prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Av remissinslanserna är del endast Sverigesindustrijörbund som ifrågasätter behovet av att behandla nya energislag inomramen för den fysiska Prop.1980/81:183 129 Förbundel konslalerar alt expansion avenergiproduktion på praktiskt taget alla områden är omgiven av restriktionersom baseras på mer eller mindre rationella miljöhänsyn varför detta försvårarvarje strävan lill utveckling av allernaliva energikällor. Krav på nyautredningar och inventeringar förlänger enligl förbundet genomförandetiden påett sätt som skapar osäkerhet om möjlighelerna att realisera olika projektunder ekonomiskl meningsfulla former. Behovet av en utökad planering för all klariägga nyaenergislags eventuella konflikter gentemot andra intressen saml klarläggandeav förutsättningar för ett ianspråktagande av nya inhemska energislagframhålls särskilt av , lantbruksslyrelsen, slalensnuturvårdsverk, , statens planverk. Nämnden Jörenergiproduktionsforskning, länsstyrelserna i Uppsalu, , ,, och Jämtlunds län, , , , ,, Fulkenbergs, Luholms, och Ulricehumns kommuner,i , /SR, Svensku naturskyddsföreningen.Lantbrukurnas länsförbund i saml Cen-terpurliets lokuluvdelningi Nynäshumn. Slutens nuturvårdsverk framhåller att stora anspråk påmark ställs av energislag som skogsenergi, energiskog saml vind- och vågenergi.Även lagring i och uttag av energi ur mark och vatten ställer enligt verketslora krav på en långt gående fysisk planering. I och med införandel av eltantal nya energislag med stora areella anspråk kommer enligt verkel konfliktermed jord- och skogsbruk, sjöfart, fiske, miljövård, rekreation elc. oplaneral utnyttjande av dessa energikällor gör enligl verket attsvårigheier kan uppstå att hävda natur- och miljövårdens inlressen. Naturvårdsverketvill därför påpeka nödvändigheten av att en fysisk planering i riksperspektivgenomförs inom en snar framlid för framför allt skogsenergi och gas. Detinventerings- och planeringsarbete som bedrivs för att skapa ett underlag förden fysiska riksplaneringen med avseende pä energifrågor bör enligt verketprioriteras högt och ges tillräckliga resurser. För en hushållning med landetsmark- och vattentillgångar är det enligl slutens planverk av största vikt attmarkkrävande allernaliva energisystem vägs in i den fysiska riksplaneringen.För att göra detta möjligt behövs enligt verket metodutvecklande studier.Arbete pågår inom planverket på området energiproduktion i fråga om torv, vindoch energiskog. anser det angeläget att statsmakterna under1980-talet efter metodutvecklande insatser avsätter resurser för ett kommunaltprogramarbete avseende lekniska system på energiförsörjningens område, varförmöjligheterna fill statligt stöd till planering via anslaget C 2 börbibehållas och om möjligt förstärkas. Åven i län och Växjökommun anser att det är angeläget att nya energislag blirföremål för överväganden inom ramen för den fysiska riksplaneringen. att rapporteninte till-9 1980181. 1 saml Nr 183 Prop.1980/81:183 130 räckligt uppmärksammar omfattningen av det ianspråktagandeav naturresurser som kommer att krävas om väsentliga bidrag till Sverigesenergiförsörjning skall fås ur "uthålliga, helst förnyelsebara ochinhemska energikällor och energiråvaror". Nämnden anser atlresursplaneringen måste utökas vad avser mark för energiproduktion. De studiernämnden bedrivit belräffande energiförsörjningspolential och tillhörandemarkanspråk visar enligt nämnden atl problemen kan bemästras. Del måste enligt vara encenlral uppgift i den fysiska riksplaneringen att identifieraenergiproduktionens användningsområden och kvantifiera mark- och vallenanspräkeni fysiska och samhällsekonomiska termer. är enligl lantbruksuniversitetetmycket ofullständigt gjort vad avser de areella näringarna. anser alt olja, kol,kärnkraft och andra former av lagrad energi successivt bör utgå ur vårteriergiförsörjningssy-stem och ersättas av flödande energi. Utbytet får enligtnaturskyddsföreningen emellertid inle ske på sådant sätt