prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Under utredningsarbetet har vi haft fortlöpandekontakter med främst (rationalisering av skatteadministrationen) men även med (decentralisering av funktioner inom arbetsgivaravgiftssystemet) och (organisationsöversyn av planeringsavdelningar och administrativa enheter vidlänsstyrelserna). Kontakter har även lagils meddecentraliseringsutredningen. I vårt utredningsarbete har vi utgått från denförutsättningen atl en sammanslagningmellan länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheternabör ske med så små förändringar som möjligt i respektivemyndighets nuvarande organisation. Vi har kartlagt skatteförvaltningens nuvarande organisation ocharbetsuppgifter med tonvikt på de aktuella myndigheterna ochansvarsförhållandena dem emellan. Vi har ocksäkortfattat redovisat några pågående och förväntade förändringar som berör skatteförvaltningen samt den utveckling i övrigtsom vi har ansett böra beaktas vidutformningen av organisarionen. Enligl vår mening torde inga radikala förenklingar av skattesystemet vara attvänta inom överskådlig tid.Förändringar och kompletteringar av skattelagstiftningen kan däremot komma atl ske fortlöpande.Genomförs riksförsäkringsverketsförslag om decentralisering av debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter innebär det att även länsstyrelseninlemmas i avgiftssystemet och attlänsstyrelse och lokal skattemyndighet får ell nytt gemensamt arbetsområde. De förändringar som kan förutses inomfolkbokföringen - vilken nu är en relarivt sett liten del av lokalskallemyndighets verksamhet - är en eventuellöverföring av folkbokföringen frän pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna i enlighet med det förslag somdeltagarna i stat-kyrkaöverläggningarnahar presenterat. Den nya arbetsuppgiften skulle dock inte innebära någon störreökning av lokal skattemyndighets totala arbetsbelastning. Vi har också - om än i begränsadomfattning - tittat på den förväntade 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 109 utvecklingenbeträffande-skatteförvaltningens kontakter med allmänheten saml utvecklingeninom personaladministration och administrativa ruri-ner. Under utredningsarbetets gång har vi emellertid kommitatt ställa oss Iveksamma till del lämpliga i en sammanslagning i vart fall iell kortare tidsperspektiv. Vi har dock fullföljt vårt utredningsuppdrag ochpresenterat en skiss till en gemensam organisation för länsstyrelsernasskatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna. Mot bakgrund av de förulsällningar för den nyaorganisationen som vi har formulerat och som grundar sig på delsutredningsuppdraget och dels vårt eget utredningsarbete har vi utformat enorganisarion i vilken de lokala skattemyndigheterna i respektive län ingår somlokala enheter i . Någon förändring i de lokalaskattemyndigheternas nuvarande organisation, utöver atl deras ställning somfristående myndigheter försvinner, har vi inle funnit böra ske. Vi har hellerinte funnit något motiv för atl skapa någon form av samordningsfunkrion ulöverredan befintlig inom den nya skatteavdelningen. Vad gäller har vi föreslagil atl om ensammanslagning skall ske bör denna föregås av en organisationsundersökning avskatteförvaltningen i delta län. Undersökningen motiveras enligl vår meningbl. a. av den organisationsutformning som f. n. finns inom den regionalaskatteförvaltningen i della län. En sammanslagning medför att vissa författningar ochföreskrifter måsle ändras. Vi har emellerrid vall att inle presentera någotförslag riil författningsändringar utan har endasi lämnat exempel på vilkaförfattningar och föreskrifter som berörs. Den tekniskt sett tidigaste genomförandelidpunklen fören sammanslagning har vi funnit vara . Då elt genomförande viddenna tidpunkt skulle inträffa mitt har vi som dentidigaste ridpunkten angivit . Skillnaden i driftkostnader mellan den nuvarande ochden av oss presenterade organisationen torde enligt vår uppfattning på siklvara marginell. I samband med ell genomförande kommer dock vissa insatser attkrävas. Som har nämnts har vi dock kommit till denuppfattningen all del f. n. inle föreligger tillräckligt bärkraftiga motiv fören sammanslagning. Skälen härför är i korthet följande. De enda gemensamma arbetsuppgifter som länsstyrelsernasskalleavdelningar och de lokala skattemyndigheterna f. n. har ärdeklaralionsgranskning och revisionsverksamhet inom den årliga taxeringen.Ansvarsfördelningen inom uppbörd och data är i huvudsak sådan allarbetsuppgifterna inom respektive myndighet ulgör olika led i en gemensamprodukrionskedja där det samlade ansvarel för funkrionerna underavdelningschefen - liksom beträffande taxering och revision - ligger pårespekrive enhetschef inom 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 110 skatteavdelningen.Verksamheten inom besvärs- och mervärdeskallefunk-lionerna ligger så gott som uteslutande påskatteavdelningen. Vad gäller ledningsfunktionen förlaxeringsarbelel i länel anser vi all vissa fördelar kan vinnas i en gemensam organisation för de berörda myndigheterna. Man har emellertid nu förfatlningsmässiglreglerat ledningsfunktionen för attkunna fungera i den nuvarande situationen med självständiga lokala skallemyndigheter. Erfarenheterna hittillstyder inle på all regleringen harföranlett problem som inte har kunnat lösas. Att samla ansvaret för verksamheten till en person kan öka effektiviteten. Blir organisationen för stor finns risk för en centralisering av beslutsom i sin tur kan leda riil atl en "flaskhals" uppstår i dellaavseende. Sammantaget anser vi att fördelarna med ensammanslagning inte är tillräckligtstarka för alt motivera denna. Den nuvarande organisationen inom skalleförvaltningen visar heller inle uppnågra pålagliga nackdelar som skullekunna röjas undan genom en sammanslagning. Vi föreslår därför alt nuvarande ordning behålls och att frågan om etlsammanförande mellan länsstyrelsernasskalleavdelningar och de lokala skattemyndigheterna får anstå tills erfarenheler av den nyataxeringsorganisalionen har vunnits. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 111 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (Ds Kn 1979:4) Lokal skattemyndighetsorganisatoriska ställning inom skatteförvaltningen. Flertalet länsstyrelser och Föreningen tillstyrker den organisationslösning som utredningen harföreslagil. i avslår från yttrande överorganisationsförslaget i avvaktan på resultatet frän utredningen (Kn 1979:03)om översyn av skalleförvaltningen i (ÖSAB). Föreningen framhåller att sakområdesansvar och linjeansvar måsle sammanfallaom taxeringsarbetet skall kunna fungera på del säll som har avsetls. Delta kaninte förverkligas på annat sätt än genom att inlemma lokal skattemyndighet iskatteavdelningen. inordnande av lokal skattemyndighet i en gemensamorganisation skulle medföra förbättrade möjligheler att planera och samordnaverksamheten. Skattechefens ansvar skulle först då bli möjligt atl uppfylla. Sålänge lokal skallemyndighet är fristående myndighet blir med nödvändighetskattechefens och lednings- och direktivräll begränsad. Denmateriella styrningen (granskning, revision etc.) blir tungrodd med risk förslörre ojämnheter i taxeringen. Den administrativa styrningen försvåras ochmedför en mera stelbent, byråkratisk och långsam beslutsprocess. Med en endamyndighet reduceras samordningsproblemen. Organisationen blir flexibel, smidigoch anpassningsbar vilkel möjliggör ell bättre resursutnyttjande.Skattechefens övergripande administrativa styrning får större genomslagskraft.Därigenom bör också allmänheten kunna räkna med en mer enhetlig hantering avärendena. Sammanslagningen befrämjar vidare personalrörligheten ochmöjligheterna till omfördelning avarbetsuppgifter. Den skapar också jordmån för laganda inför de gemensammaarbetsuppgifterna och överbryggar de motsättningar mellan personalen hos lokalskattemyndighet och länsstyrelserna som ibland kommer lill ullryck. En gemensamorganisation skulle ocksä medföra betydande personal- och ekonomiadministrativafördelar. De mestadels relafivt små lokala skattemyndigheterna kan avnaturliga skäl inle förses med specialistkompetens inom dessa områden. Denuvarande lokala skallemyndigheterna skulle efter inlemmandet erhålla en bättrepersonaladministrativ service genom alt kan erbjuda ett merspecialinriktat administrativt kunnande. Härigenom skulle man ocksä få meraenhetliga bedömningar i personaladministrativa frågor. Fögdericheferna skulleavlyftas arbetsuppgifter inom etl område som de ofta inle fullt behärskar ochsom inkräktar på deras övriga verksamhet. De ofta besväriigamedbestämmandefrågorna kan hanteras bättre. Förhandlingar och informationenligl medbestämmandelagen underlättas. Vid tjänstetillsättningar blirpersonalinflytandet gemensamt. De lokala löneförhandlingarna underlättas. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 112 områdetskulle inlemmandet bl. a. innebära att anslagsframställningarna blir gemensammaoch de beviljade anslagen likaså. Det bör bidraga till en förbättrad och merenheriig användning av resurserna. Också möjligheterna till personalutvecklingoch utbildning skulle bli bättre i en gemensam organisation. Vad nu har sagtsinnebär - enligt föreningens bedömning - att administrationen av lokalskattemyndighet vid ett inlemmande skulle avsevärt förbättras, men ocksåförenklas och förbilligas. Allmänt sett torde det inom svensk förvaltning varaunikt med den splittring av organisationen som råder inomskatteadministrationen. Det finns inte heller några rationella skäl altbibehålla denna splittring. En gemensam organisarion skulle enbart medförafördelar. Föreningen förutsätter därför att statsmakternas intentioner härom nuförverkligas. Föreningen räknar dock inte med att reformen kan genomföras föreden . Den omständigheten att utredningen om organisationen då eventuellt inle är klar, bör inte fördröja reformensgenomförande i övriga län. I fräga om tidpunkten för genomförande avorganisarionsförändringen har de länsstyrelser som har tillstyrkt den olikameningar. Några anser att förändringen bör genomföras . Andra t. ex.länsstyrelserna i och anser all pågående utbyggnad avRS-organisationen skall slutföras och finna sin form innan ytterligareorganisationsförändringar görs. Arbetet med fasrighetstaxeringen 1981 bör ocksävara helt avklarat före sådana förändringar. Flera remissinstanser har efterlyst alternativ till denföreslagna organisationslösningen. i anser attorganisationsförslagel måste vidareutvecklas innan slutlig ställning tas tillsättet för inlemmandet av lokal skattemyndighet i . Länsstyrelseni ifrågasätter om inte andra lösningar kan medföra störrefördelar. Länsstyreben i anser att ytterligare utredning avfögderiets olika funktioner och deras organisatoriska placering inomskatteavdelningen krävs före det slutliga genomförandet av en ny organisation.Statskontoret anser att - innan beslut fattas i fråga om lokal skattemyndighetsframlida organisation - även ett alternativ där uppgifterbegränsas till i huvudsak planering, samordning, tillsyn, ADB och vissa andrarena specialistfunktioner bör utredas. Skattechefen bör i detta alternativ varaansvarig för både resurser och det materiella innehållet inom helaskatteförvaltningen i länet. I princip bör all löpande produktion ske hosmotsvarigheten till dagens lokala skattemyndigheter. De bör därvid omvandlasriil lokalkontor underställda . anser att detför närvarande inte finns någon anledning alt påskynda sammanslagningen. Delkan till och med ifrågasättas om det är lämpligt att belasta skatleadministrarionenmed yllerligare förändringar innan erfarenheter har vunnits av den nyataxeringsorganisalionen. Del är därför lämpligt att avvakta de utvärderingarav nyordningen som kommer att genomföras. 1 della sammanhang bör olika Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 113 organisatoriskalösningar för den sammanslagna regionala och lokala skatteförvaltningen närmarepenetreras och diskuteras. Mer genomgripande organisarionsalternaliv än vadutredningen har redovisat bör kunna övervägas. Del bör även övervägas attytterhgare differentiera organisationsmodellerna efter länens storlek.Riksskatteverket framhåller atl nuvarande organisation av skatteförvaltningenpå regional och lokal nivå inte kännetecknas av den lämpligaste ansvars- ocharbetsfördelningen. En organisationsförändring är därför i och för sigmotiverad. Den akluella ändringen är emellerrid knappast mer än en dellösning isträvandena att få en effekriv och rationell skalleorganisalion. Dessulom kanändringen inte utan vidare genomföras i ett utpräglat storstadslän somStockholms län, eftersom administrativa problem kan befaras i den storaorganisation som skulle skapas. Verket anser alt man i stället bör pröva ettstörre grepp på problemet. vill sålunda förorda att man pånytt tar upp den principiella frågan om skatteförvaltningens organisarion isyfte att göra den mer effektiv och ändamålsenHg än . Somrikthnjer för en sådan principiell lösning föreslår verkel - atl den regionalaskatteförvaltningen bryts ut från och bildar regionala skatteverk - att tyngdpunkten i den löpandeverksamheten läggs på lokal nivå - saml att hela skatteförvaltningenfår enhetligt huvudmannaskap (depar-temenlslillhörighel). Om en utredning med detla breda syfte inte anses kunnatillsättas bör övervägas atl inlemma fögderiorganisalionen i länsstyrelsernasskalleavdelningar. 1 denna fråga vill anföra följande. 1 den nuvarande organisationen har den regionala nivåninte tillförts elt samlat ansvar för hur regionens resurser skall disponeras.Chefen för kan t. ex. i sin egenskap avskattechef endast belräffande den årliga laxeringen göra vissa omdisponeringarav deklara-tionsmaterialel mellan de olika myndigheterna. Decentraliseringen av ansvarel för den löpandeverksamheten har heller inte skett i de former och i den omfallning somRS-utredningen föreslog. I syfte att i viss mån lokalisera handläggningen avenskilda ärenden så nära de skallskyldiga som möjligt har länsstyrelsernautlokaliserat ell anlal arbetsgrupper/sektioner inom länen. Dessa förhållandendär den samordnande myndigheten inte kan utöva denna sin uppgift fulll ut ochdär en avsevärd andel av arbetsuppgifterna utförs såväl regionall inomlänsstyrelsen som lokall inom både lokal skallemyndighet och länsstyrelsensutlokaliserade enheter utgör enligt RSV bärande skäl för en samordning av dennuvarande regionala och lokala skatteförvaltningen inom en gemensamorganisarion. Den nuvarande organisatoriska splittringen är orarionell.Därjämte kan den service som sker mol allmänheten förbättras vid enorganisatorisk samordning av myndigheterna. Delegationen för företagensuppgiftslämnande (DEFU) har den uppfattningen atl frågan bör utredas vidare medetl bredare 8 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 114 Som uppgift för en dylik utredning tecknar DEFU ett alternativ somi huvudsak överensstämmer med del som statskontoret har fört fram. /SR anser alt enorganisationsförändring inte bör komma till stånd om inte en ny organisarion bhr klart bättre än den gamla. Varesig i ulredningen eller i det särskilda yttrandet från m. fl. har enligtcentralorganisationens mening anförtssä bärande skäl för organisatoriska förändringar att det mot bakgrund av dennagrundsyn kan utgöra underlag förställningstaganden om en ny eventuellt kortsiktig organisation. Innan sä kanske bör frågan ytterligare belysas och övervägas. Allernaliva modeller för den mest effektivaorganisationen av regional och lokalskalleadminislralion - såväl inom som ulom ram - bör därvidbedömas. Sannolikt skulle därigenom mera givande vägar all öka effektiviteten inom skatteförvaltningen kunnauppnås. /SR föreslår därför all nu föreliggandebetänkande inte läggs lill grund förslällningstagande utan atl frågan prövas förutsättningslöst. Enligt TCO-S mening bör man avstå från ytterligaregenomgripande organisationsförändringartills hargenomförts i sin helhet och man har vunnit tillräckliga erfarenheterdärav. Efter det att man har slulligl utvärderatkonsekvenserna av RS-reformen, kanman utreda lämpligheten av atl inrätta regionala skatteverk, beslående avlänsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skaltemyndigheterna i respektive län, varvid varje lokalskattemyndighet skulle bilda en egen utlokaliseradenhet. Föreningen förordar alt nuvarande ordning behålls och all frågan om ellsammanförande mellan länsstyrelsensskatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna får anstå tills erfarenheler av den nya taxeringsorganisarionenhar vunnits. Föreningen anserdärutöver att det finns skäl att avvakta med denna fräga tills ställning hartagits lill dels den s. k. (decentralisering av funktioner inomarbelsgivaravgiftssystemet), dels utredningen avseende folkbokföringens framtida organisation. Då så har skett bör detvara motiverat att genomföra en nyförulsältningslös utredning avseende skalleförvaltningens organisation. 1 fräga om utredningens förslag atl besvär iuppbördsfrågor skall avgöras avlänsrätten framhåller i alt beslutsfattandet börligga kvar hos , annars flyttas det ell steg bort från människorna. i anseratt inle ens en avsevärd personalförslärkningtill de arbetstyngda skattedomstolarna torde kunna garantera den snabbhet i hanteringen av ärendenrörande besvär över lokal skattemyndighetsbeslut om anstånd och jämkning som länsstyrelse presterar. iSödermanlands län anser att överflyttningen av ärenden om besvär i uppbördsfrågor frän länsstyrelse tilllänsrätt endasi innebär en marginell ökning av länsrättens arbetsbörda. Etl inlemmande av lokal skattemyndighet ilänsstyrelse avstyrks av fyra länsstyrelsernämligen länsstyrelserna i , , och 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 115 Älvsborgslän, av 116 lokala skattemyndigheter, av och avSvenska kommunförbundel. Länsstyrelseni framhåller atl en sammanslagning i många avseenden medför en lägre effektivitet somytterst drabbar avnämarna - de skallskyldiga.Länsstyrelsen erinrar om lokal skallemyndighets stora ansvar och omfattande arbetsuppgifter främst inomuppbörds- och dataområdena. För dessa delar av lokal skattemyndighetsverksamhet är elt inlemmande i länsstyrelsenen definitiv försämring. i anser all en organisationsförändring enliglutredningsdirektiven skulle medföra atl förutsättningarna för genomförande av förslag enligt andra ulredningarkan komma att undanröjas. Dessutom sätts en väl fungerande besvärsordning urspel. vill bestämt ifrågasätta om fördelarna med en sammanslagning kan anses vara så stora atl de redan inuläget motiverar en så omfattandereform som inlemmandet i länsstyrelserna av 120 självständiga lokala myndigheter skulle innebära. Länsstyrelseni län menar all en sammanslagningknappast medför några fördelar för ledningsfunktionen för taxeringsarbetet i länel. Taxeringsarbelet ärvisserligen omfattande men ulgörendast en del av lokal skattemyndighets arbetsuppgifter. Svenska kommunförbundetanser att några påtagliga fördelar inte står atl vinna genom en organisatorisk sammanslagning mellan länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna.Någon organisatorisk förändring börsålunda inle ske. Om sammanslagning ändå anses böra ske kan den enligl förbundets uppfattning omöjligen ske underperioden ärs fastighetstaxering. Fastighetstaxeringen har synnerligenslor betydelse för såväl enskilda medborgare som kommunerna varför denna intekan tillåtas bli störd av en organisationsförändring - vars fördelarinle är påtagliga. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 116 och chefen för kommundepartementel I samband med behandlingen av femtondehuvudtitelns anslag Bidrag till trossamfundbiföll en motion (1978/79:1876) i vilken yrkades, att skulle anhålla hosregeringen om en plan lill nästa ärs riksmöteför utvecklingen av statens stöd till trossamfunden så all dessa uppnår jämställdhet i ekonomiskt avseende medsvenska kyrkan (KrU 1978/79:21, rskr 1978/79:204). Sedan etl visst förarbete hade gjorts inomkommundepartementel fick en arbetsgruppmed företrädare för kommun- och budgetdepartemenlen i uppdrag atl utarbeta elt förslag till denav begärda planen samt isamband härmed pröva den närmare utformningen och omfattningen av stödet till andlig vård vid sjukhus.Arbetsgruppen har stått under ledning avstatssekreteraren i kommundepartementel . Arbetsgruppen har haft flera interna överläggningar samthar sammanträtt med företrädare för Sverigesfrikyrkoråd. 1 bilagda promemoria redovisar arbetsgruppen sinaöverväganden och slutsatser samtbakgrunden lill dessa. Arbetsgruppen har därmed slutfört sitt uppdrag. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 117 Statens stöd till trossamfunden Särskilda statsbidrag riil andra trossamfund änsvenska kyrkan har utgått fr. o. /72. Bidrag utgår dels riil rehgiös verksamhet(verksamhetsbidrag) dels fr. o. m. /75 riil lokaler för rehgiösverksamhet (lokalbidrag). Fördelningen av bidragen regleras i förordningen (1974:404) om statsbidrag riil vissa trossamfund(ändrad 1976:255, 1977:106 och1980:480). Verksamhetsbidrag och lokalbidrag får utgå riil församhng som 1. tillhör annal kristettrossamfund än eller ingår i grupp av samverkande kristna församlingar utanförsvenska kyrkan, 2. är anslutet riil Sverigesfrikyrkoråd eller på annat sätt samverkar med rådet och 3. tillhör sådant samfund elleringår i sådan grupp av församlingar som betjänar minst 3 000 personer iSverige. Till församhng som inle uppfyller villkoren under1 och 2 utgår bidrag om regeringenhar förklarat alt det trossamfund församlingen tillhör kan komma i fråga riil statsbidrag enligl nämndaförordning. Sådana beslut föreligger beträffandeestniska evangehsk-lutherska kyrkan i , de förenade islamiska församlingarna i , katolskakyrkan i , de mosaiska församhngarnai , de ortodoxa kyrkorna i , ungerska protestantiska församhngeni och anglikanska kyrkan i . Frågan om bidrag prövas av en samarbelsnämnd,vari ingår företrädare för alla samfund eller grupper av församlingarsom är anslutna till eller samverkar medSveriges frikyrkoråd. I ärende om statsbidrag riil församling inom samfund, som inte är anslutet riilfrikyrkorådet, skall samarbetsnämndeninhämta yttrande från en till nämnden knuten delegation. I denna delegation ingår bl. a. företrädare för detrossamfund som inte är representeradei samarbetsnämnden men som enligt regeringens beslut kan komma i fråga riil statsbidrag. Ledamöterna i nämnden ochi delegarionen utses av regeringen. Ur anslaget utgår vidare sammanträdesarvoden ochreseersättningar åt ledamöter och suppleanter i samarbetsnämnden och idelegarionen samt ersättning tillfrikyrkorådet för informarion och administrativt arbete. Bidragen till de fria trossamfunden har med någotundanlag ökat . Utveckhngen av stödet framgår av nedanståendetabell. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 118 Tabell1 Utvecklingen av slalens slöd till de fria trossamfunden 10,2' (+ 3,2) (+ 1,6) ' varav 0,2 milj. kr. till regeringens disposition (i första hand till norska församlingen i ) 2 varav 2milj. för den andliga vården vid sjukhusen Arbetsgruppen har i uppdrag att utarbeta en plan förutvecklingen av slalens stöd till trossamfunden med sikte på all dessa samfundi ekonomiskt avseende uppnår jämställdhet med . Sverigesfrikyrkoråd har med ekonomiskt jämlik behandling avsett atl de andra samfundenborde fä en lika slor del av sina utgifter täckta av statsbidrag som . För atl kunna lillgodose önskemålet om ekonomisk jämställdhet hararbetsgruppen försökt göra en så rättvis jämförelse som möjligt rriellanstatsbidrag och kostnader för verksamheten i respektive de andratrossamfunden. I delta syfte har arbetsgruppen karllagt de statliga bidrag /79 utgick till trossamfunden och dem närstående organisationersamt trossamfundens utgiflsvolym år 1978.1 kapitel 1 om trossamfundens ekonomiredovisas denna karlläggning. I kapitel2, Frågan om statens framrida stöd tilltrossamfunden, redogör arbetsgruppen för sina överväganden omberäkningsunderlag och den andliga värden vid sjukhusen saml sina slulsalser.