prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Delegationenför samordning av havsresursverksamheter: Delegationen instämmer i delangelägna i alt samarbetet mellan miljövårds- och bekämp-ningsmyndighelerbehöver utvecklas. Med hänsyn lill all myndighetsuppgifterna inomhavsresursverksamhelen är starkt splittrade kan delegationen dock intetillstyrka all etl nytt organ inrättas. Del bör i första hand vara de berördamyndigheternas sak att utveckla former för ell närmare samarbete. Isammanhanget bör även erinras om de samordningsuppgifter som ankommer påhavsresursdelegationen. Statensskeppsprovningsanstalt: det bör vara av värde för den plane rande och rådgivande funktionen hos det av ulredningen föreslagna samar belsorganel om även skeppsprovningsanstalten är representerad i samar belsorganel. Länsstyrelseni : Enligt mening måste de föreslagnasamarbelsorganen, framför allt på den regionala nivån, ses som faktiskaledningsorgan vid bekämpningsoperalioner. I annat fall får de en olyckligbiandroll som både planerande och rådgivande och stor risk kommer atlföreligga att missförstånd uppslår om vem som har det egentliga ansvaret.Nackdelen med samarbetsorganen som ledningsorgan är att beslutsfallandet kanbli komplicerat med hänsyn till del relativt slora anlalel ingåenderepresentanter från olika myndigheter. Fördelen är att tillgången lillsakkunskap inom många berörda kunskapsområden bör vara god. Länsstyrelseni län: Föreslagna samarbelsorgan på central och regional nivå församverkan mellan miljövärds- och bekämpningsmyndigheter bör vara ett stöd ilänsstyrelsernas beredskapsplanering. Organen bör också ha till uppgift attbistå länsstyrelserna vid fall dä beredskapsplanen sätts i tillämpning. Omkustbevakningens nuvarande indelning behålls kommer län alt ingå i tvåregioner. Eftersom samverkan ändå måste ske över regiongränser bedömsölägenheterna härav som överkomliga. Länsstyrelseni län: Länsslyrelsen, som lillslyrker lillskapandel av ell cenlrallsamarbelsorgan, vill ifrågasälla lämplighelen av de föreslagna regionalasamarbelsorganen. För biträde ät ledningsorganisation vidoljebekämpningsaktioner torde de centrala verken ändå utse lämpliga företrädare i förekommande fall på regional nivå. De övriga arbetsuppgifter som föresläsför dessa regionala organ torde med fördel kunna utföras av det centralasamarbetsorganet. Del förutsätts all della cenirala organ i konkreta frågor tarkontakt med länsslyrelserna. Dessulom anser atl en representantför de berörda länsslyrelserna i landet ingår i det centrala samarbetsorganet. 12 1980/81. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 178 Länsstyrelseni : tillstyrker tillskapandet av etl päförhand utsett särskill samarbelsorgan som vid oljebekämpningsoperationer kanbiträda ledningsorganisationen med anvisningar och råd. Synnerligen viktigttorde vara atl få en stark representation i samarbetsorganet från myndighetersom representerar miljö- och naturvård. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen vill här endasi betona vikten av att det finnsfasta samarbelsorgan både på central och regional nivå samt alt dessa gesresurser att på ett meningsfullt vis biträda bäde vid planering och i händelseav ulsläpp. Länsstyrelseni ; tillstyrker de förslag till samarbelsorgan somulredningen framlägger. En fömtsättning är givetvis atl den föreslagna nyaorganisafionen för kust- och sjöfartsverksamheten kommer till sländ. Deuppgifter (samordning vid myckel stora olyckor, utbildning, information,forskning m.m.) som skulle åvila samarbelsorganen är belydelsefulla för attkunna pä räll sätt få med miljöfrågorna i bekämpningsarbetet. Länsstyrelseni : vill dock förorda atl de centrala respektiveregionala samarbetsorgan som föreslås, upprättas. På regional nivå börett sådanl organ kunna fungera såväl som slöd för den operativa ledningen inormalfallet, som för det fall länsslyrelsen enligt brandlagen övertarräddningsledningen. I det enskilda fallet bör berörd kommun vara representeradi samarbelsorganel. Länsstyrelseni : Behovet av