prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — omfattande.--- Skogsvårdsstyrelsenanser därför, att del även i mindre län kankomma att krävas alt en handläggare biträder enhetschefen . Utredningens förslag all lägga rådgivningsfunktionen lilllänsjägmästa rens sekretariat tillstyrkes. Även naturvårdsdelaljen borde fiyllas frän skogsvärdsseklionen lill länsjägmäslarens sekretariat. Det är tveksamt om nägon av befattningshavarna pä sekretariatet bör vara dess chef. 4.11------------------------------------------------ Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen vill starkt framhålla att dislriktsorganisationenskall vara tyngdpunkten i skogsvärdsstyrelsernas kommande organisation Dä värt primära önskemål om att fä bibehålla separata rädgivningsen-heterej kunnat tillgodoses finner skogsvärdsstyrelsen föreliggande förslag med rädgivningsenhetensamlad i sekretariatet kunna accepteras. Belräffande skogsvärdsstyrelsernas verksamhetsområdentorde alla skäl tala för att bibehålla länet som enhet. Styrelsernas sammansättning föresläs oförändrad enligtutredningen och inslämmer häri. Prop.1980/81:136 62 Den kanske mest kännbara bristen i vår hittillsvarandeorganisation torde vara fränvaron av en personaladministrativ enhet och överhuvud lagetbristen på personal för dessa nu så viktiga arbetsuppgifter. biträder därför även pä denna punktutredningens förslag----- .------- 4.12------------------- i Jönköpingslän: Styrelsen biträder uppfattning en att alla regionala rådgivnings- och informationsresurser bör samlas inom en enhet. Det är riktigt att merparten av rädgivningsarbetel kommer alt ske via skogsvärdsenhelen men man fär inte glömma bort att bl.a. teknisk och ekonomisk rådgivning ofta är av den arten att det krävs specialkunskaper hos förmedlaren för att denna verksamhet skall bli me ningsfull. Därför har speciella rådgivningstjänster knutna lill rädgivnings enheten inrättats. Belräffande förslaget lill distriktsorganisalion harstyrelsen inget att invända.----- Enligt vår mening skall specialister användas när special kunskaper erfordras eller då kontinuitet krävs för atl uppöva färdigheten i arbetsuppgiften t.ex. skogsbruksplanläggning. 4.13 i : Slyrelsenvill starkt understry ka vikten av att ansvar och befogenheter så längt möjligt är delegerat till skogsvärdsstyrelserna och alt den centrala ledningen systematiskt begrän sas till fastställande av budgetar och angivande av ramar och riktlinjer. I samband härmed bör möjligheterna lill lokal anpassning av organisation och verksamhet starkt beaktas. ----- Principen bör vara atl hellre prioritera en effektivregional/lokal utformning av organisationen än en likformigriksomfattande sädan. Styrelsen vill----- betona vikten av all den regionalaorganisationen blir tillräckligt bemannad bäde kvantitativt ochkvalitativt. Detla är en vikfig förutsältning för att den lokala dislriklsorganisalionenskall bli verkligt effektiv. Inuvarande regionala organisation har i Krono bergs län en särskild enhet för rådgivning, information och fortbildning ------ . Till denna enhet har också förts uppdragsverksamheten beträffan de skötseln av naturreservat. Styrelsen anser att del finns starka skäl för atl bibehålla denna enhet . -------- Ulredningens förslag all under sekretariatet ävensamla de regio nala rådgivnings- och informationsresurserna synes inle vara en lämplig lösning----- .------ Styrelsen är tveksam lill förslaget atl vissa utpräglade specialislbefaltningarskall kunna vara gemensamma för ell antal skogsvärdsstyrelser. Viss del av planläggningspersonalen bör, i takt medutbyggnaden av 1980/81:136 63 distriktskontor, kunna få en lokal placering medgeografisk avgränsade arbetsområden.--- Fortsatt organisatorisk fillhörighet bördock av flera skäl vara planenheten. Beträffande personaladministrativ resp ekonomiadministraliv enhet ----- anser styrelsen alt det bör finnas en enhetschef somsamordnare av dessa båda funktioner. 