prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Stabiliteten på massamarknaden har hittillssälunda medgivit att de mot kursstegringen svarande prisökningarna kunnatövervältras på köpar- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget na.Vid oförändrad valutakurs för återstoden av 1981 samt ett antagande om attmassapriserna i dollar höjs med fr.o.m. Qärde kvartalet 1981 har härbedömts att prishöjningen 1980-1981 blir . Detstår nu klart att flera svenska bruk planerar temporär driftsinskränkningarunder dels för att förhindra en alltför snabb påfyllningav massalagren och dels för att förstärka virkeslagren. Här har bedömtsproduktionen i genomsnitt stiger med 1 1/1980-1981, vilket inbegriper enproduktionsökning med mellan halvåren 1981 säsongrensal sett. En mindrepåfyllning av massalagren bedöms ske. Enligtpreliminära siffror beräknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrin ha medfört atl den totala rundvirkesförbrukningen minskade medknappl 1979-1980 (se labell 4:2). Massa-vedsförbrukningen beräknas hasjunkit med ca 4,, som såg-timmerförbrukningen ökat med 1/2%1979-1980. Importtillväxtenbromsades upp betydligt jämfört med , då importökningen blevöver i volym. Helårsökningen 1979-1980 beräknas inte ha överskridit ivolym. Importen svarade 1980 för drygl av den totala förbrukningen. Exportenberäknas ha stigit med 1,1979-1980. Densedan 1974 låga avverkningsaktiviteten i landets skogar har medfört attrundvirkeslagren avtappats kraftigt under en följd av år. minskaderundvirkeslagren med ytterligare 1,6 milj. kbm., varvid massalagren drogs nedmed 2,2 milj. kbm. och sågtimmeriagren ökade med 0,6 milj. kbm. Inte förrän motslutet av kunde lageruttömningen på massavedssidan bromsas uppoch vändas i en mindre påfyllning. Tabell4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1979-1981 Fastmått utan bark (barr- och lövträd) ing från föregående år. -10,0 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 80 Totaltberäknas massavedslagren därmed motsvara endasi ca 2 månadersmassaproduktion, vilket är en rekordläg nivå ur ett historiskt perspektiv. Lagersituationenär något gynnsammare pä såglimmersidan. Dentotala avverkade kvantiteten 1979-1980 beräknas ha ökat med , med enökning av massavedsavverkningarna med och sågtimmeravverkningarna medca . Pägrund av den svaga produktionsutveckling som kan väntas såväl inom massa- ochpappersindustrin som inom sågverksindustrin harrundvirkesförbrukningen bedömts minska med 1980-1981. Ett något minskatimportbehov kan samlidigl väntas, framförallt för sågtimmer, parallellt medatt rundvirkesexporten bedöms falla. Sammantaget innebär detta en minskadnettoinförsel av rund virke . Avverkningsaktiviteteni landets skogar höjdes under loppet av 1980. Den ökandeavverkningsbenägenheten kan ha flera orsaker som t.ex. höjda virkespriser,ändrade skatteregler och utförsäljning av skogsbestånd införfastighetstaxeringen. Sannolikt torde denna aktiviteishöjning dröja kvar en bitin på 1981. Här har de lotala avverkningsvolymen bedömts öka med en 3%1980-1981, vilket skulle medföra en påfyllnad av rundvirkeslagren. Konjunkturlägetför Järn- och stålverken som förbättrades försvagades markant under1980. Vändningen nedåt inträffade dvs. medkonflikterna på arbetsmarknaden. Orderingången minskade starkt detla kvartalbåde för handelsslål och specialstål och orderstockarna sjönk. Nedgångenfortsatte och låg orderstockarna ilon räknat lägre än /80. De låg därmed på endastknappl av nivån vid stålboomen 1973/1974. över hela harnedgången varit betydligt kraftigare för handelsstälet än för specialstålet.Under Qärde kvartalet ändrades bilden såtillvida atl orderingången stegsäsongrensat sell, varigenom orderstockarna i ton totalt ökade något.Orderstocksök-ningen hänförde sig helt till handelsstålet. För specialståletnoteras en fort:satt försvagning. Exportleveransernaav handelsfärdigt järn och slål, som fortsatte att öka 1979, föll i lon räknatmed 1980. fortsatte ämnesexporten att falla kraftigt och