samarbetsorgan mellan miljöochnaturvärdsintressena och dem som skall planera och genomföra bekämpning avolje- och kemikalieutsläpp torde inte behöva ifrågasättas. Det kan dock ipraktiken bli svårt alt få sådana atl fungera tillfredsställande, särskill iakuta situationer. Detta bör ägnas särskild uppmärksamhet vid den närmareutformningen av organen. Kommitténför transport av farligt gods: Frägan om samordning av myndighetsansvaret förIransporler av farligt gods, som är mycket splittrat, utreds avTFG-kommittén. Med utgångspunkt frän de i denna fråga gjordaövervägandena finns inte anledning till erinran mot betänkandets förslag tillsamarbelsorgan. Därestde föreslagna samarbetsorganen inrättas, bör frägan om representation för demi industriverkets rådgivande av farligt gods övervägas. Räddningstjänstkommittén:Även samarbetet mellan miljövårds- och be-kämpningsmyndighelerna har anknytningtill räddningstjänslkommitténs kommande överväganden om huvudmannaskapet.Kommittén kommer att pröva fömtsättningarna för en ökad samordning både pälokal, regional och central nivå inom räddningstjänsten. Prövningen av MISTsförslag i denna del bör därför anstå till dess kommittén slutfört sitt arbete. Göteborgskommun: Kommunen är tveksam till all ansvarel föresläs splill-ral pä så mångamyndigheler. Logiskt vore, alt ge även della ledningsansvar till den nyskapaderiksmyndighelen som ju även verkar regionall. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 179 Regeringentillkallade enligl beslut vid regeringssammanträde ensärskild utredare med uppdrag att utreda frågan om bemanning längs våra kuster.Utredaren avlämnade betänkandet (Ds Kn 1980:2) Personal förfillsyn av kust och skärgård. Betänkandet är f. n. föremål förremissbehandling. Nedanredovisas de yttranden remissorganen avgav med anledning av det översiktliga""-förslag, som var ulgångspunklen för regeringens beslul. : Verkel vill dock här underslryka MlST-kommil-téns uppfattningatl en samlad bedömning av bemanningen längs våra kuster är angelägen. Länsstyrelseni : Som ulredningen framhåller har anlalel statliga tjänstemänmed stationering längs kusterna minskal under en lång följd av år. Detla är avflera skäl hell oacceptabelt och måste rättas tiH. Från miljöskyddssynpunktär del väsentligl all bemanningen är så heltäckande som möjligt för att manska få snabba larm när nägot utsläpp inträffar. Likaså kan personal ikustbandel göra vissa omedelbara insatser av stor betydelse och snabbi upplysaom skadeplatsens förhållanden säväl vad gäller utsläpp som naturförhållanden. anser delsjälvklart att man vid en bedömning av erforderlig bemanning längs kusternamåsle väga in alla samhällsinlressen. Sädan hänsyn har inle lagits av berördacenirala verk vid de lidigare bedömningar som resulterat i avbemanning enliglovan. Länsslyrelsen har vid upprepade tidigare tillfällen skrivit tillhandelsdepartementet och generallullstyrelsen i dessa frågor. Härvid harlänsstyrelsen bland annal kraftigt motsall sig generallullslyrelsens planer påavbemanning i länels skärgårdsområde. Länsslyrelsenvill nu åler särskill underslryka behovel av personal för övervakning avfågelskyddsområden, sälskyddsområden och naturreservat. I Östergötlandsskärgård finns elt stort anlal sädana områden som fredals för djurlivel. Helasyftet rned del mödosamma arbelel all skydda skärgårdens djurliv kommer atläventyras om inte övervakningen anordnas på ett lillfredsslällandesätt. Idessa sammanhang måste ocksä understrykas viklen av samhälleliga åtgärder föralt bevara en bofast befolkning i länets skärgårdsområde. Problemen är i detlasammanhang utomordentligt stora i Östgötaskärgården. Befolkningen minskarfrämsl på grund av bristande tillgång på arbetstillfällen och service. En fortsaltbefolkningsminskning innebär givetvis ökande problem ur säväl ovan angivnamiljöskydds- som naturvårdssynpunkter. En bofast skärgårdsbefolkning innebär ibland annat dessa avseenden en väsentlig samhällelig resurs som mästeunderstödjas och las till vara. De förslag lill handlingsprogram somlänsstyrelsen utarbetat måste förverkligas. En grundläggandeförutsättning härför är atl begärda stödåtgärder vidtas från central nivå. Länsstyrelseni län: Frågan om fyrplatsernas bemanning är föremål försärskild ulredning. vill ändå här underslryka viklen av att nubemannade fyrplatser inom län även fortsättningsvis fär förblibemannade. Härvid framstår fyren som en synnerligen angelägenbemanningsplats. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 180 i : harstarkt uppmärksammat dessa frägor (se länsrapporl 1979, som huvudsakligenägnades dessa frågor). forlsäller nu della arbele ochätgärdsförsiag kommer atl lämnas , bl. a. i samband medskärgårdsulredningen. I betänkande föreslås atl experter från bl.a. någralänsstyrelser knytes till den särskilda utredningen. i Göteborgsoch län bör självklart tillhöra de länsstyrelser som fär en sädananknytning. : I den ulredning somföresläs har hell förbigåtts all bemanningen av våra kuster, på fyrplatseretc. i första hand har till syfte att öka säkerheten till sjöss, varigenom ävenrisken för oljeskador etc. minskar. Del mäste vara av myckel stort värde alltill ulredningen knyta expertis i form av nautiskt befäl, varför SFBFförutsälls bli representerad i ulredningen. : Den föreslagna nya organisationenför kusl- och sjöfartsverksamhet bör utgöra en garanti för undvikande avpersonaldubblering på vissa punkter utmed kusten medan andra lämnas ulan bemanning. Remissinslanserna lillslyrker eller lämnar ulan erinranulredningens olika förslag angående olycksutredning inom sjöfarten. : Från de inlressen sjöfarlsverkel har allbeakla finns inget alt erinra mot alt olyckor, som orsakat t. ex. storaoljeulsläpp, utreds av en . Nuvarande lagstiftning torde gemöjlighet att låta så ske. Beträffandeförslagel alt förordna en för utredning av olyckor, i vilkautländska fartyg är involverade, kan anmärkas all i fall där utländskt ochsvenskl farlyg kollideral har fillsatls. Sjöfartsverkel haringen erinran mol all möjlighelen ulvidgas till fall där enbart utländskafartyg berörs, men vill peka på de folkrätlsliga och internationella aspektersom berörs av denna fråga. har ingen erinran mot all begränsningen i313 § andra stycket (... befinner sig i svensk hamn ...) tas bort eller mjukasupp. Verkel har i praktiken tillåtit sig en exlensiv tolkning avrekvisitet. Beträffande frågan om alt kommissionen föresläs utredaskador pä den miljön ifrågasätter verkel om detta ej bör ske genom annatorgan som redan har miljövårdsansvar och miljövärdsexperlis. Utredningsmannen har vidareföre slagit att sjöfartens borde inordnas i statens haverikom mission, all sjöfartens även skulle lillsätlas vid sjö olyckor med ufiändskl farlyg när olyckan inträffat i svenska farvatten och vid olyckor som medfört slora skador på miljön 1. ex. slora oljeulsläpp. När delgäller den förslå punkten vill sjöfarlens hänvisa lill vaddeparlemenlschefen anförl i regeringens proposifion (1977/ 78:88) ominrällandei av en cenlral myndighel för ulredning av allvarligare civila ochmililära luftfartsolyckor m. m. (sid 23): "Frågan om sammanslagning av organisafionerna förulredning av luft- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 181 farts-och sjöolyckor, anser jag, i likhel med statskontoret och RRV, bör prövas närerfarenhet har erhållits av den nu föreslagna förändringen. Därvid bör - molbakgmnd av en bedömning av värdet av all i samhället ha ell permanentfristående utredningsorgan även prövas om statens ijänslerskall tas i anspråk även i andra sammanhang." En utökning av arbetsområde har varil aktuell i andra sammanhang t.ex. isamband med förslag lill ny organisation för sjöfartsverkel(kommunikationsdepariementets dnr I 2513/76) och samma departements uppdraglill atl skyndsamt utreda i vilken ordning och utsträckningundersökning av olyckor med fritidsbåtar skall ske. I den första frågan harsjöfartens i sitt remissvar anfört bl. a. följande: "I enlighet med vadsålunda anförts anser sjöfartens alt ulredningsansvarel ivarje fall för allvarligare olyckor, vari sjöfarlsverkel intar