prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Styrelsen har även meddelat föreskrifter om klassificering,märkning och kontroll av matpolatis. Utöver styrelsens föreskrifter finns ilivsmedelslagen och dess följdförfaltningar ylterligare föreskrifter ommärkning av färdigförpackade livsmedel som även gäller matpolatis. Svensk matpolatiskontroll (SMAK), biträder lantbruksslyrelsenvid tillsynen över efterlevnaden av gällande föreskrifter. utförSMAK kvalitetsbeslämning av matpolatis. SMAK:s uppgifter är fastlagda dels iett av Kungl. Maj:l fastställt reglemente (ändrat senast den14 ), dels i livsmedelskungörelsen och lantbruksstyrelsensföreskrifter. Enliglsill reglemente skall SMAK genom olika åtgärder verka för att inom landetsaluförd potatis är av fullgod beskaffenhet. Bl.a. skall SMAK bedrivaupplysningsverksamhet samt handha kvalitetsmärkningen med del för 1980/81:103 222 SMAK registrerade SMAK-märket och kontrollen av kvalitetenpå SMAK-märkl potatis. I SMAK:s uppgifter ingår även kontrollen av den obligatoriskakvalitetsmärkningen. Kostnaderna för den obligatoriska kontrollen bestrids medinförselavgifismedel som tilldelas SMAK utanför den s.k. fördelningsplanen förinförselavgiftsmedel. För regleringsårel 1979/80 har SMAK fått ca 4,4 milj.kr. För övrig kontrollverksamhet las ut en avgifl enligl avlantbruksslyrelsen fastställd taxa. Ulöver medel för den obligatoriskakontrollen erhåller SMAK införselavgifismedel utanför fördelningsplanen förupplysningsverksamhet på matpotafisområdet. Regleringsårel 1979/80 utgår ca 1milj. för della ändamål. SMAK bedriver även viss laboratorieverksamhet somlill stor del är avgiftsfinansierad. Den totala kostnaden för SMAK:s verksamhetuppgick /79 lill ca 6,8 milj. kr. SMAK:s verksamhet med kvalitetsmärkning ochkvalitetskontroll har medfört betydande förbättringar av kvaliteten på svenskmatpolatis. Genom etl omfattande upplysningsarbete har SMAK även bidragit ökad medvetenhet bland konsumenterna, producenterna och inom handeln omvilka kvalitetskrav som bör kunna ställas på matpolatis. De kvalitetsnormer somfillämpats av SMAK har även i slor ulslräckning påverkat det arbele på områdetsom bedrivs i samhället i övrigt. Som inledningsvis nämnts deltar förutom SMAK ett fiertalmyndigheter och organisationer i arbelel med en förbättring av potatisenskvalitet. Ulöver lantbruksslyrelsen och kan nämnasstatens jordbruksnämnd, som bl.a. handlägger frågor om anslag lillverksamheten och utfärdar direktiv för regleringsföreningen , och som är en centralförvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. Forskning och försöksverksamhetbedrivs vid . Slalens utsädeskontroll bedriverförutom kontroll av ulsädesvaror också viss potalisinlressenler skall genommarknadsreglerande ålgärder bl.a. arbeta för en förbättrad kvalitet påmatpolatis. Detta arbete bekostas med införselavgifismedel inomfördelningsplanen och arealavgifler för potatis. Åven bedriver ell omfattande arbele på området. Förbundet har /80 fått ca 2 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen för forskning och rådgivning rörande malpotatisodlingen.Vissa handelsorganisalioner bedriver också elt omfattande arbele både vadgäller ulsädeskvalilel och marknadsföring av kvalitelspotatis. Det sloraantal organisationer och myndigheter som således på ell eller annal sätt deltari arbelel med all förbättra kvaliteten på malpolafis gör atl en samordning avkvaHlelskonlrollen m.m. bör eftersträvas för atl åstadkomma etl effekfivare utnyttjandeav fillgängliga resurser. Möjligheler bör därvid också finnas all minska denlotala kostnaden för verksamheten. Enligl min mening bör därför en översyngöras av organisationen och finansieringen av kontrollen av matpolatis. Ensärskild utredare bör tillkallas för denna uppgift. Utgångspunkten för översynen bör vara alt konsumenternaskrav på matpolatis av fullgod beskaffenhet tillgodoses också i fortsättningen.Detla förutsätter utöver kontrollåtgärder