prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — bedömer båda modellerna som administrativtsvårhanterliga. Eftersom systemet är avsett att fungera som ett provisoriumunder , borde det utformas så att taxeringsnämndernas och de lokalaskattemyndigheternas arbetsrutiner inte försvåras i onödan. Ingen av deföreslagna modellerna är utifrån denna utgångspunkt särskilt lämplig. Viddeklarationsgranskningen tillkommer ytterligare ett administrativt arbetsmoment.Redan nu upplevs mängden av administrativa göromål som besvärande eftersomtiden inte räcker till för en adekvat materiell granskning. Uträkningen av skattereduktionen kan i normala fall skemaskinellt på grundval av taxeringsnämndens noteringar på deklarationen.Eftersom skattereduktionen inte kan beaktas i den preliminära skatten får manräkna med ett inte ringa antal fall av jämkningsansökningar och ansökningar om förtidsrestitution,I dessa fall tillkommer ett ökat arbete för de lokala skattemyndigheterna medmanuella uträkningar. Ytterligare merarbete kan påräknas i de fall dåskattereduktionen av förbiseende inte tillgodoförts i normal ordning utanrättelse måste ske genom beslut enligt 72 a § taxeringslagen. Risken för felav sistnämnda slag måste bedömas som ganska stor vid denna typ av undantagsrutiner. Modell A är utan tvivel det alternativ som är svårast attacceptera. Anknytningen till beskattningsbar inkomst får anses direkt olämpligbl, a, därför att varje ändring av taxeringen också påverkarberäkningsunderlaget och således föranleder omräkning av skattereduktionen.Modellen är även olämplig ur den synvinkeln att den favoriserar skattskyldigamed enbart utdelningsinkomster jämfört med dem som även har inkomster av andraslag. Personer som med hjälp av stora underskottsavdrag kan reducera sinbeskattningsbara inkomst skulle också få oberättigade favörer med denna modell, I modell B är svagheterna mindre iögonfallande. Modellenhar inte alla de nackdelar .som är förknippade med modell A, och torde ocksåvara enklare att förstå för de skattskyldiga. Samordningen med sparavdraget ärdock en komplikation som föranleder ett avsevärt merarbete för taxerarna. Ettslopande av kravet på denna samordning skulle givetvis i hög grad förenklahanteringen men leder som kommittén påpekar till en "överstimulans" ivissa lägen. Ett tredje alternativ som kommittén övervägt men förkastatär ett utdelningsavdrag vid sidan av sparavdraget. Kommitténs huvudmotiv föratt förkasta detta alternativ synes vara att det inte överensstämmer medinkomstprofilen vid ett permanent avräkningssystem. Enligt länsstyrelsensuppfattning skulle ett utdelningsavdrag, konstruerat som ett fast schablonavdrag,från administrativ synpunkt vara klart bättre än ett system medskattereduktion. Genom ett schablonavdrag av en storleksordning som ungefärmotsvarar det nuvarande sparavdraget skulle mindre utdelningsinkomster heltelimineras vilket underlättar taxeringsarbetet. Samordningen med sparavdragetkan lämpligen utformas på så sätt att utdelningsinkomster som överstiger utdelningsavdragetläggs samman med övriga intäkter av kapital, varefter sparavdraget fårutnyttjas på vanligt sätt. Stimulanseffekten med ett utdelningsavdrag bör varalikvärdig med skattereduktionen när det gäller mindre aktieinnehav. 15 1980/81. 1 saml Nr 39 1980/81:39 18 måste anses betydelsefull, eftersom ett huvudsyfte medåtgärderna är att stimulera smäsparare till att göra aktieplaceringar. anser sammanfattningsvis att båda de metoderför stimulans av aktiesparandet som kommittén föreslår är för komplicerade föratt lämpa sig som provisorium under en kort övergångsperiod. Från praktisk ochadministrativ synpunkt har bedömt modell A som komplicerad ochsvårhanterlig. Enligt kommittén kan modellen ses som en starkt förenklad och schabloniseradform av avräkning. Mot denna bakgrund är det inte utan en viss orolänsstyrelsen ser fram mot kommitténs kommande förslag till ett permanent avräkningssystem.En jämförelse mellan modellerna utfaller till förmån