prop · G403148 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:148 om ändring i bostadsrättslagen (1971:479); Regeringen föreslär alt anta det förslag som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. 1 propositionen föresläs nya bestämmelser till skydd förhyresgästerna i samband med all hyresfastigheter ombildas lillbosladsrättsfasiigheier. Förslaget innebär all en lägenhet som är uthyrd iprincip inte skall få upplåtas med bostadsrätt så länge hyresförhållandetbeslår. Om bostadsrätt upplåts i strid med förbudet, blir upplåtelsen ogiltig. De nya bestämmelserna föreslås träda i krafl den I juli1981. Prop.1980/81:148 2 Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenom föreskrivs atl 2 och 8 §§ bostadsrätlslagen(1971:479) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Nyttjanderätt enligt 1 § fär upplåtas endast avbostadsrättsförening. Upplåtelse fär icke ske lill annan än medlem iföreningen. Medlems räll i föreningen pä grund av upplåtelse kallasbostadsrätt. En kommun till vilken bostadsrätt skall anses upplåtenenligt bostadsan-visningslagen (1980:94) förvärvar medlemskap i föreningengenom upplåtelsen. En lägenhet som är upplåten med hyresrätt får inleupplåtas med bostadsrätt så länge hyresförhållande! Upplåtelse avbo-siadsräll får dock ske, om mindre än återstår av hyrestiden ochhyresvärden och hyresgästen är ense om atl hyresförhållandet skall upphöraulan atl hyresrätten överlåts till någon annan. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är avsedd att helleller till icke oväsentlig del användas som bostad. Har bostadsrätt till viss lägenhet upplåtits ät flera varför sig, äger upplåtelserna sinsemellan företräde efter den tidsföljd i vilkende ägt rum. År upplåtelserna samtidiga eller kan det ej utrönas i vilkentidsföljd de skelt, skall rätten pä talan förordna om företrädel mellan demefter vad som med hänsyn till omständigheterna är skäligt. När bostadsrätt skall vika enligt första stycket, skallföreningen återbära grundavgift och upplätelseavgift som bosladsrällshavarenbetalat. Denne har även rätt lill ersättning av föreningen för skada, om hanvid upplåtelsen varken ägde eller bort äga kännedom om den andra upplåtelsen. Om bostadsrätt har upplåtils i strid med 2 § Iredjeslyckel, är upplåtelsen ogiltig. I sådana fall gäller bestämmelserna i andrastvcket. Denna lag träder i krafl . Bestämmelserna i8 S Iredje stycket gäller inle. om upplåtelse av bostadsrätt har skett föreikraftträdandet. Senaste lydelse 1980:96. 1980/81:148 3 Närvarande: stalsminislern Fälidin, ordförande, ochstatsråden , , , , Mogård. , Krönmark,Burenslam , , , , , , , ,, , Lagrådsremiss om ändring i bostadsrättslagcn (1971:479) Efter bemyndigande av regeringen tillkallade jag år 1978en kommitté för att utreda frågan om ökad användning av bostadsrätt inombostadsbeståndet (1979 ärs kommitléberättelse del II s. 357-363). Kommittén',som antog namnet bostadsrällskommillé (Bo 1978:06), avlämnade ioktober 1980 deibetänkandet (Ds Bo 1980:3) Rättsskydd för kvarboendehyresgäster vid övergång frän hyresrätt till bostadsrätt. Belänkandet, sominnehåller ett förslag till ändring i bostadsrätlslagen (1971:479), bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga I. Inom har därefter i oktober 1980upprättats en promemoria om hyresgästinflytandel vid ombildning frän hyresrättlill bostadsrätt. I promemorian föresläs en ändring i lagen (1975: 1132) omförvärv av hyresfastighet m. m. Promemorian bör fogas till prolokollel i dettaärende som bilaga 2. Betänkandet och promemorian har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenabör fogas lill prolokollel i della ärende som bilaga 3. En väsentlig uppgift för bostadspolitiken är att öka deenskilda människornas inflytande över sitt boende. Delta kan ske bl.a. genomall man ordförande, riksdagsledamotenRolf , kommunalrådet och riksdagsledamoten . Prop.1980/81:148 4 underlättar för hyresgäster att bildabostadsrättsföreningar och överta sina lägenheter med