prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Målsättningen beträffande bränslen innebär alt kol särskilt i detkorta perspektivet kommer atl vara det mest väsentliga alternativet till olja.Med hänvisning till det långsikliga energipoliliska målet alt inhemska ochhelst förnybara energikällor skall vara grunden för energiförsörjningen anserOED att ambitiösa mål även i det korta tidsperspektivet är angelägna för iförsta hand torv och skogsenergi. 1 rapporten sammanfattas de hindermot oljeersättning som OED funnit. Väsentliga hinder är av ekonomisk art, bl.a. dålig eller osäker lönsamhet, investeringarnas storlek och den åtföljandehöga räntekostnaden vid nuvarande marknadsräntor, svårigheteratt finansierainvesteringarna samt osäkerhet om priserna för alternativa bränslen i relationtill olja. Osäkerheten om vilka miljökrav som kommer att gälla och deekonomiska konsekvenserna av sådana krav har också anförts som ett hinder.Enskilda beslutsfattare i kommuner och näringsliv har heller inte sammaincitament att agera Prop.1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 120 för oljeersättning som staten. Större förändringar avenergisystemet kräver vidare samtidiga beslut av många parter med skildavärderingar och bedömningar. Dessutom finns det rent praktiska hinder - oljanär lätthanterlig och bekväm jämfört med många av alternativen. OED anser altdel p.g.a. dessa och även andra hinder inte är möjligt atl uppnå de angivnamålen för oljeersättning utan samhälleliga insatser av olika slag. OED anser atl sådana insatser bör utgå frän det nämndaprogrammet för oljeersättning med målet att i första hand minskaoljeanvändningen med . Detta motsvarar en minskning med 4milj. ton olja eller minskade kostnader för oljeimporten med knappt 4miljarder kr./år. OED anser att detta mål för är realistiskt, atldet utom att ge en väsentlig grad av oljeersättning pä kort sikt också är enförutsättning för att nå målen på . 1 femårsperspektivet kan ocksåett program ges en konkret utformning. Det bör inriktas på att anläggningar avolika storiekar och för bränslen av olika typer kommer lill stånd. De samhälleliga insatserna börsyfta till atl ställa krav på oljeersättning och att skapa rimligaförutsättningar för dess genomförande. Det är nödvändigt alt statsmakternasanktionerar en sådan plan jör atl beslut om energiinvesleringar skall fattas ien omfattning som OED:s mål innebär. Vad gäller styrmedel består OED:sförslag av flera komponenter. Anledningen till detta är att energikällor medskilda förutsättningar skall stödjas. En oljeersättning som enbart hade byggtpå kol skulle ha erfordrat ett betydligt enklare åtgärdsprogram. Med mål ominförande av skogsenergi, torv, solvärme och alternativa drivmedel måsteinsatserna vara av mänga skilda slag. OED föreslår följande typer avåtgärder för programmets genomförande: - organisatoriska åtgärder. Lagstiftning, jöreskrijter, normer OED anser att ett tidigare framlagtförslag (SOU 1980:9) lill lag om utför-ande av vissa eldningsanläggningar börgenomföras. Lagförslaget innebär att pannor som byts ut eller tillkommer inomanläggningar (system) som förbrukar minst 50000 MWh/är skall utformas så attfastbränsleeldning kan ske. Detta krav gäller för nya eller utbyttaanläggningar tills av totalt tillförd energi för hela systemetbaseras på annat än olja. För kontroll av hur målenbeträffande inhemska bränslen uppnås bör anläggningsägarna ha skyldighet attanmäla sitt bränsleval till det statliga organ som blir tillsynsmyndighet förlagstiftningen (i det följande kallat tillförselfunktionen). När det finnsanledning bör tillförselfunktionen kun- 1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 121 na ta upp överläggningar med de enskilda beslutsfattarnaom att undersöka möjligheterna till alternativa lösningar. För mindre anläggningar anser OEDatt det inte är lämpligt att ställa likartade krav pä övergång tillfastbränsleeldning. Kostnadsbilden är alltför oklar. Försöksverksamheten påområdet bör intensifieras i syfte att bl. a. begränsa