prop · G403116 · 1980-12-31 00:00:00 — Dessadrabbas således av dels minskade skalteinläkler, dels kraffigt reducerade skalleuljämningsbidragoch får därför bära förhållandevis slörre inkomstbortfall än kommuner ochlandstingskommuner. Jag föreslår därför alt det skydd mot alltför stortbortfall av inkomsler för de kyrkliga kommunerna Prop.1980/81:116 21 somriksdagen beslutade om i samband med reduceringen av skatteutjämningsbidragenäven skall omfatta effekterna av nu föreslagna åtgärder. Del samlade bortfalletår 1982 av dels skatteutjämningsbidrag jämfört med bidrag, delsskalleintäkter på grund av nu föreliggande förslag får således inle för någonkyrklig kommun översliga /skr. Härmed avses alt inkomstbortfallet förförsamling, i förekommande fall, inkl. församlingens andel av motsvarandebortfall för pastorat eller annan kyrklig samfällighet, vari församlingeningår, inle får översliga /skr. räknat på församlingens skalleunderlag. Bidragsborlfallulöver denna gräns kompenseras helt med extra skatteutjämningsbidrag.Beräkningarna skall göras på del skatteunderlag och den skattesats som liggertill grund ärs budget. I flerförsam-lingspasloral och annan kyrklig samfällighetsom har beskatlningsräll fördelas kompensationen i förhållande fillinkomstbortfallen. Den särskilda kompensationen beräknas lolalt uppgå till 6milj. Sammantagetinnebär delta att skatteutjämningsbidragen (ordinarie och exlra) fill kyrkligakommuner beräknas minska från 138 milj. kr. fill 88 milj. kr. år 1982.I sammanhanget bör nämnas att chefen för kommundepartementel med stöd avregeringens bemyndigande deti har fillkallat en särskildutredare (1980:91) för alt utreda frågan om kyrkofondens användning förekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner m. m. Vidsidan av del ordinarie skatteutjämningsbidraget kan regeringen också besluta omextra skalleuljämningsbidrag efter prövning från fall lill fall. Den allmännakommunalekonomiska situationen hos den sökande kommunen är en utgångspunkt viddenna prövning. Syftet med del exlra bidraget är all läcka brister i delordinarie skatteutjämningssyslemel och ge slöd lill de kommuner som av olikaskäl har kommit i ekonomiska svårigheier. Vissa omständigheter som har påtalatsunder förarbetena till skatteutjämningsreformen anser jag bör särskilt beaktasunder vid beviljande av extra skalleuljämningsbidrag. Såledeskan några kommuner särskilt missgynnas av all ett anlal specialdestineradestatsbidrag avvecklas i samband med att reformen genomförs eller genom deändrade reglerna för KBT och slalskommunala bostadsbidrag. Vissa kommuner har specielllhöga kostnader för invandrare, andra på grund av slora hyresföriusler ikommunala och allmännyttiga bostadsförelag och några till följd av snabbbefolkningsökning. Jaghar lidigare denna dag anfört alt vissa kommuner som är ekonomiskt svaga kanutsättas för slörre påfrestningar än andra i samband med de ålgärder som jagföreslår för alt begränsa del finansiella utrymmet i kommunsektorn. Då deföreslagna åtgärderna är av generell natur och i stort sett drabbar allakommuner och landsfingskommuner lika har jag föreslagit alt särskildkompensation skall ges inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag till dekommuner och eventuellt landstingskommuner som för bedöms ha ensärskilt svag ekonomisk silualion. Vid denna bedömning bör bl. 1980/81:116 22 tas till ökade inkomster genom del sisla stegel iskatteutjämningsreformen. Till denna särskilda kompensation föreslås all 100milj. Jag räknar med i stort sett oförändrad nivå, 100 milj. kr.,för de extra skatteutjämningsbidrag som prövas i sedvanlig ordning eftersomdet är svårt atl överblicka hur stort behovet blir därvidlag.Bidragsramen för exlra skatteutjämningsbidrag, inkl. de särskildakompensationerna till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner somjag här har föreslagil, skulle därmed uppgå lill 206 milj. kr. Ansökan om extra skalleuljämningsbidrag skall inges senastden året före bidragsåret enligt lagen (1979:362) om skalleuljämningsbidrag.Med