prop · G403112 · 1980-12-31 00:00:00 — Likaså är det bra att det pekas påatt invandrarverket bör höras när det gäller adoption av utländska medborgare.Vi vill emellertid starkt understryka vikten av att domstolarna hörinvandrarverket i sådana ärenden. För att inte belasta invandrarverket medonödiga remisser bör verket normalt inte höras när det är fråga om renabarnadoptioner. Eftersom barn inte får adopteras utan eget samtyckekan och däröver vara en lämplig åldersgräns för fall där invandrarverketbör höras. Vi tillstyrker därför den föreslagna ändringen avbestämmelsen. Vi önskar dessutom tillägga följande synpunkter: Det har upplysts för oss att notarier vid tingsrätthandlagt sådana Prop.1980/81:112 49 adoptionsärenden där det varit fråga om adoption av vuxnautlänningar, som saknat rätt att vistas här i landet. Enligt vår mening äradoptionsärenden, i vilka man kan misstänka att adoptionsansökan tillkommit isyfte att kringgå invandringsbestämmelserna inte av sådan enkel beskaffenhetatt de bör handläggas av notarier. Vi anser att bör fästadomstolarnas uppmärksamhet på detta förhållande. Eftersomskälen till den föreslagna lagändringen - i vart fall när det gäller deninvandringspolitiska delen - endast kommer att framgå av motiven finns detanledning för att gå ut med information till domstolarna även idenna fråga. 3.8 Utredningen om barnens rätt: Av förarbetena till nu gällande bestämmelser om adoptionframgår att syftet med en adoption är att skapa ett familjerättsligtförhållande mellan adoptanten och adoptivbarnet. Detta avspeglar sig också i dedomstolsavgörande som finns i överinstanserna. Vi ifrågasätter därför om deterfordras något förtydligande av bestämmelsen i 4 kap. 6 § föratt domstolarna skall tillämpa lagen på det sätt lagstiftaren avsett. I förarbetena till nuvarande adoptionsbestämmelserbetonas, att adoption bör tillåtas endast för att skapa ett familjerättsligtförhållande. I enstaka fall har trots detta adoptionsinstitutet kommit attutnyttjas för att kringgå bestämmelserom arvsskatt, arbetsmarknad m. m. Iföreliggande promemoria understryker man på nytt att adoption bör förbehållasfall där ett klart föräldra-barn-förhållande redan finns eller där man avseratt skapa en sådan relation. Förvaltningen delar helt denna uppfattning. Detföreslagna förtydligandet i lagtexten framstår således som angeläget. Eftersom det inte synes ha vållat svårigheter atttolka uttrycket "särskild anledning" till adoption, ifrågasättersamfundet om det skall vara nödvändigt med ett sådant förtydligande av 4 kap. 6§ som föreslagits. Förbundet tillstyrker också att bestämmelserna i 4 kap. 6§ förtydligas så att det klarare framgår vad som skall beaktasvid lämplighetsprövningen. Det kan emellertid ifrågasättas om inte detföreslagna stadgan- Prop.1980/81:112 50 det lägger hinder i vägen för adoption när barnet är sågravt skadat, att någon personlig kontakt mellan adoptanten och barnet inte kanetableras. Den föreslagna lagändringen synes ha behandlats väl knapphändigt imotiven. 3.12 Föreningen - Barnens Rätt I Samhället: Betr. 4:6 1. vill föreslå följande ändring:"Rätten skall pröva om det är lämpligt att adoptionen äger rum. Tillståndfår ges endast om adoptionen är till fördel för barnet samt sökanden haruppfostrat barnet eller vill uppfostra det och det annars med hänsyn till detpersonliga förhållandet mellan sökanden och barnet finns särskild anledningtill adoptionen." Dessutom vill föreslå ett tillägg till 4:6 som helstskall införas mellan de nuvarande st. 1 och st. 2, med följande lydelse: "Ansökanfår inte bifallas om det från någons sida förekommit psykiska påtryckningar påbarnet i syfte att påverka barnets beslut i adoptionsfrågan". ärmedveten om svårigheterna att upptäcka sådana påtryckningar och vill förordaatt man gör en grundlig barnpsykiatrisk utredning för att få fram barnetsverkliga vilja i adoptionsfrågan, i de fall där barnet ursprungligen kommittill den blivande adoptanten efter småbarnsåren och/eller där adoption intevarit avsikten vid barnets ankomst till familjen. 3.13 Förbundet (): AC förutsätter att med uttrycket "barnet" i dennya formuleringen avses den som skall adopteras, utan bestämd åldersgräns. Ävenmellan två vuxna individer kan finnas särskild anledning till adoption, som inlehar till syfte att kringgå arvs- eller andra bestämmelser. Det kan t. ex. rörasig om adoption av ett vuxet syskonbarn etc. eller överhuvud taget adoption avoch mellan vuxna personer, där motivet utgörs av ett redan existerande familjeliknandeförhållande. AC anser det vore olyckligt att kategoriskt förhindra sådanadoption och förutsätter att det även i fortsättningen kan prövas i varjesärskilt fall. AC villockså peka på att det i enstaka fall kan visa sig vara till barnets bästa atten adoption genomförs även av adoptanter som varken har uppfostrat eller avseratt uppfostra ett barn. En sådan situation kan t. ex. uppstå om ett barn