för modell B. Ettadministrativt lämpligare alternativ än de föreslagna är att införa ettutdelningsavdrag vid taxeringen vid sidan av det nuvarande sparavdraget. Eftersom förslag till generella lättnader idubbelbeskattningen av aktieutdelningar är att vänta inom en ganska snarframtid är dock principiellt tveksam till att provisoriskalösningar genomförs över huvud taget, eftersom dessa kan låsa de senarebesluten. Stimulansåtgärder bör därför enligt mening i förstahand anknytas till redan befintliga system. i anför att taxeringsnämndernaunder senare tid har tillförts allt fler arbetsuppgifter och att det därför ärangeläget att kommande provisoriska regler för stimulans av aktiesparandet gesen utformning som minimerar en ytterligare belastning av taxeringsnämnderna meduppgifter vid sidan av och till förfång för egentlig granskning och taxering.Regler som inte onödigt försvårar beskattningsmyndigheternas arbete förståsockså lättare av de skattskyldiga och det är, särskilt mot bakgrund avkommitténs ambitioner att söka intressera hushållen för aktiesparande,väsentligt att lagstiftningen blir enkel och lättbegriplig. Enligtlänsstyrelsens mening uppfyller inte kommitténs förslag detta krav. Beträffandemodell A anför att det för den som inte känner till att modellenär uppbyggd för att så nära som möjligt ge samma effekter som ett avräkningssystem- gemene man kommer inte att göra det - måste vara förbryllande med en avtrappningi 36 trappsteg med en början vid en beskattningsbar inkomst på . Fåpersoner på den inkomstnivån torde ha möjligheter att aktiespara, Avtrappningenkunde därför börja vid ,, vilket innebär att en del av tabellen (densom upptar procentsatserna 45-31) helt kapas bort. Det föreligger en risk attden första halvan av tabellen kommer att uppfattas endast som ett medel förytterligare fördelar åt sådana personer i goda ekonomiska omständigheter somredovisar låga beskattningsbara inkomster. avstyrker denföreslagna samordningen och åberopar de skäl som kommittén själv har anfört föratt godta den överstimulans detta kan medföra samt att regeln torde varasvårförståelig för de skattskyldiga och skulle ge taxeringsmyndigheterna merarbete.Vidare anser att reduktionsunderlaget av administrativa skälborde beräknas individuellt för makar, i vart fall om modell A används. Även omså är fallet kan emellertid ändringar i ena 1980/81:39 19 makens taxering komma att leda till att andra makensskattereduktion ändras. påpekanden om modellerna A och B talarövervägande till förmån för modell B, Med hänsyn till att kommittén har funnitoöverstigliga hinder föreligga mot att f, n, införa såväl ett fullständigt somett förenklat avräkningssystem och det kan ifrågasättas om nämna hinder inomöverskådlig tid kan bli undanröjda är det tveksamt om det kan åberopas tillförmån för modell A att den har verkningar som ligger nära ett avräkningssystem.Enligt mening har vidare kommittén framställt alternativet medett utdelningsavdrag i en oförtjänt mörk dager. Ett partiellt avdrag påförslagsvis med tak vid exempelvis , för ensamstående och 10 000kr, gemensamt för makar synes ha ett flertal tekniska fördelar genom att varalättförståeligt för den skattskyldige, underlätta för den skattskyldige ochtaxeringsmyndigheterna (den skattskyldige gör avdraget i deklarationen och kansedan beräkna sin skatt som vanligt på grundval av den beskattningsbarainkomsten, taxeringsnämnden behöver inte vidta någon åtgärd, om avdraget ärrätt beräknat, ändringar i ena makens taxering påverkar inte andra makens sparstimulans),kunna arbetas in i 39 § kommunalskattelagen (1928:370) och inte föranleda behovav följdändringar i andra författningar. anser för sin del att modell A är alltförinvecklad för att passa in i ett provisoriskt system. Den innehåller enkomplicerad skala efter vilken reduktionssatsen skall beräknas. Anknytningentill den skattskyldiges beskattningsbara inkomst innebär vidare attskattereduktionen ändras om taxeringen höjs eller sänks genom besvär avtaxeringsintendent