partställning,bör överlämnas lill elt frän verket fristående organ. För luftfartens del hardenna fräga lösts i huvudsak efter den principen att -den centrala utredningsrnyndighelen för luftfartsolyckor utreder allaolyckor med dödsfall eller svär kroppsskada inom kommersiell luftfart samtomfattande materiella skador inom sådan luftfart under del atl luftfartsverketutreder övriga haverier. Skäl kan föreligga all göra en liknandekompetensfördelning inom sjöfarten mellan å ena sidan och åandra sidan sjöfartens . Uppenbart är emellertid att det vid enliknande lösning för sjöfartens del måsle uppkomma bl.a. gränsdragnings- ochresursproblem. En sådan ändring avgällande ordning bör i vart fall enligt kommissionens mening föregås av etlvisst utredningsarbete, möjligen i den formen departemental arbelsgmpp somföregick propositionen om ." 1 den andra frågan harsjöfartsverket ännu inte avgelt svar. En arbetsgrupp, som handlägger ärendet,har emellertid föreslagit, atl även allvarligare sjöolyckor med frilidsfartygskall kunna utredas av sjöfartens . Statskontoret:Statskontoret stöder kommitténs förslag atl sjöfarlens haverikommissioninordnas i . Det är viktigt att får de resurser som krävs för atl upprätthålla kompelens ochkontinuitet. Statskontoret föreslår atlkommissionens utredningsverksamhet utsträcks utöver vad kommittén säger omskador på miljön och om utländska fartyg, lill alt omfatta även olyckstillbud.1 likhet med vad som gäller för flygtrafiken kan man härigenom erhålla störresamlad kunskap till grund för det förebyggande säkerhetsarbetet. Statskontoret vill peka påviklen av att frågor om ansvarel för bl.a. riskanalys och planering avförebyggande åtgärder utreds så att en klar ansvarsfördelning kan göras mellanden nya myndighet som bildas dä kuslbevakningen och sjöfartsverkel slås sammanoch haverikommissio- Riksrevisionsverket:RRV ansluter sig fill kommitténs uppfattning all sjöfartens haverikommissionbör ingå i slalens . RRV förutsätter atl några nya tjänster lolaltsett därigenom inte behövs. I stället bör i varje särskill fall expertertillkallas. 1980/81:119 Bilaga 1.2 182 : Verket utgär ifrån att den föreslagna utnyttjar den kunskap om miljöskydd och miljöskador somerfordras. Statensskeppsprovningsanstalt: Skeppsprovningsanstalten välkomnade tillskapandet avsjöfartens . Med hänsyn lill all haveriorsakerna ofta kunnathänföras till manövertekniska misstag eller felbedömningar anserskeppsprovningsanstalten det vara lämpligl atl anstalten i egenskap av statligtexpertorgan i dessa frågor får en bättre insyn i pågående haveriutredningar.Det kan ske t.ex. genom alt personal från skeppsprovningsanstalten knyts somexperter till eller genom aU kommissionen i störreutsträckning än anlitar skeppsprovningsanslaltens tjänster. Räddningstjänstkommittén:Förslaget föregriper räddningstjänslkommitténs överväganden om en kommissionför undersökning av allvarligare olyckor. Kommittén skall enligt direktiven medförtur behandla frågorna om . Elt förslag tilluppgifisomräde, arbetsformer och organisation för del nya undersökningsorganelkommer all föreligga . : Förslagel tillstyrks. Ävende utländska fartygen bör emellertid kunna göras lill föremål för utredning . Enarbetsgrupp inom SFBF har föreslagit att sjöfarlsverkels säkerhetssektionskall inordnas i sjöfartens (bilaga). : Del är angelägel såsom utredaren framhåller kan tillsättas vid olyckor som medfört slora skador pä miljön,t.ex. ulredningar får inle som hittillsbegränsas lill alt enbart avse olyckor med svenska fartyg. Vid en olycka medstort oljeulsläpp som följd bör även göra en bedömning avhur samordningen vid bekämpning och sanering har fungerat. Föreningenanser inte alt någon personalförstärkning av blirerforderlig utan uppgifterna torde kunna genom omprioriteringar inombefintliga personalramar. Endastfiskeristyrelsen och slalens naturvårdsverk har lämnat synpunkter på förslagetatt intensifiera forskning och utveckling avseende bl. a. melodik för beräkningav samhällsekonomiska kostnader till följd av utsläpp av olja eller kemikalier.Nägra instanser, generallullstyrelsen och länsstyrelserna i ochGävleborgs län, tillstyrker förslaget utan direkta kommentarer. Fiskeristyrelsen:För atl rätl kunna uppskatta de skador som utsläpp orsakar på miljön måstedenna form av forskning ges hög prioritet. Specielll svår ler sig delen"föriorade rekrealionsvärden". har i samarbete medsocialhögskolan i tagit fram meloder för socio-ekonomiskaundersökningar belräffande fritidsfiske som skulle kunna användas för altbedöma fritidsfiskets värde. De föreslagna beloppen anser styrelsen varatilltagna i underkant. 