atl de allvarligamiljöskador som användningen av den lagrade energin ger upphov till endastersätts av en annan typ av kanske lika allvarliga miljöskador. Enligt i är det angeläget attutvecklingsarbetet för att kunna utnyttja alternativa energislag intensifierasmed hänsyn lill atl kol- och oljebaserade kondenskraflverk inle utan en långlgående rökgasrening bör byggas i västra . Liknande synpunkter framförsav kommun. Länsstyrelserna i , , ochJämtlands län, länsarbetsnämnden i , och Degerjörs kommuneroch i betonar behovel av alt länsslyrelsernaintegreras i planeringen av nya energikällor. Enligt i Kronobergslän är det underlagsmaterial som rapporten grundar sig på mycket översiktligt,varför sludier på regional och lokal nivå är nödvändiga för att klarlägga debegränsade faktorerna och förbereda etl mer omfattande utnyttjande av dessaenergikällor. metodstudie om behandlingen av inhemska energislag iden fysiska planeringen och regeringens uppdrag till länsstyrelserna attutreda förutsättningarna för utnyttjande av länets energitillgängar är av storbetydelse för när det gäller att bedöma den lämpliga omfattningenav utnyttjandet av dessa energikällor i störte skala. Åven anser all det saknas en regional överblick överenergifrågorna, varför länsstyrelserna bör ges resurser till en regionalsamordning av utnyttjandet av särskilda energislag. iVästerbottens län anser atl utvecklingen på energiområdet måste följas medstörsta uppmärksamhet av berörda länsmyndigheter, så att länets potential avfrämst biomassa och torv kan komma att utnyttjas och skapasysselsättningstillfällen. Enligt och kommuner bör tillgångarnapå flis, torv elc. utredas regionalt av länsstyrelserna i samräd medkommunerna. Prop.1980/81:183 131 Kt}pparbergs län konstaterar atl överläggningar rörandeformerna för en organiserad samordning av landstingels och primärkommunernasplaneringsansträngningar inom energiområdet har påbörjats. Ett nära samarbetemed är enligt givetvis angeläget. Kommunernas roll i en planering för ianspråktagande av nyaenergikällor kommenleras av flera kommuner. Enligl kommer troligen de allernalivaenergislagens utnyttjande i vårt framtida energiproduklionssystem alt ge nyaförutsättningar för lokalisering av industri lill inlandet. Detta frågekomplexborde enligt kommunen ylterligare ha kunnat utvecklats i rapporten. ÄvenNässjö, , , . och kommunerbetonar vikten av att kommunerna ges ell betydande inflytande i den framtidaplaneringen för ianspråktagande av nya inhemska energikällor. i uppmärksammarinfrastruklurfrä-gorna i samband med elt ökal ianspråktagande av inhemskaenergikällor. Enligl mäste bedömningarna av möjlighelerna all lai anspråk nya energikällor kompletteras med övervägande avseende anläggningarsom krävs för råvarutransporter, energidislribution etc. Behovel av forskning rörande nya energikällor och bidraglill demonstrationsanläggningar understryks av länsslyrelserna i Kronobergsoch , , och kommuner, i lån samt kommunor-gunisution iNynäshumn. universilel, , /SR ochSvenska behandlar frågan om behov av lagstiftning rörandenya energislag. Enligt bör det mol bakgrund av det storabehovet av mark och konflikter med motstående inlressen övervägas om etableringav slörre vind- och vågkraftanläggningar saml energiskogsodling bör föregås avtillståndsprövning. vore del lämpligt atl införasärskild tillståndsprövning för anläggningar och utvinning som rörenergiproduktion saml att i lagstiftningen föreskriva atl gällande rikllinjer ifysisk riksplanering ska följas i tillståndsgivningen. 