prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — En central faktor all ta hänsyn till vidberäkning av volymutvecklingen av många anslag är förändringar av befolkningensstorlek och sammansättning. Denna påverkar nivån på anslagen för exempelvisfolkpensioner, skolväsende, m. m. 1 beräkningarna av utgifterna för dessaanslag ingår en grov uppskattning av effekler av befolkningsförändringar. Vissaanslag styrs av all statsmakterna lagt fast långsiktiga ramar förverksamheten. Möjligheterna atl påverka volymutvecklingen varierar då medhänsyn lill bl.a. ramperiodens längd. Exempel härpå är ramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret. Olika typer av avtal, t.ex. mellan slalen ochlandstingskommunerna, styr volymutvecklingen för vissa anslag. Slyrande föranslagsberäkningen är bl. a. avtalsperiodens längdoch de faklorer som reglerar volymen på den verksamhel som avlalel gäller. Delförekommer även tidsbegränsade program, för exempelvis forskning inom olikaområden, som anger med vilken volym verksamheterna skall bedrivas, ofta underen två- till treårsperiod. Förekomsten av ramar, avlal och program innebär attverksamheternas volym utvecklas i enlighet med dessa . Omklara uttalanden om tidsbegränsning av ramar, program, avlal m. m. föreliggerhar i långtidsbudgelberäkningarna anlagils all ulgiftema bortfaller närprogrammel etc. upphör. 1 övriga fall har i regel schablonmässigt antagits attutgifterna för de olika ändamålen kvarstår under hela långtidsbudgetperioden. 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 16 Vissaanslag styrs av bidragsregler som medför en mer eller mindre automatiskutgiftsutveckling. Bidragsreglerna anger vilka individer ellerverksamhetsområden som är bidragsberättigade. Bidragen kan utgå i form av ettvisst belopp per bidragsberättigad individ, som en andel av koslnaden för enviss tjänst eller kan i vissa fall utgå i förhällande till bidragsmottagarensinkomst. Del styrande inslaget vad avser volymen i ett sädant givet system ärsälunda de faktorer som ger anlalel bidragsberättigade. Utgifterna förarbetsmarknads- ocb näringspolitiken har beräknats med utgångspunkt i att inganya utgiftsåtaganden görs . Kostnaderna förarbetsmarknadspolitiken har utgångsårel beräknats konjunkturneutralt. Dettainnebär att anslagen är beräknade all räcka till åtgärder vid ett normallkonjunkturläge och med nuvarande ambitionsnivå och uppsättning av medel.Därutöver har en anpassning skett till lagstadgade kostnader i samband medarbetslöshetsersättningen. Förutom beräkningarna avvolymutvecklingen presenteras också kalkyler i löpande priser. Dessaberäkningar görs med utgångspunkt i de antaganden om den framtida ulvecklingenav priser, löner, m. m. som har presenterats inledningsvis i detta kapitel. Idet sedvanliga budgetarbetet tillämpas ell s.k. huvudalternativ som innebär attförvaltningsanslag efter pris- och löneomräkning minskas med hänsyn tillförväntad produktivitetsökning inom den statliga sektorn. På samma sätt harunder långtidsbudgetperioden anslagseffeklen av det s. k. huvudalternativetendast lagts in i den anslagsberäkning som görs i löpande priser. Principerför inkomstberäkningarna, m.m. Beräkningarnai långtidsbudgeten av inkomsterna grundar sig på anlaganden om bl. a.lönesummans och prisernas utveckling. Inkomstskatter, sociala avgifter ochmervärdeskall styrs bl. a. av utvecklingen av dessa variabler. Vidare harbeaktats beslutade och föreslagna förändringar som berör statsinkomsterna. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 17 4 Statsutgifternas fördelning på ändamål 1 detta kapitel redovisas statsutgifternas utveckling ioförändrad prisoch lönenivå t.o.m. budgetärel 1985/86.Redovisningen omfattar de totala utgifterna inom statsbudgeten grupperade ifjorton ändamålsgrupper. Beräkningarna utgår från de anslagsbelopp /82 som redovisas i budgetpropositionen eller - i förekommandefall - i det reviderade budgetförslaget. Vidare tas i ändamålsavsnitten i vissutsträckning upp även sådanl statligt stöd som påverkar statsbudgetens inkomstsidaoch som utgär i form av avdrag eller skattereduktioner. Viss statligt regleradverksamhet som finansieras med arbetsgivaravgifter eller andra avgifler utanatt redovisas på statsbudgeten behandlas ocksä. Beräkningarna i långtidsbudgeten päverkas i hög grad av debeslut som fattats av statsmakterna . De lotalaslatsulgiftema i oförändrad pris- och lönenivå beräknas i stort sett blioförändrade . Pä några områden minskar kostnadernaunder långtidsbudgetperioden. 