prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — För all bryta trenden skulle det krävas en betydande ändringi de industriella förutsättningarna så all behov av nya stålkrävandeindustriinvesteringar och stora nya infraslruklurella satsningar pä nyltuppstår, t. ex. nya kraftverk, gasledningar och liknande. Denvästeuropeiska stålindustrin har en avsevärd export lill utom- Prop.1980/81:67 43 Det är emellertid vanligt alt nyaindustrialiserade länder bygger egen slälkapacitet av strategiska ellerförsörjningspolitiska skäl. Denna utveckling antas fortsätta och detta får alltsånegativa konsekvenser för den västeuropeiska stålindustrins marknadsutrymme.Slutsatsen är att de västeuropeiska expansionsmöjligheterna är begränsade ellermycket osäkra. En fortsatt minskning av kapaciteten är nödvändig. Allmänt förväntas prisökningar på olja och annanenergirävara. Ökade energipriser kommer att medföra högre fraktkostnader ochdella i sin tur kan innebära alt del blir en fördel alt lokaliserastålindustrin vid de lunga råvarukällorna - ett mönster som gällde innan debilliga frakterna gjorde det möjligt för länder av typ att blistålnalioner. 1 konsekvens med della skulle l.ex. , , Kinaoch vissa bli de nya slora slälnalionerna. FörVästeuropas del skulle främst malm- och kolgruveindustrin gynnas av högrefraktpriser. Även om de västeuropeiska gruvorna har högre brytningskostnader ände nya dagbrotten i , och skulle de högrekoslnaderna kunna vägas upp av närhetsfördelarna. Stålindustrins situationskulle därmed bli lämligen oförändrad, men ell hot finns i alt de länder somkan utnyttja billigare kol och malm blir framtida slora exportörer av slål lillVästeuropa. Kostnaderna för all frakta detla stål skulle alltså utgöra skyddetför den inhemska västeuropeiska industrin. Den europeiska stålindustrinskoslnader för export lill avlägsna marknader blir emellertid högre. En slutsatsär därför all slålkapacileten i mer och mer måste anpassas till deninhemska förbrukningen. Eftersom del finns en nettoexport kan deltainnebära yllerligare minskning av kapacitet och produktion. Tekniska utvecklingstendenser inom stålindustrin har utvecklingen inomslålinduslrin framför allt koncentrerats på alt ta lill vara de fördelar somföreligger i massproduktionen av slål i stor skala. Detla har lett lillulomordenlligl högproduk-liva enheter inom såväl de metallurgiska som detbearbetningslekniska området. Mycket lyder nu på att tendensen alt bygga alltstörre enheter för all därigenom uppnå produkliviielsfördelar kommer altbrytas. Ulvecklingen synes nu gä efter tvä utvecklingslinjer; den ena alteliminera eller förenkla processer och aktiviteter: den andra all med olikaätgärder minska energiförbrukningen. Inom befintliga enheter förbättras därvid ytterligareproduktivitet, utbyte och precision, ofta med hjälp av dalaslyrning.Ulvecklingen leder dessulom i allt högre grad till minskad energiförbrukning iolika slålprocesser och bearbetningssleg. Ulvecklingen av hell nya processtekniker inom slålområdetär som regel Prop.1980/81:67 44 Erfarenhetsmässigt är del beroende päkomplexi-lelsgraden fråga om tidsperioder pä från idé lill färdigindustriell anläggning. Under 1970-talel kom del egentligen inle fram nägra hellnya processer eller tekniker. På pilotstadiel befinner sig emellertid nu iolika forskningsinstitutioner en del processer, av vilka några kan förväntasbli realiserade kommersiellt inom ell antal år. Energiproblemaliken kommersannolikt att skynda på utvecklingen av en del av dessa nya processer. har man försökt fä fram substitut tillkonventionell koks för beskickning av masugnar. I har man nu kommilmycket långt pä en metod att ur billiga icke koksande kol (ångkol) framställakoksbrikeller som har likvärdiga egenskaper som normal masugnskoks.Tillverkningen sker via briketlering och deslillalion i tunnelugn. Förutom lågainvesteringskostnader ger metoden fördelar ur miljösynpunkt. Nuvarandekoks-metoder ger som regel upphov lill slora miljöproblem. Japanerna bedömerall tekniken