prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — om åtgärder för attfrämja fritidsfisket, m. m.; Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås olika ätgärder för alt främja frilidsfiskel. Förslagensyftar till att förbättra fiskevaltnens kvalitet och öka möjlighelerna lillfritidsfiske. Statens stöd till fritidsfisket har hitfills främsl varil avindirekt natur. I propositionen föreslås vissa ytterligare insalser för enförbällrad fiskevård. Fiskevatlnenär ofta uppdelade på ett storl anlal fiskerältsägare, vilket försvårar ett rationelltutnyttjande av fisket och en effektiv fiskevård. Lagen (1960:130) omfiskevårdsområden syftar lill alt få lill stånd en effekfiv samverkan mellanfiskerältsägarna. Sådana områden har emellertid bildats i en mycket blygsamomfattning. En ny lag föreslås för alt göra del enklare och billigare all bildafiskevårdsområden. Ipropositionen föreslås vidare att de statliga vattnen skall slällas lillfritidsfiskels förfogande i slörre utsträckning än f. n. Bestämmelserna ifiskerättslagen om ingripande mol vanskötsel av enskilt fiske föreslås blienklare. Dessulom föreslås att enskilt fiske i vissa fall skall kunna exproprierasav fiskevårdsskäl. 1 1980/81. Prop.1980/81:153 2 1 §I syfte atl samordna fiskels bedrivande och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen kan enligl denna lag fiske som tillhör eller utgör tvä eller flera fasligheter sammanföras till elt fiske- vårdsomräde och fiskerällsinnehavare inom detla bilda en fiskevårdsom- rådesförening. Föreningens verksamhel får inle omfalla fiske som enligl lagen (1950:596) om rätl lill fiske får bedrivas i enskilt vatten ulan stöd av enskild fiskerätt. Omdet finns särskilda skäl, får ell fiskevårdsomräde bildas av fiske som tillhörendast en fastighet, om fastigheten har flera ägare. Vad nu sagts gäller ocksåfiske som utgör en fastighet. 2 §Ett fiskevårdsområde fär inte omfalta fiske inom områden, där sa merna har rätt till fiske enligt rennäringslagen (1971:437), såvitt fråga är om kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition eller renbetesQällen. Beträffandefiske inom andra områden, där samerna har räll till fiske enligtrennäringslagen, får någon inskränkning inle ske i denna räll genom bildande avfiskevårdsområden. 3 §Den som äger fiske som ingär i elt fiskevårdsområde är medlem i fiske vårdsområdesföreningen. Haren fastighets fiske upplåtils i sin helhet för längre lid än ell år, skallbmkaren i slällel för upplåtaren vara medlem i föreningen under upplätelseliden,om inte annat har avtalats mellan upplålaren och brukaren. 1 frågor där detslutliga avgörandet tillkommer får dock bmkaren endast medägarens medgivande föra talan för fisket. Harfiske upplåtits genom servitut, skall, såvitt avser del upplåtna fisket, vadsom i denna lag sägs om ägare till fiske i stället gälla ägaren till denfastighet, till vars förmån servitutet gäller. 4 § Beslut om bildande av etlfiskevårdsområde meddelas av , som i samband därmed skallfastställa stadgar för fiskevårdsområdes-föreningen i de hänseenden som anges i18 S. 5 § Beslut enhgt denna laggäller även mot nya medlemmar. 6 §Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är-fråga ommera allmänt motsätter sig bildandet. Vid denna prövning skall främst derasmening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. 1980/81:153 3 7 § För all etl fiskevårdsomräde skall få bildas krävs altbildandet är lämpligt med hänsyn lill vattenområdets och fiskets beskaffenhet och omfattning samt förhållandena i övrigl. 8 § En fiskevårdsområdesförening fär besluta om upplåtelseav fiske inom fiskevårdsområdel. För beslul om upplåtelse av en medlems hela fiske eller avfiske som han innehar med ensamrätt fordras hans samtycke, om inte fisketsaknar betydelse för hans försörjning. 9 § En fiskevårdsområdesförening får besluta atl bidragtill föreningens verksamhet skall uttaxeras av medlemmarna, endast om del finns före skrifter om sådan uttaxering i stadgarna. 