prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — , expert: att kommitténsförslag om statliga lån till elpannor skulle medföra att man med statliga medelstimulerar en sänkt beredskap för värmeförsörjningen. Anser att kommitténsförslag i övrigt positivt påverkar försörjningsberedskapen. 1980/81:90 Bilaga1.12 Industridepartementet 295 Efter remiss av betänkandet (Ds I 1980:22) El ocholja har yttranden avgetts av (), bostadsslyrelsen,, (), statens industriverk (SIND), statensnaturvårdsverk, statens planverk, statens råd för byggnadsforskning (BFR),, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),energihushällningsdelegationen (Bo 1978:03), energisparkommittén (I 1974:05),hovrätten för Nedre , kammarrätten i , ,kommunstyrelsen i , , , , ,, , och kommuner. , , (), Näringslivets energidelegation(), . Centraladriftledningen (CDL), elektriska installatörsorganisationen , föreningenför elektricitetens rationella användning (FERA), Näringslivetsbuggnadsdelegation (NBD), . Svenska elgrossist (), . ,, (), Sverigesallmännyttiga bostadsförelag (), , , . VVS-information, Delegationen(I 1975:02) för energiforskning. Härutöver har i anslutning till remitteringeninkommit yttrande från , , föreningenFERA;s elvärmegrupp, AB Takvärme, , Svenska byggnadsentreprenörföreningen.Arbetarpartiet kommunisterna (), , , IKO ,Kemikoniorel, Asea , , m. fl., samt frän ettantal föreningar och enskilda. 2.2 Användningav el för att ersätta olja ELAK föreslär att den under 1980-lalet tillgängligaelproduktionskapaciteten används för att spara olja. Detta kan enligt ELAK skegenom att el används för uppvärmning i byggnader som uppvärmsmed olja samt i stora elpannor i fjärrvärmesystem och inom industrin. Ettöverväldigande flertal av remissinstanserna förordar att el används för attspara olja på det sätt som ELAK föreslagit. RRV, LRF och DFE är tveksamma till eller avstyrkeren övergäng från olja till el framför allt i småhus. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 296 RRV som förordar att konverteringeni första hand genomfors i större enheter anför: Omfattande konvertering tillelvärme i småhus torde ta i anspråk betydande planerings- ochinstallationskapacitet som det kan bli oundvikligt med betydandeinvesteringar i distributionsnäten. En framtida omfattande övergång från elvärmetill andra energislag i småhusen torde också leda till betydande svårigheter avteknisk och administrativ natur. Utredningen har enligt RRV:s mening varitalltför optimistisk när man bedömt tiden för att planera och genomföra ettseriöst omställningsprogram. Enligt RRV:s uppfattning torde det föreliggastora skillnader i tidsåtgång när det gäller att ersätta olja genomkonvertering i stora centrala anläggningar jämfört med att uppnå motsvarandeoljeersättning genom konvertering av ett stort antal villapannor. Specielltgäller detta när utbyggnad av ledningsnätet blir nödvändigt i det senarefallet. RRV som även ser svårigheter attsenare äterkonvertera bort från elvärme anför vidare: En speciell aspekt på problemet med"återkonvertering" är elkonverte-ringens inverkan på utveckling avnya energikällor. I betänkandet uttrycks på flera håll medvetenhet om riskernaför att en massiv satsning på elenergi kan komma att verka hindrande förintroduktionen av nya energikällor liksom för hushållning och utnyttjande avindustriell spillvärme. Utredningen för också fram vissa idéer om åtgärder föratt minska dessa risker. Någon mer inträngande analys av konkurrensförhållandetmellan en massiv elsatsning och introduktionen av nya cnergislag haremellertid inte gjorts. Inför förestående statsmaktsbeslutatt utnyttja det tillfälliga elöverskot-tet för oljereduktion är del enligtRRV:s mening angeläget att det här behandlade konkurrensproblemet prövasnoggrant. En sådan prövning kan komma att ge vid handen alt en så massivelkonvertering som den utredningen förordar måste undvikas av långsiktigaskäl. Det är svårt alt pä del presenterade underlaget ta ställning lill omdetta i så fall bäst skall ske genom alt