4.14 Skogsvårdsstyrelseni län: är------ beredd att slödja utredningens förslag attrådgivningen regionalt förs över till sekretariatet. Vad gäller utpräglade specialistbefattningar pä detregionala planet har utredningen tagit fram den gamla synpunkten att sädanaskulle kunna delas mellan flera län. Detta har ju lidigare prövats i praktikenmed dåligt resullal och bör inte komma pä förslag igen. -------- Utredningen borde ha kommenterat sitt förslagtill organisations chema utförligare. anser det som självklart att distrik ten organisatoriskt inordnas under skogsvärdsenhelen. 4.15 i : Skogsvärdsstyrelsentillstyrker utredningens förslag, varvid styrelsen utgär frän att PA - EA enheten utformas sä att enheterna får en gemensam chef. Att i en sä liten skogs vårdsstyrelse som den i besätta de olika enheterna och detaljerna med personal enligt utredningens beskrivning är knappast möj ligt. Den flexibilitet som utredningen anger för PA-EA enheten torde för del bli nödvändig även i övrigt. Utredningens förslag att samla rådgivnings- ochutbildningsresurserna till sekretariatet tillstyrkes, liksom alt utprägladespecialistbefallningar bör kunna vara gemensamma för flera län. En sädanbefattning kan t. ex. vara sakkunnig i PA-frägor. 4.16 i : Ambitionenall samla de regionala rådgivnings- och informationsresurserna isekretariatet noteras med tillfredsställelse. Även verkställandet av den skogligtinriktade personalutbildningen har naturlig anknytning lill dessa funktioneroch bör därför tillhöra sekretariatet. vill dessulom pekapä möjligheten att hålla ihop sekretariatet och planenhelen under en gemensamchef. Frö- och plantenheten bör, liksom tidigare, kunna sortera under skogs-vårdssekfionenom produktionen i den egna plantskolan är av liten omfallning. Det är väsenlligtalt de administrativa funktionerna hålls samman. PA- och EA-enheterna bördärför sammanföras under en chef. Prop.1980/81:136 64 Ulredningen föreslär att vissa utpräglade specialislbefaltningarbör kun na vara gemensamma för två eller flera skogsvårdsstyrelser. Erfa renheterna av sådan verksamhet inom organisafionen har inle varil goda. 4.17 Skogsvårdsstyrelseni län: Skogsvärdsstyrelsen ansluter sig--- i huvudsak till utredningens förslag. Beträffande lekmannastyrelsen vill Skogsvårdsstyrelsenbetona önskvärdheten att tillsättningsförfarandet underbyggs med lokalakontakter och alt ledamöternas skogliga intresse och bakgrund väger tyngre änandra meriter. Rådgivningsenhelen bör enligl Skogsvärdsstyrelsens meningvara skild från skogsvårdsenheten. En förstärkning av den lokala organisationen, vilketstyrelsen biträder innebär också krav på ökade kunskaper och en breddad skogligkompetens hos alla personalkategorier på den lokala nivån, Slyrelsen är angelägen påpeka att förstärkning pä lokalnivå inte får innebära en ulglesning på regional nivå, Styrelsen betonar önskvärdheten av att de organisatoriskaförändringar som föreslagits i statskontorets rapport för att möjliggöraförbättring i personaladministrationen på de enskilda Skogsvärdsstyrelsernavidtages, 4.18 Skogsvårdsstyrelseni : Utredningens principförslag till styrkes belräffande ------- , Beträffande utredningens förslag om ett sekretariat somstödfunktion för länsjägmästaren anmäles dock avvikande uppfattning i varjefall med hänsyn fill förutsättningarna i . -------- Styrelsen föreslår---- att en separatinformationsenhet lämpli gen bibehålles i de län, som har stor informationsverksamhet. Övriga arbelsuppgifler som anges för sekretariatet skiljer sig lill sin art betydligt frän informationsverksamheten- .------- För länär det lämpligt att sådana uppgifter fördelas mellan övrigaenheter- . Specialist bör enligt utredningen kunna vara gemensam förtvå län och som exempel härpå kan nämnas projektering av skogsvägar, somsannolikt för vårt läns vidkommande med fördel kan bedrivas gemensamt medKristianstads län. Inom den administrativa enheten understrykes gärna viktenav specialistfunktioner för säväl ekonomi som personaladministration. 