hänsyn fill atl de särskilda kompensafionerna fill dels kyrkliga kommuner,dels kommuner och landstingskommuner som jag föreslår ulgör en speciell formav exlra bidrag av engångskaraktär bör dessa bidrag kunna beviljas ulanansökan. Jag övergår nu lill beräkningen av anslaget för budgetåret1981/82. Medelsbehovet under detla budgetår avser bidrag som utbetalas underandra hälften av och första hälften av . Storleken av debeslutade skatteutjämningsbidragen för och beräknade bidrag för år 1982framgår av följande sammanställning. Sltatteuljämningsbidrag åren 1981 ocli 1982 (milj. Kommuner Landstingskommuner Kyrkliga kommuner Extra skatteutjämningsbidrag Summa 8 412 9 760 a Inkl. särskild kompensation med 128 milj. kr. b Inkl. särskildkompensation med 106 milj. kr. Ordinarie skalleuljämningsbidrag uppgår tillsammanlagt 8 186 milj. kr. Bidragen är beroende av den fortsattautvecklingen av skatteunderlaget och av de kommunala skattesatserna för samma år.De åtgärder, som jag fidigare denna dag har föreslagit beträffande detskalleunderlag pä vilket förskott på kommunalskatt beräknas för ,påverkar också som jag har redogjort för i del föregående den medelskaltekraflsom ligger lill grund skalleuljämningsbidrag i minskande riktning.Vidare är skalleuljämningsbidragel för är 1982 avhängigt de skatle-kraftsgarantierför kommuner och landstingskommuner som framkommer vid omräkning under sommaren1981 av åldersslrukturfaklorerna. Kostnaderna kan alliså inte nu beräknas medsäkerhet. Om man utgår års skallesatser och antar en viss höjning avskatteunderlaget saml att åldersstrukturen m. m. i kommuner ochlandstingskommuner är desamma som för 1980/81:116 23 år1981 kan de sammanlagda bidragen för beräknas till 9 760 milj. kr. Hälftenav beloppen för resp. kalenderår 1981 och 1982, 9 086 milj. kr. utbetalasunder /82. Jag förordar att anslaget förs upp med detla belopp.Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen atl utge särskild kompensation lill kommu ner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner för är 1982 i en lighet med vad jag har förordat, 2. tillSkatteutjämningsbidrag tid kommunerna m. m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av 9 . 1980/81:116 24 Lagom särskilda grunder för beräkning av förskott på kommunalskatt m. m. och av skatteutjämningsbidragår Vidbestämning av det förskott pä ko.mmunalskall, landstingsskatt och församlingsskallenligl 4 § lagen (1965:269 med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighels utdebitering av skall, m. m. och 84 § lagen (1961:436) om församlingsslyrelsesom skall utbetalas saml av skalleunderlag för bidragsårel 1982enligt lagen (1979:362) om skalleuljämningsbidrag skall beräkningen grundas påelt justerat skatteunderlag enligt följande. Antaletskattekronor och skalleören enligl taxeringsnämndens beslul vid 1981 årstaxering skall omräknas lill del anlal som kan beräknas ha påförts, omgrundavdraget enligl 48 § 2 mom. första stycket kommunalskallelagen (1928:370)hade uppgått till vid nämnda taxering. Vidare skall endast 80procent av de skallekronor och skalteören som har påförts andra skattskyldigaän sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om slallig inkomstskattmedräknas. Dennalag träder i krafl den . Prop,1980/81:116 25 Anmälantill proposition om kommunalekonomiska frägor inför är 1982 sä-vitt avserutbildningsdepartementets verksamhetsområde Riksdagenhar vid etl flertal tillfällen förelagts förslag ominordnande av vissa specialdestinerade statsbidrag i annan statlig bidragsgivning,främst skatteutjämningssyslemel. Förändringarna har inneburit en avsevärdadministrativ avlastning såväl för slaten som för kommunerna. följande kommer jag efter samråd med stalsrådel Mogård alt föreslå slopandeav eller förenklingar i fråga om ytterligare ett antal specialdestineradestatsbidrag. (1) Bidrag till driften av gymnasieskolor Iförordningen (1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning (slalsbidragsförordning, omtryckt 1977:490) finns bestämmelserom statsbidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av bl. Enligt 11 § utgär statsbidrag till avlöningskostnader för s.k. pedagogisk stödpersonal (bibliotekspersonal, biträden ät lärare och inslilulionstekniker).Bidraget är sä konstruerat atl del utgår med visst belopp för varje klass iårskurs 1 på två-, tre- eller fyraårig teoretisk linje (ulom musiklinje).Vidare utgår visst belopp för varje gymnasieskolenhel som omfattar en ellerflera årskurser av två- eller fyraårig leknisk linje samt ett visst belopp förvissa grenar i årskurs 4 av fyraårig teknisk linje vid en sådan skolenhet. /82 beräknas kostnaderna uppgå till drygt 30 milj. kr. Bidragetavser ej statligt lönereglerad personal. Del har ingen motsvarighet på grundskoleområdel. Enligtmin mening bör detta specialdestinerade statsbidrag upphöra fr. o. m. den 1januari 1982. Jagvill i sammanhanget erinra om all kommuns och landsfingskommuns skyldigheter påbiblioteksområdet regleras i skolförordningen (1971:235, omtryckt 1979:717).Enligt 2 kap. 24 § skolförordningen skall en skolenhet i 1980/81:116 26 vilkeningår gymnasieskola eller grundskola ha bibliotek och annan utrustning sombehövs för en tidsenlig utbildning. Skolöverstyrelsenhar (ASÖ 1965/66:39) publicerat riktlinjer för tillgång på bl. a.bibliotekspersonal, bilrädespersonal och institutionslek-niker vid gymnasiumoch fackskola. Då del specialdestinerade stalsbidragel för pedagogiskstödpersonal nu föreslås upphöra bör statliga riktlinjer för tillgång påpersonal av nämnda kategorier inle finnas. n. bör statsbidrag till avlöningskoslnader för pedagogisk slödpersonal äveni fortsättningen utgå till riksinlernatskolor och i . Jagövergår nu till att behandla frågan om statsbidrag tdl vissa kostnader förutbildningar på bl. a. skogsbruks-. Jordbruks- och trädgårdsnäringens område. 1966års statsbidragsförordning omfattar inle utbildningar på sådana linjer ochspecialkurser i gymnasieskolan som avser jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring.Inle heller inbegrips specialkurs som anordnas vid landsfingskommunsgymnasieskola och som avser utbildning för husligt arbele. Statsbidragtill utbildningar på linjer och specialkurser som avser jordbruk,trädgårdsnäring eller husligt arbete utgår lill landstingskommun och kommun somär huvudman för sådana utbildningar enligl förordningen (1963:493) omstatsbidrag till driftkoslnader för tvåårig jordbrukslinje, tvåårigträdgårdslinje och vissa specialkurser i gymnasieskolan, m. m. (omtryckt1980:712). Föreskrifierna i denna förordning gäller även för sådan huvudmanför lanlhushållsskola, som regeringen har förklarat berättigad lill statsbidrag. Enligtförordningen utgår statsbidrag lill kostnader för avlöningsförmåner för rektoroch ordinarie lärare saml, i den omfallning som bestämmer,avlöningsförmåner för exlra ordinarie och exlra lärare, limlärare och pensionsavgängnalärare (avlöningsbidrag) samt avgifter för rektor och lärare enligl lagen(1962:381) om allmän försäkring (avgifisbidrag). Avlöningsbidrag lämnas, medvissa undanlag, med belopp som motsvarar kostnaderna för de avlöningsförmånersom skall ulgå enligt de anställnings- eller arbetsvillkor som gäller förtjänsten enligt kollektivavtal eller annan föreskrift. Avgiftsbidrag utgår medbelopp som motsvarar den socialförsäkringsavgifi för sjukförsäkring,folkpensionering och försäkring för tilläggspension som skolan har alt erläggaenligt lagen om allmän försäkring. Avgiflsbidragel innebär fullkostnadstäckning till skillnad från vad som gäller belräffande utbildningar påvilka 1966 ärs slalsbidragsförordning är tillämplig. Vadangår gymnasieskolans tvååriga skogsbrukslinje och specialkurser inomskogsbrukels område gäller f. n. förordningen omstatsbidrag lill skogsbrukets yrkesutbildning för tiden den 30juni 1981. Denna förordning innebär all 1966 ärs slalsbidragsförordning skalltillämpas i fråga om statsbidrag till lönekoslnader. Vad gäller statsbidragtill socialförsäkringsavgifler innebär förordning en för bi- Prop.1980/81:116 27 dragsiagarenfördelaktigare