prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Den sist nämnda kategorin kan jämställas med andra pågåendearbeien och bör därför följa samma regler. Däremot är det enligt länsstyrelsensuppfallning inle motiverat med en generell räll lill nedskrivning för s. k.förvaltningsobjekt. Enahanda regler bör även gälla för fastighetsförvaltandehandelsbolags och försäkringsföretags innehav nv fasligheter. i , som är positiv lillberedningens förslag, lar upp en särskild fråga lill behandling: Enligl vår mening saknas fasta regler på ett områdenämligen vid den skatterältsliga situation, som uppkommer då byggmästare köperul fastigheter ur egna byggnadsbolag. Det är vanligl alt byggmästare i sinnprivnia deklarationer yrkar avdrag för nedskrivning av de utköpta fnsligheternnenligt reglerna för byggnadsbranschen. Rättsläget är här oklart. I några län tillåterman ell sådant förfarande, i andra inle. Endasl ett fåtal fall har varitföremål för prövning i skalledomslolarna och med varierande ulgång. Däproblemel är relativt vanligt bör del regleras i lag. Enligt vår mening bör avdrag för sådan nedskrivning intetiUåtas, eftersom fastigheterna efler ulköpet mera är all se .som tillgångar ien fastighetsförvaltning än som lager i en pågående byggnadsrörelse. Man lordeockså kunna utgå från att ulköp normalt inle sker till överpris, varföranledning till nedskrivning för prisfallsrisk i realiteten inle föreligger. Mnnfår inle heller bortse från risken alt bolagens slällning kan urholkas, om detblir förmånligt alt köpa ul fastigheier, som annars kunde användas som säkerhetför bolagets åtaganden. En beslämmelse om att avdrng för nedskrivning enliglreglerna för byggnadsrörelse inle är tillåten i dylika fall bör intas iexempelvis § 41 KL. 5B£Fvänder sig mol förslagel all- lill skillnad mot vadsom f. n. är fallet i praxis - även indirekta byggnadskoslnader skall inräknasi anskaffningskostnaden för lagerfastighel: 1980/81:68 138 Beredningen föreslår att fasligheler som ulgörlagertillgång i byggnadsrörelse icke skall få upptagas till lägre värde än dellägsta av av summan av faslighelernns anskaffningsvärden eller beräknndeskattemä.ssign restvärden. Till skillnnd fiån vad som enligl nuvarande RSVnnvisningnr (Dl 1975:23) gäller sknll i ansknffningskoslnnden inräknas ävenindirekta koslnader. Om förslagel genomförs kommer därför indirekta koslnaderall bli föremål för nktivering samt reservering medges med högst 15 proceni nvindirektn kostnnder. Eftersom enligl nämnda RSV anvisningar samfiiga indirektakostnader får kostnadsföras eller reserveras innebär förslaget allbyggnadsförelagens reserveringsmöjligheler högst nvsevärt begränsas. Frågorsom sammanhänger med konsolideringar och föriuslriskreservering grundade påomsällningsfasfighelsbeslåndel kommer all beröras nedan under B, 1 dellaavsnitt behnndlns därför endast de civilrällslign konsekvenserna av förslagetoch aktivering av indirekta koslnader. Följnnde måsle därvid benklns. Byggande i egen regi sker ofta i avsikl att den bebyggdafnslighelen skall säljas vid lämplig fidpunkt. sker försäljningen redanunder pågående produktion men ofta förblir fnslighelen i byggföretngels ägounder längre eller kortare lid. Byggnndsförelagen hnr pä della säll enbiverksamhel i form nv faslighelsförvnllning, Fastighelsbesländel förnyas iregel kontinuerligt allt beroende på marknad, förelagets situation m. m.Egenregiproduktion är nödvändig för att bibehålla sysselsättningsnivän i liderdå entreprenadmarknaden är svag. De fnstigheler som behälls längre lid än ellår och inle är avsedda för företagets eget kontor, förråd eller dylikt kallas iredovisningshänseende för omsällningsfasligheler och behandlas iskattehänseende som lagertillgängnr. Som ovan näinnts fär omsättningsfastigheter enliglgällande regler upptagns till lägsl 85 proceni av summan av direktabyggnadskoslnader. Indirekta byggnndskostnnder däremot får omkoslnadsförasdirekt. Beredningens förslag att även indirekta kostnader skall aktiverasinnebär därför att byggnadsföretagens reserveringsmöjligheter försämras med ettbelopp som motsvarar 85 proceni nv summan av indirekta kostnader hänförligatill omsättningsfastigheter. Ett genomförande nv försinget att inräknn indirektakostnnder i nnskaff-ningsvärdel medför att byggnadsföretagen kommer att päaktivsidan i balansräkningen uppta sina omsällningsfasligheler lill högrevärden än vad som torde vara praxis bland fierlalet förelag.Delta leder lill ökad risk för övervärdering av fastigheterna. Ur civilrältsligsynpunkt är det allvnrligare om byggnadsföretagens