prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommitténs förslag att inom ramen för det nuvarandesystemet höja 1980/81:170 38 minimiantalet mandal per valkrets till 20 är mindregenomgripande. Det har också tillstyrkts av flertalet remissinsianser.Stockholms kommun har emellertid motsatt sig även en sådan ändring. Effekternaav förslagel för del skulle enligt kommunen bli all den måste delasin i färre, men större valkretsar. Detta skulle försämra medborgarinflylandelpå lokal nivå. Kommunen menar att man i stället bör pröva andra vägar för altulveckla och fördjupa det lokala medborgarinflylandel. Trots de invändningar som har riktats motkommitléförslagel anser jag att fördelarna med detta väger över de påtaladenackdelarna. Enligt min mening borde därför kommitténs förslag kunnagenomföras. Ändringar i vårt valsystem beslutas emellertidtraditionellt i största möjliga enighet. Under behandlingen av ärendet iregeringskansliet har därför kontakt tagits också med företrädare föroppositionen. Vid dessa kontakter har det visat sig att det inte går att uppnånågon bredare enighet omkring förslaget att höja minimiantalet mandat ikommunernas valkretsar till 20. Mot denna bakgrund anser jag atl kommitténsförslag inte bör genomföras. Sammanfattningsvis år jag alltså f. n. inte beredd altföreslå någon ändring i det nuvarande valsystemet vid komunfullmäktigval.Frågan bör enligl min mening tas upp till förnyat övervägande sedan ytterligareerfarenheter har vunnits av den nuvarande ordningen. Därvid kan man givetvisdra stor nytta av kommitténs värdefulla utredning i ärendet. 2.2.2 Förfarandet vid indelning av landstingskommuner ochkommuner i valkretsar Enligt 2 kap. 1 § kommunallagen (1977:179, ändrad senast1981:165, KL) är det kommunerna och landstingskommunerna själva som inom enangiven ram beslutar om anlalel platser (mandal) i sina beslutande församlingar(kommunfullmäktige resp. ). Lagen säger inget om när ett sådanlbeslut om mandatantalet senast får fattas inför ett val. I 2 kap. ValL finns föreskrifter om indelning av kommuneroch landstingskommuner i valkretsar för val av kommunfullmäktige och landstingsledamöter. Vid val av kommunfullmäktige är valkretsindelningen somförut nämnts i vissa fall obligatorisk (om kommunen har över 24 000röslberälfigade innevånare eller minst 51 mandat i fullmäktige), i andra fallfakultativ eller beroende på en lämplighelsavvägning (om kommunen har över 6000 röstberättigade innevånare eller om det föreligger synnerliga skäl på grundav kommunens särskilt beydande utsträckning eller liknande förhållanden).Lånsstyrelsen avgör om kommunen skall valkretsindelas och hur kretsarna i såfall skall avgränsas geografiskt. Kommunen har initiativrätt och en ovillkorligrätt att ytlra sig i indelningsärendet. skall fatta sitt beslutföre utgången av oktober året före det år under vilket beslutet skall Prop.1980/81:170 39 Beslutet gäller tills vidare. Det kanöverklagas hos valprövningsnämnden. Vidlandstingsval är valkretsindelningen obligatorisk. Indelningen bestäms avlandstinget före utgången av oktober året före valåret. beslut iindelningsärendet kan inte överklagas men måste för atl bli bindande prövas ochfastställas av . Beslutet gäller sedan tills vidare.Länsstyrelsens beslut i fastställelseårendet kan överklagas hosvalprövningsnämnden. Gränserna för kommunval- och landstingsvalkretsar fårenligt vallagen inte skära varandra. I vallagenfinns också föreskrifter om hur antalet mandal i kommunfullmäktige ochlandsfingen fördelas mellan valkretsarna inför ett val. För såväl kommunernassom landstingskommunernas del gäller här att fördelningen fastställs avlänsstyrelsen före utgången av april valåret. beslut omfördelningen gäller för valperioden och kan överklagas hos valprövningsnämnden. Vallagskommitténföreslår två ändringar i de bestämmelser som jag nu har redogjort för.Kommittén föreslår för det första att beslutsrätten i ärenden omvalkretsindelning av kommuner för val av kommunfullmäktige skalldecentraliseras