är färdig för introduktion i fullstor skala om ca 5 är. Inom smällreduklionsområdel är 3 olika processlyper underutveckling i ; ELRED. PLASMASMELT och INRED. Denna reduklionslek-nik,som kan vara färdigutvecklad , innebär all koksning och sinlringelimineras vid räjärnsframslällningen samtidigt som ängkol kan användas. Deltaskulle kunna innebära en sänkning av tillverkningskostnaderna för rästäl med ca10%. Tekniken kan bli aktuell all införa inom vid behov av nytillverkningsutrustning antingen för ökad kapacitet eller som ersättning förföråldrad utrustning i form av koksverk, sinlerverk och masugnar. En nyslålgjutningsleknik som fn är under utveckling i , kan bli aktuell allinföra i indusiriell skala pä 5-10 ärs sikt. Denna teknik innefattarhorisontell slränggjulning och höghastighetsgjulning av slabs respbil-lels/blooms. Dessa gjulmaskiner har en väsentligt lägre investeringskostnadän dagens och i vissa fall väsentligt högre produktivitet. Längst harulvecklingen kommil av maskiner för horisontell billetsgjutning. än så långedock för relativi enkla slåltyper. En annan processteknik som på sikl skulle kunna elimineraSSABs skalproblem pä valsverkssidan är den teknik som utvecklas i . USAoch för direktgjulning av band och träd. utvecklartex en metod för direktgjulning av bredband i 5 mm tjocklek som pä sikl kaneliminera bredbandsvalsningen. Denna teknik kan tidigast vara driftsmässig om10-15 år. En sädan teknik skulle kunna falla väl in i tiden dä kan tänkas ha tjänat ul. Mera näraliggande direktgjulningsleknik utvecklas förtillverkning av extremt tunna band i bredder upp lill och tjocklek max 0.3mm för användning i tex transformatorkärnor. Även träd direklgjuls ilaboraio-rieskala f n med sikte pä alt genom gjuining direkt erhålla en mycketklen Prop.1980/81:67 45 trådför lex användning som cordlräd. Båda dessa metoder kan vara i produktion om5-10 år. Endireklgjulningsmelod som redan är färdigulvecklad av bla ärtillverkning av armeringsfibrer för betong. Dessa fibrer har en längd på 15 cmoch en diameter . allernaliv lilldirektgjulning av band och tråd kan pä sikl vara tillverkning av band ellertråd direki ur järnpulver. Järnpulvrel kan därvid vara framslälll genomdireklreduklion av de ur höganrikningssynpunkl unika svenska sligerna frånMalmberget och . Tekniken all tillverka band ur pulver finns redanutvecklad i pilolskala. Skulle en sådan teknik lyckas blir den utomordentligtenergisnål. En teknik av della slag lorde inle kunna bli aktuell att införaförrän inom tidigast 10 är. Inombearbetningsområdet bedrivs ett omfatiande utvecklingsarbete som syftar lillall få fram mera kompakta och billiga valsverksutruslningar. Sådant arbetebedrivs även i . Speciellt intressant är utvecklingen av smä valsverkför nedvalsning utan mellanvärmning av grova, slräng-gjutna ämnen lill klenaredimensioner. Sammanfattningsviskan konstateras att med hänsyn till den tidsrymd som del lar innan de helt nyatekniker som är på väg kan realiseras kommersiellt finns del ej nägon anledningall tveka om riktigheten i de strukturinvesteringar som är under genomförandeinom . Vid nästa utvecklingsfas inom koncernen kan däremol en del av deovan angivna processerna komma lill användning och därmed minska SSABsskalnackdelar som konkurrensförmåga och lönsamhet kan höjasytterligare. 5 Grunder för SSABs omstrukturering Iperspektivplanen , dvs. slrukturplanen 82 samt i treårsbudgetenPlan 81 har tidigare angivils de ätgärder rörande marknad, investeringar ochnedläggningar som år nödvändiga för att lönsamhet skall förbättras. Somtidigare nämnts omprövas planerna främst genom undersökning av omderas grundläggande förulsällningar har ändrats. Anpassning till nyaförutsättningar blir då nödvändig. Nästa slora översyn av planen sker 1982. Perspeklivplanenför 1980-1987 grundas på de allmänna förändringar som skell i förutsättningarnasedan de lidigare planerna gjordes upp, men bygger även på förnyade ulredningarom marknad och teknik. Bl.a. har genomfört en konkurrensanalys, dvs. enjämförelse