prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Inte minst har konsekvenser av läroplansmässiga reformerför SÖ belyst problemen med den hårda bundenheten och mängden av delaljregler istatliga författningar och avtal, som reglerar anställnings- ochtjänstgöringsvillkor för lärare. Den slutsatsen har dragitsatt vi inle kan fortsätta pä detta sätt hur länge som helst. pä allvar göra något ät regelsystemets enorma omfattning och komplexitetoch dess bristande funktionalitet, måste man överväga också grundvalarna och sepå sambanden mellan olika delar i systemet. Utvecklingen av arbetsrätten,bl.a. genom lagarna om anställningsskydd och om medbestämmande i arbetslivethar också lett lill alt det allt oftare uppstår 1980/81:107 118 komplikationer med det s.k. dubbla huvudmannaskapet förlärar- och skolledarpersonalen. SÖ förordar att man penetrerar möjligheterna att radikaltminska den statliga regleringen rörande rektorer och biträdande skolledare, ivart fall rörande , vilkel måste kombineras med överväganden ominarbetande av statsbidraget lill skolledare i driftbidraget. Parallellt måsteetl grundligt förberedelsearbete göras för avtalsförhandlingar rörande skolcheferoch i samma etapp eventuellt berörda andra skolledare. Etl sådant arbete måsteinkludera lösningar på problem all verkligen ge stor frihet och flexibilitet iresursutnyttjandet åt de enskilda kommunerna och alltså inte skapa nya centralalåsningar, om ock i avtalets form. SÖ föreslår all man startårenskolledarprojekt med det syfte SÖ skisserat. Det bör ledas av staten. Staten börinte såsom ställföreträdande arbetsgivare lämna ifrån sig avtalsfrågorna, omdessa eller de offentligrättsliga grunderna för dessa inte är i ett skick, somär klart tillfredsställande och som ger goda förutsättningar för utvecklingeninom skolväsendet. Det bör ocksä gälla beträffande lärarfrågorna. SÖ föreslärdärför alt det också startas elt lärarprojekt under statens ledning. Arbetetbör kunna avsätta resultat i etapper. Elt sådant arbete måste få la tid, detbör medge ett grundligt och konstruktivt länkande och inte minst innefattadiskussioner mellan alla berörda parter. och statskontrollkommittén anför att ettsamlat kommunalt huvudmannaskap för samtliga nu statligt reglerade tjänster iskolväsendet måsle ingå som en integrerad del i utvecklingen med etl kommunaltdriftansvar. , , , , , ,, , , , , , och Markskommuner uttalar sig för kommunalt huvudmannaskap i likhet med , ,, och . Så gör ävenLandstingsförbundet, av i län. Länsskolnämndeni och anser inte att de av SSK redovisademindre långtgående alternativen löser problemen men får ses som ett steg mot enslutlig kommunalisering. Även () accepterar förslagetsom en etapp mot ett samlat kommunalt driftansvar för skolans organisation ochadministration. , länsavdelning avKommunförbundet och kommun anser att kommunens inflytande bör öka ihögre grad och i snabbare takt än vad ulredningen föreslagit i något av sinaallernaliv och förordar därför en fullständig kommunalisering av samtliga nustatligt reglerade tjänster i skolväsendet. förutsätterfullständig kostnadstäckning medelst statsbidrag fill skolledar- ochlärariöner. Därigenom skulle även frågan om möjlighet för kommunalt anställdavårdlärare att undervisa i teoretiska ämnen kunna lösas. 1980/81:107 119 Decentraliseringsutredningenställer sig bakom riktlinjerna och anser också alt arbetet måste ske på långsikt. Detta får emellertid inle medföra alt inte mer kortsiktigadecentraliseringsåtgärder vidtas, t. ex. inom ramen för skoladministrativakommittén. RRV delar SSK:suppfattning att i etl kommunall driftansvar ingår bl. a. vidgat inflytande överall skolpersonal. Såväl Landstingförhundet som ochEskilstuna kommun påpekar all dubbla administrativa rutiner, en för skolområdetoch en för det övriga kommunala området, hindrar en effektiv användning avresurserna. Enligt har delta särskilt visat sig inom vårdutbildningen,då statligt och kommunalt anställda lärare verkar vid sidan av