från till kommunerna efter mönster från detindelningsförfarande som gäller vid landstingsvalen. För att bli bindande skalldock kommunernas indelningsbeslut, liksom landstingskommunernas, prövas ochfastställas av . faslslällelseprövning är enligtkommittén nödvändig för att förbudet mot att låta kommunval- ochlandstingsvalkretsar skära varandra skall kunna upprätthållas. Länsstyrelsensbeslut skall kunna överklagas till valprövningsnämnden. För detandra vill kommittén sätta en fidsgräns för kommunernas ochlandsfingskommunernas beslut om ändringar av antalet mandat. Sådana beslutskall enligt kommittén meddelas före utgången av mars valåret. Tanken är då får en garanti för atl besluten kan samordnas med den fördelning avmandaten mellan valkretsarna som skall besluta före utgången av april.Länsstyrelsen förutsätts med andra ord behålla uppgiften att fördela mandatenmellan valkretsarna. Detsamma gäller f. ö. den uppgift att besluta om indelningi valdistrikt som också har. Remissinstanserna har genomgående godtagit kommitténsöverväganden och förslag. Förslagetom att indelningen i valkretsar för val av kommunfullmäktige skall bestämmas avkommunerna själva ligger enligt min mening i linje med strävandena att stärkaden kommunala självstyrelsen genom att minska den statliga detaljkontrollenöver kommunerna. Det samordningskrav som följer av förbudet mot att låtakommunvalkretsar och landstingsvalkretsar skära varandra motiverar dock attkommunernas indelningsbeslut, Hksom f. n. landstingskommunernas, måste fastslällas av för att bli bindande. Prop.1980/81:170 40 Mot förslaget om atl fixera en tidsgräns för kommunernasoch landstingskommunernas beslut om antalet mandat kan möjligen invändas attden åsyftade samordningen med fördelning av mandaten mellanvalkretsarna har visat sig fungera tillfredsställande utan någon sådan gräns.Att samordningen är nödvändig är dock tydligt. Partierna behöver också fåbesked om antalet mandal och mandatens fördelning mellan kretsarna i så god tidatt de hinner med nomineringar och annat förberedelsearbete inför valet. Mandatantalet kan ha betydelse för valkretsindelningen ochtvärtom. Följaktligen kunde det ligga nära till hands att sätta samma fidsgränsför besluten i båda dessa frågor. Den tidpunkt som närmast skulle komma i frågaär då före utgången av oktober året före det år under vilket besluten skalltillämpas. En ändring av mandatantalet behöver emellertid inte alltid sättas isamband med valkretsindelningen. Och kommunernas handlingsfrihet bör självfalletinte begränsas mer än nödvändigt. Jag ansluter mig därför till kommitténsförslag. I övrigt hänvisar jag till avsnitt 4.3. Min slutsats blir alltså att båda förslagen börgenomföras. Detta förutsätter att 2 kap. 11 § ValL och 2 kap. 1 § KL ändras. Dessutombör en ny paragraf, 2 kap. 12 §, föras in i vallagen. 2.2.3 Valsystemet vid kyrkofullmäktigval I 12 § lagen (1961:436, omtryckt 1976:500, ändrad senast1979:1162) om församlingsstyrelse (LFS) finns föreskrifter som gör det möjligtatt dela in församlingar i valkretsar för val av kyrkofullmäktige. Det ärlänsstyrelsen som avgör om den möjhgheten skall utnyttjas i en församling ellerinle. Indelningen är inte obligatorisk. Kyrkofullmäktige i församlingen harinitiativrätt och skall alltid ges tillfälle att yttra sig i indelningsärendet.Föreskrifterna är i övrigt ganska invecklade. För en närmare beskrivning av demfår jag hänvisa fill vallagskommitténs betänkande (s. 82). I prakfiken utnyttjas möjligheten att valkretsindelaförsamlingar för kyrkofullmäktigval i mycket liten omfattning. Vallagskommitténföreslår att möjligheten slopas. De tre församlingar i landet som är valkretsindelade,nämligen i , och Piteålandsförsamling, har alla liksom de tre närmast berörda länsstyrelsernagodtagit kommitténs förslag. Inte heller från annat håll har någon röst höjtsmot förslaget. Jag delar uppfattningen att någon valkretsindelning avförsamlingar för val av kyrkofullmäktige inte behövs längre och förordar attkommittéförslaget genomförs. Regelsystemet blir då enklare somgarantin för proporfionalitet vid mandatfördelningen stärks. Förslaget innebär att 12 § LFS bör upphävas. Dessutombehöver följdändringar göras i 8 § LFS och i 4 och 5 §§ lagen (1972:704,omtryckt 1979:376) om kyrkofullmäktigval (KfvL). 