prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — kvitta bort en ifrågasatt höjning av taxeringen skullesålunda i viss utsträckning bli beroende av om den skatlskyldige är skyldig attupprätta årsbokslut eller ej. Detta förhållande är inte tillfredsställande. Detbör därför övervägas om inte den redovisning av inkomsterna som görs på deklarationsbilagornaR 1 och J2, i del avseende som här är ifråga, bör jämställas med upprättatårsbokslut. Yrkande om ändring av den på en sådan bilaga gjorda redovisningenför att neutralisera en ifrågasatt höjning av taxeringen, skulle därvid endastgodtas i den mån motsvarande ändring hade godtagits, om den skattskyldige hadevarit skyldig att upprätta årsbokslut enligl bokföringslagen ellerjordbruksbokföringslagen. Förslaget om möjlighet till rättelse i det följandebokslutet har berörts i de tidigare återgivna yttrandena av länsstyrelserna iStockholms och samt av BFN och Lantbrukarnas skattedelegalion.Frågan har även tagits upp av KF, som framhåller att möjligheten till rättelsei efterföljande års bokslut inte bör knytas till företagets storlek utan tillde svårigheter del skulle medföra att upprätta nytt bokslut. Enligt KF har ävenen liten konsumentföreningett så spritt ägande och en sådan beslutsprocess attdel knappasl är praktiskt möjligt att få till stånd ett nytt bokslut. En förutsättning enligt beredningens förslag för attändrat bokslut skall läggas lill grund för taxeringen är bl. a. att detupprättats före den dag då deklaration, som grundas på efterföljande bokslut,avgivits eller bort avgivas. a. länsstyrelserna i , Kristianstadsoch anser att kravet att det nya bokslutet upprättats senast dennämnda dagen inle är tillfyllest, utan att det bör krävas att bokslutet dålämnats in till skattemyndigheterna. i anför att dagenför bokslutets upprättande är ett osäkert begrepp för taxeringsmyndigheterna.Enligt är det bättre att ange en sista dag då det nya bokslutetfår åberopas. föreslår alt man knyter an till den dag då besväröver taxeringsnämndens beslut senast skall ha getts in. Ett ganska stort antal remissinstanser anser att eneventuell lagreglering av frågan om rätt att åberopa ändrat bokslut bör ske iTL och inte som beredningen föreslagit i KL. Till denna grupp hör - som framgårav redovisningen av deras yttranden i det föregående - RSV och kammarrätternai Slockholm och Göleborg samt dessutom ett antal länsstyrelser. FAR tar i anslutning till frågan om rätten att åberopaändrat bokslut upp sambandet mellan civilrättsliga och skatterättsligavärderingsregler m. m. FAR vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på attdet finns tillgångs- och skuldposter som berörs av det ovan sagda men som ejbehandlats av beredningen. FAR vill exempelvis peka på de nu oklara reglernanär det gäller nedskrivning för konstaterade förluster på fordringar. Andrahithörande posler är garanliavsätlningar och avsättning för framlida kostnader,t. ex. åtaganden på grund av uppsägning eller vid omslruklurering avverksamheten. Medan de civilrättsliga redovisningsprinciperna 1980/81:68 176 förutsätter att de beräknade framtida utbetalningarnakostnadsförs i redovisningen vid lidpunkten för leverans eller när beslut omuppsägning, omstrukturering eller dylikt fatlats, har taxeringsmyndigheter ochskattedomstolar haft en restriktiv inställning. Detla synes bl. a.sammanhänga med att skattemyndigheterna ställt stora krav på bevisning utanatt i tillräcklig grad beakta de civilrättsliga redovisningsprinciperna. Konfliktermellan civilrättsliga värderingsregler och skattepraxis har ibland lett lill ejhelt rikliga bokslut, särskilt i situationer där skallen som följd av enåterläggning i deklarationen av ej avdragsgilla reserveringar skulle medföra enkraftig finansiell belastning. Dessa förhållanden samt frånvaron av möjligheterlill rättelse mellan olika balansposter har ocksä ibland lett till ettresonemang hos företagare att "visserligen har vi kanske för litenreservering för osäkra fordringar, men delta täcks