4.19 i : Utredningensprincipförslag kan i huvudsak tillstyrkas. Dock ifrågasattes om inte frö- och plantenheten - liksom - bör ingå som en detalj i skogsvärdsenhelen. Vidare ifrågasattes om i de mindre länen en särskild PA-enhelär moli- Prop.1980/81:136 65 verad.De övergripande PA-frägorna borde lämpligen kunna handläggas inom sekretariatetoch de löpande inom EA-enheten. Medhänsyn till befintlig personalsituation förutsätter vidarealt en viss flexibilitet kommer alt tillåtas ifråga om fördelningen avuppgifterna pä de olika enheterna. Del kan t. ex. ifrågasättas om inte rådgivningsverksamheteni sin helhel lämpligast borde placeras på skogsvärdsseklionen i stället förden uppsplittring (pä sekretariatet och skogsvårdssektionen) som utredningensförslag innebär. För att ä andra sidan i någon mån minska skogsvårdsenhetensmånga arbetsuppgifter skulle för läns del förvaltningen avnaturreservat lämpligen kunna ligga kvar på planenheten eller ev hänföras tillsekretariatet. 4.20 Skogsvårdsstyrelseni : Belräffande det nu aktuella organisationsförslagel är det ytterst svärl alt åstadkomma nägon enhetlighet med hänsyn till skogsvärdsstyrelsernas mycket slora variation ifråga om storlek, lokala förhållanden m. m. Härvidlag borde man kunna överlåta till det lokala initiativet alt fördela tilldelade tjänster på ettprak tiskt sätt. Styrelsen godkänner dock framlagt förslag säsom en yttre mall. Beträffandetjänster föreslär utredningen att befattningen som biträdande länsjägmästareslopas men att ställföreträdare för länsjägmästaren alltid bör vara förordnad.Då det inte företes nägon övertygande motivering vad som vinnes med detta anserstyrelsen atl befallningen bör bibehållas. 4.21 Skogsvårdsstyrelseni : Utredningens förslag till ny orga nisation tillstyrks. Ifråga om skogsvårdsenheten föreslär utredningen alt det i de allra störstaskogslänen bör finnas möjlighet att dela in skogsvårdsenheten i två enheler medvar sitt geografiskt avgränsat ansvarsområde. Styrelsen anser att detta är enolycklig organisationsform och föreslår att endasi en skogsvårdsenhet skallfinnas i samtliga län med ansvar för hela länet. Detta hindrar inte att detpraktiska arbetet kan bedrivas genom en geografisk uppdelning av ett län.Lednings- och samordningsansvaret för skogsvärds-enhetens arbete i hela länetbör emellertid alltid åvila en person chefen för skogsvårdsenheten. 4.23Skogsvårdsstyrelsen i : har inget att erinra mol att ulredningens organisationsmodell fastställs som gemen samt riktmärke.-- Skogsvärdsstyrelsen utgår ifrän alt de mer länsvisa problemsom en strikt tillämpning av modellen medför kommer att behand las vid kommande överläggningar. ---- Skogsvårdsstyrelsenhar lidigare avstyrkt förslagen om atl bl.a. förVärmlands del slopa biträdande länsjägmäslar/administrativa chefstjänsten. Erfarenhetemaav nuvarande ledningsmönster och arbetsfördel-5 1980/81. Prop.1980/81:136 66 ning är goda. Skogsvärdsstyrelsen anser det vara fel att iett läge dä bl. a. genom skogsvårdslagen utvidgade tillämpningsområde allt slörrekrav slälls pä länsjägmästarens utåtriktade kontaktverksamhet öka hans arbetsbördamed intern samordning o dylikt. Slyrelsen vidhåller därför sitt tidigare kravpå atl ifrågavarande tjänst bibehålls. 4.24 i län:En fräga som ulredningen inte har utrett tillfredsställande är hur man skallförfara med den personal, som blir överflödig om förslagen i betänkandel skullegenomföras. En mycket kraftig nedskärning inom nägra fä är är en troligutveckling även om utredningens förslag om resursförstärkning genomförs. 4.25 i Västmanlandslän: Skogsvärdsstyrelsen tillstyrker utredningens förslag i allt väsentligt. ST-Skog i U län har i sitt yllrande yrkat, alt styrelsenskall utökas med tvä personalrepresentanter, finner, atldelta är en fråga som är generell för hela den offentliga förvaltningen. Denhar avgjorts i 1974, och det torde ej vara av intresse atl la uppden speciellt i detta sammanhang. PA- och EA-enheterna bör vid små skogsvärdsstyrelser såsomi U län föras samman under en chef med handläggare. ----- Frågan om att förse de mindre styrelsernas PA-enhelermed kompetentaspecialister bör kunna lösas genom att man vid anställer ochplacerar personer med tillräckligt hög kompetens för atl kunna ge denspecialisthjälp som de små och medelstora skogsvårdsstyrelserna behöver inomdetta område, men som de ej kommer att ha underlag för var för sig. En sädancentralt placerad specialist bör tilldelas en grupp län----- .