1980/81:119 Bilaga 1.2 183 : tillstyrker atl forskning och utveckling ommeloder för beräkning av samhällsekonomiska kostnader intensifieras. Verket harocksä i sin anslagsframställning för /81 tagit upp denmiljöekonomiska forskningen som ett nytt område för verkels forskningsanslag.Behovet av sådan forskning har lidigare betonats av miljökostnadsutredningen isill betänkande (SOU 1978:43) Miljökostnader. Omfattningen ochinriktningen av den miljöekonomiska forskningen bör dock vägas mot annanangelägen forskning pä miljöområdet. Verket avstyrker därför förslagel all denföreslagna delegationen för miljösäkra sjölransporter skulle administrera sädanforskning. Verkel föreslår i slällel att dessa forskningsmedel (0,25 milj. kr.per år) tillförs forskningsanslag (anslag H7). Synpunkternapå behovel av en till knuten mindre delegation för miljösäkrasjötransporter varierar bland remissinstanserna. Flera instanser avslyrkermedan andra tillstyrker och önskar bli representerade. Chefenför marinen: Ulredaren har utformat sill handlingsprogram för all kunnagenomföras . Beroende pä del myckel vida fäll som här föreslagnaåtgärder omfattar, den mängd av myndigheter och organisationer som blirinvolverade och de svårlösta problem som är förknippade medhandlingsprogrammet, förefaller en period alltför kort. En förutsätlningför alt överhuvudlaget hinna genomföra alla föreslagna ålgärder torde vara allutredarens föreslagna delegation lillsälts. ---- .Enligl Chefens för marinen uppfattning bör även försvarsmakten vara representerad i delegationen.Chefen för marinen är beredd alt utse representant i en eventuellt kommandedelegation. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Sambandet mellan denna delegation ochdel centrala samarbetsorganet har inle närmare belysts. Direkl SMHI-represenlationi delegationen har inle föreslagits. Med tanke på SMHIs roll som operativmyndighet med uppgifter inom bl.a. trafik-övervakning och beredskapsplaneringförefaller dock deltagande från i delegationen lämpligt. (Jfr avsnill 3.7) Del har under de senasteåren funnits en tendens inom statsförvaltningen att etablera alltflersamordningsorgan med representation från berörda myndigheter och intressenter.Den arbetstid som åtgår för verksamheten i dessa organ i form av sammanträdenoch resor m.m. måste noga vägas mol nyttan av och effektiviteten i de merkonventionella relationerna och kontakterna mellan myndigheterna. Manborde därför, innan två organ med likartade uppgifter inrättas, pröva om inteden åsyftade funktionen lika väl kan rymmas inom ett organ: den föreslagnasärskilda delegationen. ---- .SMHI kan väntas ha etl omfattande operativt ansvar såväl i uppbyggnaden av etlnationellt trafikinformationssystem som i beredskapsplaneringen. föreslårdärför att institutet blir representerat i delegationen. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 184 Statistiskacentralbyrån: I kommitténs förslag vad gäller SCBs medverkan i det fortsattaarbetet på detla område ingår att samråd bör ske med berörda offentligautredningar, myndigheter och organisationer. SCB har i olika andra sammanhangredan i dag etablerade kontakter med de av kommittén nämnda intressenterna. SCBser för sin del organisatoriska fördelar i alt den delegation för miljösäkrasjötransporter som föreslås bli etl samarbelsorgan i detta sammanhang.Initiativet till ev. fortsalt uppdrag för SCB bör därvid åvila delegationen.För att underlätta det föreslagna samrådet med berörda