prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — Om bestämmelserna om proportionellt val får gälla även suppleantvalen fårdetta problem enhgt landstingei en tillfredsställande lösning. Det kan då intelängre bli fråga om personliga suppleanter utan alla suppleanter som harutsetts kan fungera som ersättare för alla de ledamöter som har valts avlandstinget. framhåller att detta också ger den fördelen att manhar fler suppleanter att välja bland, om en ordinarie ledamot har förhinder.Möjligheterna alt alltid få "rätt" sammansättning på del beslutandeorganet ökar alltså, konstaterar landsfinget. ÄvenRSV och i tillstyrker förslaget, men gör vissapåpekanden. RSV framhåller atl systemet med gmppsuppleanter får till följd attdet kan inträffa att den suppleant som i andra hand skall träda in företräderett annat parti än ledamoten. Om den proportionella valmetoden har använts,inträder i sådant fall alltid en suppleant från det parti som har det störstaröstetalet. RSV konstaterar att det således är möjligt att oönskadepartiväxlingar uppstår (jfr KU 1976/77:25 s 73-75). I promemorian har intenågra särskilda föreskrifter, som syftar till att undanröja risken förpartiväxlingar, presenterats. Denna fråga bör enligt RSV bli föremål förytterligare överväganden. I avvaktan härpå tillstyrker emellertid RSV deföreslagna bestämmelserna om suppleanter. i läninskränker sig i sitt yttrande till att behandla frågan om proportionellt valav suppleanter i styrelse, men framhåller atl vadlänsstyrelsen anför gäller i tillämpliga delar även för de övriga regionala ochlokala statliga nämnder och styrelser som berörs i promemorian. Denföreslagna ordningen medför naturligen i normalfallet att förutsättningarnaför att en från länets synpunkl riktig politisk fördelning av platserna ilänsstyrelsens styrelse bibehålles vid förfall för ledamot. Den bör också medföraen förbättrad kontinuitet i länsstyrelsearbetet för de suppleanter som enliglden vid valet uppgjorda turordningen skall kallas till tjänstgöring i förstarummet. Dessa bör härmed rimligen få delta i etl större anlal 1980/81:185 86 sammanträden än vad som är fallel för varje enskildsuppleant. Emellertid gör sig inle enbarl politiska motsättningargällande i styrelsearbetet. Det kan inträffa att olika länsdelars intressenkommer i konflikt. En strikt tillämpning av lagen om proportionella val m. m.kan - tvärtemot vad anför i belänkandet 1979/80:8-medföra atl kommunala inlressen blir företrädda på annat sätt än , eftersomturordningen suppleanterna emellan är given genom valel. Det blir således heltberoende på tillfälligheter om den inkallade suppleanten får representeraledamot från samma länsdel. Förslaget ger heller inga garanfier för atl derepresentationskrav som anges i 42 § länsstyrelseinstruktionen, avseendeerfarenhet från verksamhel i näringslivet och från arbetstagarorganisationer,blir i högre grad tillgodosedda än vad som är fallet. Risken att det kravetblir i än mindre mån tillgodosett än ökar i stället av samma skäl som angettsbelräffande förutsättningarna att tillgodose de olika länsdelarnas intressen. Förslagel medför i viss mån försämringar jämfört meddagens situation och förstärker till och med vissa av de brister som råder . Dessa omständigheter bör dock inte få stå i vägen för att skapa så godaförutsättningar som möjhgt för en från politisk synpunkt riktig sammansättningav länsslyrelsens styrelse. Länsslyrelsen tillstyrker därför förslaget. Länsslyrelsen vill emellertid i detla sammanhang peka päde konsekvenser som kan bli följden av att proportionellt vald ledamot ellersuppleant avgår . Eftersom rättspraxis intagit denståndpunkten alt fyllnadsval inte får ske under sådana omständigheter kan jugenom fillämpning av reglerna om suppleantinträde de politiska maktförhållandensom uttrycktes genom valet komma