prop · G403144 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot synes del från rent principiella synpunkterotillfredsställande att icke-statliga representanter utan ersättning skulleställa tid och kunnande lill förfogande för alt biträda med att på statensuppdrag la fram underlag för reformer som genomfördes genom statliga beslul.Därtill måste också läggas den omständigheten att medverkan i kommittéarbeteinte medför någon reducering av andra arbetsuppgifter utan i stället oftainnebär atl annan tid än ordinarie arbetstid måste las i anspråk för attuppgifterna tillsammantagna skall kunna fullgöras. Enligt förbundets mening ärdet därför rimligt alt slaten också fortsättningsvis ger ut särskildersättning till landstingskommunala representanter i statliga utredningar. : Det är självfallet av intressealt frågor som överlämnas för utredning i statliga kommittéer får en allsidigoch sakkunnig belysning. Detta förutsäller all de rnedverkande väljs så all delillföi- Skr1980/81:144 33 säkrarkommittén sakkunskap och erfarenhet på aktuella områden. Om den nu pågåenderemissbehandlingen ger vid handen att etl avskaffande av dagarvodena inteskulle minska möjligheterna att rekrytera lämpliga och engagerade personer, harindustriförbundet ingen erinran mot att arvodena avskaffas. Vad gäller ulrcdningsledamöter,sakkunniga och experter från industrin torde eventuell frånvaro av dagarvodeninte nämnvärt påverka rekryleringsmöjlighetema. LRF:Det nuvarande systemet med kommittéarvoden fungerar enligt LRF på etltillfredsställande sätt. Inom LRF påverkas (reduceras) lönerna för detjänstemän som uppbär kommittéarvoden i ej obetydlig omfattning. Om ejreduktion sker förutsattes kommittéarbetet kunna utföras i huvudsak på fritid.För de förtroendemän inom som deltar i det statligakommittéarbetet utgör kommittéarvodel den enda ersättning som erhålles. -- Ur LRF:ssynpunkt ter sig en begränsning av kretsen ersättningsberättigade lill icke otTentligtanställda som möjlig. Varje begränsning torde emellertid medföra krav påkompensation i någon form då en stor del av kommittéarbetet som genomgång ochgranskning av malerial före sammanträden säkerligen utföres på tjänstemannensfritid. De krav som här kan framföras torde som anges i promemorian kunna ledatill administrafiva problem och ökade kostnader för statsförvaltningen. -LRFhar analyserat olika altemativ till nuvarande arvodessystem och därvid funnitatt varje ändring eller begränsning av systemet torde medföra endera ökadekostnader för statsförvaltningen eller betydande svårigheter atl bibehållanuvarande kvalité/kompelens på kommittéarbetet. - I promemorian anges ettflertal för staten negativa konsekvenser av ett arvodesfritt system. LRFinstämmer i de överväganden som här görs i promemorian. Anledning finns tillantagande alt det statliga kommittéarbetet skulle kvalitativt bli lidande omdagarvodena slopades. LRF kan inle finna annat än att rekryteringen avkvalificerade utredare både inom och utom statsförvaltningen genom en sådanåtgärd skulle försvåras. - Enligl LRF:s uppfattning bör föreskrifterna omdagarvoden för kommiltéuppdrag inte ändras på sätl föreslås i riksdagensuttalande angående inskränkning i rätten till sådanaarvoden. Varje begränsning i arvo-dessystemet torde medföra sådana nackdelarför kommitléarbelet att den kostnadsbesparing som evenluellt går att ernå intekan anses överväga de olägenheter och nackdelar som följer på en inskränkningav rätten till arvoden. SAF:SAF delar finansutskottets uppfattning att ett slopande av dagarvodena innebären tämligen oväsentlig reduktion av statsverkets kostnader. Dagarvodena tordeför SAF:s medverkan i det statliga utredningsarbetet knappast vara avavgörande belydelse. ter del sig dock för SAF naturiigare om helafrågan om utredningsverksamhetens koslnader Skr1980/81:144 34 och fördelningen av dessa loges upp till revision än attdagarvodena diskuterades separat. SAF föreslår därför att den översyn av kommitléverksamhetensom nu förbereds inom även kommer att omfatta dessa frågor. rCO; TCO anser att del nuvarande syslemel avseendedagarvode för statliga kommittéuppdrag i stort sett fungerartillfredsställande. Det bör noteras att dagarvodena uppgick till mindre än 20milj. /80 och att de svarar för av de totalakostnaderna för kommittéväsendet. De besparingar som kan göras genom attdagarvode till kommittéledamötema ej skulle utgå i samma utsträckning som hittillsär begränsade. Det kan vidare inte uteslutas att en sådan förändring menligtskulle inverka pä möjligheten att knyta önskvärd expertis till statliga utredningar.Kommittéarbete är ofta förknippat med merarbete. Även om ersättningen fördetta är blygsam torde den dock ha en viss betydelse. Ett yllerligare skäl för TCO:sinvändningar är atl kommittéarbete uppvisar likheter med ledamotskap istatliga nämnder, styrelser, råd, delegationer etc. För sådant uppdrag utgårersättning - regelmässigt högre än för kommittéarbete - och någon ändring idet avseendet har inte aktualiserats. TCO finner inga särskilda skäl föreliggaför att särbehandla kommittéarbetet. - Mol bakgmnd av vad som här anförts ärTCO avvisande till tanken på att ta bort dagarvodel för kommittéarbete. /SR: /SR delar finansutskottets majoritetsuppfattning och instämmer också