intressenter på områdetfår SCB också föreslå att verket knyts till delegationens arbete pä lämpliglsätt - t. ex. på expertbasis. Statskontoret:Slatskonlorel finner inte tillräckliga skäl atl inrätta en särskild delegationför miljösäkra sjötransporter. Delegationens uppgifter alt underigångsätlningsskedet-svara för handlingsprogrammets genomförande och tainilialiv lill olika utrednings- och utvecklingsinsatser kan genom de iövrigt föreslagna organisationsförändringarna. Statskontoret vill här särskillpeka på roll i frägor som rör miljöskyddande ätgärder. : Uppgiften att utveckla del föreslagna handlingsprogrammel,samordningen och uppföljningen av arbetet, är en naturlig uppgift förjordbruksdepartementets sakenhet för miljövård. Genomförandel av programmetbör åvila befintliga myndigheter, , brandnämnden, ,etc. avstyrker därför förslagel att ensärskild delegation knuten lill jordbmksdepartementet inrättas för samordningoch uppföljning av oljeskyddsprogrammet. Enligt verkels uppfattning bör maninle ytteriigare splittra oljeskyddsarbe-tel med nya tillkommande myndigheter. Delegationensövriga föreslagna arbetsuppgifter kan också naturligt föras till befintligamyndigheler. kan svara för uppgifterna om miljöekonomi.Uppgifterna om farledsvaruavgift och om miljösäkra sjölransporter kan klarasav och sjöfartsverkel i samråd. Desekrelariatsresurser som MIST-kommitlén föreslår bör som en konsekvens häravanvändas lill alt förstärka , sjöfartsverkel ochnaturvårdsverket. : SIND finner de föreslagna ätgärderna för alt utnyttja beflntligaresurser bättre ändamålsenliga men vill dock peka på de svagheter somfortfarande kommer alt finnas i systemet p. g. a. att olika departement medskilda prioritelsgmnder föresläs som huvudmän för resurserna. Även omnaturvårdsverket har viktiga uppgifter torde det vara lämpligast att samlatransportsäkerhetsfrägorna under , vilket styrsjöfarten, järnvägen och i praktiken även vägtransporterna (genom ADR) avfarligt gods. ------ .Enförutsätlning för det fortsatta arbetet pä all lösa miljöproble men i samband med sjölransporter är konkrela förslag lill allernaliva transportsäll och transportvägar. Dessa förslag måste belysa även verk ningarna på industrin och näringslivet i övrigl. 1 samband med dessa kompletlerande sludier bör även närmare undersökas vilka koslnader som är förenade med olika risknivåer. säkerhelssyslem ulan ordentlig för ankring i den ekonomiska verkligheten löper stor risk alt stanna på pap peret eller alt leda lill mindre lämpliga resursallokeringar. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 185 EnligtSIND:s uppfattning är del därior angelägel alt utredningsförsiagen inte barakompletteras utan även löpande följs upp. Den lekniska utvecklingen ochförändringarna i godsflödenas innehåll och riktning gör detta nödvändigt. Dennalöpande uppföljning bör förenas med utarbetandet av nya förslag fill åtgärder.Av praktiska skäl bör detta uppdrag läggas på en och samma funktion iförvaltningen. Delegationenför samordning av havsresursverksamheten: Den föreslagna delegafionenshuvuduppgift skall bl.a. vara att verka för miijösäkrare transporter och lämnaunderlag för regeringens och myndigheternas ställningstaganden i frågor somrör miljösäkra sjölransporter. Dettaär en samordningsuppgift som till stora delar överensstämmer med de direktivsom gäller för den nyinrättade delegationen för samordning av havsresursverksamheten. Delegationenvill därför ifrågasätta om inle den föreslagna nya delegationens uppgifterfaller inom ramen för havsresursdelegationens verksamhel. I de expertgmpper somupprättats inom delegationen för samordning av havsresursverksamhelen finns enbred kompelens inom skilda havsanknutna verksamhetsområden. Denna kompetenskan myckel väl utnyttjas för atl ulföra den föreslagna delegationenshuvuduppgifter. Nämndenför fartygskrediter: Om den föreslagna delegationen kommer lill stånd börnämnden antingen blir representerad i den eller beredas möjlighet delta i dessarbete när frågor behandlas som berör nämndens arbetsområden.