prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremotföreslår jag att SID.A ges rätt att förskjuta antalet tjänster mellan hemmamyndighetoch biståndskontor med högst tre tjänster. Detta förslag - tillsammans med förändringar som senarekan komma alt aktualiseras - innebär en rationalisering och enproduktivitetsvinst i SIDAs administration. Enligt min mening är det dessutommöjligt att inom SIDA ytterligare höja effektiviteten genom organisatoriska ochadministrativa åtgärder. Mot denna bakgrund förordar jag att SIDA minskar sinapersonalkostnader vid hemmamyndighelen och/eller biståndskontoren med ettbelopp motsvarande ca sex tjänster. Detta bör kunna ske genom naturlig avgång. avser jag lägga fram en särskildproposition om den framtida u-landsutbildningen. Det kan i det sammanhanget bliaktuellt atl överföra vissa språklärarljänsler från . SIDA föreslär att verkets reseanslag räknas upp mednära . Jag förordar en ökning med , vilkel, med hänsynlill förväntade prisstegringar på flygbiljetter, innebär en vissvolymminskning. Biståndskontor föreslås en väsentlig ökning av Prop.1980/81:100 Bilaga 6 122 anslagen,betingad av stora oförutsedda kostnader framför allt för hyror. Förutom det nyabiståndskontor som, enligt beslut av regeringen, upprättats i ,, innebär uppräkningen ingen volym- eller ambitionsökning. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Styrelsen för imernationell utveckling (SIDA)för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 10795000 1980/81Anslag 11483000 1981/82Förslag 12500000 leder och samordnarbiständs- och katastrofutbildning för värnpliktiga och andra som bedöms varalämpliga för sådan utbildning. Utbildningen är bl. a. ett alternativ tillvärnplikt. Nämnden prövar urval och antagning till utbildning. Nämnden ansvarar för en beredskapskår förbiståndsinsatser samt biträder vid planering för att komplettera den s. k.teknikerkontingenten i beredskapsstyrkan för FN-tjänst. Utbildningen är förlagdtill Sandöskolan i kommun. Verksamheten leds av etl kansli underställtbiståndsutbildningsnämnden. Verksamheten är organiserad på tre enheter, en förvardera urvalsprövning, personaladministration och utbildning. Från anslaget utbetalaslöne-, sjukvårds- och resekostnader för personal samt ersättning till eleverenligt de bestämmelser som gäller för ersättning ål värnpliktiga m.fl. Tillcivilförsvarsstyrelsen betalas hyra för lokaler och utbildningsmateriel samtersättning för tjänster och transporter. Från anslaget bestrids vidarekostnader för inköp och utbildningsmateriel m. m. tillkallade chefen förutrikesdepartementet en särskild utredare med uppdrag att utreda det totalautbildningsbehovet för del svenska framtida utvecklingssamarbetet. Utredningenantog benämningen u-landsutbildningsutredningen. Utredningen har i september1980 avlämnat sitt belänkande "Utbildning för uppdrag i u-land" (SOU1980:38). Utredningen föreslår att biståndsutbildningsnämnden successivt underen tvåårsperiod avvecklar bistånds- och kalastrofutbildningen och att Sandöskolantas i anspråk dels för språkutbilding under en ny utbildningsstiftelse, delsför utbildning av en eventuell ny svensk fredskår. konstaterar i sinanslagframslällning för /82 att 742 elever genomgått bistånds-och kalastrofutbildningen sedan starten . Dessa personer ingår i enberedskapskår för bistånds- och katastrofarbete. 1980/81:100 Bilaga6 Beräknad ändring 1981/82 Sjukvård, anst. -1 248 500 som kommer att föreslås ' Avser uppbördsmedel i form av lokalhyra med 4 500 krför /81 och för /82 samt inkomster av folostalkopior med.500 kr för vardera budgetåren. Fördelningen av elevplatserna på olika kategorier harunder varit följande: värnpliktiga , vapenfriatjänstepliktiga , frivilliga män samt frivilliga . söker ca 1000 personer till de 125 utbildningsplatserna. Av de sökande kallas 300350personer till för särskilturval, som omfattar intervju och test. Antalet personer i beredskapskåren som fåttu-landstjänst.