------- Vi bedömer det såsom mindre lämpligt, atlen specialist placerasvid en skogsvårdsstyrelse med uppgift alt bilräda ocksä inom grannlänen.---- och utbildning bör hällas sam man och kan visserligen organisatoriskt föras till sekretariatet men bör som fungera väsentligen inom sitt eget kompetensområde. En admi nistrativ knytning lill sekretariatet torde bli värdefull för rådgivningsper sonalen som mäste hälla sig väl ajour med skeendet inom hela skogsvårds organisationen. Skogsvärdsstyrelsen biträder ulredningens uppfattning, atltjänsten som biträdande länsjägmästare ej längre bör finnas. Enställföreträdare bör dock alltid vara förordnad. 4.26 i : Ulredningen har ------ samlat rådgivningen inom en enhet, vilketskogsvårdsstyrelsen ansvaret för uppdragsverksamheten. Detta är olämpligt.Skyddsledaren bör i stället kopplas fill rådgivningen-- . Prop.1980/81:136 67 ----- Sekretariatet bör också kunna svara för utredningar,kampanjer ellerandra projekt som inte naturligt faller inom en annan enhets omräde eller somannan enhet inle har resurser alt ulföra eller eljest inle bör svara för. En sådanordning som den nu skisserade förutsätter atl chefen för sekretariatet fär en tjänst med samma dignitet som de viktigaste andra enhetschefernas.-- Under PA enheten finns särskild skrivservice upptagen.Principiellt bör i stället varje enhet sköta sin egen skrivservice rnen varaskyldig att hjälpa andra vid snedbelastningar. Skogsvårdsstyrelsenvill i fråga om organisationen betona önskvärdheten i att länsjägmästaren intebelastas med så mänga inlerna administrativa ärenden av bagatellarlat slag atthan riskerar förlora kontakten med allmänheten och med den egenlligaskogsvärden. En väg att undvika sädana effekter är lämpliga delegationsregler. 4.27 i : Förslagetom oförändrad sam mansättning av styrelsen i avseende på antal och representation till styrkes. Skogsvärdsstyrelsen delar ulredningens uppfattning atttyngdpunkten skall läggas i en distriktsorganisation med lokalt placerade tjänstemän. ----- vill betona vikten av atl de regionala funktio nerna fär en så kvalitativt hög nivä att de på etl bra sätt kompletterar de distriktsvisa funktionerna. -------- Frägan om specialistfunktioner bör anstå tills nupågående för söksverksamhet har slutförts och utvärderats. Organisatoriskt bör distrik ten fillhöra skogsvårdsenheten-------- . Tillskillnad från statskontoret har utredningen föreslagit att rådgivnings-ochinformationsresurserna samlas i en enhet och dä lämpligen i del föreslagnasekretariatet. Skogsvärdsstyrelsen delar denna uppfattning men finner delangeläget påpeka att ansvaret för den praktiska rådgivningen i den operativadelen av verksamhelen riktad till markägarna huvudsakligen bör ligga på skogsvärdsenhelen. Av ulredningen framgår icke hur ställföreträdaren förlänsjägmästaren skall utses. Styrelsen anser alt fast ställföreträdare skallutses av bland enhetscheferna. Planenhetens funktion har i alltför hög grad beskrivitssom en service- funkfion lill skogsvårdsenheten. 4.28 iVästernorrlands län: till styrker förslagen belräffande distriktsorganisalion, styrelse och indelning i enheter och förutsätter därmed atl den nuvarande tyngdpunkten i utåt mot skogsbruket riktad operativ verksamhet kommer all kunna behållas och helst förstärkas.--- Utredningens förslag atl arbetsmiljöfrågor samord- 1980/81:136 68 nasinom PA-enheten bör kunna förenas med den nu inom skogsvärdsstyrelsentillämpade ordningen alt del praktiska arbetsmiljöarbelet inom etl verksamhetsområdeverkställs av den som är ansvarig för del området. Skogsvårdsstyrelsenförutsätter att organisationsförslaget inte hindrar att planenheten kan arbetamed planläggare stationerade ute i länet. 