prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop,1980/81:133 omriktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. beslutad den 19febmari 1981. Regeringen föreslär alt anlaga de förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag till riktlinjer förenergisparverksamheten i bebyggelsen. En höjning föresläs av det nuvarandeenergisparmälet för befintlig bebyggelse. En uppdelning görs av den nuvarande energisparplanen i tvåsamordnade program. Vissa förändringar sker beträffande del statliga slödellill energibesparande ätgärder i befintlig bebyggelse. Genom en ändring i byggnadsstadgan (1959:612) införs särskildavillkor för installation av direktverkande elradiatorer. Ändringen skall trädai kraft den . I 1980/81. Prop.1980/81:133 2 Lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenom föreskrivs all 44 a S byggnadsstadgan(1959:612)' skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 44 a f Byggnad skall utföras sä alt den En byggnadskall utföras sä alt möjliggör god energihushållning. den möjliggör god energihushåll- Om en byggnad jör stadigvarande bruk innehåller bostads-eller arbetsrum och är avsedd Jör annat ändamål än fritidsändamål, skallbyggnadens uppvärmningssyslem i skälig utsträckning utformas så att det utanoinfältande ändringar kan användas för uppvärmning med skilda energislag som ärlämpliga från allmän energisynpunkt. Om byggnaden är en bostadsbyggnad medhögsl två bosladslägenheler och i huvudsak skall värmas upp genom användning avelenergi eller naturgas, skall den i skälig (mifatt-ning anordnas så atl ettbyte till uppvärmning genom annat energislag underlättas. En sådan bostadsbyggnad med högsl Ivå bostadslägenhetersom är avsedd jör annal ändamål än fritidsändamål får inte ulföras med ettuppvärmningssystem med direktverkande elvärme, om det inte flnns särskildaskäl. Denna lag träder i kraft . ' Stadgan omtryckt 1972:776. - Senaste lydelse 1978:369. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , . , , , ,, , , , , Proposition om riktlinjer för energisparverksamheten ibyggnader m. m. Regeringen har i prop. 1980/81:90 lagl framförslag lill riktlinjer för energipolitiken. I propositionen framhålls altenergipolitiken skall skapa förutsättning för ekonomisk och social utveckling.Della ställer krav på tryggad energiförsörjning och god energihushållning. Enväl avvägd energipolitik är nödvändig för alt centrala välfärdsmål skall nåslill lägsta möjliga samhällsekonomiska koslnader. Tillgängliga energikällor skall utnyttjas på bästa möjligasätt. Effektiv hushållning skall främjas. Miljön skall värnas. Ettcentralt mål för energipolitiken är elt krafligl minskal oljeberoende.Förutsättningar skall skapas för en avveckling av kärnkraften enligl riksdagensbeslul. Övergäng till fasta bränslen skall främjas. En successivutveckling skall ske mot elt energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. 1 fräga om energihushållning i byggnader m. m. aviseras ipropositionen atl riktlinjer kommer atl presenteras. Jag vill nu la upp dessafrägor. Bebyggelsenhar stor betydelse när del gäller vär energianvändning. Totall beräknasbyggnadsbeståndet svara för av vårt lands energianvändning, omnäringslivets byggnader inkluderas. Oljeberoendet är också mycket stort ibyggnadssektorn. Det är därtör nödvändigt atl fortsatta ansträngningar görs, isåväl befintlig som nytillkommande bebyggelse, för att uppnå en bättreenergihushållning och elt minskal behov av olja. Prop.1980/81:133 4 har vid etl fiertaltillfällen behandlat frägor som rör energisparverksamheten i byggnader. För attstimulera till energibesparande ätgärder infördes är 1974 statligt stöd försädana ätgärder i bostadshus och vissa andra byggnader (prop. CU1974:21, rskr 1974:180). Genom 1975års energipolitiska beslut (prop. I, NU 1975:30, rskr 1975:202 ochbil.2, CU 1975: 25, rskr 1975; 203) uppställdes mål för en begränsning avökningstakten för energianvändningen i landel under liden fram till är 1985.Vidare beslöts om ell treårigt energiforskningsprogram. Ändringar infördesocksä i byggnadsstadgan (1959:612. ändrad senasl 1980:408) i syfte allförbällra möjlighelerna alt beakta frägor om god energihushållning i sambandmed planläggning och frågor om god värme-hushållning i byggnader. 