bl.a. informationsverksamhet. Erfarenheterna från livsmedelskontrollen i stort bör kunnavisa hur avvägningen bör göras mellan offentlig konlroll och den konlroll sombör kunna fullgöras av odlarna och handeln. Utredaren bör därvid pröva det 223 Kommittéer:Jordbruksdepartementet Del II Jo:6 fortsatta behovet av etl fristående kontrollorgan förmatpolatis. Oavsett den framtida organisationen av malpolatiskontrollen bör detpositiva arbete som har utförts av SMAK las fill vara också för framliden.Därför bör utredaren bl.a. överväga förutsättningarna för alt behållaSMAK-märkningen. Utredarens förslag bör vara så utformade att de totaltsett leder lill minskade utgifter för slaten. Dessulom bör förslagen inle fåmedföra ökade utgifter för konsumenterna. Delankommer på utredaren alt under arbetets gång informera berördapersonalorganisationer och bereda dem fillfälle alt framföra synpunkter. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för jordbruksdepariementet all tillkalla en särskild utredare med uppdrag all se överkontrollen av matpolatis, atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Återvinning av vissa dryckesförpackningar, m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Som förpackningar för öl och läskedrycker används förutomdel vanliga relurglaset i stor utsträckning också burkar av bleckplåt elleraluminium samt vissa andra typer av engångsförpackningar. Under år 1979beräknas konsumtionen av öl och läskedrycker i burk ha uppgått lill ungefär500 miljoner förpackningar. Av burkarna var över 400 miljoner gjorda avbleckplåt och övriga av aluminium. Bleckplålsburkar tillverkas i vårt land,medan aluminiumburkar importeras. Burkar och andra engångsförpackningaranvänds också lill andra drycker såsom juice och stilldrink. Som jämförelse medrelurglaset kan nämnas att bryggerierna fyllde över 1.200miljoner relurglas med öl och läsk. Användningenav burkar som dryckesförpackningar kan väntas öka ytterligare. Efter överenskommelsemed bryggerier har beslutat bygga en fabrik, där man fr.o.m. år1982 avser all tillverka ca 900 miljoner burkar av aluminium. Avsiktenär bl.a. atl ersälla de nuvarande bleckplåtsburkarna med sådana burkar. EnligtPLM:s uppskattningar kommer antalet aluminiumburkar på den svenska marknadenalt uppgå lill mellan 600 och 700 miljoner. PLM räknar med aftaluminiumburken skall la en större andel av dryckesmarknaden än vadbleckplålsburken nu har. De berörda förelagen samverkar i etl projekt föråtervinning av aluminiumburkar. I detta projekt, som följs av en styrgrupp medföreträdare för 1980/81:103 224 bl.a. , och , bedrivs försöksverksamhet med all samla in tomburkar frånhushållen i i anslutning lill insamling av relurpapper ochtextilier. Denna verksamhet avses pågå under slörre delen av och kommerdärefter all utvärderas. Det statliga investmentbolaget har nyligenpresenterat en strukturplan för bryggeribranschen. Planen visar all man i daghar en överkapacitet inom branschen. I planen föreslås partiell avvecklingunder en fyraårsperiod. Slruklurplanen är relativt kortsiktig och förutsätter attrationaliseringsarbetet och ansträngningarna all höja effektiviteten vidkvarvarande enheter fortsätter. Vidare las i planen upp bl.a. frågan om eneventuell samlad exporlförsäljning. I dessa sammanhang har förpackningsfrågornaen viss belydelse. Som förpackningar för vin- och spritdrycker används bådereturglas och engångsglas. Av den mängd vin- och sprilfiaskor som säljsav Systembolaget återanvänds ungefär hälften av förpackningarna. Några bestämmelser med direkt syfte all påverka valet av dryckesförpackningareller alt påverka hanteringen av förpackningarna har inte införts. Vissa reglerav intresse i sammanhanget finns dock. Gällande regler om renhållning och omförbud mol nedskräpning syftar bl.a. lill atl förhindra nedskräpning genom dryckesförpackningar.I detta sammanhang bör nämnas all vid lillkomslen av lagen (1973:329)om hälso- och miljöfarliga varor