driftkostnaderna, t. ex.genom obemannad drift. Prototyp- och demonstrationsanläggningar av detta slagbör stödjas ekonomiskt via energiforskningsprogrammet elleroljeersättningsfonden. OED anser det vidare angeläget attde nuvarande handläggningstiderna för torvkoncessioner förkortas avsevärt. SINDhar i skrivelse till regeringen föreslagit att beslut ombearbetningskoncessioner delegeras till SIND och också lämnat förslag tillvissa förenklingar i handläggningen av sådana ärenden. OED tillstyrker dessaförslag. OED finner det också rimligt att produktionsavgifter på torv tillsvidare inte utgår. utformning ärav stor betydelse för oljeersättningsprogrammets genomförande.Naturvårdsverket har i tillståndsärenden för nya kolanläggningar krävt attsvavelutsläppen minskas betydligt i förhållande till vad som anges i nugällande generella bestämmelser. Detta medför antingen att anläggningarna måsteförses med rökgasavsvavling eller att försörjningen baseras på kol med mycketlåg svavelhalt. Rökgasavsvavling ökar väsentligt kapital- och driftkostnadernasamt den tekniska komplexiteten. Det är också tveksamt om kol med tillräckligtlåg svavelhalt för att möta kravet utan rökgasavsvavling kan importeras i sästor utsträckning som krävs för att medge en godtagbar försörjningstrygghel. Avdessa skäl kan miljövårdskraven innebära att förutsättningarna för övergångfrån olja till kol försämras sä att aktuella projekt skjuts upp eller intekommer till stånd. OED anser alt del är rimligt attskärpa kraven på svavelutsläpp jör att avhjälpa försurningssituationen ilandet. OED anser dock att en sådan skärpning bör ske med ett mindre steg änvad kräver. Med en skärpning av kravet till att motsvara 0.6%svavelhalt (nu gällande generella bestämmelser motsvarar 0,ochnaturvårdsverkets krav 0,) breddas möjligheterna till import av lågsvavligtkol. Krav på rökgasavsvavling skulle då inte behöva ställas på de anläggningarsom nu är aktuella för uppförande. Mot mitten av 1980-lalet bör en ytterligareskärpning kunna övervägas. Ytterligare erfarenhet hinner då vinnas av denteknik som utvecklas pä området. OED anser också atl åtgärder i form avmarkreservationer bör vidtagas i aktuella anläggningar som förberedelse för attta ny teknik i anspråk. OED anser också att en utredningtillsätts för att se över lagstiftningsfrågor i samband medsolvärmeulnyttjande. Detta gäller i första hand vattenlagen, naturvårdslagen,lagen om allmänförklaring av fjärrvärmeanläggningar samt lagen om kommunalenergiplanering. OED vill också understryka behovet av att alla eventuellalagändringar blir gjorda i sådan tid att inte teknikintroduktionen förhindras. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 122 För att genomföra det förordadeprogrammet för oljeersättning behövs enligt OED:s mening ekonomiskastyråtgärder. I början av november månad 1980lämnade regeringen ett förslag till (prop 1980/81:49) om stöd förvissa åtgärder för att ersätta olja, en fond för oljeersättning, som till stordel bygger på OED:s tidigare framlagda förslag. OED vill i anslutning härtill lämnaföljande synpunkter på fondens användning. Lån med förmånliga villkor och ivissa fall bidrag bör kunna utgå för att täcka merinvesteringar i anläggningarfrämst för torv, skogsenergi, alternativa drivmedel och solvärme. När det gäller anläggningar för kolbör det ekonomiska stödet kunna inskränkas till hjälp i vissa fall medfinansieringen främst inom industrin. I vissa fall kan stöd till investeringarav miljövårdskaraktär behövas. I fräga om skogsenergi och torv kanutom hjälp med finansieringen även bidrag behövas till investeringar i såvälråvaruutvinning, transportapparat som förädlings- och förbränningsanläggningar. Inledningsvis bör stöd utgå främsttill projekt som ligger inom ramen för det tidigare föreslagna programmet.Administrationen av detta stöd bör falla på den tidigare förordade statligatillförselfunktionen. Denna typ av projektinriktat stöd bör emellertid kunnaupphöra . Med bättre kunskaper om de verkliga kostnaderna för utnyttjandetav inhemska