prop · G403198 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna ökning har fått en pris-sänknadeeffekt på den europeiska marknaden.Emellertid räknar man med att marknadspriset på torsk 1981/82 kommer att ligga något högre än såväl 1979 som 1980. En viss ökning av avsättningen av fisk på den inhemska marknaden kan antas som en följd av minskade livsmedelssubventioner. För sill därexporten är helt dominerande för avsättningentorde dock en ökad inhemsk konsumtion endast få marginell betydelse. 1980/81:198 35 För att täcka kostnaderna förminimi- och garantiprisregleringen m m underperioden - tillförsföreningen enligtregeringens beslut ur prisregleringskassan för fisk. Försärskilda pristillägg får föreningen totalbelopp av högst . Häravutgår ur prisregleringskassanför fisk och högst ur . Förutsättning av lax och ål under innevarande budgetår har dessutom anslagits urprisregleringskassan. Prisregleringsavgifl uttas f n i princip eller motsvarande belopp i öre per kg, vilket beräknas ge en inkomst av ca per regleringsår. Ränteintäkterna i prisregleringskassan kan under /82 beräknastill ca . Kassans behållning perden beräknas till ca . Behållningen i Svensk Fisks konjunkluruljämningsfond kan beräknas ha uppgåtttill ca . Ränteintäkterna påmedel innestående i fonden beräknas till ca under första halvåret1981. För pristilläggen kan beräknas behövatas i anspråk . Kostnaderna för minimi- och garantiprisregleringen m m under första halvåret1981 beräknas f n uppgå till ca varigenom skulle kommaatt överföras lill konjunkturuljämnings-fonden.Behållningen i fonden den 1 juli 1961skulle därmed komm;. alt uppqå lill ca . Det bör påpekas attden prognos som gjnrts vad beträffar behovetav medel för minimi- och garantiprisregleringenär mycket osäker och kan behövajusteras om marknadsläget skulle förändras så att betydande överskottav t ex sill och torsk hastigt skulle uppstå. Den sammanlagda behållningeni jordbruksnämndens prisregleringskassa för fisk och Svensk Fisks konjunkturutjämning.=;fond kan enligt vad som sagts ovan beräknas till . Förslag till normpriser m m för rcqlerinqsäret1981/82 Som inledningsvis anförtshar jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget till normpriser som utgångspunkt haft statsmakternas beslut rörande de allmännamålen för fiskeripolitiken. hartidigare i skrivelse till regeringen ang förslag till prisreglerande ätgärder på fiskets område1 januari - m m redovisat fiskarnas inkomstförhållanden samtvissa jämförelser med andra grupper. Vid de nu avslutade överläggningarnahar visst ytterligare material bearbetats, vilket redovisas i bilaga 1. Nämndens slutsatser rörande inkomstläget i fisket redovisas i avsnitt 3.Nämnden har som utgångspunkt förforslaget till normpriser haft 1979 årsavräkningspriser, vilka räknats upp med hänsyntill känd kostnadsutveckling under tidendecember - . Härutöver har gjorts vissa påslaq med hänsyn till bl a inkomstutvecklingeninom andra jämförbara grupper. Förslaget till normpriser samt en jämförelse mednuvarande marknadspriser redovisas i bilaga 3. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas i syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissa Prop.1980/81:198 36 fiskslag och därmedtill inte önskvärda överskott av konsumtionsfisk som inteskulle kunna tas till vara som människoföda. Däremol bör enligt beslutet normkvantitet inte fastslällas säsnävt att den inte täcker normala variationer inoiri fisket. Det påpekas att normkvantiteten i sig inte innebär någon begränsning i fisket utan endast anger för vilken kvantitet prisstöd kan utgå. De fiskslag for vilka normkvantitet i första hand äraktuell