eller den skattskyldige. En annan nackdel med modell A är att den ger högreduktionssats till aktieägare som har stora utdelningar men lägbeskattningsbar inkomst. Den som endast har inkomst av aktieutdelning får enförhållandevis högre skattereduktion än den som även har inkomst av annat slag,exempelvis inkomst av tjänst. En låg beskattningsbar inkomst kan föreligga ävenom utdelningsinkomsten är hög. Den beskattningsbara inkomsten kan såledesreduceras genom exempelvis avdrag för underskott i förvärvskälla. Underskottetkan i sin tur bero på åtgärder som den skattskyldige själv kan styra,exempelvis avdrag för ned- eller avskrivning, gäldränta m, m. Modell B är mera invändningsfri. Den är enkel och kanvarieras pä flera olika sätt. Kommittén förordar att den utformas som ett systemmed avtrappad skattereduktion utan tak. Detta innebär att skattereduktionenreduceras för högre utdelningsinkomster. Härigenom åstadkommer man en särskildstimulans åt småsparare, medan frånvaron av tak för högre utdelningsinkomsterutgör ett incitament för innehavare av större portföljer att öka placeringar iaktier. Av de skäl som här anförts förordar att detprovisoriska systemet byggs upp efter de principer som gäller för modell B, 1980/81:39 20 Fråga är om provisoriska åtgärder som skallavlösas av permanenta åtgärder. Syftet med nu aktuella åtgärder är att dessaskall få en bred inriktning och nå stora grupper av småsparare. Det är därförviktigt att de materiella reglerna är enkla. Arbetssituationen förskattemyndigheterna är mycket pressad. Nya skatteregler som kräverförhållandevis stora administrativa insatser bör därför inte utan tungt vägandeskäl tillskapas. Kommittén har lagt fram två modeller utan att förorda någonmodell. anser att modell A är mer invecklad än modell B, Ingen avde föreslagna modellerna uppfyller enligt mening kravet påenkelhet. Båda modellerna medför inte oväsentlig administrativ belastning påskattemyndigheterna. anser därför att det provisoriska systemetinte skall uppbyggas efter någon av de principer som gäller för modellerna Aeller B, Kommittén har-- diskuterat ett särskilt avdrag som fårgöras endast Nuvarande sparavdrag är konstrueratpå så sätt att fullt avdrag medges upp till beloppen 800 respektive 1 600 kr.Detta sparavdrag är enkelt att förstå och innebär administrativa fördelar genombl, a, att mindre räntebelopp inte behöver kontrolleras. Ett avdrag gynnar iprincip personer med höga marginalskatter. Skattefördelen uppgår dock till ettbegränsat belopp. anser därför att ett särskilt fast avdrag somfår göras endast mot viss utdelningsinkomst är att föredra i stället för demodeller som angivits av kommittén. Ett särskilt sparavdrag för viss utdelningsinkomst ledersannolikt till viss omplacering av förmögenhetstillgångar från bank till aktieroch tvärtom. Då ett väsentligt större antal personer disponerar bankmedel änaktieinnehav torde nettoeffekten av omplaceringarna bli att inte oväsentligabankinnehav omvandlas till aktieinnehav. Lokala skattemyndigheten i fögderi anför: Det kan konstateras att den föreslagna skattereduktionen,oberoende av modell, kommer att ugöra ett led i debiteringen och därmed direktingå i lokal skattemyndighets arbetsområde. Myndigheten finner dock ingenanledning att - från de synpunkter myndigheten har att företräda - helt ellerdelvis gå emot förslaget. Framtagandet av underlagsuppgifterna för skattereduktioneni samband med den slutliga taxeringen avses åvila taxeringsnämnderna. Det kanpå goda grunder förutsättas att lokal skattemyndighet blir engagerad i dettaarbete, främst i samband med beredning av deklarationerna före dataregistrering.Till den del tjänstegranskning (inom ) sker hos lokalskattemyndighet kan arbetsbelastningen öka ytterligare om den aktuella reformengenomförs. Det är sålunda att konstatera att den redan nu rikhaltiga floranav arbetsuppgifter som åvilar såväl taxeringsnämnd som lokal skattemyndighet isamband med taxeringsarbetet tillförs ytterligare en betydelsefull