är dock mindre än vad som antogs vid skolans tillkomst. Av deelever som utgjorde de sju första årskullarna (742) hade den endast125 erhållit någon form av u-landstjänst. Då hela bislåndsutbildningen är under utredning avslårnämnden från alt föreslå genomgripande förändringar och utgår i sinanslagsframställning från att verksamheten under /82 kommer attbedrivas i ungefär samma omfattning som tidigare, dvs. alt högst 125 eleverantas fill ulbildningen. Inom vissa områden vill dock nämnden föreslåförändringar. För att förstärka sin kapacitet pä informations- ochurvalssidan föreslår nämnden att en tjänst som psykolog förrekryteringsfrämjande och elev-och personalvårdande verksamhet inrättas. 1 BUNsuppgifter ingår att föra register över alla som genomgått utbild- 1980/81:100 Bilaga6 124 ningenoch som ingår i beredskapskåren liksom att förmedla kontakter mellan olikabiståndsorganisationer och dem som genomgått biståndsutbildningen. Nämndenföreslär därför atl en tjänst som amanuens/ byråsekreterare/förstebyråsekreterare inrättas för arbele med beredskapskåren. Nämnden föreslär vidare att dels en tjänst sombilförare övertors från civilförsvarsslyrelsen till BUN, dels atl enhalvtidstjänst som bibliotekarie överförs från kommun till BUN. Nämnden föreslår ulöver dessa tjänster altadjunklstjänster inrättas för fyra befintliga arvodesanställdautbildningsassistenter, eftersom dessa fullgör samma arbetsuppgifter somadjunkterna. Nämnden föreslår vidare att ytterligare en adjunktstjänst inrättasi u-landskunskap. Tjänsten som handledare i hälso- och sjukvård pä halvtidskulle upphöra. Slutligen föreslår nämnden att en tjänst som lärare ipraktiska övningar inrättas. Både u-landsutbildningsutredningen ochfredskårsutredningen kommer sannolikt att påverka verksamheten på . Dettainnebär att personalen måsle fortbildas för att klara delvis nyaarbetsuppgifter. För personalutvecklande åtgärder i form av språkutbildning m.m. hemställer nämnden att . Detta motsvarar enutbildningstid på per anställd och år. belänkande har nyligenremissbehandlats. Jag avser att lägga fram en särskild propositionom u-landsutbildningen på grundval av ulredningen och avgivna remissvar. Jag förutser att statens kostnader för en ny u-landsutbildningskall rymmas inom de nu föreslagna anslagen. Som jag tidigare anfört, underanslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), kan det isamband med den nämnda propositionen bli aktuellt att överföra vissa språklärartjänsterfrån SIDA till biståndsutbildningsnämnden. Jaghemställer att regeringen förslår att till /82 anvisa ett förslagsanslag av . C 6.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1979/80Utgift 125038000 Reservation 32000000 1980/81Anslag 125000000 1981/82Förslag 138700000 Beredningen för u-landsforskning omvandlades den I juli1979 till en självständig myndighet - styrelsen för u-landsforskning (SAREC). SAREC har till uppgift att främja forskning, som kanunderiätta för att utvecklas mot ökat självbestämmande och motekonomisk 1980/81:100 Bilaga 6 125 Styrelsen skall i sin verksamhet samråda med utrikesförvaltningenoch med SIDA i beredningen av forskningsinsatser. SAREC skall i sittarbete främja forskning och bevaka forskningsfrågor inomområden, som är betydelsefulla föru-länderna och för utvecklingssamarbetet handlägga frågorrörande samarbete med och biståndsfinansierat stöd till på forskningens område samt stöd till u-landsinriktade internationellaforskningsprogram - fördela anslag till u-landsforskning i - ta initiativ till forskningsinsatser inom områdetför u-landsforskning. Styrelsen, som utses av regeringen, består av enordförande och tolv ledamöter.Generaldirektören i SIDA ingår i styrelsen. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) föreslåren höjning av anslaget till 145 milj.kr. för /82. Det innebären ökning med 20 milj. kr., eller i förhållande tillinnevarande budgetårs anslag. Kapacitetsuppbyggnad i anges av SARECsom del övergripande målet förverksamheten. Som medel för att nå detta mål finns fyra program: - stöd till svensk u-landsforskning. SAREC harhittills inlett bilateralt forskningssamarbete med tio m-länder. Detta område har expanderat kraftigt under senareår, från av del totala anslaget1979/i åretsanslagsframställning. Motivet bakom denna snabba expansion är att, i enlighetmed regeringens intentioner ochrekommendationerna från FNs konferens om vetenskap och teknik för utveckling (UNCSTED), öka stödet till uppbyggnadenav nationell forskningskapacitet. SAREC förbereder samarbete med ytterligare några länder I.ex. Stöd utgår också fill forsknings- ochutredningsverksamhet, som bedrivs av befrielserörelser i södra . Det bilaterala forskningssamarbetet tar ofta längfid att etablera. Utbetalningarnauppgick under /80 till12,7 milj. kr. För /81 beräknar SAREC att utbetalningarna ökar till närmare 20 milj. kr. För /82 beräknas medelsbehovel till 27,2 milj. kr. Trots stora svårigheter vad gällerforskningssamarbetet mellan bedömer SAREC att helhetsbildenljusnat. Antalet lyckade exempel blir alltstörre. Vanligast är sådant samarbete mellan inom samhällsforskningen.SAREC stöder sådana regionala organisationer i och , men även samarbetsprojekl påjordbruksområdet i och . Ett ökal forskningssamarbete isödra kan förväntas. Inte minstZimbabwe kan komma att fungera som en regional resursbas. 1980/81:100 Bilaga 6 126 Utbetalningarna uppgick /80 till 15,5 milj. kr. För innevarande budgetår beräknas utbetalningarna öka till ca 19 milj. kr. För /82 beräknas medelsbehovet till 23 milj. kr. Merparten av i-ländernas stod tillu-landsforskningen går till internationellaforskningsprogram, oftast inom FNs ram. har krävt att störrevikt läggs vid att stärka egen forskningskapacitet. SAREC har, somtidigare nämnts, ökal andelen bilateralt forskningsbistånd och verkar för attde internationella programmen i störte utsträckning skall engagera u-landsforskare och u-landsinsfitutioner. Utbetalningarna till internationellaforskningsprogram uppgick budgetåret1979/80 till 83,5 milj. kr. varav ca6 milj. kr. utgjordes av reserverade medel. /81 förutsesutbetalningar av ca 77 milj. kr. och / 82 beräknas medelsbehovet 76,5 milj. kr. Genom regeringens beslutatt minska bidraget till WHOsprogram för mänsklig fortplantning från 30 till 25 milj. kr. har medel frigjorts inom denna budgetpost. Den största delen av SARECs bidrag till internafionella forskningsprogram går till WHO,under /80 sammanlagt 46,5 milj. kr., fördelade på de treforskningsprogrammen primärhälsovård, mänsklig fortplantning ochtropiska sjukdomar. Beredning och uppföljning sker i nära samarbetemed SIDAs hälsobyrå. Stödet skallsärskilt utnyttjas för alt bistå i uppbyggnaden av forskningskapacitetpå hälsoområdet, i synnerhet inriktad på primärhälsovård. För perioden1979/80-1981/82 har beslut fattats om ett anslag om 27 milj. kr. till WHOs programför primärhälsovård, varav högst 9 milj. kr. SIDAs och SARECs bidrag utgör 4,5 milj. kr. I samarbete med SIDA har tillsatts en insatsgruppför att bereda denna insats. Gruppen förordar att bör markera sitt kravpå samordning inom WHO genom atl ifortsättningen ge ett samlat bidrag, vars fördelning på olika program bestäms av hur stor inriktningenär på primärhälsovård. Förslaget har accepterats av WHO. Den största enskilda posten i SARECs budget ärfortfarande stödet fill WHOsforskningsprogram om mänsklig fortplantning. En särskild insatsgrupp följer programmet. Stöd kommer, enligtriksdagens beslut, att utgå med 25 milj. kr. /81-1981/82. SAREC stöder också WHOs särskildaforskningsprogram för tropiska sjukdomar.Från svensk sida har betonats alt man inom detta program bör satsa mera på attstärka forskningskapaciteten i . En särskild insatsgrupp följerprogrammet. Den har besökt WHO samt planerar kontakter med vissa för att få till stånd en utvärdering avverksamheten. Denna skall sedanligga till grund för förslag omprogramstöd . SAREC har till WHO framfört all stödet lillforskningsprogrammen för mänsklig fortplantning och tropiksjukdomar påsikt bör kunna ingå i ett 1980/81:100 Bilaga 6 127 allmäntsvenskt bidrag till WHOs forsknings- och aktionsprogram inom primärhälsovården. Sverigehar bidragit med 82,5 milj. kr. till den konsultativa gruppen förinternationell jordbruksforskning (CGIAR). Gruppen, som har en budget på drygt 120 milj. dollar, finansierarbl. 