är sill/ strömming och torsk. Fångsterna av båda dessa fiskslag har ökat kraftigt . Fångsten av sill uppgick preliminärtlill , varav ca landades i utlandet och 6 000 tonutgjorde ö»'erskott som övertogs av . Av i ilandförd sill såldesför konsunition och beredning på den svenska marknaden och för export såledessammanlagt ca 96 OOD ton. Enligt fiskeplan for 1981/82 räknar man md atl marknadsläget för sill/strömming vad gällersåväl sorri utomlands inte förändras under komm.ande regieringsår jämförl med 1980. Det understryks dock all marknadsläget kan änorassnabbt, t ex genom att sillfisket i Nordsjönkommer igång i mer väsenllig omfattning. Den inhemska fångstenav torsk uppgick till varav 9 000 lon exporterades och 5 000ton utgjorde överskott. Enligt fiskeolanen bör man /82 kunna räkna med ökadavsättning på såväl den svenska soni den internationella marknaden.Utvecklingen visar att avsättnings-förhållandensa varil ovanligt goda, inte minst pä exportmarknaden. Mol bakgrund av den förväntade utbuds- och erierfrågesitualionen /82 föreslår nämnden att normkvanliteten för sill/strömminqsätts till . Någon normkvantitet för torsk föreslås inte. Föroelninoen av normkvanlitet bör t v ske enligt princioen man och vecka. Denna fördelningsmetodik sker på försök och börkunna ornprövas . Om avräkningsprisetfjämförelsepriset) till fiskaren understiger normpriset kan pristillägg utgå.Pristillägget skall dock inte utgöra hela skillnaden mellan de båda priserna. Storleken av den andel av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris som skall utgå i pristillägg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningar.Parterna har enats om att pristilläggbör utgå med i princip 75K av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Jämförelseprisetutgör en sammanvägning f.Tr hela landet av avräkningspriser till fiskare för ett fiskslag eller grupp av fiskslag. Underlaget för beräkning av jämförelseprisetskall normalt utgöras av avräkningspriserna förde kvantiteter som sålts lill minst lägstapris. Pristillägg skall utgä endasi för de kvantiteter som sålts till minsl lägstapris. Prop.1980/81:198 37 De kvantiteter som inte kan säljas till minst lägstaprisskall övertas av till ett av föreningen fastställtöverskottspris. Nivån för överskottspriserna skall enligt tidigare beslut avstatsmakterna ytterst avgöras av de medel som Svensk Fiskdisponerar för denna verksamhet d v s i första hand de marknadsintäkter som flyter in från försäljningen av till föreningen överlämnadekvantiteter. Sannolikt skulle överskottsprisernaenligt denna konstruktion bli relativt lågaoch bli avhängiga av i första hand priset på foderfisk. Parlerna har därför enasl om all föreslå att överskottsprisetkopplas till lägstaprisel. För sill/strömmingföreslås således alt överskottspriset färulgöra högst 60?i och för torsk högst 70?i av resp lägstapris i den lägre serien. För övriga fiskslagbör överskottspriset utgöra högst 80?»av lägstaprisel i den lägre serien. Som framgår av bilagdainkomstmaterial är inkomstspridningen bland fiskarnastor. En kategori som upovisar lägreinkomster än flertalet övriga gruoper ar vissa strömmingsfiskare påostkusten. Denna kategori har därför ansetts böraha elt extra inkomstslöd. Parterna har därför enats omall föreslå att det regionala fraktbidragel päostkusten bibehålls och räknas upp. Det föreslås i fortsättningenutgä direkt till fiskarna i stället försom nu till förslahandsmoltagarna. Äveninsjöfiskarna utgör en låginkomstgrupp.Prisstöd utgår f n för de viktigare slagen av sötvattensfisk i form av särskilda pristilläggvilka f n uppgår till 0:78 resp per kg.Dessa pristillägg har räknats uppbetydligt mer än pristilläggen försaltvattensfisk. Parterna har enats om att föreslå att åter kraftigt höja pristilläggen for sötvattensfisk.De föreslås under /82 utgä med per kg för gädda, gös och sik samt per kg för abborre, lake och siklöja. 