denlotala järn- och stålexporten minskade starkt i volym. Det är framför alltexporten lill länderna utanför som minskat, vilket innebär enkraftig omkastning gentemot den utveckling som observerats de närmasteföregående åren. Dä ökade dessa länders, därbland , betydelse sommarknader för vår export. Till vår traditionella huvudmarknad EG har däremotleveransutvecklingen varit svag. 1 viss mån kan dennautveckling förklaras av de stabiliseringsåtgärder som EG vidtagit under senareår för att stärka den inhemska stålproduktionen. I grunden är det emellertidelt trendbrott i stålkonsumlionen inom EG som ligger bakom den svaga exportutvecklin- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 81 Visserligen beräknas EG:s stålförbrukning ha ökatunder 1979, men såväl som minskade den och under 1980minskade den åter. Härigenom blev förbrukningsnivän 1980 avsevärt lägre änunder topparet 1973. Den europeiska stålmarknaden har således varit vikandeunder 1980. Normalt innebär en vikande efterfrågan en press nedåt på priserna.Det synes emellertid som om den europeiska stålindustrin, efter ell kort ochtillfälligt prisras på europamarknaden , lyckades bromsa prisfallet genom de kvolerade produktionsbegränsningarsom genomdrevs av . Genomsnittsnivån för de svenskaexportpriserna steg och merparten av denna uppgångligger . På den svenska marknaden noteras för Qärde kvartalet 1980en kraftig minskning av levererade kvantiteter handelsfärdigt järn och stål.Mellan helåren 1979 och 1980 var emellertid leveransnedgången i mycketliten, 0,och helt koncentrerad till importen, vilken minskade med . Desvenska stålverkens leveranser till hemmamarknaden ökade däremot enligtstatistiken med , varigenom vissa marknadsandelar tycks haåtertagits på hemmamarknaden. Stålverken synes ha anpassat produktionen på etttidigt stadium till den lägre efterfrågan och lagren av insatsvaror och varor iarbete beräknas ha minskat i volym medan färdigvarulagren blev ungefäroförändrade. Produktionsminskningen blev 1979-1980. Exportleveranserna har bedömts dels med hjälp aven enkät till stålföretagen, dels med stöd av kalkyleröver utvecklingen av marknadstillväxt och -andelar. Företagens exportförväntningarär klart dämpade . De räknar med en värdemässig nedgång i exporten1980-1981 på och är inställda på en fortsatt försvagning främst iVästeuropa. Enligt senasle konjunkturbarometern sjönk också orderingången frånexportmarknaderna och någon förbättring avefterfrågeläget förutses inte heller . Mot denna bakgrundhar den svenska exportvolymen antagits fortsätta att minska.Genomsnittsnivån för exportpriserna kalkyleras bli högre än för 1980och den värdemässiga nedgången väntas stanna vid . Även på hemmamarknaden väntas en fortsatt försvagning avleveransulvecklingen. Inom de stålkonsumerande branscherna förutses sålunda enminskad stålförbrukning, vilken också anlas slå mot importen. Sammanlaget gerprognoserna en ylterligare neddragning av produktionsvolymen, som mellanhelåren 1980 och 1981 skulle uppgå till , förutsatt oförändrade lager hosjärn- och stålverken. Efterfrågan på verkstadsprodukter som vuxit markant sedanbörjan av 1979 vände nedåt . Särskilt markerat blev fallet ihemmaorderingången som kom att påtagligast päverkas avarbetsmarknadskonflikterna. 6 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Exportorderingångenföll mindre dramatiskt, men den kom å andra sidan inte att återigen öka tredjekvartalet, vilket blev fallet för hemmamarknadsorderna. Under Qärde kvartaletföll orderingången, särskilt frän exportmarknaderna. Desamlade orderstockarna började att minska , men inte förrän underQärde kvartalet försköts företagens bedömningar av deras storiek i decideratnegativ riktning. Exportvolymenav verkstadsprodukter föll till följd av arbetsmarknadskonflikterna . En snabb återhämtning kom dock att skeefter konflikterna, vilket resulterade i en ökning på mellan 1979 och1980. Utfallet för verkstadsprodukterna blev sålunda klart bättre än för helagruppen bearbetade varor vars volymökning