1 beskrivningen av utgiftsutvecklingen för de skildaändamålen läggs särskild tonvikt vid de faktorer som, t. ex. i form avvolymförändringar och regelsystem, styr utgiftsutvecklingen. Folkpensioner, sjukförsäkringar m. m. Ändamålsgruppen domineras av utgifterna förfolkpensioneringen, statens bidrag lill sjukförsäkringen samt statens bidragtill kommunala bosladstillägg till folkpension (KBT). Med undantag för vissaadministrationskostnader utgörs hela ändmålsgruppen av transfereringar lillhushållen. Folkpensioner, sjukförsäkringar m. m. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1-4,3 -0,1 -0,2 -0,3 -0,5 -1,9 Övrigt (inkl. KBT) -Hl,3 -2,0 ' För folkpensionsanslaget ingår i beloppet en med hänsynlill prisutvecklingen under /82 beräknad belastning på anslaget. Anm. Härtill kommer särskilda skattelättnader förfolkpensionärer, vilka beräknas uppgå till ca . 2 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 18 Anslagsutvecklingenstyrs dels av befolkningens ålderssammansättning, dels av pensionssystemetsutformning och dels av den allmänna prisutvecklingen i samhällsekonomin.Anslagsförändringar till följd av löne- och prisutvecklingen ingår inte itabellen ovan. Ökningenav utgifterna för folkpensionerna /76-1979/80 beror delvispå att antalet pensionärer stigit, bl.a. fill följd av sänkningen av denallmänna pensionsåldern . Vidare har en rad standardförbättringargenomförts. Den viktigaste faktorn som påverkar anslagsutvecklingen äremellertid folkpensionsförmänernas anknytning till basbeloppet, vilket i sintur styrs av ulvecklingen av konsumentprisindex. De nya regler förfastställande av basbeloppet som införts fr.o. m. innebär attfolkpensionerna i löpande priser, enligt de förutsättningar som ligger lillgmnd för långtidsbudgeten, långsiktigt beräknas öka någol långsammare änkonsumentprisindex. Detlotala antalet pensionärer beräknas , bl.a. tillföljd av förändringar i befolkningens ålderssammansättning, öka med igenomsniu 16000, varav 14000 ålderspensionärer. Antalet folkpensionärerberäknas uppgå till drygt 1,9 miljoner, varav nära 1,4 miljonerålderspensionärer. Närmare 800000 pensionärer erhåller då ålderspension frånATP. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) + 210 -323 + 156 -396 + 381 -441 Densuccessiva slandardförbällringen genom utbyggnad av pensionstillskotten förfolkpensionärer som inle fär ATP eller har låg ATP har inneburit atlpensionerna för dessa grupper ökat betydligt snabbare än den allmännaprisutvecklingen. Den sista etappen i del av beslutadeutbyggnadsprogrammet för pensionstillskotten genomförs /82. Deminskade utgifterna för pensionstillskotten fr. o.m. /83sammanhänger med detla och med att antalet pensionärer som uppbär dettafillskott minskar lill följd av aU allt fler nytillkommande pensionärer fårATP. Folkpensionärer,vars huvudsakliga inkomst utgörs av allmän folkpension, medges vidinkomsttaxeringen elt särskilt avdrag för nedsatt skatteförmåga. Den somendasi har grundpension och en viss högsla sidoinkomst får avdrag med så stortbelopp att nägon skatt inte kommer att påföras honom. Vid sligande inkomstminskas det extra avdraget. Även förmögenhetsinnehav inverkar på avdragetsstoriek. Skattebortfallet till följd härav beräknas uppgå till ca 6 miljarderkr. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 19 Utgifterna för statsbidrag lill kommunalt bosladstilläggtill jölkpension styrs av antalet personer som med hänsyn lill inkomst ochbostadskostnad är bidragsberättigade. Statsbidrag utgår fr.o.m. den I juli 1981med av kommunernas kostnader för bostadstillägg upp till vissa bostadskostnadsgränser.Riksdagen har beslulal om ändrade regler för inkomstprövningen fr. o. m. denIjuli 1981, vilkel beräknas motsvara en begränsning av utgifterna med totalt180 milj. kr. Av sjukförsäkringens koslnader finansieras medarbetsgivaravgifter och resterande med slatsbidrag. Anslagsutvecklingenstyrs bl.a. av antalet sjukdagar per försäkrad saml nivån på ersättningen förinkomstbortfall, vilken i sin tur beror pä löneutvecklingen i samhället. Försäkringen ersätter av inkomstbortfallet vid sjukdomupp till en övre gräns motsvarande 7,5 gånger basbeloppet. Detta innebär atlhela löneutvecklingen inte får fullt genomslag på ersättningsnivån. Genom basbeloppetsknytning till prisförändringarna i samhällel höjs dock den övre gränsen efterhand. Frän sjukförsäkringen utgår också ersättning lill deoffenlliga sjukvårdshuvudmännen för den vård som bedrivs isjukvårdshuvudmännens regi. Dessa ersättningar fastställs efter förhandlingarmellan staten och sjukvårdshuvudmännen, varvid kostnadsutvecklingen inomvårdsektorn beaktas. Konsumtionen av sjukvård ökar med sligande ålder.Efterfrågan lorde säledes öka med hänsyn lill de förväntade förändringarna ibefolkningens ålderssammansättning. Utgifterna för sjukförsäkringen styrs vidare av sjukvårds-och tandvårdstaxorna i den privata vården. Dessa taxor fastställs efteröverläggningar med företrädare för inom vården yrkesverksamma grupper. Taxornabestäms bl.a. med hänsyn till lönekostnadsutvecklingen för dessa grupper samlav kostnadsutvecklingen för t.ex. lokaler och materiel som utnyttjas i vården. Även försäkringens utgifter för läkemedel, sjukresor m. m.päverkas av löne- och prisutvecklingen i samhället. Ökade koslnader på dessaområden faller i huvudsak på försäkringen eftersom patientavgifterna ärmaximerade till vissa belopp per inköpstillfälle, läkarbesök, resp. sjukresa. Denna ändamälsgrupp omfattar de statliga utgifterna förutbildningsväsendet och för den civila forskning som bedrivs av staten ellermed slalligl stöd. Ändamålsgruppen omfattar bl.a. del obligatoriskaskolväsendel, gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högre utbildning, studiestödoch studiehjälp samt forskning. Till högre utbildning och forskning förs bl.a.anslagen till högskolan inkl. , undervisningssjukhusen,de statliga forskningsråden och slyrelsen för teknisk utveckling. I gruppeningår även de statliga utgifterna för forskning och utveckling påenergiområdet. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Generellt för ändamålsgruppen gäller attkostnadsförändringar på anslagen i stor ulslräckning följer löneutvecklingenoch förändringen av basbeloppet. Den del av ändamälsgruppens tolala koslnadersom i varje enskilt fall prövas av i budgetbehandlingen är myckelliten. kr., oförändrad pris- och lönenivå) gymnasieskolan m. m. Utgifterna för det obligatoriska.skolväsendet minskar ioförändrad prisoch lönenivå under hela långtidsbudgetperioden därtör atlanlalel elever i minskar . Den kraftigaanslagsminskningen lill budgeiårel 1982/83 sammanhänger delvis med den lekniskakonslruklionen av statsbidraget till driften av grundskolor. Anslagsminskningenbeslår därutöver av redan beslutade besparingar som får effekt på statsbudgetenförsl /83. Inom är reformen med samlad skoldag undergenomförande. Beslut om införande av samlad skoldag fallas av resp. kommun.Riksdagen har beslulal om ny läroplan som skall gälla fr. o. m. budgeiårel1982/83. De slalliga kosinadema för de delar av läroplansreformen som enligtgällande beslut skall genomföras belastar statsbudgeten fulll ul först /86 och beräknas dä uppgå till ca 315 milj. kr. i 1980/ 81 ärslöneläge. Anslagsutvecklingen för det slalliga grundskolebidragel slyrs iförslå hand av löneulvecklingen för lärare, anlalel s. k. basresurser - närmasljämförbarl med klasser - saml basresursmedellalen. det genomsnillligaanlalel elever i varje klass. En förändring av klasslorieken med en elev -genomsnilfiigt för alla tre stadierna i - medför enkostnadsförändring