prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Krediterna överstigande svarar sammanlaglför ca tre fjärdedelar av kostnaderna. En besparing i SEK-systemet genom minskade subventionerutifrån förändringar i LLV-fördelningen kan ges olika inriktning. Vid en renlmekanisk besparing är det uppenbart atl ell extra påslag pä mycket längakrediter och krediter till kategorin fattigare länder ger slörst besparingseffekt.Delta skall dock vägas mol alt denna lyp av krediter (lill större upphandlingarav lurn-key karaktär) är av strategisk betydelse för svensk industriutvecklingpä sikl. 1980/81:130 308 Ett motiv för det existerande påslaget för utlåning isvenska kronor är att etl sädani påslag återspeglade skillnaderna imarknadsmässiga ränlor för olika valutor. har snabba och storaförändringar av ränteläget pä kapitalmarknaden inträffat. Detla speglas även iSEK:s genomsnittliga uppläningsränla för olika valutor under olika halvår (setabell 5). Tabell 5 SEK:s genomsnittliga upplåningsränta under olikahalvår {%). 1978:11 1978:1 1979:11 1980:1 Som framgår av tabell 5 har den ränledifferens mellansvenska kronor och US dollar som förelåg vid syslemel införande ändratskrafligl. Nägon grund för atl framhålla kostnadsaspekter som skäl för elt extrakronpäslag synes enligt utredningen knappast föreligga. Stöd enligt SEK-systemet bör, enligt ulredningen, ävenfortsättningsvis ske i överensstämmelse med de internationella riktlinjer inomOECD som anslutit sig lill. Den svenska huvudlinjen har hela lidenvaril atl systemet skall ses som en retaliation pä utländsk subventioneradkonkurrens. Denna grundsyn bör kvarstå oförändrad. Utredningen konstaterar att grundregeln för att stöd tillexportkrediter skall kunna ulgå är alt del kan antagas atl konkurrerandeutländskt förelag med hjälp av statligt slöd erbjuder särskilt förmänligaränievillkor. Ulredningen föreslår följande förändringar i nuvarande regleroch praxis: Regeln omminsta kredilbelopp föreslås ersatt med en regel om lägsta konlraklsbelopp ochbeloppsgränsen sättas till . Enligl gällandeförfattning skall statsstödda exportkrediter kunna ulgå under förutsättning attexportkreditgaranli kan lämnas av EKN. Den praxis som lillämpas inomSEK-systemet följer i det närmaste helt de av EKN tillämpade bedömningsnormernaför exportkreditgarantier. Detla bör gälla som huvudregel ävenfortsättningsvis. Enligt utredningens mening kan det dock i vissa avseendenvara motiverat med en något snävare syn då SEK-systemet är ett subventionssystemmedan EKN bygger på självfinansiering. Ulredningen anser sälunda alt störrekrav bör ställas pä all svenska varor ingär i den stödberältigade exporten. 1fråga om entreprenader och anläggningar (säsom större maskinkomplex) bör SEKförhandla med exportörerna om utlandsandelen i varje enskilt fall. Som allmänvägledning bör gälla alt värdet av den svenska exporten skall ulgöra minst 90%av länet. SEK bör dock ges frihet att kräva slörre resp. medge lägre andel. 1980/81:130 309 Nuvarande ränlor i SEK-systemet ligger 0,överconsensusrän-lorna, för svenska kronor 0,över. Regeringen kan medge lägreränlor. Ulredningen föreslår vissa ändringar i förhållande till nuvarandepraxis vad avser särskild malching. Ulredningen föreslår bl.a. alt en ökaddelegering av matchingmöjlighelerna görs lill SEK. Ulredningen belönar dockslarkl alt räntenedsältelse bör prövas med yttersta restriklivilel. 1 fråga om SEK;s uppläningspolilik föreslär ulredningen endastmindre förändringar. Ulredningen framhåller dock att del bör klarläggas all SEKinle har skyldighet atl lillgodose alla önskemål om val av valula. Ulredningengör detla påpekande mol bakgrund av all SEK redan har slälll ut löften omutlåning i tio olika valutor. Kursriskerna bör reduceras så längl som möjligi genom allupp- och utlåning sker i samma valuta under förutsätlning atl förhållandena påuppläningsmarknaderna är sädana atl del övergripande kravet på billigastmöjliga upplåning kan tillgodoses. Eftersom SEK:s efterfrågan pä svenska kronor överstigertillgängen