prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — En varaktigt hållbar högre tillväxt anses inte möjlig attåstadkomma innan inflationen har dämpats. Elt annat viktigt motiv bakom denrestriktiva politiken i ett flertal länder är underskotten i bytesbalans och istatsbudget. Inflationen ökade snabbt i alla mellan 1979och 1980. Spridningen i inflationslakt länderna emellan förblev stor.De traditionella låginflalionsländerna , ,och låg kvar på en årstakt av . I enmellangrupp med inflation på återfanns flera stora länderexempelvis . Flera av de mindre länderna, men ävenStorbritannien och , registrerade en inflationstakt pä . För deeuropeiska ekonoriiierna ökade inflationstakten från till 12-13%.Under senare delen av 1980 saktade inflationen av påtagligt. Löneökningstakten i de större länderna tyder på atllöntagarna, åtminstone ,inte kompenserat sig för oljeprishöjningarna. Företagens finansiella situationhar därmed inte försämrats så starkt som fallet var efter den förstaoljeprishöjningen. Dessa omständigheter tyder på atl industriländernasekonomier anpassas till den senaste oljeprishöjningen betydligt snabbare än1973-1974. Konjunkturutvecklingen kommer huvudsakligen attbestämmas av den privata konsumtionen. Den bedöms komma att öka i de flestaländer till följd av att inflationen bromsas in till genomsnittligt och därmed ger utrymme för en viss ökningav hushållens realinkomster. Bostadsinvesteringarna, som minskat bl.a. pågrund av den strama penningpolitiken. 1980/81:100 Bilaga 1 6 väntasvända uppåt liksom också lagercykeln. Näringslivets investeringar kommer attminska till följd av det sjunkande kapaciletsutnyttjandet. Men - och detta ärett positivt inslag i en annars dyster totalbild - nedgången i investeringarnaväntas allmänt bli mindre än i den förra lågkonjunkturen. Orsakerna härtilltorde vara företagens bättre lönsamhet i utgångslägel, de eftersläpandeeffekterna av den investeringsuppgång som kom igång och somfortsätter in i 1981 samt behovet av energisparande investeringar. Efterfrågansutveckling under loppet av 1981 torde innebära ett fortsatt mycket svagt förstahalvår. kan en viss återhämtning av eftertVågan väntasinträda. Utvecklingen i har under det senasteåret visat sig utomordentligt svår att förutsäga. ägde enökning av aktiviteten rum på bred front från den konjunkturbotten som nåddesunder sommaren. Huvudfrågan är om den nuvarande återhämtningen blir av varaktignatur eller om efterfrågan ut . För ettlångsammare konjunkturförlopp talar att inflationen inte bromsats upp undersommaren 1980. En hög inflation och en därav föranledd fortsatt restriktivpenningpolitik kan leda till enåtstramning av den reala efterfrågan via en hög räntenivå. Viss riskföreligger därför för att utvecklingen blir ännu svagare än vad som härantagits. I , där nedgången varit mindremarkerad än i , kommer att kännetecknas avstagnation, varefter en i huvudsak konsumtionsledd svag återhämtning kan väntasunder . Utvecklingen i , som i bl. a.inflationshänseende är gynnsammare än i flertalet andra länder, påverkas av denrestriktiva politiken på det internationella planet. Penningpolitiken präglasi väsentlig utsträckning av räntedifferenserna i förhållande till denamerikanska kapitalmarknaden. Den tyska anser sig tvungen atthålla en räntenivå som är högre än vad som skulle vara motiverat av inhemskaskäl, detta för att undvika att D-marken deprecieras till följd av utflöde avkapital till den amerikanska, av höga räntor kännetecknade kapitalmarknaden. Den brittiska ekonomin kommer även att utsättasför starkt depressiva impulser. Såväl den ekonomiska politiken som denrestriktiva effekten av apprecieringen av pundet torde medföra en negativutveckling för såväl konsumtion som investeringar. Den fortgående utslagningen av produktionskapacitetleder till en ytterligare höjning av den redan rekordhöga arbetslösheten. Dellåga kapaciletsutnyttjandet väntas dock medföra en påtaglig dämpning avinflationstakten via bl. a. en lägre löneökningstakt. Trots