4 1980/81. Prop.1980/81:198 38 För råräka utgår f n särskiltpristillägg med per kg. Inom ramen för den ordinarie prisregleringen utgår vidare prisstödmed per kg, dvs sammanlagt per kg. Parterna har enats om att föreslå attpristillägg för råräka skall utgå med sammanlagt per kgunder 1981/82. Fisket efter makrill ärav olika skäl speciellt. Under framfor allt våren förekommer ettrelativt stort fiske efter garnmakrill medan vanligtvis stora fångster s k ringnotsmakrill landas . Omfattningen av de senare är helt beroende av vilka fångstkvoter kan erhålla i andra ländersekonomiska zoner. Med hänsyn till makrillfiskets speciellanatur har parterna enats om att t v låtamakrill ligga utanför normprissystemet. Det innebär således att minimi-och garantiprissystemet föreslås bibehållas för detta fiskslag. Även det särskilda pristillägget bibehållsoch föreslås uppräknat till per kg. Även de speciella regler som regleringsföreningen tillämparför ringnotsmakrillen behälls t v. Parterna har vidare varit eniga om attunder 1981 utreda frågan om möjligheterna att inkludera den s k garnmakrillen i normprissystemet. Ävenfisket efter storbaEkeiånca har ansetts vara av sådan karaktäratt det svårligen kunnat inpassas i normprissystemet.Systemet med fasta pristillägg för langa föreslås därför gälla även i fortsättningen.Parterna har enats om en uppräkning av nuutgående pristillägg till per kg (långa med huvud) och per kg (långa utan huvud). Kostnaden för dessa pristillägghar beräknats till . Emellertid är det fördagen osäkert om det kommer att bli nägot svenskt långafiskeunder förestående säsong. Långafisket sker i EG:s fiskevatten och något definitivt avtal med EG har ännuinte träffats. Det ovan angivna beloppet,0,, har således preliminärt använtsför att höja normpriserna förde s k övriggrupperna. Parterna är eniga om att om svenskt längafiske kommer till stånd skall de överenskomnanormpriserna för övriggrupperna minskas med belopp i öreper kg motsvarande i pristillägg. Övergången till ett nytt prisregleringssystem kan medföra att tillfälligastödåtgärder måste sättas in för att klara ej förutsebaraproblem. Sådana åtgärder bör få genomföras av Svensk fisk efter bemyndigande av jordbruksnämnden. Någotsärskilt belopp har dock intereserverats för detta ändamål. 1980/81:198 39 Kostnader förden löpande regleringen Mot bakgrund av den gjorda marknadsbedömningen och föreslagnanormpriser samt normkvantitet för sill kankostnaderna för pristilläggen under /82 beräknas uppgå till mellan 41,5 och (50,).För täckande av kostnaderna för det förslag till överskottsprisersom redovisas i punkt 7.4 beräknas åtgå 6 milj kr.Av de föreslagna formerna för låginkomststöd har kostnaderna för det regionala fraktbidraget påostkusten beräknats till och pristilläggen påsötvattensfisk till . Kostnadenfcr de ovan föreslagna särskilda stödåtgärderna harberäknats till sammanlagt 1,7 milj krunder förutsättning all något fiske efter storbackelånga inte blir aktuellt. Skulle ett sådant fiske trots allt komma till stånd torde från det ovan angivna beloppet förpristillägg få överföras till särskilda stödåtgärder med molsvarande minskning av det totalapristillägget. Den sam-ncnlagda kostnaden fnr den löpande prisregleringen beräknas säledeskomma att uppgå till ca . Utsättningav ål och lax Enligt förhandlingsuppdragetbör nämnoen avge förslaq även till disposition av medel