vissa geografiska områdenlagstiftningsvägen undandras från elkonvertering eller genom att man generelltundviker att uppmuntra viss typ av elkonvertering. Målmedvetna statliga ochkommunala styrinsalser torde under alla omständigheter bli nödvändiga om dessasvåra avvägningsproblem skall få en tillfredsställande lösning. Enligt förbundets uppfattningföreslår kommittén åtgärder som innebär slöseri med elkraft som är ell av demest högvärdiga energislag som används. Huvudtesen är dessutom att elkraftenska användas till uppvärmning vilket är den energianvändning där dealternativa energikällorna lättast kan komma till användning. Enligt förbundetsuppfattning skulle en så omfattande satsning på eluppvärmning som kommitténföreslär rycka undan möjlighelerna för utveckling av de alternativaenergikällorna . LRF har däremot inget att invändamot atl man installerar pannor i fjärrvärmesysiem där man kan använda elenergisom reserv eller vid 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 297 Men förbundet ser del som ellslöseri om fjärrvärmesystem skulle använda eluppvärmning som bas. alt användningen av elkraft i fjärrvärmesystemen inle börsubvenlioneras utan att åtminstone de långsiktiga marginalkostnaderna förkraftproduktionen måste täckas in. I annal fall innebär syslemel enligl LRF ensubven-tionering av de fjärrvärmda områdena pä övriga elkonsumenlersbekosl-nad. DFE anser alt en omfattandeövergäng till el kan minska användningen av solvärme under 1980-talel. DFE somvidare anser all en lillfällig oljeersättning bör göras päsådant sätt alt den kompletterar en långsiktig strategi för oljeersältninganför: I stället för alt låta dellångsiktiga perspektivet vara styrande vid för-slagsutformningen har ELAK i avsnill3.8.6 undersökt om förslagen kommer att försvära eller försena introduktionenav vindkraft, solvärme och inhemska bränslen. ELAK konstaterar att teoretisktfinns det nätt och jämnt utrymme för såväl solvärmeoch inhemska bränslen som konvertering till elvärme. Det möjliga utrymme somELAK därvid beräknat för torv och skogsenergi ) motsvarar vad somberäknades i prop. 1978/79: 115 men är avsevärt lägre än DFE:s bedömning irapporten () och OED:s nu redovisade bedömning(). I praktiken finns det enligt ELAK pålagliga kollisionsrisker sombara kan undanröjas genom en god planering på slallig och nivå samtett omfattande stöd lill de nya energikällorna. ELAK anser emellertid att delligger utanför uppdraget att behandla sådana problem. Enligt DFE:s mening bördessa problem undersökas och beaktas såväl före beslut med anledning av ELAK:sförslag som vid genomförandet av ett sådant beslut. , somanser atl det är tveksamt om den av ELAK angivna elkapaciteten verkligen kommeratl finnas tillgänglig och därför avslyrker ELAK:s förslag, anför: För all ersätta lätt eldningsoljamed el räknar kommittén därför med atl utnyttja den lediga produktionskapacitetsom kommer atl finnas i befintliga oljeeldade kraftvärmeverk under perioden1981- 1990. Under medelår beräknas denna uppgå till undervinterhalvåret. Man skulle därmed ersätta i storleksordningen läll eldningsolja med en ökad förbrukning av ca I miljontung eldningsolja . Föreningen ifrågasätter redan av detta skäl om denekonomiska vinst som uppstår av denna ersättning är tillräcklig att finansierainslallalion av elt stort antal elpannor och elpatroner samt i vissa fallförstärkningar av lokala eldistributionsnät. Föreningen ifrågasätter emellertidockså om de angivna energimängderna verkligen kommer att vara tillgängliga.