prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — reseförbud eller föreläggande eller förordnandesom avses i 15 kap. 3 S RB, dels förordna om återställande av besittning ellerannat förhållande som har rubbats och om avhysning. Överexekutor har också attförordna om handräckning enligt särskilda bestämmelser i vissa andraförfattningar, t.ex. enligt 39 S naturvårdslagen (1964:822) och 13 S lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. Överexekutorshandräckningsbeslut verkställs vid behov av utmätningsmannen. Överexekutor prövar klagan överutmätningsmans beslut och åtgärder (200 S UL). Mot överexekutors beslut förstalan i hovrätten (211 S). Talan mot hovrättens beslut fullföljs i högsta domstolen(219 S). Överexekutor har också vissauppgifter utanför det rent exekutiva området. Som exempel kan nämnas att detankommer på överexekutor att under vissa förutsättningar utse eller entledigaskiljeman och medge förlängning av tiden för skiljedoms meddelande (8, 10 och18 SS lagen 1929:145 om skiljemän), att motta nedsättning av pengar enligtlagen (1927:56) om gälds betalning genom penningars nedsättande i allmänt Prop.1980/81:8 Nuvarande ordrung 11 förvar och av hyresbelopp (12 kap. 21 S jordabalken. JB)samt att förklara skriftlig fullmakt kraftlös (17 S lagen 1915:218 om avtal ochandra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område). Även utmätningsmannen(resp. kronofogdemyndigheten) har vissa uppgifter utanför det rent exekutivaområdet. Kompetensfördelningen mellanöverexekutor och utmätningsmannen kan sammanfattningsvis sägas innebära attöverexekutor dels i vissa kvalificerade fall prövar fråga om och hur dom ellerannan exekutionstitel skall verkställas, dels ombesörjer exekutiv försäljningoch köpeskillingsfördelning beträffande fast egendom och vissa andra objekt,dels förordnar om handräckning, medan handläggningen av utsökningsmål i förstainstans i övrigt åvilar utmätningsmannen. Överexekutor prövar dessutom klaganöver utmätningsmannens beslut och åtgärder. I samband med attexekutionsväsendet helt förstatligades och kronofogde blevutmätningsman såväl för stad som för landet tillkom den nuvarandekronofogdeorganisationen. Bestämmelser om denna finns i första hand ikronofogdeinstruktionen (1965:687, omtryckt 1976:893) och i kungörelsen(1964:366) om rikets indelning i kronofogdedistrikt. För den exekutivaverksamheten är landet indelat i kronofogdedistrikl. I varje sådant distriktfinns en kronofogdemyndighet. Chef för kronofogdemyndighet är en kronofogde, iStockholms, och kronofogdedistrikt med titeln kronodirektör.Vid kronofogdemyndigheterna finns personal i de s.k. kronofogde-, exekutions-och kontorskarriärema. Härjämte finns bl.a. administrativa tjänster vid destörsta kronofogdemyndigheterna. Antalet kronofogdedistrikt uppgåralltsedan inrättandet av kronofogdeorganisationen till 81. 1 I län finns 9kronofogdedistrikt, i I län 7 distrikt, i I län 6 distrikt, i I län 5 distrikt,i 6 län 4 distrikt, i 6 län 3 distrikt, i 4 län 2 distrikt och i 4 län Ikronofogdedistrikt. Antalet tjänster inom kronofogdeorganisationen uppgick den1 till sammanlagt 2.708. Härav utgjordes 205 av tjänster inomkronofogdekarriären, varav 158 som kronofogde (inkl. biträdande kronofogde)och 47 som kronofogdesekreterare, 1.302 av tjänster inom exekutionskarriärenoch 1.168 av tjänster inom kontorskarriären. Vidare ingick i nämnda antal33 tjänster för förvaltningspersonal. Av kronofogdepersonalen saknade denIjuli 1976 74 kronofogdar och en kronofogdesekreterare juris kandidatexamen(Jfr vad som sägs i det följande om kompetensvillkoren för kronofogde). Kronofogdedistriktens storlekvarierar mycket, i fråga om såväl yta som befolkningsunderlag. Med hänsyn bl.a.härtill föreligger stora skillnader mellan olika kronofogdemyndigheter. Den IJuli 1977 fanns vid kronofogdemyndigheterna i , och Malmökrono- 1980/81:8 Nuvarande ordning 78 fogdedistrikt 340, 248 resp, 125 tjänster. Vid övrigamyndigheter varierade antalet tjänster mellan högst 59 och lägst 12. 