prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det särskilda bidrag som utgår lill Finskafolkhögskolan i och lill Samernas folkhögskola i beräknarjag i likhet med SÖ till . 1 bidraget ingår även kostnader för enkonsulenttjänst vid folkhögskolan i . För de skolor, som före hadeinkommit lill SÖ med ansökan om statsbidrag för viss byggenskap, och som därvidhade fått sin ansökan prövad av SÖ, beräknar jag i likhet med SÖ ett belopp av6 lOOOOO kr. för /82. För innevarande budgetår har . anvisats fråntolfte huvudtitelns anslag Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering för atlbestrida SÖ:s kostnader för s. k. korla anpassningskurser för synskadade ochhemin-slruktörsutbildning i anslutning härtill. Kurserna har varit förlagdalill folkhögskolor. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetföreslår jag alt etl lika stort belopp anvisas under förevarande anslag /82. Regeringen medgav i särskilt beslut den 10 juli 1980atl vissa kurser för arbetslös ungdom får anordnas på folkhögskolor även underinnevarande budgetår. Beslutet innebär att folkhögskolorna inom en ram avsammanlagt får anordna särskilda kurser upp lill tio veckorslängd för arbetslös ungdom. Utöver gällande statsbidrag kan berörda folkhögskolorerhålla statsbidrag med högst . per kurs till ell sammanlagt belopp omhögst . För kurserna utgår statsbidrag utan hinder av bestämmelserna i83 § folkhögskoleförordningen (1977:551). Motsvarande ålgärder kan behövavidtas även under /82. 1976/77:55 om folkhögskolan (UbU 1976/77:30,rskr 1976/ 77:318) föreslås all de folkhögskolor, som /77 hadeen verksamhetsvolym som översteg skulle erhålla istatsbidrag för de elevveckor, som översteg denna gräns. Vidare föreslogs attdenna regel endast borde gälla dels upp till etl genomsnitt av antaletelevveckor arbetsåren 1974/77, dels /82 varefter en förnyad prövning borde ske. Som jag redovisade iföregäende års budgetproposition (prop. 1979/80: 100 bil. 12) förutsåg jag alldet även efter den kunde komma alt erfordras en något längreövergångslid eller vissa särbestämmelser. De folkhögskolor som är berörda avifrågavarande övergångsbestämmelser framgår av följande tabell. Prop.1980/81:100 Biiäga 12 633 Genomförda 1979/80 Jag vill nu anföra följande. Om de nuvarandeövergångsbeslämmelséfnä skulle få fortsätta att gälla även efter budgetåret1981/82 skulle kostnaden härför för staten uppgå till ; per åt"uttryckt löne öch prisnivå. Jag anser mig inte kiinna fillstyrka enså stor ärlig extra kostnad för bidrag till sju av landets 118 folkhögskolor.Jag vill i stället föreslå atl för Birkagårdens, , , ,och Öniie-stads folkhögskolor förlängs övergångstiden med tre årefter den varvid de nu utgående exlra bidragen trappas ned med 25procentenheter för varje budgetår fr.o.m. /83. Efter de tre årenskall bestämmelserna i 83 § folkhögsköleförordningen (1977:551) gälla även fördessa skolor. Ifrågavarande folkhögskolor är antingen rörelseskolor ellerstödföreningsskolor. För Sil , som har Slockhölfns kommun somhuvudman, bör inte någoh förlängd övergångstid efter dén medges. Jaghemställer all regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen alt i denmån arbelsmarknadsskäl sä påkallar - anordna vissa kurser för arbetslös ungdompå folkhögskolor, 2. godkänna vad jag har förordatangående nya självständiga folk högskolor, 3. godkänna de riktlinjer får ändradestatsbidrag för de skolor, som /77 hade en verksamhetsvolym somöversteg fr.o.m. budgetärel 1982/83, som jag har förordat, 4. till Bidrag tdl driften avfolkhögskolor m.m. för /82 anvisa etl förslagsanslag av . Lån till byggnadsarbeten vid folkhögskolor 1979/80Utgift - Reservation 34720895 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Denna fond tillkom genom beslut av (prop. 1976/ 77: 55, UbU 1976/77; 30, rskr 1976/77: 318). Enligt förordningen(1977; 552) Prop.1980/81:100 Bilaga 12 634 om lånför byggnadsarbeten vid folkhögskolor kan lån frän fonden utgå förbyggnadsarbeten vid sådan folkhögskola som regeringen har förklarat berättigadtill