prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — om industripolitikens inriktning, m. m. Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprolokoll för de åtgärder och det ändamål som framgårav föredragandens hemställan. I propositionen läggs fram förslag om industripolitikensinriktning . Den centrala uppgiften för industripolitiken äratt stimulera och underlätta överförandet av produktionsresurser till delönsamma och konkurrenskraftiga delarna av industrin och därmed befrämjaindustrins internationella konkurrenskraft. Omstruktureringen måste ske isocialt acceptabla former och med beaktande av övergripande samhälleligamålsättningar. Som speciellt viktiga områden för att påverka industrinsutveckling på medellång och lång sikt framhålls försörjningen med riskkapitalsamt forsknings- och utvecklingsinsatser. Huvudlinjer när det gäller atl förändra näringslivetskapitalförsörjning bör vara att påverka kapitalmarknaden så att riskkapital iökad takt förs över till näringslivet. I propositionen framhålls betydelsen avett ökat riskengagemang från såväl banksektorn som hushållssektorn. Forskning och utvecklingsinsatser får allt störrebetydelse för industrins utveckling och konkurrenskraft. Målet för tekniskaforsknings- och utvecklingsinsatser är att ta fram nya eller förbättrabefintliga processer, produkter och system. För atl effektivisera, och gebättre kontinuitet åt verksamheten föreslås ett treårigt program för stöd tillteknisk forskning och utveckling under budgetåren 1981/82- 1983/84.Propositionen innehåller också förslag till kapitaltillskott till fonden förindustriellt utvecklingsarbete. 1980/81:130 2 Densvenska ekonomin uppvisar f.n. betydande balansproblem. Utvecklingen inomindustrin kommer att vara av avgörande betydelse i strävandena att återställabalansen. Ett övergripande industripolitiskt mål är att ökaindustrivaruproduktionen - för att därigenom kunna minska varuimporten och ökavaruexporten. Kapitalvaruexporten är i defta sammanhang av speciellt intresseinte minst när det gäller inbrytningar på för industrin intressanta nyamarknader. I propositionen föreslås bl. a. fortsatta möjligheter lillstatsstödda exportkrediter genom AB . En betydelsefull målgruppför industripolitiska åtgärder är de mindre och medelstora företagen. I propositionenföreslås bl.a. ändrade riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernaskreditverksamhet. Utvecklingsfonderna berörs också av propositionens förslagom fortsatt och utökad försöksverksamhet rörande stöd till löntagarägdaföretag. Propositioneninnehåller ocksä förslag till riktlinjer för den mineralpolitiskaverksorganisationen. Prop.1980/81:130 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden, , , , Åsling, Söder. ,, , , , , , , , Proposition om industripolitikens inriktning m. m. antog riktlinjer förindustripolitiken (prop. 1978/ 79: 123, NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415).Riktlinjerna byggde i huvudsak på utredningsmaterial som logs fram under är1978. hade industriproduktionen och industrisysselsättningenminskat . I vissa branscher hade påtagliga förskjutningar i denrelativa konkurrensförmågan skett. Riktlinjerna pekade bl.a. på industriell tillväxt och ökadexport som vägar ur de akuta svårigheterna som industrin befann sig i. Vissaförslag lades fram som kunde underlätta en sådan utveckling. Samtidigtbetonades den allmänna ekonomiska politikens betydelse för att nå den önskadeutvecklingen. Dessa riktlinjer ligger i allt väsentligt fast. Emellertidhar sedan 1979 års industripolitiska beslut ett betydande utredningsmaterialframkommit. Jag skall strax återkomma till detta. Vidare har de gångna tvååren givit ökad erfarenhet bäde när det gäller de internationellaförutsättningarna för den svenska industrins expansionsmöjligheter och deproblem som är förknippade med den strukturella anpassningen till dessa yttrevillkor. har den statsfinansiella situationen förändrathandlingsutrymmet. har lett till en viss