bränslen bör inriktningen av de ekonomiska styrmedlen bli mergenerell. En övergång till fasta bränslenkommer att ställa stora anspråk på kapital. Om statsmakterna anser att enövergång från olja till fasta bränslen är angelägen bör statsmakterna verka föratt investeringar i eldning med fasta bränslen skall bli ett prioriterat områdepå kapitalmarknaden. Ett speciellt problem utgörnuvarande krav på en begränsning av den kommunala expansionstakten.Investeringar i fjärrvärme är alt jämställa med produktivaindustriinvesteringar och bör särskiljas frän investeringar i annan kommunalverksamhet. Industrin redovisar ofta problem med att finansierainvesteringar i fastbränsleeldade anläggningar. OED anser attfondorganisationer bör ägna den frågan särskild uppmärksamhet. Bedömningen av den framtidaprisutvecklingen pä olja, kol och inhemska bränslen påverkar starktlönsamhetsförutsättningarna vid energiinvesteringar. Med dagens prisrelationär det i många fall fördelaktigt att övergå till kol. Osäkerheten om denframtida utvecklingen av bränslepriserna är i sig ett hinder föroljeersättning. Denna osäkerhet kan minskas på flera sätt. En metod är attstävja fluktuationer i oljepriset genom oljebeskattningen. En annan metod äratt statsmakterna lämnar garantier för atl energiskatten utformas så att denerforderliga prisrelationen mellan olja och kol respektive inhemska bränslenupprätthålls. OED avser att närmare behandla 1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 123 dessa frågor fram . Det är också viktigtatt energiskalteutred-ningen i sitt arbete prioriterar en sådan utformning avskattesystemet. OED anser som tidigare antytts attden statliga myndighetsfunktionen vad gäller energitillförsel måste förstärkasför att de angivna målen för oljeersättning skall nås. Vissa uppgifter för ensådan funktion har berörts i det föregående. Sammanfattningsvis föreslår OED attföljande centrala uppgifter i ett oljeersättningsprogram förs till en sådanförstärkt tillförselfunktion planering föratt nå målen initiativtagandeför genomförandet av programmet tillsyn isamband med den föreslagna nya lagstiftning om utförande av vissaeldningsanläggningar för fastbränsleeldning låne- ochbidragsgivning för investeringar i ny energiteknik för oljeersättning(fondförslaget) 9 utvärdering av mål och styrmedel föroljeersättningsprogrammet. När det gäller oljeersättning inomuppvärmningssektorn har kommunernas insatser en avgörande betydelse. Enligtlagen (1977:439) om energiplanering skall kommunerna i sin planeringbåde främja hushållningen med energi och verka för en säker och tillräckligtillförsel av energi. Enligt OED:s mening uppfyller inte energitillförselnlagens krav att vara säker och tillräcklig om den huvudsakligen baseras påolja. OED förordar att kommunerna inomramen för den kommunala energiplaneringen redovisar program föroljeersättning, som fastställs av de beslutande kommunala organen. Programmenbör bygga på en genomgäng av bl. a. bränslebehov, möjligheter till omställning,försörjning med energiråvaror samt utnyttjande av solvärme. Behovet avsamordning med andra kommuner och med industri bör även beaktas. Dessa förslagöverensstämmer i princip med de som SIND framlagt (SIND 1980: 15). OEDinstämmer i SIND:s förslag beträffande planeringens inriktning och villunderstryka det angelägna i att erforderliga resurser ställs till förfogandeför att genomföra verksamheten. Den av värmeverken planeradetotala nivån för landels torvförbrukning inom den närmaste -1,- är långt under vad OED bedömer som rimligt och önskvärt.Detta gäller i synnerhet de södra och mellersta delarna av landet. Vad gäller de fyra nordligastelänen har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna förtorvproduktionen och för användningen av torv i hetvattencentraler ellerkraftvärmeverk i vissa orter. OED anser det viktigt atterfarenheterna av den metodstudie som SIND genomfört i en region i Smålandsnabbt bör las till vara. Studien avser hur regionala planeringsinsatser kanutformas bl. a. för att få till stånd