1977/78: 76 med förslag lill energisparplan förbefintlig bebyggelse redovisades bedömningar av resursbehov och tillgängligaresurser för att genomföra energisparätgärder enliglolika allernaliv. Förslagels huvudsakliga syfte i fråga om målel förverksamhelen var att slå fast en hög ambitionsnivå och därmed ge utgångspunkterför bedömningar av verksamhetens inriktning. De medel med vilkaenergisparplanen skulle förverkligas bygger bl. a. pä stimulanser lill enskildafastighetsägare i syfte all öka deras motivation för atl vidtasamhällsekonomiskt angelägna energihushållningsälgärder. Enligl formuleringav sparmålet (CU 1977/78:31, rskr 1977/78:345) skall riktpunkten vara allnelloenergi-förbrukningen i del befinlliga byggnadsbeståndet är ca 35TWh lägre än . En omprövning skulle ske . inför budgeiårel1981/82. Regeringenlade fram förslag lill rikllinjer för den svenska energipolilikenfram lill omkring är 1990 (prop. 1978/79; 115). beslulade på grundvalav dessa förslag om rikllinjer inom vissa delar av energiomrädel. De delar somberörde eller hade nära samband med kärnkraften lämnades dock öppna i avvaklanpå folkomröslningen om kärnkraftens fortsalla användning i värt land (NU1978/79:60. rskr 1978/ 79:429, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394, JoU 1978/79:34.rskr 1978/ 79:431, SkU 1978/79:44, rskr 1978/79:430). De viktigaste målen för energipolitiken angavs ipropositionen vara all åstadkomma försörjningstrygghet, begränsaenergiomvandlingens hälso-och miljöeffekter och stärka säkerheten.Energipolitiken mäste vidare, hävdades det, syfta till handlingsfrihet ochanpassning. Med hänsyn tagen till dessa mäl måsle energipoliliken utformas såatt de samhällsekonomiska kostnaderna minimeras. Beslutel innebar bl. a. alt vissa ändringar av villkorenför energisparstödet genomfördes i syfte all effektivisera stödet. Kommunernasviktiga roll vid genomförandet av energisparprogrammel betonades och bidragetlill kommunernas rådgivnings- och besiklningsverksamhel m. m. ökades och 1980/81:133 5 utsträcktes lill alt omfatta ytterligare en treårsperiod.Medel anslogs ocksä för en kraftigt utvidgad experimentbyggnadsverksamhet m. m.inom sol-värmeomrädel. Med anledning av resultatet av folkomröslningen omkärnkraften beslöt alt kärnkraften skall avvecklas i den takt som ärmöjlig för all upprätthälla sysselsättning och välfärd. Del slogs fast atl densista reaktorn i skall stängas . 1979/80: 170, NU1979/80; 70, rskr 1979/80:410). Beslutet innebär atl möjligheler under denärmaste årtiondena måste skapas för alt introducera andra energikällor.Betydelsen av energihushållning slogs fasl och ell samlalenergihushällningsprogram aviserades. Som etl led i strävandena att minska oljeberoendet beslötriksdagen (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100) om ellnyll stödsystem för ålgärder som syflar lill atl ersätta olja eller sparaenergi. Del nya stödsystemet handhas t. v. av en kommitté benämnd Oljeersältningsfonden(I 1980:08). Regeringenhar lagl fram förslag till riktlinjer för energipolitiken fram lillomkring är 1990 (prop. 1980/81:90). Ipropositionen redovisas rikllinjer för elt program för energihushållning isamhällets olika delar . Det betonas all tyngdpunkten iprogrammet bör ligga pä åtgärder som sparar olja och som verkar pä kort ochmedellång sikt. Slyrmedel som priser saml rådgivning, ulbildning ochinformation betonas. En omprövning av programmet föreslås ske omkring är 1985. Etl program för oljeersältning läggs också fram.Programmet beslår av tre delar, nämligen åtgärder med anledning av förslag fränoljeersättningsdelegationen, åtgärder grundade pä elanvändningskommillénsförslag och ätgärder för att minska oljeanvändningen i Storstockholmsområdel. Som jag näq:inde innebar beslul medanledning av prop. 1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse atlen omprövning av planen skulle ske . Jag vill nu ta upp den fräganoch kommer i det följande atl lägga fram förslag till rikllinjer förenergihushållningen i bebyggelsen under 1980-lalel. Ansvaret för ledningen ochsamordningen av arbetet med energisparplanens utveckling, genomförande ochutvärdering ligger pä energihushällningsdelegationen (Bo1978:03), EHD. Delegationen har överiämnal belänkandel (SOU 1980:43)Program för energihushållning i befinllig bebyggelse. 