prop · G40361 · 1980-12-31 00:00:00 — I denna del har flera remissinstanser uttalat tvekan ochifrågasatt om den myndighet - - som skall handha det föreslagnavärderingsförfarandet verkligen har erforderliga resurser för detla. Merallvarliga är emellertid enligt min mening de närmare effeklerna av delföreslagna värderingsförfarandet. Även om värderingen skall ske efter denormer - med undantag för beskaffenhdslid-punkten som skall gälla vidfastighetstaxering har en del opraktiska avvikelser i förslagel i förhällandelill FTL bedömts nödvändiga. Kommittén har ansett att anledning saknas attinföra någon besvärsrält över beslul. För att någrarättsförluster inle skall behöva uppstä i skattesammanhang bör enligl kommitténi slällel föreskrivas all del särskilda uppskatlningsvärdd skall vara endastlill ledning vid beslämmande av skatt eller taxering. Vidare innebär förslagetatt avgift skall utgå om inte staten har ansökt om värdering. Medtanke pä all del föreslagna värderingsförfarandet inle kan sägas få denstabilitet som jag anser vara önskvärd i detla sammanhang vill jag föreslå enannan lösning på förmögenhetsskaltefrågan. Ävenom de nya skattefrihetsreglerna medför en viss utvidgning av ägarkretsen ärlikväl läget alltjämt det all endasl dl fåtal av dessa kan förmodas varaskyldiga alt betala förmögenhetsskatt. Å andra sidan kan ell generelltundantagande av skattefria fasligheter från förmögenhetsbeskattningenmissbmkas i enstaka fall. Jag föreslär därför den förändringen alt skattefriafastigheter visserligen generellt undantas från förmögenhetsbeskattningen menall samlidigl skatteavdrag vägras för skuld som avser kapital som nedlagts ifastigheten. Mina förslag föranleder ändringar i 3 § 2 mom. j) och 5 8 SFL. 1fråga om arvs- och gåvobeskatlningen får andra bedömningar göras. Enligt minmening saknas det anledning att undanta skattefria fasligheter frän skattepliktenligt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Fördet första är arvs- och gåvoskatterna - till skillnad från förmögenhetsskatten- av engångsnatur. Detta betyder bl.a. att en arvs- och gävo-skattefrihet förskattefria fastigheter skulle kunna inbjuda lill missbruk. Anlag alt enspecialbyggnad ges bort och då ulan gåvobeskallning. Kort tid efter gåvanändras faslighetens användningssäll sä att den skall indelas 1980/81:61 31 Utan särskilda regler kan då ingengåvoskatt uttas. Till bilden hör också att om del vid förmögenhetsbeskattningentorde vara få fall där en beskattning skulle bli aktuell så bör det vara ännuovanligare att en skattefri fastighet skulle utgöra tillgäng i dl dödsbo. Jagföreslår alltså inga undantagsregler för skattefria fasligheter vid arvs- ellergåvobeskatlningen. Avslutningsvis villjag påpeka alt vad jag nu har sagt inleinnebär några ändringar i den gåvoskatlefrihel som redan gäller för gåvor tillallmännyttiga ändamål. Jag har i del föregående behandlat hurinkomstbeskattningen bör ske i fräga om inkomsler frän fastigheter därskallefrihet för fastigheten kan komma i fråga enligt FTL. 1 det följande avserjag att la upp andra frägor som hänger samman med attfastighetstaxeringsbeslämmdserna ändrats genom tillkomsten av FTL. Till stordel är det fråga om att ändra definitioner eller liknande. I tydlighetensintresse berör jag även sädana avsnitt i FTL som i och för sig inte föranlederändringar på annat håll. Framställningen bygger på FTL:s kapitelindelning. 2.2.2.1 Faslighetstaxeringslagen, 1 kap. Inledandebestämmelser 1 kap. FTL innehåller bestämmelser av mera allmänbelydelse för fastighetstaxeringen, såsom i vilka frågor beslut skall fallas,vad som menas med laxeringsår, faslighet och ägare saml vad som är all anse sombeskaf-fenhetslidpunkl. Beslämmelserna överensstämmer i stort med gällandeordning. Del finns emellertid ell betydelsefullt undantag och del gäller vilkafastigheter som skall åsättas taxeringsvärde. Denna fråga har jag emellertidredan behandlal i avsnitt 2.2.1 såvitt gäller förhällandet tillinkomstbeskattningen. Enligt 1 kap. 1 8 