bostadsrätt. Dessa frägorprövas f. n. av boslads-rätlskommilté. Ombildningar från hyresrätt lill bostadsrätt förekommerredan i dag och antalet ombildningar har ökal . Med nuvarandebestämmelser finns det emellertid ingen garanti för att hyresgästerna fårnågot inflytande över en ombildning. Olägenheler uppslår också för de hyresgästersom vill ho kvar med hyresrätt. Enligt min mening är det önskvärt all förbättrade boendes situation i dessa avseenden. De förslag som har lagts fram i bostadsrättskommitténsdelbetänkande och i departementspromemorian syftar lill att minskaolägenheterna för hyresgästerna och ge dem etl ökal inflytande vid ombildningarfrån hyresrätt till bostadsrätt. Syftet med bosladsrältskommilténs förslag är i första handatt äsladkomma ell bättre skydd för kvarboende hyresgäster när enhyresfastighet ombildas till bostadsrättsfaslighet. Förslagel innebär i principatt en lägenhet som är uthyrd inte fär upplåtas med bostadsrätt annat än tillhyresgästen själv sä länge hyresförhållandet bestar. Förslagel i departementspromemorian har till syfte att gehyresgästerna ell garanterat inflytande när en hyresfastighet planeras bliombildad till en fastighet med bostadsrätt. För detla ändamål föreslås atl enbostadsrättsförening inle skall fä tillstånd atl förvärva en hyresfastighetenligt lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. (lillsländslagen),om inle flerlalel hyresgäster i fastigheten har samtyckt till förvärvet. Under remissbehandlingen har sä gott som allaremissinstanser förklarat sig positivt inställda bäde lill att rättsskyddet förkvarboende hyresgäster förstärks och till atl hyresgästerna fär ökal inflytandei en ombildningssi-lualion. När del gäller sättet all realisera dessa syften ärremissutfallet emellertid splittrat. Elt tiotal remissinsianser tillstyrkerbåda förslagen. Endast en remissinstans, hyresnämnden i , avslyrkerhell. Även hyresnämnden är i och för sig positiv lill syftet med förslagen menanser att man bör invänta bostadsrättskommilléns slutbetänkande för all få lillständ en samordning. Av de övriga remissinslanserna är vissa positiva lillkommillébelänkandel och negaliva lill promemorieförslagel, medan andra intarmotsatta ståndpunkter. En del remissinsianser anser alt man inte f. n. börgenomföra de framlagda förslagen, eftersom de har samband medbostadsrältskommitténs kommande arbele. Föregen del villjag inledningsvis understryka viklen avall hyresgästernas rättsliga ställning inte försämras när en hyresfastighetombildas till en faslighet med bostadsrätt. Del är angelägel att de hyresgästersom väljer att bo kvar med hyresrätt kan göra detta utan alt riskera attförlora något av sitt besittningsskydd eller sin bytesrätt. Som framgår avredogörelsen för gällande rätt i kommiltébetänkandel är nuvarande bestämmelserotill- 1980/81:148 5 fredsställande i detta avseende. Det är därior angelägelalt bestämmelserna ändras sä att kvarboende hyresgäster skyddas mot denegativa konsekvenser som en ombildning kan medföra. Det är ocksä önskvärt atlde lagändringar som behövs kan genomföras sä snart som möjligt, inte minst medtanke på att antalet ombildningar har ökal under senare lid. Vad jag nu har sagt talar för atl ell förslag i de frägorsom har behandlals i bosladsrältskommilténs delbetänkande läggs fram i sädantid att det kan behandlas redan vid innevarande . Nya bestämmelser kandä träda i kraft den . Enligt min mening är de beröringspunkter somfinns mellan förslaget i delbelänkandel och de förslag som kan väntas ikommitténs slutbetänkande inte sä påtagliga att en samordning är nödvändig.Jag anser därför all del förslag som har lagts fram i delbelänkandel bör tasupp till behandling . Som jag lidigare har antytt är del ocksä angeläget atlvidla ålgärder för atl ge hyresgästerna elt garanterat inflytande överombildningsprocessen. Detta lalar för alt man i enlighet medpromemorieförslagel inför elt krav på samtycke av en majoritet av hyresgästernaför att en ombildning skall fä ske. Enligl