prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — kommun: För all bevara den glasinduslrinskonkurrenskraft pä sikt erfordras, bl.a. med tanke på den höga medelåldern ibranschen, en utbildningsplan och ett aktivt utbildningsslöd. Här vill kommunenföreslå eu utbildningsslöd molsvarande bidrag för gymnasieplals som knytesdirekt lill varje enskilt glasbruk som är villigt all slälla upp med utbildningsplatser.För den mera teoretiska utbildningen torde handledare vid den befintligaglasbruksskolan lämpligen anlitas. Några remissinstanser tar upp frågor rörande arbetsmiljön.Dessa anför i huvudsak följande : Som påpekas i utredningenförligger - - - i mänga fall brisler vad gäller arbetsmiljön vid bruken, vilkel försvå rar rekryteringen av arbetskaft. Förbättringar i detta avseende är således nödvändiga för all pä sikl säkra en tillräcklig tillgäng lill kvalificerade yrkesarbetare. Arbelarskyddsstyrelsen: Arbetsmiljöproblemen i denmanuella glasindustrin gäller faktorer som värmesirålning, klimat, buller ochkemiska hälsorisker (t.ex. bly, arsenik och fluorvälesyra, tills ävenasbest). Vissa arbetsmiljöproblem kan underlättas genom samarbetemellan glasbruken. Sålunda innebär en gemensam pelleteringsanläggning att man inlebehöver mängkammare på varje glasbruk. Man kan då begränsa dammandearbetsmoment som satsning och blandning av glaskemikalier lill en anläggning.Andra moment som t. ex. syrapolering mäsle av prakliska skäl vara kvar vid deglasbruk som tillverkar polerat glas. Pä grund av glasindustrins geografiska lokalisering till ihuvudsak två län är tillsynsverksamheten ocksä begränsad till i huvudsak tväyrkesinspektionsdistrikt. har under en följd av år bedriviitillsyn för att driva fram arbele med all förbättra arbetsmiljön, inle minstför alt nedbringa blyexponeringen, som har varil eft stort problem, främsi för mängblandareoch iläggare. Yrkeshygieniska mätningar har varit ett viktigl led i dennaverksamhet. Vidare har man tagit akliv del i försöken att minska spridningen avblydamm genom användning av blysilikat i stället för blymönja och genominförande av central pelletering. Slutligen har användningen av asbest påglasbruken nu upphörl. Det är slyrelsens uppfattning aU arbetsmiljöproblemen inomglasinduslrin bör kunna lösas på ett acceptabelt sätt oavsett strukturen hos glasinduslrin,även om den svaga ekonomiska bärkraften hos glasbruken har försvåratinvesteringar i bättre arbetsmiljö. Från arbelsmiljösynpunkt behöver därföringen struktur anses på förhand utesluten. Prop.1980/81:89 95 11 Den yttre miljön Några remissinstanser tar upp frågor rörande den yttremiljön. Dessa anför i huvudsak följande. har inga principiella invändningarmot den redovisning av de yttre miljöfrågorna som görs i . Delär svårt all säga hur slora miljökostnaderna kommer all bli de närmasteåren. När Kosla och åtgärdat sina utsläpp har de största investeringarnavid enskilda bruk gjorts. I övrigl beror storleken av och takten för framlidamiljöinvesteringar på ell flertal fakiorer bl. a. branschens framlida slmklur.Den i ulredningen nämnda miljökostnaden (ca 2 milj. kr./är) kan vara riktig menmåsle betraktas som en grov uppskattning. Jör miljöskydd: Frän de synpunklerkoncessionsnämnden har all beakta har nämnden ingen erinran molindustriverkets förslag lill plan för samhällels insalser i fräga om denmanuella glasindustrin. Länssiyrelsen i : Branschens dåligalönsamhet har lett lill all invesleringar för säväl den inre som den yttre miljöni många glasbruk har blivit eftersatta. tillstyrker därför SIND:sförslag om avskrivningslån för inre och yttre miljöinvesteringar (inkl. energibesparandeinvesteringar i ugnsanläggningar). För all glasbruk som redan nu är tvingadeall genomföra vatten- och luftrenande äigärder inle skall komma i ett sämre ekonomisklläge gentemot glasbruk som kan skjuta pä dylika investeringar och därmed kunnakomma i åtnjutande av del föreslagna slödel, föreslär all delsärskilda invesleringsstödel för den glasinduslrin under innevarandebudgetär