av reserven i varulager".Ett dylikt förfarande är enligt FAR:s uppfattning olämpligt men inte ovanligt.Med hänsyn lill att de nya bokförings- och aktiebolagslagarna ställer krav påöppen redovisning av lagerreserv och andra nedskrivningar samt förändringar idessa reserver, kommer mycket större krav att ställas på att lagerreserven inteblir en gemensam riskreservering för nödvändiga men av skatteskäl icke möjliganedskrivningar av andra poster i balansräkningen. Med hänvisning till det sagda anser FAR att företagsskatteberedningenhade bort behandla de påvisade skillnaderna mellan civilrältslig ochskatterättslig utveckling av god redovisningssed, särskilt beträffande denämnda posterna saml värdering av fordringar och avsättning för framtidautbetalningar. FAR anser det ytterst angeläget att vid den fortsattadepartementsbehandlingen vidtas åtgärder för att undanröja de påvisadeskiljakligheterna mellan skatterättslig och civilrättslig behandling. 2.9 Representationskostnader (11.16) Beredningens förslag att avdrag för kostnader i sambandmed måltidsrepresentation begränsas till . per person förbigås ellerlämnas utan erinran av drygt hälften av antalel remissinstanser. Av dem somtagit upp frågan anser de flesta att avdragsrätten i princip bör behållasoförändrad. Några remissinslanser förordar en mindre genomgripande begränsningav avdragsrätten än vad beredningen föreslagit medan andra hävdar attavdragsrätten bör reduceras ytterligare. Av sistnämnda grupp önskar ett fåtalt. o. m. helt avskaffa avdragsrätten. Beredningens uppfattning att nuvarande regler vållar såvältillämpnings-som kontrollsvårigheter och att reglerna inbjuder till missbrukdelas av flera remissinstanser. SACOISR anför däremot att man inte torde kunnatala om missbruk av reglerna. Liknande synpunkler framförs av Lantbrukarnasskatledelegation. Delegationen anför bl. Delegationen finner det anmärkningsvärt att beredningenägnat nästa tjugo sidor åt representationskostnaderna. Lika anmärkningsvärt äratt man endast fört resonemang av allmän karaktär. Visserligen redovisas ettvisst siffermaterial beträffande omfattningen av representationskostnaderna mendetta material ger inte stöd för antagandet att representationsavdragenmissbrukas i någon slörre omfattning. 1980/81:68 177 uppskallas lill närmare 700 milj. kr. 1 genomsnittberäknas varje aktiebolag ha en representationskostnad om II . och enskilda firmor,handelsbolag och liknande en representationskostnad om . per förelag.Beredningen konstaterar all av 9 500 revisioner som gjorts mol företag hnranmärkningar beträffande representntionskoslnader endast framkommit i 202 falloch att del sammanlagda beloppet i dessa fall uppgår lill . Delta är del konkreta siffermaterial som beredningenlämnat. Delegationen anser inle all della malerial kan ge anledning lill deslutsatser som beredningen kommit lill. Utan alt ha något stöd iundersökningsmaterialet uppger beredningen att det vanligaste missbruket skullevara all rörelsen belastas med kostnader för privat umgänge och all del framförallt bland fåmansföretagen visat sig all den begränsning i avdragsrätten, somligger i all representationen skall ha ett omedelbnrt snmband med verksamheteninte iakttas. Del är fulll möjligl och lill och med troligt alt ellvissl missbruk förekommer beträffande represenlationskostnnder. Att personlignlevnadskostnader kan ingå i denna del torde vara ganska klarl, men del ärförvånansvärt all beredningen inle kunnal påvisn nll så är fallei. Utredningsmaterialettalar i stället för att merparten av all representation är klartrörelsebetingnd och av del slag alt avdrag bör medges. Beredningens motiveringtill förslaget påminner därför i hög grad om de argument som legal lill grundför sanklionslngstiflningen mot fåmansföretag. De inånga lojala förelagarnaskall straffas för del missbruk som ell fåtal utövar. Delegationen motsätter sig den föreslagna ändringen ochanser all del liksom hillills skall ankomma pä RSV alt utforma anvisningar medbeloppsramar som