10 § Ansökan ombildande av etl fiskevårdsomräde får göras av den som äger fiske som avses ingåi området, av kommunen eller av fiskenämnden. Ansökan skall göras hoslänsstyrelsen. 11 §Ansökningshandlingarna skall innehålla uppgift om det fiske som avses ingå ifiskevårdsområdel och förslag lill stadgar för fiskevårdsomräde sf öre ningen. 12 § Frågan ombildande av elt fiskevårdsomräde skall utredas vid en förrättning under ledningav en förrättningsman, om del inte är uppenbart att förutsättningar förbildandel saknas. får dock utan föregående förrättning beslutaall bilda ell fiskevårdsområde, om alla ägarna av fisket är ense om detla ellerom förrättning annars inte anses nödvändig. 13 § Förrältningsmannen skall med ledning avansökningshandlingarna och vad som i övrigl har förekommit göra upp etl förslag till det fiske som bör ingå i fiskevårdsområdet och de stadgar som bör gälla för fiskevärds- områdesföreningen. Han skall vidare, i den omfattning som behövs för prövningen enligl 6 §, ulreda vilka som är ägare till fisket och upprätta en förteckning över ägarna (fiskerättsförteckning). Förslaget skall behandlas vid sammanträde införförrältningsmannen. 14 § Förrältningsmannen skall kalla ägarna av fisket lillsammanträdel. Kallelsen skall innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbild ningen saml uppgift om tid och plats där ansökningshandlingarna och fiskerätlsförteckningen finns tillgängliga. I kallelsen skall anges atl ägare av fiske bör senast vid sammanträdet muntligen eller skriftligen framföra sina synpunkter på områdesbildningen och fiskerättsförteckningen saml lägga fram skriftlig utredning som han önskar åberopa till stöd för erinring ar mot fiskerättsförteckningen. Om det inle kan antagas, all fiskerätlsför teckningen är fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsen skall före sammanträdet delges ägarna av fisket. För sådan delgivning gäller inte bestämmelserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket delgivningslagen (1970:428). 1980/81:153 4 Förrältningsmannenskall alllid underrätta kommunen och fiskenämnden om innehållet i kallelsen. Bestämmelsernai första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även då etl nyttsammanträde utsätts. Om vid ell sammanträde har tillkännagetts tid och platsför nästa sammanträde, behöver inte kallelse delges den som kallats iföreskriven ordning fill del sammanträde då fillkännagi-vandet skett. 15 §Vid förrättningen skall förutsättningarna för bildande av fiskevårds- området utredas. Fiskerättsinnehavarnaskall få tillfälle alt yttra sig och lägga fram ulredning i frågor som är avbetydelse för bildandel. 16 §Förrältningsmannen skall avge ett utlåtande om fiskevårdsområdet bör komma till stånd. Finner förrältningsmannen alt det bör ske, skall han i Utlåtandet la in förslag i fråga om det fiske som fiskevårdsområdel skall omfalta och förslag lill stadgar för fiskevårdsområdesföreningen. I utlåtan det skall alltid anges hur förrättniiAgskostnadevna bör betalas. Förrättningenavslutas genom atl utlåtandet och övriga förrättnings-handlingar läggs fram förägarna av fisket på tid och plats som bestämls vid sammanträde. Handlingarnahålls härefter tillgängliga för granskning under en månad. Efterutgången av skall förrältningsmannen översändaför-rätlningshandlingarna och de erinringar som kan ha framställts lill länsslyrelsen. 17 §Meddelas beslut om bildande av etl fiskevårdsområde, skall kostna derna för bildandet, i den mån bidragMnte utgår av allmänna medel, fördelas mellan ägarna av fisket efter vad som är skäligt. Bildas inte någol fiskevårdsomräde, skall kostnaderna betalas av sökanden eller fördelas mellan sökandena, om inle särskilda omständigheter föranleder att betal ningsskyldigheten fördelas mellan ägarna av fisket eller vissa av dem. 18 § Av stadgarna för en fiskevårdsområdesförening skall framgå 1. grundernaför fiskets utnyttjande och för fiskevården, däribland fråga om föreningens verksamhet skall vara begränsad lill fiske med vissa red skap eller till fiske efter vissa fiskarter, 2. grunderna för uttaxering frånmedlemmarna, om sådan skall kunna ske, 3. de riktlinjer i övrigt somskall gälla för föreningens verksamhet. 