1 fråga omantalet tjänster inom kronofogdekarriären hade I myndighet13 sådana tjänster, I myndighet tjänster,1 myndighet 6 tjänster, 14 myndigheter 4 tjänster, 14 myndigheter 3 tjänster.27 myndigheter 2 tjänster och 23 myndigheter 1 tjänst i kronofogdekarriären. Omman bortser från tjänstema som kronofogdesekreterare och endast räknar medkronofogdar (inkl. biträdande kronofogdar), fanns vid 1 myndighet 10kronofogdetjänster, vid 1 myndighet 8 tjänster, vid 1 myndighet 5 tjänster, vid14 myndigheter 3 tjänster, vid 29 myndigheter 2 tjänster och vid 35 myndigheter1 kronofogdetjänst. 1 32 kronofogdedistrikt är all personal stationerad på enoch samma ort (centralorten). I övriga 49 distrikt är personal stationerad ävenpå en eller flera orter utanför centralorten. Antalet stationeringsorterutanför centralort uppgår till 99. Av dessa är emellertid några f n.obemannade. I fråga om kompetensvillkoren förtjänster i kronofogdekarriären kan nämnas följande. Behörig att antas tillextra kronofogdesekreterare är den som har förvärvat notariemeritering enligtnotariekungörelsen (1972:519, omtryckt 1975:512). Notarietjänstgöring fömtsätterjuris kandidatexamen och fullgörs av och sex månader.Behörig till extra ordinarie tjänst som kronofogdesekreterare är den som efterantagningen till extra kronofogdesekreterare har tjänstgjort inomexekutionsväsendet så att den Jämte tid för kronofogdeutbildninguppgår till . Till tjänst som kronodirektör, kronofogde ellerbiträdande kronofogde är den behörig som uppfyller villkoren för tjänst somextra ordinarie kronofogdesekreterare och har genomgått kronofogdeutbildning.Kronofogdeutbildningen omfattar dels en teoretisk utbildning i form av en kursom , dels en praktisk utbildning . Som undantag från nu nämndabehörighetsvillkor gäller övergångsvis att behörighet till tjänst inom kronofogdekarriärentillkommer även den som vid utgången av var behörig till ordinarieeller extra ordinarie tjänst som landsfiskal eller då innehade och därefteroavbrutet har innehaft tjänst med utmätningsmannagörornål samt den som föreutgången av har antagits till landsfiskalaspirant och först därefterhar förvärvat behörighet till ordinarie eller extra ordinarie tjänst somlandsfiskal enligt de föreskrifter som gällde vid utgången av . Vidaregäller det undantaget att utan hinder av kravet på kronofogdeutbildningbehörighet till tjänst som kronodirektör, kronofogde eller biträdandekronofogde skall tillkomma den som den innehade sådan tjänst ellertjänst som kronofogdesekreterare. I exekutionskarriären utgörspersonalen av kronokommissarier, förste kronoassistenter och kronoassistenter.Behörig till extra ordinarie tjänst som kronoassistent i befordringsgång är densom har genomgått vissa kronoassistentkurser och efter antagningen tUl extrakronoassistent i 1980/81:8 Nuvarande ordning 79 befordringsgånghar tjänstgjort som exekutiv tjänsteman minst så att den Jämteutbildningstiden uppgår till . TUl annan tjänst som kronoassistent ellertjänst som förste kronoassistent eller kronokommissarie är den behörig som hargenomgått fullständig kronoassistentutbild-ning. Om särskilda skäl föreligger,får RSV medge undantag från nu nämnda behörighetsvillkor. Vidare gäller övergångsvis att behörighet tilltjänst som kronokommissarie, förste kronoassistent eller kronoassistenttillkommer även den som vid utgången av innehade tjänst meddomsverkställaruppgifter, exekutionsbiträdesgöromål eller arbetsuppgifter inomden exekutiva verksamheten, såsom kamrer, inspektör, stadsfogdeassistent ellerkammarskrivare, eller innehade sådan polismanstjänst som helt eller delvis varförenad med exekutionsbiträdesgöromål eller efter den I 1954har uppehållit sådan tjänst och som sedan den oavbrutet harinnehaft tjänst inom exekutionsväsendet. Kronoassistent, förste kronoassistentoch kronokommissarie är skyldiga att genomgå den ytteriigare utbildning somföreskrivs av regeringen. Kronofogde får i vidsträckt omfattning sätta annantjänsteman vid kronofogdemyndigheten i sitt ställe som utmätningsman (4 S