anpassas lill kostnadsutvecklingen. Del är en utbredd uppfattning bland remissinstanserna attlillämpnings-och kontrollproblemen kvarstår eller t. o. m. ökar om beredningensförslag genomförs. Denna uppfattning omfattas av RSV, kammarrätten i ,länsstyrelserna i , , , ochVäslernorrlands län saml av FAR. KF, och . Beredningens förslag om begränsning av avdragel lill 50kr. per person och mållid bör visserligen kunna tänkas leda till att förelagenstotala avdrag för representationskostnader minskar. Helt säkert behöver dettadock inle vara. a. kan mönstret för representationen komma ntl ändras såntl fler personer allt oftare deltar i representationen. Snmmn kontrollproblemoch bedömningssvårigheter - men också nästan lika slötande inslag - som meddagens regler kan därmed komma alt finnas även om beredningens förslaggenomförs. Dessa ölägenheter försvinner i slorl sett först om avdragsrälten heltslopas, även om man också med en sädan reglering inte hell kommer att slippaobehöriga avdrag genoin felaktig rubricering av kostnadens art. RSV skulle frånrenodlade skatleadministrativa synpunkler föredra ett lolall avdragsförbudframför ett omgående genomförande av beredningens förslag. RSV anser i dellasammanhang att det vore önskvärt all frågan om ett avdragsförbud belyses genomatt en närmare undersökning företas om de erfarenheler av ett sådant förbud somgjorts i och . 12 1980/81. Prop.1980/81:68 178 Från kontrollteknisk synpunkt erbjuder kostnaderna förrepresentation slora svårigheter trots att särskilda beslämmelser införts omviss specifikationsnivå i deklarationerna. Vi befarar alt förslaget intekommer att påtagligt reducera kontrollproblemen. Det är inte osannolikt att endel förelag vidtar anpassningsåtgärder t. ex. så att represenlationsutgiflerredovisas på konton för komplexa kostnadsslag under beteckningar såsomförsäljningskostnader, reklamkostnader, marknadsföringskostnader etc. Härigenomskapas nya och besvärliga kontrollproblem. Med det anförda vill vi ge uttryckför uppfattningen att förslaget bör arbetas över ytterligare. Med nuvarande utformningtorde förväntningarna om att komma till rätta med missbruket på delta områdeinte infrias. vill underslryka beredningens uppfattningall nuvarande regler vållar såväl lillämpnings- som kontrollsvårigheter.Beredningens förslag till lägre avdragsbelopp löser emellertid inle något avnämnda problem. Kontrollproblemen torde närmast komma all öka genom en strävantill att pä olika sätt erhålla avdrag för nödvändig representation överstigandebeloppsramarna, som eljest får betalas av beskattade medel. Den omständighetenatt förslaget innebär en drastisk skärpning av nu gällande beloppsgränser tordedärför snarare öka än minska det missbruk av bestämmelserna som påtalats avberedningen. vill instämma i vad beredningen anfört omsvårigheterna att på taxeringsnämndsstadiet företa någon egentlig kontroll avavdrag för representationskostnader. Inte ens i samband med taxeringsrevisiontorde det finnas stora möjligheter alt kontrollera om det verkligen rör sig omavdragsgilla representationskostnader. Kostnadernas speciella karaktär gör attdel, enligl ;s mening, inte går att finna någon hållbar metod för attavgränsa kostnader för intäkternas förvärvande mot privata levnadskostnader.Beredningen har, efter att ha diskuterat en rad alternativ för att inskränkaavdragsrätten, stannat för en beloppsgräns per måltid pä . Visserligenfår det förmodas att en så radikal sänkning av den nuvarande beloppsgränsenskulle innebära alt det missbruk som under alla förhållanden kan följa av attdet finns en rätt till representationsavdrag något reduceras.Anpassningsåtgärder av olika slag kommer dock att företas, såsom t. ex. attflera namn anges på restaurangnotan. All motbevisa uppgiften all måltiden har sambandmed verksamheten blir lika svårt som tidigare osv. Sett ur kontrollsynpunkt ärdärför enligl TOR:s mening rätten till avdrag för representationskostnaderdiskutabel. är samlidigl medvetet om att avdraget även har