kom att stanna vid . Dettatorde främst berott på det stora inslaget av beställningsvaror blandverkstadsprodukterna men också på att investeringskonjunkturen i flera avSveriges viktigaste avnämariänder ännu hölls uppe under större delen av 1980. Deninhemska efterfrågan, exkl. lagerefterfrågan, pä verkstadsprodukter ökadeknappt mellan och 1980. Det var i första handmaskininvesteringarna som svarade för ökningen, men en kraftig ökning avleveranserna till försvaret kom också att verksamt bidraga. Däremot minskadeden privata konsumtionen av verkstadsvaror - särskilt bilar - inte obetydligt.Samtidigt skar industrin ner sin löpande förbruk- Tabell4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 19791981 år, % resp. -1,4 -3,4 -2,1 -1,8 -1,2 -0,2 -0,5 -1,3 -3,1 -2,2 -1,6 -2,1 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 83 ning av insatsvaror av verkstadstyp och denna nedgång kominle helt att kompenseras av den svaga ökning som skedde bl.a. inombyggnadsverksamheten. Ett betydande bidrag till den inhemska efterfrågan -motsvarande - kom därtill från omslaget i lagercykeln. Det var främstinom verkstadsindustrin detta skedde och där nära nog helt hänförbart lillfärdigvarorna. Dessa kom efter den kraftiga minskningen 1979 att öka någotunder i synnerhet första hälften av 1980. lyckadesverkstadsföretagen anpassa produktionen så att en nedskärning kunde ske inte baraav lagren av färdigvaror utan också av varor i arbete. Denna ovanligt snabbaanpassning kom alt medföra alt produktionstillväxten kom att stanna vid knappt3 % 1979-1980. Importen däremol ökade i volym, vilket innebar en vissökning av dess marknadsandelar, även om efterfrågan i stor utsträckninginriktades mot importtunga varor. Exportmarknadsutrymmet för svenska verkstadsproduktertorde öka obetydligt 1980-1981 även om tillväxten beräknas stiga under loppetav 1981. Inom förutses emellertid en minskning avefterfrågan för investeringsvaror, medan vad gäller verkstadsprodukter sominsatsvaror och för privat konsumtion en viss ökning skulle kunna påräknas.Därtill beräknas en kraftig ökning av efterfrågan från OPEC-länderna ske. Densvenska verkstadsexporten beräknas mot denna bakgrund kunna öka ca 3 %1980-1981. På hemmamarknaden däremot väntas en viss minskning avefterfrågan (exkl. lager) Både offentlig konsumtion av verkstadsprodukter ochmaskininvesteringar förutses stagnera, som ytteriigarenedtrapp-ningar sker av privat konsumtion. Behovet av verksladsvaror förlöpande förbrukning inom industrin och byggnadsverksamheten beräknas ocksåminska 19801981. Vad gäller lagerpolitiken förutses en neddragning ske av såvälinsatsvaror, varor i arbete som färdigvaror under främst . Inkl.lager skulle därmed den inhemska efterfrågan minska 1980-1981. Denna marknadsbild beräknas leda till en minskning avimportvolymen på varvid den svenska verkstadsindustrins produktion skulleminska 1 ä2%, 1980-1981. Industribranscherna inom den heterogena övrigsektorn'producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till övervägande del finneravsättning på den inhemska marknaden och till en mindre del avsälts pä exportmarknaderna.Till största delen går de inhemska leveranserna till privat konsumtion. ' Sektorn omfatlar livsmedelsindustri inkl. dryckesvaru-och tobaksindustri (SNl 31), textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruinduslri(SNl 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrigträvaruindustri utom sågverk (SNl 33 exkl. 33111), träfiberplaltindustri (SNl34113), pappers- och pappförpackningsindustri (SNl 3412), övrig pappers- ochpappvaruindustri (SNl 3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk industri,gummivaru-, plast-och plastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNl 36) samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19791981 -0,2 -3,0 -1,1 Ofl'entlig konsumtion -0,6 -1,6 -0,2 -0,7 -0,4 -1,5 -1,6 -1,1 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker frän årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försöriningsbalansens