksamhei. Detla har föranlett kommentarer från några remissinstanser.Svenska kommunförbundet och noterar med liUfredsställelsealt arbetsgruppen tillsalls. Slalskonlorel anser all arbetsgruppen kommer all spela enslor roll i bevakningen av all statliga myndigheters tillsynsverksamhet inlefär kostnadshöjande effekter på kommunerna. Del torde enligt statskontoretvara nödvändigl för gruppen all initiera relativt djupgående studier av olikamyndigheters tillsynsverksamhet, där utredningsresurserna bör hämtas ävenutanför myndigheterna i fråga för att i någon mån kunna tjäna som motvikt motmyndighetsinlerna och sektorspecifika önskemål. Slalskonlorel är berett della idelta arbele. Del är också naturligt all man i sådana studier i vissa fallockså prövar den lagstiftning i vilken myndighelernas lillsynsfunk-tionregleras. Ett sådanl utredningsarbete kan också anknytas till den större fråganom rollfördelningen mellan central och lokal nivå. Flera cenirala myndigheterhar ändrat - eller sökt ändra - sin roll från en traditionellmyndighetsutövande/kontrollerande lill en stödjande/utvecklande roll.Erfarenheten visar enligt statskontoret att del krävs myckel arbete oehförändringar på niånga plan för att åstadkomma ett sådanl rollbyte. ()förutsätter all arbetsgruppens arbele i lämpliga former kommer att samordnasmed den bevakning av begränsningskungörelsens efterlevnad som RRV bedriverenligl bestämmelserna i 2 § begränsningskungörelsen. RRV tar i sammanhanget även upp förvaltningsrevisionensroll. RRV anser det vara en brist all kommiltén inle uppmärksammat frågan omhur kommunerna har sörjt för effektivitetsarbelel i den kommunala verksamheten.1 dag finns del inle någol organiserat samarbete mellan kommuner i fråga omförvaltningsrevisionen. Någol samarbele förekommer inle heller mellan denkommunala förvaltningsrevisionen och RRV. Delta framstår som en brist. Ellsamarbele mellan kornmuner i förvaltningsrevision skulle ge möjligheter lilljämförelser och därmed bättre underlag för beslut om effeklivilelsfrämjandeåigärder. Vidare kan effeklivitelshinder inom den kommunala förvaltningen beropå brister i statliga myndigheters styrning. Ett samarbele mellan slallig ochkommunal förvaltningsrevision skulle därför vara önskvärd. Så t. ex. borde delfinnas förutsättningar för ett fruktbart samarbete inom skol-. Samarbetet bör då ulformas enligl en vertikal princip.Delta innebär all den slalliga revisionen inriktas mot den cenirala myndigheteninom det aktuella områdel och den kommunala revisionen inriktas mol berördakommunala organ. RRV föreslår därför all en karlläggning görs av vilkenförvaltningsrevision och annan effektiviletsuppföljning som f. n. bedrivs ikommunerna samt möjlighelerna undersöks all åstadkomma samordnad 9 Riksdagen1980/81. 1 saml Nr 80 1980/81:80 130 granskningav och slallig verksamhei inom olika områden av den specialregleradeverksamheien. TCOsäger att enligl arbetsgruppens direktiv är syftet alt stärka den kommunalasjälvstyrelsen samt begränsa slallig normgivning och annan tillsyn som medförökade kostnader för kommunerna. För alt minska kommunernas kostnader skallarbetsgruppen överväga om det är nödvändigt att behålla dagens standard i allaverksamheter som berörs av de statliga myndigheternas föreskrifter. TCOframhåller mot den bakgrunden att organisationen inle kan acceptera att arbetelmed all utveckla och stärka den kommunala självstyrelsen används som ettinstrument för all genomföra nedskärningar i den kommunala servicen. Prop.1980/81:80 131 Sammanfattning av byråkratiutredningens förslag Denoffentliga verksamheien i vårl land har utvecklats snabbt under de senasteårtiondena. Samhällsorganen har fått ett ökat ansvar föratt tillgodosemedborgarnas behov av service, trygghet och omvårdnad. Delvis som en fiDljd avdella har också samhällels krav pä medborgarna ökal. Kontakterna mellanenskilda och myndigheter har därmed blivit allt flera. Det är ofrånkomligt alt enskilda människor kanuppleva svårigheter oeh främlingskap i sina kontakter med samhällets organ.Dessa problem måste noga