den låga inhemskaefterfrågan och oljeinkomsterna från väntas en försvagning avhandelsbalansen inträffa . Den ekonomiska politiken i har varitframgångsrik. Genom en målmedveten antiinflationspolitik och en löneutveckling,som anpassats 1980/81:100 Bilagal 7 till utvecklingen av produktiviteten och bytesförhållandet, har smidigt anpassat sig till den senaste oljeprishöjningen. Detta har medförtatt den japanska konkurrenskraften förbättrats kraftigt och att den internationella lågkonjukturen för del inskränkt sigfill att BNP-tillväxten minskal frånca 1979 till 1980,som arbetslösheten förblivit låg. Tabell1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 19781981 De .sju stora länderna -1/2 1 3/4 1 1/2 -1 1/2 -1 1/2 2 1/2 2 1/2 1 1/4 ' 1979års priser och vä,i(elkurser. -Ekonomidepartemenlets bedömningar. Våra nordiska grannländer kommer samtliga attuppleva en svag lillvä.xt. 1 Danmarkger den samhällsekonomiska obalansen inget utrymme för att parera lågkonjunkturen. Den starka tillväxten iFinland synes nu komma att i del närmaste halveras. ÄvenNorge kommer, trots de ökandeoljeinkomsterna, att registrera en påtaglig nedgång i tillväxttakten till följd av den låga internationella efterfrågan. Den efterfrågeutveckling i världsekonomin som härantas, kommer att leda lill en svag BNP-ökning på i storieksordningen 1/. Arbetslösheten i OECD-områdetsom beräknades uppgå till19 milj. väntas stiga till 25 milj. arbetslösa. I första hand kommerkvinnor och ungdomar att drabbas därav. Prop.1980/81:100 Bilaga 1 Diagram I Oljeprisutvecklingen 19791980 lOO-talkr.per m'. t /a /\ / ' EO 1 'qusoili / /!/;/(). De tväkurvorna exemplifierar prisutvecklingen på tvä olika oljemarknader. Arabian Light är del pris på råolja som utgör etlinternalionelll riktmärke förprissättningen pä övriga räol.iekvantiteteroch eldningsolja I i speglar utvecklingen på spotmarknaden. Det bör framhållas att den här skisserade bilden av deninternationella konjunkturen baseras på antagandet om oförändrade realaoljepriser . Utvecklingen på oljemarknaden oehförhösten 1980 tydde på ett visst utbudsunderskott. De s.k. spotpriserna påmarginella kvantiteter råolja tenderade att sjunka under den officiellakontraktsprisnivån. Goda utsikter fanns att oljeprisutvecklingen under detnärmaste året skulle bli lugn. Bakgrunden härtill var att den ekonomiskaaktiviteten i i-länderna och därmed oljeimporten hade sjunkit. Dessutom hadeoljelagren byggts upp till mycket höga nivåer . Vidare harprishöjningarna bidragit till att markant öka såväl sparandet av olja som utbudet avinhemskt producerad energi. Kriget mellan och och det däravföranledda utbudsbortfallet pä ca 4 milj. fat per dag eller drygt 1/6 av OPEC:stotala export har emellertid förändrat läget på oljemarknaden och medfört etttryck uppåt på priserna på spotmarknaden. Vid på idecember 1980 beslöts bl. a. ätt priset pä den saudi-arabiska oljan skullehöjas med per fat fr.o.m. den . 1980/81:100 Bilaga 1 9 Den fortsatta oljeprisutvecklingen blir beroendeav hur länge kriget kommer att varaoch i vilken utsträckning de oljeimporterande länderna lyckas motverkaspekulativa efterfrågeökningar i de egna länderna. Ett eventuellt efterfrågeöverskottbör istället täckas genom neddragning av de f n. myckel stora oljelagren. Det säger sig självt att nya pålagligaoljeprishöjningar fill följd av ell fortsatt utbudsbortfall skulle fåutomordentligt besvärande effekter och leda till en än sämre utveckling i världsekonomin än den som härskisserats. Bedömningarna av utvecklingen försvårasockså av att den ekonomiskapolitiken kan få mer restriktiva verkningar ån vad som åsyftats. Risken härför är slor i fråga om den amerikanskapolitiken. 