4.29Skogsvärdsstyrelsen i : Förhållandena i länel talarför atl distriktskontor bör inrättas för samtliga distrikl. Ekonomi-och personaladministrationen: Denna bör vid skogsvårdssly relse av minst läns skogsvårdsslyrelses storlek vara delad på två separata enheter. Varje sädan enhet bör ha en chef . Styrel sen delar utredningens uppfattning att alla rådgivnings- och informations resurser bör vara samlade under en och samma enhet. Mycket talar för att denna enhet bör vara skogsvärdsenhelen, men styrelsen finner liksom utredningen att det ändå är lämpligast att dessa resurser ligger i sekretaria tet och där förestås av en detaljchef. Styrelsendelar ocksä utredningens uppfattning alt sekretariatet skall föreståsav en chef. Det har dock diskuterats om sekretariatet innehållerarbetsuppgifter av så divergerande natur, att respektive handläggare skullevara direkt underställd länsjägmäslaren. Avgörande för styrelsens uppfattninghar dock varit att länsjägmästaren inle skall belastas med löpandearbetsledning annat än i de särskilda projekt där han föredrar att själv ledaarbetet. ---- Äveni de största skogslänen bör endast en skogsvårdsenhet förekomma.För vissa av sektionens mera omfattande uppgifter, exempel vis skogsvårdslagstillsynen, bör enhetschefen kunna delegera desamma efter en geografisk fördelning på tvä eller flera av handläggarna på enhe ten. Styrelsenansluter sig till ulredningens förslag [i fråga om planenheten] 4.30 iVästerbottens län: Styrelsen ansluter sig i allt väsentligt till utredningensförslag rörande lokal och regional organisation. Styrelsen anser altnuvarande antal distrikt motiverar två skogsvårdsenheter. 4.31 iNorrbottens län: tillstyrker utredningens förslag och fömtsätteratt den länsanpassade detaljutformningen av organisation och bemanning kommeralt kunna göras med lyhördhet för bland annat de nya erfarenheter som hinnerförvärvas av pågående arbete inom ramen för den nya skogspolitiken. 4.34Statens planverk: finner del principiella organisa fionsförslag som skogsadministrativa ulredningen lagt fram väl Prop.1980/81:136 69 ägnatatl ligga till grund för omorganisationen av skogsvårdsstyrelserna. ------ Föratt undvika missförstånd och sammanblandning med länssty relsernas planenhet bör enligt planverket en annan benämning övervägas. 4.36------------ Länsstyrelseni : kan i storl tillstyrka den föreslagna organisationen. delar emellertid skogsvårds styrelsens i uppfattning atl den regionala nivåns roll ned tonats på ett olyckligt sätt. Den regionala nivån har enligt länssty relsens mening-- en självklar roll som lednings- och policyskapande organi skogsbruksfrägor inom länet. Länsslyrelsenanser vidare att arbetsuppgifterna pä den regionala nivån vidskogsvårdsstyrelsen i Slockholms län är av sädan art och omfattning atl det ilänet även i fortsättningen bör finnas en fast tjänst som biträdande länsjägmästare. 4.37 Länsstyrelseni : tillstyrker i stort utred ningens förslag till omorganisation av skogsvårdsstyrelserna. Från regio nalpolitisk synpunkt är det positivt att deras distriktsorganisalion, med lokalt placerade tjänstemän, utvecklas. Den av utredningen föreslagna permanenta resursförstärkningen bör i sä stor utsträckning som möjligt tillföras dessa lokalkontor. 1 har skogsvärdsstyrelsen re dan byggl upp lokalkontor på flera orter. ser mycket positivt på dessa strävanden atl förankra organisationen lokalt. ---- beslutenskall fattas sä längt ner i den nya organisationen som möjligt.Skogsvärdsstyrelserna fär inte utsättas för central detaljreglering, ulan mästeges möjligheter att anpassa sin verksamhet till regionens särart och problem. 