ur orisreglerinoskassanför fisk för all bestrida kostnader för utsättnig avlaxfisk och ål. Parterna har enats om att föreslå att ettanslag av ur prisrenlerinns-kassan for fisk utgår for finansiering av ovannämnda koslnader unaer /82. Jordbruksnämndenskostnad för uppbörd och kontroll av avgifter beräknas uppgåtill ca för det kommande regleringsåret. Dessa kostnader täcks med medel ur prisregleringskassan. Parterna har enats om alt föreslå att kostnaderna för Svensk Fisks administration elc fär läckas genomde ränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden. I den män dessa medel inte räcker till bör erforderligt medelsbehov få täckas genomuttag ur fonden. 1) Med hänsyn till svårigheten att göraen marknadsbedömning för hela 1981/82 har nämnden valt att för de fiskslag som inoår i systemet ange ett övre och ett lägre pris mellan vilkamarknadspriset sannolikt kommer att ligga. Kostnaden för pristilläggenberäknas således bli om marknadspriserna hamnarvid det lägre priset i nämndens marknadsbedömning och vid det höorepriset. 1980/81:198 40 De sammanlagda kostnaderna för regleringen /82 exkl Svensk Fisks administrationskostnaderberäknas således komma att uppgå till ca . Med nuvarande storlek av prisregleringsavgiften på fisk, d v s 6 X av förstahandsvärdet eller motsvarande belopp i öre per kg resp importvärdet beräknas inkomsterna i prisregleringskassanunder kommande regleringsär uppgå till ca . Därtill kommer räntor på medel inneståendei kassan med ca , dvs sammanlagt ca . föreslås för den löpande prisregleringsverksamheten /82 tillföras60,ur prisregleringskassan. Vidare har föreningen i enlighet med gällande direktiv rättatt vid särskilda behov använda en fjärdedelav behållningen i konjunkturutjämnings-fonden. Till den del de anvisade medlen intebehöver tas i anspråk överförs överskottettill fonden. Fondens behållning beräknas uppgå tillca per . Kostni'derna förutsättning av äl och lax samt jordbruksnämndens uppbiTEBverksamnet föreslås likaledesläckas med medel ur pris-reqleringskassan.Ur orisregleringskassan fbr fisk skulle såledesanvändas sammanlagt . Delinnebär att av kassans fonderade medelskulle användas ca . Kassans behållning per har beräknats lill ca . Den överenskommelse om normpriser m m somnu träffats för regleringsåret1931/82 har måst grundas på ett antal ovissa faktorer eftersom systemet ännu inte prövatsi praktiken. Vidare sträcker sig den kända kostnads- cch marknadsutvecklingen som påverkat de överenskomnanormpriserna endast framt till årsskiftet1980/61 medan överenskom;omfattar tidenfram till . Parterna har därför enats om en kontrollstation . Viddenna bör några principiella ändringar av uppgörelsens innebördinte göras. 1980/81:198 41 Under hänvisningtill vad som anförts anhåller nämndenatt få handlägga prisregleringen på fisk under /62i enlighet med vad tidigare Föreslagits.Detta innebär således att normprissystemet skall börjatillämpas fr o m . Nämnden anhållervidare om att regeringen fastställer de av nämnden föreslagnanormpriserna och normkvantiteterna. Nämnden anhåller även ombemyndigande att på de grunder som ovan föreslagils beslula om atl utbetala tillSvensk Fisk för att bestrida kostnaderna fbr fiskprisreglerinoenunder perioden -. Nämndenförutsätter alt ulöver tillförda medel och åretsränteinkomster därutöver liksomhittills vid oförutsedda behov får disponera högsten fjäroedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden ävenför den löpande prisregleringsverksamheten i normprissystemet.Vidare bör gälla de allmänna riktlinjerna rörande den praktiska till-lämpningen av normprissystemet som beslutades avriksdagen 