fasfighetsbeständövervärderas än om övervärdering sker av fastigheier för förelag i andrabranscher. Delta beror på att byggnadsföretagens fastigheter som äromsättningstillgångar, inle ens tillfälligt fnr övervärderas. Enligt 14 §bokföringslagen gäller att en omsältningstillgäng inte fär upptas lill högrevärde än del lägsta av ansknffningsvärdet och verkligt värde. Vidare gäller altomsättningslillgängar pä nktivsidan inte får vara värderade högre än som nyssangivits, oavsell eventuell förekomst av obeskaltade reserver på passivsidan, 1 enlighel med del sagda krävs för all kunna följabokföringslagens värderingsregler all såväl anskaffningsvärde som verkligtvärde kan faslsläl- 1980/81:68 139 Fastställande av verkligt värde på en bebyggdomsättningsfasiighet är dock förenat med stora svårigheter. I regel knn ettvnmlagers verkliga värde fastställas genom en jämförelse med såldnliknnnde produkler. För en av ett byggnadsförelag bebyggd omsättningsfastighetgäller däremot all fastigheten ännu inle blivit prissatl på mnrknnden.Byggnnden är dessulom som regel unik till säväl utförande som läge. Altfastställa fastighetens marknadsvärde (verklign värde) är därför förenat medstora svårigheter utom i de fall försäljning sker i anslutning tillbalnnsdngen. Ännu svårare är det naturligtvis att värdera byggnaderunder uppförande. 1 dessa fall måste försl fastställas vilkel verkligt värdefastigheten kommer all ha när byggnaden färdigställts. Därefter måste enuppskattning görns nv hur stora koslnnder som återstår för nll färdigställabyggnaden. Dessa koslnader summeras med de fram lill balansdagen nedlagdakoslnaderna och summan jämförs med del uppskattade verkliga värdel på byggnadennär den blivit färdigställd. All fastställa de ålerslående byggnadskoslnaderna ärberoende på olika omständigheter förenat med stora svårigheter. a. påverkaskostnadema av klimatfaktorer, grundförhållanden m.m. Vidare är produktionstidenläng vilkel ökar risken för oförutsedda ökningar av priser, löner m. m. Anskaffningskostnaden för en nyproducerad bostadsbyggnadtorde ofta ligga över dess verkliga värde. Den nyproducerade bostadsbyggnadenär därför ofta inle ränlabel som förvaltningsobjekt. Anskaffningsvärdel för enbosladsbyggnad som t. ex. ell kommunalt bosladsförelng beställer på entreprenadlorde regelmässigt överstiga dess avkaslningsvärde och marknadsvärde. Medanskaffningsvärdel för byggnadsförelagens nyproduktion i egen regi förhållerdel sig på samma säll. Del kan vidare antagas all den genomsnittliga marginalenvid enlreprenadarbeten avseende bostadsfasligheler är lägre än den som gällerför andra enlreprenadarbeten t. ex. vägar, broar och liknande objekt. Dengenomsnillliga lönsamhelen är nämligen lägre förenireprenadförelag med specialinriktning på bostäder än för andrabyggnadsföretag. Någon särskild slalisfik över marginaler vid bostadsbyggandepä entreprenad finns ej, men marginalen i hela entrepre-nadverksnmhelen liggerenligl officiell slalislik på ell genomsnitl av 1,4 proceni för perioden1969-1976. Del är uppenbari alt denna låga mnrginal mycket läll äts upp nv eninle förvänlnd koslnndsökning i löner, material av ogynnsam väderlek ellernndra liknnnde omständigheter. Risken för övervärdering av nyproducerade bostadsbyggnaderhar accentuerats som en följd av den dåliga lönsamhelen iförvaltningen. Värdel på bostadsbyggnader bestäms av förhållandel mellanintäkter och kostnader. Gällande hyreslagsliftning medför all hyresinläkter-namaximeras till den vid vnrje tillfälle för olika åldersgrupper av faslighelertillämpade hyresnivån i allmännytfiga (kommunala) bostadsfasligheler (den s. k.bruksvärdeshyresnivån). Bruksvärdeshyresnivån för de fastigheier som bebyggtspå senare år har bestämts av hyrorna i de kommunala bostndsfö-relngensboslndsfasligheler. Eftersom de kommunnia bostadsföretagen tillämparhyresuljämning mellan del äldre och'nyare fastighetsbeståndet för att reduceranyproduktionens hyresnivå till lägre hyresultag än självkostnaden får deprivata bostadsföretagen inle kostnadstäckning genom bruksvärdeshyrorna.Konsekvensen blir att nyuppförda hyreshus saknar förutsättning för enbalanserad förvallningsekonomi. Vad gäller bruksvärdeshyresnivnn bör dessutom beaktas attde allmännyttiga bostadsföretagen redovisat all deras samladefastighetsförvaltningar ger 1980/81:68 140 årliga underskoll motsvarande /m bostadsyta.Hyresinläkternn är även lolall sett otillräckliga för all balanserakostnaderna. Vidare gäller att de kommunala bostadsföretagen har lägrekostnnder lill följd av förmånligare räntevillkor och olika former av