prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — SAK föreslär alt skoldirektörs- och biträdandeskoldirektörstjänster i fortsättningen tillsätts av SÖ i stället för avregeringen och atl länsskolnämnderna övertar ansvaret för detillsättningsärenden som åvilar SÖ, med undantag av lektorstjänsterna.Dessa bör enligt kommittén fortfarande tillsältas av SÖ. Även om del inte ingick i SAK:s uppdrag atl lägga framförslag, som innebar förändring av nuvarande uppgiftsfördelning mellan stal ochkommun beträffande tillsättning av arbetstagare med statligt regleradetjänster, har SAK emellertid ansett det motiverat alt belysa de tungaadministrativa insatser, som är förenade med nuvarande system med ordinarietjänster och tillsättning härav. Kommittén har ingående behandlat dels grundenför det statliga tillsätiningsarbetel i fråga om lärartjänster, nämligenordinarieskapet, dels nuvarande tillsältningsordning för ordinarie tjänster. SAK konstaterar att tillsättningen av ordinarielärartjänster är en tids-och arbetskrävande procedur. SAK ifrågasätter därförom resultatet av denna administrativa procedur är sådant all del tungroddaförfarandet är berättigat. Då skillnaderna mellan ordinarie och exlra ordinarietjänst är obetydliga skulle det enligt SAK:s uppfattning inte innebäranågon större förändring om man ersatte dagens anställningsformer med i principtvå huvudformer för anställning av lärare, nämligen dels tillsvidareanställningutan tidsbegränsning, dels anställning för begränsad tid. Nuvarande former förstatlig reglering av behörighet och meritvärdering bör i så fall bibehållas. 1980/81:107 46 Flertaletremissinstanser hänvisar fill de uppfattningar de tidigare redovisat i sambandmed yttranden över SSK:s förslag. Det innebär alt många instanser anser attalla tjänster på skolområdet i princip bör tillsättas av kommunen. Framförallt anser man att tjänsterna som skolchef bör tillsättas på samma säll somgäller för andra kommunala förvaltnings-chefstjänster. tillstyrker SAK:s förslag men menar atl utvecklingenbör gå mot etl genomförande av SSK:s förslag om ett kommunalt driftansvar ochdärmed en lillsätlning av alla tjänster på skolområdet. Mångaremissinstanser lar också upp frågan om ordinarieskapet för lärare i dessnuvarande form och menar att det har spelat ul sin roll. Efteratt i allmänhet ha erinrat om tidigare principiella ställningstagandentillstyrker majoriteten av remissinstanserna SAK:s förslag om tillsättning avskolchefer och skolledare. När det gäller förslaget att SÖ även i framtidenskall tillsätta lektorstjänslerna är remissopinionen splittrad. Förslagettillstyrks av bl. De flesta länsskolnämnder föreslår alt lektorstjänsternaskall tillsältas av nämnderna. Även SAMN förordar en decentralisering avlektorslillsätlningarna. /SRoch TCO avvisar SAK:s samtliga förslag lill förändringar av del nuvarandesystemet för ijänstetillsältningar. Somgrund för mina fortsatta överväganden villjag anföra följande. Jag har redan iinledningen angett vissa riktlinjer som enligt min mening bör präglaansvarsfördelningen mellan stat och kommun på skolans område. Av vad jag haranfört följer, att jag, även om frågan ses i ell långt tidsperspektiv, inle kanställa mig bakom tanken på så genomgripande förändringar för skolväsendelspersonal som SSK:s förslag om elt fullständigt kommunalt driftansvar förskolan innebär. Flertalet tjänster inom det kommunala skolväsendet är i dagstatligt reglerade. Detta innebär att avlöningsförmånerna fastställs undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Enligt minmening bör i princip alla tjänster som är stafiigt reglerade också vara deti fortsättningen. Jag anser också att den författningsreglering som f. n.gäller för dessa tjänster bör behållas i en i stort sett oförändrad omfattning. Fråganom tillsättning av tjänster som skolledare, biträdande skolledare och lärare iskolväsendel har varit föremål för överväganden och diskussioneri olika utredningar och i andra sammanhang. Skilda förslag har