FTL skall taxeringsvärde inle åsättasfastighet som enligt 3 kap. FTL skall undantas från skatteplikt. Kommittén som pekar på alt taxeringsvärde fortfarandeanvänds i olika andra sammanhang, anser att i en del fall den slopadevärderingen i samband med fasfighetstaxeringen kan behöva ersättas med ensärskild expertvärdering eller liknande. Enligl kommitténs mening är del idessa fall främst frän hkformighetssynpunkl mest lämpligt med dl officiellt värderingsförfarandeoch värderingsutlåtande. bör lagen (1971:171) om särskiltuppskattningsvärde på faslighet, Lsuf, ges ett vidgat tillämpningsområde. F.n.fär den bara tillämpas under den löpande taxeringsperioden vid vissa angivnaformer av förändring efler senasle fasfighetstaxering. Kommittén anser att ddökade behovet av särskild värdering, som föranletts av de nya skattepliktsreglerna,bör tillgodoses genom att möjlighet tillskapas att åsätla skattefri fastighetsärskilt uppskattnings värde. Däremot har kommittén inte ansett det lämpligtatt ytterligare utvidga tillämpningsområdet lill att omfatta 1980/81:61 32 ävenegendom som enligl 7 kap. 16 8 FTL inle skall värderas. Förslagel innebär altlagen görs tili en "baslag" till vilken annan lagstiftning kanhänvisa i den mån behov föreligger aU få eU officiellt värderingsullåtande förfastighet. 1 lagen skall inle längre anges för vilkel eller vilka ändamålvärdel fastställs. Förslaget innebär ingen ändring i fräga om värderingen, utanden skall liksom f. n. ske efter fastighelslaxeringsregler. När det gällerbeskaffenhdstidpunklen föreslås att en möjlighet införs att tillämpa annanfidpunkt än den då uppskaUningen sker. Enligl förslagel skall samma ägarbegreppgälla som vid fastighetstaxeringen. Möjlighet bör dock finnas t. ex. förtaxeringsnämnd aU vid förmögenhetstaxeringen påkalla åsättande av särskiltuppskattningsvärde. Mot bakgrund härav föreslår kommiUén att även annan änägare får påkalla särskild värdering. En förutsättning bör dock enligtkommittén vara att del i lagstiftningen på del område där uppskauningsförslagelskall användas, direki föreskrivs aU annan än ägaren fär påkalla värdering. Deformella rutinerna kring ansökan m. m. föreslås i stort följa FTL:s regler.Ägarens uppgiftsskyldighet föreslås få i huvudsak samma innebörd oavsett vemsom påkallar åsättande av särskilt uppskattningsvärde. Kommittén anser allanledning saknas alt nu införa någon besvärsrätt över beslul.För att några rättsförluster inte skall behöva uppslå i skaUesammanhang börenligl kommittén i berörd lagstiftning föreskrivas att det särskildauppskattningsvärdet skall vara endast fill ledning vid bestämmande av skatteller taxering. Förslaget innebär vidare all när staten är sökande skall inteavgift ulgå. I övrigt föresläs i huvudsak endasl redakfionella ändringar ilagen. Förslagelhar godtagils eller lämnats ulan erinran av flerlalel av remissinstanserna.Några remissinslanser är kritiska mot förslagel. Bl.a. berörs länsstyrelsensresurser för de föreslagna tillkommande arbetsuppgifterna. Någraremissinslanser påpekar att förslagel innebär att ny värdering måsle görasvarje år och ifrågasätter om inle ett åsaU uppskattningsvärde kan godtas vidflera års taxeringar. Kritik framförs mot förslaget all inle låtaskattefriheten slå igenom vid förmögenhetsbeskattningen, varvid särskiltuppskattningsvärde på fastighet vid förmögenhetsbeskattningen inte skullebehövas. Vidare framförs synpunkter om alt rätt all påkalla uppskaltningsvärdebör föreligga även vid inkomsttaxeringen om förslagel i fråga ominkomstbeskattning genomförs. Några remissinstanser anser att äventaxeringsinlendenl vid förmögenhetsbeskattningen bör ha räll att påkallaåsättande av särskilt taxeringsvärde. Någon remissinstans anser aU ägare somansöker om värdering vid förmögenhetsbeskattning bör befrias från Jaghar fidigare (avsniu 2.2.1) föreslagit au fastighet, som enligt 3 kap. FTL harundantagils från skatteplikt, inte skall upptas som tillgång vidförmögenhetstaxeringen. Detta innebär alt en stor del av de