reglering än vad som gäller för de utbildningar som omfattats av1966 års förordning. Enligl min mening börenhetliga slatsbidragsbestämmelser gälla för driften av kommuners och landsfingskommunersgymnasieskolor. Därför bör slalsbidragsförordning få omfatta allutbildning inom gymnasieskolan med kommun eller landstingskommun som huvudman. F.n. rekvireras och utbetalas statsbidragen till bl. a. utbildningarna påjordbruks- och trädgårdsnäringens områden i efterskott efter budgetårets utgång.Förändringen innebär således alt statsbidraget till dessa utbildningar kommer,i likhet med vad som gäller gymnasiala utbildningar i övrigt, atl utbetalasmånadsvis. Deförändringar jag har förordat bör enligl min mening gälla fr. o. m. den I juh1981. Mittförslag innebär att statsbidraget tili kostnaden för socialförsäkrings-avgifterför de berörda utbildningarna bör minska med närmare 6 milj. kr. Minaförslag omfatlar inle sådan privat huvudman för lanthushållsskola somregeringen förklarat berättigad lill statsbidrag. (2) Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. Statsbidraglill kostnader för anskaffande eller förhyrande av lokaler för elevhem avseddaför bl. a. elever i gymnasieskolan samt för anskaffande av inredning ochinventarier i sådana elevhem utgår till kommun och landstingskommun enligtförordningen (1979:452) om statsbidrag till vissa elevhem. Statsbidragtill kostnader för anskaffande av lokaler för elevhem utgår i förhållande lill etlbidragsunderlag. Delta skall bestämmas på grundval av de beräknade kostnaderna.Bidrag utgär med hälften av bidragsunderlaget. Om särskilda skäl föreligger fårefter medgivande av regeringen bidrag ulgå med högst tre fjärdedelar avbidragsunderlaget. I vissa fall får bidrag till anskaffande av elevhem ävenomfatta bidrag till kostnader för anskaffande av inredning och inventarier.Statsbidrag fill kostnader för förhyrande av lokaler för elevhem utgår medhälften av de beräknade hyreskostnaderna. Dettotala statsbidrag som utgår för ifrågavarande ändamål beräknas för budgetåret1981/82 uppgå till ca 8 milj. kr. varav ca 7,5 milj. kr. beräknas utgå tilllandstingskommunerna. Jaganser atl bidraget har mycket ringa betydelse för landstingskommunernasekonomi. Det bör därför kunna upphöra fr. o. m. såvitt avserlandstingskommunerna. (3) Bidragtill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Statsbidraglill kostnader för anskaffande eller förhyrande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel för gymnasieskola och kom- 1980/81:116 28 munalhögskoleutbildning utgår till kommun och landstingskommun enligl förordningen(1980:714) om statsbidrag till kostnader för hörselleknisk utrustning m. m.inom viss utbildning. Statsbidrag lämnas med50 % av den beräknade kostnaden. Uppgår den beräknade kostnaden för vissalinjer och specialkurser för en klass under hela utbildningen pä linjen ellerspecialkursen lill mer än . lämnas bidrag dock med 75 "Ja. Vid inbyggd utbildning lämnasdock inle statsbidrag lill kostnader för anskaffande eller förhyrande avmateriel för den undervisning som är förlagd till arbetsställe utom skolan. Del lotala statsbidrag somutgär för ifrågavarande ändamål beräknas för /82 uppgå till ca41 milj. kr., varav ca 6,5 milj. kr. beräknas ulgå till landsfingskommunernaför kostnader för anskaffande eller förhyrande av första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel. Jag anser atl bidraget fillförsta uppsättningen stadigvarande undervis-ningsrtiateriel har myckel ringa belydelseför landstingskommunernas ekonomi. Det bör därför kunna upphöra fr. o. m. den1 såvitt avser landstingskommunerna. Jaghemställer atl regeringen föreslår all 1. godkännavad jag har förordat belräffande statsbidrag till kostna der för pedagogisk slödpersonal, 2. godkänna vad jag har förordatbeträffande statsbidrag till gymnasieskolans linjer och specialkurser inomjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt husligt arbele, 3. besluta atl statsbidraget tilllandstingskommun för anskaffande eller förhyrande av lokaler