1 belänkandel lämnasförslag till ålgärder som syftar till att intensifiera energisparverksamhelen.Bl.a. föresläs alt verksamhelen organiseras i tre samordnade program. Vidareföresläs vissa förändringar i det ekonomiska stödel lill energibesparandeåtgärder. De nuvarande bidragen avskaffas och ersätts med län. Dessutomföresläs vissa nya kalegorier av åtgärder bli stödberältigade. Flera förslagläggs ocksä fram beträffande den kommunala besiktnings-ochrådgivningsverksamheten. Prop.1980/81:133 6 De förslag till rikllinjer för energihushållningen ibyggnader som jag lägger fram i del följande grundar sig främst på detlabetänkande. En sammanfattning av betänkandet och en sammanställning av remissyttrandenabör fogas till prolokollel i detla ärende som bilaga I. Som underlag för mina ställningstaganden villjag vidareredovisa bl.a. följande betänkanden. rapporter och promemorior, som i sinhelhet eller i sammanfattning bör fogas till regeringsprotokollet som bilagor,nämligen sammanfattning av oljeersättningsdelegationens betänkande (Ds I 1980: 23) Program för oljeersällning (bilaga 2), rapport från bostadsslyrelsen angående energisparstödetsvolym och användning (bilaga 3). energiprovningsutredningens belänkande (Ds I 1980:12-13)Provning för bättre energihushållning [bilaga 4) saml en skrivelse från energisparkommittén (ESK 1979:02) angåendelempera- turnormer i lokaler (bilaga 5). Vidare kommer jag alt la upp vissa förslag som har väcktsav elanvändningskommittén (ELAK) i belänkandet (Ds I 1980:22) El och olja. Ensammanfattning av betänkandel saml en sammanställning av remissyttrandena börfogas till protokollet i detla ärende som bilaga 6. Regeringen har i prop. 1980/81:90 lagl framförslag belräffande den fortsatta energiforskningen. Jag kommer i del följandeall lägga fram förslag om slöd för experimentbyggande inom bl.a.solvärmeområdet samt för forskning avseende energihushållning i befinlligbebyggelse. I prop.1980/81:100 (bil.16) har regeringen föreslagil atl i avvaktan päsärskild proposition i ämnet under trettonde huvudtiteln lill Vissaenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m.m. för /82anvisar ett reservationsanslag av 800 milj. kr. Jag vill nu ta upp denna fråga.En sammanfattning av anslagsframställningarna bör fogas lill protokollet idetla ärende som bilaga 1. Jag kommer ocksä all ta upp frägan om ramar förbeslul under budgelären 1981/82-1983/84 lill Lån tdl experimentbyggande inomenergiområdet in. Prop.1980/81:133 7 2 Program för energihushållning inom bebyggelsen Totaltberäknas byggnadsbeståndet svara för av vårt lands energianvändning, omnäringslivels byggnader inkluderas. Oljeberoendet är mycket storl. En aktiv ochambitiös energihushållning är ell grundläggande krav för alt nå ökadförsörjningstrygghel inom energiområdet. Slora möjligheter lillenergibesparingar finns inom bebyggelseseklorn. En väsentlig del avenergihushällningsprogrammet för samhället bör därför avse denna sektor. Som jag haranförl haren rad åtgärder vidtagits för att spara energi ibyggnader. Det är nödvändigt alt fortsatta ansträngningar görs för att hushållamed energi i befintlig bebyggelse. Parallelll med energihushållningsätgärdernamäste möjligheterna alt ersätta olja med andra energislag i bebyggelsen taslill vara. En omprövning avåtgärderna inom energisparplanen bör ske i samband med den omprövning av detsamlade energihushållningsprogrammet för samhället som i proposition