13 internafionella institutoch program för jordbruksforskning, varav de flesta är belägna i . SAREC gjorde en utförlig utvärdering avgruppens verksamhet ochbeslöt att ge ett bidrag av ungefär oförändrat realtvärde. För /81 utgår 15,7 milj. kr. Ett principbeslut om fördubbling av CGIARs budget under enfemårsperiod fattades vid årsmötet1979. En andra översyn av verksamheten kommer att genomföras under 1981.Resultatet kommer att få slor belydelse för SARECs ställningstagande omframtida anslag. Utöver dessa program ges bl a stöd till ILOs världssysselsätlningspro-gram (WEP), internationella centret för forskningom insekternas fysiologi och ekologi (ICIPE) i , FNs forskningsinstitutför social utveckling (UNRISD), som bedriver forskning framför allt inriktad påatt kartlägga samspelet mellanekonomiska, sociala och andra faktorer i utvecklingsprocessen samt lillden internationella vetenskapsstiftelsen (IFS), som genom stipendier stöderyngre forskare i . SARECs stöd tillsvensk u-landsforskning syftar bl. a. till att väcka intresse bland svenska forskare för detta ämne och för forskningssamarbetemed . Därutöver verkar SAREC för att öka forskningen i om och utvecklingsproblem samt omSveriges relationer till u-länderna.Under de fem år verksamheten pågått har antalet ansökningar stigit från 1976 lill 233år 1980. Av dessa har stöd getts åt 57 första året och 109 innevarande år. Föratt bistå SAREC i bedömningen finnsfem tvärvetenskapligt sammansatta referensgrupper. Utbetalningarna uppgick /80 till 9,2 milj. kr. För /81 förutses bidrag på 10,5 milj. kr.Medelsbehovet /82 beräknas till 13,5 milj. kr. Beloppen inkluderarinsatsförberedelser, mindre insatser och vetenskapliga arbetsgrupper. För planering och administration avforskningsstödet samt information beräknarSAREC för /82 ett medelsbehov av 4,8 milj. kr. SAREC disponerar f. n. 18 tjänster i sinverksamhet. Den ökade .satsningen pädet bilaterala samarbetet ställer, enligt SAREC, krav på förstärkning av sekretariatet med en handläggartjänsl för arbetemed bilateral programadministration.Vidare föreslås att en kvalificerad forskarsekreterarljänst inrättas församhällsvetenskap och ekonomi. SAREC föreslår också att den kvarvarande arvodestjänsten omvandlas till en extra ordinarie tjänst. Då SAREC etablerats som självständig myndighet ochdå de olika huvudprogrammen pågåttunder , är det enligt SAREC angeläget att inför det kommande budgetåret utvärdera olikaverksamheters uppläggning och resultat. 1980/81:100 Bilaga 6 128 meni och liksom stödet till svensk forskning utvärderas.Även det bilaterala samarbetet bör utvärderas. För att få ettbättre underlag för samarbetet med fordras, enligt SAREC, en noggrann analys av vad forskningen hittillshar betytt och vilka bidrag enförstärkt nationell forskningskapacitet i kan ge till utvecklingsprocessen. SAREC avserundersöka hur en sådan studie kan genomföras. SARECs verksamhet har, enligt styreFsen, funniten i stort sett lämpligt organisatoriskform. En viss fortsatt personalförstärkning, i synnerhet på den administrativa sidan, kommer atl blinödvändig, då framför allt det bilaterala samarbetet växer ochfördjupas. En förutsättning för att SAREC skall kunna förblien liten, flexibel, och obyräkratiskmyndighet är att :iiärhelen till och det administrativa samarbetet medSIDA och biståndskontoren bibehålls. har det långsikliga arbetet med atlbygga ul SARECs kontaktnät inom svensk och internationell forskning fortsatt.Samarbetet med forskningsråden och forskningsrådsnämnden har ocksåförstärkts. Vid FNs konferensom vetenskap och teknik för utveckling (UNCSTED)i inrättades, inom UNDPs ram, en interimsfond för titvecklingsforskning. SAREC framhåller attdet uppsatta bidragsmålel ännu inteuppfyllts. Inom FN pågår arbele, under svenskt ordförandeskap, med