därvidredovisats. Förslagen har i allmänhet haft det gemensamt alt de i första handsyftat lill atl lägga lillsätlningsbeslulen lokall. Omfattningen av ochinnehållet i det lokala ansvaret har dock skiftat i utredningsförslagen. Remissinstansernahar med anledning av de olika förslagen visat motsatta uppfattningar. Nästanalla som företräder arbetsgivarsidan, dvs. kommuner, landstingskommuner ochderas intresseorganisationer saml olika 1980/81:107 47 statliga myndigheter, anser atl tillsättningsfrågorna börberedas och beslutas inom den lokala förvaltning, där persorialen är verksam.Berörda arbetstagarorganisationer har däremot bestämt avvisat varjetanke på någon förändring av den nuvarande tillsätlningsordningen. Jag anser likväl starka skäl tala för att tillsättningenav här berörda tjänstekategorier decentraliseras och i samband därmed förenklasinom ramen för en bibehållen statlig Ijänstereglering. Jag föreslår därför idet följande ändrade regler beträffande tillsättning av skolchefer, skolledareoch lärare. Vad som i det följande föreslås i fråga om ordinarieskapet förlärare inom skolväsendet bör tillämpas också beträffande andra statliga ellerstatsunderstödda skolor såsom särskolan, sameskolan, specialskolan,statsunderstödda privatskolor och folkhögskolor. Mina förslag om tillsättningav skolchefer och skolledare bör också få konsekvenser för särskolan. Enligtvad Jag har erfarit avser statsrådet att senare förelägga regeringenförslag i fråga om tillsättning av särskolchef och skolledare i särskolan. Närdet gäller tillsättning av skolledare vid specialskolor som avses ispecialskolförordningen (1965:478), privatskolor som avses i privatskolförordningen(1967:270), riksinlernatskolor. i och folkhögskolor böremellertid inte någon ändring av nuvarande tillsättningsordning ske. Tjänst som skolchef i kommun och tjänst som särskolchef ärde enda kommunala förvaltningschefstjänster, som tillsätts av staten. Tjänstsom skoldirektör och biträdande skoldirektör tillsätts f.n. av regeringen. Omdet i en kommun finns endast en ordinarie heltidstjänst som rektor underskolstyrelsen är tjänsten förenad med en arvodestjänst som skolchef (rektortillika skolcheO. En sådan tjänst tillsätts i den ordning som gäller förrektorstjänslen, dvs. f. n. av SÖ. Om det i kommunen finns två eller fleraordinarie heltidstjänster som rektor under skolstyrelsen skall en av rektorernavara innehavare av en arvodestjänst som skolchef (förste rektor) om det intefinns skoldirektörstjänsl. Arvodestjänst som förste rektor tillsätts f. n. avSÖ, som också tillsätter reklorsljänsterna. Denna ordning har gällt alltsedanden lokala ledningsorganisationen fördel allmänna skolväsendet efter förslag av1951 års skolslyrelseutredning (SOU 1955:31) fick sin nuvarande utformning år1957 (prop. 1957:61, SU 1957:97. rskr 1957:253). Tjänst som särskolcheftillsätts f. n. av SÖ. Beslutet om atl Kungl. Maj:l - numera regeringen - skulletillsätta tjänster som skoldirektör och biträdande skoldirektör angavs då skolagälla bara för en övergångstid. Den övergångstiden har varat i mer än 20 år.Jag anser atl den omfattande decentralisering lill kommunerna i olikaskolfrågor, som skett , nu bör få som logisk följdalt varje kommun också fullt ul anförtros ansvarel att genom sin skolstyrelsetillsätta samtliga skolchefstjänster med undantag av tjänst som Prop.1980/81:107 48 rektor tillika skolchef, vilken måste tillsättas i sammaordning som rektors-tjänsten, dvs. av länsskolnämnden enligt vad Jag kommer attförorda under avsnittet om skolledare. Besvär över skolstyrelses beslut börkunna anföras direkt hos SÖ. Jag återkommer i det följande till förslag om enförenklad besvärsordning bl.a. rörande tjänstetillsättningar. Den nya ordningenbör gälla fr. o. m. . Med skolledare avser Jag i det följande rektor ochstudierektor i grundskola, gymnasieskola, statlig och vuxenutbildningsamt biträdande rektor vid gymnasieskola. Skolledarnahar och kommer ännu mer uttalat i framliden att ha nyckelpositioner iskolsystemet. Den