för elevhem saml lillinredning och inventarier i elevhem skall upphöra fr. o. m. , 4.besluta atl statsbidraget till landstingskommunerna för anskaffande ellerförhyrande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel skallupphöra fr. o. m. . Prop.1980/81:116 29 Anmälantill proposition om kommunalekonomiska frågor inför är 1982 såvitt avserkommundepartementets verksamhetsområde Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m. m. förstås enligt 1 § brandlagen (1974:80, ändrad senast 1979:404)verksamhet som syftar till att vid brand, oljeutflöde, ras, översvämning ellerannal nödläge avvärja eller begränsa skada pä människor eller egendom eller imiljö. Därvid förutsätts dock atl del rped hänsyn till behovel av ett snabbtingripande, det hotade intressets vikt, kostnaderna för räddningsåtgärdernaoch omständigheterna i övrigt kan anses påkallat atl slaten eller kommun svararför all sådana ålgärder vidtas. I fräga om ålgärder som vidtas till havs elleri kustvattnen, eller för att avvärja eller begränsa skada lillföljd av utflöde av olja eller annal som är skadligt är lagen tillämplig bara iden mån delta särskilt framgår av lagen. För vissa typer av räddningstjänst,såsom flygräddningstjänst, gäller särskilda bestämmelser. Denallmänna räddningstjänsten enligl brandlagen är en uppgift. Vidnödläge som kräver särskilt omfattande räddningsåtgärder skall emellertidlänsstyrelsen överta ledningen av räddningsarbetet (12 §). Dessutom svarartullverkets kustbevakning för oljebekämpning lill havs m. m. Enligt21 § brandlagen är kommun i vissa fall berättigad till ersättning av staten förräddningstjänslkoslnader m. m. gäller i fråga om kostnader för delsräddningstjänst med anledning av oljeutflöde som har skett till havs eller i kustvaltnen,, , , eller , delssanering av oljeskada som har uppställ lill följd av sådanl oljeulflöde. Ersällningutgår dock bara för den del ay kostnaden som överstiger ett belopp somregeringen bestämmer, f. n. Frågor om ersättning prövas av statensbrandnämnd. När det gäller andra nödlägen som har medfört särskilt höga räddningstjänslkoslnaderkan kommunerna vidare fä ersättning av statsmedel efter vad regeringen bestärtimeri varje särskilt fall (21 § tredje stycket). Föredragandedepartementschefen anförde i prpp. 1980/81:116 30 tillbrandlag m. m. att han fann del rimligt alt kommunerna skulle ha möjlighet ell nödläge som har medfört särskilt höga kostnader för etl räddningsingripandefå ersällning av statsmedel. Avgörande för om ersättning skulle ulgå borde varadels kostnaden i absoluta tal, dels kostnadens storlek i förhållande lillkommunens ekonomiska förutsättningar. EnUgt departementschefen var det intemöjligt atl med etl ersättningssystem av detla slag närmare ange när ersällningskulle utgå. Frågan skulle få prövas från fall till fall under hänsynstagandetill samtliga föreliggande omständigheter. Departementschefen förordade som enallmän princip all de allra siörsta kommunerna skulle få ersällning förkostnader med anledning av ell räddningsingripande som hade kostat . och all motsvarande gräns för de minsta och ekonomiskt svagastekommunerna skulle sättas vid . innebar enligldepartementschefen atl frågan om ersällning skulle få avgöras efter en skönsmässigbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Enliglden praxis som har utvecklats sedan är 1974 har ersällning enligl 21 § tredjestycket brandlagen i princip utgått när kommuner har drabbats av räddningstjänslkoslnadersom skulle medföra en beräknad utdebitering per skallekrona av mellan elt öreför små kommuner och för stora kommuner. Vidare har kommunerna normallansetts böra svara för en självrisk pä mellan . för små kommuner och100 (XX) kr. för stora kommuner. Anslaget, som är eltförslagsanslag, ulgör . Ersättningar har utgått under budgetåren1977/78 med , 1978/79 med . och 1979/80 med . Kommunkan enligt 1 och 3 §§ lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag få sådantbidrag om skalteunderiaget understiger det underlag som motsvarar denskattekraft