förutsatte att lagen skulle kunna fillämpas ifråga om engångsförpackningar. Enligt lagen (1973:37) om avgifl på vissa dryckesförpackningarutgår en förpackningsavgift på dryckesförpackningar som används för varuslagenjuice, nektar, slilldrinkar, läskedrycker, mineralvatten, malldrycker saml vin-och spritdrycker. Undantagna är förpackningar med en fyllnadsvolym på ochdärunder samt på och däröver. Avgiften är för varjeförpackning och tas ul vid tillverkning eller import. Förpackningsavgiflenutgår således med samma belopp för såväl engångssom returförpackningar.Förpackningsavgiflen inbringade ca 86 milj. kr. Förslag lill ändringarav förpackningsavgiflen har lagts fram av ulredningen om kostnaderna förmiljövården i betänkandet Dryckesförpackningar och miljö (SOU 1976:35). Från energisynpunkt har frågorna om dryckesförpackningarstuderats av (I 1974:05), som lill regeringen haröveriämnal rapporten och förpackningar (ESK 1979:01). Vid en riksdagsdebatt , med anledning avetl svar som jag lämnade på en interpellalion om tillverkningen av öl- ochläskburkar av aluminium, diskuterades frågan om hur stor återvinningen avaluminiumburkarna borde vara för att den skulle anses tillfredsställande frånsamhällets synpunkl. Jag uttalade därvid som min mening all ålervinningsgradenborde uppgå lill mellan . Frågor om återvinning av dryckesförpackningar har nyligenbehandlats av . I betänkandet NU 1979/80:45 med anledning av motionerom vissa engångsförpackningar för öl och läskedrycker anslöt sig näringsutskottetlill den uppfattningen som jag uttalat i det nämnda interpellationssvaret,nämligen atl en övergång till aluminiumburkar skulle utan en väl fungerandeåtervinning medföra inle bara en ökad energiåtgång utan också miljöolägenheleri form av ökad nedskräpning. Utskottet ansåg vidare all 225 Kommittéer: Del II Jo:6 frågan om styrmedel för all åstadkomma en från samhälletssynpunkl acceptabel återvinningsgrad bör utredas med del snaraste. I del sammanhangetborde enligl utskottet bl.a. konsekvenserna för bryggerinäringen, handeln ochkonsumenterna av olika styrmedel beaktas. Med bifall fill ulskollels hemställanhar som sin mening gett regeringen lill känna vad utskottet anfört(rskr 1979/80:306). underströk i betänkandet JoU 1979/80:40med anledning av motioner om avfallshantering m.m. bl.a. all hushållning ochåteranvändning bör vara grundläggande för utnyttjandet av naturresurser och förinriktningen av varuproduktionen. Enligt ulskollel skulle en övergång lillreturflaskor eller annan returförpackning för öl och läsk innebäraenergivinster, minskad råvaruålgång och minskad nedskräpning. Utskottetförordade därför alt regeringen i samband med sitt ställningstagande lill nyssnämnt belänkande av näringsutskottel också prövade möjlighelerna till ensuccessiv övergång fill användning av endasi returförpackningar för öl ochläskedrycker. För all uppnå della borde den kommande utredningen enligtutskottet föreslå lämpliga styrmedel. I fråga om vin- och spritförpackningarframstår del enligl utskottet som ytterst ofillfredsslällande all en myckelstor del av försäljningen sker i engångsem-ballage. Ulskollel föreslog altriksdagen hos regeringen begär sådana åtgärder all vin- och spritförpackningarbeläggs med pant och . Också i detta fall har bifallitutskottets hemställan och såsom sin mening gett regeringen till känna vad somanförts av utskottet (rskr 1979/80:384). Jag föreslår alt en särskild utredare filisätts för attöverväga de frågor som har behandlats av . Vad gäller frågan om återvinning av aluminiumburkarna villjag erinra om vad uttalade i samband med behandlingen av prop.1975:32 om återvinning och omhändertagande av avfall. Innan produkfionen av envara påbörjas bör det vara klarlagt hur varan skall omhändertas sedan den haranvänts och blivit avfall. uttalade vidare all det är producenten somi första hand har ansvarel för atl avfallet las om hand på etl riktigt sättfrån miljö- och resurssynpunkt. Med