prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — SkeppsprovningsanstaUen framhåller attdet tidigare aviserade behovel av en modernisering av simulatorn är särskiltangeläget sedan nu planerar en översyn av säkerheten i desvenska farlederna och inom denna ram redanhar påbörjat simuleringar vid skeppsprovningsanstalten.I förslagel till höjning av bidragsanslaget har anstalten räknat in . för utredning avmanöversimulalor. Skeppsprovningsanstalten får allt oftareförfrågningar om uppdrag där provningarbehöver utföras i etl islaboralorium. I myndighetens förslag till höjning av bidragsanslaget för /82har beräknats . för enutredning av behovet av och förutsättningarna för atl bygga ell islaboraloriumvid skeppsprovningsanstalten. Vidare har skeppsprovningsanstalten i sinanslagsframställning beräknat 100000kr. för att undersöka och förbereda en föriängning och ulbyggnad av en djupränna i anslutning fill nuvarandeskeppsprovningsränna. Till myndighetsuppgifterna hänförs behandling avremisser och förfrågningar från departement och slalliga myndigheter,diverse utredningar, intern utbildning,studiebesök och visningar saml viss informations- och biblioteksverksamhet. För myndighetsuppgifterberäknar skeppsprovningsanstaltenenligt huvudförslaget medelsbehovet till 1,1 milj. kr. för /82.Detta alternativ medför enligt anstalten alt vissa nedskärningar måste göras i sådana uppgifter sominle är obligatoriska för myndigheteneller reglerade genom författningar m. m. Det gäller främst studiebesök och visningar samt informations- ochbiblioteksverksamhet. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 139 Över skeppsprovningsanslaltensanslagsframställning har , styrelsen för tekniskutveckling och delegationen för samordning av havsresursverksamhelen yttratsig. För nästa budgetår har jag beräknat etl bidragfill skeppsprovningsanstalten med utgångspunkt i anstaltenshuvudförslag. Totall harjag således beräknatbidragsbehovel lill . Jag anser i likhet med skeppsprovningsanstaltenall myndighetens namn bör ändras säalt det bällre svarar mot anstaltens uppgifter. Myndigheten bör i fortsättningen heta marinlekniskainstitutet. Del bör ankomma på regeringen atl besluta i denna fråga.Anslagsbeleckningarna på de anslag somdisponeras av statens skeppsprovningsanslalt bör fr.o. m. nästa budgetårändras i enlighet härmed. Jaghemställer alt regeringen föreslår att lillMarintekniska institutet: Uppdragsverksamhet för /82 anvisa ell förslagsanslag av I . : Bidrag till verksamheten 1979/80Utgift '5221557 Reservation '78445 1980/81Anslag '4454000 1981/82Förslag 4837000 'Anslaget Bidrag till statensskeppsprovningsanslalt. Somframgårav min redogörelse under anslaget fill uppdragsverksamhet föreslårstatens skeppsprovningsanslalt all bidragsanslaget höjs med . I enlighet med vadjag har anfört bör bidragsanslagetnästa budgetär föras upp med . Den behållning som vid utgången av kan finnas pä delnuvarande anslaget Bidrag fillstatens skeppsprovningsanslalt bör föras över till förevarande anslag. Jag hemställer allregeringen föreslär all lill Marintekniska inslilulel: Bidrag tillverksamheten för /82anvisa elt reservationsanslag av . 1979/80Utgift '1051193 Reservation '3572755 1980/81Anslag ' 1100000 1981/82Förslag 1500000 'Anslaget Statens skeppsprovningsanslalt: Utrustning. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 140 Från anslaget bestrids skeppsprovningsanslaltensinvesteringar i mer kostnadskrävande utrustning. Utrustning som haranskaffats med anlitande av anslagettillförs anstaltens utrustningskapital. Medel motsvarande avskrivning ochförräntning av utruslningskapilalel omförs fill särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. För underhåll, komplettering och modernisering avutrustning i verkstad ochlaboratoriet beräknar anstalten atl 3 milj. kr. erfordras under /82. Av investeringsulgiften på 3450000kr. för / 82 avser 2,6milj. åleranskaffning av utrustning och . Det belopp som har tagits upp för budgetåret1981/82 är . högre än vadsom beräknades anslagsframställning. Delta beror i första hand på inte förutsedda kostnader för delsett datorutbyle i analogi-sektionen,dels erforderliga ersältningsinvesteringar främsl i verkstaden. För fortlöpande modernisering och komplettering avskeppsprovningsanslaltens utrustning beräknar jag, med beaktande av deningående reservationen, eltmedelsbehov för nästa budgetår av 1,5 milj. kr. Den behållning som vid utgången av kan finnas pädel nuvarande anslaget Statensskeppsprovningsanslalt: Utrustning bör föras över till förevarande anslag. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till : Utrustning förbudgetärel 1981/82 anvisa elt reservationsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag () är etl samfundav invalda ledamöter verksamma inomleknisk vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:s syfte är atl lill samhällets gagn främja ingenjörsvelenskapoch näringsliv. Verksamheten inriklaspå alt följa, analysera och informera om den lekniska utvecklingen samt atlskapa kontakter och initiera samverkaninom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sin nuvarande form harutgått /69, (jfr prop. 1968:68 s. 57, SU 1968:131, rskr 1968:304) utgör statens stöd lillIVA:s grundläggande verksamhet.Denna verksamhet omfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhetoch bibliotek, delar av lVA:s utrednings- och 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 141 framlidssludieverksamhetsaml den ullandsorienlerade kontakt- och infor-mafionsverksamheten. Akademienberäknar alt en oförändrad ambitionsnivå för anslaget kräver en uppräkning med . Därutöver harakademien hemställt om en ökning avbidraget med . för en utökad utrednings- och informationsverksamhet samt med . för attutöka den statliga andelen av IVA:s finansiering. IVA beräknar kostnaderna för sin grundläggandeverksamhet under innevarande budgetår lill 10,2 milj. kr. Av deltabelopp svarar staten för 2,1 milj. kr., dvs.20% av kostnaderna medan IVA själv svarar för resterande andel. Den övriga verksamheten vid IVAomfatlar dels projektverksamhet,dels administrationen av den teknisk-vetenskapliga allachéverk-samheten Ofr prop. 1977/78: 111, NU 1977/78:75,rskr 1977/78:361). IVA anser detangelägel atl åstadkomma en ökad basfinansiering av projektverksamheten, bl. a. genom att en del av IVA:segna medel frigörs för detta ändamål. Delta förutsätter atl slaten ihögre utsträckning än Ln. finansierar den grundläggande verksamheten. IVA har därutöver i en särskild skrivelse ansöktom medel för genomförande av en teknikupphandlingsstudie. Föredraganden Jag har för nästa budgetår beräknat ett anslagfill IVA av 2,1 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att lill Bidragtill för /82 anvisa elt anslag av . 1979/80Utgift 7630000 1980/81Anslag 7685000 1981/82Förslag 8380000 SlS i ärcentralorgan för den nationella standardiseringsverksamhelen och företräderSverige i del internafionellaslandardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar och fastställer svensk standard samt verkar för all denna användsinom såväl offentlig verksamhet som i näringslivet. Kostnaderna för verksamheten bestrids genomstatsbidrag, konlantbidrag från näringslivet, ersällning från statligaverk m.fl. saml genom försäljning avslandardpublikationer. /67 motsvarar statsbidraget av näringslivels konlantbidragunder det budgetär som 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 142 föregårdet då beslut om statligt bidrag fattas (jfr prop. 12 s. 42, SU1966: 10, rskr 1966:10). SIS vidhåller sin tidigare framförda uppfattningatl statens bidragsandel börjusteras och ulgå medetl års eftersläpning. Med hänsyn lill det slatsfinansiella läget begränsaremellertid SIS sill yrkande för budgetåret1981/82 fill ett belopp beräknat med utgångspunkt i tillämpade principer. Näringslivets bidrag /80 var . Statens bidrag bör utgöra av della dvs.8380000 kr. Därutöver begär SISlOOOOO kr. för bilateralt slandardiseringssamarbele med ochSovjetunionen. För SIS's allmänna verksamhetunder /82 bör statsbidragutgå i enlighet med nuvarande beräkningsprinciper, dvs. av näringslivels bidrag under sislförflulna budgetår.Dessa bidrag uppgick till 13964325kr. under budgeiårel 1979/80, varför jag beräknar statsbidraget till8380000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lillBidrag till för /82 anvisa ellanslag av . Bidrag till verksamheten vid I statsbudgeten för /81 har underdessa anslagsrubriker anvisatsreservationsanslag om resp. 301,5 milj. kr. och 47 milj. kr. Vidare harunder anslagen F 15. Energiteknisk forskning och utveckling vid och F 16.Medelsfillskott lill anvisatsreservationsanslag om resp. I milj. kr. och 38,6 milj. kr. löpande treåriga energiforskningsprogram.Huvudprogram Energiforskning (prop.1977/78:110, NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341, prop 1978/ 79: 115 bil. I, NU1978/79:60, rskr 1978/79:429, prop 1979/80: 100 bil. 17, NU1979/80:70, rskr 1979/80:410), upphör i och med utgången av budgetåret1980/81. Delegationen (I 1975:02) för energiforskning redovisat förslaglill fortsatta insatser inom huvudprogrammet under treårsperioden1981/82 - 1983/84 (SOU 1980:35). har inkommit med förslag lill plan för verksamheten inom bolaget församma treårsperiod. Bolaget har därutöver anhållitom medel för avveckling av Rl-reaktorn samt hemställt om lån för 1980/81; 100 Bilaga 17 Industridepartementet 143 finansiering avavfallsanläggningar i Siudsvik. har lagt fram betänkandet (Ds I 1980:9) Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn i Studsvik. Jag avser att senareunder detta föreslå regeringen att lägga fram förslag om fortsattainsatser inom Huvudprogram Energiforskning m.m, samt om verksamheten i Studsvik i samband med kommande proposition med förslag fill rikflinjer förenergipolitiken. I avvaktan härpå bör i statsbudgetförslaget för /82 föras upp anslag för dessa ändamålmed formella belopp om . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,för /82 beräkna 1. fill Energiforskning ell reservationsanslagav . 2. till Bidrag tdl verksamhetenvid etl reservationsanslag av . 1979/80Utgift 32500000 Reservation 1980/81Anslag 32500000 1981/82Förslag 16250000 Riksdagenhar godkänt (prop. 1977/78:17, NU 1977/78:31, rskr 1977/ 78:98) huvudavlaletmellan slaten och om samarbete på dataområdet. Enligt avtaletskall staten lämna utvecklingsstöd och medelsfillskott fill . För /82bör utvecklingsstöd ochmedelstillskotl anvisas med . Jaghemställer all regeringen föreslär all lillUtvecklingsbidrag tdl för /82 anvisa etlreservationsanslag av . 1979/80Utgift 131500000 Reservafion 1980/81Anslag 37500000 1981/82Förslag 18750000 Medhänvisning till vad jag haranfört under anslaget bör under denna anslagsrubrik anvisas . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Medelstdiskott till förbudgetaret 1981/82 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 144 Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. 1980/81Anslag' 5000000 1981/82Förslag lOOOOOOO ' Anvisat på tilläggsbudget I. Från delta anslag bestrids utgifter för vissabyggnadsarbeten inom industridepartementets verksamhetsområde. Regeringen uppdrog i beslut ätbyggnadsstyrelsen atl utföra om- och tillbyggnadav lokaler för Svenska träforskningsinslitutetm.m., etapp I. En redogörelse för objektethar lämnats i prop. 1980/81:25 (s. 68, NU 1980/81:23, rskr. 1980/ 81:112). Medelsförbrukningen för det projekt som f. n. äruppfört i investeringsplanen beräknas till 9 milj. kr. för /82. För nästa budgetår har jag beräknat detta anslag medutgångspunkt i förslag. Milt förslag innefattar medel ocksäför en eventuell projektering av fortsatt om- och tillbyggnad av lokaler förSvenska Träforskningsinslitutet. Jag förordar atl medel för nästa budgetår anvisasenligl följande investeringsplan och anslagsberäkning. investeringsplan(1000-tal kr.) Kostnadsram Medelsförbrukning Byggstart Färdig- ---------------------------------------- ---------------------------------------- ställande Beräknadför 1980/81 1981/82 ar, man ar, man Om- ochtillbyggnad av lokaler för Svenskaträ forskningsinslitutet m. m., etapp 1 15 500 Anslagsberäkning (1000-taI kr.) Anslag 1980/81 Anslag 1981/82 (förslag) 5000 10 000 15000 1980/81 5000 1981/82 10000 Jaghemställer att regeringen föreslär all lill Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m.för /82 anvisa eU reservationsanslag av lOOOOOOO kr. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 145 G. STATSÄGDA FÖRETAG Flertaletav de statsägda förelag som industridepartementet svarar för är dotterbolag till de båda moderbolagen . Av de affärsdrivande verken hör statensvaltenfallsverk, domänverket ochförenade fabriksverken till industridepartementets verksamhetsområde. Statsföretags och Svenska Varvs årsredovisningarför är 1979 har granskats av (skr 1980/81:11, NU 1980/81:6, rskr1980/81:38 och skr 1980/81:12, NU1980/81:27, rskr 1980/81:129). Uppgifter i övrigt om de statliga företagen och affärsverken har liksomtidigare år sammanställts i den avindustridepartementet utgivna publikationen . har för Statsföretagsgruppens del präglatsunder sin första hälft av god konjunktur medan en påtagligkonjunkturförsvagning inträdde . Stalsföretagsgruppensresultat efter finansiella intäkter och kostnader för beräknar Statsföretag bli ca 150 milj. kr. bättre änmotsvarande resultat dä resultatet blev ett överskott av 97 milj. kr.sedan hänsyn hade tagits tillstatliga stöd för atl läcka driftkostnader och finansiella kostnader. Vidare beräknar Statsföretag resultatet förebokslulsdisposifioner och skallerför till en vinst av 440 milj. kr. Motsvarande resultat för år 1979var ell överskott av 296 milj. kr. Investeringar i anläggningar inomStatsföretagsgruppen för beräknasuppgå till 2290 milj. kr. och medelantalet anställda till ca 46600 personer. har följande förändringar gjorts iStalsföretagsgruppens sammansättning. Statsföretags engagemang i Statsraff har under år1980 överlålhs till intresseföretaget . AB () har under åretförvärvat del tyska wellpappföretagel Gerro . förvärvade EnergoEnergi och . har överlåtit NylandMattor lill . Kockum övertog Kockum LandsverkAB och vissa utländska försäljningsbolag från . KockumsIndustri har förutom denna överlåtelseavyttrat lill postverket. har i syfte alt diversifiera verksamheten utanför järnmalmsrörelseninföriivat (f. d. ). 10 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 146 Regioninvest i har från Svenska NavigatörAB förvärvat . Dessutom harRegioninvest förvärvat Mekaniska Verkstad . förvärvade fritids- ochkonferensanläggningen . Svenska Tobaks ABhar fr.o.m. april omorganiserat sin verksamhet. förvallningsbolag, , har bildals och ulgörmoderbolag i lobakskoncernen. överiät Tobaksbolaget fill . En proposition om vissa frågor rörandeSlatsföretagsgruppen avses bli framlagd . Mol bakgrund av de framlida problem som kan väntasinom den svenska och internationellavarvsindustrin utarbetade Svenska Varv en strukturplan som bl. a.innebar kraftiga kapaciletsreduklioner inom den statliga varvsindustrin. Bl.a. förutsattes en nedläggning av Öresundsvarvel. Slruklurplanen kom atl bilda etl av underlagen förden varvsproposilion som behandlades av värtiksdagen 1980 (prop.1979/80:165, NU 1979/ 80:69, rskr 1979/80:405). I propositionen föreslogs atl medel skulle anvisasför nedläggning av Öresundsvarvel. beslöt emellerfid all anvisa medelsom för Öresundsvarvets del innebar tillskott med sammanlagt 432 milj.kr. Härav är 275 milj.kr., avsedda atl täcka föriuster för den löpande produkfionen, jOO milj. kr. för utvecklingsinsatser vidförelaget och 57 milj. kr. beslut var baserat pä en plan för Öresundsvarvels överlevande som var utarbetad inom företaget. Under är 1980 redovisades mycket slora förlustervid Öresundsvarvet vilka redan underåret uppgick till ungefär del beloppsom av beräknades förförlustläckning. På grund härav beslöts inom på nytt om avveckling av Öresundsvarvel.Svenska Varv har hos regeringenhemställt om kapitaltillskott för atl täcka nedläggningskostnader. En proposifion om varvsfrågor avsesbli framlagd . blev