omriktlinjer för energipoliliken (prop. 1980/ 81:90) föreslås ske omkring är1985. Energianvändningenhar ökat snabbt . Den har trefaldigats sedan är 1945.Under den senaste liden har ökningstakten minskat. Under perioden 1973-1979ökade den lotala slutliga energianvändningen med endast 0,per är igenomsnitt. Motsvarande ökning var 3,. Orsaker lillden lägre ökningstakten är bl.a. den lägre takten i denekonomiska tillväxten, de kraftiga reala energiprisstegringarna samt deenergihushällningsåtgärder som har vidtagits. Dentotala slutliga energianvändningen uppgick är 1979 lill . Av detlautgjordes ca av bränslen medan återstoden utgjordes av el. Bränslenautgörs framför allt av oljeprodukter. Energianvändningenbrukar fördelas på de tre områdena industri. Iransporter samt bostäder,service m, m. Industrisektorn svarar för av den totalaenergianvändningen, transporter för och bostäder, service m.m. förresterande . Energianvändningen i den sistnämnda sektorn uppgår tilldrygt varav ca elenergi. Användningen omfattar allenergianvändning utanför industrin och transportområdet, dvs. bostäder, den offentliga sektorn. handel, byggnadsverksamhet, jordbruk, skogsbruk och fiske.Ca 80% av energianvändningen avser uppvärmning av byggnader, inkl. uppvärmningav tappvarmvatten. Bostäderna svarar för av sektorns energianvändning,molsvarande ca . Av delta energibehov svarar småhusen för ochflerbostadshusen för . Bostadsbeståndets procentuella fördelning påuppvärmningsformer är 1979 framgår av labell 2.1. Tabell2.1 Bostadsbeståndets fördelning på uppvärmningslormer Källa:SIND 1980: 17 Av tabellen kan utläsas all oljeuppvärmning dominerar förbåde småhus och flerbostadshus. Oljeberoendet accentueras ylterligare av altfjärrvärmen lill produceras genom oljeförbränning. Andelen eluppvärmdasmåhus i nyproduktionen har dock ökat frän är 1970 till år 1977.Av nytillskottet av småhus är f. n. försedda med elvärme. Dessutomsker konvertering, dvs. övergäng från annat uppvärmningssätt till elvärme, ibetydande utsträckning. För flerbostadshusen är framför allt den ökade anslutningenlill fiärr-värme värd all notera. Ca två tredjedelar av nyproduktionen anslutsf.n. Dessulom konverteras ca 30000 lägenheter lilltjärr-värme, framför allt från individuell oljeuppvärmning. När det gäller övriga byggnader, inom den offentligasektorn, handel m. m., kan konstateras att oljeuppvärmning fortfarandedominerar men all fjärrvärmens andel ökar till följd av en ökad anslutning vidnyproduktion och konverteringar av befinlliga kontorsbyggnader m. m. 1979 har energianvändningen inomsektorn bostäder, service m. m. i genomsnitt ökat med endasi per är(temperaturkorrigerade värden). Som framgår av statsrådet anförande till prop.1980/81:90 lyder emellertid tillgängliga uppgifter pä all en lageruppbyggnadmolsvarande ca skedde hos energianvändarna . Om hänsyn laslill detta kan man notera atl ökningstakten har minskat jämfört med perioden1965-1973, dä ökningstakten var per är. Den tillgängliga statistiken äremellertid osäker. Därigenom är det svårt all frän den befintliga statistikendra slutsatser om exempelvis energisparandets volym. Sådana slulsalser måstebaseras pä andra lyper av underlag, t. ex. forskningsresultat och 1980/81:133 9 erfarenheter av genomförda energisparätgärder. Regeringenhar i prop. 1980/81:90 understrukit behovet av förbättringar avenergistatistiken och betonat alt det är angeläget all uppgifter omanvändningen av energi för uppvärmningsändamål blir utförligare belysta. Ipropositionen framhålls det som angeläget att slalisUska centralbyrån, inomramen för oförändrade totala resurser, beaktar behovet av förbättrad statistikför energiområdet sä att energianvändningens utveckling inom skilda sektorerkan följas. Den framtida utvecklingen av energianvändningens sloriekoch sammansättning i bebyggelsesektorn är beroende av en mängd faktorer, säsomenergiprisutvecklingen, ny- och ombyggnadstakten, effekten avenergihus-hällningsbestämmelserna i , effekten av ätgärder för energihushållningi befintlig bebyggelse m. m. I den nämnda propositionen har regeringenangett de energianvändningsnivåer som det är rimligt att räkna med för sektornbostäder, service m. m. Nivåerna uppgår lill , varav el,för och , varav ca el, för . De undregränserna i intervallet har satts med beaktande av de förslag lill besparingarsom jag kommer atl lägga fram i det följande. 