UL).Närmare bestämmelser om sådan delegation finns i 11 och 12 88krono-fogdeinstmktionen. Delegation kan, med vissa begränsningar, ske tilllägst kronoassistent. I praktiken ombesörjs handläggningen av utsökningsmåltill aUra största delen av personal i exekufionskarriären. Sålunda hålls t.ex.förrättning för utmätning eller avhysning praktiskt taget alltid av sådanpersonal. Detsamma gäller bl.a. försäljning av utmätt lös egendom, såvida inteförsäljningen har uppdragits åt auktionsföretag. Vissa särskilt kvalificeradefrågor är emellertid förbehållna kronofogde. Kronofogde som sätter annan i sittställe som utmätningsman skall lämna denne råd om uppgiftens fullgörande ochövervaka att uppgiften fullgörs behörigen. Det åligger den som är satt ikronofogdes ställe att till kronofogden hänskjuta fråga som är av principiellnatur eller svårbedömd. 1 kronofogdemyndighetemas verksamhet skiljs mellanallmänna mål och enskilda mål. Med allmänt mål avses mål om uttagande avskatter, böter eller andra på indrivning beroende medel (1 S USK). Annat utsökningsmålär enskilt mål. Härutöver handläggs vid kronofogdemyndighet flera andra typerav ärenden, t.ex. ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vidkonkurs och enligt lagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt. I samband med förstatligandet av exekutionsväsendetuppdrogs åt särskilda sakkunniga att i en nämnd - exekutionsväsendetsorganisationsnämnd - fullgöra vägledande, rådgivande och samordnande uppgifteri den nya organisationen (prop. 1964:100 s. 335, SU 1964:114, rskr 1964:259; seäven kungörelsen 1964:848 om fullgörande tills vidare av uppgifter som ankommapå centralmyndigheten för administration och förvaltning av Prop.1980/81:8 Nuvarande ordning 80 Fr.o.m. ankommercentralmyndighetsuppgifterna på RSV (prop. 14 s. 14, CU 1972:7 s.2, rskr 1972:70). I sin egenskap av centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet har RSV befattning främst med organisationsfrågor,personalrekrytering, personalutbildning, tjänstetillsättningar, anslagsfrågorsamt informations-, rådgivnings- och upplysningsverksamhet. Det åligger verketbl.a. att genom råd och anvisningar främja en riktig och enhetlig tillämpningav gällande föreskrifter, att följa arbetet hos kronofogdemyndigheterna ochverka för en ändamålsenlig utformning av organisation och arbetsformer, attverka för god rekrytering av personal till kronofogdemyndighetema, attsammanställa länsstyrelsernas årliga anslagsframställningar såvitt angårkronofogdemyndigheterna och att inge anslagsframställningarna jämte egetyttrande över dessa till regeringen, att fastställa de blanketter som behövs iden mån uppgiften inte ankommer på annan och att i samverkan med berördamyndigheter planlägga och anordna utbildning av personal (3 S instruktionen1970:752 för ). har alltjämt vissaadministrativa uppgifter rörande exekutionsväsendet. skall ocksåutöva tillsyn över utmätningsmännen (10 S I mom. Landets indelning ikronofogdedistrikt samt arbets- och personalorganisation m.m. inomexekutionsväsendet har varit föremål för flera utredningar.Frågorna har senast behandlats av kronofogdemyndighetsutredningen (Kn1974:03). 1 betänkandet (SOU 1977:42) Kronofogdemyndighetema föreslogutredningen att landet skulle delas in i 65 kronofogdedistrikt. Efterremissbehandling har förslaget övervägts i kommundepartementet. Regeringenhärden beslutat proposition till omdistriktsindelningen, arbets- och personalorganisation m.m. inomexekutionsväsendet (prop. 1977/78:129). 