mellan och effektiva europeiska konkurrenter. Enteknisk-ekonomisk granskning av slrukturplanens åtgärder har gjorts av japanskakonsulter från Nippon Prop.1980/81:67 46 Dessutom har en särskild utredning ommarknadsförutsättningar m. m. för ett nytt mediumvalsverk i genomförts. Utredningarna visar att strukturplanen 82 i alltväsentligt skall ligga fast. Vissa modifieringar mäste dock göras ifråga omnågra produktområden och projekt, i första hand när del gäller profiler,grovplål, koksverk och gruvor. Detla kommenteras i de följande avsnitten. Marknadsprognoserna gentemol 82 har nedjusteratsnågot i förhällande lill lidigare. är prognoserna osäkra och börbetraktas med försiktighet. Del är väsentligt all marknadsulsiklerna bedöms sårealistiskt som möjligt, eftersom felbedömningar ger upphov lill svårarevideringar av tidigare planer. Nedjusleringenberor främst på att hittillsvarande prognoser inte kunnal infrias. Sedan SSAB82 presenterades har ökat sitl ägarengagemang i grossistledet genomförvärv av i Ahlsell Slålgrossislen och i Tibnor. SSABsmarknadsstrategi har dock inte ändrats genom dessa förvärv. Föregentillverkade produkler skall höga lönsamma marknadsandelar eftersträvas iSverige och övriga . Export på lönsamma villkor bör även upprätthållasinom vissa produktområden. Grossistföretagens roll är i likhet med lidigare attförsörja svensk marknad med ett brett slålsorliment som pä bästa sätttillgodoser kundkraven, vare sig stålet tillverkas av eller andra svenskaeller utländska producenter. Engagemanget i grossistledet innebär dock förSSABs produktdivisioner ell närmande lill det slulliga förbrukarledel. ochgenom samarbele mellan SSABs produklionsled och grossislerna bör få bättremöjligheter att uppfylla kundernas krav på kvalitet och leveranssäkerhel. Enanpassning av SSABs produktsortiment till kundkraven och till mer rationellaproduktionsförhållanden blir ocksä möjlig. Resultatutvecklingen hillills och i övrigl ändradeförutsättningar har legal lill grund för ell beslul om resurskoncentration tillområdena metallurgi och band och tunnplåt. Mer genomgripande satsningar påövriga områden bör anslå tills har uppnätt en acceptabel resultainivå.Genom satsning på de tvä nämnda områdena kan den största resullatförbällringenuppnäs. I ståltillverkningen svarar del metallurgiska ledet för ca70% av tillverkningskostnaderna. Hela verksamheten är därför beroende av altdelta led är effeklivl. Inom är f. n. en slor del av lolalföriuslernahänförliga till metallurgin. Dessa förluster orsakas i sin helhet av ogynnsamanläggningsstruktur och brister i materialflödet. Ett snabbi genomförande avslrukturplanens åtgärder är därför av yttersta vikt. När det gäller koslnadernaför råvaror och energi har minst lika god position som europeiskakonkurrenter. Förutsättningarna att nä avsevärda förbättringar på den avgörandemetallurgiska sektorn är däiför oförändrat goda vid ett fullföl- 1980/81:67 47 jande av slrukturplanen. Det mäste understrykas all SSABsmetallurgiska kapacitet även efter nedläggningen av Domnarvels malmmetallurgiöverstiger valsningskapacileien. Lönsamhet inom metallurgin förulsätler därfören fortsatt extern försäljning av slålämnen. Satsningarna pä band och tunnplåt motiveras av alt detendasl på delta område är möjligl för att väsentligt öka avsättningen pånärmarknaden. Kapaciteten understiger f.n. den svenska förbrukningen. I övrigavalsningsled finns svensk kapacitet som överstiger förbrukningen och allexpansion kräver exportökningar. Sådana är vanskliga bäde av lönsamhets- ochmarknadsskäl. Ett undanlag är valstråd, där svensk import varil stor.SSAB har också expanderat inom detta produktområde. Utredningarna ger vid handen all slrukturplanens lösningarbeträffande profiler och grovplål inle är hell lillfredsslällande. Tills vidarebör nuvarande anläggningar brukas med små investeringar. Innan beslut omstörre satsningar kan fattas måste verksamhetens förutsättningar och inriktningklariäggas bättre. har av beviljats medel enl. prop. 