förbättring närdet gäller industriproduktionen och industrisysselsättningen. Dessaförbättringar är dock otillräckliga. finns betydande risker att vi nugår in i en ny period av internationell lågkonjunktur. Den strukturellaanpassning som bedöms vara nödvändig har endast delvis kunnat genomföras.Framför allt har det visat sig svårt att uppnå den expansion inom långsiktigtkonkurrenskraftiga branscher som är av avgörande betydelse för en snabbavveckling av olönsamma delar av industrin. Mot denna bakgrund anser jag att det är viktigt attregeringen nu återkommer med en samlad syn på industripolitikens inriktning. Prop.1980/81:130 4 manhang lämnas också förslag till vissa förstärkningarinom det industripolitiska området. Som jag nämnde har ett flertal utredningar och rapporterinitierats och framlagts. En inom industridepartementet genomförd beskrivningav akluella tendenser inom olika industribranscher bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga I. De småföretagsinriktade insatserna inom industripolitikensker främst genom de regionala utvecklingsfonderna som finns inom varje län.Utvecklingsfonderna kan bl.a. lämna bidrag och lån för utveckling av nya produkter,processer eller system för industriell produktion. ()har genomfört en utvärdering av dessa s.k. produktutvecklingslån. Rapporten(SIND 1980:13) ""De regionala utvecklingsfondernasproduktutvecklingsverksamhet" överiämnades . En sammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet idelta ärende som bilaga 2 samt en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. I enlighet med beslut (prop. 1978/79: 123 bil.1. NU 1978/ 79:59, rskr 1978/79:415) pågår en försöksverksamhetmed företagsserviceinsatser i samband med att löntagarägda företag bildas.Verksamheten bedrivs av SIND och vissa regionala utvecklingsfonder i samråd medkooperationsutredningen (1 1977:01). Kommittén har i ett delbetänkande (SOU1980:36) '"Arbetskooperation"" föreslagit en fortsatt ochutvidgad försöksverksamhet. En sammanfattning av betänkandet samt enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4 resp. bilaga 5. 1980/81: 100 (bil. 17 s. 122) har regeringenföreslagit att. i avvaktan på särskild proposition, för budgetåret1981/82 beräkna till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling ett reservationsanslag av , till Styrelsen för tekniskutveckling: Drift av forskningsstationer ett förslagsanslag av . samttill Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning ett reservationsanslag av13,2 milj. kr. Jag anhåller alt nu få ta upp dessa frågor tillsammans med andrafrågor rörande statliga stödåtgärder för teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) avlämnade i augusti1980 sin anslagsframställning för /82 och plan för budgetåren1981/ 82-1983/84. En sammanfattning av STU:s förslag bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 6. STU:s anslagsframställning har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandenabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 7. (B 1978:05) tillkallades medstöd av regeringens bemyndigande för att utforma förslagtill Prop.1980/81:130 5 åtgärder vid beskattningen för att främja forsknings- ochutvecklingsinsatser. Kommitténavlämnade betänkandet (Ds B 1980:1) Stimulans av forskning ochutveckling', innehållande utredning och diskussion av det nuvarande särskildaforskningsavdraget och förslag till nytt generellt verkande system för attstimulera företagens forsknings- och utvecklingsinsatser. En sammanfattning avbetänkandet med redogörelse för nuvarande ordning bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 8. Forskningsskattekommitléns betänkande harremissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanfattningav remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 9. Riksdagenhar beslutat (prop. 1980/81:60, FiU 1980/81: 13, rskr 1980/ 81:66) att, iavvaktan på regeringens ställningstagande i frägan om generell stimulans avföretagens forsknings- och utvecklingsinsatser, förlänga giltighetstiden fördet nuvarande systemet med särskilt forskningsavdrag vid beskattning. Därvidblir de nuvarande reglerna tillämpliga pä kostnader för forskning ochutvecklingsarbete t.o.m. . Regeringen uppdrog åt STU att i samrådmed SIND utreda frågor om regional projektledningshjälp m. m. Enunderhandsversion av rapporten har remitterats av STU till berördaorganisationer och deras yttranden har även medtagits i rapporten. Ensammanfattning av förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 10. Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden)har hemställt om anslag för stöd till industriellt utvecklingsarbete / 82. Vidbehandlingen av prop. 1978/79: 123 om riktlinjer för industripolitiken m. m.förordade näringsutskottet att nationella utvecklingsbolag skulle inrättas inomområdena energi, miljövård och transportsystem. beslöt (NU1978/79:59, rskr 1978/79:415) att som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet hade anfört, I ärendet har inkommit skrivelser från SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, och ordföranden i delegationenför energiforskning. För att lämna närmare förslag om inriktning och utformningav de angivna bolagens verksamhet har en utredare' biträtt industridepartementet.Han avlämnade förslag i ämnet genom PM . Enligt förslaget bör bolagenfå uppgifter inom teknikupphandlingens område. Förslaget bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga II. Förslaget har remissbehandlats. Yttranden har avgivits avSIND, STU. Industrifonden, AB Asea-Atom, och Svenska ' teknologie doktorn planeringschefenJan Prop.1980/81:130 6 Utvecklingsaktiebolaget samt av verkställande ledamoten NE). Som industrination är starkt beroende av denexportorienterade delen av industrin och det är en angelägen uppgift att påolika sätt underlätta en utbyggnad av denna sektor. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade chefen för industridepartementet ensärskild utredare med uppgift att utvärdera systemet för statsstöddexportkreditgivning genom AB m.m. Utredaren', överlämnadei betänkandet (Ds 1 1980:24) Subventionerade exportkrediter.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet samt enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remisssvaren börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 12 resp. bilaga 13. Vidare harinom industridepartementet utarbetats promemorian (Ds 1 1980: 11) tillkrediter för försäljning inom landet - en utvärdering. Promemorian haröverlämnats till utredningen om statsstödd exportkreditgivning. tillsattes en utredning med uppgift attanalysera effekterna av den icke permanenta industripolitiskastödverksamheten. Kommittén överlämnade ett arbetsmaterialangående stödinsatserna samt preliminära överväganden kring dessa och deraseffekter. Arbetsmaterialet har varit föremål för en diskussion inomnäringspolitiska rådets ram. Jag avser återkomma till dessa frägor närutredningen färdigställts och remissbehandlats. I syfte atl utreda frågan om en samordning av statligaätgärder vid företagsobestånd och en lämplig organisation av denna samordningtillkallades en särskild kommitté, företagsobeståndskommittén(FOK) (Fi: 1976:03). FOK överiämnade ett delbetänkande (SOU1979:91) Företagsobestånd. En sammanfattning av FOK:s förslag beträffandeorganisationen av samordningen bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 14. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena beträffande deorganisatoriska frågorna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga15. För att utreda vissa frågor rörande rekonstruktion avkrisdrabbade företag, tillkallades en särskild utredare (). Utredaren-, överlämnade sitt betänkande (Ds I 1981: 1)Rådrumsstöd och handläggningen av obeståndsärenden m. m. En sammanfattning avbelänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 16. I ett flertal industripolitiska utredningar publiceradeunder senare år förordas en omstrukturering av industrin i riktning mot en merhögteknolo-gisk och kunskapsintensiv verksamhet. 