frånett annat land omplaceras från en familj till en annan innan adoptionen hunnitgenomföras enligt svensk lag. Det kan då vara omöjligt att gå tillbaka tillbarnets födelseland för att få ett nytt medgivande för den nya adoptivfamiljen.Omplaceringen görs i stället av svensk och på dess ansvar.Förutsatt att den första familjen medverkar härtill kan en lösning i ett sådantfall vara att den familjen fullföljer sitt åtagande gentemot barnet ochsamtidigt lämnar samtycke till en omadoption till den familj till vilken barnetomplacerats. Prop.1980/81:112 51 1 promemorian sägs (s. 16) att det kan vara lämpligt attdå det handlar om adoption av en person som är utländsk medborgareinhämta yttrande från invandrarverket, AC förutsätter att man här avser iSverige bosatta utländska medborgare. När det gäller adoption från andra länderbrukar yttrande kunna inhämtas från UD - svensk ambassad i utlandet. AC finner att man vid tillämpningen av lagens bestämmelserom adoption borde kunna ta hänsyn till att ett svenskt beslut om adoption oftanumera i praktiken är ett fullföljande av ett åtagande gentemot barnet somgjorts i samband med att ansökan om att få adoptera barnetgjorts i utlandet. När något händer mellan detta åtagande och ansökan i svensktingsrätt, såsom att någon av parterna skadas och inte kan lämna sitt samtyckeeller att adoptanterna ändrar sitt beslut att adoptera riskerar man att barneti framtiden kommer att sakna rättslig anknytning i . I förarbetena tilllagen borde därför enligt AC:s mening finnas ett uttalande om att man isärskilda fall kan ta hänsyn till det nämnda förhållandet. AC finner också att det särskilt bör framhållas iförarbetena att även vid prövningen enligt de nu aktuella paragraferna bör detöverordnade kriteriet för prövningen vara barnets bästa. En frågasom inte uppmärksammats tillräckligt i är vad som händer med de barnsom kommit till i adoptionssyfte, men som aldrig adopteras i Sverige.Den vanligaste orsaken är att barnet placeras i en fosterfamilj och att denförsta familjen då inte vill medverka till en adoption. Även i andra fall kandet inträffa att ett barn från utlandet förblir oadopterat och således utanrättslig anknytning i . AC finner att socialnämnderna har för små resurser attfölja upp att alla föräldrar verkligen ansöker om adoption. AC finner också attkommunerna har otillräcklig vägledning i frågan om vilka åtgärder som börvidtas i fall som dessa, AC hartagit upp denna fråga med utredningen om barnens rätt, men har även velat beröraden i detta sammanhang, då den har stor betydelse vid adoptioner från utlandet. Avslutningsvis vill hovrätten framhålla att det kan finnasanledning att i ett större sammanhang se över bestämmelserna i 4 kap. föräldrabalken.bland annat i fråga om de olika åldersgränser som gäller. Det kan nämligenifrågasättas om alla dessa åldersgränser numera är sakligt motiverade. Prop.1980/81:112 52 från systematisk synpunkt skulle en del stå att vinna påen översyn och omredigering av 4 kap. 4.2 Förbundet (): AC önskar--- också ta upp frågan om anslutning till av ang. behörig myndighet,tillämplig lag och erkännande av beslut rörande adoption. I denutredning som framlade förslag som sedermera ledde till beslut om införande avLagen om internationella rättsförhållanden rörande adoption (SOU 1969:11)föreslogs att skulle ratificera . Någon sådan ratificeringhar därefter inte skett. Såvitt AC kan bedöma uppfyller den svenska lagen dekrav som konventionen ställer. Man kan självfallet ifrågasätta värdet av en ratificering,då ännu ett mycket litet antal stater ratificerat konventionen. Storbritannienhar emellertid ratificerat den. Det finns också anledning förmoda attfrågan om staters anslutning till konventionen kan väckas i FN, om frågan ominternationella adoptioner som planerat tas upp där under det närmaste året. 5 Ikraftträdande m. m. föreslår dessutom att beteckningenbarnavårdsnämnd i 6 § andra stycket bytes ut mot socialnämnd i enlighet medterminologin i socialtjänstlagen. I övergångsbestämmelserna kan anges att dettaavser eller social centralnämnd intill , tidpunktenför socialtjänstlagens ikraftträdande. 5.2 adoptionsfrågor(): ----- föreslår dessutom att ordet i 4kapitlet 6 § andra stycket byts mot socialnämnd i enlighet med terminologin isocialtjänstlagen. I övergångsbestämmelserna kan anges att vad som sägs omsocialnämnd även gäller . Prop.1980/81:112 53 Närvarande: f. d. justitierådet , regeringsrådetHilding, justitierådet Vängby. Enligt lagrådet tillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet och chefen för beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Vängby tillägger för sin del följande: Ispecialmotiveringen till 4 kap. 5 a § sägs med avseende på kravet, att modernssamtycke till adoptionen skall ha lämnats sedan hon har återhämtat sigtillräckligt efter nedkomsten, att det vid prövning av adoptionsansökan enligtsvensk lag saknar betydelse vilken tid