1 , därekonomierna är i hög grad integrerade med varandra, kan den restriktiva effekten av den ekonomiska politiken i varjeenskilt land komma atl förstärkas viadet samlade efterfrågebortfall som uppstår när efterfråge-minskningarna kommerlill uttryck i handelsutbytet mellan länderna. En annanosäkerhetsfaktor sammanhänger med hushållens sparande. Den ökande arbetslösheten kan mycket väl leda till alt hushållen ökar sitt sparande i förhållande till 1980, och därmed omintetgör eller försvagar den förutsedda konsumtionsledda återhämtningen. Skulledetta inträffa, leder del i sin tursannolikt lill att företagensinvesteringsbenägenhet begränsas mer än vad som här antagils. Den låga tillväxten kommer att speglasi en svag expansion av världshandeln.Handeln mellan i-länderna kommer att öka endast marginellt, medan exporten till OPEC fortsätter att öka i snabb takt. Under loppet av året bör dock handeln i-länderna emellanåter gradvis aktiveras. Totaltväntas väridshandeln öka med i volym. Den förutsedda inbromsningen av den inhemska inflationen ikombination med del låga kapacitetsutnyttjandettorde leda till en inbromsning av prisökningarna i internationell handel från 1980 till 1981. OPEC:s samlade bytesbalansöverskott beräknasminska med ca till ca 65 miljarder (under antagande om realtoförändrade oljepriser). FörOECD-området förutses en minskning av underskottet . Underskottsbördan väntas emellertid även 1981 bli särskilt kännbar för de mindreindustriländerna. Situationen förvärras sannolikt för de icke-oljeproducerandeutvecklingsländerna. Den beståendeoch betydande ojämvikten i ländergruppernas bytesbalanser medför ettfortsatt stort lånebehov. () har spelat enunderordnad roll för finansieringen av medlemsländernas bytesbalansunderskotlalltsedan den första oljekrisen1973/1974. Den s.k. recyclingprocessen har i stället till största del med framgång försiggått pä de internationellakapitalmarknaderna. har IMF:s betydelse ökat i takt med att detprivata banksystemet visat en visstvekan vid expansionen av sin långivning till vissa . Därför, bör IMF ta på sig mer avbetalningsbalansfinansie- 1980/81:100 Bilaga 1 10 ringen.Detta skulle även via de ekonomisk-politiska villkor som knyts till lMF:s utlåning leda till alt den nödvändiga anpassningen påskyndas. Fondens krediter bör även framgent vara övervägandetemporära och kortsiktiga. Med tanke på alt många balansrubbningar har enstrukturell karaktär har dock en gradvis förlängning av återbetalningstidernaskett, liksom en uppmjukning av utlåningsvillkoren. Under senare århar från u-landshåll förts fram omfattande krav på reformer av det internationella valutasystemet. a. mjukarevillkor på sina IMF-lån, nya låneformer speciellt avpassade till u-ländernasbehov, räntesubventioner, extra tilldelning av speciella dragningsrätter (SDR) samt en koppling mellan SDR-tilldelningen ochbistånd. Det bör i dettasammanhang noteras att IMF redan successivt har anpassat sin verksamhetefter medlemsländernas behov. Merparten av fondens kreditgivning tillu-länderna har exempelvis utgått från olika särskilda lånearrangemang med mjuka villkor. 1 denna process ärdet viktigt att huvudsyftet medfondens kreditgivning kan bevaras, nämligen atl ge medlemsländerna ett överbryggande betalningsbalansstöd för att underlättaen återgång till extern balans. 3 Konjunkturen och den ekonomiskapolitiken 1 finansplanenför skisserades en utveckling som bl. innebar att tillväxten i den svenska ekonomin skulle bli ca 3 1/2%.Därvid förutsattes att BNP-tillväxteninom OECD-området skulle bli ca 1 %och att vi skulle få ett avtal sommedförde en förbättring av näringslivets konkurrenskraft. Den internationellatillväxten blev. räknat för hela 1980. ungefärav den angivna storleken men den inhemska utvecklingen avvek på viktigapunkter från den förutsedda. Utvecklingen på arbetsmarknaden ledde till en kostnadsökning som inte medgav någonförbättring av vår internationella konkurrenskraft. medförde arbetsmarknadskonflikten i sig ettproduktionsbortfall på av BNP. Utfallet av avtalsförhandlingarna och resultatetav de finanspolitiska åtgärder somvar nödvändiga för att få ett slut på arbetsmarknadskonflikten medförde att man kunde befara en alltförsnabb ökning av den inhemskaefterfrågan. Särskilt i internationell jämförelse tedde sig den ökning av deninhemska efterfrågan som kunde förväntas som alltför stor. ned revideradesdessutom bedömningarna av deninternationella tillväxten för . Lärdomarna från överbryggningspolitiken taladeför att en sådan skillnad i efterfrågeutvecklingmellan och andra länder riskerade att fä mycket negativakonsekvenser i första hand när del gällde att bevara vår industriskonkurrenskraft. 