varandra. SPN ställer sig tveksamtill beskrivningen att arbetsgivaransvaret inte är entydigt samlat vare sig hosstat eller kommun. Statsmakterna har i olika sammanhang understrukitkommunernas arbetsgivaransvar som huvudman för skolan. Den som är huvudman fören verksamhet är också dess arbetsgivare. Att statsbidrag utgår till en vissverksamhet befriar inte huvudmannen från arbetsgivaransvaret. Iarbetsgivaransvaret ligger även ett personaladministrativt åtagande. LOoch anser det vara en fördel om samtligapersonalfrågor i kommunen handhas av ett personalorgan. LO och förbundetbetonar vidare att skolan innehåller andra personalgrupper än lärare. Iframtiden, med en sammanvägning av skoltid och fritid, kommer också andrapersonalkategorier in i det pedagogiska arbetet, kommun anför atldet delade driftansvaret för skolan är den största orsaken till altskolans personalpolitik visavi lärargrupperna i åtskilliga kommuner inteuppnått samma nivå som för övriga anställda. Länsskolnämndeni ser ingen ovillkorlig koppling mellan statlig Ijänsteregleringoch statlig tillsältning. En koppling av arbetsgivaransvar och tillsättning ärdet naturliga för alla personalkategorier i kommunerna. Den ökade frekvensenav omplaceringsfall i lärarkåren är ytteriigare en faktor som talar för enkommunalisering av lärartjänster. RHS menar att delnalurliga synes vara alt skolans huvudmän står för det omedelbaraarbetsgivaransvaret. Om man syftar till decentralisering synes det varaopraktiskt för atl inte säga orimligt all ha en för hela landel gemensamavlalsreglering avseende alla detaljer av villkoren för lärarnas arbetsförhållanden.Det hindrar inle att centrala uppgörelser för hela landet träffas gällandeolika grundläggande förhållanden för lärarnas löner och arbetsvillkor. anser alt huvudmannaskapet för lärare bör ligga hos kommunen menatt behörighetskraven för lärar- och skolle-darljänsler bör utformas centralt. Jönköpingsläns landsting anför all om kommunerna skall kunna få ett odelat driftansvarför skolan är del nödvändigt alt slalens ställförelrädar-skap som arbetsgivareavvecklas. Reformen bör emellertid kombineras Prop.1980/81:107 120 med ålgärder som gör samtliga kommuner någorlundaJämställda i ekonomiskt avseende för att kunna motsvara kravet på likvärdig ulbildningsstandard.Landstinget förordar alt staten bör reglera behörighet och befordringsgrunderför lärare även vid ett kommunalt driftansvar och att slallig besvärsrätt börfinnas kvar. i understryker vikten avalt konsekvenserna för specielll personalorganisationerna av en fullständig kommunaliseringav samtliga statligt reglerade tjänster inom skolan troligen måste ytterligareprövas och anför att ett eventuellt förverkligande kommer att ta lång tid.Oxelösunds och kommuner påpekar att en så omfattande förändring måste skesuccessivt och i samverkan med berörda personalorganisationer. i anför all ingavälmotiverade och välformulerade argument i väriden kan ge oss den kringbarnens behov centrerade skola, som SSK skisserar, så länge lärarnas arbelegrundas på undervisningsskyldighet istället för tjänstgöringsskyldighet. I anser atl SSK överdriverfördelarna med atl kommunalisera skolans personal. Elt närmare arbetsgivarsamar-belemellan olika offentliga arbetsgivare synes vara en bättre lösning än etlenhetligt huvudmannaskap. , , och Markaiyds kommuner avslyrkerlikaså en kommunalisering. SSK föreslår att ansvaret för skolchefs funktionenöverförs till kommunen. Den statliga regleringen av tjänster som skoldirektör,förste rektor, rektor tillika skolchef samt biträdande skoldirektör utgår helt.Anställnings- och löneförhållandena regleras av kommunerna på samma sätt somgäller för övriga kommunala förvaltningschefer. Remissinstanserna tillstyrker med få undanlag altskolchefstjänsterna tillsätts av kommunen. Ca en fjärdedel av dem somtillstyrker tillsättning föredrar emellertid att tjänsterna skall varaslalligl reglerade och att det skall finnas kvar statlig besvärsräll. Tilldessa hör bl.a. länsskolnämnden