1980. Nämnden bör bemyndigas medge att prisstöd får utgå förutom genom normpris-regleringen(pristillägg och överskottspriser) ävengenom fasla pristillägg på vissa fiskslag - sötvattensfisk,råräka, s k storbackelånga ochmakrill - samt regionalt fraktstöd. Nämnden böräven få meddela närmare bestämmelser om pristilläggen och hur utbetalning av pristilläggen skall ske. Nämnden anhåller vidare om bemyndigande atl under /82 ta ut prisregleringsavgift på fisk enligt samma grunder som oäller . föreslär attregleringen av importen och exporten under /62 får ske i huvudsak på samma sätfsom under innevarande budgetår. Nämnden föreslår vidare atti likhet med vad som lidigare faslställlshögst en milj kr av de fettvaruavgiftersora tas ut vid härdning av sillolja av inhemsktursprung med avdrag för vad som kan beräkans återbetalasvid export skall överföas till prisregleringsakssan förfisk. Framställning från () ang räntan på fiskerilån Som inledningsvis nämntshar den skrivelse som SFR avgett till den 17 mars 1981angående räntan påfiskerilånen i samband med den senasle tväprocentiga höjningenav diskontot överlämnats till jordbruksnämnden atttas upp under förhandlingarna om prisregleringen på fisk. FrånFiskets förhandlingsdelegation har under överläggningarna ianledning härav anförts att r.an svårligenkunde se att denna fråga kunde lösas i prisregleringsammanhang. Delegationen harupplyst om att den avser i stället att ånyo ta upp denna fräga vid direkta kontakter med . Mot bakgrund härav har nämndenej funnit anledning att i förevarandesammanhang ta upp frågan. Detta ärende har, på föredragningav avdelningsdirektören , avgjort avgeneraldirektören och ledamöterna . Därvid har även avdelningschefen närvarit. Fiskarnas inkomster och jämförelser med andra grupper Vid denu avslutade överläggningarna har för bedömning av fiskarnas inkomster använtsi huvudsak taxeringsstatistik sammanställd;iv . Av nedanstående sammanställningframgår utvecklingen av samtliga taxeradenettoinkomster för trålfiskare på resp kuststräcka . En allmän svaghet med taxeringsstatistiken är att även fiskare som inte kan betraktassom heltids-fiskare kan ingå imaterialet. inkl egenavg inkl egenavg inkl egenavg inkl egenavg 34 000 39 200 46 700 56 500 45 9Q0 58 500 46 600 55 200 57 600 69 400 80 900 93 200 79 100 95 200 47 900 56 200 65 300 79 000 73 100 91 OQO 73 300 86 800 44 500 51 900 46 600 55 600 51 400 62 800 64 000 77 000 38 100 44 600 52 700 62 700 57 000 69 500 61 200 72 900 1) Beloppen inkluderar avsättning till allmän investeringsreserv. Av diagram 1-3 framgårinkomstutvecklingen för de olika fiskare-kategorierna för tiden . För jämförelse mellan fiskares inkomster ochandra gruppers inkomster har tagits fram material som belyser delsgenomsnittlig inkomst för industriarbetare delsgenomsnittlig inkomst för vissa jordbru\öreligger endast uppgifter över individinkomsten varför jämförelse med andra gruppers familjeinkomster inte kangöras. För jordbrukare ärindividinkomst ett mycket osäkert inkomstmått. Makarna bidrar oftast gemensamt till jordbruketsinkomster och har möjligheten atldela upp inkomsten mellan makarna varit begränsad,medan möjligheten till en tämligen fri uppdelning nu föreligger. Förindustriarbetare finns uppgifter försåväl mannen som familjen. Att jämföra löntagarestaxerade inkomster med egna företagares är alltid vanskligt med hänsyn bl a till olika skatteregler. I nedanstående tabeller anges inkomsten för industriarbetare och jordbrukare avseende . I diagram 4-6 redovisas motsvarandeinkomster för . Beräkningar av sammanräknad inkomst förindustriarbetare Prop.1980/81:198 43 Sammanräknad inkomstFör