1980/81:170 41 2.3 Följdändringar till lagen (1979:411) om ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar trädde lagen (1979:411) om ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar (IndL) ikraft. Lagen ersatte lagen (1919:293) om ändring i och ecklesiastikindelning (). Vid den nya lagens tillkomst uttalade föredragande statsrådetatt de bestämmelser med anknytning till valfrågor som fanns i borde tas ini vallagen. Under hänvisning till vallagskommitténs pågående arbete förordadesemellertid att ev. ändringar i vallagen borde anstå (prop. 1978/79:157 s. 75).Riksdagen följde förslaget. har tagil upp vissa valfrågorsom har anknytning fill IndL. I IndL finns bl. a. bestämmelser om förutsättningarna föratl ändringar i den kommunala indelningen skall få göras samt om förfarandetvid sådana ändringar. En ändring i kommunindelningen får göras, om ändringenkan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del av en kommuneller annars från allmän synpunkt. Omfattande ändringar i den kommunalaindelningen beslutas av regeringen. Kammarkollegiet och i vissa falllänsstyrelsen får besluta i fråga om sådana smärre indelningsändringar sombehövs på grund av oregelbundenhet i indelningen eller med hänsyn lillfasfighetsförhållandena och som inte föranleder ekonomisk reglering mellankommuner. En indelningsändring tråder i kraft som bestäms ibeslutet. Är ändringen så omfattande att en kommun enligt den nya indelningeninte bör företrädas av sittande fullmäktige, träder ändringen i krafl den 1januari året då ordinarie val av fullmäktige har ägt rum. Beslulav regeringen om indelningsändring skall som regel fattas senast föreikraftträdandet (i undantagsfall ). Motsvarande beslut avkammarkollegiet och länsstyrelse skall fattas senast föreikraftträdandet. Vid omfattande indelningsändring skall en kommun enligt IndLunder övergångsperioden företrädas av särskilt utsedda indel-ningsdelegerade. 2.3.2 Allmänna val under årel innan enindelningsändring träder i kraft Allmänna val som genomförs året innan en indelningsändringträder i kraft bör avse kommunen enligt den nya indelningen. stadgande avdenna innebörd fanns beträffande landstingskommunerna i 33 § i gamla indelningslagen,. Någon motsvarande bestämmelse finns emellertid inte längre. I fråga om valtill gäller enligl 2 kap. 2 § andra stycket ValL alt, omvalkretsarnas omfattning påverkas av ett beslut om ändring i länsindelningeneller den kommunala indelningen som träder i kraft vid ingången av året efterdet år då ordinarie val till har hållits, så skall i fråga om valfill indelningsändringen beaktas redan från och med beslutets dag. 1980/81:170 42 Förval till kommunfullmäktige och kyrkofullmäktige finnsinga motsvarande stadganden. Vallagskommitlén föreslår atl del i lagen uttryckligenslås fast att allmänna val som genomförs året innan en indelningsändring träderi krafl avser landstingskommunen, kommunen resp. församlingen enligt den nyaindelningen. Förslaget har inte föranlett några invändningar frånremissinstansernas sida. Jag kan för egen del ansluta mig lill det. Förslaget föranleder två nya paragrafer, 1 kap. 4 § ValLoch 3 a § KfvL. 2.3.3 Frister för beslut om valkretsindelning m. m. Beslut om indelning av landstingskommuner i valkretsarskall, om regeringen inte föreskriver annat, meddelas före utgången av oktobermånad före det år då val skall äga rum (2 kap. 7 § ValL). I fråga om kommunergäller att beslutet om valkretsindelning alltid skall meddelas före utgången avoktober året före det år då ändringen skall träda i tillämpning (2 kap. 11 §ValL). Beslut om indelning av kommuner och församlingar ivaldistrikt skall meddelas senast i november året före det år då beslutet skallträda