uppmärksammas och mötas med praktiska åtgärder avskilda slag. Byråkratiulredningen tillsaltes lor att göracnöversyn av kontakterna mellan medborgare och samhällsorgan (se kapitel 1 ochbilaga 1). I vän arbete har vi försökt all belysa olikasvårigheter som enskilda ställs inför i sina kontakter med myndigheterna. Ettviktigl inslag i arbetet har varil all direki från allmänheten få exempel påsådant som uppfattas som krångel och svårigheter i kontakterna med myndigheter.Vi har haft "öppet hus" på fem platser i landel och fått ca 500 brevoch telefonsamtal från allmänheten (se kapitel 3 och bilaga 2), Vårl arbele har bedriviis efter två huvudlinjer.Dels har vi verkat för att få myndigheter all direki ändra rutiner ni. m,, delshar vi genom studier och försök fått exempel på möjliga förbättringar ochsamtidigt fått erfarenheler om hur man bör gå lill väga i arbetel med altåstadkomma förbättringar. En väsentlig del av arbetet med au förbällramyndigheternas kontakter med allmänheten går ul på all förbättra myndighelernasservice. Med service menar vi då myndighelernas säll att handla gentemotallmänheten (se kapitel 2), Servicen omfattar bl, a. följande faktorer: injörmaiion om myndighetens uppgifter, vilka reglersom gäller och van man vänder sig i olika frågor ti//gäiig/ig/iet för allmänheten, såväl i lid som irum /tjä/p ål allmänheten, både när det gäller denformella handläggningen och i frågor som rör ,själva saken bemötande från myndighetens sida, dvs. villighetatt upplysa, vägleda och hjälpa allmänheten saml sätiei alt göra det. Delarav vårt arbele har bedriviis i form av studier eller lorsök vid olikasamhällsorgan (se kapitel 4), I en studie genomfördes bl. a. ett försök med enservice-ceniral för allmänheten, gemensam för lyra myndigheter. Vid ettfolkbibliotek genomfördes en studie som gällde en utvidgadsamhälls-inlbniierande verksamhet vid , 1 vårt arbete med sain/iä//sin/i>rmatiun har vilagt tyngdpunkten på den informalion som lämnas föratt den enskilde skall kunnahitta rätt myndighet för sitt ärende (se kapitel 5), Vi har översiktligtbeskrivit de informationsinsatser som görs och redovisat något om vårtarbete. a. har vi lagit initiativ lill oeh varil representerade i ellarbete med all framställa Prop.1980/81:80 132 en handbok iiied kortfattade upplysningar om vilka reglersom gäller och van man kan vända sig i olika frågor. , som fåll namnetSam-hiillsguiden, kommer all ges ut mot slulei ay . Vi har oeksådeltagit i ell arbete med alt i telefonkatalogen införa information av del slagsom finns i samhällsservicekalaloger. För all verksamheten inom denoffentliga sektorn skall fungera bra måste den vara både rationell och inrikladpå all tillgodose de enskildas inlressen. Förfarandet vid handläggning avärenden regleras i olika lagar, I kapitel 6 har vi översiktligt beskrivit olikalorfatlningsregler som lar upp frågor om handläggning och service. Underutredningsarbetet har vi gjort én allmän översyn av behovel av reformerbeträffande förvaltningslagen. Våra överväganden har redovisats i en särskildpromemoria som överlämnats lill regeringen. De synpunkter som vi fört fram harbeaktats i direktiven för den kommitté som därefter tillsatts av regeringen föratt se över lagen i fråga (förvallningsrältsutredningen). Vi har vidare pekatpå utbildningens roll för eu gott bemötande och en god service. Som nämnts ovan finns del någraförfattningsregler som gäller myndighelernas service gentemot allmänheten.Servicen spelar emellertid inte den roll i myndigheternas verksamhet somden enligt vår mening förtjänar. En bidragande orsak lill att myndigheternasroll som serviceorgan är så undanskymd är all den inle är klart uttalad utanmer eller mindre underförstås. Myckel lalar för alt de grundläggande inslageni myndighelernas serviceskyldighei gentemot allmänheten börförläilningsregleras. En sådan reglering bör onifaua även den kommunala ochlandsiingskommunala verksamheten. En eventuell .servieeförfaltning bör i såfall lä karaktären av en ramlag. 