min mening är det emellertid intelika angelägel med en skyndsam behandling av promemorieförslaget, särskiltinte om man nu genomför' lagändringar pä grundval av kommitténs delbetänkande.Som har påpekats under remissbehandlingen kommer nämligen införandet av ellförbud mol all upplåta bostadsrutt till lägenheter som är inhyrda alt medföraförbättringar från hyresgästernas synpunkl inte bara när det gäller kvarboendehyresgästers rättsliga ställning utan också i fråga om hyresgästernas inflytandeöver själva ombildningsprocesen. Om bosladsiätt får upplåtas endast tillhyresgäster, kommer fastighetsägaren irppenbarligen alt ha ell starkt intressealt samräda med hyresgästerna vid en ombildning. Delta innebär atl behovetminskar av en uttrycklig lagregel om krav på samtycke av en majoritet avhyresgästerna. Till detta kommer alt det finns ell klart samband mellandet nu behandlade promemorieförslaget och det arbele som bedrivs avbostadsrätlskommillén. Kommittén väntas i sill slutbetänkande föreslåbestämmelser oni förköp för hyresgäster. Enligt min mening är det en fördel omIrågan om hyresgästernas inflytande i samband med en ombildning kan tas upptill övervägande med de tilltänkta reglerna om förköp. Jag anserdärtör all behandlingen av frågan om hyresgästernas inflytande vid enombildning bör anstå i avvaklan pä kommitténs slutbetänkande. 2.2 Rättsskyddet för kvarboende hyresgäster Av kommilléns belänkande framgår atl kvarboendehyresgäster i vissa fall kan få en försämrad rättsställning när enhyresfastighet har ombildals till en fastighet med bostadsrätt. Gällandebestämmelser om besitlnings-skydd och bytesrält medför också alt det lättuppslår osäkerhet om vilken Prop.1980/81:148 6 verkan en ombildning har för de kvarboende hyresgästerna.De akluella bestämmelserna f"inns i 12 kap. 35 § andra stycket 4 och 46 !iförsta stycket 6 a jordabalken. Om en ombildning sker på det sättet att bostadsrättupplåts endasi till de lägenheter som innehas av hyresgäster som vill övergåtili bostadsrätt uppkommer inga egentliga problem för de hyresgäster som borkvar med hyresräll. En kvarboende hyresgäst kommer dä att stä ihyresförhällande till bostadsrättsföreningen. Han har kvar bådebesittningsskydd och bytes-rätt. Om han använder lägenheten för all byta lillsig en annan bostad, fär den nye hyresgästen samma besittningsskydd ochbytesrätt. Problemenuppkommer om en uthyrd lägenhet upplåts med bostadsrätt till någon annan änhyresgästen. Om hyresgästen träffar etl nyll hyresavtal medbosladsrällshavaren. anses lägenheten upplåten av bosladsrällshavaren.Resultatet blir att hyresgästen förlorar bytesrätten och att hansbesittningsskydd försvagas. Han kan under vissa förutsättningar bli tvingadatl flytta, om bosladsrällshavaren själv har intresse av atl förfoga överlägenheten. Om något nytt hyresavtal inle träffas mellan hyresgästenoch bostads-rättshavaren, kan det lätt uppkomma osäkerhet om hyresgästens rättsställning.I enlighet med ett avgörande av bosladsdomslolen (Rättsfall frånbosladsdomslolen nr 4:79) har hyresgästen visserligen rätt all alltjämt hällasig till bostadsrättsföreningen som hyresvärd. Pä så sätl kan bädebesittningsskydd och bytesrält bevaras, inte bara för hyresgästen själv utanocksä för en efterföljande hyresgäst som övertar lägenheten genom byle. Om emellertid hyresgästen inle gör gällande att han slär ihyresförhällande lill bostadsrättsföreningen, torde resultatet i allmänhet bliatt den som har förvärvat bostadsrätten betraktas som ny hyresvärd. I praktikentorde det vara vanligt all man på ömse håll utgår från all den som förvärvarbostadsrätten lill en uthyrd lägenhet inträder som hyresvärd i föreningensställe. Detla medför visserligen inte atl hyresgästen för egen del förlorarnägot av besittningsskyddet eller bytesrälten så länge lägenheten kan anses haupplåtits av den lidigare fastighetsägaren. Emellertid försvagas värdet avbytesrälten betydligt genom all en efterföljande hyresgäst kan fä etl svagarebesittningsskydd