för slaten pä ca 300 milj. kr. i 1980/löneläge. Enförändring av klasslorlekarna påverkar även de kommunala kostnaderna. Ulvecklingen av anslagen inom gruppen för detobligatoriska skolväsendel styrs huvudsakligen av löneutvecklingen för lärare.Bidragel till driften av gymnasieskolan är på liknande säll bundet till etlbidragssyslem där anslagsförändringarna följer löneulvecklingen för lärare.Antalet intag- 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 21 ningsplatserfastställs för varje budgetår av och är för helalångtidsbudgetperioden beräknat fill den dimensionering som föreslagits /82. Gymnasieskolans linjer och minst ettåriga grundskoleanknutnaspecialkurser beräknas till av antalet 16-åringar. Härtill kommer ca39000 platser i andra specialkurser, yrkesintroduklion m.m. Antalet 16-åringarär som störst och nästan lika stort . Någonkostnadsminskning pä grund av färre antal elever uppstår inte förrän budgetåret1984/85. I långtidsbudgetberäkningarna har fr.o.m. /83 tagitsmed en besparing på gymnasieskolan som kommer att presenteras för iregeringsförslag . Gymnasieskolansdimensionering och fördelning av eleverna på utbildningslinjer och kurserpåverkar även statens bidrag lill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan.På gmnd av en slyrning av utbildningsplatserna i gymnasieskolan mot deyrkesinriktade linjerna beräknas utgifterna, med oförändrade bidragsregler, ökakraftigl . Slaten svarar för cahälften av den offentliga sektorns samlade utgifter för det obligatoriskaskolväsendel och gymnasieskolan. Resten faller på kommunerna. Kostnadernaför vuxenutbildningen, vars stora utgiftsposter utgörs av bidragsanslagen lillstudiecirklar, invandrarundervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal vuxenutbildning, beräknas öka endast marginellt underlångtidsbudgetperioden. Storlekenpå anslagen till studiecirklar och invandrarundervisning beslutas av riksdageni den årliga budgetprövningen. Dessa anslag beräknas bli oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Anslagen lill driften avfolkhögskolor och vuxenutbildning följer löneulvecklingen för lärare.Volymen förväntas öka endast marginellt . Det sammanhänger bl.a.med beslul om maximering av anlalel undervisningslimmar för denkommunala vuxenutbildningens grundskol- och gymnasieskolkurser. Maximeringenav dessa utbildningars omfattning förutsätts i enlighet medlängtidsbudgettekniken gälla för hela perioden. Den beräknade volymökningen ärhänförlig endasi till den grundläggande ulbildningen för all lära vuxna läsaoch skriva (GRUND-VUX). Också för folkhögskolornas del har förutsatts en oförändradvolym . Utgifterna i oförändrad pris-och lönenivå för den grundläggande högskoleutbildningen väntas i stort settbli oförändrade. Vissa beslutade utökningar av utbildningar i t.ex.sjukgymnastik, psykoterapi och logopedi samt förändrad dimensionering avlärarutbildningen kommer att finansieras med molsvarande besparingar underperioden. Dedominerande utgiflsslyrande faktorerna för den grundläggande högskoleutbildningenexkl. högskoleutbildning ulgörs av de planeringsramar i form avantagningstal som ärligen fastställs av . 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 22 utbildningenslängd, kostnaderna per plats samt dimensioneringen av kringkostnader som t.ex.administrationen vid högskoleenheterna m.m. Dessa faktorer utgör grunden för deårliga anslagsberäkningarna. Sammanlagt består av de tolala kostnadernaav lönekoslnader. Statenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. fastställer högsta antagningstal.Utöver dimensioneringen av utbildningsvolymen styrs kostnaderna avgruppstorlek och antal lärartimmar per grupp saml utvecklingen av lärariöner.För sjuksköterskeutbildningen ges etl schablonbidrag per grupp, vilket varje årräknas upp med hänsyn lill löneutvecklingen. Utgifterna förstudiesociala ändamål slyrs dels av antalet studerande på gymnasie- ochhögskolenivå, dels av bidragsreglerna. Studiehjälp utgår till gymnasieeleveroch består av studiebidrag, tillägg för resor