1 propositionen föreslås att detnuvarande antalet kronofogdedistrikt - 81 - skall behållas oförändrat. Förmindre kronofogdemyndigheter föreslås särskilda former för stöd från annankronofogdemyndighet. Avsikten är att mindre kronofogdemyndigheter skall kunnaförstärkas med kronofogdepersonal bl.a. vid tillfälligt stor arbetsbelastning. pågårutvecklingsarbete för införande av automatisk databehandling inomexekutionsväsendet. Förslag har lagts fram om ett riksdatasystem med encentralt placerad dataanläggning (hos RSV) och terminaler hoskronofogdemyndigheterna. Försöksverksamhet pågår i vissa kronofogdedistrikt. Som har nämnts i det föregående ärlänsstyrelse numera överexekutor i hela landet. Beträffande länsstyrelsemas nuvarande organisation och Prop.1980/81:8 Nuvarande ordning 81 uppgifter kan här översiktligt nämnas följande. Genom beslut av riksdag(prop. 1970:103, KU 1970:34, rskr 1970:248, SU 1970:132 och rskr 1970:308)antogs riktlinjer för en partiell omorganisation av den statligalänsförvaltningen. Den närmare organisationen av länsstyrelserna fastställdesår (prop. 14 s. 9, CU 1971:8, rskr 1971:51; se ävenlänsstyrelseinstruktionen 1971:460, omtryckt 1976:892). Vissa ytterligareriktlinjer i fråga om länsförvaltningens uppgifter och organisation godkändesav (prop. 1975/76:168, KU 1975/76:55, rskr 1975/76:370). svarar enligt den nyaorganisationen liksom tidigare för den statliga förvaltningen i länet, i denmån inte särskild förvaltningsuppgift ankommer på annan myndighet (3 §länsstyrelseinstmktionen). Det åligger vidare att ge noggrann aktpå länets tillstånd och behov samt främja länets utveckling och befolkningensbästa. En huvuduppgift är att ha hand om den regionala samhällsplaneringen.Länsstyrelsen skall sålunda verka för att statlig, och landstingskommunalverksamhet i länet samordnas och anpassas efter de regionalpolitiska målen förlänet. Det åligger särskilt att ta befattning med denregionalpolitiska planeringen, plan- och byggnadsväsendet, fastighetsregistreringen,naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen, kulturminnesvården, denallmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- och trafikväsendet, dencivila försvarsberedskapen, räddningstjänsten, beskattningsväsendet,uppbördsväsendet, exekutionsväsendet samt folkbokföringen (5 S). Länsstyrelsenhar som länets högsta polismyndighet ansvaret för och ledningen avpolisväsendet, är överexekutor och är huvudman för priskontorsverksamheten ochhemkonsulentverksamheten (6 S). Beträffande länsstyrelsensorganisation kan nämnas följande. leds av en styrelse, sombestår av landshövdingen som ordförande och 14 andra ledamöter (14 Slänsstyrelseinstruktionen samt lagen 1976:891 om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse). 1 länsstyrelserna finns en planeringsavdelning, enskatteavdelning och en förvaltningsavdelning (17 S). 1 iStockholms län finns dock, fömtom planeringsavdelning ochförvaltningsavdelning, en taxeringsavdelning, en kameral- och uppbördsavdelningoch en länsskatterättsavdelning. Till är knutna länsskatterätten,fastighetstaxeringsrätten och länsrätten. Överexekutorsärenden handläggs påförvaltningsavdelningen, i på en särskild enhet vid dennaavdelning. är beslutför med en tjänsteman (28 S första stycket).Enligt den normalarbetsordning som har fastställts av regeringen skallflertalet överexekutorsärenden handläggas av länsassessor. Beslut fattas somregel efter föredragning av länsnotarie. Enligt en inom kommundepartementetutförd beräkning krävdes 106 årsarbetskrafter förhandläggning av samtliga överexe- Prop.1980/81:8 Nuvarande ordning 82 kutorsgöromål i landet. Härav utgjorde knappt hälftenJuristpersonal, en fjärdedel personal ur landskanslistkarriären och restenpersonal i kontorskarriären (se vidare bilaga 3, tabell IV). Enligt vad Jag har inhämtat harförhållandena därefter inte förändrats i någon större omfattning. 2.3 Handläggningen av mål angående Indrivning av skatter,böter o.d. (allmänna mål) UL är som har nämnts förut direkttillämplig i huvudsak endast pä det civilrättsliga området. omverkställighet avser sålunda i första hand domstols avgöranden i tvistemål, däriinräknat summarisk betalningsprocess (37-43 och 47-52 SS) samt stadfästförlikning (45 S), skiljedom (46 §) och vissa beslut av överexekutor (51-53SS). Härtill kommer verkställighet direkt pä gmnd av skriftlig förbindelseangående underhållsbidrag och auktionsprotokoll (54 a och 55 SS). SfL, LfL ochFfL, som reglerar frågor vilka har brutits ut ur UL, torde ha sammatillämpningsområde