erinringar somframförts under remissbehandlingen är aktuella. Lsuf kommeremellertid fortfarande att behövas för sitt hittillsvarande ändamål. Prop.1980/81:61 33 skattepliktsreglernakommer också att öka behovet av särskild värdering. Lagens tillämpningsområdebör därför utvidgas något. Jag har tidigare föreslagit att fastighet, somenligt 3 kap. FTL är undantagen från skatteplikt, inte skall tas upp somtillgång vid förmögenhetstaxeringen. Detla medför att det knappast finnsanledning att i och för sig vidga den krets som kan ansöka om särskildvärdering. Liksom bör fastighetsägare och därmed jämställda få göradetta. Denna krets bör emellertid bestämmas med utgängspunkt i 47 8 KL.Reglerna bör utformas så alt även ägare av icke skattepliktiga fasligheteromfattas. Jag föreslår även vissa redakfionella ändringar. Förbeslut om äsatt värde utgår avgift med . om det uppskattade värdet inteöverstiger . och i annat fall med . Dessa belopp har gällt sedanlagens ikraftträdande den . Jag föreslår att dessa avgifter höjstill 500 resp. . Fråganhumvida Lsuf bör tillämpas vid inkomstbeskattningen har jag berört i detföregående (avsnitt 2.2.1). I lagen (1933:359)angående vad med faslighets taxeringsvärde i vissa faU skaU förslås anges altdel s. k. preliminära taxeringsvärdet i vissa fall skall ersätta det"riktiga" taxeringsvärdet. Kommittén föreslår vissa redaktionellaföljdändringar i lagen. Dessa betingas av kommitténs förslag till utvidgning avLsuf och till förslaget alt beteckningen preliminärt taxeringsvärde skall utgåur Lsuf. Förslagethar inte mött någon kritik av remissinstanserna och jag ansluter mig filldetsamma. Vidarvs- och gåvobeskatlningen finns regler för värderingen av fastighet i 22 8AGL. Enligt huvudregeln skall fastighet tas upp till taxeringsvärdet året föredet år då skattskyldigheten inträder. I vissa i 22 8 2 mom. AGL angivnasituafioner skall emellertid fastighet åsättas ell särskilt värde avlänsstyrelsen. Detta gäller dels faslighet som saknar taxeringsvärde, dels fastighetvars beskaffenhet på ett eller annat sätt förändrats och dels fastighet, varsanvändning undergått väsentlig förändring. 22 8 2 mom. AGL innehåller visshänvisning lill KL angående gmnderna för fastighetstaxering. Enligt kommitténföranleder inte FTL några sakliga ändringar i nämnda lagmm. en redaktionell ändring avseende hänvisningen till var gmnderna förfastighetstaxering återfinns. Enligt förslaget skall ändringarna träda i kraftden . Äldre bestämmelser skall dock tillämpas omskattskyldigheten inträtt före . Jagbiträder även här kommitténs förslag. Enligt 22 8 2 mom. Iredje styckei AGLåligger det skaltskyldig, boutredningsman eller testamentsexekutör alt ansökaom åsättande av värde lill ledning för arvsskattens bestämmande.Beskattningsmyndighelen får enligt 67 8 AGL förelägga vite för att förmå dessapersoner alt fullgöra ansökningsskyldigheten. Jag anser alt denna möjlighel börvara tillräcklig för att ansökningsskyldighe-3 1980/81. Prop.1980/81:61 34 ten skall fullgöras och är därför inle beredd all biträdaönskemål som framförts under remissbehandlingen om att ävenbeskattningsmyndighet skall ha rätt att göra sådan ansökan. Med anledning av vad kammarkollegiet har uttalat i sitlremissyttrande villjag ta upp en speciell fråga. Om en fastighet förvärvasgenom arv eller gåva under ett är när allmän fastighetstaxering äger rum ochefter det att taxeringsarbelet avslutats skall enligt praxis, om taxeringsvärdeinle finns åsätt för närmast föregående år, dd värde gälla som åsatts vidallmänna fasfighetstaxeringen. Kammarkollegiet har uttryckt önskemål om att1981 års taxeringsvärde regelmässigt skulle kunna fillämpas vid förvärv under1981 i de fall taxeringsvärde saknas . Härigenom skulledel särskilda värderingsförfarandet enligt 22 8 2 mom. Iredje stycket AGL intebehöva tillgripas. Jag är emellertid inte beredd att biträda detta förslag sominnebär att man för vissa förvärv under är när allmän fastighetstaxering ägerrum skulle komma alt tillämpa ett värde som inle var känt vidförvärvslidpunkten. 