även kan användas för yttre miljöinvesteringar. Detta anserlänsstyrelsen vara möjligt med hänsyn till att avsalta medel inle till fulloutnyttjats. Några remissinslanser lar därutöver upp en del övriga frägor.Dessa remissinstanser anför därvid följande. Statens pris- och karteUnämnd: Bland de punkter i ulredningennämnden vill fästa uppmärksamheten vid är den roll de prissättningsprincipersom lillämpas inom detaljhandeln haft för marknadsutvecklingen för de inhemskaglasvarorna. Av utredningen framgår all detaljhandeln i sin prissättningregelmässigt tillämpar procentuella pålägg baserade pä glasbmkens nettopriser.Användningen av fasta procentuella omräkningstal vid genomförande av leveranlörsprishöjningarleder dels lill all detaljhandelns priser höjs utan någol direkt samband medkostnadsförändringarna inom handeln, dels alt det svensktillverkade glasetprismässigt missgynnas i förhållande till det importerade, eftersom det svenskaglaset är dyrare. Enligt nämndens mening bör handelns prissällningsbeleendeytterligare undersökas med sikte att fä lill slånd en mer koslnadsanknutenprissättning som leder till en utjämning av priserna mellan inhemska ochimporterade glasvaror. Prop.1980/81:89 % hanlverks- och induslriorganisation aktualiserar ell genomförande snarasl möjligl av de förslag lillyllerligare reformering av familjeföretagens beskallning, som f. n. är underutredning. Skyndsamma reformer för att underlätta familjeföretagens förulsätlningarall överleva och ulvecklas är nödvändiga inte minsl för den hårt pressadeglasbruksnäringen. Prop.1980/81:89 97 Sammanställning av remissyttranden över rapporten (SIND1980:8) Planglasindustrin - Planglas och isolerrutor inför 80-talet 1 Plan för planglasindustrin Remissinstanserna ansluter sig i allmänhel tillindustriverkets bedömning alt del inte finns nägra motiv eller förulsätlningarför en samlad plan för planglasindustrin. handelskammare/i ländelar ulredningens uppfattning i denna del. Kammarens/Näringlivskommillénsställningstagande baseras därvid främsi på del förhållandel alt branschenkonkurrensmässigt är utomordentligt väl strukturerad och således därigenomeffektivt motverkar olika i sammanhanget inte önskvärda utvecklingstendenser.Det är emellertid för den fortsatta ulvecklingen ytlersl angeläget att denkonkurrenssituation som föreligger icke kommer att snedvridas genom olikasamhälleliga insalser såvitt avser planglasinduslrin i de andra nordiskaländerna. Utredningen redovisar visserligen inte närmare vilka omstmktureringarsom kan bli aktuella i dessa länder men synes närmastutgå ifrån att de befintliga maskinglasverken kommer att läggas ned. Om säinte blir fallet utan samhället av sysselsättnings- eller andra liknande skälbidrar till att skapa förutsättningar för etablering av en floatprocess i nägotav länderna fär den överkapacitet som då uppstår på den nordiska marknadenmyckel snabbi allvarliga konsekvenser av sysselsättningskaraktär i bädevad gäller räglas-produktionen och inom vidareförädlingsledet.Handelskammaren/får således betona vikten av att endastrenodlat marknadsmässiga aspekter läggs till grund vid överväganden rörandeproduktion av plangias i och . : Pä råglassidan är detuppenbarligen risk för all Pilkingion kan komma all bliensamtillverkare i . Om sä blir fallet förefaller risken förmonopolmissbruk dock inte vara alltför stor med tanke på att konkurrerandetillverkare av betydenhet finns i och att patent pä floalleknikensnart löper ut. En av konkurrenterna, Sainl Gobain, har redan nu en starkställning i förädlingsledet i . Importkonkurrensen kommer med allsannolikhet att vara en realitet under dessa förutsättningar. En statligplanering för planglasindustrin med syfte att - som Nordiska fabriksarbelarefederalionenangett - "avvärja konkurrensens utslagning" kan knappasl leda tillannat än högre priser, sämre produkter och sämre konkurrenskraft, om avsiktenär att bibehålla alla befintliga tillverkningsenheter och kanske sammanföra demi någon form av gemensamt agerande. Insatser för att genom övergång till annanverksamhet mildra verkningama av en industriell anpassning till nyaförutsättningar bör givetvis ske bäde från samhällets och förelagens sida. Attdetta är möjligl visas bl. a. av vad som uppnåtts i och . Dettakan inte kräva nägon sådan närmast planekonomisk satsning som bl. a.fabriksarbetarefederationen tycks ha åsyftat. Prop.1980/81:89 98 i : 1 likhei med ulredningenbedömer ej heller sädana ingrepp som nödvändiga. 