jordbrukare i slättbygdsområdet Inkl egenavgifter och särskilt inv. Inkl egenavgifter och särskilt inv. Inkl egenavgifter och särskilt inv avdrag 1976 1977 1976 1979 55 600 62 400 66 000 72 900 58 500 66 000 68 600 75 300 65 700 69 500 71 300 76 600 74 400 82 800 95 900 92 500 1976 1977 1975 1979 50 300 56 500 59 700 66 500 58 OOD 61 700 68 800 70 100 65 500 72 700 84 500 81 000 , inkl make/maka exkl egenavgifter 51 000 54 100 60 400 56 100 60 300 62 500 63 200 70 000 69 400 exkl make/maka exkl egenavgifter 39 800 43 300 39 600 42 300 42 700 45 000 48 600 47 500 Inkomstbegreppet skiljer sig något mellan härredovisat siffermaterial for fiskarens inkomster och inkomster forindustriarbetare och jordbrukare. Förfiskarna har exempelvis till skillnad fränindustriarbetare underskottsavdrag förfastighet beaktats. Nämnda skillnader har dock bedömts i praktiken vara relativt små varför jämförbarhetenbara på grund av detta inte störs i någonhögre grad. Diagram 1 .Samtliga taxerade nettoinkomster fbr trålfisicaT»på syd-resp.ostkusten- A=Sydi'.usl°.i inkl egenavgft B= " exkl " 7Z 73 7 ir 7i 7? 7lr » l"> DiagrEtm 2.Samtliga taxerade inkomster för trålfiskare på . inkl e; exkl 76 7? ? Eiagraa J.Iniiomst för industriarbetare .Fraaskrivning f rå.-i_E'aB=IO-resp. "Sasmanräknad inkomst" 7X) 7/ 72. 75 7 7S- Ji, 77 7$ 7f BO Diagram 4.Inkomst förjordbrukare enligt deklarationsundersökningar. "Sammanräknad inkomst",20-30 ha åkerareal. 7/r' A , inkl särsk invest.avdrag och egenavgift 3 Som A men exkl särskinvest.avdrag C Som E men exkl egenavgift D Per brukare inkl maka/make exKl egenavgift E Som D men exkl .maka/make Diagram 5 .Inkomst förjordbrukare enligt dekl,undersökningar. "Sanmanräknad Inkomst",30-50 ha åkerareal. "ör betydelsenav A,B,C,D och E hänvisas till 20-JO ha åkerareal 7{J 7/ 72. 7J 7 7S- 7i 7? Diagram S.Inkomst för jordbriikare enligt deklarationsundersökningar. "Sammanräloiad inkoost" ,50-100 ha åkerareal. rör betydelsen av A,B,C,D och E hänvisas 'A till diagram 4. ?i 11 71 73 7 7S ? (, 7? 1980/81:198 50 Prisbetingad kostnadsutveckling inom fisket I samband med prisöverläggningarna har inom jordbruksnämnden konstruerats ett produktionsmedelsprisindex för fiskerinäringen.Fiskets förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen är i stort sett ense om metoden för att mätakostnadsutvecklingen inom fisket. Uppgifter om prisförändringar förfiskets produktionsmedel inhämtas dels från företag somhandlar med de aktuella varorna dels genom officiell prisstatistik från i första hand SCB.Arbete pågår med att dels utvidga källmaterialetdels förbättra indexarnas kvalitet. De i index användavikterna för olika produktionsmedel har tagitsfrän typkalkyler för olika fartygsgrupper (fiskeinriktning, kuststräcka). Typkalkylerna bygger på en av jordbruksnämndenoch genomförd lönsamhetsundersökning förfiskelag. De största viktandelarna harkostnadsslagen underhäll av fartyg och drivmedel (vardera). Av ett fiskefartygs totala intäkt åtgår för att täckakostnaderna och återstående ca 50 'i för inkomster och avskrivning. Panta för lånat kapital -5,4 +10,6 +3,9 Fiskträlare, " +10,3 +4,4 Räktrålare +10,7 +4,6 tråiare,sydkusten +11,1 +4,4 Strömmingstrålare +10,6 +3,9 Prop, 1980/81:198 Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten ÖvriggruppI '' Övriggrupp II 4) Övriggrupp IV Normpris (kr/kq) Avräkningspris inkl pristillägg (kr/ko) 1)1 övriggrupp 1 ingärgråsej, vitling, sandskädda och pigghaj 2) I övriggrupp II ingår kolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk 3} I övriggrupp III ingärkummel, rödtunga och bergtunga 4) I övriggrupp IV ingår lubb, skrubba och horngädda