att helt förryckas. En ändring av lagen omproportionellt val m. m. bör därför övervägas. Syftet bör vara att åstadkommaen ordning innebärande att den partigrupp, som erhållit mandat vid förrättatproportionellt val, får nominera ersättare, varefter valförsamlingen genomacklamationsbeslut företar fyllnadsval. Detta är en ordning som ofta tillämpasi prakfiken t. ex. i kommunernas fullmäktige. tillstyrker förslaget så långt detavser ändring av systemet med personliga suppleanler i syfte att möjUggöra valenligt proportionalitetsmetoden. Däremol avstyrker kommunen förslaget sominnebär att en suppleant skall kunna ersätta vem som helst av de valdaledamöterna. Kommunen anser att suppleanternas tjänstgöringsmöjlighel skallbegränsas till att omfatta ledamöter inom samma parti allernafivt partigrupp. Flera remissinstanser begränsar sina yttranden till vissanämnder eller styrelser. Länsstyrelserna i , , ,och tillstyrker förslaget om att de personligasuppleanterna bör bytas ut mot gruppsuppleanter i länsstyrelsernas styrelsersamt att det proportionella valsättet kan tillämpas beträffande dem.Länsstyrelsen i län anser att bestämmelserna om personliga suppleantereller gruppsuppleanter 1980/81:185 87 börbringas i överensstämmelse med det som gäller för kommuner och landsting. Ettalternativ som enligt emellertid bör övervägas är att tillämpaett system med partisuppleanter, vilket skulle ta tillvaraminoritetsintressena. framhåller all det i många fall kan vara värdefulltom en suppleant från samma parti kan träda in vid förfall för ordinarieledamot. påpekar atl det vid dess styrelse kan bli problem förvpk, som endast har en ledamot och en suppleant, medan övriga partier har minsttvå ledamöter resp. suppleanter. Dessa förhållanden påpekas också avlänsstyrelsen i . anser att man skall bestämmaantalet suppleanter till lika många som antalet ordinarie ledamöter. Om ettparti emellertid har endasi en ordinarie ledamot bör enligt länsstyrelsenantalet suppleanter uppgå till två siycken. Länsstyrelseni anser att den nuvarande ordningen med personliga suppleanterkan behållas med viss jämkning. konstaterar att den nuvarandeordningen med personliga suppleanter inte sällan för med sig "tommastolar" vid styrelsens sammanträden. Promemorians förslag omgruppsuppleanter leder förmodligen till alt man råder bot pä detta problem. EnUgtlänsstyrelsen för emellertid ett renodlat system med gruppsuppleanter med sigvissa nackdelar utöver dem som har berörts i promemorian. Länsstyrelsenframhåller att det således kommer att föra med sig att vissa suppleanter näslanalltid får tjänstgöra medan andra i prakfiken aldrig blir kallade. Enligtlänsstyrelsen är det dessutom sannolikt atl suppleanterna från området närmastresidensorten i ett sådant system kommer att tjänstgöra nästan regelmässigt,vilket leder till en sned fördelning inom länet. Enligt borde i ställetden nuvarande ordningen med personliga suppleanter kunna behållas men jämkad pådet sättet, att när en personlig suppleant är förhindrad skall kallelse gå tillövriga suppleanter i samma partigrupp i den turordning som de anges ilandstingets nomineringsbeslut. Länsstyrelseni godtar inte förslaget om att bestämmelserna om proportionelltval skall gäUa vid utseende av suppleanter i länsstyrelsernas styrelser.Länsstyrelsen anför bl. Denföreslagna lydelsen av 42 § femte stycket länsstyrelseinstruktionen innebär attäven om suppleanterna inte väljs proportionellt så kan varje suppleant ersättavem som helst av samtliga 14 valda ledamöter. måstesåledes vid valet beträffande alla 14 ledamöterna bestämma fuUständigsuppleantordning. Därmed mäste partierna - om man skall komma till någonsamförståndslösning och göra valet som "majoritetsval" - rangordnavarandra inbördes. Om detta måhända kan upplevas besvärande med dagenssituation måste det bli än