på den svenska kapitalmarknaden föreslär ulredningen all efterfrågandämpas genom en höjning av SEK-ränlan för svenska kronor med en procentenhet.Då detla kan förorsaka svårigheier för exportörerna på vissa marknaderföresläs atl regeringen fär möjlighet alt medge undantag från det extrakronpäslagel. Enligl sina direktiv skall utredningen granska olikamöjligheler till kostnadsbegränsande ätgärder. Utredningen diskuterar trenivåer av kostnadsbegränsande åtgärder. Ulredningen föreslår atl SEK-ränlan för krediter päindustriländer höjs och löflesprovisionen med 0,5procentenhet, från 0,1 till 0,. Dessa ränte- och avgiftshöjningar kanberäknas ge en besparing om ca 2-4 milj. kr. och ca 11-16 milj. kr. år1985 (1980 ärs priser). Någon besparingseffekt uppstår knappast genom del extrakronpäslagel eftersom utlåningen sannolikt förskjuls lill andra valutor. Ulredningens förslag innebär all de nya ränlesatserna,(elt extra kronpäslag saml en höjning av räntan pä i-ländermed ) därmed skulle blir följande: Prop.1980/81:130 310 Tabell 6 Utredningens förslag lill nya räntesatser iSEK-syslemel Vid expori till land inom ländergrupp Kredit i svenska kronor - löptid 2-5 är - överstigande 5år Kredit i utländsk valuta - löptid 2-5 år Anm: Baserat på de consensus-räntor som gäller den 10december 1980. Ulredningen anser vidare alt ylterligarebesparingsmöjligheter bör seri öst prövas. Dels kan etl generelll räntepäslag om införas, dels kan en avgift om I % införas för krediter under upparbetningsliden (liden mellan kredilavlyft och lidpunkten då kredittiden börjar löpa). Dessa ränte- och avgiftshöjningar skulle ge en besparingom ca 10 -14 milj. kr. är 1982 och ca 45 - 65 milj. kr. är 1985 (räknat i 1980ärs penningvärde). Effekten av höjningarna fär fulll genomslag först omkringår 1993. Utredningen avvisar tanken pä en väsenllignedskräning av subventio nerna i SEK-systemet men anser att om ambitionen skulle vara alt halvera kostnaden för staten bör man välja all genomföra den genom en allmän höjning av räntorna. En sädan höjning skulle - med nuvarande consensus- och marknadsräntor - behöva bli . Påvisandet av utländsk ränlekonkurrens Två typer av sädans. k. malching förekommer. För att lämnasubventionerad SEK-kredit överhuvudtaget mäste del kunna antagas atlstatsstödda krediter frän annat konkurrentland förekommer beträffande exportav ifrågavarande slag. Praxis härvidlag är att man i normalfallet vid exporttill slalshandels- och utgår ifrån att kredilkonkurrens föreligger omexportören uppger konkurrens från land där exportfinansiering medräntesubvention förekommer (i allmänhet ned till consensusnivå). Vid exportlill i-länder fär exportören närmare precisera uppgiften om sådan konkurrensoch pä basis härav prövar EKN om särskild undersökning av malchingsituationenerfordras för lämnande av subventionerad SEK-kredit. Vid särskildmatching kan SEK-Jcredit lämnas med ränta till consensusnivå (ulan de av SEKannars tillämpade påslagen om 0,jämte 0,vid finansiering i svenskakronor) eller därunder efter beslul av regeringen. Sädan finansiering harmedgivils i nägra fall: antingen Prop.1980/81:130 311 har den utländske exportören haft tillgäng till statsslöddkredit lill ränta under consensus eller ocksä har den ansettsynnerliga (inle specificerade) skäl föreligga. För påvisande av ulländsk kredilkonkurrens sker eltsamarbele mellan SEK och EKN. gäller säväl vid allmän malching påi-länder som vid särskild malching. Den nuvarande ordningen rymmer enligt utredningen vissaolägenheter. Framför allt kan det vara svärl för förelagen att veta vilka kravpå bevisföring som reses från SEK:s sida saml att överhuvudlagel påvisaulländsk kredilkonkurrens i enskilda fall. Detla gäller säväl vid allmänmalching pä i-länder som vid särskild malching. Bland annat inverkar sädanafaktorer som att utländska konkurrenter - i förvissningen om all erhålla slödför finansiering lill ränta på eller under consensusnivå - inle ansöker om stödförrän man befinner sig i slutförhandlingar med kunden. EKN får därför vidförfrågan lill garanliinslitul i konkurrentlandet besked om att statsstöddakrediter inte begärts för den akluella affären. I dylika fall kan del sedanhända att då det gäller räntor under consensusnivån all garanliinsti-tulet idel konkurrerande landet ger "förhandsnolifikation" till andraOECD-länder om all exportkreditsubventioner avses alt lämnas men pä etl sä sentsladium all malching i praktiken är omöjliggjord. Vad beträffar den allmänna malchlngen (ned lill räntenivånför SEK;s normala subventionering) anser ulredningen all nuvarande regler ochpraxis bör gälla forlsätlningsvis. Vid malching pä i-länder innebär detla attSEK har rätt all efter samråd med EKN medge finansiering inom SEK-systemets ramäven i fall där bevisföring inte föreligger i del enskilda fallet med därexportören gör sannolikt att konkurrens föreligger frän förelag i land somenligt tillgängliga uppgifter tillämpar räntesubventionering. För särskild matching bör enligl utredningens mening gällaatl denna tillämpas med yttersta restriktivitet. SEK skall efter samråd med EKNkunna medge särskild matching ned lill consensusräntenivån om ulländskkonkurrent med hjälp av statsstödda krediter erbjuder räntevillkor under dennanivå. Vid särskild matching under consensus-räntenivån bör beslul fallas avregeringen. Vid bådatyperna av särskild matching (ned till resp. under consensus-räntenivån)föreslår utredningen all SEK;s normala räntepäslag alltid beaktas. Detta ärkonsistent med det slällningstagande som regering och riksdag gjorde närnuvarande system infördes och dä valde atl genom påslagen ligga nägotöver consensus-ränleniväerna. Anledningen härtill var såväl statsfinansiellaskäl som en önskan atl inte medverka i en upptrappning av kreditkonkurrensen.Utredningen finner del senare motivet särskilt vägande vid fall av matching.Vid valulafinansiering bör sålunda SEK-ränlan alltid ligga 0,, vidkronfinansiering 0,, över den utländske konkurrentens refinansieringsränta.Om en generell höjning av SEK-ränlorna genomförs bör denna pä motsvarande sätlslå igenom. Prop.1980/81:130 312 Utredningen har föreslagil att kronpäslagel skall höjasfrän 0,5 lill 1,. Regeringen föreslås få möjlighel all medge undanlag fråndella exlra kronpäslag om . Sådanl undanlag kan avse krediter till visstland . Riktlinjer för avdrag/bidragsystemet Vid sidan av SEK-sysiemel finns del s. k.avdrag/bidragsyslemel. Systemet är sä utformat alt leverantören under vissaförutsättningar kan göra ell exlra avdrag i sin deklaration för ränteskillnadenmellan refinansieringsräntan och exportkreditränlan. I de fall avdraget intekan utnyttjas på grund av otillräcklig vinst i företagel kan elt skatlefrillbidrag utgå. Del extra avdraget fär inte överstiga av det vidbeskattningsårets ingång utestående kreditbeloppel. Bidraget uppgår tillhälften av avdraget. Avdrag/bidragsyslemel, har 1 juli 1978-30juni 1980 utnyttjats av 21 förelag med ett kredilbelopp om 983 milj. kr. Femföretag svarar för av beviljat belopp. Användningen har successivt minskatunder perioden och är myckel liten. Ulredningen har funnil skäl säväl för som emol ellbibehållande av avdrag/bidragsyslemel. Argumentenför ett bibehållande kan sägas ha sin tyngdpunkt i atl banker och exportförelaghar elt alternativ till SEK-systemet som ger direktkontakt med utlandel ifinansieringsfrågor. annal av exportörer framfört argument är attavdrag/bidragsyslemel i vissa marknadslägen ger en större subvention änSEK-systemet. Den viktigaste invändningen mol avdrag/bidragsyslemel ärall del jämfört med SEK-systemet är komplicerat för företagen och all vissaföretag p.g.a. credit-of-tax-regler utestängs frän användningen av såväl avdragsom bidrag. För slalens del är de bristande styrningsmöjlighelerna påtagligavilket kan länkas leda till högre kostnader än för SEK-systemet. Vidare ärförekomsten av två syslem, varav del ena är komplicerat, inle i samklang med deallmänna strävandena atl förenkla och rationalisera den näringspolitiskastödpoliliken ifråga om regler och institutioner. Dä ulredningen funnil alt svagheterna iavdrag/bidragsyslemet inte kan undanröjas pä ell tillfredsställande sätl och dåexportörerna har tillgång till elt mycket väl fungerande SEK-syslem föreslårulredningen atl avdrag/ bidragsystemel inte förlängs vid försöksperiodensutgång. infördes elt syslem för statsunderstöddkreditgivning vid försäljning inom landet, s.k. hemmamalching.Hemmamatchingsyslemel, är avsett alt utjämna skillnader i konkurrensvillkor ärutländska förelag till följd av subventionerade exportkrediter snedvriderkonkurrensen pä den svenska marknaden. Prop.1980/81:130 313 Systemet med hemmamalching innebär att regeringen efterbeslut i varje enskilt fall kan lämna stöd till svenska tillverkare av kapitalvarorvid försäljning på hemmamarknaden. Beredande och kredilgivande organ ärSveriges . Stödet ges i form av räntebidrag till krediter närutländska krediter på speciellt förmånliga villkor erbjuds svenska köpare.Systemet gäller för en försöksperiod fram lill halvårsskiftet 1981.Målsättningen vid införandel av hemmamatchingsyslemel angavs vara all genomutjämning av konkurrensvillkoren på kredilområdel främja sysselsättningen ochen gynnsam utveckling av handelsbalansen. Utgångspunkten för nuvarande syslem för hemmamatching ärde villkor som gäller för den statsstödda exportkredilgivningen. Därutövergäller all offert från utländsk konkurrent skall vara lämnad i svenska kronor,alt produkten som stödel avser skall ha hög leknisk nivä, atl offerten skallvara på minst 5 milj. kr. eller motsvara av det sökande förelagetsårsomsättning. Vidare krävs dokumentation som styrker alt ulländsk konkurrenterbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. Slöd ges inle när del är uppenbartalt kreditvillkoren inte är väsentliga. Räntan subventioneras med högst . bifölls 18 ansökningar med elt kredilbeloppom 326 milj. kr. har l. o. m. bifallits 24ansökningar om 825 milj. kr. Ansökningarna har i allt väsentligl koncentreratstill atl möta konkurrens från vid leveranser av kapitalvaror till densvenska pappers-och cellulosaindustrin. Utredningen finner ett hemmamalchingsystem vara motiveratpå samma grunder som subventionerade exportkrediter. Internationella överenskommelsergör dock atl elt hemmamatchingsyslem bör tillämpas med största reslriklivitel. Ulredningen vill därför som en första försvarslinje molden utländska kreditkonkurrensen se internationella uppgörelser. Utredningenföreslär att frägan tas upp i Nordiska minjslerrådel i syfte alt nä fram uppgörelse mellan de nordiska länderna. En sädan skulle kunna anknyta tillden som redan träffals mellan . Även bilaterala uppgörelser kanvara av värde. 1 avvaktan på sädana överenskommelser behövs enligt utredningensmening etl system för slöd direkl lill svenska tillverkare. Ulredningen föreslår följande ändringar i nuvarandehemmamalchingsystem: - Räntan knytslill och sätts lill consensusränlan-l-3 procentenheter.Räntorna i hemmamatchingsyslemel bör dock aldrig understiga motsvarandeSEK-räntor. Ulredningens förslag innebär () en subventionom (krediter pä ) resp. 3 procenlenheler (kredileröverstigande ). - Kravet på högleknisk nivä slopas. Prop.1980/81:130 314 - Offerten skallvara av väsentlig belydelse för företagel. Beloppsgränsen för lägstaofferlbelopp föresläs bli . och av del sökande företagetsårsomsättning. - För offerter över50 milj. kr. bör ingen procentregel gälla, endasi kravet att offerten skallvara av väsentlig betydelse för företaget. - Beslutanderättenföreslås överförd till Invesleringsbank för alla ärenden upp lill 50milj. Övriga ärenden besluias av regeringen. Utredningen anser detangeläget alt ränteslödet vid hemmamalching I syfte atl förhindra enslentrianmässig och beslående subventionering föreslås att stödel begränsaslill en period om 6 alt. 12 månader. Därigenom framtvingas en återkommandeprövning av behovel av fortsatt stöd. Regeringen kan ocksä beslula alt slödelskall begränsas lill atl omfalta vissa typer av kapitalvaror och/eller vissaländer/ländergrup-per. Del kanenligl utredningen dock uppslå silualioner dä regeringen skulle behöva ettretalialionsinstrument som är effektivare än del som utredningen föreslagit.Elt exportland kan exempelvis systematiskt störa den svenska marknaden medlångtgående subventioner mol vilka del svenska hemmamatchingsyslemel ärineffeklivi. Det kan inle uteslutas all mer resoluta motåtgärder skulle kunnaframtvinga förhandlingsuppgörelser med exportlandets regering eller till altsubventionen på annal sätl stoppas eller minskas. Ulredningen anser atl för sådana fall bör regeringen ha möjlighetalt ingripa med stöd till svenska leverantörer utan den begränsning av räntesubventionensstorlek som ulredningen föreslagit. Beslut om slöd i sädana fall bör alltidfattas av regeringen. Många länder har ingått ramavlal om finansiering avkrediler för expori lill vissa länder, främsl och statshandelsländer.Sverige har f.n. avtal om slatstödda ramkrediter med ()och (). Erfarenheterna av dessa avtal är begränsade.Förelagen har i ulredningens enkät uttryckt önskemål om ramkrediler med 23länder men önskemålen är ytleriigl splittrade. Endast för uttrycksett mera allmänt intresse. Bland fördelarna med slatssiödda ramkrediler framhålls atlramavtalen förenklar handläggningsprocedurerna, atl avtalen innebär en politiskmarkering som uppfattas positivt hos motparten och alt svenska exportörer kankomma i ett gynnsamt läge genom alt finansieringen av ett projekt kan sägasvara ordnad i förväg. Bland nackdelarna nämns att ramarna binder ettkreditutrymme som kanske inle kommer alt utnyttjas, att ramavtalen kan tolkassom en politisk markering även i de fall då det svenska intresset begränsaslill det kommersiella, alt andra länder kan kräva liknande ärran- 1980/81:130 315 gemangom ramvillkoren är särskill gynnsamma och alt villkoren kan vara svåra attomförhandla när behov av räntehöjningar etc. föreligger. Vid en vägning av för- ochnackdelar finner ulredningen all en allmän försiktighet med nya ramkrediter ärmotiverad. Inom ramen för en sädan restriktiv politik kan dock ramkrediler varamotiverade i vissa fall. Utredningen pekar pä tvä sädana silualioner. Dels kanprojeklramar vara värda atl prövas. saknar erfarenhet av sädanaprojeklramar. Dels kan mindre ramar komma till användning i de fall dåutrikespolitiska skäl, alltså inte kommersiella, gör del nödvändigt atl ingåramavtal. Utredningen anser alt förnya ramkrediler bör som huvudlinje gälla all villkoren är desamma som iSEK-systemet. Förändras villkoren i SEK-systemet bör också villkoren i ramarnaändras vid en ev. förlängning av löptiden. Beslut om ramar lill räntesatser somär lägre än gällande SEK-ränta bör liksom fallas av regeringen sombemyndigar SEK alt teckna avlal med ulländsk part. Svenska exportörer harframhållit atl del är särskill angelägel all använda ramkrediter på Östeuropa.I många fall har dock förutsatts att villkoren skall vara bättre än vad SEKerbjuder. Ulredningen pekar härvid pä atl även inom förekommer sloraskillnader i fråga om kreditkonkurrens. 1 de fall konkurrenslägel är sädantall gynnsammare villkor måste ges, åtminstone för delar av exporten, bör islällel för allmäna ramar särskild matching för de enskilda exportaffärernavara all föredra. 1980/81:130 316 Sammanställning av remissyttranden över 1980 årsexportkreditutrednings betänkande Subventionerade exportkrediter enutvärdering av nuvarande system (Ds I 1980:24) 1980ärs exportkreditulredning har avlämnat betänkandet (Ds I 1980:24)Subventionerade exportkrediter - en utvärdering av nuvarande syslem. 1betänkandet analyseras effekterna pä svensk industri och pä den svenskakapitalvaruexporlen av krediter i samband med expori av kapitalvaror. Ibetänkandet föreslås att det syslem för statsstödda exportkrediter som infördesär för en treårig försöksperiod med vissa ändringar ulnylljas även ifortsättningen. Ulredningen föreslär alt det syslem för statsstöd lillexportkrediter via extra avdrag i beskattningen, del s. k. avdrag/bidragsyslemelavskaffas. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av slyrelsen för inlernationellutveckling (SIDA), bankinspektionen, , riksrevisionsverkei(RRV), (), kommerskollegium (KK), exportkreditnämnden(EKN), (), slalens industriverk (SIND), statistiskacentralbyrån (SCB), fullmäktige i , Exportråd, , , Ulvecklingsfonden i ,med instämmande av ochSvenska Kons"reningen, (), Landsorganisationeni (LO), Svenska Melallinduslriarbelareförbundel, , , medinstämmande av , Svenska Sparbanksföreningenoch , AB Svensk Exporlkredil (SEK), (), . , nationalekonomiska institutionen vid universitet.Vidare har en särskild skrivelse kommit frän , ABKarlslads Mekaniska Werkslad, , AB Svenska Fläklfabriken och . 1 föreliggande bilaga lämnas en sammanfattning av remissvaren. Deremissinstanser som har yllral sig om kapilalvaruexportens belydelse ochfinansieringsfrågornas vikt i det sammanhanget understryker all börsalsa pä denna del av induslrin där den svenska ekonomin kan länkas halångsiktiga fördelar. Riksrevisimisverkei (RRV), konjunklurinslitulel (Kl) ochIndustriverket (SIND) pekar på de spjutspelseffekter vid arbele pä nyamarknader som etl slöd till kapitalvaruexporlen kan innebä- 1980/81:130 317 , ochbankorganisationerna (, ochSveriges föreningsbankers förbund) understryker kapitalvaruindustrins slorabetydelse för den framtida industriella utvecklingen i Sverige.Bankorganisationerna efterlyser dock en mera ingående samhällsekonomisk analysav konsekvenserna av finansieringsstödet. Industrijörbundet, ochSEK understryker alt del visseriigen är slora förelag som i hög ulslräckning ärengagerade i de projekt som finansieras via de slatssiödda krediterna menunderleverantörerna är många och de här akluella affärerna har slor betydelseför dem. () och () samtMetallindustriarbetareförbundet oroar sig dock för de minskadenet-toexportinnehället i de här akluella affärerna. Sä gott som samtliga remissinstanser instämmer iulredningens principiella resonemang om värdet av subventioneradeexportkrediter och framhåller att en långsiktig strävan bör vara all avskaffadenna form av snedvridning av den internationella konkurrensen. Effekterna påexporten anses genomgående vara väl belysta. Flertalet remissinsianserinslämmer i utredningens slutsats atl även i fortsättningen bör ha etlsyslem för statsstödda exportkrediter framförallt för att skydda enbetydelsefull del av svensk industri från subventionerad ulländsk konkurrens.Exportrådet, och bankorganisalionerna understryker dock attsamtidigt som utredningen pekar på finansieringens slora betydelse så villulredningen genom en rad förslag försämra villkoren i sädan utsträckning atlen stor del av fördelarna med det nuvarande statsstödet bortfaller. Allmänlkonstaterar att slaten i övrigt stöder export av komplettaanläggningar m. m. bl. a. genom , särskildaS/U-garanlier osv. Rådet menar all det dä vore ologiskl alt införa försämradevillkor för exportkredilgivningen. SBEF och anför liknandesynpunkler. SBEF redovisar i sill remissyttrande nägra viktiga drag ibyggindustrins utveckling . Föreningen framhåller att antaletanställa minskat med omkring 50000 personer under 1970-lalet. Nedgången päsvenska byggmarknaden har lill en del kompenserats genom en offensiv ochmålmedveten salsning på verksamhet i utlandet. Mellan och är 1979 harutlandsproduklionen ungefär älladubblals. Produktionsvärdet uppgick tillungefär . I stor utsträckning har denna lyp av export skelt isamarbele med annan svensk exportindustri. Byggföretagens export är i hög gradinriktad pä statshandelsländerna och pä vissa OPEC-länder. En styrning överlill projekt i har dock kunnal märkas. Föreningen delar ulredningensuppfattning att u-landsmarknaderna pä sikt kommer all få en ökad belydelse försvensk expori. SBEF framhåller ocksä alt ullandsbyggandet motsvarar det kravpä expori som ulredningen finner angelägel för svenskl vidkommande att salsapä och man konstaterar att byggexporten innehåller en stor tjänstedel samtmedför export av tekniskt "know-how" av stor belydelse.