tillämpning av dessa principer ankommerdel i första hand på de berörda företagen all svara för alt återvinning avaluminiumburkarna löses på etl från samhällets synpunkl tillfredsställandesätt. Enligt min bedömning kan emellertid samhälleliga åtgärder visa sigpåkallade för alt säkerställa att en liHfredsställande återvinningsgrad uppnåsoch all den också kan upprätthållas långsiktigt. Utredaren bör därför framläggaförslag om lämpliga styrmedel för atl uppnå della. Utredaren bör vidare ta sig an övriga frågor omförpackningar som behandlats i jordbruksutskottets fidigare nämnda betänkande.Utredaren bör pröva ohka former av styrmedel. Därvid bör utredaren lill förnyadprövning ta upp de allmänna frägor om förpackningsavgifl som har behandlats i miljökostnadsulredningensbelänkande Dryckesförpackningar och miljö (SOU 1976:35). Särskilt börundersökas huruvida förpacknings-avgiften kan utformas så att den främjaranvändningen av returförpackningar eller förpackningssyslem som ärenergibesparande. Jag vill här betona all skiljelinjen inle enbart går mellanrelurglas och s.k. engångsglas. Även mellan olika typer av engångsförpackningarfinns betydande skillnader i energiåtgång och möjligheter lillresursålerföring, vilka bör ägnas uppmärksamhet. Också andra ekonomiskastyrmedel I.ex. etl panlsyslem bör undersökas och övervägas. I det sammanhangetbör uppmärksammas kostnader som samhället har för olika åtgärder lill skydd motnedskräpning. 15 1980/81. 1 samL Nr 103 1980/81:103 226 Vidarebör ett av miljökostnadsutredningen framlagt förslag om alt Systembolaget börinföra pant också på engångsglas för vin- och spritdrycker på nytt granskas.Miljökostnadsutredningens belänkande och däröver avgivna remissyttranden börsåledes lämnas över lill utredaren. Efter samråd med statsrådet föreslårjag att också energisparkommitténs tidigare nämnda rapport med remissvaröverlämnas till utredaren i de delar som rör frågor om relurglas ochengångsförpackningar för drycker. Ekonomiska styrmedel avdet slag som har antytts kan givelvis inverka på dryckestillverkarnashandlande bl.a. när del gäller val av olika förpackningsslag. Genom atl prisetpå dryckerna påverkas får åtgärden belydelse också för konsumenten. Utredarenbör i della sammanhang studera konsekvenserna för konsumenterna, handeln ochbryggeribranschen. För bryggerinäringens del bör särskilt belysaskonsekvenserna i fråga om sysselsättning och exporlmöjligheler. Uppmärksamhetbör också ägnas de arbetsmiljöfrågor som olika slag av förpackningar kanföranleda vid distribution av drycker. Under arbetet börutredaren beakta erfarenheterna från den försöksverksamhet med återvinning avburkar som har nämnts. Vidare bör utredaren ta del av resultatet avdet utredningsarbete rörande dryckesförpackningar som bedrivits av styrelsenför teknisk utveckling och . Utredaren bör överläggamed de direkt berörda företagen, företrädare för detaljhandeln och de avutredningsuppdraget berörda branschorganisationerna. Samråd bör vidare ske mednaturvårdsverket och de andra myndigheter som berörs av de frågor som ingår iuppdraget. Motbakgrund av vad jag lidigare har sagt om de förhållanden som råder i fråga omöl- och läskedrycksförpackningar bör utredaren skyndsamt komma med förslag lillålgärder. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för alttillkalla en särskild utredare med uppdrag atl överväga frågor om återvinningav vissa dryckesförpackningar, m.m., altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annal biträde ål utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta tionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 227 Kommittéer: DelllH:! Utredning om prövning av det löpandeoljelagringsprogrammet m. m. I betänkandet (SOU 1976:67) Beredskapslagring av olja, koloch uran föreslog oljelagringskommitté (OLK) en s. k. kontrollstationvid lämplig tidpunkt . Vid kontrollstationenskulle mol bakgrund av konsumtionsutvecklingen och eventuella