i samband med budgelreformen år1912 affärsdrivande verk. Nya riktlinjer för verksamheten fastställdes genombeslut av 1968 ärs riksdag (prop.1968: 103, JoU 1968:32, rskr 1968: 269). Verkel skall driva skogsbruk, virkesförädling ochannan därmed sammanhängandeverksamhet, förvalta den fasta egendomen och ändra lillgångar som hör lill domänverkels fond saml förvalla och öva tillsyn över vissaandra allmänna skogar. Målet för verksamheten viddomänverket är atl gemensamt med Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 147 pälång sikl åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvidprestera etl frän förelagsekonomisk synpunkl rimligt årsresultat. Verksamheten vid domänverket och aktiebolag underverkets förvaltning skall bedrivas sä all den bidrar lill atl målet för verksamheten uppnås. leds av en verksslyrelse. Som ell led isamordningen mellan och domänverket skulle styrelsen för domänverketnärmasl vara densamma som för enligt riksdagsbeslut. Fr.o.m. år1970 är del Statsförelag som väljer styrelse i . Den personidentilel somenligt beslut skulle gälla i fråga om styrelserna i verkel och ASSIhar efterhand blivit allt svårare atl åstadkomma. har därför påförslag av regeringen beslutat all upphäva styrelsesamordningen (prop. 1979/80:79,NU 1979/80:37, rskr 1979/80:288). Chef för domänverket är en generaldirektör med enöverdirektör som ställföreträdare. är organiserad i tväproduklavdel-ningar, en för skogsbruk och en för nylljanderätler, ell organ förcentral planering samt enheter för stabs- och serviceuppgifter. Verket har sexregionförvaltningar. Inom varje region finns ell antal revirförvallningar.Dessutom finns inom de tre södra regionerna fyra nylljanderättsförvall-ningar.Såväl produklavdelningarna som regionförvallningarna har resultatansvar. Domänverkels skogsmarksinnehav, exkl. renbelesfjällensskogar, uppgår i runl tal lill 4 milj. hektar produktiv skogsmark, varav ca530000 hektar är belägna ovanför skogsodlingsgränsen. Verkels skogsmarksinnehavUlgör närmare en femtedel av landets produktiva skogsmark. Del bokfördanettovärdet av verkels skogs- och jordbruksfastigheter uppgick fill 922milj. Motsvarande taxeringsvärde uppgick fill 2701 milj. kr. Domänverkels omsällning omfattar intäkter förskogsprodukter, skogsentreprenader, utarrendering av jordbruk, tomter,materialintäkter, jakt och fiske samt uthyrning av bosläder. Försäljningen avskogsprodukter utgör av omsättningen. Försäljningen av virke under desenaste fem åren framgår av följande sammanställning. 1975 1976 1977 1978 1979 Milj. m' fub' 5,8 6,5 6,5 7,0 7,2 ' fub = fast mått under bark ekonomiska resullal under åren 1975-1979framgår av följande sammanställning (milj. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 148 Produktions-, försäljnings- och Finansiella och extraordinära poster -8,2 -16,0 -26,8 -14,6 -21,4 -16,2 -12,7 -t-9,6 i % av i medeltal disponerat statskapital Av sammanställningen framgår all omsättningen harstigit slarkl under åren 1975-1979.Under år 1980 beräknas omsättningen komma all uppgå lill ca 1 500 milj. kr. Domänverkels resultatföre boksluisdisposilioner och skatt beräknas bli ca 200 milj. kr. investeringar under åren 1975-1979framgår av följande sammanställning (milj. 1975 1976 1977 1978 1979 Investeringi maskiner och inventarier 72,3 96,1 94,5 81,5 56,4 Investering i byggnader och mark anläggningar 12,5 14,2 34,9 36,9 24,4 Till skillnadfrån övriga affärsdrivande verk erhåller domänverket i princip inle några invesleringsmedel över statsbudgeten. Verkels medelsbehov tillgodoses genom tillgång tillrörlig kredit i riksgäldskonloret, vilkenf.n. får uppgå till högst 500 milj. kr., och genom disposition av fillgängligavinst- och fondmedel. ekonomiska ställning vid utgången avvart och ett av åren 1975-1979framgår av följande sammanställning (milj. Eget kapital (Domänfonden) Summa skulder och eget kapital Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 149 Antalet anställda inom domänverket de senaste fem årenframgår av följande sammanställning 