och grannlagasådan. Vidare får förutsättas att det kan bli aktuellt att tahänsyn till skattereduktion i samband med preliminärskattearbetet (preliminärtaxering,B-skattejämkning och förtidsåterbetalning) samt vid exempelvis förhandsuträkningav skatt och upplysningsverksamhet gentemot de skattskyldiga. Myndighetenföreslår att de föreslagna stimulansåtgärderna inte ska beaktas 1980/81:39 21 ex officio vid preliminärskattearbetet utan endast dåskattskyldig begär det. Även omdebiteringsarbetet påverkas. Man kan ocksåifrågasätta om rättelser av felaktiga taxeringsbeslut på denna punkt skallrymmas inom en utvidgad 72 a § taxeringslagen (1956:623) och därmed tillhöralokal skattemyndighets arbetsuppgifter. Rentallmänt kan konstateras att förmögenhetsinnehav och därmed aktieinnehav ärrelativt rikligt förekommande i (med koncentration till vissa församligar).Omfattningen av skattereduktionsarbetet torde därmed, uttryckt i antal fall,bli förhållandevis betydande i , Vad ettgenomförande av det aktuella utredningsförslaget skulle innebära i fråga om merarbetei skilda sammanhang är svårt att avgöra. Därmed är det också svårt attbedöma vad ett genomförande kan betyda i fråga om tidsåtgång och därmedpersonalinsats. Till den frågan torde anledning finnas att återkomma närkonsekvenserna på olika punkter av ett införande av dessa stimulansåtgärderbättre kan överblickas, Lönspardelegationen anför att modell A torde urincitamentssynvinkel ha större fördelar än modell B men kunna förorsaka ettvisst merarbete för taxeringsmyndigheterna genom att skattereduktionen måsteräknas om vid ändrad taxering. De f, n, mycket krångliga regler som gäller för taxering,debitering och uppbörd medför att arbetsbelastningen hos lokal skattemyndighetär mycket påfrestande. De föreslagna skattereduktionsreglerna (modell A och B)är alltför invecklade för att passa in i ett provisoriskt och ännu mindre i ettpermanent system. Som exempel kan nämnas att en ändring av den skattskyldigesbeskattningsbara inkomst innebär att skattereduktionen enligt modell A måsteändras. Arbetet med skattereduktion medför även merarbete fördeklarationsgranskaren och för personal som handlägger omdebiteringsärenden.Arbetet med jämkning av preliminär skatt, debitering av B-skatt m, m, påverkasäven av skattereduktionsreglerna. Föreningenanser därför att de föreslagna reduktionsreglerna (modell A och B) är alltförinvecklade för att passa in i ett provisoriskt system. utredningen--- beskrivna förslagen för samordningen med ett fixt utdelningsavdrag med sparavdraget är däremot lättare attadministrera och är dessutom tekniskt betydligt enklare. En avmålsättningarna med de för aktiesparande föreslagna stimulansåtgärderna är attde skall nå så många skattskyldiga som möjligt. Detta gäller såväl systemet medreduktionsregler som ett fixt utdelningsavdrag. Oavsett vilket av förslagen somgenomförs, medför det emellertid ytterligare arbetsuppgifter för lokalskattemyndighet (deklarationsgranskning, skattejämkning, debitering, omdebiteringm, m,). Som tidigare nämnts är arbetssituationen hos lokal skattemyndighet förnärvarande mycket påfrestande. Varje ny arbetsuppgift som tillförs myndighetenutan personalförstärkning medför därför en omprioritering av myndighetensarbetsuppgifter. Vissa arbetsuppgifter måste emellertid genomföras, exempelvisutsändandet av preliminära skattsedlar, jämkningsbeslut, kolumnändringar,skattsedlar på slutlig skatt, röstkort etc. För att klara av dessaarbetsuppgifter måste lokala skattemyndigheten därför minska den offensivaverksamheten såsom taxeringsbesök, taxeringsnämndsrevisioner, källskattekontrolletc. Detta medför i sin tur betydande inkomstbortfall i skattemedel förstatsverket. 