19 §Frågor om ändring av stadgarna i de hänseenden som anges i 18 § prövas av efter ansökan av fiskevårdsområdesföreningen. För prövningen skall i tillämpliga delar gälla bestämmelserna om villkoren för och förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde. 20 §För fiskevårdsområdesföreningen skall finnas en styrelse. Styrelsen förelräder föreningen mot iredje man. Utser inte medlemmarna styrelse, fär pä ansökan av nägon vars rätt är beroende därav tillsätta styrelse. Prop.1980/81:153 5 Innan stadgar har antagits och styrelse har utsetts kanföreningen inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter. 21 § Medlemmarnasrätt att delta i handhavandet av fiskevårdsområdes-föreningens angelägenheterutövas på fiskeslämma. 22 § Vidomröstning på fiskeslämma gäller all varje medlem har en röst, om inle annatföljer av stadgarna. Ingen får för egen del rösta för mer än en femtedel av detpå stämman företrädda röstetalet. 23 § Den mening som har fått del högsla röstetalet gällersom stämmans beslut. Val avgörs vid lika röstetal genom lottning. I andra frågor gäller den mening som biträds av de flesta röstande eller, om även anlalel röstande är lika, av stämmans ordförande. 24 § kan beslula all enfiskevårdsområdesförening skall upplösas. Sådant beslul får meddelas om ägarna av fisket meraallmänl motsätter sig en fortsatt samverkan eller om ändrade förhållandeninträtt som väsentligt inverkar på föreningens verksamhel. Beslut om upplösning på den förstnämnda grunden får inlemeddelas innan lio är har förflutit från del beslutet om bildande avfiskevårdsområdet vann laga krafl. 25 § Pä ansökan av de fiskevårdsområdesföreningar som berörskan beslula alt 1. föra sammanflera fiskevårdsområden lill elt fiskevårdsomräde, 2. dela upp etlfiskevårdsomräde i flera fiskevårdsområden. För prövningen av fråga om sådan ombildning skall itillämpliga delar gälla bestämmelserna om villkoren för och förfarandet vidbildande av fiskevårdsområde. 26 § På ansökan avfiskevårdsområdesföreningen får beslula atl elt fiske skallanslutas lill fiskevårdsområdel. För sådan anslutning fordras medgivande avfiskets ägare och, om fisket ingär i fiskevårdsområde, avfiskevårdsområdesföreningen för del området. 27 § Länsstyrelsenfår beslula all elt fiske skall uteslutas ur fiskevårdsområdel. Ansökan omuteslutning skall göras av fiskevårdsområdesföreningen eller av fiskels ägare. 28 § Länsstyrelsenfår förordna att frågor som avses i 24, 26 eller 27 § skall utredas vidförrättning innan länsslyrelsen beslutar. För förfarandet vid sådan förrättning gäller 13-16 §S itillämpliga delar. Kostnaderna för förrältningen skall betalas avfiskevårdsområdesföreningen, om inte särskilda omständigheter föranleder allnågon annan helt eller delvis bör svara för dem. 29 § Vid upplösning av en fiskevårdsområdesförening gällerbestämmel sen i 62 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Prop.1980/81:153 6 försall i konkurs och avslutas denna utanöverskott, är föreningen ulan hinder av första stycket upplöst när konkursenavslutas. 30 §Bryter den som har räll atl fiska inom etl fiskevårdsomräde mol de regler som enligt stadgarna eller fiskestämmans beslut gäller för fisket inom området döms lill böter, om inle gärningen är belagd med straff i annan lag eller författning. Sådanlbrott får åtalas av åklagare endasi efler angivelse av målsägande. Som målsägandeanses även fiskevårdsområdesföreningen och medlem i föreningen. 31 §Anser en medlem vars räll berörs av beslul på fiskestämma eller beslul av fiskevårdsområdesföreningens styrelse atl beslutet inle har till kommit i behörig ordning eller atl del strider mot denna lag eller annan författning eller mot stadgarna eller kränker hans enskilda räll, får han överklaga beslutet hos länsslyrelsen genom besvär. Besvärshandlingenskall ha inkommit till frän dagen för beslutet.I fråga om besvär mot styrelsens beslul räknas dock besvärstiden från den dagklaganden fick del av beslutet. Fiskeslämmanseller styrelsens beslul skall gälla ulan hinder av att del har överklagats, ominle förordnar annal. 