och i och länsskolnämndeni län. i tillstyrker underförutsättning att besvärsrätten kommer att finnas kvar. i län har förståelse förutredningens önskemål men finner atl del finns betydande fördelar med statligtreglerade skolchefsljänsler. i anför att statligabestämmelser även i fortsättningen bör reglera antalet skolledare. tillsättning av skolchefer avstyrks av /SR,TCO, länsskolnämnderna i och , . Kinda.Tidaholms och kommuner samt skolstyrelserna i , . ,, och Are liksom av SFS. SSK föreslår att förhandlingsverksamheten för skolledareoch 1980/81:107 121 lärareskall ske med statens och kommunernas samarbelsnämnd i lönefrågor (OASEN) somarbetsgivarpart. Delstora flertalet remissinstanser har förordat förslagel all OASEN skall skötaförhandlingsverksamheten. Få har emellertid särskilt berört denna fråga. SAV anför följande: "Enligtlagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m.m.har SAV behörighet att förhandla och sluta kollektivavtal med bindande verkanför bl.a. kommuner och landsting i fråga om löner, pensioner och flertaletanställningsvillkor för skolledare och lärare vid grundskola, gymnasieskola m.fl.skolor. Beträffande vissa anställningsvillkor saknar SAV sådan behörighet. Detankommer då på kommuner och landsting att förhandla och sluta avtal. a. arbetsrättsforraen har det avtalsbara området för skolledare och lärareväsenfiigt vidgats. SAV har behörighet att förhandla och sluta avtal i vissa avde nya avtalsbara frågorna, i andra inte. Medbestämmandelagen förutsätter enanknytning mellan avtal om medbestämmanderätt och avtal om löner och allmännaanställningsvillkor. Enligt propositionen 1975/ 76: 105 bil. 2 skallorganisationerna rikta samtliga sina avtalskrav mot staten i fråga omarbetstagare som omfattas av slällföreirädarlagen. Som redan nämnts saknaremellertid SAV möjlighet att i vissa frågor träffa avtal med bindande verkan. 1nämnda proposition (s. 205) sägs vidare att för all överbrygga de olägenhetersom skulle kunna uppstå genom det mellan staten och kommunerna delade ansvaretför berörda verksamhetsområden bör inom ramen för det samarbete som äger rummellan staten och kommunerna i lönefrågor m. m. byggas upp denförhandlingssamverkan som behövs. Medutgångspunkt i vad som sägs i propositionen och för all minska problemen medett fortsatt dubbelt arbetsgivaransvar föreslår SAV att denförhandlingssamverkan mellan staten och kommunerna i löne- och MBL-frågor sombehövs förläggs inom ramen för del samarbete som redan finns i OASEN. Denformella befogenhetsfördelningen som f.n. gäller mellan stat och kommun och somvilar på ställföreträdarlagens bestämmelser ändras därigenom självfallet inte.Avtal sluts av SAV i de frågor SAV har avtalsbefogenhet och av kommunförbundeni övriga frågor. De avtal SAV sluter får direkt bindande verkan för denkommunala arbetsgivaren medan de avtal kommunförbunden sluter får formen avrekommendationsavtal. Denna förhandlingssamverkan bör kunna omfatta samtligaförhandlingsbara frågor som rör all personal som har sin arbetsplats iskolan." Länsskolnämndeni biträder förslaget om ett vidgat samarbete på central nivå vidförhandlingar om löner och anställningsvillkor, så att gemensamt ochrationell planering underiättas. anser det vara viktigt attförhandlingssamverkan i OASEN byggs upp på ett sådant sätt att man skaparförutsättningar alt i större utsträckning än få en reell samordningav de kommunala och statliga löneavtalen. 