1980/81:130 7 sa sammanhang ofta som ett exempel på en sådan verksamhet.Branschens konkurrensförutsättningar har utretts avläkemedelsindustridelegationen (tilläggsdirektiv I 1978:5). Delegationenöverlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1980:33) Svensk läkemedelsindustri,. En sammanfattning av betänkandet samt en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilag 17 resp. bilaga 18. förordnades en särskild utredare' med uppgiftatt analysera den långsiktiga industripolitikens informationsunderlag. 1 juni1980 överlämnade utredaren betänkandet (Ds 1 1980: 17) utveckla enlångsiktig industripolitik. En sammanfattning av betänkandet och en sammanställningav remissyttrandena bör fogas till detta protokollet i detta ärende som bilaga19. resp. bdaga 20. Mineralpolitiska utredningen som tillkallades 1974överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1980: 12) Mineralpolitik. Ensammanfattning av ulredningens överväganden bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 21. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena över de organisatoriska förslagen i betänkandet (SOU 1980:12) '"Mineralpolitik"" bör fogas till detta protokoll som bilaga22. Industrins utveckling skiljer sig i fleraavseenden från utvecklingen under den tidigare efterkrigsperioden. 1950- och1960-talens relativt jämna och snabba tillväxt har följts av en mera ryckig ochojämn utveckling. Åren kring mitten av framstår - nu i efterhand-som en brytpunkt i den industriella utvecklingen. Detta gäller inte bara förSverige utan för flertalet av i-länderna även om den svenska utvecklingen under1970-talel varit mer negativ än flertalet andra länders. För svensktvidkommande framgår trendbrottet tydligt om industriprodukiitviens genomsnittligatillvä.xltakt studeras. Tillväxten ökade från under mitten av1950-talet till . Därefter har en i det närmaste kontinuerligminskning av tillväxttakten pågått i 13 är. Detta framgår av figur 1. Underslutet av stagnerade tillväxten helt inom industrisektorn och vändest. o. m. till en minskning . Även induslrisysselsätlningen nådde sin kulmen omkring år1965. Därefter har antalet sysselsatta inom industrin minskat långsamt ochuppgår nu till knappt en miljon. Den kraftiga produktivitetsökningen inomindustrin medförde att sysselsättningen kundeöverföras ' Ekon. dr. Den svenska industriproduktionens årligtilillväxl (procent ) Ariig tillväxt (%) Anm.: Den ärliga tillväxten har redovisats somslulårsbaserade glidande femårsmedelvärden. Källor: Nationalräkenskaperna. till andra sektorer. I förhållande till den totalasysselsättningen i riket har dock tillverkningsindustrin (inkl. gruvor) enstarkt fallande andel. Gränsdragningenmellan tillverkningsindustri och annan verksamhet med stark anknytning tillindustrisektorn håller i vissa avseenden på att suddas ut. Ofta ingårexempelvis entreprenad- och montagearbeten i leveranser av industriellutrustning. Även mellan tillverkningsindustri och viss konsultverksamhet finnsstarka beröringspunkter bl.a. som en följd av utvecklandet av styrsystem isamband med datoriseringen i samhället. Enjämförelse av sysselsättningsutvecklingen inom vad som normalt klassificerassom tillverkningsindustri, byggnadsverksamhet samt uppdragsverksamhet(konsultverksamhet m.m.) visar att tillverkningsindustrin tappar andelar. Somframgår av figur 2 har byggnadsindustrin andelsmässigt fallit tillbaka någotefter det stora bostadsbyggnadsprogrammet . Däremot harökningen inom området uppdragsverksamhet varit stabil. 