32 §Länsstyrelsens beslut enligl denna lag får överklagas hos kammar rätten genom besvär. Dåbeslut som länsslyrelsen eller kammarrätten meddelar enligl denna lag angår såmånga att avskrift av beslutet inte lämpligen kan tillställas envar av dem,skall meddelande om beslutet införas i ortstidning. Tiden för överklagandeskall räknas från den dag då kungörandet har skett. Länsstyrelsensbeslut skall gälla utan hinder av att det har överklagats, om inte kammarrättenförordnar annal. Denna lag träder i krafl den 1januari 1982, då lagen (1960: 130) om fiskevårdsområden skall upphöra attgälla. I ärenden om bildande avfiskevårdsområde, i vilka förrältningssam-manträde hållils eller kallelse lillsådant sammanträde skelt före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelserfortfarande gälla. Fiskevårdsomräden, som bildalsenligt lagen (1960: 130) om fiskevårdsområden, ombildas i samband med den nyalagens ikraftträdande och i fall som avses i punkt 2 vid bildandet tillfiskevårdsområden och fiskevårdsområdesföreningar enligl den nya lagen. Försådana områdesföreningar skall bestämmelserna i 10. 12 och 13 S§ lagen (1960:130) om fiskevårdsomräden gälla som om de upplagils som bestämmelser i stadgarna.Därjämte skall för dessa föreningar stadgandena i 14 § och 27 § andra stycketandra meningen sistnämnda lag äga tillämpning efler nya lagens ikraftträdande,såvitt iredje man är beroende av dem för sin rätl på grund av avtal ellerförbindelse som ingåtts före ikraftträdandet. Boställshavare, som självbrukar bostället, saml innehavare av besittningsrätt för obegränsad lid lillfastighet, som tillhör kronan eller allmän inrättning, skall i frägor enligldenna lag anses som ägare lill fisket. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning lill en föreskrift som har ersatts genom bestämmelse idenna lag, lillämpas i stället den nya beslämiTielsen. Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1950:596) om rättlill fiske' dels att 31 och 32 §§ skall upphöra att gälla, dels att30 och 41 §S skall ha nedan angivna lydelse. Ominnehavare av enskild fiskerätt, i strid med allmänt intresse, uppenbartvansköter fisket genom alltför hård beskattning av fiskbeståndet eller genomunderlåtenhet att utnyttja fisket, skaU statens fiskeritjänstemän söka träffaöverenskommelse med ägaren av den fastighet, till vilken fisket hör, samt,där fiskerätt innehaves av annan, jämväl med denne om fiskets bedrivande.Överenskommelsen skall avfattas skriftligen samt avse , högst . Ominnehavare av enskild fiskerätt i strid med allmänna intressen uppenbartvansköter fisket genom alltför hård beskattning av fiskbeståndet eller genomunderlätenhet atl utnyttja fisket, får fiskenämnden förelägga honom allbedriva fisket på ett sätt som behövs för alt avhjälpa vanskötseln. Innehas fisketav annan än ägaren, får föreläggandet i stället riktas mot ägaren. Iföreläggandet får nämnden sätta ut vite. Agaren eller innehavaren är skyldig att tåla att enföreskriven åtgärd vidtas åven om föreläggandet riktas mot den andre. Talan motlänsstyrelses beslut i ärende, vara 24, 28 eller 29 § äger tillämpning, ellerrörande utdömande av vite enligt 32 § föres hos kammarrätten genom besvär efter det klaganden er-höU del av beslutet. Talan mot beslut enligt denna lag av annan myndighet änregeringen i annat fall än som avses i första beslut i sådana ärenden som avses i 24, 28eller 29 § överklagas hos kammarrätten genom besvär efler detklaganden yitÄ' del av beslutet. Fiskenämndensbeslul i sådant ärende som avses i 30 § överklagas hos genombesvär efler det klaganden fick del av beslutet. Fiskeristyrelsensbeslut överklagas hos regeringen genom besvär. Beslut enligl denna lag av en förvaltningsmyndighetöverklagas i