1 den mån utvinningenockså orsakar miljöskador kan del enligl övervägas huruvida detska införas ett kommunalt veto. Genom en sädan särskild lagstiftning kan ocksäen behovsprövning ske beträffande olika anläggningar och verksamheter vilketkan medverka till den besparing i energianvändningen som statsmakterna ocholika politiska grupperingar i stort sett är överens om bör ske. SACOI SRframför liknande synpunkler. Risken för överelablering på användarsidan måsteenligt organisationen uppmärksammas och evenluellt kan en prövning enligt 136a§byggnadslagen behöva övervägas. Prop.1980/81:183 132 För att del skall kunna avgöras orn utvinning av torv istörre skala kan ske på vissa platser måste enligl rapporten torvtillgångarnabedömas närmare frän såväl produktions- som bevarandesynpunktcr. Utvinning avtorv i större skala torde enligt rapporten med hänsyn till gällande riktlinjerför hushållning med mark och vatten inte kunna komma i fråga inom obrutnafjällområden och obrutna kustområden. Inom områden i landet som förefaller hagoda förutsättningar för utvinning av torv ulan all avgörande konflikter medannan markanvändning erfordras enligt rapporten ytterligare studier avförutsättningar och restriktioner. Behovet av riktlinjer i den fysiskariksplaneringen avseende utvinning av torv behöver enligl rapporten övervägasylterligare för att det närmare skall kunna avgöras var torvtäkt kan ske. Flertalet remissinsianser delar eller anför ingaerinringar mol rapportens överväganden och förslag angående lorv. Endast och två hundelskamrarifrågasäller rapportens behandling av torv. för planering av ianspråktagande av torvmossar enutomordentligt omstän-dig väg alt komma fram lill ett avgörande om framlidatorvbrytning ulan atl därför några garantier ges för atl urvalet av torvmossarblir del riktiga. Riksplaneringen bör enligl förbundel begränsa sin uppgifttill att redovisa vilka konflikter som finns med hänsyn lill miljö, frilufts-och nalurvårdsin-tressen i lämpliga områden. Studierna bör enligt förbundet medfördel kunna utföras regionalt i samarbete mellan berörda företag och myndigheter.Enligt läns handelskummare bör inle utarbetandet av rikllinjer iden fysiska riksplaneringen eller våtmarksin-venteringförhindra en exploatering av länets torvtillgångar. Liknande synpunklerframförs av handelskummare. Följande remissinsianser anser att ytterligare studier börske som belyser förutsätlningar för och motstående intressen vid ellianspråktagande av torv för energiändamål: , universiteteni och , Kungl. , lantbruksstyrelsen, ,överstyrelsen för ekonomiskl försvar, statens industriverk, Sverigesgeologiska undersökning, länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, och , länsarbetsnämnden i Jämtlundslän, , , . Fdipstads, Sala, , ,och kommuner, landstingen i och ,Ingenjörsvetenskapsukudemien, Centrulu driftledningen, och statensvattenfullsverk. instämmer i behovet av studierangående förutsättningar för återanvändning av utbrutna torvmossar, men villsamtidigt Prop.1980/81:183 133 understryka all ett omfattande planerings- ochutredningsarbete inte får slälla hinder i vägen för akluella eller kommandelorvutvinningsprojekl, då del är synnerligen angelägel urenergiförsörjningssynpunkt att vinna erfarenheler av torvutvinning ochtorvanvändning i större skala. Enligt överslyrelsen för ekonomiskt Jörsvur ärdet angelägel att prioritera arbelel med alt upprätta en utvecklingsplan somrör bruket av de inhemska torvtillgångarna. Pågående karlläggningar av torvförekomstersamt de ytterligare överväganden som fordras för atl undanröja konflikter medandra inlressen för markanvändning bör enligl överstyrelsen bedrivas så attlorven redan under innevarande decennium blir av betydelse för energiförsörjningen. Enligt i förutsälls detmest eflerirågade bränslet i länet bli torv och flis. I vilken omfattning torvkan nyttjas och vilken effekt detta fär i den fysiska miljön kan denmetodstudie som planverket bedriver i bl.a. delvis ge beskedom. Inte minsl fördelningen av lorvresurserna kommer enligt altbli av slor betydelse för kommunerna. I det följande redovisas remissinsianser som bl. a.belyser och kommenterar konflikter med motstående markanvändningsintressen. Enligt måste vid de forlsallastudierna av förutsätlningar och restriktioner för torvutvinning i slor skalade kulturhistoriska aspeklerna beaklas för all klarlägga i vilken måntorvutvinning bör undvikas eller begränsas av kulturhistoriska skäl och varsärskilda undersökningar måsle genomföras