1980/81:39 22 Skall stimulans av aktiesparande ske genom lättnader vidbeskattning av hushållens utdelningsinkomster förordar föreningen att dettasker genom samordning av ett fixt utdelningsavdrag med sparavdraget. Föreningenunderstryker emellertid med skärpa behovet av resursförstärkning för varje nyarbetsuppgift som tillförs myndigheten. Tillförs arbetsuppgiften medaktiesparandet måste lokal skattemyndighets personal utökas för attarbetsuppgifterna i övrigt inte skall äventyras på sätt ovan skisserats, Vad gäller skattelättnaderna för utdelningsinkomster synesde två föreslagna modellerna till skattereduktion vara likvärdiga när detgäller anpassbarheten till en mer långsiktig lösning. Eftersom det rör sig omett provisorium bör förslaget vara enkelt att tillämpa. Sett ur den aspekten ärenligt delegationens uppfattning modell B att föredra. A-modellen förutsätterbl, a, årliga korrigeringar i takt med ändringarna i den inflationsskyddadeinkomstskatteskalan. Enligt förslaget skall en anpassning ske till sparavdrageti de fall skattereduktion medges för utdelningsinkomst. Delegationen anser atten sådan anpassning, som utgör en administrativ komplikation, kan undvaras idet provisorium som det här är fråga om, Skattedelegationen delar kommitténs uppfattning att enprovisorisk lagstiftning måste vara enkel och lättbegriplig. Alternativet A, schablonmäs sigt utformat såsom halv avräkning, har den principiella fördelen att skatteförändringen knyts till ägarens inkomstförhållanden. Ser man utdel ningen som jämställd med ränta är angivna förhållandet sakligt motiverat, B-förslaget som endast anknyter till utdelningens storlek kan från tillämp nings- och informationssynpunkt sägas vara enklare. Skattedelegationen finner emellertid att om den framtida beskattningen ges den innebörd som delegationen förordat, alternativ A naturligare anknyter till en sådan fortsättning av lagstiftningsarbetet och tillstyrker alternativ A, De två alternativförslagen förutsätter inte några ändradedeklarationsrutiner. Vad skatteadministrationen har att utföra är attkomplettera nuvarande uppgifter med en notering av utdelningen på svenskabörsnoterade aktier. Med denna som utgångspunkt skall den slutliga skattenuträknas på maskinell väg. Tillämpningen förutsätter sålunda endast någraförändrade rutiner vilka handhas av tjänstemän. Stora länder som , Storbritannienoch vilka tillämpar avräkningssystemet har uppenbarligen löst dendärmed förenade administrativa uppgiften. Vad beträffar den skattskyldiges möjligheter att uträknasin skatt försvårar alternativ A inte detta i jämförelse med nuläget. Denskattskyldige uträknar sin skatt på vanligt sätt och kan därefter i en tabellfinna det belopp vad med den uträknade skatten skall minskas, handelskammare förordar att utdelningsinkomster upptill , görs helt skattefria för fysiska personer och attutdelningsinkomster därutöver blir föremål för skattereduktion i princip enligtmodell B, En liknande kombination förordas av Aktiefrämjandel. som anser attett utdelningsavdrag pä , skulle underlätta både för småsparare och förskattemyndigheterna, samt att, i valet mellan reduktionsmodeller för belopp 1980/81:39 23 däröver, för modell A talar att det nära ansluter till vadsom tillämpas inom EG och för alternativ B att det torde vara något merlättfattligt och okomplicerat, Advokaisamfundel, som för skattereduktionenförordar modell A eftersom denna till sina verkningar bäst överensstämmer medett avräkningssystem som samfundet förespråkar som permanent lösning och anseratt förslaget om samordning inte bör genomföras då den överstimulans som kanuppkomma förefaller vara av begränsad räckvidd medan en samordning skulleväsentligt komplicera beskattningsreglerna, och Aktiespararna, som förordarmodell A eftersom den ger större effekter i lägre inkomstskikt och därmed ärmera småspararinriktad och har rättvisare fördelningspolitisk prägel. Vad beträffar de alternativa modeller som utredningenpresenterat bör modell A väljas med hänsyn till att denna kommer närmast ettfullt genomfört avräkningssystem. För att svenska företag skall kunna varainternationellt konkurrenskraftiga när det gäller kostnader för anskaffningenav kapital är det ytterst viktigt att det svenska systemet för beskattning avföretag och aktieägande så nära