1980/81:107 122 kommun är däremot mycket tveksam lill behovel av entredje förhandlingsmyndighel. Skall den statliga regleringen kvarbli för lärareoch skolledare finns det knappast någon anledning all flytta förhandlingsansvaretfrån SAV. i län anför alt då stalsbidrageltill skolväsendet fill stor del beror på utgående löner är det rimligt, att slatenhar etl väsentligt inflytande på löneuppgörelserna. Löneförhandlingarna bör därförliksom skötas av avtalsverket. SÖ anser att innebörden av SSK:s förslag är oklar och altminst tre tolkningar är möjliga OASEN utnyttjas konsekvent för samråd, men slatenförhandlar och träffar avtalen alltjämt såsom ensam arbetsgivarpart på grundvalav nuvarande ställföreträdarlagen. Staten och de två kommunförbunden förhandlar ochundertecknar gemensamt avtalen på arbetsgivarsidan. Den nuvarande ,, transformeras till elt nytt organ, som i eget namn förhandlar ochträffar avtal såsom legal ställföreträdare för kommunerna eller kanske medförbehåll för regeringens och de båda kommunförbundens godkännande. Tolkningennummer två förefaller länkbar att praktisera - utan lagändring - enbart om delgäller alt avlalsreglera frågor som gäller såväl rent kommunalt regleradpersonal som statligt reglerad personal, t. ex. om det skulle gällaett medbestämmandeavtal för skolan, avseende den kommunala nivån ochinkluderande all slags skolpersonal. Utan lagändring eller annanriksdagsåtgärd torde i övrigt knappast någon annan tolkning än den första varamöjlig. och kommuner påpekar att etl samlatkommunalt ansvar medför en ökad förhandlingsorganisation för kommunerna ochalt kostnaden för denna bör bestridas av staten. SSK föreslår ingen ändring i lärares rätt all samtidigtsöka flera ordinarie tjänster eller alt inneha ordinarie tjänst. Länsskolnämndeni anför atl den vill fästa uppmärksamhet på ettförhållande som synes ha förbisetts när utredningen övervägde frågan omtjänstetillsättning av lärare och som kan ha betydelse för frågans lösning.Begreppet ordinarie tjänst, har, med den ändring som infördes iskolförordningen fr. o. m. , inte samma materiella innehållsom det hade före nämnda tidpunkt. Ändringen innebar att ordinarie tjänst somlärare tillsätts med förordnande tills vidare, dvs. läraren är i princip uppsägningsbar.Konstitulorialet upphörde som tillsält-ningsmetod. Denna bestämmelse har docksatts ur spel genom övergångsbestämmelser som sedermera förlängts alt gällaförordnanden som meddelats t.o.m. . Enligt dessa skall äldrebestämmelser om konstitutorial gälla för lärare som förordnas fram till dennalidpunkt. När övergångsbestämmelserna upphör att gälla, finns det - mednuvarande 1980/81:107 123 trygghetslagstiftning- inte något annat som skiljer ordinarie tjänst från extra ordinarie än alltillsättningen sker av olika myndigheter. En naturlig utveckling är enliglnämnden alt della ordinariebegrepp, som då inle längre har någon arbetsrättsligbetydelse, bringas atl upphöra. bör inle innebära någon försämring avtryggheten för de anställda, eftersom anställningsförhållandena ärförhandlingsbara och möjlighet bör finnas att i kollektivavtalets formöversätta konstilulorialens Irygghetsgaranlier. ÄvenSÖ ifrågasätter om inte uppdelningen i ordinarie och icke-ordinarielärartjänster - när framöver tillsättning med konstitutorialets rättsverkningarinte längre skall ske - blir av så ringa praktisk betydelse atl man böröverväga om inte de ordinarie lärartjänsterna bör avskaffas i denbetydelsen att nya sådana tjänster ej inrättas och ordinarie tjänster ej hellertillsätts. SÖ redovisar i sitt yttrande ordningen vid tillsättningen av ordinarietjänster. Den tar och innebär mycket arbete för skolstyrelser,länsskolnämnder och SÖ. SÖ redovisar vidare att av 2213 tjänster som ledigförklaradesi enbart 319 tillsattes med sökande från annan kommun. 207 kundeinte tillsältas då ingen sökande fanns. På övriga 1 687 tjänster blev det intenyrekrytering från annan kommun utan tjänsten tillsattes med lärare, som redanhade anställning i kommunen. Olikatänkbara och önskvärda effekter kunde vara atl man därigenom uppnådderiksrekrytering lill attraktiva tjänster, nämnvärt större anställningstrygghetför den tillsatte, högre lön för den tillsatte. Jämnare fördelning över landetav välmeriterade lärare, lämplig sammansättning av den enskilda skolanspersonal, lugn arbetsmiljö genom en stabil lärarsamman-sättning. Proceduren geremellertid numera föga av dessa effekter i utbyte. Slutsatsen för SÖ:s del bliratt den nuvarande tillsältningsproceduren i sin omständlighel inte ärmeningsfull; det