i samband med exploatering.Riksantikvarieämbetet ämnar inleda studier med syfte att göra en översiktligredovisning av de ur kulturhistorisk synpunkt värdefullaste mossarna. Inte hellerlänsslyrelsen 1 län anser all kulturminnesvårdsintressel i samband medtorulvinning har uppmärksammals. Fornlämningar i torvmossar kan enligtlänsslyrelsen sannolikt i vissa fall förrycka lönsamheten vid en eventuellexploatering, då dessa enligt fornminneslagen ställer krav på arkeologiskundersökning. Luntbruksstyrelsen anser att torvbrytning lorde kunna skepä betydande arealer ulan konflikt med vare sig lantbruk eller rennäring.Torvutvinning kan dock enligt lantbruksstyrelsen leda till vattenbalansproblempä jordbruksmark inom avrinningsomrädel. Lantbruksslyrelsen vill i detta sammanhangpåpeka aU riskerna för konflikter med rennäring dock inte får förbises. Enliglstyrelsens mening får torvtäkt anses vara sådan ändrad markanvändning som rennäringslagenförbjuder på åretruntmarkerna och inte minsl mot den bakgrunden är delangeläget atl rennäringens intressen bevakas och tillgodoses i fortsaUplaneringsarbete för detta ändamål inom hela renskötselområdel. Åvenlänsstyrelsen i påpekar att torvutvinning i vissa områden kanmedföra konflikter gentemot rennäringen. Svenska samernus riksförbundframhåller att man med statens har diskuterat att verket skallbekosta genomförandet av en förstudie Prop.1980/81:183 134 till etl slörre projekl där effekter av torvbrytning irenbetesmarkerna belyses. Det är enligl riksförbundet därefter av avgörandebetydelse all elt större och samlat projekl kan genomföras. Enligt förefaller det vid torvutvinningfinnas möjligheter atl i viss utsträckning samordna bäde markanvändningen ochefterbehand-lingsålgärderna för energiändamål, virkesproduktion och naturvård.Skogsvårdsstyrelsen i anser all användningen av utbrutnatorvmossar bör studeras yllerligare och att även återställandet och användningenav takten efter brytning bör regleras vid den lidpunkt koncession beviljas.Liknande synpunkler framförs av skogsvårdsstyrelsernu i och Koppurbergslän. Fiskeriintendenten i nedre södra distriktet anser alttorvutvinningens hydrologiska effekter bör belysas. Liknande synpunklerframförs av fts-keriinlendenten i västra distriktet och fiskenämnden i Hallandslän. konstaterar att torv aldrigkan bli en energiresurs att räkna med i det långa perspektivet, varförföreningen starkt ifrågasätter om det inte är bällre alt avstå från en satsningpä den tillfälliga energiresurs som torv innebär. geologiska undersökning anser att behovet avforlsalla geologiska inventeringar avseende torv är slorl. 1 södra etl gott underlag i form av äldre inventeringar men för norra ärkännedomen nästan obefintlig. geologiska undersökning anser att entorv-geologisk inventering i norra borde vara av största samhälleligaintresse eftersom huvuddelen av lorvresurserna finns i norra . 1 det följande redovisas synpunkler från någralänsstyrelser och kommuner av mer principiell art mot bakgrund avförhållandena i länen. i Östergötlunds län år tveksam lilltorvutvinning i större skala eftersom lorven är en i högsta grad ändlig resursoch i regel är mycket värdefull ur naturvårdssynpunkl. En exploatering avlorvmar-kerna medför enligt i särskilda problembl. a. mot bakgrund av atl delar av dessa marker är av inlresse för naturvård,rörligt friluftsliv och kulturminnesvård. Skall exploatering av lorvmar-kernaske i större skala är det enligt nödvändigt all berörda intressenklarläggs och samordnas på ett planmässigt sätl. Enligl börregionala invenleringsarbelen fullföljas på nivå för att utredamöjligheterna att utveckla och utnyttja denna lokala energilillgång samt beaktade ekologiska konsekvenserna. Enligt i börIransportfrågorna beaktas om ett ianspråktagande av torv blir aktuell.Länsstyrelsen i Värmlunds län anser att upprättande av definitivatorvtäklsplaner inte bör ske förrän invenleringsarbelen fullbordats. Det är enhgt Ingenjörsvelenskapsakademien viktigt attmarker vars känslighet man nu