1978/79:126 för tidigareläggningar av vissa investeringar m. m. baseral pågeneraldirektör förslag från 1978-12-12. Förnyade utredningarhar dock givit vid handen att vissa där angivna projekl ej bör realiseras. sådant projekl är sinlerband i , som ärkopplat lill utvecklingen inom SSABs gruvor och metallurgin i Oxelösund.Projeklen Tubeexpress i och datacentral i har visat sig varaekonomiskt orealistiska. Dessa frågor behandlas ytteriigare i de följandeavsnitten om divisioner och dotterbolag. Vid behandlingen av proposilion 1978/79: all skulle få möjlighet att senarelägga nedläggningen av denmalmbaserade metallurgin i lill 1983. Nägra medel härför anvisadesinle. har funnit att en snabb omstrukturering av metallurgin ärså central för SSABs hela verksamhei all möjlighelen lill senareläggning avavvecklingen inte kan utnyttjas. Beslutade åtgärder för resulialförbältring 1980 SSABs resultatutveckling och finansiella läge för1980-1982 enligl en första bedömning visade, all en kraftigresultatförbättring krävdes för all skulle klara sigfinansiellt och likvidi-telsmässigt. Eft ålgärdsprogram beslutades därför avSSABs styrelse 1979. Den viktigaste delen i detta var avveckling av Domnarvelsmalmmeiallurgi per saml övergäng till slränggjulning i Luleåoch . Befintliga gölvalsverk avvecklas. Personalavgängen inom har inte skett i förväntadomfattning och av lönsamhetsskäl måsle ralionaliseringslaklen ökas. Allmänrationalisering inom hela företaget pågår. 1980/81:67 48 Besluthar vidare fattals om alt minska SSABs kapitalbindning i lager för all minskaden finansiella bördan. Genomavyllring eller i samverkan med andra förelag har sökt lösningar påproblemen i vissa mindre SSAB-enheter, dvs. Kätting, Flexiform ochMineralprocesser. Idet följande kommenteras marknadsutvecklingen samt redovisas program förstrukturarbetet i divisioner och dotterbolag. Utvecklingenav den svenska stålmarknaden karakteriseras av en kraftigt minskad eflertråganunder 1970-talets andra hälft. Denna sammanhänger främst med varvskrisen menockså med del allmänna konjunkluriä-gel . Del kan vidarekonstateras att imporlandelen ökat på bekostnad av svenskt material. På densvenska marknaden uppgick SSABs andel lill 1979. viss del sammanhänger den ökade imporlandelen med att kapaciteten i Sverigesaknas eller är otillräcklig för vissa produkter, t.ex. band och tunnplåt, samlvalstråd. I övrigl synes de svenska verken haft svårigheter alt hävda sinposition på den svenska marknaden. En slor del av produkterna har iställetexporterats. Grossislernahar traditionellt en myckel stark ställning pä den svenskahandelsslälsmarknaden. Av tillförseln sker genom förmedling avgrossister eller frän deras lager. Övriga försäljs och levereras direkifrän svensk eller utländsk tillverkare till kund. Även om imporlandelen ökal desenasle åren har grossisternas totala marknadsandel förhållit sig . I slrukturplanen framhöllsalt ell framgångsrikt genomförande av SSABs omvandling förutsätter ell närasamarbele med grossislerna. Som ett led i denna utveckling bildade SSABtillsammans med ett gemensamt bolag, AhlsellSlålgrossislen, i vilkel parterna äger vardera. förvärvade SSABvidare samtliga aktier i . är den största slålgrossislen påden svenska marknaden med ell myckel brett sortiment. Med dessa båda åtgärderbedöms ha erhållit den kapacitet som erfordras i distributionsledet. Delär SSABs avsikt att de tvä slålgrossislförelagen även i fortsättningen skalldrivas som självständiga bolag. Demarknadsbedömningar som genomfördes då SSABs slrukturplan utarbetades lågrelativt nära men någol under den s.k. handelsslålutred-ningensnoll-alternativ. För fartygsmaterial och armeringsslålprodukler bedömdes dockmarknadspotentialen vara väsentligt lägre än i handelsslål-ulredningen. Sedanslrukturplanens marknadsplaner upprättades har förflutit. Underdenna tid har en viss återhämtning av slålkonsum- Prop.1980/81:67 49 tionenägt rum, men fortfarande ligger den totala efterfrågan under de värden som däförutsägs. I den nuvarande bedömningen av marknadspotentialen har hänsyntagits lill delta. Förflertalet produkler räknas nu med lägre marknadsvolymer än vad som förutsågs iSSAB 82. Omräknat till råslälsbehov för den interna ämnesförsörjningen innebärdelta ett behov av 2500 klon jämfört med kton i 82, dvs enminskning med . 