1 den män nya förulsällningar skulle bli akluella för planglasinduslrinvill dock framhålla viklen av en nära samverkan mellan de nordiskaländerna. och : Ulredningen kommer mol denna bakgrund fram lill samma uppfallningsom organisafionerna lidigare framfört, nämligen all de! saknas bäde motiv ochförutsättningar för en gemensam nordisk planering och styrning av utvecklingeninom planglasindustrin. Svenska fabriksarbetareförbundel: slulsalsall den svenska planglaslillverkningen vore färdigslruklurerad för överblickbarframtid är enligt ofillräckligl analyserad. Utredningen beskriver hur konkurrensen sannolikt hårdnarnär floatpa-tenten börjar utlöpa. Den befintliga överkapaciteten iVästeuropa förstärks genom Lux Guard's satsning i med slarkl slalliglslöd. Från Pilkinglons anläggning i exporteras stora kvantiteter glastill , västeuropeiska kuststater och . Från flera avdessa utomnordiska exportmarknader signaleras ett ökande motstånd mol densvenska exporten. importerar , i slor utsträckning genom ScanGobain, slora kvantiteter floalglas för isolermtetillverkning. I en framlid kan detta komma alt drastiskt minska denanställningstrygghet som normalt förknippas med en ny anläggning somHalmstadsverket. hantverks- ochindustriorganisation-Familjeföretagen: Frän bl.a. fackligt håll har föreslagitsnågon form av samnordisk planering av planglasindustrin vad gäller etablering,sysselsättning m. m. Enligt ulredningens analys av branschens teknologiskastatus, internationella karaktär och konkurrensförhållanden finns dock ingamotiv eller förutsättningar för upprättande av en sädan samlad planering. SHIO-Familjeföretagen delar ulredningens bedömning. : fickden i uppdrag av regeringen att utarbeta "en samlad plan församhällels insatser på glasinduslriomrädel". Bakgrunden fill regeringensuppdrag var bl.a. eU riksdagsbeslut i frägan. 1 industriverkets nu föreliggande utredning sägs belräffandeplanglasindustrin att "omslruklureringen av planglasindustrin är försvenskt vidkommande klar för överblickbar lid". Vidare sägs att"inga motiv eller förutsättningar finns för upprättande av en samlad planför de nordiska ländernas insatser inom planglaslillverkningen innefattandegenomförandet av en gemensam nordisk industriplanering". Industriverketanför inga ändrade förutsättningar som motiv till sitt ställningstagande utananser uppenbariigen att beslut inle haft någon grund. Ej heller har den av begärda samlade planen för glasinduslrintagits fram. TCO anser att regeringen i rådande läge skyndsamt måsle utarbetadenna samlade plan i samråd med de fackliga organisationerna. Prop.1980/81:89 99 2 Forskning och utveckling inom planglaslillverkningen Endasl en remissinstans. Styrelsen för leknisk utveckling,har redovisa! några synpunkler pä indusiriverkels slutsatser rörande behovel avspeciella satsningar på forskning och utveckling inom planglaslillverkningen. Styrelsen för leknisk utveckling: Såsom framgår av ulredningenstyrs utvecklingen av glaslillverkningsprocessen i myckel hög grad frän ullandetgenom de multinationella förelagen. Dessa har cenirala utvecklingscenlra medavsevärda forsknings- och utvecklingsresurser. F.n. finns endasl ell glastillverkningsförelagetablerat i . Av della skäl saknas f. n. moliv för ett svensklövergripande FoU-slöd till utveckling av tillverkningsprocessen för planglas. Samtliga remissinstanser som hafl synpunkter påindustriverkets bedömning rörande det regionalpolitiska slödet har delatindustriverkels uppfattning. handelskammare och i Hallandslän: Handelskammaren/Kommittén