inte kan bedöma vid planering ochtillståndsgivning behandlas så atl man stegvis kan besluta om deras utnyttjandedå tillräck- Prop.1980/81:183 135 liga kunskaper vunnits. I takt med all kunskaperna växerkan också enligl preciseringar av villkor osv. föreslår att detredan i dag formuleras riktlinjer som undantar torvbrytning högt upp ivattensystemen så all störte vattenbalansproblem kan undvikas. ÅvenÄlvräddarnas samorganisation uppmärksammar de vatlenbalansproblem som kanuppslå vid torvbrytning. Enligl naturvårdskrets bör erfarenhelerna frånbl.a. och i fråga om miljökonsekvenserna vid torvutvinningstuderas. Lantbrukurnus riksjörbund och anser all torven bör utnyttjas enärden finns i så pass rikliga mängder i landet. harnyligen i en framställning till regeringen framfört synpunkter påtorvutnyttjande. Enligt rapporten förutsätts ytterligare sludier avmöjlighelerna och konsekvenserna av vindkraftproduklion ske i områden medsärskill goda förutsättningar för produktion av vindkraft om en slörreulbyggnad aktualiseras . Konflikter mellan utbyggnad av vindkraftoch andra motstående markanvändningsintressen erfordrar enligl rapportenytterligare behandling i den fortsatta fysiska riksplaneringen. Vid eventuellstörre introduktion av vindkraft kan enligl rapporten behovet av rikllinjer iden fysiska riksplaneringen behöva övervägas närmare. Flertalet remissinsianser delar eller anför ingaerinringar mol rapportens förslag angående vindkraftverk. Flera remissinstanser pekar på konflikter med motståendeinlressen vid en lokalisering av vindkraftverk saml pekar på behovet avytterligare sludier av områden som är lämpliga för lokalisering avvindkraftverk innan slutlig ställning tas lill var dessa bör kunna lokaliseras.Till dessa remissinstanser hör riksuntikvarieämbetet, länsstyrelsernu iUppsula, Södermun-lunds, Östergötlunds, , Kulmur, Krisiiunsiuds,, , och och , , ,, , , . och kommuner samllandstinget i län. anser att en placering avvindkraftverk i känsliga kuUurlandskap bör undvikas och att enhandläggningsordning som möjliggör avvägning gentemot bl. a.kullurminnesvårdsinlressen är angelägen. Några remissinstanser anser att rapporten överdrivitkonflikterna med motstående intressen eller anser att en introduktion avvindkraftverk i landet bör forceras. Enligt i harmarkanvändningskonflikterna och påverkan på landskapsbilden i anslutning lillvindkraftverk överdrivits. anser att vindkraft bör utnyttjasi så stor utsträckning som möjligt om driflserfarenheterna inle visar annat. 1980/81:183 136 Lönsamhetsbedömningen vid en sädan utbyggnad bör enligtkommunen ulgå från hela landels intresse och lämplig mark bör reserveras förvindkraft. kommun är också positiv till en utbyggnad av vindkraftverk.Mot bakgrund av atl en introduktion av vindkraft nu måsle påskyndas anserSveriges fidtbiologiska ungdomsjörerung att rapporten på ell Utförligare sättborde ha inventerat möjligheterna för lokalisering av vindkraftverk. Sjöfurlsverkel, länsstyrelserna i , Blekinge.Kristianslads och i Kalmur län. ,landstingei i Uppsalu län och fidtbiologiska ungdomsjörening behandlarfrägan om lokalisering av vindkraftverk till havs. Några av remissinslanserna.bl.a. Krisiianslads och lån, anser atl enlokalisering av vindkraftverk till havs är att föredra mot bakgrund avkonflikterna gentemot motstående intressen vid en eventuell landbasering.Sjöfartsverket framhåller att sjöfarlens framkomlighet starkt påverkas avsjöbaserade vindkraftverk. Om ytterligare sludier sker angående sådanavindkraftverk förutsätts verket få medverka i detla arbele. Enligt länsstyrelseni Kulmur län bör frågan om havsbaserade vindkraftverk utredas vidare i samrådmed fiskets organisationer och fiskerimyndigheterna. Inverkan på landskapsbildenav anläggningar och ledningsdragningar saml konsekvenserna för bl.a. fågellivetbör enligt länsslyrelsen studeras noga om en lokalisering lill Ölandskustvatten blir aktuell. i Kulmur län anser i likhet medlänsstyrelsen att samråd med fiskets organisationer och fiskemyndigheterna