olikaenergipolitiska beslut revideringar kunna göras av de beräknade lagringsbehovenoch de åtaganden som erfordras för att lagringsmålen skall kunna uppnås. Somexempel på vikliga energipoliliska beslut nämndes uppförande av etl stafiigtraffinaderi vid och en ny anläggning för krackning av petrokemiskråvara, införande av melanol som subsfitul för bensin saml introduktion avnaturgas. Ipropositionen om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckhng (prop. 1976/77:74, bil. 2) anslöt jag mig fill förslaget omen konlrollsiafion men var då inle beredd atl närmare ange tidpunkten fördenna. lämnade vad som anförts utan erinran (FöU 1976/77:35, rskr1976/77:311). Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) har i skrivelse föreslagit alten kontrollstation inrättas samt lämnat förslag lill de uppgifter som dennaborde erhålla. För all översynen av oljelagringsprogrammet skall ske så alleventuella ändringar av programmet kan beaktas inom ramen för pågåendeuppbyggnad av beredskapslagringen och samordnas med övrig planeringsverksamhetinom del ekonomiska försvaret föreslår ÖEF alt kontrollstationen inrättassnarast. Jag vill mot bakgrund härav nu anföra följande. Oljelagringsprogrammetför innebär i enlighet med beslut bl. a. uppbyggnadav råoljelager omfattande 9,6 milj. m, vilkel motsvarar tre månaders beräknadfredsförbrukning . Utbyggnaden av programmet pågår. Hitfills har 1,2milj. m råolja inlagrals. Till grund för oljelagringsprogrammet låg bl. a.energiprognoser som byggde på bedömningar i prop. 1975:30 angåendeenergihushållning m. m. saml långtidsutredning (SOU 1975:89). Deförutsättningar som gällde för dessa prognoser är nu till väsenfiig delinaktuella. Detta avspeglar sig i de nyare prognoser som redovisats bl. a. iprop. 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken. Medanledning av bl. a. utvecklingen i har den internationella oljemarknadensedan hösten 1978 präglats av oro med snabbt stigande priser 1980/81:103 228 på råolja och oljeprodukter saml osäkerhet om de kort- ochlångsikliga lillförselmöjligheterna. innebär all som riskernaför störningar i oljelillförseln ökar, så stiger kostnaderna för atl genom enökad beredskapslagring möta denna utveckling. Det är mot denna bakgrund angelägel all dimensioneringenoch utformningen av det nu löpande oljelagringsprogrammet prövas underbeaktande av förnyade prognoser för utvecklingen på den svenska och deninternationella oljemarknaden saml kostnaderna för all upprätthållaerforderlig försörjningsberedskap. Jag föreslår därför atl en kommittétillkallas för ändamålet. 1976/77:74 bil. 2 togs inle slutlig ställning lillvissa av OLK:s förslag. Dessa frågor bör nu bli föremål för förnyad prövning.Andra frågor som bör behandlas har aktualiserats av det senaste årets händelserpå den internationella och den svenska oljemarknaden. Till ledning för kommilléns arbete vill jag framhållaföljande. Arbelel bör i stort sett bedrivas enligt de i prop. 1976/77:74 bil. En översyn bör göras av de energiprognoser som låg fillgrund för oljelagringsprogrammet. Underlag för översynen bör kommittén inhämtafrån statens industriverk (SIND) och ÖEF. Mol bakgrund av dessa prognoser och förnyade bedömningaravseende behov av och tillgång på energi i olika slag av krissituationer bör,under hänsynslagande till internalionella åtaganden och kostnadernaför atl upprätthålla erforderlig försörjningsberedskap, en översyn ske avförsörjningsplanen för energiområdet och av de lagringsmål som har faslställlsav . Här bör även beaktas förändringar fill följd av produkfion avandra bränslen. Underlag för dessa bedömningar bör inhämtas från ÖEF. För att en fortsalt utbyggnad av beredskapslagren avråolja och oljeprodukter skall kunna ske trots de ökadeoljepriserna beslöt om höjning av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter (prop. 1979/80:30, SkU 1979/80:15, rskr1979/ 80:71). Kommittén bör lägga fram förslag till sådana ändringar av densärskilda