är i det sammanhanget särskill angelägenunderstryka utredningens uppfallning att stark ålerhällsamhet mäste iakttasmed lokaliseringsslöd i della sammanhang. Handelskammarens/Kommitténserfarenheter sammanfaller väl med ulredningens uppfattning alllokaliseringsstöd kan medföra mycket allvarliga effekter av sekundär karaktärför företag i andra regioner och således bör användas ytlersl sparsamt. Näringsfrihelsombudsmannen:När del gäller förädling av planglas i form av isolermletillverkning gerrapporten vid handen att marknadsförhållandena från konkurrenssynpunkt i slortsell är tämligen tillfredsställande. Konkurrensen konslateras vara betydande, elableringströskelnär låg. närhet till marknaden är en fördel av större belydelse än storskalighetoch prisutvecklingen har varit förhållandevis måttlig. Samhälleliga stödåtgärderanses dock ha rubbal konkurrensförhåUandena och medfört lendenser tillöverkapacitet. Produktutvecklingen är snabb och fortsalla slmklurtör-ändringarväntas. Utredningen rekommenderar stark ålerhällsamhel med lokaliseringsslödeftersom problemen annars övervältras på företag i andra regioner. Frånkonkurrenssynpunkt är det också av vikl att eventuella stödåtgärder inte gårlängre än alt extra kostnader för viss lokalisering kompenseras. : Med hänsyn till rådande överkapaciletinom isolerrute- och fönstertillverkningen understryker ulredningen, alt detfinns skäl att särskilt noga beakta del regionalpoliliska stödets sekundäraeffekter för företag i andra regioner och att stark älerhållsamhet bör iakttasmed lokaliseringsstöd i denna bransch, bl.a. med hänsyn till isolermletillverkningeni . delar denna uppfallning och beviljarnormalt sett ej lokaliseringsstöd till denna bransch. Prop.1980/81:89 100 relsen har vid handläggning av sådana slödärenden regelmässigihafl samråd med statens industriverk. Lokaliseringsslöd som pälagligl kunnalpåverka konkurrensförhållanden i branschen har ej heller ulgätt under desenaste åren. i län: Till följd av att slalen givitslöd till etablering av förelag inom isolermtebranschen har konkurrensförhåUandenarubbals. Dessa stödåtgärder har bl.a. bidragit lill rådande överkapacitet ochäven medfört negativa sysselsättningseffekter för industrin inom andra delar avlandel. Bland annat har indirekl drabbats med sysselsältningsminskningsom följd. anser därför att del finns slor anledningall här särskill noga beakta det statliga slödels effekter för företag i andraregioner. är av den uppfallningen all slatiigl slöd tillkonkurrerande företag kan medföra en uppenbar risk för allvarliga sekundärakonsekvenser, som man frän samhällels sida måsle väga in i varje stödprojekt. Mol denna bakgrund och med hänsyn lill den svära arbelsmarknadeni delar hell utredningens uppfattning all slor återhållsamhetbör iakttagas med lokaliseringsstöd och andra former av statligt slöd tilldenna bransch. Ulvecklingen inom näringsgrenen är sådan all del nu allvarligl måsleövervägas införande av etableringskontroll för näringsgrenen. kommun: Enligl kommunens mening är "stark älerhållsamhet"med lokaliseringsslöd till konkurrerande företag i branschen ell otillräckligttillgrepp. I stället bör totalt stopp för slalligl stöd överhuvudtagetomedelbart införas för samtliga isolermleproducerande förelag i , utomför tillverkningen i med hänvisning till den sysselsällningsgaranlisom tecknats 1974 mellan Sainl-Gobain och regeringen. Del är obestridligt ett primärlsamhällsintresse all pägäende och kommande anpassning av produktionen ibranschen till marknaden som stagnerar -sker vid företag och orter där denegativa konsekvenserna blir minsl. Vid de företag där isolerrutelillverkningenendasl är en del av företagels totala produktion kan en nedläggning av just denproduktionen ha en förhållandevis marginell belydelse för företagetsfortbestånd. och Svenska arbelsgivareJÖreningen:Vi anser inle heller alt statligt slöd i syfte att bevara sysselsätlningen börges lill befintliga företag som pä grund av svag konkurrensförmåga står införnedläggning