och inackordering, inkomstprövatoch behovsprövat tillägg samt återbetalningspliktiga studiemedel. Destudiemedel som utgär lill högskolestuderande och gymnasieelever över 20 årbestår av en återbetalningspliktig del och en bidragsdel. Den störstautgiftsposten inom studiehjälpen ulgörs av studiebidraget tillgymnasieskolelever: utgår med samma belopp underterminstid som barnbidraget. Storleken av de återbetalningsplikligastudiemedlen är knuten till basbeloppet. väntasantalet högskolestuderande förbli i storl sett oförändrat. Beräknade kostnaderbygger på förutsättningen atl nuvarande dimensionering kommer att gälla helaperioden. På grund av ändrade antagningsregler för högskolan kommer dockantalet yngre studerande att stiga, vilket förväntas leda till ett högreutnyttjande av studiemedel. Till följd av detta beräknas kostnaderna öka underhela perioden. Antalet gymnasiestuderande förväntas öka fram till budgetåret1983/84. Fr.o.m. /85 minskar utgifterna för studiemedel till dennagrupp. Delstatliga stödet till forskningen utgår dels genom styrelsen för lekniskutveckling (STU) och de statliga forskningsråden m.fl., dels genom anslag tilluniversitet och högskolor, till utbyggnad av undervisningssjukhusen samt förenergi- och byggnadsforskning. Betydandesatsningar för utveckling av induslrin har gjorts . Delvis hardetta slöd inriktats på att främja industrins forskning och utveckling. Regeringenhar i den industripolitiska propositionen föreslagit etttreårsprogram för industrins forskning och utveckling. Programmel innebär förperioden /82-1983/84 dels aU STU erhåller 1 775 milj. kr. för tekniskforskning och utveckling, dels att fonden för industriellt utvecklingsarbete(industrifonden) erhåller 450 milj. kr. för delta ändamål. Av STU:s resurseranvänds lill industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete, medan går till kunskapsutveckling. Industrifondenstöder utveckling av nya produkter, processer och system för industriellproduktion. Projekten initieras och bedrivs av Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 23 olikaföretag som får stöd från fonden med högst av projektkostnaden. Industrinsforskning och utveckling stöds även genom det särskilda forskningsavdraget vidstatsbeskattningen. Avdraget utgår i förhällande lill dels företagensforsknings- och utvecklingsinsatser, dels ökningen av dessa. I och med attstödet utgår som avdrag vid beskattningen erhålls det endast av företag som redovisartaxerad inkomst. Inkomstbortfallet på grund av dessa avdrag beräknas år 1981uppgå till ca 175 milj. kr. Ienlighet med principerna för långtidsbudgeten har för perioden efter budgetåret1983/84 beräknats oförändrade insatser för industriellt forsknings- ochutvecklingsarbete. Till gruppen forskning ochutveckling förs också utgifterna för energiforskning. Regeringen har i prop.1980/81:90 lagt fram förslag om etl nytt treårsprogram för energiforskningen.En medelsram om 1 400 milj. kr. föreslås för treårsperioden /82-1983/84.För /82 har beräknats en medelsram om 400 milj. kr. Programmelföreslås bli finansierat genom en avgift pä oljeprodukter om /m'. Istatsbudgeten tas upp ett formellt anslag om . för energiforskning.Några utgifter för energiforskningsprogrammet ingår således inte i denredovisade tabellen för ändamålet utbildning och forskning. Däremot har förperiodens första del beräknats vissa kostnader för verksamheten vid . Forskningeninom utbildningsväsendets område svarar för ca en tredjedel av det statligtfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetet. För /82 har enreformram om ca 70 milj. kr. Även för det därpå följande året beräknasförstärkning av motsvarande omfallning. Iändamälsgmppen totalförsvar ingår del militära försvaret, civilförsvaret, delekonomiska försvaret saml övriga delar av totalförsvaret. Riksdagenhar mot bakgrund av en säkerhetspolitisk bedömning tagit ställningtill inriklningen av totalförsvaret för perioden /78-1981/82 (1977 årsförsvarsbeslut). Långtidsbudgelberäkningarna utgår från dessaställningstaganden i