7 Divisioner och dotterbolag Inomdivision Gruvor har de strukturförändringar som angavs i slrukturplanen från1978 nu i stort sett genomförts. Gruvorna i och Håksberg har lagtsned. Belydande personalreduceringar ochomplaceringar har genomförts. Eflerdessa förändringar omfattar SSABs gruvdivision anläggningarna i ,och . Den sammanlagda produktionen pä 2800 klon avsätts med45% lill , lill svensk specialslålin-dustri och påexport. Dehögre fraktpriserna har långsiktigt förbättrat konkurrenslägel på europeiskmarknad för de svenska gruvorna. Även de mellansvenska gruvorna är , trotshöga brylningskoslnader, konkurrenskraftiga på närmarknaden. Exportförsäljningenär emellertid fortfarande olönsam. Ett långsiktigt problem är avsättningen avfosforrik malm, som framöver kommer alt fä minskad marknad i . Detstörsta problemel för SSABs gruvor är den låga produktiviteten. Överlevnadenför gruvorna är helt beroende av möjligheterna till rationaliseringar, dvsbättre utnyttjande av gjorda investeringar i gruvor, verk och transporter. Dannemoragruvanhar ett gynnsamt läge vid och har därmed förutsättningaratt fortlevasom exportgruva. Även malmsammansättningen är gynnsam för delta ändamål. Ca50% av produktionen kan avsättas lill svenska järnverk. Brytningskostnaderna äremellertid höga bl.a. p.g.a. gruvans geologi med många små malmkroppar. För attgruvan skall fortleva krävs väsentliga produktivitetsökningar och investeringarför en rationell underjordsbrylning. Grängesbergsgruvanär den största gruvan i . Nya undersökningar om malmreserven hargivit positiva resultat. Produktiviteten i Grängesgruvan är emellertidfortfarande mycket låg trots att förbättringar skell under senare år.Väsentliga förbättringar erfordras för alt nå rimlig lönsamhet. För detta krävsbl. a. övergång lill en annan brylningsmelod. 4 1980/81. Prop.1980/81:67 50 Huvudparten av produktionen används som sinlerslig. Genomsin fin-kornighel är sligen mindre lämpad för detla ändamål. En betydandeextern avsättning behövs också om gruvans produktion skall kunna upprätthållasvid en acceptabel nivå. Sligens sinteregenskaper måsle förbättras för all möjliggöralönsam avsättning. En framlidsprodukl för kan vara granuleradhögänrikad slig. Fullskaleförsök med denna produkl planeras genomföras iOxelösund saml i vissa utländska verk. Den framlida inriktningen förGrängesberg är lill stor del beroende av om dessa försök lyckas. Utvärdering avdessa försök planeras . Skulle försöken inle lyckas får beslul fattasom andra åtgärder. Slråssas gruva avsätter huvuddelen av produktionen tillsvensk specialstålindustri. Malmreserverna i Strässa beräknas räcka lilllängst 1990 med nuvarande brytningstakt. Gruvbrytningen i Strässa är hellberoende av leveranser till specialstålindustrin. Om detta behov minskar måsteinriktningen för Strässa omprövas. En möjlighel är då all minska brytningenunderjord, men alt utnyttja anriknings- och kulsinterverk för Grängesbergsslig. Undersökningar pågår f. n. över omfatlningen av densulfidmalmsmine-ralisering i Håkansboda, som ligger i anslutning lillSlråssagruvan. Huruvida denna fyndighet är brytvärd kan ej avgöras förräntidigast . då undersökningsarbetena beräknas vara avslutade. I samband med den s. k. Rehnbergsulredningenrekommenderades byggandet av ett parallellsinterband i för attmöjliggöra ökad användning av Grängesbergsslig. Härvid förutsågs bl.a.uibyggnad av råjärnsproduklionen i . Då en sådan produktionsökning ejlängre bedöms erforderlig, finns ej längre tillräcklig behov av nyttsinlerband. annai skäl lill alt ell sinlerband ej kan rekommenderas är attdel skulle omöjliggöra en framtida tillverkning av kulsinler i Strässa förleverans lill . En rad konkreta projekl för rationalisering av