statsbidrag enligt folkhögsköleförordningen (1977:551, ändrad senast1980:390). Lån får utgå med högst av kostnaderna för debyggnadsarbeten som lånet avser. Lånet får dock inte översliga . Länel skall genom regelbundna avbetalningar betalasäter , högst för utbetalningen. Länet löper med ränta från utbetalningsdagen. Räntanberäknas efter samma räntesats som i allmänhet tillämpas på industrigarantilånmed röriig räntefot enligt kungörelsen (1960:372) om statligt kredilslöd lillhemslöjd, hantverk och småindustri. () föreslår att lån får beviljasfrån fonden intill ell sammanlagt belopp av 12 milj. kr. anvisas under reservationsanslaget Läntill byggnadsarbeten vid folkhögskolor /82. Jagförordar all ur lånefonden för byggnadsarbeten vid folkhögskolor fär tas ianspråk 12 milj. kr. under /82. Med hänsyn till ingåendereservation förordar jag att . anvisas för /82. Jaghemställer att regeringen föreslär all till Lån till byggnadsarbeten vid folkhögskolor /82 anvisa etl reservationsanslag av I . Bidrag till viss central kursverksamhet 1981/82NyU anslag (förslag) 26978000' ' Anslaget omfattar de tidigare anslagen Bidrag lilllöntagarorganisationernas centralakursverksamhet och Bidrag till vissaorganisationers cenirala kursverksamhet. Statsbidrag Utgår fr.o.m. /71 lilllöntagarorganisationerna för deras cenirala kursverksamhet enligl beslut avstatsmaklerna är 1970 (prop. 1970:35, SU 1970:107, rskr 1970:273). Vidare utgårstatsbidrag till central kursverksamhet inom , samt hantverks- ochindustriorganisa-tion-Familjeföretagen. Enligt bestämmelserna i förordningen(1970:272) om statsbidrag lill löntagarorganisationers centrala kursverksamhet(ändrad senast 1980:353) utgår statsbidvag fill kostnadev för undevvisning. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 635 resor,kost och logi. Till ersättning för undervisningskostnader utgår statsbidragmed av de faktiskt utgående ersättningarna, dock högst . Till kostnader för deltagares resor utgär bidrag av defaktiska kostnaderna och för kost med . för varje kursdeltagare ochkursdag samt för logi med . för varje kursdeltagare och övernattning. Bidragsberättigad kurs skall omfalta minst femkursdagar eller, i fräga om kurs som inom en för kursdeltagarna sammanhållenutbildningsgång uppdelas pä flera kurstillfällen (delkurser), sammanlagt . Vidare skall kurs för all vara bidragsberättigad lill inteobetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen som samhällskunskap,nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik eller produktionsteknik. Löntagarorganisationernas cenirala kursverksamhetomfattade under /79 864 kurser, och 22773kursdeltagare. /82 beräknas verksamheten till 1 150 kurser, och 31000 kursdeltagare. Den centrala kursverksamheten inom , och hantverks- ochinduslriorganisa-tion-Familjeföretagen omfattade under /79 52kurser, och I 073 deltagare. Den planerade verksamheten /82 uppskattas omfatta 65 kurser och I 300 deltagare.Skolöverstyrelsen (SÖ) föreslår, med hänsyn till kostnadsökningar, atlbidraget till undervisningskostnader höjs från . per deltagare och att bidraget lill kostnader förkost höjs från . för varje kursdeltagare och kursdag samt attbidraget till kostnader för logi höjs frän . för kursdeltagareoch övernattning. Den stalsbidragsberättigade resekostnaden inomlöntagarorganisationernas verksamhet beräknas av SÖ till . per dellagare.Såvitt gäller de övriga organisationernas kursverksamhet beräknar SÖ denstatsbidragsberättigade resekostnaden till . attbidraget till undervisningkoslnader höjs till . att bidraget lill kost och logi höjs till . vardera per kursdeltagare ochkursdag resp. övernattning samt att under förslagsanslaget Bidrag till viss central kursverksamhet anvisaseU belopp av 35913000kr. Som jag lidigare har anfört har anslagen Bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet och Bidrag lill vissaorganisationers centrala kursverksamhet i årets budgetproposition sammanförtstill etl anslag Bidrag till viss central kursverksamhet. 