1980/81:100 Bilaga 1 11 Utvecklingen ledde också lill ett betydande valutautflöde . lågvalutautflödet på närmare 2.5 miljarderkr. i genomsnitt per . Detta tydde dels på att bytesbalansunderskottetvar på väg att bli större än vad som tidigare förutselts, dels på att ett visstspekulativt valutautflöde förelåg. Det blev därför nödvändigt att begränsaeftert"iågetillväxten. Detta åstadkoms genom att höjamervärdeskatten från den P samtgenom atl höja vissa punktskatter. Totaltmedförde åtgärderna att den inhemska efterfrågan begänsades med ca 0,. 1 annat fall hade den tenderat att ökamed . Den åtstramning som vidtogs riktade sig sålundamot den privata konsumtionen. Dennavisar enligt nu föreliggande preliminära statistik för de första kvartalen samt med konjunkturinstitutetsprognos endasten svag ökning. Under loppet av året skedde emellertid enpåtaglig förstärkning. Efter en minskning beräknas konsumtionen sålunda ha ökat med3%. i års-takt, mellanförsta och . Den kraftiga konsumtionsökningen mellan halvåren skall ses i relation dels till den minskning som ägde rum , dels till att uppgången i hushållens disponibla inkomster mellanhalvåren var ännu kraftigare. Hushållens inkomster ökade med Import av varor och tjänster Statliga myndigheter och affärsverk Export av varor och tjänster Lageromslagi procent av föregående års BNP. Prop.1980/81:100 Bilagal 12 21/1980, vilket innebär att sparkvoten ökat kraftigt oeh uppnådde den högstanivån . finansstatistik tyder på altsparandeökningen främst skett genom att hushållen ökat sin skuldsättning ibetydligt långsammare takt . Delvis är detta en följd av den stramakreditpolitiken men sannolikt delvis också en följd av en ökad försiktighetsammanhängande med förändrade förväntningar om konjunkturen och bedömningen atten hög skuldbörda kommer att medföra ökade risker. De offentliga utgifterna beräknasvolymmässigt ha ökat med , således betydligt snabbare än BNP somberäknas ha ökat . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna skulleökningen av den kommunala konsumtionsvolymen ha dämpats från 1979 till 3.8%'1980. Tar man emellertid hänsyn till att dessa siffror påverkats avförändringar i antalet beredskapsarbeten i regi finner man att denunderliggande volymökningen uppgår till 4,8 resp. . Tillväxten av denkommunala konsumtionen, exkl. beredskapsarbeten, har således endast dämpatsobetydligt . Ökningen under båda åren har legat klart överde som ingick som en förutsättning för den överenskommelse som träffatsmellan regeringen och kommunförbunden och som godtagits av de fyra störstapolitiska partierna. Trots den uppbromsning av den inhemska efterfrågan somuppnåtts översteg bytesbalansunderskottet . 1980. motsvarandeungefär av BNP. Inom tagna som grupp utgör det samladebytesbalansunderskottet drygt I % av BNP. Vårt underskott är ungefär tre gångerstörre än vad vår andel av OECD-områdets BNP skulle motsvara. Trots de åtgärdersom vidtogs för att dämpa den inhemska eftertrågan ökade denna med ,vilket kan jämföras med att inom totalt var efterfrågan ungefäroförändrad . Handelsbalansen försämrades med 6.5-7miljarder kr. Följande tablå visar hur försämringen fördelar sig på pris-resp. volymutveckling inom de viktigaste varuområdena. Förändring av handelsbalansen 19781980 Miljarderkr., avrundade siffror Råolja och oljeprod. Bearbetade varor Övriga varor -10 0 0 3 -5 -3 -5 -5 -1 -1 Tablån visar bl. a. vilken belastning oljenotan utgör.Prisstegringarna på olja har försämrat handelsbalansen med ca 16miljarder kr. 1980/81:100 Bilagal 13 Åvenom förändringar i lageruppbyggnaden påverkat oljeimportens volym är det ändåanmärkningsvärt att en inte oväsentlig del av oljeprisstegringen på 8 miljarderkr. 