1980/81:130 9 Branschen kan redovisa en sysselsältning som uppgårtill cal % av den inom tillverkningsindustrin. Överiappningen mellanverksamheter klassificerade som tillverkningsindustri och konsultverksamhettorde av statistiska skäl innebära en viss underskattning avuppdragsverksamhetens omfattning. Många industriföretag utför uppgifter avkaraktären uppdragsverksamhet. Bl.a. kännetecknas den starkt expanderande marknadenav export av hela system och anläggningar av en stor andel mjukvaror, dvs. avsystemutformning, installation, igångsättning, driftledningsansvar m. m. Sysselsättningsfördelning mellan tillverkningsindustri, byggnads- resp.uppdragsverksamhet åren 1960- 1978. (Procent resp. totalt antal sysselsatta ilusental) (%)_ Totalt antal sysselsatta 1400 1380 BH uppdragsverksamhet ix-;;:;;] Byggnadsverksamhet I I Tillverkningsindustri Källor: Folk- och bostadsräkningen 1960. 1975samt Arbetsmarknads-statistisk 1978. 1980/81:130 10 I labell I redovisas medelantalet sysselsatta iolika branscher inom tillverkningsindustrin (inkl. gruvor) samt genomsnittetunder . Medelantalet sysselsatta i olika branscher år1979 samt genomsnittet Dryckesvaru- och tobaksind. Textil- och konfektionsind. Massa- och pappersind. Petroleum- och kolproduklind. Jord- och stenvaruind. Järn-, stål- och metallverk Som framgår av tabell 1 har en kraftigsysselsättningsminskning skett även inom den i produktionstermer expansivaverkstadsindustrin. Framför allt är det sysselsättningen inommetallmanufakturindustrin som gått ned (med 15000 årsanställda) men ävenmaskinindustrin har en lägre sysselsättning än (-7000 årsanställda). vände industrikonjunkturen åter uppåt . Trots detta var sysselsättningen detta år lägre än tidigare i samtliga branscher utom delar av livsmedelsindustrin, denkemiska och petrokemiska industrin samt elektroindustrin. Produktionsuppgången utnyttjades i storutsträckning av företagen för att fylla ut tidigare outnyttjatkapaciletsutrymme. Kapacitetsutnyttjandet - mätt som faktisktkapacitetsutnyttjande i procent av praktisk möjlig driftsnivå - var inomindustrin som helhet enligt uppgifterfrån . Branschvariationerna är stora. Ett högtkapacitetsutnyttjande redovisas för massa- och pappersindustrin med 90-96%medan exempelvis varvsindustrin enbart nådde . Den minskning av sysselsättningen inom industrin somframför allt har skett har föregåtts ochåtföljts av en stagnerande investeringsaktivitet. 1980/81:130 II Investeringskvoten - mätt som bruttoinvesteringen iförhållande till industrins förädlingsvärde - har legat pä i stort settoförändrad nivå till mitten av om manbortser från konjunklurella svängningar. Investeringskvoten har genomgåendelegat högre i de råvambaserade näringarna än i den övriga industrin.Investeringskvoten inom verkstadsindustrin (exkl. varv) understigergenomsnittet för industrin. Detla sammanhänger bl.a. med attverkstadsproduktion är mindre kapitalkrävande än basnäringarna. Det skall idetta sammanhang också noteras att den expansion som svenska verkstadsföretaghar upplevt till stor del har skett genom investeringar iandra länder, vilket är en direkt förutsättning för att företagenöverhuvudtaget skall kunna vara med och konkurrera på marknaderna ifråga. Efterår 1976 har en dramatisk sänkning skett av investeringskvoten. Detta framgår avfigur 3. Investeringskvotens utveckling inom svenskindustri 1963- 1978. Investeringskvot (%) -................. " 'X':. I I I I ! I I I I I I I I I i 1963 64 65 66 67 63 69 70 71 72 7374 75 76 77 78 Ar Industrin exkl. rävarubaserade_närga_r ' VerkstadsinduRrin exkl. varv Anm.: Investeringskvoten har definierats som industrinsbrulloinvesleringar i relation lill förädlingsvärdet. Mätt i absoluta värden har industrins investeringar ibyggnader och maskiner ökat kontinuerligt under större delen av 1960- och1970-talen. Cykliska variationer förekommer dock. Under perioden 1970-1976ökade investeringarna trendmässigt (räknat i 1975 ärs priser).Som jag tidigare konstaterat har investeringsnivån gått tillbaka mycketkraftigt . För perioden 1976- 1978 minskade investeringarna igenomsnitt med 14,(i fasta priser). Investeringarna i byggnader ochmaskiner är uppgick enbart till ca två tredjedelar av investeringarna tvåår tidigare. Industrins investeringar har ökat 1979-1980. De statliga företagensvarar för en stor del av uppgången. De invesleringar i