2.2.2.2 F'astighetslaxeringslagen, 2 kap. Indelning avbyggnader och mark Vid faslighetslaxeringen är del av slor vikt att få framgrupper av egendom som har likartade egenskaper och som bör värderas efterenhetliga regler. Den klassificering av byggnader och mark som görs vid fastighetstaxeringensyftar främst till just en sådan gruppindelning av egendomen. annatönskemål är att fastighetstaxeringens klassificeringssystem skall samordnas medannan lagsfiftning och stafistikframställning där likar-ladebegreppsbestämningar kommer lill användning. Som exempel på annan lagstiftningsom anpassats lill fasfighetstaxeringens klassificeringssystem kan nämnaslagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet och desstillämpningsföreskrifter (1975:1139). De grundläggandeklassificeringsbe-slämmdserna finns numera i FTL. Alla byggnader och all mark skall enligt FTL som en förstaåtgärd i taxeringsarbelet indelas i olika byggnadstyper och ägoslag. Dennaindelning ligger sedan till grund för beslul i fråga om skatteplikt,taxeringsenhet och beskattningsnatur. Den materiella innebörden av de olikabyggnadstyperna har förändrats. Som exempel kan nämnas att hotell ochrestauranger som tidigare indelats som induslrifaslighd i fortsättningen skallhänföras lill hyreshus. Gruppen specialbyggnader, som var en restgmpp,skall enligt FTL omfatta endast byggnader vars användningssätt motiverar attfasligheten undantas från skatteplikt. Kommittén anser, med undantag för stämpdskatidagen(1964:308), SL, alt reglerna om indelning av byggnader och mark inte direkiföranleder följdändringar i annan lagsfiftning. Enligt 4 8 6) SL är kommuns eller annan menighets förvärvav mark som enligt faslslälld plan skall användas för vissa ändamål undantagnafrån stämpelskalteplikt. Bestämmelsen hänvisar i fräga om ändamålen till 5 8 1 1980/81:61 35 mom. b) eller d) KL, som upphävts genom tillkomsten avFTL. Frän skatteplikt undantas enligt nu gällande bestämmelser markförvärv förallmänna platser, begravningsplatser, allmän styrelse eller förvaltning, kulturvårdeller rättsvärd, ordning eller säkerhet, barnavård, sundhetsvård, religionsvårdeller undervisning saml åldringsvärd. Kommitténhar efler samråd under hand med stämpelskatleutredningen (B 1977:06) föreslagiten viss utvidgning av de slämpelskatlefria markförvärven. Enligt förslagetkommer friheten från stämpelskatt all omfatta markförvärv som sker för bl.a.vissa kommersiella ändamål som enligt FTL kan motivera att byggnad indelas soml.ex. bad-, sport- och idrottsanläggning eller kulturbyggnad.Slämpelskaltefriheten kommer alltså alt bli vidsträcktare än enligt gällanderegler. Ändringarna skall enligl förslaget gälla markförvärv som skett efterikraftträdandel . Förslagethar godtagits eller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna.Stämpelskatleutredningen motsätter sig inle förslaget men förutskickar att dessfortsalla arbete kan leda till att bestämmelsen får en annan utformning än denav kommittén föreslagna. Kammarkollegiet anser alt lydelsen av den föreslagnaövergångsbestämmelsen skulle medföra all, om ingång lagfart sökspä förvärv som skell före denna tidpunkl av sådan allmän mark som avses 14 8 6)SL, sä finns inle slöd för skattefrihet. Detla sammanhänger enligt kollegietmed utformningen av övergångsbestämmelserna lill FTL som bl. a. innebär att 5 8KL upphörde alt gälla vid utgången av . Jag vill idetla sammanhang nämna följande. Jag delar kommitténs uppfattning alt del nuinle finns anledning all komplicera reglerna alltför mycket och därmed försvårastämpelskatteulredningens forlsalta utredningsarbete. Jag biträder såledeskommitténs förslag till utvidgning av de stämpelskattefria markförvärven. Somkammarkollegiet har påpekat skulle, med föreslagen lydelse avövergångsbestämmelsen, skattefrihet inte komma att föreligga i vissa fall förallmän mark som avses i nuvarande lydelse av 4 8 6) SL. Denna effekt har inteåsyftats. Övergångsbestämmelsen till SL bör därför utformas så att den nyalydelsen av 4 8 SL gäller i fräga om förvärv för vilka skatteplikt inlräderefler ikraftträdandet . Skattefriheten kommer härigenom ävenatt avse förvärv som sketl före men för vilka skattepliktinträder först efler ikraftträdandet. 