i dess bedömning atl det kan finnas skäl seöver systemet för atl komma till rälla med eventuella orättvisor. I huvudsakär nuvarande system tillfredsställande men med de nackdelar som ärofrånkomliga med schablonersättningar. - En brist i systemet är allersättningsnivån i många fall satts alltför låg i relation till del arbete somutförs. För t.ex. ordföranden ter sig ofta ersättningen i förhållande till denarbetsinsats som denne gör symbolisk. En annan brist är alt ersättningsnivåninte automatiskt följer utvecklingen av den allmänna lönenivån på samma sättsom kol-lektivavtalsreglerade ersättningar och tillägg. Båda dessa bristerborde emellertid kunna lösas utan alt överge systemet som sådant. En väg voreatt avlalsreglera ersättningarna. Som exempel på avlalsreglerade ersättningarför frislående uppdrag kan nämnas tidningsområdet och s.k. free-lanceuppdrag. -För samtliga medverkande i kommittéarbete gäller att de utför en avsevärdarbetsinsats för vilken de inte erhåller annan ersättning än kommittéarvodena.Att begränsa kretsen av ersältningsberälligade innebär att de från ersättningundantagna utför denna arbetsinsats utan ersättning. Med en sådan ordningskulle det utan tvivel uppstå avsevärda svårigheter att få sådana medverkande ikommittéarbete. Om vissa medverkande har ersättning medan andra inte har detär det inte arbetet i kommittén som arvoderas ulan någon annan imaginärföreteelse. Skr1980/81:144 35 ningenslopas för de statstjänstemän där uppdragen står i nära samband med deordinarie arbetsuppgiftema, måste konsekvensen bli att frågan om särskildersättning tas upp på annal sätl. Antingen måsle då särskild ersättning utgå, t.ex.såsom uppdragstillägg, eller också mäste det merarbete som sker utanförordinarie arbetstid kompenseras såsom övertidsarbete i vanlig ordning. Båda lösningamatorde ställa sig avsevärt dyrare än nuvarande system. /SR delaruppfattningen att en begränsning av kretsen ersättningsberättigade medföravsevärda rekryteringsproblem. Det skulle därigenom vara till men förutredningsväsendet. - De alternativ till nuvarande system /SR kan se äratt överenskommelse om ersättning för medverkan i kommittéarbete träffas med demedverkande från fall till fall eller att ersättning utgår för faktiskt nedlagtarbete i form av timersättning. Nivån på arvodena torde bli högre om man frånregeringens sida även fortsättningsvis vill ha kvalificerade ledamöter,sakkunniga etc. Alternativen torde ha avsevärda administrativa nackdelar ochdessutom medföra kraftiga kostnadsökningar. /SR förordar därför atlproblemen löses inom rarhen för nuvarande system. - Konsekvensen av ett totaltslopande av dagarvodena blir att arbetet i kommittéer måste kompenseras påannat sätt. Arbetstagare som utsetts av sin arbetsgivare att delta i kommittéarbetekommer atl ställa krav på ersättning, t. ex. övertidsersättning. Andraarbetstagare, enskilda uppdragstagare, kommer att kräva ersättning av denkommitté som de arbetar åt. Inte i något av fallen torde ersättningsanspråkeninskränka sig till den symboliska nivå kommittéarvodena ligger på. Detskulle också bli nödvändigt atl i stor utsträckning anställa vikarier hoshuvudarbetsgivaren eftersom de frivilliga arbetsinsatser som i nuvarandesystem i stor utsträckning sker på fritid skulle bortfalla. Administrafionenskulle bli betydligt mei"a omfattande såväl hos huvudarbetsgivaren somkommittén genom ledighetsavdrags-, övertids- och vikarieadministration hos huvudarbelsgivarenoch nödvändigheten att ersätta minskade avlöningsförmåner och uppkommande kompensafionskravför kommittén. Rekryteringen till kommittéuppdrag skulle påverkas negativt ochurvalet och därmed kvalitén på såväl de medverkande som kommittéarbetet skullebli avsevärt sämre om ersättningarna slopades. Incitamenten till en kvantitativtoch kvalitativt högvärdig insats skulle bortfalla. Det är risk att många av demsom medverkar hell enkelt skulle lämna sina uppdrag. För attlösa motsvarande arbetsuppgifter måste då kommittéerna tillföras anställda iökad omfattning eller lösa uppgiftema på konsultbasis. En ytteriigarekonsekvens av slopade arvoden som /SR vill erinra om är alt de arvoden somutgår i samband med förhandlingar med främmande stat (Kungl. Maj:ts beslut den26 ) och är knutna till kommitléarvodena måste regleras i särskildordning. - /SR förordar sammanfattningsvis det nuvarande systemet med debrister det vidlåder, eftersom varje annan framkomlig modell om den skalluppfylla några krav på rättvisa och ge rimlig kompensation för utfört arbeteställer sig dyrare och leder till en omfattande byråkratisering och försvåradadministration. Skr 1980/81:144 36 Skrivelsen........................................................... ... 1 Skrivelsens huvudsakligainnehåll............................. ... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .... 2 Bakgrund......................................................... ... 2 Föredraganden.................................................. ... 4 Hemställan........................................................ ... 5 Regeringensbeslul ............................................. ... 5 BilagaI Promemorian (Ds B 1981:2) Kommittéarvodena 7 Bilaga2 En sammanställning av enkäten om kommitléarvodena .. 19 Trycl(eri, Stocicholm 1981