2.3 Mål för energisparverksamheten i byggnader EHD har i sitt belänkande lagl fram förslag om enintensifierad energisparverksamhet. Som underlag för sina förslag har EHDlåtit ulföra ett 30-tal olika forsknings- och utredningsprojekt angående deeffekter som har uppnätts till följd av energisparverksamhelen. En omfattande empirisk undersökning av de genomsnittligafaktiska energispareffekterna av olika åtgärder har genomförts vid de lekniskahögskolorna i , , och saml vid Byggtjänsti . Undersökningen omfattar elt statistiskt urval på mer än 1 000 hus därenergisparätgärder har genomförts med statligt energisparstöd. Resultat fråndetla projekt redovisas i EHD; s betänkande. Resultaten av åtgärder som har utförts i olika lan visaren mycket god samstämmighet trots alt de olika länen representerar mycketvarierande klimattyper och trots alt de hus som har undersökts skiljer sigpålagligl mellan länen. De län i vilka undersökningen hargenomförls kan i vissmän sägas molsvara de ytterligheter som finns i . Man kan enligl undersökningendärför anta att de uppmätta faktiska spareffekterna även är i övrigalän i . Resultaten visar all de studerade energisparåtgärderna igenomsnitt ger en betydande spareffekt. Energibesparingen till följd avåtgärder av samma typ varierar dock avsevärt mellan enskilda hus. Detta kanenligt undersökningen förklaras av alt älgärdernas omfallning varierar mellanolika hus har ulförts i olika omfattning men också av andra faktorer, t.ex.sänkt rumstemperatur, ökad komfort (dvs. de boende väljer all la ul en del av Prop.1980/81:133 10 effekten av åtgärderna som högre inomhustemperatur) ellervarierande tekniskt utförande. Den faktiskt uppmätta spareffekten av olika ätgärder har iundersökningen jämförts med den teoretiskt beräknade energibesparingen för devidtagna åtgärderna. Generelll kan enligl undersökningen sägas atl de faktiskaspareffekterna ligger väl i nivå med de leoreliskl beräknade. Förändringar i energianvändningen kan förutom av olikatekniska sparåtgärder också förklaras av en rad andra faktorer t.ex.beteendeförändringar lill följd av höjda priser och energisparinformation.Därför har det i studierna vid de tekniska högskolorna varit angeläget attsludera i vad män resultaten har påverkats av sädana allmanna trender. Delframgår av undersökningen atl den konstaterade minskningen i energianvändningeni samband med åtgärder inle i nägon slörre utsträckning kan förklaras av nägotannal än de tekniska åtgärderna. I en annan undersökning, som är 1979 genomfördes vid i , sluderades i 100 lägenheter i fierbostadshus vilkabesparingar som uppnås av olika energisparätgärder, om de genomförs pä etttekniskt riktigt sätl. Undersökningen, som hargenomförls i smalhus i stadsdelenUlvsunda i Slockholm (Ulvsundaprojektel), visar atl del är praktiskt möjligtoch fastighetsekonomiskl lönsaml alt uppnä de leoreliskl förväntadebesparingarna. Undersökningen visar också på viklen av att byggnadslekniska ochinstallationslekniska ätgärder samordnas för atl siörsta möjligaenergispareffekt skall uppnäs. När del gäller det lekniska utförandet avenergisparätgärder visar en undersökning som statens inslilui förbyggnadsforskning (SIB) har genomfört och som avser åtgärder utförda medslalligl energisparslöd under budgeiårel 1977/78 alt flertalet ålgärder harutförts tillfredsställande. Enligt EHD framgår det dock av SlB:s undersökningatt det finns brister i isoleringsarbetena som med tiden kan skapa storafuktproblem. Detta gäller speciellt vindsisoleringar. Energisparplanen omfattar i princip all befintligbebyggelse. F. n. lämnas energisparstöd till åtgärder i