Även om förfarandet skulle vara samhällsekonomiskt lönsamt fordras del all delockså är företagsekonomiskt lönsamt för del aktuella kraft värmeverket. Det ärnaturiigtvis från de kraftvärmekommunernas synpunkt angelägel att gjordainvesteringar utnyttjas, men priset pä den producerade elkraften måsle givetvistäcka produktionskostnaderna. Del är tveksamt om sådan täck- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 298 ning kan uppnås om den producerade elen skall användas föreluppvärmning. De stora kraftbolagen tillämpar myckel lågahögspän-ningstaxor. ett förhållande som kan väntas består under hela1980-talet. Taxorna ger i mänga fall inte utrymme för lönsam drift av dekommunala kraftvärmeverken och flera kraflvärmeverk planerar därför att heltställa av elproduktionen. En sådan avställning sparar givetvis ca 1miljon kubikmeter tung eldningsolja , vilket dä kan sägas vara resultatetav den goda kraftbalansen. BFR som förordar en ökad satsning på värmepumpar anför: Rådet förordaratt en tillfälligoljeersättning genom ökad elanvändning, göres i tjärrvärmenätoch gruppcentraler inom områdena kombinerade system med olika värmepumpsystemkompletterat med elpannor, spillvärme och återvinning. Genom införande avvärmepumpteknologi skapas successivt förutsättningar för svensk industri påtillverknings- och exportsidorna. Teknik måste parallellt utvecklas förinförande av solfångare i fjärrvärmenät och för tappvarmvatten. anser atl krav påkombinationspannor bör ställas vid konvertering frän olja till el.Byggnadsstyrelsen ifrågasätter också om för konverteringar ärrimlig. anser att ELAK:s bedömning avmöjligheter att ersätta olja med el är alltför optimistiska med hänsyn tillprisförhållandena mellan olja och el. Genom förändrad prisrelation mellan oljaoch el kan dock enligt el komma att användas i större utsträckning för attersätta olja. Del är dä enligt angeläget att konverteringarna görs pä ettsådant sätt att flexibilitet erhålls i valet av energiform. De remissinstanser som tillstyrkeratt en övergång frän olja till en genomförs enligt ELAK:s förslag anför somskäl härför att oljeberoendet måste minskas . () som förordar att den av ELAK föreslagna övergången frän olja till elgenomförs anför: Det är ELIF:s uppfattning attkommittén genomgående varit försiktig i sina uppskattningar avkonverteringspotentialen. Detta understryker ytterligare den slutsats, som vitycker att betänkandet borde framhävt bättre och klarare, nämligen attkonverteringspotentialen är avsevärt större än eltillgången. CDL understryker att utnyttjande avel som ersättning för olja bör ske på sådant sätt alt man harhandlingsfrihet att gä över till alternativa energislag. Enligt CDL börsamtidigt beaktas möjligheten att kunna bibehålla elanvändningen om detta dåvisar sig önskvärt. CDL anser att det med den mycket stora oljeanvändningen iSverige (1979 ca , varav ca hälften för uppvärmning) finns det gott omutrymme för alla de olika energislag som kan ersätta olja. Användningen avföreslagna 15 ä el för att ersätta olja utesluter därför inte utvecklingoch användning Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 299 av de alternativa energislagen. Det blir närmast en frågaför energipolitiken och den kommunala energiplaneringen alt ange de lämpligastyrätgärder som fordras för att el och alternativa energislag kommer tillanvändning på bästa möjliga sätt och utan konflikter. Redan den prisnivå man harnu och den realprisökning på olja som kan väntas driver på utvecklingsarbetetför de alternativa energislagen. Den preliminära prognos - som upprättats av statensindustriverk -visar att kapaciteten för att producera elkraft kommer att varagod . Föreliggande substitutionsmöjligheter från olje- ochelanvändning bör därför enligt kommitténs mening utnyttjas så långt möjligtär. Tillgången på elkraft får dock - enligt vår bestämda mening - inte utgörahinder eller skapa låsningar gällande etablering av icke-oljebaserade energibäraremed tillhörande infrastruktur . Lika självklartmåste åtgärder som innebär en bättre hushållning med elenergi ävenfortsättningsvis stimuleras fram. framhåller attkonverteringen från olja till el inte bör ske genom utbyte av pannor, utan iförsta hand genom komplettering av befinfiiga oljeeldade pannor med elpatron,elkassett eller installation av varmvattenberedrare. anser att det är särskiltangeläget att minska användningen av lätta oljor för uppvärmningsändamål föratt förbättra försörjningstryggheten, minska kostnaderna och bränsleimporten.Den lätta