arbete som ulförs ger inte positiva effekter som står i rimligproportion till arbetsinsatsen. Delär vid denna bedömning nödvändigt atl framhålla del faktum, att det redan nu ärde kommunala skolstyrelserna som tillsätter de flesta lärartjänsterna. Enligtstatistik från har /79 efter lediganmälan lillarbetsförmedlingen tillsatts ca 15000 heltidstjänster som lärare för hel termineller . SÖförordar alt lärarlillsättningen helt övergår lill de kommunala skolförvaltningarna. Dettakan enligt SÖ tillgå så, att ordinarie tjänster som lärare - liksom skettbeträffande ordinarie tjänster inom andra offentligrättsligt reglerade områden inte vidare tillsätts efter en viss fastställd tidpunkt. Ett upphörande avordinarietillsättningen fordrar inte några förändringar i det nuvarandeförfarandet vid tillsättning av tjänst som icke-ordinarie lärare. Länsskolnämndeni menar att en naturlig ordning vore atl fr.o. m. den I juli 1980upphöra med lillsätlning av ordinarie lärartjänster. Även länsskolnämnderna iBlekinge och samt och 1980/81:107 124 kommuner har ifrågasatt om de ordinarietjänsterna bör vara kvar. Statskontoret förordar atl frågan omordinariesättning av vissa lärartjänster - rrred de för- och nackdelar dellahar - aktualiseras i överläggningar med berörda personalorganisationer. i län anser atl frågan om ordinarieskapetdå det gäller lärartjänster bör lösas . Trygghetslagarna påarbetsmarknaden är sådana att ordinarieskapet måste anses överflödigt. Om och närde ordinarie tjänsterna avvecklas bör tillsättningen av skolledar- ochlärartjänster bli en angelägenhet. SSK föreslår alt tjänster som rektorer, biträdanderektorer och studierektorer samt ordinarie lärare tillsätts av kommunen.Behörighetskrav och befordringsgrunder till den del de inle är förhandlingsbaraförblir reglerade av slaten författningsvägen. Slallig besvärsräll finns kvar. Förslagel tillstyrks av RRV, SPN, statskontoret, länsskolnämndernai , , , , , , , , , , och Väslernorrlandslän, , , , , . ,, och , länsstyrelsernai , och . Svenska kommunförbundel och Landstingförhundet,. ochFolkpartiets ungdanisfärbitnd, statskontrollkommittén. , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , Lunds, Ystads, , ,. Färje-landa, , , , . ,, , , , , , , ,. , , , . , , , , och kommuner. SÖ förordar alt ordinarie lärartjänster avskaffas på siktoch atl lärarlillsättningen övergår lill de kommunala skolförvaltningarna. SÖframhåller, atl förändringarna motiveras av praktiska skäl. Samma eller likartadeskäl kan inte anföras till slöd för ändring av tillsättningen av leklorstjänster.Samtliga lektorstjänster tillsätts av SÖ. Icke-ordinarie tjänster finns iprincip inte. Skolstyrelserna har således ingen erfarenhet av dessa tillsättningar.Meritvärderingssystem (poängberäkning) finns inte och har inte bedömtsvara lämpligt atl införa. Ofta måsle prövas om sökande har godtagbarvetenskaplig kompetens. Enligt SÖ är det emellertid inte självklart alt lektorsljänsterpå sikt skulle behandlas annorlunda än lärartjänsterna i övrigt. Den samladeöversyn av läraranställningssystemet (lärarprojeklel) som SÖ förordar börrimligen omfatta även olika frågor rörande lektorsljänsterna. SÖ tillstyrkerförslaget om tillsättning av skolledare. Prop.1980/81:107 125 Även om SAV från de synpunkter verket har atl företrädainte finner SSK:s förslag (alternativ 2) helt tillfredsställande, vill SAVemellertid inte motsätta sig att förslaget genomförs. SAV erinrar om att ettgenomförande av SSK:s förslag om att skolchefsfunktionen och all tillsättningav skolledare och lärare överförs till kommunen måste föregås av förhandlingaroch kan komma att ta betydande tid. SPN ser detta förslag som en etapp i en önskvärdutveckling mot ett samlat kommunalt driftansvar för skolans organisation ochadministration. , och skolstyrelsen i ser det endasisom ett steg på vägen mot huvudmålet, ett samlat kommunalt huvudmannaskap.Landstingsförbundet menar alt förslaget inte löser problemen med det deladehuvudmannaskapet. kommun