produklionsförändring för prognosperioden korrigerasdärför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. Den förbättring av avsättningsläget för övrigvaror påexportmarknaderna som log sin början 1978 ocb fortsatte upphörde ihuvudsak . förefaller enytterligare försvagning av marknaden ha ägt rum. beräknas de svenskatillverkarna av övrigvaror ha höjt sina exportpriser relafivt till konkurrenterna1979 och 1980 och deras marknadsandelar beräknas till följd härav ha sjunkitnågot . Den svenska exporten av övrigvaror sjönk kraftigt underandra kvartalet 1980, dock till största delen beroende på arbetsmarknadskonflikten.Bortfallet inträffade efter en fortsatt god tillväxt . Undertredje kvartalet torde ett partiellt återtagande av de exportleveranser somförsenades till följd av konflikten ha kommit till stånd, men en svagmarknadsutveckling och fortsatta andelsförluster beräknasha medfört att exportvolymen för övrigvaror sjönk med drygt 1/helåret 1980jämfört med . Även den inhemska efterfrågan på övrigvaror utveckladessvagt och den slutliga förbrukningen blev i stort sett oförändrad. Främstaorsaken härtill är den stagnerande privata konsumfionen. Däremot beräknas denoffentliga konsumtionen ha fortsatt att stiga, medan förbrukningen avövrigvaror inom tillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten ökade i endast Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 85 En uppbyggnad av övrigsektorns färdigvarulager gav ett betydandepositivt lageromslag medan handelslagren, efter en kraftig uppbyggnad ,steg i betydligt mindre omfattning . Ökningen i andelen importvarordämpades något och importvolymen blev härmed oförändrad mellan och1980. Produktionen inomövrigsektorn sjönk under sådana förhållanden med 1/1979-1980. Efterfrågeläget påexportmarknaderna kan väntas förbättras något för övrigsektorn under 1981.Konsumlionsefterfrågan i ger inga nämnvärdaväxtimpulser och marknaden torde bli fortsatt svag i är,medan förutsättningar däremol finns för en mer påtaglig tillväxt . Övrigvarornas marknadsandelar beräknas bli i stort sett oförändrade.Exporten beräknas sålunda falla tillbaka något för alt sedan stigamot slutet av årel. Sammantaget väntas exportvolymen öka 1980-1981. Vidare beräknashemmamarknaden genomgå en viss försämring , huvud.sakligen till följdav att den privata konsumtionen av övrigvaror väntas sjunka. Dessutom tordeförbrukningen av övrigvaror inom såväl fillverkningsindustrin sombyggnadsverksamheten minska 1980-1981. En fortsatt måttlig uppbyggnad avövrigsektorns färdigvarulager kommer troligen till stånd medan handeln beräknasdra ned sina lager av övrigvaror något vilket skulle ge upphov till ettbetydande negativt lageromslag. Denna prognoserade efterfrågeutveckling samtetl antagande om att andelen importvaror i försörjningen minskar något,beräknas leda till att importvolymen minskar 1980-1981. Utrymme skullesålunda ges för en i stort sett oförändrad produktion 1980-1981. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Somredovisats i kapitel 1 uppskattats bruttonationalproduktens volymtillväxt mättfrån användningssidan till 1,. Bruttonationalproduktensförändring beräknad från produktionssidan ger en tillväxt på 1,3%.Produktionstillväxten förklaras av att främst investeringsefterfrågan ökadekraftigt. Varuexportens volymminskning 1979-1980 uppskattats till 2,, medanimporten beräknas ha ökat med 0,. Utrikeshandelssektoms bidrag tillBNP-ökningen blev därmed . Preliminära beräkningar avproduktionsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1980 och prognoser för 1981redovisas i nedanstående tablå. Bedömningarna grundar sig påekonomidepartementets prognoser för den internationella och inhemskautvecklingen. På vissa punkter innebär dessa avvikelser frånkonjunkturinstitutets prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel I. Produktioneninom jordbruket beräknas enligt statens jordbruksnämnd 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 86 ha ökal med 1,i volym . Dellaökningslal gällde både animalieproduktionen, dvs. produktion av kött, mjölk,ägg m. m. och vegetabilieproduktionen (potatis och sockerbetor, spannmål, olje-och köksväxter). väntas produktionen totalt i jordbruket öka meddrygt . Vegetabilieproduktionen förutses öka med och animalieproduktionenmed drygt 1/. Skogsbrukets bidrag till bruttonationalprodukten ökadeunder 1980 med enligl grova kalkyler. förutses en fortsaUökning med 1 1/. Trots den ökade avverkningen störde råvarusituationenproduktionen i flera företag. 