i tillämpning (3 kap. 3 § ValL och 5 § KfvL). För beslut om fördelning av mandat mellan valkretsar iriksdags-, landstings- och kommunfullmäktigval är tidsgränsen bestämd tillapril månads utgång det år val skall äga rum (2 kap. 2, 8 och 11 §§ ValL).Regeringen kan dock föreskriva annan tid för beslul om fördelning av mandatmellan valkretsar i en landstingskommun. En indelningsändring träder, som, inledningsvis har sagts,alltid i kraft och skall normalt beslutas i förväg(Ikap. 12 §,2 kap. 5 § och 3 kap. 8 § IndL). Allmänna val som genomförs åretinnan en indelningsändring träder i kraft avser landstingskommunen, kommunenresp. församlingen enligt den nya indelningen (jfr avsnitt 2.3.2). De nu genomgångna tidsfristerna kan schematiskt beskrivaspå följande sätt. 31.10 Åri Sista dag för beslut om indelning avlandstingskommun och 30.11 Åri Sista dag för beslul om indelning av kommunoch församling i 31.12 År 1 Sista dag för beslut om indelningsändringsom skall träda i kraft 30.4 År 2 Sista dag för beslut omindelningsändring som skall träda i kraft Sista dag för beslut om fördelning av mandat mellan Prop.1980/81:170 43 valkretsar i riksdags-, landstings- ochkommunfullmäkligval 21.9 År 2 1.1 År 3 Ny indelningsändring ikrafl. Gällande regler innebär att ett beslul omindelningsändring kan fattas efter den sista dag som gäller för beslul omindelning av landstingskommun och kommun i valkretsar och för beslut omindelning av kommun och församling i valdistrikt. Som har sagts får dockregeringen föreskriva annan tid än året före valår för beslul omindelning av landstingskommun i valkretsar (2 kap. 7 § ValL). Dennaundantagsbestämmelse är fillkommen med tanke på att t. ex. ändringar i den landsfingskommunalaeller kommunala indelningen kan föranleda ändringar i valkretsindelningen.Regeringen har däremot inte i valförfattningarna fått någon befogenhet atlförlänga fristerna för beslut om valkretsindelning av kommuner eller för beslutom indelning av kommuner och församlingar i valdistrikt. I den fidigare gällande indelningslagen () fannsemellertid bestämmelser som gjorde det möjligt att ändra valkrets- ochvaldistriktsindelningen efter den i vallagen föreskrivna fiden, om det behövdesmed hänsyn till ändringar i den kommunala indelningen. Enligt 14 § kunderegeringen vid omfattande indelningsändring förordna atl uppdragen skulleupphöra för sittande ledamöler och suppleanter i fullmäktige och nämnder samtatt nya val skulle verkställas för återstoden av valperioden. Länsstyrelsenbestämde i sådant fall vilken dag valet skulle äga rum. kundedärvid också förordna om berörda kommuners indelning i valkretsar ochvaldislrikl utan att vara bunden av de frister som eljest gällde för sådanabeslut. För ändringar i landstingsindelningen fanns molsvarande bestämmelser i33 § . Motsvarande bestämmelser om undantag från tidsfristernaför beslut om valkrets- och valdistriktsindelning i finns inte i IndL. Sominledningsvis har sagis var avsikten vid nuvarande indelningslags tillkomst atterforderliga undantag i stället skulle tas in i valförfattningarna. Vallagskommitlén konstaterar att beslul om betydandeändringar i indelningen i landstingskommuner och kommuner kan fattas efter utgångenav de frister som enligt vallagen gäller för beslut om indelning i valkretsaroch valdistrikt. Besllut om indelning i valkretsar och valdistrikt måste uppenbarligenfattas med utgångspunkt i den territoriella indelning som kommer att gällaunder valperioden. Sådana beslut måste därför enligt kommittén kunna meddelassenare än vad vallagen numera medger. Kommittén föreslår därför att man låterden myndighet som beslutar om indelningsändring bedöma huruvida fristerna förvalkrets- och valdistriktsindelning behöver förlängas. Om så är fallel, skallden myndighet som beslutar om indelningsändringen i beslutet ange de fristersom anses lämpliga. Kommittén konstaterar vidare att beslut om fördelningen avfasta valkretsmandat mellan valkretsarna för val lill riksdag och landsting och Prop.1980/81:170 