eldningsoljan bör enligt vattenfallsverket i större utsträckningreserveras för transportsektorn, där den är svårare att ersätta. Verket anserdärför att det i enlighet med utredningens förslag är av största betydelse attanvända tillgänglig del av tillkommande elproduktionskapacitet under 1980-taletför att ersätta olja inom uppvärmningssektorn. För att ersätta tung eldningsoljamed kärnkraft och vallenkraft föreslår utredningen installationav stora elpannor i fjärrvärmeverk och industrier. Förslaget innebär förutombillig värmeproduktion en direkt oljebesparing, varför förslaget är angelägetoch bör stödjas genom beslut av sådan installation. Elpannorna kan avskrivas päett fätal år varför de inte innebär någon läsning för framliden.Produktionssituationen kan förändras snabbt varför kraftproducenterna bör hakontrollen över in- och utkoppling av elpannorna. Det stora oljberoendet är Sverigesstörsta energipoliliska problem och dessutom en svår belastning för landelshandelsbalans. biträder därförElanvändningskommilténs förslag i de delar detta, jämlikt direktivensintentioner, syftar till atl utnyttja den tillgängliga elproduktionskapacitetenför alt ersätta olja - framförallt lätt eldningsolja - för uppvärmning. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 300 som anseratt el i första hand bör utnyttjas i stora och medelstora pannor anför: Då tillgången på elenergi enliglprognoser för 1980-talet blir god, bör elöverskoltet (exkl.installerad elvärme i nybyggnation) utnyttjas för uppvärmningsändamål ibebyggelsen. Oljesubstitution med hjälp av överskotlsel bör införas pä ett urgenomförandesynpunkt praktiskt och snabbt sätt. Förbundet anser det därförrimligt att överskotlselen i första hand utnyttjas som komplement i störrevärmeproduktionsanläggningar för bostadsuppvärmning. Genom att elpannor med10-15% av ansluten värmeeffekt installeras parallellt i oljeeldade medelstoraoch stora anläggningar, bör oljebehovet under vår, sommar och höst till stordel kunna konverteras till el. Etl samspel mellan elulnyiljande och olja börefter kraftbalanssilualionen kunn åstadkommas genom elt snabbiomställ-ningsförtarande. delar kommitténsbedömning att ytterligare ca 1 000 MW kan installeras i elpannor kopplade tillfjärrvärmenät varvid en besparing skulle kunna uppnås. Föreningentillstyrker kommitténs förslag att skattreduktion vid sådana elleveranser intebör knytas lill särskilda perioder av året utan avse all leverans. framhåller attdet är mer angeläget att förslagen genomförs med snar verkan, än att enfulländning av förslagen genomförs och tillämpningen fördröjs. somförordar utbyggnad av Ijärrvärme anför: En avveckling av kärnkraften skallske . Alternativa möjligheter till elproduktion måste därför byggas uppsuccessivt. De kommunala kraftvärmeverken utgör en viktig del av dessamöjligheter. Verkens elproducerande förmåga förutsätter utbyggnad avfjärrvärmenät. Användning av elvärme för all minska oljeanvändningen måstedärför ske på sådant säll att utbyggnaden av fjärrvärmenäten inle förhindraseller försenas. Skulle detta ske förändras förutsättningarna i negativ riktningför en ulbyggnad av fjärrvärmeproduklionen och därmed också möjlighelerna alllängsikligl trygga elförsörjningen. Alla byggnader, som värms medolja, kan inle övergå till elvärme. Den prioritering, som måste ske i kommunerna,bör göras pä likartade grunder i hela landet. 1 första hand bör elvärmeförbehållas småhusområden, som inte har tillräcklig värmelälhet förfjärrvärme, men ändå utgör sä tät bebyggelse att fastbränsleeldning i varjebyggnad är olämplig. Liknande synpunkter framförs av . kommun påpekar all detkan vara lämpligt atl lillfälligt använda el vid utbyggnad av fjärrvärme istället för provisoriska gruppcentraler eldade med läll eldningsolja. anser att el tillfälligt höranvändas under upp- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 301 byggnadsskedet av nalurgasförsörjningen där sä är möjligimed hänsyn lill elnätens kapacitet. För alt åstadkomma detta bör industrinenligl