ennäringspolitisk sida. Resultatet av hotell- och restaurangutredningens arbetekan behöva avvaktas, innan åigärder övervägs för inskränkning av avdragsrättenför representationskostnader. En begränsning av den nuvarande avdragsrälten förrepresentationskostnader förordas av länsstyrelserna i , ,, , och samt av LO. 1980/81:68 179 delar beredningens uppfattning att nuvaranderegler vållar såväl lillämpnings- som konlrollsvårigheler. Genom att iakttavissa formella föreskrifter i anvisningar kan med lätthetkostnader för måltider, som inte är annat än privata levnadskostnader, gesbeteckningen representationskostnader och dras av vid taxeringen utan att detfinns några nämnvärda möjligheter att kontrollera det berättigade i yrkandet.Reglerna kan alltså sägas inbjuda lill missbruk och bör av del skälet ändras.Problemet är att finna en metod som tillvaratar såväl kontrollintressena somföretagens iniresse av all kunna belasta verksamheien med sådana kostnader somär att betrakta som egentliga representationskostnader. Såvitt länsstyrelsenkan finna har beredningen gjort en fullständig genomgång av de alternativameioder, med begränsningsregler i vissa avseenden, som teoretiskt är tänkbara.Sådana regler som t. ex. att sätta avdraget i relation till omsättningen, godtaavdrag endast inom vissa branscher, undanta kostnader för måltider på kvällstideller ej medge avdrag för spritkostnader finner , i likhet medberedningen, skulle ge ännu större tillämpnings-och kontrollproblem än i dag.Det ålerslår då egentligen ingen annan metod än att ha en beloppsgräns, såvidaman inte hell vill ta bort avdraget. Inte heller ett borttagande av avdraget ärdock problemfritt från kontrollsynpunkt, eftersom det då kan förväntas allkostnader av delta slag läggs in i andra resultatposter i bokföringen, såsomresekostnader, reklamkostnader, marknadsföringskostnader och liknande. Vidarebör enligt mening avdrag för representation gentemot utländskaföretag under alla förhållanden godtas ulan inskränkning. delar beredningens uppfattning altscablonavdraget för representation kraftigt bör minskas och att beloppsnivånbör vara lika oberoende av om det är fråga om lunch, middag eller supé. För1978 godias enligt anvisningar avdrag för representation iform av lunch med per person och med per person vid middag ochsupé. Båda beloppen är exklusive mervärdeskattepålägg på 11,43 proceni.Avdragel bör begränsas till vad som kan anses utgöra kostnad för en normalmåltid. Beredningens förslag, per person kostnadsläge, synesskäligt och innebär inte någon väsentlig skillnad mol vad som gäller vidrepresentation i form av lunch. Beredningens förslag tillstyrkes därför. Vidareanser i detta sammanhang att mervärdeskattelagstiftningen börändras så att avdrag för ingående skatt begränsas till högsl del belopp sommotsvarar den kostnad för vilken avdrag medges vid inkomsttaxeringen. LO anser det rikfigt att begränsningar genomförsbeträffande rätten att göra avdrag för representation. Utvecklingen harsuccessivt medfört en vidare tolkning av vad som är representation i denbeskattade verksamheten och nödvändigt för intäktsförvärvet. Det finns entendens till ökat missbruk. Kontrollmöjligheterna är myckel små, vilket tar siguttryck i all anvisningar om representationsavdrag blivittämligen generösa och aUmänna. Prop.1980/81:68 180 Kammarrätten i samt länsslyrelserna iÖstergöllands. och anser att avdragsrälten i principbör hell uvsknffns. Kammarätlen i Göleborg: Däremol har kammnrrällen svårt att finna nägon bärandeprincipiell motivering för att behålla avdragsrälten för representation somgäller affärsförbindelser inom landet. Huruvida hänsynen tillreslaurangnäringen talar i motsatt riktning saknar kammarrätten anledning attla ställning till. Med hänsyn till den slora risken för missbruk bör rätlentill avdrng för representation i hemmet böra avsknffns utom i fräga omrepresentntion genlemol ulländskn affärsförbindelser. anser alt beredningen borde mot bakgrund avalt stora delar av representationskostnaderna utgör privntn levnadskostnadertagit upp alternafivet att hell avsknffn represenlalionsavdragen. Då utredningen knappast heller föreslagit något system somunderlällnr kontrollen utnn endast begränsai beloppen nnser alldel av beredningen framförda förslagel inle kan läggas lill grund för nyabestämmelser på della område.