2.2.2.3 Faslighelslaxeringslagen, 3 kap. Jag har i avsnitt 2.2.1 behandlat frågan om följdändringari KL, SIL, SFL och AGL som föranleds av de nya skattepliktsreglerna i FTL. Jagvill nu ta upp några andra frågor med anknytning lill dessa skattepliklsregleroch som har behandlais av kommittén. gäller lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift och lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissafall. Prop.1980/81:61 36 Enligt 1 § lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift skallavgift betalas av ägare av sådan jordbruksfasfighet, som vidfastighetstaxeringen åsatts delvärdet skogsbruksvärde. Genom bestämmelsen i 3 kap.FTL kommer frihet från skatteplikt och därmed frihet från skyldighel alt betalaskogsvärdsavgift att gälla vissa jordbruksfastigheter. Det är här fräga oml.ex. vissa fasligheter inom vårdsektorn som drivs av del allmänna. Kommittén har inle föreslagit nägon följdändring och någonerinran häremot har inte framförts. Jag ansluter mig fill kommitténsståndpunkt. Enligt 3 kap. 4 8 punkten 4 FTL skall fastigheter som ägsav främmande makts beskickningar undantas frän skatteplikt. Detla innebär i sakingen ändring i förhållande till vad som gällde tidigare. Kommittén har därförinte funnit anledning att överväga några följdändringar. 2.2.2.4 Faslighelslaxeringslagen, 4 kap. Taxeringsenhetoch beskallnings-nalur Regler om fasligheters beskattningsnatur och indelning itaxeringsenheter finns f. n. i 7 och 8 88 KL jämte anvisningar. I huvudsak hardessa regler överförts oförändrade lill 4 kap. FTL. Delvis har emellertidsådana sakliga ändringar gjorts som kommer alt ge både ändrad indelning i taxeringsenheteroch ändrad beskattningsnatur vid allmänna fastighetstaxering. Vidarehar förfarandet vid beslämmande av taxeringsenhets omfattning direki knutitslill indelningen av byggnader och mark vilkel är en nyhet i förhållande lillvad som gäller . I de flesta fall lorde FTLs regler om taxeringsenhet ochbeskattningsnatur ge dt i förhållande till dagsläget oförändrat resultat.Detta gäller emellertid inte täktmark och exploateringsmark, vilka år 1981bryts ut lill särskilda taxeringsenheter med beskattningsnaturen annanfastighet. Vidare kan den s. k. femhektarsregdn i 4 kap, 5 8 andra stycket och11 8 andra styckei punkten I FTL antas få till följd all bostadsbyggnader ianslutning till ett jordbruk i ell ganska stort anlal fall bryts ut tillsärskild laxeringsenhd med ändrad beskallningsnalur. Vidare innebär regeln i 4kap. 10 8 FTL all marksamfällighet i minskad utsträckning kommer att utgörasärskild taxeringsenhet. Kommittén har redovisat överväganden i fräga omföljdändringar i KL, men föreslär ingen annan ändring än att hänvisningen tillanvisningarna till 8 8 KL som finns i punkl 1 av anvisningarna lill 41 a 8KL skall frän avse 4 kap. 10 8 FTL. Förslagel och övervägandena har inte fåll någon kritikfrän remissinstanserna. Jag ansluter mig till förslagel och föreslår alt punktI av anvisningarna till 41 a 8 KL ändras på säll kommiltén har föreslagit. Kommittén har inte ansett del nödvändigt att göraföljdändringar i 17 och 18 8§ KL, vilka innehåller bestämmelser om inkomstslagoch om vad som skall utgöra särskild förvärvskälla. Jag instämmer i kommitténsöverväganden och föreslår således ingen ändring i nämnda paragrafer. 