att utformaett förslag till permanent finansiering av FNs verksamhet inom vetenskapoch teknik för utveckling. har ufiovat ett bidrag på sammanlagt 5miljoner dollar fill inte-rimsfonden. Hälften har utbetalats /81 ur anslaget C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram. Återstoden föreslås utbetalasfrån samma anslag under /82. För /82 förordar jag att anslagetför Styrelsen för u-landsforskningskall uppgå till 138,7 milj. kr. Detta motsvarar en ökning med 13,7 milj. kr., eller iförhållande fill innevarande budgetår. Verksamhetens tyngdpunkt ligger fortfarande på stödettill internationella forskningsprogram. Denna andel har dock snabbtminskat till förmånför den bilaterala programverksamheten. Den sistnämnda är mycket arbetskrävandeoch har i årets anslagsframställning angivits som motiv för begärdapersonalförstärkningar. Uppbyggnaden av nationell forskningskapacitet iu-länderna bör förbli ett centraltmål för verksamheten. Jag vill likväl förorda en viss dämpning av ambitionerna på del bilaterala området, inteminst därför att utrymmet för personalförstärkningarinorn den statliga verksamheten kommer atl varamycket begränsat. Av samma skäl bör i Prop.1980/81:100 Bilaga 6 129 framtidenåterhållsamhet iakttas vad gäller etableringen i nya länder. Insatsernariskerar annars att bli splittrade och svåradministrerade. Mot denna bakgrund kan jag inte biträda SARECs förslag lill nya tjänster. Av SARECs lotalaanslag beräknar jag 4,4 milj. kr. till löner och administrativa kostnader. Under hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag alt regeringen föreslår att: 1. godkänna de riktlinjer föru-landsforskning som jag förordat i del föregående 2. till styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för / 82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80Utgift 18770.54' 1980/81Anslag 1905000 1981/82Förslag 2105000 ' Anslagen IX G 6. Nordiska afrikainstitutel: Avlöningar m. m, och IX G 7. Nordiska afrikainstitutet:Driftkostnader under huvudtitel. , som är förlagt till ,inrättades genom statsmakternas beslut (prop. 1962:100, SU 1962:135.rskr 1962: 313). Institutet har lill uppgift att i främja studiet avafrikanska förhållanden samt verka för den internationella biståndsverksamheteni vad denna berör . Det åligger institutet särskilt att främja utbildningav personal för biståndsverksamhet i , atl sprida information rörandeAfrika och aktuella afrikanska förhållanden, alt vara dokumentationscentrumför afrikaforskningen samt att främja vetenskaplig forskning och undervisningom . Verksamheten leds av en styrelse, i vilken även ingår representanterför de övriga nordiska länderna. Maj:t har fastställtinstruktion för institutet. Styrelsen för institutet räknar med alt efterfrågan påinstitutets tjänster kommer atl öka. Frågan om självständighet,situationen inom den Sydafrikanska republiken, framväxt som en ekonomiskstormakt samt det stora intresset för det självständiga Zimbabwekommer att markant öka forskares, journalisters, myndigheters, skolors m.m.behov av dokumentation och information. Styrelsen anser alt institutelsverksamhet är väl ägnad alt möta behovet av information och dokumentation, menatt institutet på personalsidan behöver vissa förstärkningar. Styrelsenförslår därför att nya tjänster som forskarassistent, biblioteksassistent,assistent och expeditionsvakl inrättas fr. o. m. /82. För /82 förordar styrelsen en ökning avposlen Lönekostnader med . avser pris- och löneomräkning.9 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga (i Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Sjukvård Lokalkostnader Driftkostnader ' Härtill kommer tvä tjänster över Uppsalauniversitetsbiblioteks stat, fem tjänster genom nordiska medel, en personlig tjänst och sjuanställda med lönebidrag. Från anslagsposten bestrids kostnader förreseersättning, expenser, bokinköp, seminarie- och föreläsningsverksamhet m. m.samt för rese- och studiestipendier. Vidare fär - under förutsättning atl medelställs till förfogande från