och gä miste om bytesrälten, om upplåtelsen till honom ansesha gjorts av bosladsrällshavaren. Som framgår av del anförda är de nuvarande bestämmelsernaom kvarboende hyresgästers rättsställning svärförsläeliga. Situationen för enhyresgäst som föredrar atl bo kvar med hyresräll efter en ombildning tillbostadsrätt blir i hög grad beroende på hans kännedom om bestämmelserna ochhans förmåga att hävda sina inlressen. Enligt min mening är det uppenbart att man bör vidta åtgärderför alt såvitt möjligt undanröja de olägenheter som kan uppkomma med nuvarandebestämmelser. kan ske i huvudsak på två säll. 1980/81:148 7 vet är att i enlighet med kommitténs förslag förbjudaupplåtelse av bostadsrätt till en uthyrd lägenhet så länge hyresförhållandetbestår. Det andra alternativet är att tillåta dubbelupplåtelse men införakompletterande bestämmelser till skydd för kvarboende hyresgäster. Bland de remissinsianser som har tillstyrkt kommitténsförslag atl förbjuda upplåtelse av bostadsrätt vid sidan av hyresrätt har ettflertal framhållit atl del är värdefullt att rättsläget för kvarboendehyresgäster klarläggs och att hyresgästerna fär behålla besittningsskydd ochbytesrält fullt ul. Flera av dessa remissinstanser pekar ocksä på att denföreslagna ordningen kan medföra vissa olägenheler för en bostadsrättsföreningnär del gäller finansieringen av fastighetsförvärvet och upprättandet av ekonomiskplan för föreningen. De anser emellertid att dessa olägenheter är uvunderordnad betydelse i jämförelse med de fördelar som förslaget medför iövrigl. De remissinstanser som avstyrker förslaget eller som ärtveksamma till det framhåller framför allt att förslaget medför olägenheter ifräga om finansiering och upprättande av ekonomisk plan. Nägra framhåller uttryckligenatt en möjlighet all upplåta bostadsrätt även till uthyrda lägenheter är avstort värde genom att underlätta all ombildningar genomförs pä elt smidigtsätl. Det framhålls att det från finansieringssynpunkt är en fördel allföreningen kan få in grundavgifter även för de lägenheter sorn är uthyrda. I valet mellan de båda angivna alternativen för attförbättra kvarboende hyresgästers ställning lalar enligt min mening flera skälför det allernaliv som kommittén har föreslagil. Den föreslagna lösningen ärenkel och lättbegriplig. Den medför att kvarboende hyresgästers rättsställningblir klarlagd. En kvarboende hyresgäst fär alllid bostadsrättsföreningen somhyresvärd. Besittningsskydd och bytesrält bevaras fullt ut, inte bara förhyresgästen själv ulan ocksä för den som byter till sig lägenheten av honom.Dessutom är del frän principiell synpunkl tilltalande att dubbelupplålelser avnyttjanderätter förhindras. Enligt min mening är fördelarna med den föreslagnalösningen sä påtagliga att förslaget bör genomföras, om inte de skäl som talaremot det är mycket starka. Vad som har anförts mot den föreslagna lösningen ärframför allt att ett förbud mol upplåtelse av bostadsrätt till uthyrdalägenheter kan försvåra finansieringen av bostadsrättsföreningensfaslighelsförvärv. Som kommittén har påpekat uppkommer emellertid dessasvårigheter framför allt i sådana fall då endasi en mindre del av hyresgästernavill övergå lill bostadsrätt och återstoden bor kvar med hyresräll. Attombildning försvåras i sådana fall är enligt min mening inte någon nackdel. I sädana fall dä en majoritet av hyresgästerna slödjer enombildning men några hyresgäster vill bo kvar med hyresrätt kan del i och försig underlätta finansieringen om bostadsrättsföreningen har möjlighel allupplåta även de uthyrda lägenheterna med bostadsrätt antingen lill den tidigarefastighets- Prop.1980/81:148 8 ägaren eller till nägon ulomsläende. Om intresset för enövergång bland hyresgästerna är tillräckligt slorl bör del emellertid varamöjligt all ordna finansieringen pä någol annal säll. Antingen kan dehyresgäster som blir bostadsrätlshavare betala en högre grundavgift eller ocksäkan föreningen ta upp ytteriigare län. En möjlighet som kan vara aktuell