svårare om något "IvärpoUtiskt" partiskulle få så många landstingsledamöter att partiet skall ha plats ilänsstyrelsens styrelse. Utredningenutgår från att det proportionella valsättet kommer atl tillämpas mycket sällanäven i framfiden. Enligt bestämmelserna skall dock val av ledamöter ochsuppleanter till i styrelse 1980/81:185 88 genomföras som proportionellt val om del begärs av ett sålitet anlal landstingsledamöter som 12(149:14 = 10.6 -I- 1 = 12). Man kan välinte helt utesluta att ett proportionellt val till styrelsenågon gång kan komma till stånd på grund av de skäl som anförts tidigare, dvs.något partis motvilja mot att ange preferenser bland de andra parfierna. I promemorian anförs, s. 32, beträffande inträde avsuppleant från annat parti, som kanske har en helt annan politisk inriktning ändet parti som den frånvarande ledamoten företräder, att detta förhållande i ochför sig inte har någon större belydelse, eftersom man i praktiken säUananvänder det proportionella valsättet. Om proporfionellt valsätt någon gångändå används vid val till etl sä viktigt organ som styrelse böremellertid konstateras att de föreslagna suppleantreglerna inte tillgodoser detintresse som föranlett förslaget om ny suppleantordning, nämligen att densammansättning med avseende på olika partiers och länsdelars representafionsom kommit fill uttryck vid valet av ledamöter i så stor utsträckning sommöjligt bibehålls vid ledamots frånvaro. vill därför intetillstyrka att bestämmelserna om proportionellt val skall gälla vid utseende avsuppleanter. Det förefaller enklare och ändamälsenligare att anknyta till de reglersom gäller för landstingsledamöter, dvs. för varje ledamot utses lika mångasuppleanter som partiel erhållit platser, dock minst tre. Då kan det somutredningen anfört, s. 31, visserligen teorefiskt inträffa att minoritetsintresseninte tillgodoses vid suppleantvalet. Detta torde emellertid vara mer osannoliktän att suppleantval kommer att genomföras proportionellt. När det gäller frågan om val av suppleanter i länsskolnämnderansluter sig länsskolnämnderna i , , , ,och till förslaget om gruppsuppleanter. i noterar vad den ipromemorian refererade föredraganden i prop. 1976/77:19 om förtroendemannaslyrelseni anfört, nämligen att suppleanterna liksom tidigare borde varapersonliga eftersom fortfarande skulle vara en statlig myndighet.Bakom detta resonemang antogs ligga farhågorna och huvudinvändningen att enordning motsvarande den som tillämpas i kommunala nämnder skulle bli onödigtkomplicerad eller leda till olämplig politisering av valen och av arbetet inämnden, vilket kan anses stötande när det gäller ett organ som har rättstillämpandeeller liknande uppgifter, så som t. ex. länsskolnämnden har. Nämnden ansluter sig i della sammanhang lill uppfattningenatt intresset av sakligt riktiga avgöranden självfallet bör väga tyngre änintresset av atl olika politiska meningsriklningar bereds inflytande i exaktproportion lUl styrkeförhållandena i det väljande organet. Traditionen ochskolningen beträffande poUtiskt valda ledamöter i domstolar, nämnder ochstyrelser är emeUertid lång i vårt land. Nämnden finner därför knappast troligtatt införandet av en möjlighet till proporfionella val tUl skydd förminoriteterna skall kunna påverka t. ex. länsskolnämndernas oväld på sätl sombefarats. Nämnden har därför intet att erinra mot de förslag som framförts ikommundepartementets promemoria. Prop.1980/81:185 89 Länsskolnämndeni framhåller att nämnden inte sällan har ställts inför detfaktum, att såväl en ledamot som dennes suppleant har anmält förhinder, varvid inlenågon har kunnat träda in i dessas ställe. skulle ett system medgruppsuppleanter undanröja detta problem. Liknande erfarenheter och inställningredovisas av länsskolnämnden i . Förslagetom att suppleanter skall utses för ledamöterna