1 kapitel 7 anger vi vad som bör las upp i cnsådan servicelag. Vi anser alt frägan bör få en mer allsidig belysning oehdärför bör utredas vidare, 1 kontakten mellan medborgare ochmyndighet spelar språkei en central roll, 1 kapitel 8 redogör vi för vårlarbele med språkfrågor. Tillsammans med handläggarna vid dåvarandetaxeringsenheten vid en länsstyrelse gjorde vi ett lorsök med språkarbete. Enspråkexpert från ulredningen studerade gemensamt med handläggarna ett antal avhandläggarnas skrivelser och man försökte all bearbeta och skriva om dem så altde språkligt sett skulle bli enklare och lättare att förstå. Vidare har vitillsammans med utarbetat en ny mall för enfullföljdshänvisning. Arbetet inriktades dels på en enklare språkligutformning, dels på en komplettering av en lidigare fullföljdshänvisning medvissa praktiska upplysningar. 1 samarbete med olika myndigheter har vi ocksågått igenom och fåll lill stånd ändringar i ett ston antal blanketter. Vi hardessutom fått tilirälle att språkgranska några lagtexter innan de definitivtfaslslällls. När det giiller del fortsattaarbetel med språkfrågor har vi tagit upp bl. a. följande. Vi menar att del ärönskvärt att det i all högskoleutbildning införs obligatorisk svenskutbildning.Dessutom anser vi att det i större omfattning än inom helaförvaltningen bör anordnas kurser och seminarier o. d. om språk ochspråkbehandling. En särskild ulbildning i språkbehandling bör ges dem som skallfungera som sekreterare i offentliga ulredningar, Enligl vår mening bör mycket stor uppmärksamhet ägnas åtspråket i Prop.1980/81:80 133 förfaiiningsiexter redan från det ögonblick då det förstaförslaget lill dem utformas. Innan en kommitté lägger fram ett förslag till enlörlaltningslexl bör möjligheterna undersökas all lä texten språkgranskad.Viktiga äldre för-faiiningar bör moderniseras i språkligt avseende även om ingaandra ändringar är aktuella. I samband med ändringar i äldreIbrläliningstexter bör om möjligl hela författningstexten bli föreinål för enspråklig översyn. Hos myndighelerna bör enkontinuerlig bevakning och bearbetning ske av det språk som används iskrivelser, standardbrev, blanketter osv. För det arbetet kan del vara lämpligtatt avdela siirskild personal. Möjligheterna att anställa eller anlitaspråkexperler bör också övervägas. När nya reg/er fillkommer skallliera krav tillgodoses. Hänsyn måste tas till bl. a. rättssäkerheten, riskenlor missbruk och kravel på lika behandling. Hänsynen till dessa krav kan ledatill att reglerna blir krångliga. Vi menar att kravel på enkelhet iIbrfatiningarna mäste väga tungt i diskussionerna om reglers innehåll ochulformning. Del arbete som vi har utfön för altfå krångliga regler enklare (se kapitel 9) har av naturliga skäl bara kunnatbli punktinsatser. Delar av vårl malerial och erfarenheter som vi fåll bl. a.genom konlakterna med allmänheten har använts i arbetel med propositionen(1978/79:111) om åtgärder nioi krångel och onödig byråkrati m. m. I arbetet pädetla område har vi oekså kommil in på arbetsfördelningen mellan enskilda ochmyndigheter. Arbetsfördelningen är vanligen den all den enskilde måste lainiliativei till ett ärende xh tillhandahålla uppgifter tor au myndighetenskall kunna behandla ärendel. Man bör enligl vår mening på olika områdennärmare granska om del är möjligt all ändra arbetsfördelningen i syfte attunderlätta för den enskilde. Arbetel med all åstadkommaförbättringar och förenklingar för allmänheten bör enligl vår niening bedrivasav myndigheterna själva. Det Jör-enk/ingsarheie som de kan ullbra kan gällabåde service, information, språk och krångliga regler. 1 kapitel 10 ger vi enöversikt av rationaliseringsarbetet inom den offentliga sektorn. Vi beskriverockså kortfattat det systematiska arbete som på sina håll har gjorts för attåstadkomma förenklingar för allmänheten. Delar av det arbetet kan stå somIbrebild lor andra myndigheter i tleras strävan alt förbättra kontakten medallmänheten. Om lorenklingsarbeiet till störstadelen bedrivs av myndigheterna sjiilva kan personalens kunskaper ocheriarenheter om alliiiiinhetens problem bäst utnyttjas.