menar att förslaget om tillsättning avskolledare och lärare med bibehållande av besvärsrällen och behörighetskrav m. m.reglerade av staten i sak inte innebär någon slörre förändring i förhållandetill nuläget utom vad gäller fjärde befordringsgrunden. RRV anför att alternativ 2 är att föredra inle minst frånadministrativ synpunkt. anser RRV atl det är nödvändigt att betonavikten av att förhandlingsvägen nå en acceptabel lösning. ochlänsstyrelsen i samt förutsätter attändringarna genomförs först efter överläggningar med berörda personalorganisationer.Majoriteten i anser att slor vikt bör läggas vid alt berördapersonalorganisationer synes vara skeptiska mol tillsättning ochförordar därför att en eventuell övergång lill tillsättning sker efteringående förhandlingar och i samförstånd med berörda personalorganisationer. Idenna synpunkt instämmer länsskolnämnden i . Socialdemokratiskareservanter i delar inte uppfattningen atl övergången skallske i samförstånd med berörda personalorganisationer. Det deladehuvudmannaskapet har, menar reservanterna, så stora nackdelar atl det ärangeläget atl beslutanderätten överförs till en av parterna. kommun anför att om lillsätlning av skolledare ochlärare görs av kommunen så skulle det för dessa tjänster finnas godamöjligheter alt via MBL-information och MBL-förhandlingar tillgodosepersonalens krav på allmängiltiga regler för tillsättning. Ystads kommun harsvårt att förslå personalorganisationernas negativa inställning till en kommunaliseringav tjänstetillsättningarna. I ett för den statligt reglerade lärarpersonaleni bör personalorganisationerna kunna tillförsäkra sigmedbestämmande bl.a. i frågor rörande tjänslelillsätlningar och därmed få dengaranti man anser sig behöva mot elt tydligen befarat godtycke frånarbetsgivarens sida. kommun anser det otillfredsställande atl enkommun inte själv fär tillsätta all personal och menar att det ligger elt visstunderkännande av Prop.1980/81:107 126 kommunens kompetens, i synnerhet som del i den offentligadebatten ibland anförs att tillsättning av skolledare och lärare på högreregionalt eller centralt plan betraktas som en garanti för en"objektiv" bedömning fill skillnad mot en av kommunen förmodligenmera subjektiv bedömning. Likartade farhågor tycks däremot komma i bakgrundennär kommunen tillsätter kommunsekreterare och ekonomichef, socialassistenteroch bibliotekarier, fastighetsingenjörer och förskollärare för att ta någraexempel. Inte ens vid den kommunala tillsättningen av annan personal inomskolan - skolsköterska och skolpsykolog, kanslipersonal och skolvärdar, ekonomipersonaloch vaktmästare etc. - ifrågasätts som regel den omsorg och oväld varmed tillsättningsfrågornabehandlas. kommun anser att besvärsrätten (förvaltningsbesvär)bör bortfalla. finner inte atl lärarorganisationernas skälhar den tyngd atl de kan motivera nuvarande olympliga syslem. i anser inte att bilden vidtillsättningen av lärartjänster är lika entydig som i frågan om skolchefsljänsterna.Nämnden är dock vid en samlad bedömning av utredningens överväganden, nämndensmångåriga erfarenhet av tjänstetillsättningar i landels största län ochremissinstansernas synpunkter beredd alt förorda ett kommunalttillsättningsförfarande för lärare och skolledare med garanti för likvärdigutbildningsstandard. i anför atl nämnden harmångårig erfarenhet av lärartillsättning och förordnande av grundskolansstudierektorer och då kunnat konstatera att skolstyrelserna ofta gjortmeritmässiga felbedömningar trots atl det finns fastställda merilregler. Detfinns vidare en benägenhet, i synnerhet vid skolledartillsättningar, atlskolstyrelserna föredrar sökande från den egna orten framför en mer meriteradsökande från annan ort. Nämnden tillstyrker dock alternativ 2 som en tänkbarutveckling under förutsättning alt kommunerna kompenseras med statliga medelför merarbetet. Även i förutsätter att kommunernakompenseras genom statsbidrag. Även , och Skarakommuner påpekar behovet av ökade resurser.