börske om planer på havsbaserade vindkraftverk förverkligas. Åven Jlskenämndernai och anser atl placeringen av vindkraftverk tillhavs bör föregås av samråd med fiskeintressen. Gotlunds kommun framhåller altbottenplace-rade vindkraftverk i havsområdena uianför och Golland kanvara lämplig under förulsällning alt en sädan lokalisering inle strider motfiske-och nalurvårdsintressen m.m. fällbiologiska ungdomsföreninganser att forskningen rörande sjöbaserade vindkraftverk bör intensifieras. Frågan om behovet av prövning av vindkraftverk behandlasav . ,i län och . all delföreslagna kravel på tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen inte bör gällamindre gruppstationer bestående av medelstora eller små vindaggregat.Koncessionsnämnden Jör miljöskydd anser att tillkomsten och lokaliseringen avstörre vindkraftverk bör bli föremål för regeringens prövning enligl 136 a Sbyggnadslagen medan det räcker med ell anmälningsförfarande enligl miljöskyddslagenbeträffande mindre sådana anläggningar. anser attgruppstationer med vindkraftverk bör prövas enligl 136a § byggnadslagen. Enligl i Kristianslads län är del viktigtall det klart sägs ul i Prop.1980/81:183 137 anvisning att små vindkraftanläggningar för lokala behovär byggnadslovspliktiga oavsell placering och användning. Behovel av prololypanläggningar behandlas av vissaremissinstanser. Cenirala driflledningen och slalens valtenfallsverkkonstaterar atl vattenfallsverket på uppdrag av en lokaliseringssludie för vindkraft i . Denna tillsammans meddet arbele som utförs för aU uppföra två siycken prololypanläggningar börkunna ulgöra utgångspunkt för en bedömning av intressekonflikter i samband med lokaliseringav vindkraftverk. Åven länsstyrelsernu i och lån samlGotlands kommun betonar vikten av att prototypanläggningar uppförs. 7.3.4 Biomassa 7.3.4.1 Energiskog Enligt rapporten kräver ställningstaganden till varenergiskogsodling lämpligen kan ske att konsekvenserna för markanvändning ochmiljö ytterligare utreds. Med hänsyn till gällande riktlinjer för hushållningmed mark och vatten torde odling av energiskog i slörre skala enligt rapporteninle kunna komma i fråga inom obrutna fjällområden och obrutna kustområden. Flertalet remissinstanser delar eller anför ingaerinringar mot rapppor-lens försiag angående odling av energiskog. Flera remissinstanser pekar på konflikter med molslåndeinlressen vid odling av energiskog och betonar behovet av ytteriigare forskningoch utredningar som behandlar förutsällningarna för energiskogsodling. Tilldessa remissinsianser hör Lunds och , matemutisku ochnuturvetenskapliga institutionen vid , ,länsstyrelserna i , , , Kalmur, Kristiunstudsoch , luntbruksnåmnden i Hullunds län, kommun,i län, Kungl. vetenskapsukudemien, , fältbiologisku ungdomsförening och lokuluvdelning i . anser att energiskogsodling knappasi kankomma alt ge avkastning i en för landets energhillförsel betydelsefullomfattning förrän tidigast in under fömtsättning att verksamhetenär klart lönsam för markägaren eller styrd genom tvångsåtgärder. Demiljömässiga aspeklerna på energiskogsodling är enhgt hittillsofullständigt belysta. i län redovisar en preliminärulredning av förutsättningar för energiskogsodling i länet. Enligt fältbiologiska ungdomsförening år enintroduktion av energiskog visserligen inte möjlig förrän om varfördet finns Prop.1980/81:183 138 tid atl välja i vilken omfattning och var man kan odlaenergiskog. Enligt föreningen bör det utfärdas rikllinjer om forskning rörandeväxelbruk i samband med skogsbruk. Även Svenska naturskyddsföreningenslokaluv-delning i mh län förordar ett växelbruk mellan energiskogoch konventionellt skogsbruk. Lantbruksslyrelsen och i länbehandlar frågan om prövning av energiskogsodling. Enligt lantbruksslyrelsenkräver odling av energiskog på jordbruksmark prövning enligt lagen om skötselav jordbruksmark. Därigenom kan enligt lantbruksstyrelsen eventuella konfliktermed kravet på hushållning med brukningsvärd jordbruksmark prövas frän falltill fall.