isädana fall då den förutvarande fastighetsägaren hade varit beredd att självteckna bostadsrätt för ell antal lägenheter är att fastighetsägaren lånar ulpengar till föreningen. Även andra lösningar kan komma i fräga. Jag vill tillägga atl del i och för sig mäsle betraktassom en avgjord fördel om de boende själva eller genom sin förening anskaffar demedel som behövs för fastighetsförvärvet utan att behöva lita tillkapitaltillskott från bostadsrätlshavare som inle har sin bostad i föreningenshus. Pä det sättet minskar riskerna för alt utomstående fär inflytande överföreningens verksamhel liksom riskerna för alt bostadsrätter utnyttjas somrena spekula-lionsobjekt. Vad beträffar frågan hur den föreslagna lösningen inverkarpå upprättandet av ekonomisk plan kan konstateras all det givetvis rentpraktiskt är enklare för den som upprättar planen om samlliga lägenheter redanfrän början upplåts med bostadsrätt. Det torde emellertid inte förorsaka nägraoöverstigliga problem, om upplåtelse av bostadsrätt lill vissa lägenheter skerförsl vid en senare lidpunkt. De problem som kan uppkomma i fräga om upprättande avekonomisk plan när bostadsrätter upplåts successivt är för övrigt inle nya.Redan nu förekommer del i nybildade bostadsrättsföreningar atl vissa lägenheterfrån början är uthyrda och att de upplåts med bostadsrätt först vid en senaretidpunkt. De ölägenheter della kan medföra kan begränsas genom alt man redanfrån början fastställer grundavgifter för samlliga lägenheter. Grundavgifternaförde lägenheter som t. v. är uthyrda kan läckas antingen genom att föreningentar upp lån eller genom att bostadsrältshavarna skjuter till medel i form avextra avgifter eller län till föreningen. Pä molsvarande sätt kan de uteblivnaårsavgifterna slås ut på bostadsrältshavarna i den män de inte täcks avhyrorna frän hyresgästerna. När nägon av de uthyrda lägenheterna sedermeraupplåts med bostadsrätt behöver man inle göra nägon ny ekonomisk plan. Dengrundavgift som betalas för lägenheten kan användas till återbetalning av läneller avgifter. Sammanfattningsvis anser jag att de olägenheler som ettförbud mot dubbelupplätelse kan medföra i fräga om finansiering och upprättandeav ekonomisk plan inte är sä belydande alt de bör hindra införandet av ett sädantförbud. I enlighet med vad jag förut har sagt tillstyrker jag därför kommitténsförslag. Jag föreslår alltså att del i bostadsrättslagen införs en bestämmelsesom förbjuder upplåtelse av bostadsrätt lill lägenheter som är upplåtna medhyresräll. 1 detta sammanhang vill jag också beröra en annan frågasom har anknytning lill frägan om upprättande av ekonomisk plan. Prop.1980/81:148 9 behandlingenhar från någol häll framförts betänkligheter mot kommitté-förslaget av denanledningen atl förslaget i vissa fall skulle kunna medföra oberättigadeförmåner för kvarboende hyresgäster. Om en hyresgäst vid ombildningen väljeratl bo kvar med hyresrätt men förvärvar bostadsrätt tilllägenheten mot betalning av den urspmngliga gmndavgiften, kan han göra enoberättigad vinst om marknadsvärdet på bostadsrätten har stigit. Medanledning härav vill jag påpeka all en bostadsrättsförening som övertar enhyresfastighet har möjlighet att redan vid bildandet ta ställning tillvillkoren för att kvarboende hyresgäster skall få förvärva bostadsrätt vid ensenare lidpunkt. Bestämmelser härom kan las in i den ekonomiska planen ochföreningens sladgar. En möjlighet är atl föreskriva att särskildaupplålelseavgifter skall betalas av dem som blir bostadsrätlshavare . Enligt vad jag har inhämtat övervägs hithörande frågor avbostadsrätlskommittén. Jag anser därför inle alt det f. n. finns anledning attföreslå några åtgärder i detta avseende. Omman inför elt förbud mot upplåtelse av bostadsrätt till sådana lägenheter somär upplåtna med hyresrätt, uppkommer frågan om förbudet bör gälla inte barabostadslägenheter utan också lägenheter som är uthyrda för något annat ändamål.Önskemålet alt garantera rättsskyddet för kvarvarande hyresgäster gör sig integällande med samma styrka beträffande lokalhyresgäster, eftersom reglerna omdirekt besittningsskydd och bytes-rätt inte gäller dem. Emellertid anser jag,framför allt med hänsyn till att det från principiell synpunkt är önskvärt atthell och hållet förhindra dubbelupplålelser av nyltjanderätl, all denföreslagna bestämmelsen bör gälla också lägenheter som är uthyrda för någotannat ändamål än bostad, dvs. i Göteborghar påpekat att det skydd som den föreslagna bestämmelsen är avsett all medföraför hyresgäster kan sättas ur spel i sådana fall då elt hus genomgår enomfattande ombyggnad och hyresgästerna flyttar ut sedan de har fåttersätlningslägenheter och evenluellt också garanterats rätt att flytta tillbaka(se 12 kap. 46 § tredje stycket jordabalken). Sedan hyresavtalen har upphörtatl gälla utgör den föreslagna bestämmelsen inte något hinder mot attfastighetsägaren genomför en ombildning till bostadsrätt och upplåterlägenheterna med bostadsrätt till andra än de lidigare hyresgästerna. Om någonav dem därefter utnyttjar sin återflytlningsrätl och tecknar nytt hyresavtalmed bosladsrällshavaren, får han ett försvagat besittningsskydd och går misteom sin bytesrält. Det ifrågasätts därför om inte den som har ålerflyttningsrättbör jämställas med en hyresgäst enligl den föreslagna bestämmelsen. Förmin del anser jag att ölägenheterna av en ombildning till bostadsrätt iallmänhet inte torde vara så betydande för en hyresgäst som flyttar ul isamband med en ombyggnad. En sådan hyresgäst har möjlighet att ta fill varasina intressen i samband med atl han sägs upp för avflyttning. Prop.1980/81:148 10 behöveri princip inte flytta annat än om han får en annan bostad. Han kan också träffaavtal med hyresvärden om villkoren för att få flytta tillbaka efterombyggnaden. Jag anser därför att det inte finns tillräckliga skäl att införaen kompletterande bestämmelse för detta fall. Hyresnämndeni har tagit upp en annan situation där det kan finnas risk för att denföreslagna bestämmelsen kringgås, nämligen när en lägenhet övergår till en nyhyresgäst i samband med byte. Om bytet genomförs som en verklig överlåtelse,uppstår ingen sådan risk, eftersom den nye hyresgästen då inträder i denlidigare hyresgästens rättsförhållande. Det är emellertid vanligt alt bytengenomförs pä del sättet att hyresvärden och hyresgästen kommer överens om atlhyresavtalet skall upphöra och att hyresvärden därefter tecknar nytt avtal medden Ullträdande hyresgästen. I sådana fall finns det enligt hyresnämnden riskför att bostadsrättsföreningen passar på atl upplåta bostadsrätt tilllägenheten efter del att den gamla hyresgästen har skrivit av sitt kontrakt meninnan kontraktet med den nye hyresgästen har undertecknats. Den angivna situationenavser sådana fall då hyresvärden och hyresgästen är ense om atl hyresavtaletskall upphöra och att en ny hyresgäst skall överta hyresrätten, I sådana fallmåste del anses föreligga en förpliktelse för hyresvärden alt ingå etl nyll hyresavtalmed den fillirädande hyresgästen. Hyresvärden har då inte rätl att undermellantiden upplåta bostadsrätt till någon annan. Enligt min mening finns detdärför inte anledning att befara att den föreslagna bestämmelsen skall kringgåspå det angivna sättet. Jag anser följaktligen inte att det behövs nägonsärskild bestämmelse för detta fall. Under remissbehandlingenhar nägra remissinstanser också framfört synpunkter på den närmare utformningenav den föreslagna bestämmelsen i 2 § bostadsrätlslagen. Ett par remissinstanserhar påpekat att bestämmelsens utformning medför den olägenheten att någonupplåtelse av bostadsrätt inte kan ske sä länge hyresgästen har rätt altanvända lägenheten, även om del är hell klart all han kommer alt flytta.Föreningen får alliså vänta med upplåtelsen tills lägenheten är friställd. Frånnågot håll har gjorts gällande att det föreslagna undantaget för upplåtelse avbostadsrätt fill hyresgästen själv är onödigt och alt bestämmelsen kanförenklas på denna punkt.