andra nordiska länder - institutet inrättatidsbegränsade nordiska extra tjänster som forskarassistent och sekreterare. Styrelsen begär, förutom prisomräkning, ökade medel förexpenser, bokinköp och studiestipendier. För /82 förordarstyrelsen att posten Driftkostnader beräknas fill . vilkel motsvararen ökning med . varav prisomräkning utgör . Nordiska afrikainstitutels verksamhet är, enligt minmening, en myckel värdefull tillgång för u-landskunnandet i . Trots sinasmå resurser fyller institutet en viktig funktion när det gäller utbildning ochinformation om afrikanska förhållanden. För /82 beräknar jag ett medelsbehov av2 . för Nordiska afrikainstitutets verksamhet. Detta innebär en ökningmed . i förhållande fill innevarande budgetårs anslag. För postenLönekostnader beräknas . och posten Driftkostnader . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 6 131 Lån till personal inom biståndsförvaltningen m. m. 1980/81Anslag 3500000 1981/82Förslag 4000000 Medlen används för långivning till kontraktsanställdaoch fredskårsdeltagare, som arbetarinom det svenska personalbiståndet samt lill utsänd personal vid biståndskontoren. Lån beviljas förmedelsbehov, som uppkommer med anledning av förflyttning till utrikesort, och används i huvudsak till bilinköp.Bestämmelser angående fondens förvaltning och lånevillkor har fastställts av regeringen , 29 december1970, , 27 februari1975, och . Lånefonden är icke-revolverande. Det genomsnittligaantalet utestående lån har varit ca 150.Maximibeloppen för lån fastställdessenast till . beroende på familjestorlek. Styrelsenföreslår att anslaget ökas med . Jagansluter mig fill SIDAs förslag all för /82 anvisa ell reservationsanslagav . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån tillpersonal inom biståndsförvaltningen m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga6 132 D.INFORMATION OM I UTLANDET 1979/80Utgift 25993000 Reservation 1624877 1980/81Anslag 28880000 1981/82Förslag 31 500000 är en statlig stiftelse som enligtsina stadgar skall främja kultur- och ertarenhetsutbyte med andra länder samtgenom informationsarbete i utlandel sprida kännedom om svenskt samhällsliv.Institutet får inom sitt verksamhetsområde mot ersättning utföra uppdrag ochtillhandahålla produkter och tjänster. Institutet leds av en styrelse bestående av institutetsdirektör och tio ledamöter som utses av regeringen. Bland ledamöterna ingårföreträdare för utrikes- och utbildningsdepartementen, för centralaintresseorganisationer samt för kulturlivet. För kontakt medsamhällsinstitutioner och andra organ, som har beröring med institutetsverksamhet, finns rådgivande referensgrupper som tillsätts av styrelsen.Instiiutel administrerar del svenska i . begär för /82 ettanslag på . under anslaget III D I. Därutöver begärs medel över anslaget 111 C 2. och över IX huvudtitelnom tillsammans . Det begärda anslaget under 111 D I. skulleinnebära en ökning med . i förhållande till anslaget för innevarandebudgetår. Av detta belopp beräknas . avse pris- och löneomräkning(). Återstående del av den begärda sammanlagdaanslagshöjningen, , avser medel för förstärkning av utbytet medländer enligt kulturutbytesprogram och förstärkning av stipendieutbylel. Institutet har också redovisat ett s. k. huvudförslag,vilket sammanfaller med etl pris- och löneomräknat (14,) anslag på 33135000kr. innebärande en ökning med . i förhållande till innevarande är. Utöver kompensation för kostnadsökningar äskarinstitutet således medel för viss ökad ambitionsnivå. Detta sker bl. a. medhänvisning till de riktlinjer beträffande institutets verksamhet som riksdagenhar uttalat i anledning av den särskilda propositionen om det svenskainformalions-och kulturutbytet med utlandet (prop. 1978/79: 147, KrU1978/79:31, rskr 1978/79:348). Institutet föreslär också en ändring av anslagsformen förlångtidsstipendier åt utländska gäststuderande i samt för delångtidsstipendier som baseras på bilaterala överenskommelser med andra länder.Hittills har Prop.1980/81:100 Bilaga 6 133