som kan ha föreskrivits i barnetsursprungsland när det gäller moderns samtycke. Detta är otvivelaktigt riktigtfrån teoretisk utgångspunkt. Allt internationellt- rättsligt samarbete byggeremellertid på ett visst mått av tolerans mot och förståelse för varandrasregler och institutioner. Om utländsk lag har uppställt en regel om viss tidför moderns samtycke som uppenbarligen har samma syfte som den svenska och ommodern samt de som i det främmande landet förberett adoptionsansökningen harrättat sig efter denna regel, bör enligt min mening en svensk domstol tabetydande hänsyn härtill, även om tiden skulle te sig väl kort från svensksynpunkt. Det torde som regel vara mycket svårt att inhämta nytt samtycke frånmodern. Ispecialmotiveringen till 6 § sägs det på tal om det fallet, att makar i Sverigehar tagit till sig ett utländskt barn i avsikt att adoptera det men sedan avolika skäl inte vill fullfölja adoptionen, att det inte kan anses föreligganågra särskilda skäl till en adoption som görs endast för formens skull,nämligen enbart för att möjliggöra att adoptanterna skall kunna lämna samtycketill en ny adoption av andra adoptivföräldrar. Detta är i och för sig riktigt.Skall barnet adopteras av andra, bör de formella problemen lösas på annat sätt.Situationen blir emellertid ofta prekär för ett barn som ryckts upp från sinhemmiljö och hämtats hit under förespegling gentemot hemlandets myndigheter omadoption men som sedan övergivits av dem som velat adoptera det. Att återförabarnet till hemlandet är som regel inte att tänka 1980/81:112 54 Om de som tagit hit ett barn i syfte att adoptera detöver huvud taget från svensk synpunkt är godtagbara som adoptanter, bör normaltkunna begäras av dem att de också fullföljer adoptionen och därigenom gerbarnet ett familjerättsligt status. Vill de ta ett föräldraansvar och adopterabarnet - med bl. a, de ekonomiska konsekvenser detta medför - bör de få göradetta även otn den rent faktiska vårdnaden om barnet måhända därefter behöverordnas på annat sätt. Jag menar sålunda att domstolen i en sådan situtation börkunna anse särskild anledning föreligga till adoptionen, om barnavårdsnämndenanser att den bör genomföras. 1980/81:112 55 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Krönmark,, , , , , , , , ,. Proposition om samtycke och tillstånd till adoption Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill lag om ändring i . Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran. En ledamotav lagrådet har dock för sin del anfört vissa synpunkter på ett par frågor somrör internationella adoptioner. Den ena frågan avser betydelsen av den tid somhar förskrivits i barnets ursprungsland när det gäller moderns samtycke. Denandra frågan rör det problem som uppstår när makar i har tagit hit ettutländskt barn för att adoptera det men sedan inte vill fulfölja adoptionen. Som jag framhållit i remissprotokollet angående frågan ommoderns samtycke innebär svensk rätt att samtycket skall ha lämnats sedanmodern har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomsten. Någon bestämd tid haralltså inte fastställts, utan domstolen har att göra en fri prövning. Vid ensådan prövning kan naturligtvis en viss hänsyn behöva tas till vad som gäller ibarnets ursprungsland. När det gäller problemet med adoptioner som inte fullföljsfinner jag inte anledning alt frångå vad jag sagt i remissprotokollet. 1princip kan det alltså inte anses föreligga någon särskild anledning till enadoption när denna görs enbart för formens skull. Det kan dock inte uteslutasatt omständigheterna kan vara sådana att det finns särskildanledning till en adoption även om adoptivföräldrarna inte kan utöva denfaktiska vårdnaden. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden 1.5 januari 1981. 1980/81:112 56 Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:112 57 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... ..... 1 Propositionens lagförslag..................................... 2 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 5 1 Inledning..................................................... ..... 5 2 Allmän motivering ......................................... ..... 5 2.1 Samtycke till adoption ........... ............. ..... 5 2.2 Tillstånd till adoption .............................. ..... 8 2.3 Övriga frågor ........................................ .... iO 2.4 Ikraftträdande m.m................................. ... 11 3 Upprättat lagförslag ..................................... 11 4 Specialmotivering ......................................... 11 5 Hemställan ................................................ 16 6 Beslut ........................................................ ... 16 Bilaga 1Departementspromemorian ..................... ... 17 Bilaga 2 Remissyttrandena .................................. ... 35 Utdrag av lagrådetsprotokoll . Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 55