avvaktan på elt nytt försvarsbeslut . Enligtgällande beslut ges det militära försvaret och civilförsvaret priskompensationenligt ulvecklingen av nettoprisindex (NPl). Den reala ulvecklingen avverksamheten inom försvaret är beroende av förändringar i relationen mellan NPloch de kostnader som uppstår i försvarsverksamheten. Denna relation kan visaupp betydande svängningar. F.n. arbetar en kommitté med uppdrag att överväga och lämna förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets utveckling /83 inför elt totalförsvarsbeslui i under våren 1982.Inom ramen för kommittéarbetet bedrivs särskilda studier av dels Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) ' 1 beloppen ingår en med hänsyn lill prisutvecklingenunder /82 beräknad belastning, vilken någol avviker från deanslag som lagits upp under försvarshuvudtileln. försvarets fredsorganisalion i syfte all skapa ett såstort utrymme som möjligt för sådan materielanskaffning och utbildning som gereffekt i krigsorganisationen inom det militära försvaret, delspriskompensalionssyste-mets framtida utformning. Vidare övervägs särskiltfrägan om ell nytt flygplanssystem. Antalet anställda inom försvaret har minskal med ca 5400 (). Ytterligare personalminskningar torde bliaktuella bl.a. i samband med den ovan nämnda översynen av försvarets fredsorganisationinför försvarsbeslutet . För budgetärel 1981/82 har för del militära försvaretanvisats 17 316 milj. kr. För atl belysa utvecklingen av de militäraförsvarsutgifterna med hänsyn till priskompensationen med NPl har inedanstående tabell beräkningar gjorts i löpande priser pä grundval av deprisanlaganden som tillämpas vid beräkningen i långtidsbudgeten i övrigl.Försvarsbeslutet kan dock komma att påverka såväl utgiftsnivån ifasl penningvärde som pris-kompensationssystemet fr. o. m. budgetärel 1982/83. (Milj.kr., löpande priser) Utgifterför del mililära försvaret varav priskompensalion Förändring från föreg.budgetår (2 720) (4298) (6140) + 1511 +1 842 (8288) (10744) + 2 148 +2456 Planeringsramen medger atl belydande belopp åriigen kananvändas för forskning och materielanskaffning. Till de större planeradeanskaffningsprogrammen hör artilleri, bandvagnar och luflvärnsrobolar förarmén. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 25 patrullbåtar,ubåtar och kustartilleribalterier för marinen samt anskaffning av jaktversionenav flygplanet och jaktrobotar för flygvapnet. Beträffande civilförsvaretgäller att planeringen liksom inriklas på åtgärder som gör det möjligtalt i händelse av krig skydda och hjälpa befolkningen mot verkningarna avstridshandlingar av olika slag. Dessa ätgärder kan avse kollektivt ordnat skyddi form av främst skyddsrum och utrymning eller individuellt skydd, såsomskyddsmasker och anvisningar om vad som är möjligt att själv göra för sittskydd i olika situationer samt uppbyggnad av en undsättningsorganisation. I1981 års budgetproposition föreslås att 323 milj. kr. anvisas för budgetåret1981/82 för civilförsvar utom skyddsrum. För skyddsrum föreslås utgifter om 228milj. Utgiftsförändringarna beror främst på utvecklingen avbehovet av betalningsmedel i förhällande lill den av statsmakterna fastställdabemyndiganderamen för skyddsrum. Det ekonomiska försvaretomfattar beredskapsätgärder inom bl.a. rä-vamförsörjning, industriellförädling, handel, försörjning med energi och arbetskraft, transportverksamhel,väghållning, post- och bankväsende, försäkringsverksamhet m. m. Slyrande föranslagsutvecklingen är främst de investeringar som beslutar om ochde driftkostnader som della föranleder. Driftkostnaderna utgörs till störstadelen av räntekostnader för invesleringar. Genom den statliga redovisningensuppbyggnad medför dessa räntekostnader intäkter på statsbudgetens inkomstsida. Regeringen har under våren1981 i proposition förelagt ell reviderat oljelagringsprogram. Delreviderade programmel innebär i stort en anpassning till förändradeenergiprognoser och leder bl. a. lill att ytterligare 4,5 milj. m' råolja skallinlagras före utgången av .