decentralisering i vitala utbildningsfrågor som redan harskett direkt till rektorsområden och skolor ställer stora krav pä skolledarna iarbetet med att utveckla skolarbetet i den riktning, som anges av riksdag ochregering. Jag anser det därför befogat att staten som ytterst ansvarig förupprätthållandet av en likvärdig utbildningsstandard i hela landet har ettfortsatt inflytande över tillsättningen av skolledare. Liksom tidigare måstedock det lokala inflytandet få göra sig gällande vid tillsättning avskolledare. Jag anser det emellertid befogat atl även låta denstatliga skoladministrationens erfarenhet och överblick komma till uttryck vidurvalet av skolledare. Med hänsyn till vad jag har sagt om vikten av atl detlokala inflytandet måste få spela en betydande roll vid tillsättningen avskolledare och biträdande skolledare bör själva tillsättningsbesluten förläggaslill myndighet så nära kommunen som möjligt. I likhet med SAK föreslår Jag, atlrektors- och studierektors-tjänster i grundskola, gymnasieskola samt slalligoch vuxenutbildning liksom tjänst som biträdande rektor vidgymnasieskola tillsätts av länsskolnämnden efter förslag av styrelsen förskolan. Besvär över länsskolnämndens beslul bör få anföras hos SÖ. Jagåterkommer i det följande till förslag om en förenklad besvärsordning. Vad Jagnu har sagt gäller inte sådana tjänster som tillsätts av styrelsen förskolan. Dessa bör även i fortsättningen tillsättas av denna. Förslaget bör genomföras den Ijuli 1982. Det nuvarande systemet för tillsättning av lärare iskolväsendel har fungerat i princip oförändrat , dålänsskolnämnderna inrättades. Sammanfattningsvis kan sägas gälla atllänsskolnämnden tillsätter ordinarie lärartjänster med undantag förleklorstjänster. Icke-ordinarie tjänster tillsätts av styrelsen för skolan. Det införda systemet innebar, att man fick sammatillsättnings-system för fast anställda lärare vid statliga och kommunalaskolor, vilket var en viktig reform. Del innebar bl.a. altde kommunala skolstyrelserna inte längre frilt kunde välja den de ville habland Prop.1980/81:107 49 behörigasökande till en fast tjänst. Med den statliga tillsättningen underlättadesockså samordningen mellan olika tillsättningar. De sökande fick härigenomtillfälle att söka flera tjänster. Skolstyrelsernasroll vid tillsättningen av icke-ordinarie lärartjänster har förändrats från attha avsett anställningar med sämre förmåner än för ordinarie lärare till attgälla tjänster med i stort sett samma förmåner som gäller för ordinarie lärare.Den statliga tillsättningen av ordinarie tjänster har övergått till att bli enhuvudsakligen formell procedur, som kräver stora arbetsinsatser. Proceduren ärdessulom tungrodd och långdragen. Undersenare tid har den arbelsrättsliga lagstiftningen, som i princip är gemensamför hela arbetsmarknaden, verkat utjämnande och förenhetli-gande mellan denprivata och den offentliga sektorn. Av olika skäl har emellertid de ordinarietjänsterna inom lärarområdel behållit en särställning. Ordinarie tjänster somlärare inom skolväsendel tillsattes före den med konstitutorial.I samband med att lagen (1976:600) om offentlig anställning () trädde ikrafl avskaffades anställningsformen konstitutorial. I LOAföreskrivs att Ijänsl skall tillsättas med förordnande eller, där regeringenså bestämmer, med fullmakt. Med stöd av föreskrevs i skolförordningen medgiltighet fr. o. m. att ordinarie lärartjänst skalltillsättas med förordnande tills vidare. I samband härmed infördes enövergångsbestämmelse i skolförordningen att äldre bestämmelser omkonstitutorial skulle tillämpas för förordnande på ordinarie tjänst som lärarevilket meddelats under något av . Motsvarande bestämmelserinfördes även i sameskolförordningen (1976:216) och specialskolförordningen(1965:478). Övergångsbestämmelsen som tillkom efter framställning avvederbörande arbetstagarorganisationer har senare förlängts vid fleratillfällen och gäller nu till och med utgången av . Någon ytterligareförlängning skall inte ske. Arbetstagarorganisationerna