eller mer omfallande neddragning av produktionskapaciteten. Svenska fabriksarbeiareförundct: Ulredningen konstaterar iavsnittet om handel med isolerrutor att utgör den stora nordiska importmarknaden.Främsi och , men även är de stora exportörerna hit. Den svenska imporlvolymen nära fördubblades under 1979.Under anlagande att den svenska produktionen inle minskade (statistik föreligger ej) skulle efterfrågan på isolerrutor i ännu 1979vara ökande. SlND:s prognoser pekar också mol en ökad efterfrågan fram lill1985. Mol bakgrund av all åtminstone de norska och danska lönekoslnadernamotsvarar de svenska lorde del vara möjligl att ersätta en del av importen medsvensk tillverkning. manar till försiktighet medlokaliseringsstöd lill den svenska isolerruteindustrin. Vi menar att de förhållanden som möjliggjortgrannländernas export lill borde utförligare ha kartlagts mot bakgrundav vad som sagls ovan. Prop.1980/81:89 101 : Fönster ochfönsterglastillverkningen är en småskalig industri. Tillverkningsleknikenär enkel och kapilalbeho-vel litet. Fördelarna med all produktionen ligger näramarknaden är slora. Därior bör även i framliden produklionsenhelerna vara geografisklspridda över landet. SALF vill dock underslryka all samhällel mäsle vara ylterstålerhäll-saml med lokaliseringsslöd. för att molverka överkapacitel inom planglasindustrin.Risken finns annars all problemen flyttas mellan förelag och landsändar. hantverks- och induslriorganisation delar ulredningens uppfallning all stark ålerhällsamhel mästeiakttas med lokaliseringsslöd i denna bransch. Vi vill dessutom påpeka alt dellaproblem inle är begränsai just till isollerrulebranschen ulan lorde gälla glasinduslrin.för all inte säga hela näringslivet som helhel. De negativa sekundära effeklernaav en selekliv lokaliserings- och regionalpolitik las alllför sällan med iberäkningarna. 4 Typgodkännande och produktionskontroll Samtliga remissinstanser som yttrat sig överindustriverkets bedömning rörande betydelsen av enhetliga regler förtypgodkännanden och syslem för produklionskonlroll saml behovet av att delnordiska samordningsarbetet inom ramen för nordiska kommittén för byggbestämmelser(NKB) intensifieras har delat industriverkels bedömning. : Allmänt sell vill kollegiet dockunderstryka vad utredningen själv anför beträffande de framfördarekommendationerna angående tillskapandet av i samordnade regler förtypgodkännande och syslem för produklionskonlroll (kvalitetsaspekter) för isolerrutornämligen att dessa åtgärder bör vara ägnade alt underlätta utveckling ochmarknadsföring av ändamålsenliga produkler och främja handeln och konkurrenseninom berörd bransch. Kollegiet tillstyrker således dessa rekommendationer ochdelar även ulredningens uppfattning om önskvärdheten av att verksamheten inomnordiska kommiltén för byggbestämmelser (NKB) intensifieras på detta område. handelskammare och i Hallandslän: Handelskammaren/Näringslivskommillén fär därjämle understryka vadutredningen framhåller beträffande behovet av enhetliga regler för typgodkännandeav produkler och system för produklionskonlroll. En harmonisering härvidlag ärägnad att stärka industrins ställning på exportmarknaderna och främjar en sundkonkurrens. : NO vill i anslulning härtill endaslbetona vikten av alt olika godkännandeförfaranden i största möjliga ulslräckningbaseras på funktionskrav och att detaljstyrning av konstruktioner undviks. Delfår inte heller bli så all stora, etablerade företags produkttyper ochmöjligheter styr kravutformningen och ger försteg i konkurrensen. 