1980-1981 bidrar dehögre priserna och de extremt låga råvarulagren lill alt hålla avverkningenuppe trots sänkt produktion i sågverk och massafabriker. Preliminära beräkningar visar atl den totalaindustriproduktionen ökade med bara 1/1979-1980. Produktionsbortfallet i majpå grund av storkonflikten har av uppskattals lill1,av årsproduktionen. Skogs- och verkstadsindustrin berördes kraftigast.Trots detta visar verkstadsindustrin bortsett från varv och personbilsindustrinden största produktionsökningen . För flera basindustribranschervände produktionen nedåt, t.ex. järnmalmsgruvor, stålverk och skogsindustrin.För 1981 kalkyleras en nedgång i produktionen för hela industrin med över 1 %.Minskningar förutses för praktiskt lägel samlliga delbranscher utom för massa-och pappersindustrin. Prognosenför elsektorn bygger på bedömningar som gjorts av statens industriverk.Elproduktionen väntas öka kraftigt . Kärnkraftverk nummer 7-9beräknas successivt tas i drift . Etl elöver-skotl på 3 TWhmolsvarande av produktionen beräknas däiför uppslå och säljas på export.Hela denna kapacitet kan nämligen inte användas för att minskaoljekonsumtionen. Ändå väntas oljeförbrukningen för värmekraft bara bli drygten tredjedel så stor som genom ell ökat ulnytQande av kärnkraften.Industrins elförbrukning minskar på grund av den lägre aktiviteten, särskill ide mest elslukande delbranscherna. Övriga branscher och hushållens elanvändningberäknas öka trendmässigt. Totall minskar förbrukningen någol. Sammantaget väntas produktionen inom byggverksamhetenminska med 1981. Investeringarna i byggnader och anläggningarförutses totalt minska med . investering i permanenta bostäderberäknas minska med . 1979-1980 var minskningen för bostäderna ochför byggnadsinvesteringar lotalt - . förutses en igångsättning avca knappt 48000 lägenheter varav 30000 i småhus. Industrinsbyggnadsinvesteringar som minskat ökade kraftigt , men väntasminska med . Produktionen av privata tjänster ökade med knappt 1 %1980. Visserligen stagnerade den privata konsumtionen men drev denökade investeringsaktiviteten på Qänsteproduktionen under årel. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 87 denprivata konsumfionen vara i stort sett oförändrad mot 1980, vilket ger enlångsammare ökning av produktionen av privata Qänster. Ökningenav den offentliga tjänsteproduktionen 1979-1980 uppskattas till 2 1/2%.Landstings- och primärkommunerna ökade med knappt 3 1/medan statensproduktion steg med 1/i volym. Ikapitel 9 ges en detaljerad beskrivning av den väntade utvecklingen inom denofTentliga sektorn. Sammantaget innebär dessa kalkyler atl produktionen inomden ofTentliga sektorn kommer att öka 1981. Kommunerna väntas öka med 21/medan staten väntas ha oförändrad produktionsvolym. Motbakgrund av ovan redovisade prognoser för olika näringsgrenar skullebruttonationalprodukten öka med 0,1981. Bransch Andel av Procentuell förändring i -1,3 El-, gas-, vallen- och -0,7 -0,4 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 88 5.1Läget på arbetsmarknaden och början av 1981 Sysselsättningennådde en topp då 4370000 personer var sysselsatta, mer än 80000fler än sommaren före. hade dock sysselsättningen sjunkit till1979 års nivå och var 'OOOO personer högre än mars 1980.Kommunernas sysselsättningsökning fortsätter om än i lägre takt än tidigare.Fjärde kvartalet 1980 beräknas 30000 fler vara kommunanslällda somsysselsättningen totalt i stort sett var oförändrad. Industrisysselsättningenbröt den nedåtgående