1980/81:100 Bilaga 12 Utbildniiigsdepartementet 636 () har i sinanslagsframställning beräknat alt verksamhetenunder innevarande budgetår kommer att omfatta I 050 kurser för löntagarorganisationerna och 61 kurser för övrigaorganisationer. Mot bakgrund av del ansträngda budgetläget harjag vid mina beräkningar utgått ifrån oförändrat antal kursdagar /82 jämfört med vadsom faktiskt kommer all anordnas iirtder innevarande budgetår. För /82 bör del ankomma på SÖ alltilldela löntagarorganisationerna.Lantbrukarnas riksförbund, och Sverigeshantverks- och induslriorganisatiön-Familjeföretagen statsbidrag för högst likamånga kurser, som de kommer att redovisa för innevarande budgetår. Med hänsyn till budgetläget är jag inle beredd atl tillstyrka ökade bidrag tillkostnader för undervisning saml kost och logi. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till viss central kursverksamhetför /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1979/80Utgift' 1933004 1980/81Anslag' 7542000 1981/82Förslag' 8038000 'Avser merkostnader för kontakltolkutbildningen, därutöver utgår medel till kostnadernaunder anslagen Bidrag lill studiecirkelverksamhet och Bidrag tilldriften av folkhögskolor m. m. Medlen disponeras av () förbidrag enligt förordningen (1977:461) om statsbidrag tillkontakttolkutbildning samt förordning(SÖ-FS 1978:165) om ersättning för rese- och ihackorderingskost-nader samlersättning för förlorad arbetsförtjänst för deltagare i kontakttolkutbildningm.m. (ändrad SÖ-FS 1980:129). Från anslaget bestrids kostnader förkontakttolkutbildning, utbyggd handledarutbildning, framtagning avstudiematerial, administrativa och pedagogiskamerkostnader för anordnarna, infovmation saml central administration. Utbildning anordnas enligl förordningen inom femhuvudområden, so-cialtolkning, sjukvärdstolkning,arbetsmarknadslolkning, arbetsplats-tolkningoch rältslolkning. För undervisning i studiecirklar utgär etl särskiltstatsbidrag med 51:50kr. särskilt statsbidrag med högst för elev och kursveckautgår för undervisning i ämneskurspå folkhögskola. Under budgetåret får högst I 800 personer utbildas till konlakltolkar. Utbildningen börutformas så att varje kontakt-tolknormalt får undervisning inom två av huvudområdena. Utbildningen av tolkar för arbetsplatstolkning fär utgörahögst av det sammanlagda antalet studielimmar. 1980/81:100 Bilaga 12 637 () utgårifrån samma utbildningsvolym (1800 personer) som gäller för innevarandebudgetår. SÖ finner del dock angelägel alt förordningen ändras sä altutbildningen inte knyts till I 800personer ä utan tillantalet utbildningsplatser 3600 - per 90-timmars-kurs åriigen. SÖ förutsätter atlutbildningen fördelas mellan de olika kurslyperna på samma sätt somunder /81. Handledarutbildningen beräknasanordnad endast vid Ädelfors folkhögskolaoch av fortbildningsavdelningen i Linköping- För handledarulbildningberäknas . SÖ bedömer alt en höjning av bidraget till materialproduktion-utöver prisomräkning - är nödvändig rnep att delta bör ske genom all 25000kr. omdisponeras från expensmedej ochinformalionsmedel. SÖ föreslår vissaförbättringar i det studiesociala stödet för deltagare i kontakttolk- ochhandledarutbildningen- Bidraget tillinackorderingskostnader föreslåshöjt från . perdygn vid folkhögskolekurs. Ersättningför förlorad arbetsförtjänst föreslås höjt från . perdygn vid folkhögskolekurs samt från . för studier i studiecirkel.Resekostnadsersättningen föreslås uppräknad från . atldefinitionen av ulbildningsvolymen ändras, atl under förslagsanslaget Bidrag tillkontakttolkutbildning anvisas 9414000kr. för /82. SÖ har redovisat enutvärdering av kontakltolkutbildningen.SÖ konstaterar därvid att utbildningen inle kommit igång i önskvärd omfattning och atl det därför finns ettstort behov av fortsatt utbildning.Det studiesociala stödet bör förbättras och utbildningsanord-narna måste få täckning för de pedagogiska ochadministrativa merkostnaderna.Grundutbildningen föreslås inledas med en introduktionskurs , varefter den egentligatolkulbildningen sker inom skilda huvudområden.SÖ bör få i uppdrag dels att utforma vägledande studieplaner förvidareutbildning av tolkar dels alt utreda behovet av särskilda utbildningsåtgärder för vissa tolkgrupper. SÖföreslår atl vissa folkhögskolor gesansvar för samordning av utbildningsinsatserna inom sina resp. regioner. För utbildning av kontakttolkar beräknar jag ilikhet med föregående budgetår medelfrån tre olika anslag nämligen: Bidrag till sludiecirkelverksamhet, Bidrag fill driften av folkhögskolor m. m.samt Bidrag till kontakttolkutbildning. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 638 För utbildning av konlakltolkar i studiecirklar, påfolkhögskolor och kombinationskurser med studiecirkel- och folkhögskolesludierberäknar jag elt medelsbehov av . för /82. Deltainnebär i likhet med tidigare budgetår att I 800 personer kan genomgåutbildning. för studiematerial och 156000kr. för administrativa och pedagogiska merkostnader för anordnarna. Förinformationsåtgärder beräknar jag . och för den centralaadministrationen . Jag beräknar inga särskilda medel förhandledarutbildning under /82. För deltagarna ikontakltolkutbildningen och handledarutbildningen utgär vissa sludiesocialaförmåner. Erfarenheterna frän verksamheten med kontakltolkutbildningen visaratl de studiesociala förmånerna har spelat en mycket stor roll vid rekryteringav deltagarna i utbildningen. För all möjliggöra en fortsalt lillfredsslällanderekrytering fordras enligt min mening vissa förbättringar av dessa bidrag.Därtör förordar jag att bidraget för förlorad arbetsförtjänst vid deltagande ifolkhögskolekurs höjs . och atl motsvarandebidrag vid sludiecirkelsludier höjs från 27 lill29 kr. Bidraget till inackorderingskostnader bör höjas från133 till . Detla har möjliggjorts endast genom besparingar inomandra områden av vuxenutbildningen. De av mig sålunda förordade höjningarna avdet studiesociala stödet beräknar jag medföra ökade kostnader med 443000 kr.Totalt blir således medelsbehovet för de sludiesociala förmånerna 4667000 kr.för budgetärel 1981/82. Jag är inte beredd alt nu ta ställning lill deändringar i utbildningen som föreslagit i samband med sinredovisning av utvärderingen av kontakltolkutbildningen. Jaghemställer alt regeringen föreslår all lill Bidrag till kontakttolkutbildnlngen /82 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 639 F. STUDIESTÖD M. Mina förslag och överväganden inom det sludiesocialaområdet präglas liksom inom övriga områden av det ansträngda statsfinansiellaläget. 1 proposition 1980/81: 20 om besparingar istatsverksamheten m. m. föreslås vissa besparingar som berör delta område.Riksdagen hade inga invändningar mot dessa förslag (UbU 1980/81: 15, SfU1980/81: 15, rskr 1980/81:85 och 120). Jag förordade bl.a. en minskning av antalet årsstudieplalseri högskolan. Delta minskar i sin lur behovet av studiemedel vilkel /82 beräknas medföra en besparing på ca 35 milj. kr. På studiehjälpens område har studiestödsutredningen nuavlämnat sill belänkande (SOU 1980:25) Studiestöd för l6-l9-åringar i gymnasialutbildning. Betänkandet innehåller förslag om mycket kostnadskrävandereformer. Frågan om möjligheten atl bereda utrymme för några reformer på detlaområde måste behandlas i samband med mer övergripande överläggningar inom regeringenom besparingsåtgärder, omprioriteringar och möjlighelerna att genom dessaåtgärder bereda utrymme för angelägna reformer. I avvaktan på dessaställningstaganden och därmed ett slällningstagande tillsludieslödsutredningens förslag, kommer jag nu i stort sett att föreslåförändringar i studiehjälpen som motsvarar kostnadsökningar. Pä studiemedelsområdet förordade jag föregäendebudgetår en förändring av utbetalningsrulinerna för studiemedel sä atlutbetalningen sker två gånger per termin. Jag räknade då med en besparing om ca30 milj. kr. Det visar sig alt den beräknade besparingen för /81blir betydligt större än väntal och enligt de senaste beräkningarna uppgårtill närmare 60 milj. kr. Vissa besparingar på siudiemedelsområdel kan ocksågöras genom en effektivare återkravsverksamhet. Jag föreslår att en del av delreform-utrymme som därigenom skapas används för att förbättra möjlighelerna förkortlidssluderande att fä studiemedel, genom atl fribeloppsgränserna för egeninkomst höjs. 1 den nämnda besparingspropositionen förordade jagen besparing som rör de influtna medlen från vuxenutbildningsavgiflen. Jagföreslog således att 70 milj. kr. av vuxenutbildningsavgiftsmedlen får användasför andra ändamål än vuxensludieslöd och administration av dessa. 