44 beslut om fördelningen av fullmäktigplatser mellanvalkretsar i en kommun kan meddelas lika sent som ett beslut omindelningsändring, alltså valåret. Enligt 2 kap. 8 § ValL kanfristen för beslul om fördelning av fasta valkretsmandat mellanlandstingsvalkretsar förlängas, bl. a. för att en indelningsändring skall kunnabeaktas. Kommittén föreslår att denna möjlighet ges också vid mandatfördelningför riksdags- och kommunfullmäk-figval och föreslår atl motsvarande ordningskall gälla som föreslagits för förlängning av fristerna för valkrets- ochvaldistriktsindelning, dvs. att den myndighet som beslutar om indelningsändringockså skall kunna besluta om en förlängd frist för mandatfördelningen. Kammarkollegiet tillstyrker förslaget att de myndighetersom beslutar om indelningsändring får möjlighet att förlänga tidsfristerna förbeslut om indelning i valkretsar och valdistrikt samt om fördelning av mandatmellan valkretsar. Övriga remissinsianser har lämnat vallagskommitténs förslagutan erinran. Jag kan för egen del ansluta mig till kommitténs förslag ochförordar alltså atl det genomförs. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 7 och 8 §§ samt 3kap. 3 § ValL. Vidare föreslås att en ny paragraf, 13 §, skall införas i 2 kap.ValL. Eftersom jag förordar att möjligheten att dela införsamlingar i valkretsar skall upphöra, föreslås inte några ändringar i lagenom församlingsstyrelse vad gäller fristen för valkretsindelning och utseende avanlal fullmäktige i varje valkrets (jfr avsnitt 2.2.3). Bestämmelser om vilket organ som utövar fullmäktigesbeslutanderätt innan en beslutad eller landstingskommunalindelningsändring träder i kraft finns i IndL. 2.3.4 Anpassning av röstlängder till indelningsändring I 4 kap. ValL finns bestämmelser om hur röstlängderupprättas och granskas m. m. En allmän röstlängd upprättas av lokalaskattemyndigheten för vart och ett av valdistrikten i landet. I den allmännaröstlängden upptas svensk medborgare som (kvalifikationsdagen),enligt personband, är kyrkobokförd i valdistriktet och som harfyllt eller före det år längden upprättas fyller . Allmänröstlängd gäller det år röstlängden upprättas. Indelningsändringar som är mer omfattande skall, somtidigare har sagts, i regel beslutas senast före ikraftträdandet. Eftersom ett val, som genomförs innan en beslutadindelningsändring har trätt i kraft, avser landstingskommunen, kommunen resp.församlingen enligt den nya indelningen, är en röstlängd som upprättas enligtden gamla indelningen (på grundval av kyrkobokföringen på kvalifikationsdagen)inte alltid användbar vid valet. I 16, 20 och 40 §§ i den äldre indelningslagen, , fannsbestämmelser Prop.1980/81:170 45 rörande förfarandet med röstlängd i samband medindelningsändring. I de fall då en kommun eller en församling delades skulle,året innan ändringen trädde i kraft, en särskild röstlängd upprättas för varjedel. Vidare stadgades all en kommun var skyldig att tillhandahålla en annan, avändringen berörd kommun sin röstlängd. Motsvarande bestämmelser saknas i IndL. föreslår att i vallagen och lagen omkyrkofullmåkfigval tas in regler som innebår att man vid upprättandet av denallmänna röstlängden bör betrakta en beslutad men inte ikraftträddindelningsändring som gällande redan vid kvalifikationsdagen och anpassaröstlängdens innehåll därefter. Då röstlängden upprättas skall man alltså utgåfrån den nya kommunala indelningen trots att denna ännu inte gäller. Någon gångkan det för en församling vara opraktiskt om röstlängden bygger på en kommandeännu icke genomförd indelning. Del beslutande organet utgörs nämligen i vissaförsamlingar av kyrkostämman (se 5 § LFS). Om kyrkostämman skall fatta ettbeslut innan en indelningsändring träder i kraft, måste röstlängden utvisavilka som är kyrkobokförda i valdistriktet. Med hänsyn härtill harvallagskommittén föreslagit en bestämmelse i lagen om kyrkofullmäktigval sommedger att man lägger upp en särskild del av röstlängden för det område av enförsamling som en