som möjligt ansluter sig till det i stort settenhetliga system som utvecklats inom EG, påpekat har flertaletav genomfört avsevärda lindringar av dubbelbeskattningen. Även iNorge har sådana förändringar genomförts och i september i århar i framlagts ett förslag till lindringar av förmögenhetsskatten ochav dubbelbeskattningen av bolag. Förord åt modell A mot den bakgrunden att den återspeglardet inom EG tillämpade systemet ges också av /SR, styrelsen för Stockholmsfondbörs, finansanalytikers förening, som understryker vikten av attlindringen utformas så att alla aktieägande hushåll stimuleras till ökataktieägande, eftersom stimulansen skulle bortfalla för en hushållsgrupp varsbeteende har ett betydande inflytande på aktiemarknaden och som f, ö, torde havarit nettosäljare , om lindringen endast skulle gällabegränsade innehav, och . förordar modell A,eftersom skatteförändringen knyts till ägarens inkomstförhållanden och dennärmare anknyter till det fortsatta lagstiftningsarbetet, och anser att denföreslagna samordningen med sparavdraget kan undvaras, då någon risk föröverstimulans inte föreligger, regeln skulle komplicera beskattningen ochprovisoriet skall tillämpas bara något enstaka beskattningsår. Modell Bförordas av , som anför att modellen har småspararinriklning,är enkel och därför väl lämpar sig för ett provisoriskt system. vill understryka angelägenheten av enkelhet vidinförandet av ett system för lindring i dubbelbeskattningen avaktieutdelningar, i synnerhet vid provisoriska regler. Skall en ordningtillämpas enbart för ett fåtal år, kan 1980/81:39 24 man inte begära vare sig av skattskyldiga ellerbeskattningsmyndigheter, att de skall behöva sätta sig in i ett kompliceratsystem. Till det kommer att de skattskyldiga bör kunna beräkna sin skatt utanalltför stor omgång. finner att de två förslag med skattereduktion somkommittén framlagt var för sig är tillämpliga. Enligt TOR:s mening bör docksnarare modell B väljas framför modell A. I modell B är nämligenreduktionssatsen inte beroende av den totala beskattningsbara inkomsten, varfören ändring av taxeringen inte kommer att föranleda ändrat reduktionsbelopp.Vidare måste för de skattskyldiga en beräkning av skattereduktionen medtillämpning av modell B framstå som väsentligt enklare än modell A, delar kommitténs uppfattning, att man av praktiskaskäl bör bortse från aktieutdelningar i det fall den sammanlagda summan avdessa understiger . Däremot anser att förslaget beträffandeuppdelning av det s. k. sparavdraget komplicerar systemet i alltför hög grad. Iett provisoriskt system bör man kunna bortse från sparavdraget alternativtavräkna sparavdraget i första hand från övriga kapitalintäkter. Förslaget om höjning av schablonavdraget frånrealisationsvinst vid försäljning av s. k. äldre aktier tillstyrks eller lämnasutan erinran av fullmäktige I , bankinspektionen, RRV,länsstyrelserna I , och , NSD. , som anför att det dock är angeläget attutredningsarbetet fortsätts med inriktning på att finna ett system i vilketendast reala och inte nominella värdestegringar beskattas, och . Större höjning föreslås av fiera remissinstanser, till , av LRF, Aktiefrämjandet, Svenska fondhandlareföreiiingen. och Aktiespararna, som framhåller att det fortsattaarbetet bör inriktas på att finna praktiska tekniska lösningar och undanröja deinläsningseffekter som uppstår till följd av den nuvarande tvåårsgränsen, till4 , eller , av , som villfästa uppmärksamheten på den inkonsekvens som finns mellan schablonavdragetför kapitalinkomster och avdraget för realisationsvinster vad avser äkta makarsbeskattning, samt till . av handelskammare och . Även styrelsen för , .Advokai-samfundetoch SHIO - Familjeföretagen, som också föreslår att initialperioden vidrealisationsvinstbeskattningen förkortas till ett åf, förespråkar en störrehöjning än den kommittén har föreslagit men anger inte något belopp. Några remissinstanser tar upp frågor som särskilt avseraktiefonder, däribland bankinspektionen, som anför: