prop · G403114 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:114 Regeringens proposition omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar; Regeringen föreslårriksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås en lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar.Säkerhetskontroll skall enligt den nya lagen få ske, om det till följd av särskildaomständigheter finns risk för att brott som innebär allvarlig fara för någonsliv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom kommer attbegås i samband med en domstolsförhandling. Kontrollen sker i form avkroppsvisitation och undersökning av väskor m.m. och omfattar åhörare och andrasom skall närvara vid förhandlingen. Undantagna är dock rättens ledamöter,andra som är närvarande på grund av utövning av allmän tjänst och advokater.Även andra personer kan undantas. Det är domstolen som beslutar omsäkerhetskontroll medan genomförandet av denna ankommer på polisen. Den nyalagen omfattar alla slags domstolsförhandlingar men torde få sin störstabetydelse för brottmålsförhandlingar. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1Riksdagen 1980/81. 1980/81:114 2 Lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Säkerhetskontroll enligt dennalag får äga rum, om det till följd av särskilda omständigheter finns risk föratt det i samband med en domstolsförhandling kan komma att förövas brott sominnebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller föromfattande förstörelse av egendom. 2 § Beslut om säkerhetskontrollmeddelas av domstolen efter samråd med polismyndigheten och, i brottmål,åklagaren. När fråga om säkerhetskontroll skall prövas före förhandlingen,fattas domstolens beslut av den tillämnade ordföranden vid förhandlingen. 3 § Säkerhetskontroll omfattaråhörare och dem som har kallats att närvara vid förhandlingen. Kontrollen avserdock inte rättens ledamöter och andra som skall närvara vid förhandlingen pågrund av utövning av allmän tjänst och inte heller advokater. Domstolen får, omsärskilda skäl talar för det, undanta andra personer från kontrollen. 4 § Säkerhetskontroll skall utförasav polisman efter närmare anvisningar av polismyndigheten. 5 § Vid säkerhetskontroll skall vapenoch andra föremål som är ägnade att komma till användning vid brott som avses i1 § eftersökas. För detta ändamål får kroppsvisitation äga rum. Väskor ochandra föremål som medförs till eller påträffas i rättssalen eller lokaler somhör till denna får undersökas. 6 § Den som inte underkastar sigföreskriven säkerhetskontroll skall vägras tillträde till förhandlingen. Om någon annan än en åhörare vägrar att underkasta sigsäkerhetskontroll, skall detta anmälas till domstolen. Domstolenskall då avgöra om den som har vägrat att underkasta sig säkerhetskontrollskall undantas från denna. Får den som vägrar att underkasta sig säkerhetskontrollhämtas till domstolen, om han uteblir, får domstolen förordna att han trots sinvägran skall undergå säkerhetskontroll. Den som inte tillåter undersökning av väska eller annatföremål skall, om det inte kan anses olämpligt, beredas tillfälle att lämnaföremålet till förvaring. Lämnas föremålet till förvaring, får tillträde intevägras. 7 § Påträffas vid säkerhetskontroll något sådantföremål som avses i 5 § och tas det inte i beslag enligt bestämmelserna i , skall den hos Prop.1980/81:114 3 vilkenföremålet påträffas uppmanas att lämna det ifrån sig för förvaring. Ärinnehavaren till ett påträffat föremål okänd, får det omhändertas. Densom inte efterkommer uppmaningen får avlägsnas från domstolslokalen, om ejannat följer av tredje stycket. Omnågon annan än en åhörare inte efterkommer en uppmaning som avses i förstastycket, skall detta anmälas till domstolen. Domstolen skall dåavgöra om den som har vägrat att lämna föremålet ifrån sig skall få tillträdeutan att lämna det ifrån sig. Får den som vägrat att lämna ifrån sig föremålethämtas till domstolen, om han uteblir, får domstolen förordna att föremålettrots hans vägran skall omhändertas för förvaring. 8 § Föremål som har lämnats till förvaring eller omhändertagits enligtdenna lag skall förvaras på betryggande sätt. Om det begärs, skall bevis om attett föremål har lämnats till förvaring eller omhändertagits utfärdas. Föremåletskall återlämnas till den som har lämnat det till förvaring eller från vilkendet omhändertagits när denne lämnar rättssalen eller lokaler som hör tilldenna. 9 § Kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning skallverkställas i enskilt rum och om möjligt i vittnes närvaro. Kroppsvisitation avkvinna får verkställas eller bevittnas endast av kvinna, om undersökningen intesker genom elektrisk metalldetektor. 10 §Domstolens beslut enligt denna lag får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Härigenomföreskrivs att 5 kap. 9 § skall ha nedan angivna lydelse. Detankommer på rättens ordförande att upprätthålla ordningen vid rättenssammanträden och att meddela de föreskrifter som behövs. Han får utvisa den somstör förhandlingen eller på annat sätt uppträder otillbörligt. Han får ocksåbegränsa antalet åhörare i rättssalen för att undvika trängsel. Prop.1980/81:114 4 Rättenfår förbjuda att annan tar upp förhör på fonetisk väg, om det kan antas attupptagningen så besvärar den som hörs att det blir till men för utredningen.Fotografi får inte tas i rättssalen. Omnågon som har utvisats tränger sig in i rättssalen eller om någon i övrigt intelyder en tillsägelse som har meddelats för att upprätthålla ordningen fårrätten förordna att han skall tas i häkte och kvarhållas där sålänge sammanträdet varar, dock inte längre än . Omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar finns särskilda föreskrifter. Dennalag träder i kraft I98I. Lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenomföreskrivs att 27 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder' skallha nedan angivna lydelse. 27§2 Bestämmelserna i 5 kap. om offentlighet och ordning viddomstol äger motsvarande tillämpning vid nämnd. Expert som avses i 5 § andrastycket denna lag får närvara vid hyresnämndens överläggning till beslut. Bestämmelsernai lagen (1981:000) om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar fårtillämpas vid nämnd. Dennalag träder i kraft den 1 juh 1981. 'Lagenomtryckt 1980:97. Senaste lydelse 1980:215. Prop.1980/81:114 5 Lagom ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1976:839) om statens va-nämnd skall ha nedan angivnalydelse. 17 § Vid nämndens sammanträden och vid besiktning föres protokoll. Bestämmelserna i 5 kap. rätte- Bestämmelserna i 5 kap. rätte- gångsbalken om offentlighet vid gångsbalken om offentlighet vid domstol gäller i tillämpliga delar. domstol och i lagen (1981:000) om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar gäller i tillämpliga delar. Nämnden är berättigad attför sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domstolsbyggnad ellerannan allmän byggnad, som ej är för tillfället upptagen för sitt huvudsakligaändamål eller utgöres av gudstjänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader skallde ersättas. Dennalag träder i kraft . 1980/81:114 t Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , Lagrådsremiss om säkerhetskontroll viddomstolsförhandlingar I skrivelse till regeringen påpekadejustitieombudsmannen (JO) att det inte finns någon laghg reglering avmöjligheterna att företa kontroll för att förebygga brott och för att förhindraatt ordning och säkerhet störs i samband med en domstolsförhandling. Enligt JOvar det angeläget att denna brist undanröjdes. Till sin skrivelse fogade JOsitt beslut i två ärenden där frågan om lagligheten av kontrollåtgärder isamband med domstolsförhandling hade uppkommit. Även har vid sin behandling avförslaget till ny regeringsform uppmärksammat bristen på lagreglering.Utskottet förutsatte därvid att regeringen tog de lagstiftningsinitiativ somvar påkallade. Vad utskottet uttalade godtogs av (KU 1975/76:56 ochrskr 414). Regeringen gav i uppdrag att utredafrågan om kontroll- och säkerhetsåtgärder för att skydda allmän ordning ochsäkerhet vid domstolsförhandling samt att lägga fram förslag tillförfattningsmässig reglering. Verket redovisade uppdraget i enpromemoria med förslag till lagstiftning om säkerhetskontroll viddomstolsförhandling. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. 1980/81:114 7 2Allmän motivering 2.1 Allmänna överväganden Ettkännetecknande drag i senare års brottsutveckling är ökningen av den grovabrottsligheten. Ofta är denna organiserad och har internationell anknytning.Brottslighet av den typen utmärks av en höggradig hänsynslöshet ochlikgiltighet för människors liv och hälsa. Inte sällan är stora ekonomiskaintressen involverade, t.ex. vid de grova narkotikabrotten. De inblandaderiskerar för det mesta långvariga fängelsestraff. Manmåste därför numera allvarligt räkna med risken för våldsaktioner, t.ex. vidfritagningsförsök, i samband med vissa domstolsförhandlingar. Det har sålundakunnat konstateras att det i anslutning till vissa former av tyngrekriminalitet har vuxit fram fristående organisationer med uppgift att motersättning frita eller på annat sätt bistå brottslingar. Iett fall lyckades några pistolbeväpnade män i samband med enhäktningsförhandling att med våld frita en person som var misstänkt förbankrån. Flera personer skadades. företogs efter hot om våld enfritagning av en häktad tilltalad i samband med en hovrättsförhandling. Motden bakgrunden har det i flera fall förekommit att det som villkor förtillträde till förhandling i grova brottmål har krävts att åhörare och andrapersoner som skall närvara vid förhandlingen underkastas kroppsvisitation. Ivissa fall har även identitetskontroll förekommit. Kontrollåtgärderna harverkställts av polisen. Omrisken för våld i samband med en domstolsförhandling är så konkret attmisstanke om brott eller förberedelse till brott kan riktas mot en viss person,finns möjlighet till ingripande med tillämpning av bestämmelserna irättegångsbalken (RB) om straffprocessuella tvångsmedel, t.ex. kroppsvisitationenHgt 28 kap. Det torde emellertid vara sällsynt att den som önskar bevista enrättegång eller är kallad till en sådan kan misstänkas för brott som harsamband med förhandlingen. Inte sällan får kriminalvårds- och polispersonaltips om att t.ex. en fritagning förbereds men det är i regel svårt att spåravilka som Ugger bakom planerna. SomJO har påpekat finns emellertid inte f.n. några bestämmelser som direkt tarsikte på möjligheten att företa en kontroll innefattande bl.a. kroppsvisitationav åhörare eller medverkande vid en förhandling. Ett visst stöd för åtgärder avdetta slag kan hämtas i 5 kap. 9 § RB, som ålägger rättens ordförandeskyldighet att upprätthålla ordning vid rättens sammanträden och att utfärdadärför nödvändiga föreskrifter. Det är emellertid tveksamt om detta lagruminnefattar befogenhet för domstolen att meddela ett generellt förordnande omkroppsvisitation och avvisning av dem som vägrar att underkasta sigvisitationen. När polisen i vissa fall har företagit kroppsvisitation m.m. isamband med domstolsförhandling torde det lagliga Prop.1980/81:114 8 stödet härför ha hämtats i 2 § polisinstruktionen(1972:511). Enligt denna paragraf är pohsen skyldig att vidta åtgärd tillförebyggande av brott och till förhindrande av störning av allmän ordning ochsäkerhet. Det kan emellertid ifrågasättas om ens polisinstruktionen innefattartillräckligt stöd för generella åtgärder av nu nämnt slag. har i sin tidigare nämnda promemoria -efter mönster av lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats -föreslagit att möjligheten att förordna om säkerhetskontroll i samband meddomstolsförhandlingar uttryckligen regleras. Sådan kontroll skall enligtförslaget få äga rum om det till följd av särskilda omständigheter finns riskför att brott som utgör allvarlig fara för säkerheten kan komma att förövas isamband med förhandlingen. Säkerhetskontrollen skall i första hand omfattaåhörare men får vid särskilda skäl utvidgas att gälla andra än åhörare. Vidkontrollen skall kroppsvisitation få äga rum för att eftersöka vapen ellerandra fariiga föremål. Vidare skall väskor m.m. få undersökas. Om en åhörarevägrar att underkasta sig kontroll skall han vägras tillträde tillförhandlingen. Enligt förslaget skall möjligheten till säkerhetskontroll finnasvid förhandlingar vid alla slags domstolar. Domstolsverketsförslag har över lag mottagits positivt av remissinstanserna.Endast SverigesRadio avstyrker att en lagstiftning om säkerhetskontroll genomförs. SverigesRadio anser inte att det har förebragts tillräckligt starka skäl för detintrång i den grundlagsfästa informationsfriheten som förslaget innebär.Sveriges Radio hänvisar till bedömning att säkerhetskontrollskulle bli aktuell endast i ett fåtal rättegångar . Enligt Radioär det ett reahstiskt alternativ att anpassa ett mindre antal rättegångslokalerrunt om i landet till speciella säkerhetskrav och där hålla de förhandlingarsom kräver skärpta säkerhetsåtgärder. Ett par remissinstanser som i och för siggodtar förslaget betonar vikten av att lagstiftningen utformas så att inte deti tryckfrihetsförordningen (TF) föreskrivna anonymitetsskyddet äventyras. För egendel får jag framhålla följande. Riskerna för våld i samband meddomstolsförhandlingar har ökat påtagligt , särskilt när detgäller vissa grövre brottmål. Det är angeläget att man genom olika åtgärderförsöker minska riskerna och bereda åhörare och medverkande vid förhandlingenett tillfredsställande skydd mot våldshandlingar av olika slag. förslag innebär att en domstol som villkorför allmänhetens tillträde till en förhandling i vissa fall får föreskriva attkroppsvisitation och undersökning av väskor m.m. äger rum. Detta får ansesinnebära en inskränkning av den i 2 kap. 11 § regeringsformen (RF) inskrivnaprincipen om att en förhandling vid domstol skall vara offentlig.Offentlighetsprincipen får enligt 2 kap. 12 § RF begränsas genom lag för atttillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Begränsningenfår dock aldrig gå utöver vad som är nödvändigt eller utgöra ett hot mot denfria åsiktsbildningen. 1980/81:114 9 Inom ramen för en säkerhetskontroll skall som nämntskroppsvisitation kunna äga rum. I den mån säkerhetskontrollen avser slutnaförvaringsstäl-len, t.ex. låsta väskor, innefattar den också husrannsakan.Härigenom aktualiseras det i 2 kap. 6 § RF föreskrivna skyddet för varjemedborgare mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång. Även dettaskydd får begränsas genom lag. Härvid gäller de principer som anges i 2 kap. 12§ RF. Med hänsyn till de begränsningar av grundlagsskyddaderättigheter som en säkerhetskontroll enligt förslag tordeinnebära, måste noga övervägas om möjligheten till en sådan kontroll ändå fåranses befogad. Vid den bedömningen är det i första hand av betydelse vilkaandra åtgärder som kan vidtas för att upprätthålla skyddet vid förhandlingardär det finns en särskild risk för våldsaktioner (riskförhandlingar). har i promemorian lämnat en utförligredogörelse för de olika förebyggande åtgärder som kan komma i fråga för attlösa säkerhetsfrågorna vid riskförhandlingar. Jag skall i det följanderedovisa de viktigaste förebyggande åtgärderna. Bland dessa bör först uppmärksammas de olika möjlighetersom finns att disponera domstolsutrymmena så att största möjliga säkerheterhålls. För det ändamålet bör förhandlingssalen ligga så avskilt som möjligt.Det bör vidare finnas flera ingångar till denna. Part som är berövad sin frihetbör kunna föras till förhandlingen utan att allmänhetens utrymmen behöverpasseras. Förhandhngssalen bör inte ligga nära markplanet. En annan åtgärd som kan vidtas för att minskasabotagerisken och för att förbereda bevakningsåtgärder är att före enriskförhandling genomsöka och se över vissa lokaler hos domstolen. Vidare kanmer eller mindre omfattande bevakningsåtgärder av polisen behövas. När detgäller bevakningen i domstolslokalerna är det viktigt att denna inte utförs säatt allmänhetens faktiska tillträde till rättssalen försvåras och därmedoffentlighetsprincipen i realiteten inskränks. Det kan i sammanhanget nämnas att för tingsrättprojekteras en s.k. säkerhetssal som jämte omkringliggande utrymmen uppfyllersärskilda säkerhetskrav. Säkerhetssalen är avsedd för sådana mål som på grundav sin omfattning, uppmärksamhet från massmedia och allmänheten eller särskildasäkerhetskrav väsentligt avviker från normala rättegångar. Vid projekteringenläggs särskild vikt vid att möjliggöra bevakning i rättssalen.Inpasseringskontroll förutsätts kunna ske i därför avsedda utrymmen.Säkerhetssalen kommer att placeras så i domstolskomplexet att största möjligaskydd mot bl.a. sabotageförsök och väpnade angrepp skapas. I avvaktan påutbyggnaden av en permanent säkerhetssal förbereder tingsrätteniordningsställandet av en provisorisk säkerhetssal. Denna beräknas bli klarunder . Avsikten är att säkerhetssalen skall kunna disponeras ävenav andra domstolar för omfattande mål som kräver särskilda säkerhetsåtgärder. Prop.1980/81:114 10 Som tidigare nämnts anser attsäkerhetsfrågorna vid riskförhandlingar bör lösas på det sättet att ett mindreantal rättegångslokaler avsedda för sådana förhandlingar inrättas för helalandet. Jag anser det emellertid främst av kostnadsskäl inte vara möjligt attsådana lokaler inrättas i domstolar utanför . Den av Radioföreslagna lösningen skulle vidare innebära att parter och övriga medverkande iberörda rättegångar skulle kunna tvingas resa ibland långa sträckor tillförhandlingen. Det är självfallet angeläget att man inom domstolsväsendetöverväger de möjligheter som finns att till måttliga kostnader öka säkerheten.I rättssalen kan det t.ex. finnas överfallslarm eller telefon med vilkendomstolens ordförande kan komma i kontakt med andra tjänstemän inom domstolen.Vidare bör säkerhetsfrågorna beaktas vid bl.a. placeringen av åhörarna irättssalen. Särskilda avspärrningsanordningar kan också bli aktuella. En lösning av säkerhetsfrågorna som praktiseras på sinahåll är att riskförhandlingar hålls i t.ex. polishus. Ett par remissinstanser,bl.a. , framhåller att detta i vissa fall kan vara ettalternativ till särskilda kontrollåtgärder. Detta alternativ erbjuder onekligenfördelar t.ex. i fråga om bevakningen och ger möjligheter att ordna enbetryggande transport av den misstänkte. De lokaler som står till förfogande ipolishus är emellertid ofta små och svårtillgängliga. Att riskförhandlingarhålls i sådana lokaler innebär att allmänhetens möjligheter att bevistarättegången rent faktiskt begränsas. har allmänheten ofta ett stortintresse just av dessa mål. Möjligheten att utnyttja lokaler i polishus måstedärför utnyttjas restriktivt. Det är tydligt att de åtgärder som jag nu har redogjortför inte kan ge någon fullständig garanti mot våldshandlingar även om deutnyttjas fullt ut. De är sålunda inte tillräckliga för att förhindra attvapen, sprängladdningar och andra farliga föremål förs in i rättssalen.Utsikterna att förhindra en våldshandling torde vara små sedan en beväpnadgärningsman väl har kommit in. Enligt min mening är det uppenbart att riskenför väpnat våld kvarstår om inte, vid sidan av bevakning och andra förebyggandeåtgärder, en särskild kontroll vid inpasseringen till rättssalen kan anordnas. För ett fritt och demokratiskt samhälle är det avgrundläggande betydelse att domstolarna kan verka fritt. Detta innebär bl.a.att domstolarna i möjligaste mån måste skyddas mot angrepp eller andrastörningar som kan företas i syfte att söka påverka eller förhindra fortgångenav det rättsliga förfarandet. Staten har givetvis skyldighet att beredatjänstemän och allmänhet skydd till liv och hälsa. Det skulle vidare innebäraett hot mot offentlighetsprincipen om allmänheten skulle dra sig för attbevista domstolsförhandlingar av rädsla för att råka ut för våldshandlingar. De intressen som en möjlighet till säkerhetskontrollskulle komma att tjäna står enligt min mening i god överensstämmelse med devillkor som Prop.1980/81:114 11 enligt RF gäller för inskränkningar i de där skyddaderättigheterna. Det bör också framhållas att en säkerhetskontroll av det slagsom förordar är avsedd endast förde relativt sett fåtaligariskförhandlingarna. Jag förordar därför att frågan om säkerhetskontroll viddomstolsförhandlingar nu blir föremål för lagstiftning. Det är emellertidangeläget att lagstiftningen ges ett sådant innehåll att inskränkningarna inteblir större än nödvändigt. Jag skall i det följande ta upp några allmännafrågor angående omfattningen av en sådan reglering. 2.2 Lagstiftningens omfattning m.m. Det är tydligt att antalet riskförhandlingar är störst närdet gäller brottmål. förslag om särskilda kontrollåtgärderomfattar emellertid även andra domstolsförhandlingar, t.ex. i tvistemål vidallmän domstol eller förhandlingar vid andra domstolar. Förslaget har i dennadel mött kritik från en del remissinstanser. Bl.a. har justitiekanslern,kammarrätten i och rättegångsutredningen ifrågasatt skyddsbehovet vidandra förhandlingar än brottmålsförhandlingar. Från något håll har hävdats att deti och för sig kan anföras skäl för att skydda säkerheten även vid utövandet avannan offentlig verksamhet och vid förhandlingar av annat slag än domstolsförhandlingar,t.ex. i kommunala församlingar. För egen del vill jag framhålla att behovet av skydd förannan offentlig verksamhet inte har aktualiserats på samma sätt somnär det gäller domstolsförhandlingar. Frågan huruvida en möjlighet att förordnaom särskild inpasseringskontroll bör finnas även vid annan offentligverksamhet kan i alla händelser inte tas upp i detta sammanhang. När det gäller domstolarnas verksamhet torde risken förvåldsaktioner vara mindre vid förhandlingar i tvistemål och i administrafivamål än i brottmål. Vid tvistemålsförhandlingar avhandlas emellertid ofta ämnensom kan starkt engagera parter och andra inblandade. Jag tänker bl.a. påfamiljerättsliga och äganderättsliga tvister. Var och en har i princip rätt attbevista också sådana förhandlingar. Enligt min mening kan riskerna förvåldsaktioner i vart fall inte anses försumbara. Skulle alltså i något fallt.ex. en tvistemålsförhandling kunna medföra risker för de inblandade elleråhörare, finns det inte någon anledning att avstå från möjligheten att förordnaom säkerhetskontroll. Jag förordar alltså att en ny lagstiftning omsäkerhetskontroll görs generellt tillämplig vid alla domstolsförhandlingar.Säkerhetskontroll bör kunna äga rum även vid forhandlingar hos arrende- ochhyresnämnder samt statens va-nämnd. Som jag har nämnt förekommer ibland identitetskontrolli samband med riskförhandlingarna. har utförligt redogjort förde skäl som talar för och emot en identitetskontroll och har kommit till 1980/81:114 12 denslutsatsen att identitetskontroll kan undvaras som en särskild kontrollform.Majoriteten av remissinstanserna delar verkets uppfattning i frågan. , förordar dock en möjlighet till identitetskontrollvid sidan av övriga åtgärder. Förmin del kan jag ansluta mig till och de flestaremissinstansernas uppfattning. En identitetskontroll skulle enligt min meninginte på ett effektivt sätt avvärja risken för våldshandlingar. Skulle enidentitetskontroll få någon nämnvärd praktisk betydelse, borde den förenas meden registrering av namnen på dem som har fått tillträde till rättssalen. Med ensådan ordning skulle emellertid kontrollen innebära en alltför långtgåendebegränsning av det anonymitetsskydd som föreskrivs enligt TF. Min ståndpunkt äralltså att identitetskontroll inte bör ingå i en säkerhetskontroll. Rikspolisstyrelsenhar förordat att även kroppsbesiktning skall ingå i kontrollen och därvid pekatpå risken att t.ex. skjutvapen göms i håruppsättningar eller proteser.