som UL. Införsellagen är däremot direkt tillämplig även påuttagande av skatter och allmänna avgifter samt böter och viten (se t.ex. I §). Enligt föreskrift i 22 § 1 mom. Upskall UL:s bestämmelserom verkställighet med visst förbehåll tillämpas ocksåpå verkställighet av dom i brottmål, varigenom har dömts till böter eller viteeller till sådan med brott förenad "påföljd" som innefattarbetalningsskyldighet eller till "påföljd" som eljest ar sådan attdomen kan verkställas genom utsökning. Hänvisningen till UL får numera ansesavse även de bestämmelser om exekutiv försäljning av vissa objekt som hartagits upp i SfL, LfL och Ff.. Enligt uttryckliga undantag gäller emellertidUL:s resp. nämnda försäljningslagars bestämmelser om särskild tidsfrist förutmätningsförrättning och för försäljning av utmätt egendom inte vid uttagandeav bl.a. böter, viten eller annan med brott förenad påföljd som innefattarbetalningsskyldighet (punkt 13 övergångsbestämmelserna till lagen 1971:495 omändring i UL, punkt 5 övergångsbestämmelserna till SfL, punkt 5 övergångsbestämmelsematill LfL och punkt 9 övergångsbestämmelserna till FfL). UL är inte heller omedelbarttillämplig vid indrivning av skatter och allmänna avgifter. 1 14 S 2 mom. Upanges uttryckligen att inte är tillämpliga i fall dåutmätning utan dom eller utslag äger rum för "utskylder, allmännaavgifter, expeditionslösen, hantlangning vid laga skifte eller annatdylikt". Enligt 59 S uppbördslagen får emellertid utmätning och införseläga rum vid indrivning av skatt eller allmän avgift som avses i lagen ochenligt 60 8 uppbördslagen skall om verkställighet avutmätning och vad därvid får undantas. om utmätt egendoms försäljning, omfördelning av influtna medel och om klagan över utmätningsmans förfarandetillämpas även vid utmätning för sådan skatt' eller allmän avgift. Hänvisningen till om exekutiv 1980/81:8 Nuvarande ordning 83 försäljning får numera anses avse även SfL. LfL och FfL.Undantag har emellertid gjorts för UL:s resp. de särskilda försäljningslagarnasbestämmelser om särskild tidsfrist för utmätningsförrättning och förförsäljning av utmätt egendom samt för föreskrift i UL om skyldighet attförskottera kostnad (60 S 3 mom. uppbördslagen). Beträffande skatter ochallmänna avgifter som inte omfattas av uppbördslagen finns i andraförfattningar särskilda bestämmelser som hänvisar till uppbördslagens regler omindrivning, t.ex. 53 S tredje stycket lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt. 17 b S lagen (1958:295) om sjömansskatt, 10 S kungörelsen (1965:260)om älgavgift m.m.. 48 S andra stycket lagen (1968:430) om mervärdeskatt och 22§ andra stycket och 26 S tredje stycket kupongskattelagen (1970:624). Det bör också nämnas attbeträffande indrivningen av vissa medel som inte omfattas av uppbördslagen hari nämnda övergångsbestämmelser föreskrivits undantag från tillämpningen avreglerna om särskilda tidsfrister för utmätningsförrättning och exekutivförsäljning. Detta gäller vad som i mål eller ärende vid domstol eller eljest isamband med rättegång har utgått av allmänna medel och som enligt domstolensbeslut skall återgäldas, sådan kostnad för allmän rättshjälp som part ellerannan har ålagts att ersätta statsverket enligt 31 S rättshjälpslagen(1972:429) och vad som skall återbetalas enligt beslut som avses i 7 S lagen(1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Beträffande indrivning av böter ochviten finns ytterligare bestämmelser utanför den rent exekutiva lagstiftningeni lagen om verkställighet av bötesstraff, den därtill anslutandetillämpningskungörelsen och förordningen angående indrivning och redovisningav böter. Sistnämnda förordning är tillämplig även beträffande sådan särskildrättsverkan av brott som innefattar betalningsskyldighet. 