har också under handunderrättats om detta. Av äldre bestämmelser följer atl uppsägning enligt lagen(1974: 12) om anställningsskydd (LAS), t. ex. vid arbetsbrist, inte kan komma ifråga för den som innehar konstitutorial. Detsamma gäller den som under tidenden 1 januari 1977den fått en ordinarie tjänst som lärare påvilken den nämnda övergångsbestämmelsen är tillämplig. Någonväsentlig skillnad mellan ordinarie lärartjänster som tillsätts efter utgångenav och icke-ordinarie lärartjänster kommer således inte längre attfinnas. F. n. finns författningsbestämmelser om olika tjänstetyper för lärare.Det finns enligt min mening inte något skäl att i fortsättningen inrätta elleråterbesätta ordinarie lärartjänster. Inrättad ordinarie lärartjänst bör drasin när innehavaren avgår. Genom denna åtgärd skapas likformighet med störredelen av det statligt reglerade tjänsteområdet i övrigt och lärarnasundantagsställning upphör. Mittförslag innebär att alla lärartjänster, med undantag förlektorstjänsterna till vilka Jag återkommer i del följande, skall tillsättas av 4 1980/81. 1980/81:107 50 1 och med atl lärare har statligt reglerad anställning gällerenligt att vid tjänstetillsättning avseende skall fästas endast vid sakligagrunder såsom förtjänst och skicklighet. Närmare föreskrifter om detta meddelasi författning. Det är följaktligen inte fråga om alt införa en ordning som germöjligheter till godtycke vid urvalet av sökande. För att åstadkomma enlikformig bedömning av frågor som rör tillsättning av lärare i hela landel börbesvär över tillsättningsbeslut i fortsättningen kunna anföras direkt hos SÖ.Jag återkommer i det följande till förslag om en förenklad besvärsordning. Enligt min mening bör denhär förordade förändringen ses som en varaktig lösning på frågan om lärarnasställning och lärartjänsternas reglering. Det av mig förordadetillsättningsförfarandet bör ses som ett uttryck för en avvägning mellanstatens och kommunernas anspråk på inflytande över denna tjänstekategori. Ettgenomförande av de föreslagna förändringarna beträffande lärartjänsterna förmed sig vissa problem, som måste lösas. Jag anser t. ex. vad gälleranställningstryggheten att regeringen bör vara beredd atl överväga möjlighetenatl i sådana turordningsregler vid uppsägning m. m. som fastställs genomförordning låta anställning under viss få tillgodoräknas oavsettanställningskommmun. Härigenom underlättas lärares flyttning mellankommunerna. Turordningsreglerna i förordningen (1977:98) om turordning viduppsägning av vissa lärare med statligt reglerad anställning i kommun m. m.måste därför ses över, liksom reglerna i skolförordningen och andraförfattningar. Jag avser att i detla syfte återkomma till regeringen mederforderliga förslag lill ändringar i berörda förordningar, vilka kan lillämpasfr. o. m. . Ivad avser anställningstryggheten för lärare med statligt reglerad anställningvilljag anföra följande. Vid behandlingen avfrågorna om anställningsskyddet för offentliga tjänstemän har lagstiftaren gåttut från atl sådana regler i LAS som delvis skulle innebära en försämring avtjänstemännens skydd naturligtvis inte skulle göras tillämpliga (jfr prop.1974:88 s. 172, prop. 1974: 174 s. 47, prop. 1975:78 s. 171). Detär i flertalet fall givetvis förmånligare för en lärare atl få behålla enanställning än att tvingas sluta, även om för sådanl fall skadestånd utgår isamband därmed. I saknas också motsvarighet eller hänvisning till 39 § LAS.Och som framgår av 7 kap. I § får en arbetstagare inte tvångsentledigas inågot fall annat än med slöd av uttrycklig föreskrift i . Detta gäller bl.a. lärare. Regelni 39 § LAS om upplösning av anställningsförhållandet är inte tillämplig pä detstatligt reglerade lärarområdel (jfr även prop. 1974:88 s. 233). Därav följeratt inte heller därmed sammanhängande skadeståndsregeln i samma paragraf kanvara tillämplig. Reglerna är lika lite tillämpliga på lärarområdel som på detstatliga reglerade området i övrigt. Vadhär har anförts framgår också