- har då att välja mellan all föreslå ettutökat kontrollsystem eller att föreslå slopande av avdrag för representation,varigenom sådnn represeniaiion i skattemässigt avseende inte kan anses ulgöradriftkostnad för företagel. Då anser alt ett slopande avrepresenlnlionsavdraget inte medför några större olägenheter för företagenföreslår all denna utväg väljes. i län och anser all ettlolall avdragsförbud borde ha övervägts av beredningen. Av den av beredningen lämnade redogörelsen för utländskräll på della område framgår att mnn i andra länder alltmer börjnt inta ennegntiv inställning lill avdragsrätl för representationskostnader. Sålundasynes sådnn avdragsrätl numera i princip inle finnas i och Slorbrilannienmed undanlag för representation genlemol utlänningar. Med hänsyn härtill kan ioch för sig ifrågasällas om del inle borde övervägas nll införa molsvaranderegler i . En så radikal nedskärning av den hittillsvarandeavdragsvälten böv dock inle genomföras på en gäng ulan i flera etapper genoniändring av beloppsramarna i RSV:s anvisningar. Dessa bör vidare förtydligas ivissa avseenden och förutsättningarna för avdragsrätl skärpas. Av anvisningarnabör klarare än nu framgå all stor restriktivitet skall iaktlas vid medgivandeav avdrag för representationsmällid. Avdrag bör sålunda inle kunna påräknas förkosinad för representation i form nv restaurangbesök i snmbnnd med veckosluteller i övrigt i kombination med dans eller andra förlustelser som lyder påmera sällskaplig samvaro. 1980/81:68 181 Flera remissinstanser framhåller de problem som skulleuppstå för reslaurangnäringen vid en nedskärning av avdragsrätten förrepresentation. Näringen måsle ägnas omtanke anser länsslyrelserna iStockholms, , , Ä/vsborgs och Kopparbers lönsamt SACOISR,LO, SHIO och , , och . De näringspolitiska problemen understryks särskill iinkomna skrivelser från och . bör emellertid, som även flera reservnnler iulredningen ansett, frägan om avdragel för representnlionskoslnnder ses ocksåfrån näringspolitiska utgångspunkter. Reslaurangnäringen har f. n. sloraproblem. Till detta kommer all den inkomstkälla som spelnulomnternn ulgörkommer nll tns bort fr. o. m. kommnnde årsskifte. Ett borllngnnde eller kraftignedkärning av representnlionskoslnadsavdragel ungefär skulleantagligen avsevärt förvärra krisen inom näringen och dä framför nllt hos deslörre och etablerade restaurangerna. Hotell- och Reslaurangförbundräknar med alt förslaget, om det genomfördes, skulle innebära en omsättningsminskningpå hos dessa restauranger. Den av beredningen föreslagna begränsningen i rätten tillavdrag för representationskostnader lorde ur rent skattepolilisk synpunkt varaav mindre belydelse. För vissa förelag inom restauranlbranschen tordeemellertid ell genomförande av beredningens förslag medföra belydandeekonoiniska problem. Hotell- och restauranlulredningen. som närmare karlläggerrestauranlbranschens ekonomiska problem, väntas framlägga sill belänkande undervåren 1978. Med hänsyn lill de förelagsekonomiska effekterförelagsskatteberedningens förslag kan få för företag inom denna bransch syneslämpligt ntt frägan om begränsning av rätten till avdrag förrepresentationskostnader samt de förslag, hotell- och restaurnntulredningenkommer att framlägga, behandlas i ett sammanhang. föreslår därför,alt frågan om begränsning i rätlen lill avdrng för representationskostnaderfär anstå intill dess. att hotell- och restauranlulredningen framlagt sillbelänkande, och alt frågnn därefter bedöms även med hänsyn till de rentföretagsekonomiska effekter en begränsning av avdragsrätten kan väntas medföraför olika företag inom restauranlbranschen. Beträffande tiden och genomförandet av en regeländring påden här punkten vill LO dock ansluta sig lill vad som sagls i ett särskillyllrande, där svårigheterna för restaurangbranschen vid en snabb övergäng fillnya regler betonas. Samma synpunkt har nämnis ocksä av kommillémajorileien ochav reservanterna m. fl. LO förutsätter aU förslag på denna punkt tillriksdagen inte lämnas förrän de anställdas organisationer inom restaurangnäringenfått sina synpunkler på genomförandel framförda och vederbörligen beaktade. 