i vuxenutbildningsnämndernatillstyrks av centrala och av vuxenutbildningsnämnderna iJönköpings, samt . Ylterligare någravuxenutbildningsnämnder redovisar en positiv instäUning till att suppleanterskall väljas för ledamöterna, men anger som en fömtsättning härför attekonomiska resurser ställs till förfogande för utbildning av suppleanterna,deras medverkan i sammanträdena för att följa verksamhelen etc. En sådaninställning redovisar vuxenutbildningsnämnderna i , Gävleborgsoch . Även centrala understryker altsuppleanterna ges verkliga förutsättningar att följa verksamheten endast omekonomiska resurser ställs till förfogande för arvodering och utbildning. liksom vuxenutbildningsnämnderna i , ochBlekinge län instämmer uttryckligen i förslaget att Suppleanter för deledamöter som väljs av regeringen skall vara personliga, medan gruppsuppleanterskall väljas för de ledamöter som utses av landsting eller kommunfullmäktige.Vuxenutbildningsnämnderna i och anserdäremot att suppleanterna skall vara personliga för såväl de ledamöter somväljs av regeringen som av kommunfullmäktige och landsting. Förslagetom val av gruppsuppleanter i lantbruksnämnderna lämnas utan erinran avlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna i , ochVästerbottens län. Enannan mening redovisas av lantbruksnämnden i . Nämnden anser altdet är väsentligt att ledamöterna har personliga suppleanler, som inte bara ipolitiskt hänseende är lämpliga ersättare utan även uppfyller övriga önskemål(geografisk representation, kännedom om jordbruk m. 1980/81:185 90 De allmänna försäkringskassornas styrelser m. m. Förslaget om val av suppleanter för ledamöter i allmänförsäkringskassas styrelse, allmän försäkringskassas pensionsdelegation samtförsäkringsnämnd tillstyrks av de allmänna försäkringskassorna iÖstergötlands, , , , , ,, , , , , ochNorrbottens län samt av och allmänna försäkringskassor. läns allmänna försäkringskassa, som iprincip inle har något atl erinra mot förslaget, framhåller dock atl reglernaför val av suppleanter förefaller vara krångliga. EnUgt kassans mening böreventuellt möjliga förenklingar eftersträvas. allmännaförsäkringskassa framhåller alt systemet med gruppsuppleanter i stället förpersonliga suppleanler i praktiken inte torde innebära några slörreförändringar för de förtroendemannaorgan som finns på kassaomrädet. Kassanutgår ifrån att med begreppet grupp, varmed avses partigrupp, skall jämställas s.k. gruppsamverkan i form av politiska block. har ingen erinran mot de föreslagnaändringarna såvitt de rör inskrivningsnämnderna. Några remissinstanser uppehåller sig vid att det iförfattningstexten talas om ersättare för ledamot och inte som i de andraförslagen suppleant. Länssryrelsen i län. förordar att författningstexterna görs så enhetligasom möjligt och att uttrycket suppleant används i stället för ersättare. förordar en övergång till proportionellaval till länsvägnämnderna. Beslutsnämnder för psykiskt utvecklingsstörda framhåller att problem kan uppståbeträffande suppleanterna när det gäller i vilken turordning dessa skallinkallas. anför i det sammanhanget följande: Av 7 § instruktionen (1968:151) för beslutsnämnderna förpsykiskt utvecklingsstörda framgår att arbetet i beslutsnämnd skall bedrivas"med största möjliga skyndsamhet". Vidare finns i 23 § andra stycketomsorgslagen en bestämmelse med innebörd att vissa ordförandebeslut skallprövas av nämnden utan dröjsmål och senast förordförandens 1980/81:185 91 Bestämmelserna i 19 § omsorgslagen om muntligförhandling innebär också att ärende som regel inte kan avgöras genom beslutper capsulam. Det kan ibland vara svårt att med kort varsel få tag isuppleanter inför ett sammanträde i beslutsnämnd. Införs regler i fråga om denlurordning enligt vilken suppleanterna skall inkallas föreligger risk att arbeteti beslutsnämnd