gasföreningen se till alt del finns särskilda el/gaspannor. Flera remissinstanser lar uppbehovet av nätförstärkningar vid en slor övergång från olja till el och påtalaratt övergången bör ske planerat så all distributionsnätens kapacitet beaktas. Slutens valtenfallsverk anför: Konverteringen från olja tillelvärme medför behov av nätförstärkningar på eldislribulionssystemen. Normalltorde detta ej leda lill slörre problem, då marginalinvesleringarna är låga ochelverken är vana all klara belasl-ningsökningar på delaljnälen på upp emol 10 ä15 % per är. 1 speciella fall måsle dock konverteringstakten begränsas, vilketlämpligen sker genom elverkens egen försorg, eventuellt i samarbete medvederbörande kommun t. ex. genom den kommunala energiplaneringen. Nätförstärkningar kan erfordras föratl lillgodose uppkommande behov av eluppvärmning. Det är väsentligt atlinvesleringsuppgiflerna för alt förstärka nälei begränsas så alt de helt kanavskrivas , dä den extra produktionskapaciteten på elområdetföreligger. En betydande begränsning av nälförslärkningarna sker om kommunernaefter samråd med eldistributören beaktar investeringsutgifterna vid sinbedömning av lämpliga områden för övergång till elvärme. Liknande synpunkter framförs av och Halmstadskommuner. Enligt ELAK har de förslag somkommittén lagt fram enbart positiv inverkan pä beredskapssituationen medundantag av förslaget lill stöd för installation av renodlade elpannor. ÖEF som i sitt yttrande enbart tar upp beredskapsaspeklernaanför: Beredskapen för elvärmda byggnadermot störningar i bränsleimporlen har ansetts vara betryggande eftersomvattenkraften kan lillgodose det beräknade krigsbehovel av el. Enligt nyligengenomförda beräkningar av CDL är vattenkraftproduklionen under ett normalärlika med krigsbehovet av el. En omfattande ulbyggnad av elvärme i befintligaoljevärmda byggnader medför - om inte eldningsmöjligheterna bevaras - atlelvärmebehovet måste baseras på importerade bränslen. Beredskapen blir däsämre för el - än för oljevärmda byggnader. Eftersom en sådan sämre beredskapinte är acceptabel behöver bered-skapsålgärder genomföras inybyggda elvärmda hus. bevarande av eldningsmöjlighelerna i befinlligaoljevärmda hus vid övergäng lill elvärme medför ä andra sidan att den inhemskaelproduktionen kan reserveras för nya elvärmda hus och kostnader behöver dåinte läggas ned på att vidta beredskapsåtgärder i dem. Resonemanget förutsätteratl valtenkraften eller annan inhemsk elproduktion inle kommer all byggas ul.En utbyggnad av I.ex. vallenkraften ökar beredskapen och gör beredskapsätgärderhos elvärmeanvändarna obehövliga. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 302 ELAK har i sina överväganden kommitfram till att del är fördelaktigare från samhällsekonomisk synpunkt atl användaden tillgängliga elproduktionskapaciteten för oljeersättning än för atlexportera el. SIND, RRV och BFR anser atlmöjlighelerna till export borde övervägas ytterligare. Export av överskotlsel skulle intege samma problem med "återkonvertering" eller hindra utvecklingen avnya energislag. En sådan export skulle också leda till väsentlig minskning avoljeförbrukningen i mottagarlandet, som den skulle påverka Sverigeshandelsbalans gynnsamt. Av dessa skäl föreslår RRV att möjligheterna lill ökadexport av elkraft uireds närmare. ELAK har påtalat att den nuvarandebeskattningen på olja och el snedvrider konkurensen oljans fördel. Medanledning av att energiskattekommittén (B 1979:06) har i uppgift att läggafram förslag om beskattningen av energi ansåg sig ELAK förhindrad att läggafram förslag om en neutral beskattning på olja och el. ELAK föreslår lån och ivissa fall bidrag vid konvertering från olja till el. ELAK föreslär även attenergispariån efter prövning från fall till fall skall kunna förenas medvillkor om konvertering med elpatron eller motsvarande. ELAK föreslår jämkningav elskatten vid användning av el i stora pannor då vattenkraftoch kärnkraft helt svarar för elproduktionen. För att få igång en omfattandekonvertering