1980/81:100 Bilaga 12 640 konsekvensav detta förslag kommer jag, när jag sencjre föreslär fördeL ningen ay vu,xenutbildningsavgiflsmedlen /82, att förorr da att70 milj. kr. används för att finansiera sludiecirkelverksamhet under anslagetBidrag tijl sludiecirkelverksamhet. Jag beräknar inkomsterna fränvuxenutbildningsavgiflen till670rnilj. för budgetåret1981/82, Efter den budgetreform som genomfördes föregående budgetår skall slutregleritjgen avvuxenutbildningsavgiften för det senast avslutade bttdgetäret ske i samband meddgn äiijga btidgetbered-ningen inför nästkommande budgetår. Dennaorijning tillärnpas nu för första gångenoch gäHer säjedes slutregleringen för /80. Slutregleringen ger ett överskoll på 18,8 milj.kr.1 denpa sunima ingår emellertid beräknade skatteintäkter frän de beskattadevuxenstudiestöden om 32,9 milj. kr.Riksdagen beslöt i samband med budgetproposition (SfU 1979/80: 12, rskr 1979/80: 199) atlskatteintäkterna fr.o.m. budgetärel1980/81 inte längre skaU tinfalla vuxensludieslöden. Med hänsyn lill behovel att åsladkomnia besparingar islatsbudjgeten förordar jag att skatteintäkternaredap från /80 undandras från vuxenstudiestöden. Detta innebär att sjijtregleringen fpr budgetåret1979/80 i stället för att ge en plusposl /82 orp IS.Spiilj.kr.ger en minuspost om 14,1 milj. kr. Jagförgrjp således att de Influtna medlen från vuxenutbildningsavgiflenför /82 mipskas med 14,1 milj. kr. Jag räknar mgd att én viss minskning av antaletvuxenstudiestöd måsle ske underbudg§tärel 1981/82. Jag förordar vidare endasi en mindre uppräkning av dagstudiestödets internalbidrag, medanövriga slöd beräknas iitgå med oförändrade belopp. m. m. 1979/80Utgift 4O08O276' 19§P/81Anslag 576O5O0Q' 1981/82Förslag 64 188 OOO 'Inklusive tilläggsanslag pä 900000 "Inklusive anslaget Administratipp ay pch information om vuxenstudiestöd m, ni. () är enliglförordningen (!978:50()) medinstruktion för centrala central förvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet ochdärmed sammanhängande frågor i denmån sädana ärenden ej ankommer pä annan myndig)iet. Nämnden är chefsmyndighetför §ex studiemedelsnärnnder och 24 vuxenr utbildningsnämnder. CSN:s deleptipn för utländska studerande handlägger frågor förande utländskiä studerandesformella rätt till svenskt studiestöd. CSNleds av en styrelse. Chef för CSN är en överdirektör. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 641 denfinns två byråer, en för sludieslödsfrågor och en för administrativa frågor. Sludiemedelsnämnderna (SMN) handhar ärenden omstudiemedel samt särskilt vuxensludieslöd för högskoleutbildning. Förstudiemedelsnämnderna gäller förordningen (1965:745) med instruktion försludiemedelsnämnderna. Vuxenutbildningsnämnderna (VUN) handhar ärenden omvuxensludieslöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Förvuxenul-bildningsnämnderna gäller förordningen (1975:394) med instruktion förvuxenutbildningsnämnderna. Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Lokalkostnader Övriga kostnader Besparingar (803 000) +4 075000 + 1296500 + 1328000 - 820000 + 2432000 + 1291000 + 2449000 -1030000 Under /81 har tilläggsanslag beviljatsmed . Resultatanalys(CSN och SMN) 1 sin resultatanalys för /80 konstaterarCSN all verksamheten i allt väsentligt kunnat fullföljas enligt beslutadeverksamhetsplaner. Utredningsarbetet för /80 har syftattill alt konsolidera och effektivisera den befinlliga organisationen ochverksamheten. Den löpande administrativa verksamheten har under1979/80 varit inriktad på ett fortsatt rationaliserings- och besparingsarbete.Vissa punktinsatser har gjorts varav de viktigaste har avsett SMN i Stockholmoch datordriften. Planerings- och budgetsystemen har vidareutvecklats. Under /80 har etl omfattandeförändringsarbele pågått vid SMN:s kanslier. Organisationsutvecklingen harstabiliserats sedan beslut fattats om ändrad arbetsordning. 