1975 1976 1977 1978 1979 Anställda 6000 6500 6500 6500 6400 På grundval av en av domänverket upprättad femårsplanför verket har regeringen bestämt den inbetalning av vinsttill staten som verket skall fullgöra . Kravetinnebär att verkel skall till staten inleverera 30 milj. kr. plus 30%av års-vinslen, dock sammanlagt lägst 40 milj. kr. Den del av vinsten somåterstår skall tillföras verkets disposilionsfond. För är 1979 inlevererades 41,6 milj. kr. till staten.Inleveransen beräknas bli 64 milj. kr. Verkets investeringsfond får utnyttjas för inköp avfast egendom och lill investeringar med en varaktighet av minst tio är, I.ex.byggnader och skogsbilvägar. Genom avsällning lill värdeminskningskonlo förinvesteringar hålls fondens kapital intakt. Köpeskillingen för försäljning avkronoegendom tillförs investeringsfonden. Uppläggningen av domänverkels finansiering av drift-och kapitalutgifter medför att endast anslag till verket av speciell naturredovisas på statsbudgeten. På grund av skogsindustrins trängda läge har ell stortutbud skett av skogsmark. Genom ett särskilt förlagslän av 500 milj. kr. (prop.1978/ 79:125 s. 71, NU 1978/79:54, rskr 1978/79:447) har domänverket erhållitfinansiella resurser för atl kunna förvärva en del av denna skogsmark. Tillföljd härav har domänverket från skogsindustrinförvärvat drygt 48000 ha mark för 275 milj. kr. Jämsides härmed harlantbruksslyrelsen kommit överens med domänverket om all verkel skall överlåtadrygt 20000 ha mark belägen pä en mängd ställen i landel lill jordfonden. förvallar aktierna i ell förvaltningsbolag.Domänföretagen AB, som finansiellt och administrativt samordnar verksamheten ielt antal dotterbolag. med aktiebolagen under verkels förvaltningutgör domänkoncernen. Domänkoncernens utveckling framgår avföljande sammanställning. 1975 1976 1977 1978 1979 Omsättning 977,4 1180,0 1326,5 1436,1 1883,6 Resultat före boksluisdisposilioner ochskatt 213,4 203,2 121,7 128,2 117,2 Anställda 6194 6847 6970 7096 7656 utger en årsredovisning och endelårsrapport. 11 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 150 Ersättning till domänverkets fond för utgifter för övertaligpersonal 1979/80Utgift 173776 1980/81Anslag 67000 1981/82Förslag 63000 Från anslaget bestrids ersättningar som föranlettsav beslut av riksdag (prop.1933:233, BaJoU 1933: 1, rskr 1933:269) angående indragning av visspersonal vid domänverket. beräknar kostnaderna till ca126000 kr. Av kostnaderna beräknaskyrkofonden enligt sedvanliga beräkningsgrunder svara för . föreslår därför attanslaget förs upp med . Jag har ingen erinran mol domänverkelsberäkningar och förordar därför allanslaget förs upp med . Jag biträder vidare ell av verkel lämnat förslag till fördelning enligt sedvanliga reglerav de verkliga kostnaderna för mellan anslaget och kyrkofonden. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. besluta all kyrkofonden förär 1980 skall ersälla domänverkets fondför utgifter för övertalig personal med . 2. lill Ersättning tilldomänverkets fond för utgifter för övertalig personal för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81Anslag (nytt) 4300000 1981/82 Förslag 2200000 Anslaget disponeras av domänverket för bidrag till investeringar i byggnader m.m. påkronolägenheter, lill flyltningsbidrag och avlrädesersältning åt innehavare av kronolägenheler saml förall bestrida vissa andra utgifter för lägenheterna. har under är 1980 fattat beslut (prop.1989/80:74, NU 1979/ 80:64, rskr1979/80:414) om ändrade regler för avräkning med artendatorerna. Beslutet innebär bl. a. generösareberäkning av avträdesersättning-arnas storlek. får /81 disponera högst4,3 milj. kr. för avträdesersällningar och övriga kostnader belöpande påkronolorpen. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 151 tabelopp innefattar förutom pä budgetåret löpande kostnader jämväl till-läggsersältningar för retroaktiv omräkning avgjorda avräkningar fr. o. m. och för utbetalning av uppskjutnaavräkningar omräknade enligt de nya riktlinjerna.