kan fördröjas. Bestämmelserna om skyndsamhet i arbetet hos beslutsnämndär av väsenllig betydelse för de personer som berörs av verksamhelen. Formernaför utseende av suppleanter bör därför underordnas detta intresse. Socialstyrelsenär därför beredd att tillstyrka vad som föreslagits om utseende av suppleanteri det nya andra stycket i 18 § omsorgslagen om garantier skapas för attbeslutsnämndernas verksamhet inte fördröjs genom svårigheter att med kortvarsel få suppleanter att inställa sig till tjänstgöring. Eventuellt kan härdiskuteras att i bestämmelsen införa ett tillägg med innehåll att denfastställda ordningen för inkallande av suppleanter får frångås om risk eljestskulle föreligga att avgörande av visst beslut skulle oskäligt fördröjas. Några få remissinstanser tar i sina yttranden uppförslaget om ikraftträdande av de olika ändringarna och mandatperioderna. i län förklarar sig inte ha något atterinra mot förslaget i denna del. anmärker att beträffandeinskrivningsnämnderna i vissa län, däribland , sträcker sig denpågående mandatperioden från t. o. m. den 31 december 1982.Detta bör enligt verket eventuellt påverka ikraftträdandebestämmelserna. i konstaterar attförslaget om val av ledamöter m. m. till lantbruksnämnderna föreslås träda ikraft . Enligt nämnden märks förändringen mera påtagligt förstvid nästa mandatperiods inträde . och länslandsting finner del lämpligl alt nödvändiga författningsändringar Iräder ikraft fr. o. m. nästa mandatperiod. i liksom ocksåVästerbottens läns landsting anser all förslag om nya mandattider för vissaorgan borde ha utarbetats så atl de hade kunnat träda i krafl somövriga bestämmelser. Enligt såväl som skullebestämmelserna kunna utformas så att man i författningstexten skriver in attmandatperioden skall överensstämma med den som gäller för kommunala nämnder. Pådet sättet skulle ingen ändring behöva göras om en övergäng till fyraårigamandatperioder skulle bli aktuell. påpekar attlantbruksnämnder och inskrivningsnämnder har en mandattid som avvikerfrån den i övrigl sedvanliga. Deras nya mandatperiod börjar den 1 juli 1981.Från kommitténs utgångspunkter förefaller denna ordning mindre lämplig. Nyvaldalandsting och kommunfullmäktige bör i stället få tillfälleatt utse nya ledamöter i nämnda organ. Kommittén anser därför atl en anpassningav mandattiderna bör åstadkommas i samband med de nu aktuella lagändringarna. Prop.1980/81:185 92 Någraremissinstanser lar upp mandatperioden inom de allmänna försäkringskassorna.Riksförsäkringsverket påpekar att del i deibetänkandet Former för styrning avförsäkringskassornas organisation och förvaltningsulgifter (Ds S 1980:7) harföreslagits att mandatperioden för ledamot i styrelse skallbörja löpa med hänsyn bl. a. till att räkenskapsåret för kassornaföreslagits omläggas till det stafliga budgetåret. har isitt yttrande över delbetänkandet framhållit att om man vill låtamandatperioden sammanfalla med räkenskapsåren bör undantag göras för kassornasdel från förslaget i promemorian att utgångspunkten för mandatperioden skallvara året efter då val i hela riket av landsfingsledamöter ochkommunfullmäktige har ägt rum. Samma påpekanden görs av de allmännaförsäkringskassorna i och samt avFörsäkringskasseförbundet. Det senare anser all mandatperioden inom kassornabör anpassas till det statliga budgetåret, om förslaget genomförs. Ettpar instanser behandlar frågan om mandatperioden för vuxenutbildningsnämnderna.Centrala anmärker alt ledamöterna i vuxenutbildningsnämndernaär utsedda t. o. m. . Enligt nämnden bör ändradebestämmelser därför gälla fr. o. m. och inte så som harföreslagits fr. o. m. . i länpåpekar att ledamöter valda av kommun och landsting har mandatperiod somsammanfaller med ordinarie mandatperiod för sådan ledamot i landsting ochkommunfullmäktige. Mandatperioden utgår således .