1 annat fallkan produktutvecklingen låsas - vilkel är särskill betänkligt på ett område somdet aktuella där produktutvecklingen är snabb - och små eller nyetableradeförelags konkurrensmöjligheter elimineras. Del är ocksä som utredningenframhåller viktigt att söka harmonisera normer och bedöm- Prop.1980/81:89 102 ningsgrunder i olika länder. bör även gälla envidare krets av länder än de nordiska. Nationella beslämmelser kan komma attfungera som handelshinder och försvaga konkurrensen. : 1 Byggforskningsrådels arbete med fönslerproble-menhar under hand framkommit skaderapporter pä isolerglas i . Likaså harrapporter från och visal pä relalivl omfallande skador ochkorta livslängder hos isolerglas. Det är därför mycket angelägel att fä lill sländuiveckling av meioder för tillverkning av fönsler med isolerruior som harlikvärdig livslängd som övriga fönsler. Provningsföriarande och lypgodkännandereglerbör snabbt las fram. : utarbetar för närvarandetypgodkännanderegler för isolerrutor i samarbele med i (SIP). Härvid är del önskvärt med en utförligare redovisningav hittillsvarande erfarenheler belräffande rutornas livslängd. För all ge ettvisst skydd för all isolerrutor har god kvalilel lämnar tillverkarna idagovannämnda 5-årsgaranli. Även om typgodkännande ges anser planverket alt denna garanlibör bibehållas och helst utvidgas lill en 10-årsgaranti. Fördelar finns med all isolerrutor kan typgodkännas ochtillverknings-kontrolleras. Vissa möjligheter alt uppnä jämnare kvalilel vidtillverkning uppnäs. Detta gäller kanske i första hand de mindre tillverkarna.De slörre tillverkarna säger sig redan nu i stort sett följa de föreslagnareglerna. att netto-resultatet av typgodkännandet kanske inle blir så slorlpå lillver-karsidan. Därutöver finns ell slorl behov av att glasmäsleriarbetel-insättningen av rutorna - förbättras såväl konstruktivt som ulförandemäs-sigt.Della kan endasl delvis påverkas genom alt isolerrutor lypgodkännas. Vad belräffar samordningen av byggbestämmelser i de generella krav som berör fönsler och förseglade rutor vara välharmoniserade och eventuella kvarstående olikheter kommer successivt att tasupp i NKB-arbelet. För den internordiska handeln spelar de mer delaljerade lypgodkännandereglernaen slörre roll. NKB har utarbetat förslag lill inlernordiskl ramavtalbeträffande typgodkännande och kontroll. Detta ramavtal skall komplelteras med internordiskaregler för speciella produkler. Denna verksamhei har påbörjats och torde ävenkomma att omfatta fönster och förseglade rutor. avser alt verka föratt dessa produkler snarasl möjligt tas upp på programmet. Eminaboda kommun: Föreslagen intensifiering av NKB:s arbeleangående samordning av byggbeslämmelser etc. är angelägen och nödvändig.Genom införande av gemensamma enhetliga nordiska beslämmelser förhindrasundermåliga produkter att nå marknaden. : SALF delar utredningensuppfattning att ell ökal samarbete mellan företag och myndigheter vad gällertypgodkännande och kontrollprocedurer är nödvändig för att konkurrensen inteskall snedvridas. hanlverks- och industriorganisation delar utredningens uppfattning härvidlag. I dettasammanhang vill vi peka pä de insatser som redan nu vidtagits inomglasbranschen genom skapandet av . är enforskningsstiftelse som genom en utvecklingsavgifi på planglas skall fåekonomiska resurser alt initiera och stödja forskning och utveckling.Initiativtagare till detta råd är det till SHIO-Familjeföretagen . Samverkande i rådet är dessutom . Prop.1980/81:89 103 Ett flertal remissinslanser har ulöver synpunkler pä ulredningsförslagenpekat på bostadsbyggandets betydelse för förbrukningen av planglas och isolerrutor. handelskammare och Näringslivskommillén i Hallandslän: Därtill fär handelskammaren/näringslivskommiilén för egen del foga all detur branschens synvinkel skulle vara ytterst angelägel och välkommet med meralångsiktig planering av bostadsbyggandet i vårl land. Arbetsmarknadsstyrelsen:Av avgörande belydelse för den framlida efterfrågan på planglas, vilket främsianvänds lill fönsler, är ulvecklingen av byggandet. hari olika sammanhang slarkl underslrukil behovet av ett ökat bostadsbyggande ochviklen av ell högl och jämnt utnyttjande av produktionskapaciteten inombyggsektorn. Även för berörda glasindustribranscher är detla väsenlligl. Underandra hälften av 70-talel utnyttjades inte möjlighelerna lill ett ökalbostadsbyggande. Avsevärda invesleringar i bostadsbyggande bortföll jämförtmed uppställda planer.