regiona- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 124 la samarbeten rörande utnyttjande av torv- ochflistillgångar. SIND bör också ges möjlighet att initiera några sådanaregionala samordningsinsatser i mellersta och . Inriktningen börvara att snabbt få till stånd utnyttjande av bränntorv i 5 ä 6 orter i dettaområde. För att påskynda införandet avalternativ till olja behövs åtgärder i fråga om teknikupphandling. Statligamyndigheter, större byggföretag och fastighetsförvaltare med egen godkompetens bör ha möjlighet att vara föregångare när det gäller att introducerasolvärmeteknik som har lämnat forsknings- och utvecklingsstadiet.Förutsättningarna för en form av ul-vecklingsavtal mellan staten och storakompetenta byggherrar undersöks f.n. i samarbete mellan OED, bostadsstyrelsenoch SIND. Statliga myndigheter bör i sin ny- och ombyggnadsverksamhet beaktamöjligheterna att tillämpa olika slag av solvärmeteknik. Detsamma gäller bl. Det bör åligga tillförselfunklionen alt ta erforderligainitiativ i fråga om teknikupphandling. För att reducera kostnaderna för främst mindrefastbränsleeldade anläggningar bör standardisering eftersträvas. Del arbeteSIND har inlett på området bör fullföljas. Åtgärder i fråga omteknikupphandling behövs även för introduktion av standardiserade panntyper. Vad gäller alternativa drivmedelavser OED att fortsätta arbetet med fordonsföreskrifter, styrmedel m.m. förmetanolintroduktion /81. Utbildning, rådgivning och information Förslagen till en omfattandefastbränsleeldning kräver betydande ul-bildningsinstanser. Även påsolvärmesidan krävs förstärkt kompetens. SIND har till regeringenöverlämnat en rapport med vissa förslag rörande energihushållningsutbildning.OED har dock för sin del ännu inte överblickat de åtgärder som behöver vidtasför atl förstärka kompetensen när det gäller fastbränsleeldning alternativadrivmedel och solvärme. Även rådgivnings- och informationsverksamheten måsteutökas. OED avser att återkomma i dessa frågor. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.7 Industridepartementet 125 Oljeprisernas uppgång kom att bliden enskilda faktor som i störst utsträckning påverkade väridsekonominsutveckling. Oljeprishöjningarna medförde en snabbare inflation, en lägretillväxttakt och en högre arbetslöshet än vad som annars skulle ha varitfallet. För har oljeprisutvecklingen föranlett -och kan framöver föranleda - problem dels på det stahiliseringspolitiskaplanet i form främst av ökad inflation och försämrad extern balans, dels på åetförsörjningsmässiga planet genom prisvariationernas effekter på säkerheten itillförseln från olika källor och distributionskanaler. Föreliggande promemoriasöker sammanfatta den diskussion som inom den s.k. oljemarknadsgruppen' förtskring mål och medel för den svenska oljemarknadspolitiken. Syftet med dennasammanfattning är att presentera en systematisk ram för regeringensställningstaganden till frågor om prisnivå och försörjningstrygghet för olja.Inledningsvis tecknas bakgrunden till utvecklingen på oljemarknaden:strukturförändringen och prisutvecklingen internationellt samt i . Deomständigheter berörs som är specifika för och som leder till problemför försörjningstryggheten och till störningar för den ekonomiska stabiliseringspolitiken.Mot denna bakgrund definieras de mål som bör uppställas föroljemarknadspolitiken. Därefter tas en rad olika medel upp till diskussion ochbedöms med hänsyn till de uppsatta målen. Promemorian avslutas med ensammanfattande bedömning. Under större delen av efterkrigstiden domineradesden internationella oljehandeln av de stora internationella oljebolagen - de s.k. sju systrarna. Ända kontrollerade dessa företagca 2/3 av oljehandeln utanför de centralplanerade ekonomierna. De storaföretagen kontrollerade likaså förädlings- och distributionsleden. Marginellakvantiteter råolja och produkter såldes direkt eller via spotmarknaden tillnationellt förankrade oljeföretag. De stora företagen spelade en betydelsefullroll för att skapa en stabilitet i oljeförsörjningen genom att tryggaländer-mässig spridning på såväl utbuds- som efterfrågesidan. Under 1970-talethar förstatliganden i de oljeproducerande staterna, liksom OPEC:s framväxt,brutit ned denna struktur. har de stora bolagens andel av 'Ordförande statssekreteraren i ekonomideparlemenlet . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.7 Industridepartementet 126 oljetillförseln till marknadsekonomierna sjunkit till ca35% varav ungefär hälften täcks av tillförseln från genom de fyrabolag -, Mobil, Socal och - som ingår i Aramcokonsortiet. Deoljeproducerande länderna har fått i det närmaste full kontroll över såvälproduktion som prissättning. Handeln via de internationella oljebolagen har iökande utsträckning ersatts av direkta kontrakt mellan det enskildaoljeimporterande landet och det oljeexporterande landet på företags-ellerregeringsnivå. har spotmarknadens andel av oljehandeln ökat från ca5% till . I och med att storbolagens roll av"pooler", som utjämnade variationerna på utbuds- och efterfrågesidansåväl geografiskt som i fråga om olika kvaliteter, har minskat har den internationellaoljehandeln blivit mera labil. 3 Den internationella prisutvecklingen Den internationellaprisutvecklingen nominellt och realt på olja framgår avdiagram 1. I detta framgår ett klart mönster. De dramatiska prishöjningarna1973-1974 och 1978-1979 inträffade båda gångerna i slutfasen på enkonjunkturuppgång. De nominella prishöjningarnauppgick till 1973-1974 resp. 1978-1979. Då basen för den senareoljeprishöjningen var större, utgjorde oljeprishöjningen en lika stor andel avOECD-områdets BNP vid bägge tillfällena, eller av BNP. De starkaprishöjningarna följdes av perioder med en långsammare nominell ökningstakt.Samtidigt accelerade såväl i-ländernas konsumentprisindex som derasexportpriser, varigenom det reala oljepriset kom att stagnera och t.o.m. sjunkaunder den långdragna internationella återhämtningen 1975-1978. Prishöjningarna 1978-1979 utlöstesav ett temporärt utbudsbortfall som en följd av händelserna i . och regeringar i i-länderna att kraftigt öka sina oljelager.För helåret 1979 ökade OECD-områdets oljeimport med endast 0,2 milj. fat perdag' (frän 27.2 till 27,4 milj. fat per dag) medan OPEC:s export ökade med 0,7milj. fat per dag. Trots detta var den tidsbegränsade förväntningsstyrdaefterfrågeexpan-sionen tillräcklig för att utlösa prishöjningen på130%. De priser som diskuteratsär de internationella oljepriserna. De inhemska olje- och bensinpriserna visaren helt annan och mycket lägre ökningstakt. Detta exemplifieras i diagram 2över realpriset på bensin i vissa större . Realpriserna till förbrukarna harsåledes långt ifrån speglat de ökade nominella importprisema. Förutom att dessahar urholkats av inflationen så har skatteandelen av det inhemskaförbrukarpriset tillåtits sjunka i flertalet länder. ' 1 milj. fat per dag(million barrels per day) motsvarar ca 50 milj. ton råolja . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.7 Industridepartementet Den viktigaste anledningen till att väridsekonominsutveckling kommit att domineras av oljeprisutvecklingen är i-ländernas högaberoende av olja i kombination med de låga priselasticitetcr på kort sikt somgäller för efterfrågan på olja. Givet att denna efterfrågan konfronteras medett tämligen utbud, leder mycket små efterfrägevariationer tillmycket höga prishöjningar. Dessa i sin tur medför ökad inflation, försämradebytesbalanser och lägre inkomsttillväxt i de oljeimporterande länderna. --'-./"-v Diagram 1Nominella och reala priser på Arabian Light 19701979 U.S.dollar per fat fob Realt prisbaserat på Förenia staternas konsumentprisindex (= 100) Realt pris baserat pä prisindex för bearbetade varor (= 100) i.U.LLLLil I M ] I 1 L I I I I [ I [ 1 ] I [ LI ' ' I 1 [ I 1 U 1 1 1 I 1 I 1 L ] I [ i I L L I 1 ilLLllJJ-lJ il il 1 U.l.UJ.1 U I I I I 1 M Ii 1970 1971 1372 1973 1974 1975 1976 1977 -N-/' Källa: Staff Papers. 1980/81:90 Bilaga 1.7 Industridepartementet Diagram2 Realpriset på bensin Prisindex för bensin delatmed konsumentprisindex '' I................ I I I I I I I I I I I I I 60 62 M U H 711 72 74 ti 78 Källa:OECD Economic Outlook 27, . De oljeproducerande ländernas bristande förmåga attabsorbera sina överskott drar ned tillväxten ytterligare. För den har det ackumulerade produktionsbortfalleti OECD-området beräknats till av BNP. Den låga priselasticiteten gäller emellertid främstpå kort sikt dä den för OECD-området har beräknats till 0,15 , dvs.en tioprocentig prishöjning leder till en minskning med endast 1,iefterfrågad volym. På något stiger effekten av en prishöjning ochberäknas uppgå till 0,5 ackumulerat . Det höga oljeberoendet i i-ländernas ekonomierutgör f. n. en restriktion på tillväxten i världsekonomin. Givet att detillgängliga energikällorna inkl. olja är kända är också detpotentiella utbudet känt. Den potentiella ökningen av oljeproduktionen harberäknats till ca 2,. inkomstelasticitetmed hänsyn till oljan har legat kring 1, men har efter den första oljekrisensjunkit till 0,8. Den skulle därmed göra en BNP-tillväxt av 3 å 3,per årmöjlig, med utgångspunkt i oförändrade reala oljepriser. Om energipolitiken ii-länderna aktiveras väsenfiigt torde "fillväxttaket" kunna höjasfill mellan 3,5 och . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.7 Industridepartementet Prisernas inverkan pä de relativaätgångstalen av olja i förhållande till BNP framgår av diagram 3. Av detta,liksom av de ovan angivna priselasti-citeterna framgår att om oljeprisernatilläts slå igenom i förbrukariedet kan högst påtagliga spar- ochsubstitutionseffekter uppnås. I den internationella debatten harman diskuterat olika sätt för i-länderna att lösa upp den restriktion påtillväxten som oljeberoendet utgör. Vid sidan om direkta insatser för attstimulera energisparande och utvecklingen av alternativa energikällor hardärvid uppmärksamheten riktats på en aktiv oljeprissättning som det kanske viktigastemedlet att minska oljekonsumtionen. Diagram 3 Slutlig efterfrågan på energi samt relativaenergipriser till slutliga förbrukare i de sju störstaOE(! Relativaenergipriser till slutliga förbrukare' Slutliga energiefterfrägan dividerad medreala BNP rT"--- . ' Energikomponenten i konsument- ochpartihandelsprisindexarna dividerade med totala indexarna exkl. energi.Relativa energipriserna i partihandelsledet har vägts med industrins andel avlotala energiefterfrågan. Källa: Economic Outlook 28, 1980. 9 1980/81. 1980/81:90 Bilaga1.7 Industridepartementet 130 a. har pekats på vikten av att de länder somhittills har hållit de inhemska oljepriserna under världsmarknadsnivä - främstFörenta staterna och - avskaffar denna prisreglering. Därtill krävs attprismekanismen utnyttjas för att ge förbrukarna entydlig information om oljansknapphet, dvs. man bör undvika att temporära svackor i realpriskurvan på oljauppkommer, något som tilläts ske . För att motverkadylika svackor borde regeringarna genom olika åtgärder, framför alltbeskattning, hålla prisutvecklingen på en långsiktigt stigande real trend.Därmed ökas spar- och substitutionseffekten av en given prishöjning genom attosäkerheten för bl. a. dem som investerar minskar. I den mån ett större antali-länder skulle tillämpa en dylik politik så skulle de av oljepriserna orsakadepåfrestningarna på dessa länders bytesbalanser minska. 4 Utsikterna på kort sikt Den internationella oljemarknaden kännetecknadesunder sommarmånaderna 1980 av fallande spotmarknadspriser och betydande presspå de officiella kontraktspriserna. Denna marknadssituation förklarades av delsden kraftiga inbromsningen i i-ländernas ekonomiska aktivitet under loppet av1980, dels av att oljelagren byggts upp till en mycket hög nivå 1979-1980.OECD-sekretariatet räknade med att medlemsländernas nettoimport skulle sjunkamed 3 milj. fat per dag . Av dessa 3 milj. svarar denminskade förbrukningen för 2,7, minskad lagring för 0,1 och ökad inhemskproduktion för 0,3 milj. fat per dag. Lagerhållningen i är f.n.mycket hög och motsvarar enligt vissa uppskattningar över 150 dagarstillförsel.