som kommunen är tillförsäkrad enligt 7 och 8 §§ i lagen. Regeringenfår efter ansökan bevilja extra skalleuljämningsbidrag (13 §). Syftet med detextra bidraget är att täcka brister i det ordinarie skatteutjämningssyslemeloch ge stöd till dem som av en eller annan anledning har hamnat i ekonomiskasvårigheter. Enligl min mening är detlämpligt att nu se över de allmänna principer som fillämpas när ersättningutgår till kommun enligl 21 § tredje stycket brandlagen vid nödlägen som harmedfört särskilt höga räddningstjänslkoslnader. Avgörande för om ersättningskall utgå bör liksom vara dels kommunens kostnad i absoluta tal,dels kostnadens storlek i förhållande fill kommunens ekonomiska förulsällningar.Vid bedömningen av de ekonomiska förutsättningarna måste betydelse tillmätasdet sammanlagda skatteunderlaget som står lill kommunens förfogande för allläcka nettokostnaderna för den kommunala verksamheten. Till skillnad mot vadsom sker f. n. bör således, utöver laxerat skatteunderlag, ingå tillskott avskatteunderlag enligt lagen om skatteutjämningsbidrag. Däremot bör inle del exlraskatteutjämningsbidrag som en kommun kan ha fått ingå i underlaget. Som enallmän princip bör gälla all ersällning lill kommun skall kunna ulgå förkostnader som översti- Prop.1980/81:116 31 geren gräns som anges i öre per skattekrona. Jag har tidigare nämnt de principersom i huvudsak har tillämpats av regeringen. Härutöver har en prövning skett idel särskilda fallet. Enligt min mening bör i fortsättningen som en allmänprincip gälla atl gränsen för ersättning är per skallekrona. Om dennaprincip tillämpades i alla fall när kommuner kan få ersättning för enräddningstjänstinsats skulle 22 kommuner vara ersättningsberättigade när kostnadenöverstiger , 132 kommuner när kostnaden överstiger , 178kommuner när kostnaden överstiger . och 206 kommuner när kostnadenöverstiger 200 (XX) kr. Jag förordar atl den nu redovisade principen börutgöra ell riktmärke vid bedömningen av ersättningens storlek och att fråganom ersättning liksom tidigare prövas av regeringen från fall till fall underhänsynstagande lill samtliga föreliggande omständigheter. Enligt21 § första stycket I. brandlagen i dess lydelse före den 1 januari 1980var kommun berättigad till ersättning av statsmedel för kostnad för räddningstjänstmed anledning av skogsbrand, om räddningstjänsten inte hade avsett att avvärjaeller begränsa skada på egendom som kommunen ägde eller innehade. Ersällningutgick då för den del av kostnaden som översteg . Genom beslut avriksdagen (prop. 1978/79:95 bil. 7, FiU 1978/ 79:35, rskr 1978/79:335) haremellertid det särskilda statsbidraget till skogs-brandsläckningskostnadertagits bort. 1 propositionen (sid. 2) anförde föredragande statsrådet atl, omkostnaderna för skogsbrandsläckning under elt år hade varit särskilt betungandeför en kommuns ekonomi, skulle delta kunna beaktas vid prövningen av om exlra skatteutjämningsbidragskall medges. Enviss oklarhet råder på grund av uttalandet i proposifionen. Enligt 21 § tredjestycket brandlagen är nämligen kommun berättigad till ersättning av statsmedelför kostnad för räddningstjänst vid annat nödläge än räddningstjänst medanledning av oljeulflöde lill havs m. m. och sanering efter sådanl utflödeefter vad regeringen i varje särskilt fall bestämmer. Enligl lagen görs såledesinte skillnad på skogsbrand och annat nödläge. Enligt min mening finnsdet inle skäl alt behandla kommuns kostnader för skogsbrandsläckning på annalsätt än kostnader för andra räddningsljänslin-gripanden, t. ex. annan brand, oljeulflöde,ras eller översvämning. Jag förordar därför att regeringen i fortsättningenutnyttjar sin möjlighet enligt lagens ordalydelse att ge kommunernaersättning. Jaghemställer all regeringen föreslår allgodkänna de riktlinjer för ersättning lill kommun av statsmedel för kostnad förräddningstjänst som jag har förordat. 1980/81:116 32 Propositionens huvudsakligainnehåll....................... .... 1 1. Inledning ,........................................................ 2