övriga fall inom den lid som anges i ' Senaste lydelse av 31 § 1970:438. Senaste lydelse 1975:176. stycket/öre5 hos regeringen genom besvär inom tid som sägsi första stycket. Vederbörande fiskeriintendenl är på gmnd av sin befattningbehörig att föra talan i ärende som avses i första eller andra stycket. Dä beslut som myndighet meddelar enligl denna lag angårså många alt avskrift av beslutet ej lämpligen kan tillställas envar av dem,skall delgivning ske enligt 17 § delgivningslagen (1970:428). Beslut, som avses i 22, 28 och 29 §§, skola lända tdlefterrättelse utan hinder av förd klagan, om ej annorlunda förordnas. Omsärskilda skäl föreligga, må förordna att även beslut, som avsesi jy §, skall lända till omedelbar efterrättelse. första stycket hos regeringen genom besvär. Vederbörande fiskeriintendenl är pä gmnd av sin befallningbehörig att föra talan i ärende som avses i första, andra eller tredje stycket. Då beslul som en myndighet meddelar enligt denna lag angårså många alt en avskrift av beslutel inte lämpligen kan tillställas var och enav dem, skall delgivning ske enligt 17 § delgivningslagen (1970:428). Beslut, som avses i 22, 28 och 29 §§, skall gällautan hinder av att det har överklagats, om inte annat förordnas. Om det finnssärskilda skäl, får fiskenämnden förordna att även sådant beslut, som avses i 30 §, skallgälla med omedelbar verkan. Denna lag träder i kraft . Föreskrifter rörande fiskels bedrivande (fiskeriplan) somhar fastställts med stöd av 31 § andra stycket skall anses meddelade med stödav 30 § första stycket i dess nya lydelse. I fråga om talan mot beslul enligt 31 eller 32 §, sommeddelats före , skall även därefter äldre lag gälla. Lag om ändring i expropriationslagen (1972:719) Härigenomföreskrivs alt i expropriationslagen (1972:719) skall införas en ny paragraf, 2kap. 7 a §, av nedan angivna lydelse. Expropriation får ske för att tillgodose den aUmännafiskevården eller för vetenskapliga undersökningar och försök ifråga om fiske. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973:1156) om ändring i lagen(1950:596) om rätt till fiske Härigenomföreskrivs alt övergångsbestämmelserna till lagen (1973: 1156) om ändring ilagen (1950:596) om rätl till fiske' skall ha nedan angivna lydelse. Denna lagträder i kraft . Förordnande angående nyttjande av samfällt fiske, sommeddelats av länsstyrelse med stöd av äldre lag, skall gälla lill dessdelägarna beslutat annat enligt lagen (1960:130) om fiskevårdsområden ellerlagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Har sådant förordnandemeddelats för viss lid, får på ansökan av delägare förlängaliden, dock längst lill utgången av . Bestämmelserna i 24 § andra stycket i dess äldre lydelseskall gälla till dess fiskevårdsområde enligl lagen (1960:130) om fiskevårdsområdenbildats eller föreningsför-valtning enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter anordnats, dock längst lill utgången av . Belräffandeupplåtelse, som skett e lydelse, skall äldre lag fortfarande äga Förordnande angående nyttjande av samfällt fiske, sommeddelats av länsstyrelse med stöd av äldre lag, skall gälla till dess annalliar beslutats enligt lagen (1981:00) om fiskevårdsomräden eller lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Har sådant förordnande meddelats förviss tid, får länsslyrelsen på ansökan av delägare förlänga liden, docklängst till utgången av . Bestämmelserna i 24 § andra stycket i dess äldre lydelseskall gälla till dess fiskevårdsområde enligl lagen (1981:00) om fiskevårdsomrädenbildats eller föreningsför-vallning enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter anordnats, dock längst lill utgången av . nligt 24 § andra stycket i dess äldre tillämpning. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1975:1310. 