4.38 Länsstyrelseni : Länsslyrelsen har ingen direkl erinran mot den organisationsmodell som ulredningen skisserat. Emellertid före ligger stora skillnader länen emellan och det är därför viktigt att "de organisatoriska ramarna" inte blir så snäva ulan alt de regionala skillna derna tilläts påverka organisationens utformning i respektive län. ---- Somnämns--- i rapporten har ett försök med Dessa arbetar endasi med naturvård, s.k.landskapsvärd. erfarenhet är all detta fungerat mycket bra, och atlen övergäng till de distriktsplacerade beredskapskonsulenterna inte ärönskvärd. Benämningenplanenhet förekommer i organisation och är ett snart 10-årigtbegrepp. intesyssla med regionalpolitisk eller fysisk planering. Dä en förväxling lätt kan ske föreslås atl ifrågavarande enhet i skogsvärdsstyrelsens organisa tion i stället benämns planläggningsenhet eller planeringsenhet. distriktsgränserna- böröverensstämma med kommungräns. Prop.1980/81:136 70 ------ situation dä man, bl. a. mot bakgrund av den nya skogsvårds lagens vidgade tillämpningsområde, rimligen bör ställa slörre krav pä länsjägmästarens utåtriktade verksamhel anser del vara mycket tveksamt att öka dennes arbetsuppgifter med intern samordning m. m. vill bl.a. därför förorda ett bibehållande av tjänsterna som biträdande länsjägmästare även i . 4.39Länsstyrelsen i : finner ---- väsentligtatt och resursutnyttjande filials en sådanflexibilitet att verksamhelen kan anpassas efter varierande regionala förhållandenoch metoder för alt söka höja effektiviteten inom givna ramar. ---- Tillsammansmed det ständigt växande uppdraget all planera och handhaförvaltning av naturvårdsobjekt har SVS:s naturvårdsengagemang vuxit till ettarbetsfält som enligt mening bör skötas av särskild personal.Naturvärdens placering i skogsvärdsenhelen bör kunna accepteras om ettrutinmässigt samarbete sker med planenheten om naturvärdshänsynen vidskogsdikning, skogsvägbyggande elc. 4.41Lantbrukarnas riksförbund: LRF finner del riktigt, att skogs värdsstyrelsens verksamhetsområde liksom begränsas till ett län. Vi finner det också i hög grad tillfredsställande att distriktsorganisationen i huvudsak kan avgränsas till kommuner. När det gäller personal- och ekonomiadministration innehåller emellertid betänkandet förslag som en ligt förbundets mening innebär en onödig överorganisation. LRF finner del vara en brist i ulredningen, att man inte nu prövat möjligheterna till en samverkan på länsplanet mellan lantbruksnämnderna och skogsvårdssty relserna. Detla bör vara möjligt speciellt pä del administrativa planet. Härigenom bör de tolala kostnaderna för de statliga länsorganen - skogs vårdsstyrelserna och lantbruksnämnderna kunna nedbringas. Ävennär det gäller rådgivningen som riktas mot de kombinerade lantbruksföretagenbör ökad samverkan kunna möjliggöras mellan lantbruksnämnderna och skogsvärdsstyrelserna.Den distriklsindelning med distriklskontor som finns med iskogsvårdsstyrelsens förslag borde därigenom också i ökad utsträckning kunnautnyttjas för lantbruksnämndernas verksamhel i områden med stora avstånd. LRFförutsätter all slutlig ställning beträffande skogsvårdsstyrelsernasorganisation inte fallas av förrän den översyn av lantbruksslyrelsenoch lantbruksnämnderna saml skogsvärdsorganisationen och den regionala fiskeriadministrationenslutförts, vilket aviserats i kompletteringspropositionen 1979/80:150. Medtanke pä kostnadsutvecklingen och all nämnda organ fått allt mer av fiskalauppgifter, är del nödvändigt att pröva alla möjligheter att förbilliga ochförenkla administrationen för att kunna överföra resurser lill rädgivningsomrädet. Prop.1980/81:136 71 4.42 : Utredningens förslag atl organisation skall ha sin tyngdpunkt i en distriktsor ganisalion med lokalt placerade tjänstemän är ändamålsenligt. Det är ock så starka motiv för atl vissa specialistbefattningar bör kunna vara gemen samma för två eller flera skogsvärdsstyrelser. Videlar utredningens uppfattning att länsjägmästaren bör leda och samordnaverksamheten. Inte minst av den anledningen förefaller det praktiskt att enställföreträdare till länsjägmäslaren bör vara permanent förordnad. Beträffandeorganisationsförslaget kan vi inte frigöra oss frän tanken all det föreslås enviss överorganisation för de personaladministraliva och Beträffande de mindre länen bör