1980/81:61 37 Kommitténhar också berört beslämmelserna i KL om avskrivning av driftbyggnad påjordbruksfastighet, om subslansminskningsavdrag vid tillgodogörande avnaturtillgångar och om realisationsvinst. Frågan om avskrivning avdriftbyggnad på jordbruksfastighet har behandlats i en lagrädsremiss, övervilken lagrådet har avgivit yllrande. Jag kommer alt föreslåregeringen att en proposilion i frågan avges till . De övriga frågor kommilténhar berört har behandlats i en inom budgetdepartementel upprättad promemoria(Ds B 1980:9) Delavyttring, substansminskning m.m. Promemorian har nyligenvarit föremål för remissförfarande. Jag avser all föreslå regeringenatt inhämta lagrådets yttrande över förslag till ändringar i dessa frågor. I sammanhanget vill jagerinra om alt de särskilda lättnader som kan medges familjeföretagen vidkapitalbeskattningen påverkas av den nämnda ändrade beskattningsnaturenför täktmark och exploateringsmark. Genom att sädan mark för framliden intekommer att få beskattningsnaturen jordbruksfastighet försämras lantbrukarnassituation genom att utrymme för skattelättnader begränsas. Jag uttalar ipropositionen om ändrade regler för villabeskatlningen m. m. alt de väntadehöjningarna av taxeringsvärdena påkallar ändringar i vissa hänseenden i frågaom familjeföretagens skattelättnader. Min avsikl är att återkomma idessa frågor. Kommilténredovisar även överväganden i fråga om följdändringar lill lagen (1975:1132)omförvärv av hyresfastighet m. m. Enligt 1 8 nämnda lag fårfasl egendom som är taxerad som annan fastighet och som vid taxeringenbetecknats som hyresfastighet inte förvärvas utan tillstånd av hyresnämnd omkommunen påkallat prövning hos hyresnämnden. Av 1 8 lillämpningsförordningentill lagen framgår att fråga huruvida förvärvstillstånd fordras enligl lagenbedöms av bevis om faslighetens typkod enligt senasi verkställda laxeringen. Kommittén föreslär attbegreppet hyreshusfastighet i 1 8 i lagen ändras till hyreshusenhel. Denna kategori omfattaremellertid, genom att den i FTL utökats med restaurang, hotel) eller liknande,en större grupp fastigheter . Avsikten med tillståndsprövningen äremellertid inle alt förvärv av sädana fastigheter skall prövas av hyresnämnd.Enligt kommiltén får detla emellertid accepteras om man vill behålla taxeringsenhetensbeteckning som urvalsinstmment. Enligt 4 8 andra slyckel lagen fårförvärvstiUstånd inle vägras om del i ärendet visas att faslighden är obebyggdeller bebyggd med annat än hyreshus eller med hus som inle innehåller fler äntvä för bostadsändamål avsedda lägenheter. Enligt kommiltén bör den utökning avde lillslåndspliktiga förvärven som kan bli följden av den av kommilténföreslagna ändringen inte få någon egentlig effekt genom att kommunen iförekommande fall torde avstå från att påkalla hyresnämndens prövning då manfinner att 4 § andra stycket lagen är tillämpligt. 1980/81:61 38 Förslagethar i allmänhd inle mött några invändningar. Kommitténframhåller vidare att införandet av övervägandeprincipen vid indelning avbyggnader kan göra det svårt att genom fastighetstaxeringens kodsystem fångaupp alla de fastighetsöveriåtdser som ursprungligen avsågs. KommiUén nämner altspecialenhel (4 kap. 5 8 6 FTL) kan innehålla en mindre del bosläder. Dennafråga har berörts av hyresnämnden och arrendenämnden i , som anser sigsakna underiag för all bedöma hur ofta specialenhet kan innehålla bosläder.Nämnden anser att förvärv av sådan specialenhet rent principiellt bör omfattasav tillslåndsplikten och pekar på all nuvarande regler har medfört alt förvärvav byggnader med bosläder kommit all falla ulanför förvärvslagstiftningen. Föregen del vill jag, efter alt ha haft samråd med det statsråd som handläggerlagstiftningsärenden som rör hyra m. m., nämna följande. Den utvidgning avlagens tillämpningsområde som kommitténs förslag innebär torde inle medföranägon åndring i sak i fråga om tillståndsprövningen. Den eventuella ökning avantal ärenden för tillståndsprövning som kan bli följden av förslaget får vägasmot önskemålet att ha ett smidigt fungerande urvalsinstmment. Jag föreslårdärför alt begreppet hyresfastighet byts ul mot hyreshusenhel. Lagen skallsåledes lillämpas i fråga om hyreshusenhel. kommittén påpekat kan emellertid specialenhel innehålla en mindre ddbostäder. Redan enligt gällande regler kan andra fastigheter änhyresfastigheter innehålla en mindre del bosläder och således ligga ulanförlagens tillämpningsområde.