1980/81:153 10 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Krönmark,Burenslam , , , , , , , ,, Lagrådsremiss med förslag till lag om fiskevårdsomräden,m. Med stöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande den 9 november 1973tillkallade dåvarande chefen för sakkunniga' för atlutreda fiskelagstiftningen m.m. De sakkunniga antog benämningen 1973 årsfiskevattensutredning (Jo 1973:07). Utredningen avlämnade i maj 1976delbetänkandet (Ds Jo 1976:5) Utlännings fiskerätt, delbetänkandet(Ds Jo 1976:6) Fiskevårdsomräden och rapporten (Ds Jo 1977:3)Svenskarnas fiskevanor. Utredningen har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1978:75) Fiska på fritid. Till protokollet i detla ärende bör fogas dels utredningenssammanfattning av betänkandel Fiska pä frilid som bdaga 1 och det förslag filllag om fiskevårdsområden som läggs fram i betänkandel som bilaga 2, dels ensammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. Efter remiss har yttranden avgivits av vattenöverdomstolen,hovrätten för Nedre , kammarrätten i , riksåklagaren,, , överbefälhavaren,fortifikationsförvaltningen, postverket, , kammarkollegiet,statskontoret, , , lantbruksstyrelsen,, statens jordbruksnämnd, slalens naturvårdsverk,generaltullstyrelsen, , statens invandrarverk, statensplanverk, statens lantmäteriverk, slalens valtenfallsverk, domänverket,länsstyrelsernas organisationsnämnd, statens veterinärme- ' Riksdagsledamöterna , ordförande, i , och , dåvarande kommunalrådetdirektören , riksdagsledamoten samt dåvaranderiksdagsledamoten köpmannen . Prop.1980/81:153 11 dicinskaanstalt, samtliga länsstyrelser, beredningen för planering och samordning av destatliga insatserna för rekreation, sjöövervakningskommittén. CentralorganisationenSACO/SR, , Hushållningssällskapens förbund.Landsorganisationen i , , ,Skogsindustriernas samarbetsutskoll, . , , ,, ,, turistråd. Tjänstemännens centralorganisationoch Vattenregleringsföreta-gens samarbetsorgan. Fleralänsstyrelser har bilagt yttranden av olika länsorgan. Även andraremissinstanser har överlämnat av dem inhämtade yttranden. Yttrandenhar dessulom kommit in från ett stort antal organisationer, föreningar ochenskilda. Sålunda har yttrande inkommil från bl.a. , läns husbehovsfiskares förening, , Norrbottens skärgårdsfiskares förening, . husbehovsfiskares förbund ochÖstergötlands skärgärdsförening. Belräffandenuvarande förhållanden m.m. saml utredningens närmare överväganden hänvisaslill betänkandena. Vihar i vårt land ovanligt god tillgång på fiskevallen. Med undanlag för deegentliga slältlandsområdena finns del överallt gott om sjöar och strömmandevatten. De , , , och iJämtland är genom sitt centrala läge av utomordenfiigt värde. Kusterna med sinaskärgårdsområden är naturtillgångar som har få motsvarigheter. Denaturliga förutsättningarna för fiske är således goda. Tillgången på fisk äremellertid inte obegränsad. 1 de flesta av våra fiskevatten går del inte att taför sig efter behag. Fiskbestånden räcker inle lill. I havet harinternalionella fångstbegränsningar genomförts för atl motverka den pågåendeutfiskningen av vissa eftersökta fiskarter. Längs våra kuster är värdefullafiskslag som lax, havsöring, ål och hummer utsatta för en härd beskattning. Iinsjövattnen är fisket långtifrån allfid välavvägl. Följden har blivit attmånga vatten innehåller undermåliga fiskbestånd. Andra omständigheter som harpåverkat fiskbestånden och förutsättningarna för fiske är bl.a. försurningen avinsjövattnen, kraftverksulbyggnader, sjöregleringar och utsläppen avavloppsvatten från reningsverk och industrier. Prop.1980/81:153 12 Fiskehar sedan gammalt en fast förankring bland stora delar av befolkningen i vårtland. har både yrkesfisket och fritidsfisket förändratsväsenlligt. Yrkesfisket har rationaliserats. Det arbetar med minskatantal utövare men med slörre bålar och effektivare redskap. Dessutom har deninternalionella ulvecklingen på havsrällens område tvingat fram regleringar somhar inneburit stora förändringar för del traditionella svenska yrkesfisket. Riksdagenanlog riktlinjer för fiskeripolitiken (prop. 1977/ 78:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272). I propositionen behandlas bl.