produktionen som förekommit undersenare delen av är till större delen än tidigare avrationaliseringskaraktär och har primärt syftat till att minska kostnaderna.Offensiva investeringar i forsknings- och utvecklingsarbete och pämarknadssidan har framför allt skett inom verkstadsindustrin och inom delar avden kemiska industrin. Produktivitetsökningen (förädlingsvärdet )har sjunkit kraftigt . lågproduktivitetsökningen för industrin (ovägt genomsnitt för samtliga branscher)på i genomsnitt 13,. Åren efter 1974 sjönk takten i produktivitetsökningenkraftigt. Även om en viss återhämtning skett lågproduktiviteten är 1979 över motsvarande värde för 1974.Verkstadsindustrin ligger något över detta genomsnitt medan bl.a. krisbranschernavarv. gruvor samtjärn- och stålindustrin ligger markant under genomsnittet. Förvarven och gruvorna är produktivitetsindex endast 87 resp. 82 (år1974= 100). Utvecklingen för svensk industri under perioden 1963-1978illustreras av figur 4. Figiir4 Utvecklingen inom svensk industri - Någia nyckelvariabler irrvetatUNe tass - ia7« index toes -ie laea issa taesloes laa? igsa laoa lara ia7i \vtz wrsia74 ta7s ia7o ia77 ia7« ------------ FOIWDUHCSVXRDe PRO0VX»rrPKIS . ------------- MEDEUWTAL SYSSELSATTA . ------------- INVESTEKtNS rlA3*aNCR PCR IHVESTCRANOeSEXTOR i INDUSTRI SAMT SRUi .-------- 1NVESTERIN8AR BYSQNAOeR OCH MASIdNeR i INDUSTRI SAMT SRUVOR 1980/81:130 13 Lönsamheten inom svensk industri har minskat trendmässigtända sedan högkonjunkturåren . Nedgången var mer markeradunder än . blev också de konjunklurella variationernatydligare. Den återhämtning i lönsamheten, som med vissa mellanrum ägt rum, harför varje ny högkonjunktur skett till en lägre nivå än den som gällt vid föregåendekonjunkturtopp. Detta mönster bröts tillfälligt . Därefterföljde en ännu kraftigare nedgång . Lönsamheten i den senastekonjunkturuppgången var lägre än vid de föregående konjunkturtopparna. SIND har i en utredning (SIND 1980:2) Vinster ochsysselsättning i svensk industri konstaterat att av sysselsättningen inomindustrin åren 1975- 1977 fanns i arbetsställen med en minimal lönsamhet.Lönsamheten inom dessa arbetsställen ligger under eller når högst upp i nivåatt täcka löner och avskrivningar på maskiner etc. Huvuddelen av arbetsställenamed minimal lönsamhel har t. o. m. negativa bruttovinster. Figur 5 Nellovinslmarginalen inom verkstadsindustrin(exkl. varv). Förelag med fler än 500 anställda. Nettovinst-marginal (%) T--- 1--- 1-- 1-- 1-- 1I---- 1-- 1-- 1-- 1-- 1-- 1r 196S 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 Är Anm.: Nettovinslmarginalen har definierats som vinst föreskatt i relation lill omsättningen. Prop.1980/81:130 14 Bland de branscher som lönsamhetsniässigt klarat sig bästmärks verkstadsindustrins. Även här har dock lönsamheten försämrats kraftigt.Lönsamhetsutvecklingen inom verkstadsindustrin åren 1965-1979 visas i figur 5. Den vikande lönsamheten har resulterat i en successivtförsämrad soliditet. Med en dålig finansiell styrka i företagen följerbegränsade möjligheter till offensivt risktagande. Den genomsnittligasoliditeten (eget kapital inkl. hälften av obeskattade reserver i relation tillbalansomslutningen) inom svensk tillverkningsindustri var för företagmed minst 50 anställda (medianföretaget). Detta innebär en minskning med 8procentenheter resp. sedan år 1970.Skuldsättningsgraden har ökat från 2.2 till 2,9. Försmåföretagen är den finansiella stadgan väsentligt sämre än för de störreföretagen. Export- resp. importkvolens utveckling . Exportkvoten har definierats som varuexporten iförhållande lill industriproduktionen. Imporlkvolen har definierats som varuimporten iförhållande lill inhemsk förbrukning. Källa: Nationalräkenskaperna. 1980/81:130 15 har medvetet gått in för att dra nytta av defördelar ett fritt internationellt handelsutbyte erbjuder. har irelation till den totala ekonomin en stor internationell handel. Exportensandel av indusiripro-duktionen har ökat kraftigt.