indelningsåndring avser. Remissinstansernahar inte haft något att erinra mot förslaget. Jag kan för egen del ansluta migtill kommitténs förslag. Förslaget föranleder åndringar i 4 kap. 2 § ValL och 8 §KfvL. RSV harmed hänvisning till bl. a. nyssnämnda paragrafer, föreslagit att ordet"personband" ersätts med ordet "folkbokföringsregister",eftersom länsstyrelserna inle längre för några personband. Jag vill emellertidinle i detta sammanhang förorda någon sådan ändring. Ordet personband användsnämligen i folkbokföringsförfattningarna. En ändring av det slag som RSVföreslagit bör anslå lill dess den påbörjade översynen av folkbokföringsförfattningarnaär färdig (jfr. 2.3.5 i nybildad kommun I varje kommun skall finnas en valnämnd (3 kap. 1 § ValL).Ledamöter och suppleanter i nämnden väljs av fullmäkfige. Det ankommer pånämnden att administrera valen i kommunen. En indelningsändring kan innebära att en ny kommun bildas,antingen genom sammanläggning av två eller flera kommuner eller genom att ettområde avskiljs för att utgöra en särskild kommun. Allmänna val, som genomförsåret innan en indelningsändring träder i kraft, avser kommunen enligt den nyaindelningen (jfr avsnitt 2.3.2). En sittande valnämnd är inte behörig att svaraför genomförandet av de allmänna valen före indelningsändringensikraftträdande inom del område som svarar mot den nybildande kommunen. 1980/81:170 46 Enligt 18 § i den äldre indelningslagen, , skullelänsstyrelsen, då en ny kommun bildades genom indelningsändring, utse ledamöteroch suppleanter i en valnämnd. Denna provisoriska valnämnd skulle verka tilldess fullmäktige för den nya kommunen hade blivit valda och dessa i sin turhunnit välja ledamöler och suppleanter i valnämnd. Några molsvarande bestämmelserfinns inte i IndL. Enligt vallagskommittén bör en provisorisk valnämnd utses,om ändringen i den kommunala indelningen innebär att en ny kommun bildas.Uppgiften alt utse den provisoriska valnämnden föreslås ankomma påindelningsdele-gerade. Jag ansluter mig till förslaget som har lämnats utanerinran av remissinstanserna. Förslaget föranleder ändringar i 3 kap. 2 § ValL. Endast den som är upptagen i rösfiängd får rösta. Lokala skattemyndigheten upprättar en allmänröstlängd för varje valdistrikt. 1 den rösfiängden tas sådana svenskamedborgare upp som på kvalifikafionsdagen, dvs. , är kyrkobokförda ivaldistriktet och då har fyllt eller före fyller och sominte är omyndigförklarade. Under samma förutsättningar tas också utländskamedborgare upp, om de dessutom har varil kyrkobokförda häri landet den 1 novemberde tre närmast föregående åren. Uppgifterna i den allmänna röstlängden hämtarlokala skattemyndigheten från folkbokföringsregister. RSV upprättar en särskild röstlängd för varjeriksdagsvalkrets. I den tas de utlandssenskar upp som på kvalifikationsdagenden har rösträtt vid riksdagsval och som då har gjort en särskildansökan om alt få bli upptagna i längden. Den som efter ansökan har tagits uppi längden under etl ordinarie valår behöver dock inte upprepa ansökningen föratt bli upplagen i längden under de två följande åren. En ansökan skallinnehålla en försäkran om att den sökande är svensk medborgare. Röstlängderna skall vara upprättade senasl ochligga framme för granskning . Den som vill att enröstlängd skall ändras måste framställa en skriftlig anmärkning hoslänsstyrelsen . prövar anmärkningar vid etloffenfiigt sammanträde . Vissa uppenbara fel i en allmän rösfiängdkan rätta också efter sammanträdet, förutsatt att ansökan omrättelse görs . Av det som jag har sagt nu framgår attröstlängdsförfarandet har starka beröringspunkter med folkbokföringen. Formernaför folkbokföringen i framfiden utreds f. n. av folkbokföringskommiité(B 1979:12). I likhet med vallagskommittén finner jag det lämpligast all inteföreslå några Prop.1980/81:170 47 mera genomgripande ändringar i röstlängdsreglerna innanfolkbokförings-kommittén har redovisat sitt arbele. Några mindre ändringar somvallagskommittén föreslår bör dock göras .