1 en analys av personaldimensioneringen vid SMN har CSNkunnat konstatera: 41 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 - alt SMN nu totalt förfogar överde personalresurser som krävs för atl under rimliga arbetsförhållanden klaraverksamheten inom uppsatta mål -atl resursfördelningen mellan nämndernaej är rättvisande varför viss omfördelningav medel krävs mellan dessa. Behandlingstiderna av har kunnathällas vid SMN med undanlag för vid SMN i undervåren 1980. Med hänsyn till utvecklingen vid SMN i har CSN isamverkan med nämnden och personalorganisationerna genomfört en studie av nämndens organisation och arbetssätt. Studien harlett lill ett flertal förslag tilländringar i organisation, arbetsledning ochadministration i övrigt. Förslagenär genomförda den och har inneburit alt SMN i Slockholm nu harbehandlingstider som understiger de av statsmaklerna och CSN uppställdamålen. En viss ökning av antalet ansökningar omstudiemedel har skett under /80. : 1981/82 studiestöd m. m. m. m. (1 107 000 Resullatanalys(VUN) Under /80 har ärendeutvecklingen istort motsvarat den förväntade. Den förväntade kraftiga ökningen av ansökningarom särskilda vuxensludieslöd isamband med ansökningstillfället uteblev och stannade vid atljämföra . En orsak till denna minskning iökningstakten kan vara konflikten på arbetsmarknaden. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 643 Nämnderna hade erhållit vissaresursförstärkningar i förhållande fill CSN:s internbudget. Trots denna resursförstärkninghar arbetsläget vid flera nämnder varit allvariigt. Detta orsakades i förstahand av den kraftiga ökningen av antalet rekvisitioner av tim- ochdagstudieslöd. Denna ökning var tydlig . Antaletrekvisitioner under /80 som behandlades av nämnderna var ca185000, en ökning , varav VUN i behandlade ca 27000. Ärendeutvecklingframgår av nedanstående tabell ': 1980/81 (prognos) 'Dessa siffror överensstämmer ej med lidigare angivna siffror på grund av att antalet ansökningar nu fördelats till det budgetär då de belastar de administrativa resurserna och inte det läsår ansökningarna avser,vilket annan statistik redovisar. Således omfattar ett budgetäransökningstillfällena , oktober, . Mot bakgrund av de senaste årens ärendeutveckling ochden starka koncentrationen av arbetsuppgifter lillperioderna och måste, enligt CSN:s uppfattning,ett antal åtgärder vidtas vid VUN om beslut skall kunna lämnas i den tid sothförutsattes vid reformens genomförande. Problemen i samband med inlån avpersonal från försäkringskassorna har ökat, då del blir allt svårare atterhålla personal med önskvärd kompetens. Problemen beror främsl påbudgetrestriktioner och organisationsförändring inom försäkringskassorna.Situationen för VUN;s egen personal förvärras därigenom. Förändringar måste kommatill stånd och kan i huvudsak endasi nås genom ADB-stöd i handläggningen ochen förenkling av regelsystemet. CSN har föreslagil regeringen att fäutreda förutsättningarna för atl rationalisera handläggningen genomutnyttjande äv ADB-tekniken, företrädesvis STIS. Medel för cenirala sludiestödsnämnden (CSN),studiemedelsnämndernas och vuxenutbildningsnämndernas verksamhet har beräknatsmed utgångspunkt i besparingsalternalivel. Detta innebär att anslaget totaltminskas med I , fördelade med I . på CSN och studiemedelsnämndernaoch . CSN har i sin anslagsframställning redovisatresultatanalyser för de sludiesociala myndigheternas verksamhet budgetåret1979/80. CSN konstaterar beträffande sin egen verksamhet all deni allt väsentligl har kunnat fullföljas enligt beslutade verksamhetsplaner. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 644