1980 kunde neutraliseras genom en dämpning av oljeimporten. Siffrornaunderstryker hur viktigt det är att vi genom besparingsansträngningar ochgenom att gå över lill andra energikällor får ned vårt oljeberoende. Tablån visar också att de relativa prisstegringar somägt rum för bearbetade industrivaror 1979 och 1980 lett till volymförluster säatt nettot för handelsbalansen blivit negativt. Statistiken över pris- ochvolymutvecklingen för exporten har påverkats av ändrade fraktdispositioner m.m. som vidtogs i samband med konflikterna på arbetsmarknaden. Det förefalleremellertid som om våra andelsföriusler på OECD-marknaden skulleuppgå till 3 ä , varav kan tillskrivas konflikten. Som följd härav torde exporten lill av bearbetade industrivaror ha minskat något,vilket kan jämföras med en beräknad marknadstillväxt på . Exporten harminskat även till andra länder med undantag av OPEC-länderna. För vissaråvaror, såsom järnmalm, trävaror och massa, har minskningarna till följd avvikande efterfrågan varit ännu större. Den totala exporlvolymen har minskat mednärmare . De exportförluster som gjordes under konflikten har inte kunnatåtervinnas i den utsträckning som tidigare ansågs troligt. Importen har ökat med ca 1,. Den ökning av importensom ägt rum torde bero på en ökning av maskininvesteringarna, uppbyggnad avlager samt en uppgång i den privata konsumtionen . Åven påhemmamarkanden tycks de svenska företagen ha förlorat marknadsandelar i ochmed att importen ökat snabbare än vad tidigare samband mellan inhemskefterfrågan och import skulle ge anledning förvänta. Tabell 3 Bytesbalans 1979-1980 kr., löpande priser Export av varor Import av varor Övriga tjänster, nello Bytesbalans -11155 -20533 1980/81:100 Bilaga 1 Diagram 2 Kapacitetsutnyttjande och brist på yrkesarbetareenl. brist på yrkesarbetare fulltkapacitetsutnyttjande I I I I I I I I I I I I I i I I I I 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 När man söker förklaringar till de relativprisstegringar som ägt rum är detnaturligt att granska kostnadsutvecklingen. Lönekostnaderna per producerad enhet steg endast obetydligt 1979, medanökningen var betydligt större 1980.1 jämförelse med våra konkurrenter tordevårt kostnadsläge ha förbättratsnågot . Företagen har under både 1979 och 1980 höjt sina priser mera än konkurrenterna vilket torde haatt göra med att de har haft svårigheter att rekrytera främstyrkesutbildad personal. Detta har påverkatbåde förelagens möjligheter att utnyttja sin kapacitet och deras benägenhet att bygga ut den. Diagram 2 anger attkapacitetsutnyttjandet i denna konjunkturuppgång kulminerat på väsentligt lägrenivå . Därmed påverkades också ulbyggnadsplanerna. Vinstnivån har stigit mensett i förhållande till produktionsnivåninnebär det ändå att vinsterna i denna konjunkturuppgång inte når högre än den lägsta nivå somuppnåddes under lågkonjunkturen1971-1972 (se diagram 3). Detta är olyckligt i en situation där en hög investeringsnivå måsle upprätthållas. Underhösten vidtogs olika åtgärder Diagram 3 Driftsoverskottets procentuella andel av förädlingsvärdet i industrin1970-1981 \ \ \ \ I I 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 19801981 Prop.1980/81:100 Bilagal 15 isyfte att påverka investeringarna . Investeringsfonderna kommer attvara fortsatt frisläppta för industriföretag, investeringsavdrag införs,likviditetsutjämnings- och vinstkontona görs tillgängliga. ökade industriinvesteringarna med ivolym. Särskilt snabbt ökade de statliga företagens investeringar medanökningen var lägre inom den privata industrin. Industrisysselsättningen har 1980 ökat med mindre än10000 personer. Sysselsättningsökningen inom industrin har varit lägre än itidigare konjunkturuppgångar och mot bakgrund av vår yttre balans klartotillräcklig. Totalt har sysselsättningen ökat med ca 60000 personer. Denstörsta delen faller på den offentliga sektorn, där kommunerna ökatsysselsättningen med drygt 35 000 personer. påbörjades