av en departementsrapport i proposi- 1980/81:107 51 tionen om myndigheters skadeståndsansvar i vissapersonalärenden, m. m. 1978/79:84 bil. 1 s. 27). I fråga om lektorstjänslerna finns f. n. inga direktamotsvarigheter på icke-ordinariesidan. Jag avser återkomma med förslag tillregeringen i fråga om anställningsformen för tjänst som lektor. Jag vill dockredan nu anmäla att jag i likhet med SAK anser alt SÖ liksom nu bör tillsättalektorstjänster oavsett tjänstetyp. För detta talar det förhållandet att det intefinns något generellt behörighets- och merilvärderingssystem för lektorstjänster.Frågor om behörighet och meritvärdering måsle därior ägnas särskilduppmärksamhet och föregås av en prövning i varje enskilt fall. Jag anser att mina förslag bör genomföras den I juli 1982.Detta innebär att ordinarie lärartjänster inte bör fä ledigkungöras efterutgången av . Förslaget att ordinarie lärartjänster i fortsättningeninte skall inrättas eller återbesättas innebär vissa besparingar i fråga ompersonal både hos SÖ, länsskolnämnderna och skolstyrelserna. I fråga om SÖ ochlänsskolnämnderna återkommer Jag i det följande. Betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vidtillsättning av lärartjänster Jag har i det föregående utgått från atl nuvarande principervid tillsättning av lärartjänster alltjämt skall gälla. Slor enighet synesockså råda om behovet av etl poängmässigl merilvärderingssystem. Då det finnsetl starkt samband mellan etl formaliseral, poängmässigt merilvärderingssystemå ena sidan och betygsättningen i lärarutbildningen å andra sidan har Jagansett det nödvändigt att i det här sammanhanget även behandla betygen ilärarutbildningen. Jag har för avsikt att återkomma i frågan om riktlinjerför betygsättningen i lärarutbildningen i den proposition om vissalärarutbildningsfrågor, som Jag avser att senare föreslå regeringen attförelägga bl.a. med anledning av förslag årslärarutbildningsutredning (LUT 74). Redan här villjag emellertid anföraföljande. Som bakgrund lill mina ställningstaganden i frågan ombetyg i lärarutbildningen ligger en inom upprättadpromemoria. Promemorian, som bör fogas lill protokollet i detta ärende sombdaga 7, redogör för grunddragen i nuvarande system för tillsättning avlärartjänster samt redovisar tidigare behandling av frågan om betyg i lärarutbildningen. Diskussionernaom betyg i lärarutbildningen har ocksä rört meritvärderingen vid ansökan tilllärartjänst. och har sålundalagt fram förslag till etl merilvärderingssystem, enligt vilket enda grund förtjänstetillsältning skulle vara sammanlagd tid för lärartjänstgöring, annanyrkesverksamhet samt studier efter lärarutbildningen. Som Jag förut har erinrat om skall enligt vidtillsättning av statligt Prop.1980/81:107 52 regleradetjänster avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet. Jag anser att det skulle strida mot denna bestämmelse atttillsätta lärartjänster enbart med utgångspunkt i en tidsfaktor. En bedömningav den sökandes skicklighet måsle därför ingå, eller under alla omständigheterÄWH/;« ingå, i tillsältningsunderlaget. Detnuvarande poängmässiga n\eritvärderingssystemet bygger bl.a. på förekomsten avkvalitelsbetyg, dvs. betyg enligl en mer än Ivågradig skala, såväl ilärarskicklighel som i olika ämnen. Dessa betyg och de poängsummor de ger fårenligl grunderna för systemet i tillfredsställande grad anses spegla desökandes skicklighet i lagens mening. Det är också genom förekomsten av dessabetyg som elt särskilt, formaliseral meritvärderingssystem för lärare harkunnat byggas upp. Jag delar SÖ:s uppfattning att man, om kvaliletsbetygen ilärarutbildningen skulle försvinna, inle kan behålla nuvarande praxis enligt vilkenframräknade merilpoäng är den främsta grunden för urval vidlärartillsätlningar. Man får då i stället bilda sig en uppfattning om desökandes skicklighet genom att lägga vikt vid bl.a. under hand inhämtadeupplysningar om de sökande och resultat av intervjuer. Samtligaberörda arbetstagarorganisationer synes anse, atl