1 fråga om indrivningav skatter och allmänna avgifter finns bestämmelser bl.a. i uppbördslagen ochuppbördskungörelsen (1967:626). Ytterligare föreskrifter angående bokföringoch redovisning m.m. i fråga om såväl böter och viien m.m. som skatter ochallmänna avgifter finns i niedelsförvaltningskungörelsen (1964:886) och USK. föreskrifter och anvisningar har också ineddelats av RSV och RRV. Som har nämnts tidigare skiljs ikronofogdemyndigheternas verksamhet mellan allmänna mål och enskilda mål.Allmänna mål avser främst staten tillkommande fordringar av offentligrättslignatur. Men även vissa fordringar som tillkommer kommun drivs in som allmäntmål. Hit hör t.ex. byggnadsavgift och särskild avgift enligt lagen (1976:666)om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. och hundskatt enligtförordningen (1923:116) angående skatt för hundar. I allmänna mål företriidsstaten resp. kommun av kronofogdemyndigheten. Prop.1980/81:8 Nuvarande ordning 84 Utmätningsmannen ansågs tidigareinte ha befogenhet att själv rätta verkställd utmätning eller annan exekutivåtgärd, om det i efterhand visade sig att åtgärden inte borde ha vidtagits.Genom lagändring infördes emellertid sådan befogenhet i friga omutmätning. Bestämmelsema, som togs upp i 77 8 UL, innebär att omutmätningsmannen på grund av anspråk som sägs i 69 S UL - dvs. att tredje manpåstår sig vara ägare till lös egendom som finns i gäldenärens bo - ellereljest finner att egendomen eller del därav inte hade bort utmätas, han kanföranstalta om rättelse. Sådan rättelse får dock inte vidtas senare än tvåveckor från det att förrättningen ägde rum. Innan rättelse sker skallborgenären beredas tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Bestämmelsernagäller endast lös egendom. Fråga om rättelse av utmätning prövas alltid avkronofogde, även om utmätningen har verkställts av lägre befattningshavare (12S andra stycket kronofogdeinstruktionen). 1 fråga om införsel gäller attutmätningsmannen skall ändra beslut om införsel, om anledning förekommer tilldet (12 S första stycket införsellagen). Bestämmelsen är tillämplig såväl dåbeslutet var oriktigt från början som då förhållandena har ändrats efterbeslutet. Ändring kan ske antingen till gäldenärens eller till borgenärensförmån. Beslut om ändring kan i princip avse endast framtida belopp. Hindertorde dock inte föreligga mot att utmätningsmannen förordnar att belopp somhar innehållits men ännu inte har redovisats till borgenären skall betalas uttill gäldenären. Bestämmelsen har motsvarande tillämpning i mål om utmätning avlön o.d. (67 a S 3 mom. Enligt 17 kap. 15 S RB kan domstol,om den på grund av anmärkning eller eljest finner att dom eller beslut itvistemål till följd av skrivfel, missräkning eller annat dylikt förbiseendeinnehåller uppenbar oriktighet, meddela beslut om rättelse. Parterna skall fåtillfälle att yttra sig innan sådant beslut meddelas. Dessa bestämmelser tordevara analogt tillämpliga i fråga om beslut i utsökningsmål. I övrigt är den som vill påkallaändring av utmätningsmans beslut eller åtgärd i princip hänvisad till att klagahos överexekutor. Innan ett utsökningsmål har slutförts kan emellertidutmätningsmannen med sökandens medgivande i viss utsträckning låta redanverkställd åtgärd återgå eller ändra vidtagen åtgärd till svarandens fördel.Sådan återgång eller ändring företas främst i allmänna mål, i vilkautmätningsmannen handlar som representant för staten (resp. kommun).Denna möjlighet har medfört att befogenheten att vidta självrättelse enligt 77S 3 mom. UL inte begagnas i allmänna mål. Här kan också nämnas attutmätningsmannen i vissa andra fall skall häva verkställighet. hävas, om en inte lagakraftvunnen dom som ligger till grund förutmätningen undanröjs eller om Prop.1980/81: 8 Lagberedningens förslag 85 gäldenären före egendomens försäljning fullgör sinbetalningsskyldighet. Beslut om införsel skall naturligtvis inte längretillämpas om exekutionstiteln upphävs. Beslut om införsel för underhållsbidrageller bidragsfordran skall hävas, om gäldenären betalar förfallnabidrag och det är anledning anta att bidragsskyldigheten skall fullgöras förframtiden (12 S andra stycket införsellagen). nämnda och liknande fall utgöremellertid inte självrättelse i den mening som avses här.