ett byggande om strax under 50000lägenheter. Nedgången i bostadsinvesteringarna motsvarar ungefär minskningen ipåbörjandet. Den kraftiga expansionen av ombyggnadsinvesteringarna undersenare är har hållit uppe bostadsinvesteringarna så att de f. n. ligger endastnågot lägre än , trots att påbörjandet av nya lägenheterhar minskat kraftigt. Detta har inneburit ett bättre tillvaratagande av detbefintliga bostadsbeståndet. har det skett en förändring i fråga omutvecklingen av utrustning, yta m. m. så att kostnaden i fasta priser perlägenhet i stort sett varit oförändrad. Inflationstakten har varit hög . Deninternationella inflationen har självfallet bidragit till detta. Den direktaeffekten härav utgör 3,5 - . De åtstramningsålgärder somvidtagits har vidare medfört att inflationen kortsiktigt stigit. Det beräknadegenomslaget på prisnivån av skattehöjningarna utgör ca 3,5 procentenheter.Åtgärderna höjer kortsiktigt den uppmätta inflationstakten men medför atteftertrågan dämpas och att förutsättningar skapas för att fä nedprisstegringstakten . 4 Den ekonomiska politiken 4.1Huvuddragen i den ekonomiska politiken Enligt senaste bedömning (Economic Outlook nr28) skulle den internationella konjunktursvackan ha nått ett bottenläge underandra och förutses nu en tillväxt med 1%.Väridshandelns ökning väntas under dessa omständigheter begränsas till 3%-. För1982 räknar man med en mer positiv utveckling. Konjunktursvackan skulle därmedbli både kortare och mindre djup än efter den första oljechocken. Härtillbidrar flera faktorer, bl. a. lagersituationen och det förhållandet att deolika ländernas anpassning till de höjda oljepriserna synes ha gåttbetydligt smidigare. Jaghar, som jag tidigare redovisat, räknat med en något svagare tillväxt 1980/81:100 Bilaga 1 16 änvad gör eller . Prognosen för den internationellautvecklingen måste emellertid omges med än större reservationer än vanligt.Osäkerheten sammanhänger bl. a. med risken för att realpriset på olja ökarsnabbare än vad som antagits, med osäkerheten kring den internationellaränteutvecklingen och med möjligheten att hushållen föredrar att öka sittsparande framför ökad konsumtion. Till konjunklurbilden hör också att praktiskt tagetalla , med undantag för , väntas föra en restriktiv ekonomiskpolitik 1981 trots de svaga tillväxtutsikterna och den höga arbetslösheten. Deefterfrå-gestimulerande åtgärder som förutskickats i bl. a. Förenta staternaoch i form av skattesänkningar är mindre än deskattehöjningar som följer av att inflationen pressar upp inkomsterna tillhögre nominella och därmed hårdare beskattade nivåer. Den återhållsammapolitiken tar sig också uttryck i en restriktiv penningpolitik. Det synes, oavsett regeringarnas sammansättning, varaen så gott som samstämmig uppfattning hos de organ som är ansvariga för denekonomiska politiken i olika länder att den höga inflationen iindustriländerna - och risken för att nya intlationsimpuler skall genereras avde senaste 18 månadernas oljeprisstegringar - inte medger något realistisktalternativ till den politik som förs. Behovel av en restriktiv politikunderstryks i många länder ytterligare av stora underskott i bytesbalans ochstatsbudget. Det förhållandet att manöverutrymmet förefterfrågestimulerande åtgärder är begränsat innebär inte atl man avstår frånen aktiv ekonomisk politik. Denna inriktas dock i första hand på åtgärderägnade att minska oljeberoendet och åstadkomma bättre fungerande arbets-, varu-och kapitalmarknader. Denrelativt svaga internationella utveckling som vi nu kan se framför oss ställerstora krav på den ekonomiska politiken och på arbetsmarknadens parter. Någonmer märkbar uppgång i den internationella konjunkturen torde inte komma tillstånd förrän tidigast . Eftersom den svenskakonjunkturutvecklingen traditionellt ligger efter den internationella, pågrund av att vår export i större utsträckning än andra länders har sintyngdpunkt på investeringsvaror, kan vi knappast få någon mer påtagliginternationell draghjälp förrän .