nuvarande praxis, därtjänstetillsättningen i stort sett sker på basis av framräknade merilpoäng, harfungerat bra och om möjligt bör behållas. Jag delar denna uppfattning och hardärför förståelse för alt man även fortsättningsvis, så långt möjligt, skallkunna arbeta med ett poängsystem som grundläggande vid urvalet. Jag har dockavvisat tanken på ell meritvärderingssystem som enbart skulle beaktatidsfaktorn, dvs. sammanlagd tid för lärartjänstgöring, annan yrkesverksamhetsamt studier efter lärarutbildningen. Därför bör meritvärderingssystemel även iframtiden innebära all meritpoängen i rimlig grad ger uttryck för den sökandesskicklighet. Vad Jag här har anfört omsambandet mellan kvalitelsbetyg och merilvärderingssystem innebär attkvalitetsbeiyg i lärarutbildningen enligt min uppfattning bör finnas kvar. Jagär dock för min del beredd att ta hänsyn till den kritik som från olika hållriktats mol kvalitelsbetyg i lärarskicklighel. Remissinstanserna har medanledning av LUT 74:s förslag också varit mera negativa mot kvalitetsbetyg ilärarskicklighel än mol sådana betyg i ämnesleori. Undersökningar har visatatt det föreligger en positiv korrelation mellan betyg i ämnesteori och i lärarskicklighel.De som har höga betyg i ämnesteori har således ofta också högt betyg ilärarskicklighel och tvärtom. Med beaktande också av denna omständighet anserJag atl betyget i lärarskicklighel nu bör kunna tas bort. Jag vill därtillframhålla att enligt föreskrifterna i högskoleförordningen betyg skall sättaspå kurs eller del av kurs. Sammanfattande betyg av del slag som betyget ilärarskicklighel utgör har sålunda normalt inle förutsatts förekomma i den nyahögskolan. Jagvill dock påpeka atl ett bibehållande av kvalitetsbetygen i ämnesteori ochslopande av betyget i lärarskicklighel kan komma att uppfattas 1980/81:107 53 så,att den teoretiska delen av lärarutbildningen är den viktigaste och att destuderande kan komma att rätta sina arbetsinsatser därefter. En sådanutveckling är inte acceptabel och denna fråga måste därför ägnas särskilduppmärksamhet. Jag återkommer till detta i en proposition om vissa lärarutbildningsfrågor. Det ankommer på UHÄ attinom ramen för de grundläggande föreskrifterna i högskoleförordningen ellersärskilda föreskrifter av regeringen besluta om betyg i lärarutbildningen. Jagavser alt återkomma till regeringen med förslag till särskilda föreskrifter ombetyg i lärarutbildningen i enlighet med vad jag här har förordat. Med hänsyntill den debatt som förts i betygsfrågan bör emellertid beredastillfälle att ta del av det Jag nu har anfört. Enligt min mening börbetyg i lärarskicklighel ges sista gången . Ett slopande avbetyget i lärarskicklighel får naturligtvis konsekvenser för nuvarande meritvärderingssystem bl. a. i vad avser vikt-ningen mellan de olika komponenterna imerilunderiaget. Det ankommer på SÖ att meddela de ändrade anvisningar förmeritvärdering som blir följden av mina förslag. Jag räknar med att de ändradeanvisningarna skall kunna tillämpas vid lärartillsättning fr. o. m. den 1 juli1982. 2.2.3.3Besvär över beslut av skolmyndighet Jagövergår nu till att behandla SAK:s förslag beträffande förvallningsbesvär inomskolområdet. SAK föreslår bl.a. alt besvär i fortsättningen över huvud tagetinte skall få anföras över vissa skolbeslut. Del rör sig här om dels beslut,som utgör etl led i elt successivt förfarande, I.ex. skolstyrelses förslag omtillsättning av tjänst som skolledare, dels beslut, där behovet av insyn ochpåverkan från berörda parter är väl tillgodosett pä annat sätt, i.ex. beslut omvissa instruktioner för befattningshavare, dels ock beslut, som en högreinstans knappast kan överpröva med säkrare resultat, I.ex. beslut om förmånerur maximerade anslag och beslut om fördelning av länsskolnämndsresurs inomgrundskolans statsbidragssystem. Kommittén föreslår vidare som huvudregel altöverprövning endasi skall få ske i en instans. Enligt SAK bör därför länsskolnämndenbli enda prövningsinstans för talan mot skolstyrelsebeslul.