från olja till el krävs enligt ELAK även information tillallmänheten. Flertalet remissinstanser anför atlden nuvarande beskaltningen på olja och el är ett avgörande hinder för enövergäng frän olja lill el inom uppvärmningsseklorn. somanser atl utjämning av skatten på olja och el saml information är tillräckligastyrmedel anför: Enligt betänkandet är flertaletredovisade konverleringsalternativ icke privatekonomiskt motiverade men välsamhällsekonomiskt lönsamma. I betänkandet visas emellertid också atl omenergiskatten görs neutral, dvs. belastar el och olja lika per energienhet,blir konverteringsalternativen privatekonomiskt lönsamma. Även om så sker ärdet naturligtvis inte helt säkert att önskvärda konverteringar kommer lillstånd. Delta generellt verkande styrmedel synes dock först böra prövas innandetaljförslag med åtföljande byråkrati sätts in för att nå det oomtvistademålet. Kommittén har påtalat att den nuvarande energibeskattningen snedvriderkonkurrensen mellan olja och el till nackdel för elkraften, men menar alt enförändring av energibeskattningen har en rad andra aspekter som måsteanlyseras innan ett ställningstagande är möjligt. Föreningen vill påpeka attnågra sådana analyser inte genomförts i samband med atl nuvarande energibeskattninginfördes. Därför bör en förändring i riktning mot ökad utjämning iskattehänseende mellan el och olja kunna genomföras relalivi snabbt.Förändringen kan göras preliminär i avvaktan pä energiskatteutredningens Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 303 Det slår under alla förhållanden klart atl dennödvändiga förändringen av energibeskattningen endast kan gå i riktning motalt elen inte diskrimineras jämfört med oljan. Enligt föreningens bedömning är enneutral energibeskallning kombinerad med saklig informafion om desamhällsekonomiska och försörjningsmässiga fördelarna med att utnyttja el istället för olja tillräckliga medel för att uppnå det eftersträvade syftet. Detförslag till information till allmänheten som finns i belänkandet tillstyrkesoch föreningen är beredd att medverka härvidlag. Skulle en förändring avenergibeskattningen icke kunna accepteras vill föreningen ansluta sig till deförslag kommittén framlagt i syfte alt ralio-nelll utnyttja landetskraftproduktionsapparat för att därmed spara olja. IVA som anser alt konverteringarmåste vara privatekonomiskt lönsamma för att komma till stånd anför: Den nu existerandeenergibeskattningen som missgynnar elenergin i förhällande till olja är enligtakademiens åsikt det största hindret för all uppnå denna lönsamhel.Energibeskaltningen bör göras neutral med avseende på energislag. Ensådan förändring av skattesystemet pä energiområdet bör rimligtvis bli etlresultat av arbete. Det torde emellertid dröja avsevärdtid innan denna förändring kan realiseras. anser därför attRiksskatteverket skall beredas möjlighet alt bevilja skattereduktionervid vissa elleveranser. Dessa reduktioner kan enklast ges till störreförbrukare för avbrytbara elleveranser som används för ersättning avoljebaserad värmeproduktion. Dessa reduktioner bör göra el neutral i skattehänseendei förhällande till oljan och kunna gälla . I småhusbebyggelseanser alt en neutralisering av energiskatten kompletterat medmöjligheten alt ge statliga lån utgör ett gott styrmedel för att uppnå enoljeersättning. EIO anser att i avvaktan påenergiskatleulredningens förslag bör provisoriska bestämmelser om utjämning avskatten på olja och el införas. Det har inte legat inom kommitténsuppgifter att genom generella åtgärder såsom t. ex. via energibeskattningen,söka utvägar att nå det avsedda syftet. Trots att det åtminstone på kort sikt,dvs. minst under 1980-lalet, finns anledning till alt stimulera till ökadelanvändning med vissa flexibili-tetskrav är nuvarande beskattning sådan atlden närmast motverkar övergång från olja till el. Fiskaliska skäl förbeskattningen får pä sä sätt en återhållande effekt på strävan att begränsaoljeberoendet. Liknande synpunkter framförs av bl.a. och kommuner.