bostäder, kommunala ochlandslingskommunala byggnader m.m. samt allmänna samlingslokaler. T.o.m. den31 lämnades ocksä energisparslöd till ätgärder i industrins byggnader.Förutom det sparande som kommer till stånd genom energisparstödet förutsättsen del av energisparmälet bli uppnått ulan någol statligt ekonomiskt stöd. Energisparstöd har den 1 juli 1974-den 31december 1979 beviljats med sammanlagt ca . Hur stödel harfördelats på olika byggnadskategorier framgår av tabell 2.2. av det totaltbeviljade stödet har gäll till bostäder. Energisparlån svarar för huvuddelen,eller . Lånen avser nästan uteslutande bostäder, eftersom dett. o. m. /79 endast var möjligt att lämna energisparlån förålgärder i bosläder. finns det även en 1980/81:133 11 lånemöjlighet för energisparätgärder i kommunala ochlandslingskommunala byggnader. Statligt energisparstöd I juli 1974-31december »979. ring (brutto)" i toe'" " Vid omräkningen från netto- lill brulloenergi harantagils verkningsgraden * Omräkning till ekvivalenta lon olja (toe) har gjortsenligl: I Mtoe = ' Inkl. förbättringslän. '' Exkl. lån . ' Avser perioden Ijuli 1974-31 mars 1980. Av det tolala beviljade beloppet till bostäder har ungefär1,. gått till fierbostadshus medan huvuddelen eller 2,4 miljarderkr. avser energisparåtgärder i småhus. Ser man till antalet lägenheter som harberörts av stödel sä ligger emellertid drygl i fierbostadshus. EHD gör ocksä en uppskattning av storleken av det sparandesom har skett genom ålgärder som har vidtagits ulan statligt slöd. Bristerna idel statistiska materialet medför dock att sådana uppskattningar inle kan görasmed nägon slörre säkerhel. En jämförelse mellan SCB:s energislalisUk för småhusoch energisparstalistik visar emellertid att ettbetydande antal ålgärder har genomförts utan stöd. Enligt en bedömning som har gjorts vid SIB uppgick år 1978del lotala energisparandet i bosläder lill ungefär . Av detta kan enligtEHD antas ha sparats genom ätgärder som har vidtagits med statligtenergisparslöd. medan drygt har sparats med åtgärder som har vidtagitsutan stöd trots alt åtgärderna har varil stödberätligade saml genom ickestödberätligade åtgärder. Förändringar i hushållens beteenden, t.ex. sänkningav inomhustemperaturen och ändrade väd.ingsvanor. bedöms svara för deåterstående, högsl . Enligl beräkningar som har utförts av kanungefär hälften av det energisparande i bosläder som förutsälls ienergisparplanen åstadkommas genom ålgärder som genomförs hell ulan någolstatligt stöd. 1980/81:133 12 Enligt EHD: s bedömning har det energisparande som skerutan slöd en fillräcklig omfallning för att del tillsammans med det sparandesom sker med statligt energisparslöd skall göra det möjligt atl nå sparmåletenligt beslut före är 1988. Mot bakgrund av bl.a. de nu redovisade undersökningarnahar EHD beräknat energisparmöjligheterna i olika byggnadskalegorier. Enligldelegationens bedömning är del rimligt alt i den befintliga bebyggelsen deenergisparåtgärder genomförs som är lönsamma vid dagens energipris, dvs. ca 15öre/kWh (exkl. energiskatter). De totala besparingsmöjligheterna sammanfattasi tabell 2.3. De kostnader som redovisas i tabellen är beräknade i 1980 årspenningvärde. Tabell 2.3 Bedömning av de totala besparingsmöjligheterna(TWh/år bruttu) vid besparingskostnaden /kWh Investering miljarder kr. Ärlig underhållskostnad miljoner kr. Bostäder Övriga lokaler Industrins byggnader 240 I-) 26 Källa: SOU 1980:43 Enligl EHD:s beräkningar är det säledes samhällsekonomisktlönsamt att spara totalt till en sammanlagd investeringskostnad av 45miljarder kr. Den årliga underhållskostnaden uppskattas till 240 miljoner kr.för bosläder och lill ca . för näringslivels byggnader. Förlokaler har det inte varit möjligt all uppskatta underhällskostnaderna. Som grund för energisparplanen redovisades i prop.1977/78; 76 sparmöjligheterna enligt fyra alternativa ambitionsnivåer somanger hur mycket energi som det är samhällsekonomiskl moliveral all spara vidolika energiprisnivåer.