beredskapsavgiften för oljelagringsprogrammels finansiering som kanföranledas av förslag till nya lagringsmål. Hänsyn bör härvid även tas till vadjag i del följande anför beträffande en eventuell förlängning avoljelagringsprogrammet. Med hänsyn lill försörjningsläget del har ÖEFför inköp av råolja och oljeprodukter medgivils utnyttja den rörliga kredU förförsvarsberedskap som enligt riksdagsbeslut slår fill regeringens förfogande.Kommittén bör pröva hur delta utnyttjande skall avvecklas. Gällande regler belräffande den s. k. vinterdispensen förlagring av eldningsolja medför all försörjningsuthållighelen varierar överåret. Kommittén bör överväga vilka konsekvenser della innebär frånförsörjningsberedskapssynpunkt och om så bedöms erforderhgt föreslå ändringari gällande ordning. I syfte all för framliden förhindra all delagringsskyldiga gör otillåtna uttag ur föreskrivna lager pä sätt som har skettunder bör en översyn ske av sanktionsreglerna om oljeavgift ochvitesföreläggande i lagen (1957:343; omtryckt 1977:939) om oljelagring m. m. (oljelagringslagen). Del har ifrågasatts om reglerna avseende lagring föravspärrning och krig hos oljeföretag och storförbrukare innebärtillfredsställande säkerhet för all lagren finns intakta i sådana situationer.Kommittén bör undersöka om en 229 Kommittéer: Del II H:l ändring härvidlag är motiverad. Med hänsynfill bl. a. kommilléns förslag avseende revidering av lagringsmål böralternafiva förlängningar av oljelagringsprogrammet övervägas. Därvid skallsärskild hänsyn tas till önskemålet om en anpassning lill totalförsvaretsplaneringsperioder. De nunämnda frågorna bör behandlas med förtur i en första utredningsetapp. Vad jaghärefter i del följande anför bör bli föremål för kommitténs arbete i en andraetapp. Nuvarandelagring för fredskriser avser till övervägande del råolja. Härjämte förekommerviss lagring av oljeprodukter, främsl eldningsolja och gasbensin. Kommittén böröverväga om det härutöver finns behov all fredskrislagra bensin saml utreda hurslor fredskrislagring saml lagring för avspärrning och krig som erfordras ifråga om gasbensin. Jagframhöll i prop. 1976/77:74 bil. 2 all jag var positivt inställd lill OLK:sprincipiella förslag om beredskapslagring av kärnbränsle för främst fredskriseravseende ett årsbehov av ersäitningsbränsle för varje reaktor som kommersielltproducerar elkraft. En prövning av frågan är beroende av de beslut som kommerall fattas med anledning av utgången av den stundande folkomröstningen omkärnkraften. Under hänsynslagande lill dessa beslut bör SIND och ÖEF isamarbete med slalens kärnkraftsinspeklion och Svensk Kärnbränsleförsörjning ABkunna tillhandahålla erforderligt underlag. Kommittén bör lämna förslag lillhur ell eventuellt beredskapslager av kärnbränsle bör finansieras. En utgångspunktbör emellertid vara all finansieringen inte skall belasta statsbudgeten. Oljehandeln och slörre förbrukare av oljeprodukter ärskyldiga atl hålla s. k. tvångslager. I kontrollstationen bör övervägas ommotsvarande bestämmelser bör införas belräffande ångkol. Till grund för dessaöverväganden bör ligga bedömningar av den framlida användningen av kol ienergiförsörjningen. Frågan om all införa naturgas, tned början i ,kan komma all bli aktuell . ÖEF har utarbetat förslag lillbestämmelser om beredskapslagring vid användning av naturgas. Kommittén börpröva och lämna förslag om hur en beredskapslagring av naturgas bör utformas.En utgångspunkt bör vara alt finansieringen inte skall belasta statsbudgeten. Del harpåpekats atl utformningen av bestämmelserna om beräkning av den s. k.basmängden i oljelagringslagen kan innebära all nytillkomna lagringsskyldigaoch lagringsskyldiga med ökad försäljning eller förbrukning missgynnas iförhållande lill lidigare lagringsskyldiga. Kommittén bör överväga om del ärmöjligt atl avhjälpa sådana eventuella olägenheter. Gällandebestämmelser avseende lån tid utbyggnad av oljelagringen innefattar bl.