trenden , men minskar nu åter. Utbudetav arbetskraft har också kulminerat. Nettoinvandringen sjönk till noll(säsongrensat) . Andelen ungdomar i tonåren som fortsätterstudera har också ökat genom särskilda utbildningspolitiska insatser. Dengenomsnittliga arbetstiden har minskat till följd av ökad långtidsfrånvaro pågrund av sjukdom, studier m.m. och en allt högre andel personer meddeltidsarbete. Förändringen i arbetsfid orsakas av atl arbetskraften har fåtten ändrad sammansättning. Antalet män har varit i stort sett oförändrat överåren som antalet kvinnor ökal om året.Arbetsmarknadskonflikterna sänkte den genomsnittligaarbetstiden . Den avtagande aktiviteteni många branscher har resulterat i en minskad efterfrågan påarbetskraft. Bara en dryg Qärdedel av industriföretagen anger brist påyrkesarbetare mot över hälften . Även den under1980 besvärande bristen på byggnadsarbetare är hävd. Denöppna arbetslösheten har stigit från 76000 personer till 90000 mars1981. Även den partiella arbetslösheten (deltidare som vill arbeta mer) harökat. Arbetslösheten ökar mest bland nytillträdande grupper påarbetsmarknaden: ungdomar och kvinnor. Industriföretagen har under hösten 1980böljat varsla om korttidsvecka och korttidspermiltering, åtgärder som i stortsett inte förekommit på tvä år. Även uppsägningar på grund av nedläggning harökat. Antaletpersoner berörda av arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag har minskatunder loppet av 1980. Minskningen gäller främst beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildningen som berörde 70000 personer. Övrigastödåtgärder (genom , arbetsmarknadsinstituten, halvskyddatarbete och arkivarbete) har ökal någol. sysselsattes 58000 personerhärmed. Totalt saknade sälunda 218000 personer arbete på den öppnaarbetsmarknaden. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 89 Utbudet av arbetskraft bestäms av den inhemskabefolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt utvecklingen avförvärvsfrekvens hos olika befolkningsgrupper. Med förvärvsfrekvens avsesandelen av en befolkningskategori som tillhör arbetskraften, antingen som sysselsatteller som arbetslös. Förändringar i förvärvsfrekvensen är den mestbetydelsefulla faktorn för arbetskraftsutbudets utveckling. harnämligen folkökningen närmast stagnerat. ökade folkmängden med ca20000 personer, varav huvuddelen berodde på en nettoinvandring om 14000personer. har nettoinvandringen legal på en lägre nivä, ca 9600personer. Nettoinvandringen avstannade helt . Folkmängdenberäknas ha ökat med 15000 personer. Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna i olika åldersgrupperredovisas i tabell 5:1. Totalt ökade förvärvsfrekvensen med 0,4 procentenhetermellan 1979 och 1980, en ökning av samma storleksordning som under perioden1977-1979. Hela ökningen utgörs av ett ökat kvinnligt dellagande i arbetslivet. Ökningen av antalet personer i arbetskraften illustreras idiagram 5:1.Under de tre förstakvartalen var antalet personer i arbetskraften 5000075000 fler än undermotsvarande kvartal 1979. Under dét Qärde kvartalet förändrades situationen ochantalet personer i arbetskiaften läg bara ca 15000 nivå. Avökningen mellan åren berodde närmare 2/3 på den ökade förvärvsfrekvensen.Totall ökade antalet personer i arbetskraften, eller utbudet av arbetskraft,med 1,. Arbetskraftsutbudet i timmar beräknas ha ökatmed vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än . Denna nedgångi arbetskraftsutbudets ökningstakt förklaras nästan helt av storkonflikten påarbetsmarknaden . vilken beräknas ha minskat timutbudet med 0,5 %under 1980. Andra faktorer som förklarar att utbudet av arbetskraft uttryckt iantal timmar ökar långsammare än utbudet i antal personer är Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975-1980 ' har uppskattade värden för april utnyttjats.Källa: . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget ökad långtidsfrånvaro på grund av sjukdom, värnplikt,studier m.m. och den ökade andelen kvinnor i arbetskraften.