driftensaml för bällre orientering mot marknaden pågår inom gruvdivisionen. Vid sidanav dessa projekt följs ulvecklingen kontinueriigt inom omräden som kan bli framtidsprojektför gruvorna, t. ex. järnsvamp, järnpulver, pellets för direktreduktion,smältreduktion m. m. Divisionen har anläggningar i och Luleå.Oxelösundsverkel togs i bruk på 1950-lalel och har en årskapacitet pä ca 400klon lorr avslybbad masugnskoks. Luleäverkel logs i drift 1975. Molsvarandeärs-kapacilel uppgår lill ca 680 kton. kol inköpes f.n. från en del öststatersamt och . Kol finns all tillgå frän ett flertal andra länder vidsidan av de ovan nämnda. Kol är inle nägon bristvara. Prop.1980/81:67 51 Divisionenskall i första hand tillverka masugnskoks för internt bruk saml därefteravsätta resterande kvantiteter och biprodukter på mesl lönsamma sätt. Delinterna behovet uppgår f.n. till ca 1100 klon/är. Delta behov förväntas blibestående under 1980-lalel enligl nu föreliggande planer. Divisionens framtidaproblem ligger i all har en återståendelivslängd av endast . Flera olika allernaliv för alt trygga koncernensframtida koksförsörjning diskuteras f.n., däribland ombyggnad i ellertillbyggnad i liksom även en kombination av dessa åtgärder. För bedömning av vilketalternativ som bör väljas måste närmare utredningar genomföras. Det börpåpekas att en bedömning av SSABs bästa långsiktiga allernaliv i koksfrågankompliceras av hur utvecklingen av de tidigare nämndadirektreduktionsprocessernas resp. alternativa metoder för framställning avkoks kommer att bli. Dock måste falla beslul i koksverksfrägan innan varesig smällreduklionsprocesserna eller ny koksningsteknik är färdigutvecklade.Från de fackliga organisationerna understryks all koksförsörjningsfrågan börprövas 1981. vilkel bl.a. skulle innebära en prövning av koksverksinvestering iOxelösund. Vidsidan av ovanslående strukturella investeringar föreligger under de närmasteåren behov av belydande miljöinvesteringar. Omstruktureringenenligt 82 innebär all den malmbaserade metallurgin koncentreras tillLuleå och och den skrotbaserade lill Domnarvet. 1 enlighet härmedlades tillverkningen av elektrostål ned i /79 ochsamlidigl avslälldes sinlringsverkel i . I Domnarvet upphörde tillverkningenav stål i OBM-konverlern . Nedtrappningen av driften iDomnarvels masugnar och kaldoverk har påbörjats och kommer att vara heltavslutad . Nedläggningen sker något lidigare än vad som förutansågs vara möjligl. Denena slrånggjulningsmaskinen i byggdes om sä alt den vidsidan av grovplälämnen kan tillverka bandämnen för Domnarvet. I pågårarbetena med den nya slabsmaskinen som beräknas kunna las i bruk i slutet av1980. Under 1978-79 påbörjades leveranser av slabs från tillDomnarvet, saml fyrkanlämnen frän till Domnarvet, med gott resullal. IDomnarvet pågår arbetet med moderniseringen av Ijusbågsugnarna. Vidsidan av slrukturplanen har beslut vidare fattats om all bygga om även denandra stränggjutningsmaskinen i . Härigenom kan götverkel i Oxelösundläggas ned 1981. Eftersom gölverken i Domnarvet och enligt lidigarebeslul kommer att läggas ned kommer Prop.1980/81:67 52 1981all slålämnesproduktion inom all slränggjutas. Ur kostnadssynpunkt ärdetta av stor betydelse. Enligtde kostnadsanalyser som har kunnal göra synes jämfört medkontinentala stålverk ha förhållandevis låga tillverkningskostnaderexkl. kapital för LD-räsläl i flytande form. Delta trots skalnackdelar imasugnar och . Orsaken till delta är att kan tillgodoräkna sigfördelarna av att ligga nära malmtillgångarna. Detla motverkas i Luleås fallav merkostnaden för frakter av ämnen och färdigprodukler lill marknaden. Omstruktureringenkan ej eliminera skalnackdelarna men kapacitelsut-nyiljandet kommer däremol attbli väsentligt högre. Delta orsakas av en stor andel göt-giutna ämnen saml ett brettsortiment av stränggjutna ämnen. Slrukturplanen innebär att götgjutna ämnenersätts med stränggjutna ämnen som sorlimenlel begränsas. Därjämlegenomförs åtgärder för bällre drifisstabilitet och högre utbyten.