1980/81:68 182 Vår undersökning visar att de 276 hotell och restaurangersom ingår i materialet räknar med en total försäljningsminskning på ålminsione9-10 % och en personalminskning av samma storleksordning. skulle församtliga utskänkningsreslauranger innebära att 4 000-5 000 arbetstillfällenbortfaller. En av förutsättningarna för bedömningen har varil en begränsning avrepresentationsavdragen i enlighet med ulredningens förslag. Del är juemellertid flera faktorer som samverkar till näringens ekonomiska svårigheter.Det är därför vanskligt att söka ange hur stor del av konsekvenserna som skullevara föranledd just av representationsförslaget. Konsekvensernadrabbar ganska ojämnt och svårast utsatta är självfallet stadshotell ochförstaklassreslauranger. På vissa förelag svarar representationen för 50-70 %av intäkterna och även om bortfallet skulle stanna vid beräknade därav,skulle verksamheten i sin helhel komma att äventyras. De lokala effekterna försysselsätlningen kan därför bli betydande. Därtill kommer försämrad serviceoch kanske även kulturella förluster. Nedläggandet av i ett exempel. Vi menar att det är nödvändigt att man vid bedömningen avskalleförslaget allvarligt beaktar dessa förhållanden. För de flesta störreorter måste det vara av väsentlig betydelse alt del finns en inkvarterings- ochförplägnadsservice som motsvarar rimliga anspråk på standard och kvalitet. Länsslyrelserna i , och Jämtiands länanser däremol att restaurangbranschens problem får lösas på annat sätt än genomindirekt subvention i form av alllför generösa avdragsregler. Kammarrätten i saml länsstyrelserna i Stockholmsoch anser att begränsningarna i avdragsrätten inte bör omfattarepresentation gentemot utländska företag. Det övervägande antalet remissinstanser, som särskiltyttrat sig i frågan, anser alt nuvarande regler i princip bör bibehållas. a. länsstyrelserna i , , och ,samt ävensom /SR, Näringslivelsskatledelegation. Lantbrukarnas skattedelegation, SRS, SHIO ochFamiljeföretagens förening samt TCO. Till begreppet representafionsmåltider vill länsstyrelsenegentligen endast hänföra relativi påkostade måltider, oftast ulanför normalarbetstid, i samband med eller som inledning till eller avslutning på viktigaaffärsförhandlingar eller vid mera sällan förekommande personligasammanträffanden med viktiga affärsförbindelser, ofta från annan ort. Därtillkan med viss tvekan läggas s. k. arbetsluncher eller arbetsmåltider. Dessa haremellertid större karaktär av normala levnadskostnader än de tidigare nämndamåltiderna, och torde ofta "bytas" mellan olika företag ochföretagare. I det enskilda fallet kan del vara svårt att dra gränsenmellan relativt påkostade representafionsmåltider och sådana restaurangmåltideri en krets av vänner eller bekanta, för vilka frekventa krogbesök är ett inslagi deras normala levnadsvanor. Farhågorna för missbruk av avdragsrälten äralltså uppenbara och, som all erfarenhet visar, välgrundade. Till saken hör attäven 1980/81:68 183 egentliga representafionsmåltider i sig har ett inslag avlyxbetonad livsföring, bekostad av det allmänna och tillgänglig endasl förbegränsade grupper. Vad nu sagls utgör skäl för att avdragsrätten slopas helt.För en bibehållen avdragsrätl synes endasl det förhållandel tala, altrepresentationen blivit tradition och i sin trängre och egentliga mening ettoundgängligt inslag i affärslivet. Oavsett avdragsrätten skulle den då kommaatt ftjrtbestå , men bekostad med beskattade medel. -Deltaär ingen företagsekonomiskt godtagbar lösning.