kommunalsubventionering. Genom en studie hos ell av medlemsföretagen har ocksåkunnat konstateras att produktionskostnaderna i mänga fnll överstigeravkastnings-värdet, har sin grund i all lidskoefficienl, värderingskoefficienloch följaktligen pantvärde inle stigit i takt med den faktiskakostnadsutvecklingen . Vidare kan konstaleras alt byggnadsföretagens soliditetgenomsnittligt är avsevärt lägre än soliditeten inom den stationäratillverkningsindustrin. Medianvärdet på soliditeten i byggnadsbranschen tordeligga vid 12 proceni. Delta innebär således att byggnadsföretngens egel kapitalär litet. i sin tur innebär all om byggnadsförelagens tillgångarövervärderas kan en slor andel av del redovisade egna kapitalet i själva verkelvara förbrukat. Byggnadsförelagens årsredovisningar kan på detta sätt blilolall missvisande beträffande företagens verkliga slällning. Som framgått av det ovan anförda innebär beredningensförslag ökad risk för övervärdering av ett byggnadsföretagsomsättningsfastigheter. Vidare uppkommer redovisningsproblem eftersom del ärförenat med stora svårigheter all tillämpa skilda redovisningsprinciper förpågående arbeten i egen regi och pågående arbeien på entreprenad. Ofta byternämligen arbetena, som visals ovan, karaktär . Eftersomsvårigheterna att fastställa fastigheternas verkliga värden sålunda är myckelstora måsle företagen ha rätt alt göra en försiktig värdering och endaslaktivera direkta kostnaderna i enlighel med nuvarande praxis. Mot bakgrund av det anförda fär SBEF därför bestämtmolsälla sig alt indirekta kostnader på sätt beredningen föreslagit skall bliföremål för aktivering. I stället bör de bestämmelser som f. n. gäller enligtRSV:s anvisningar (RSV Dt 1975:23) även i framliden gälla. Länsslyrelserna i Södermantands, . ochfämtlands län anser att en sänkning av reserveringsutrymmet bör övervägas. De föreslagnn nedskrivnings- och avsättningsmöjligheternaför byggnadsföretag innebär sannolikt, all dessa fåren i förhållande lilldagslägel utvidgad möjlighel lill konsolidering. Även en jämförelse med deregler som föreslås för övriga branscher lorde utvisa, all byggnndsförelagenbehandlais myckel generöst i della avseende. Förslagel kan innebära, altbyggnadsföretagen under en följd av år kan undvika att redovisa beskattningsbarinkomsl. Del kan knappast anses rättvist alt inle också denna sektor avnäringslivet, som f. ö. arbetar utan imporlkonkurrens, skall bidra fillfinansieringen av offenllig verksamhet. Vi anser oss inte ha tillräckligt underiag för all ange enexakt justering av föreslagna procentsatser. En höjning av gränserna för lägstatillåtna värden bör dock övervägas. 1980/81:68 141 Beredningen har gjort en genomgripande analys avbyggnadsföretagen. Denna visar bl. (s. 534) all endasl av tillgängligtreservulrymme utnyttjas. Detln förhällnnde borde egentligen hn föranlett beredningenall föreslå inskränkning i reserveringsrätlen. I stället föreslår beredningenregler som lolall sett medför utökade reserveringsmöjligheler. Bortsett från destörre byggnadsföretagen, som utnyttjar del lolala utrymmet för reserveringarendasl lill utjämning mellan olika räkenskapsår lorde niånga andra eftersträvaall utnyttja maximal skattemässig nedskrivning, för all erhålla så lågskatteplikfig inkomsl som möjligl. De slora reserveringsmöjligheterna medföratt vissa byggnadsakliebolag, frånsett garantibelopp för fastigheten, aldrigåsättes beskattningsbar inkomsl. Jämförbara förhållanden föreligger belräffandeenskilda firmor såfillvida alt företagaren själv kan bestämma en lämpligstorlek på rörelsens nettointäkt. Om avsällningsmöjligheler lillresultalutjämningsfond bestämmes lill bör därför enligl länsslyrelsensuppfattning reducering göras av nedskrivningsprocenlen för pågående arbeien.Alternativt kan det ifrågasällas all medge rält lill nedskrivning pålagerfasligheter. Även vid en tioprocentig nedskrivning av värdel av pågåendearbele pä annans fasta egendom skulle enligl analysen ovan tillgängligtreserveringsulrymme - räknat för samtliga byggnadsrörelser i landet - tolallsett ingalunda ha lagils i anspråk. Med hänsyn till de belydande förlustriskersom kan föreligga vid faslprisentreprenader bör man inle i första hand begränsadel reserveringsulrymme, som avser arbeien på annans fasta egendom. 2.4.6 Andel i fastighetsförvaltande bolag Beredningens förslag att skaltskyldig, som innehar andel ifastighetsförvaltande bolag, skall ha valfrihet alt anlingen göra nedskrivningav andelen eller att låta bolagel skriva ned fastigheter i räkenskapernakritiseras endast av RSV: Förslagel fill punkl 3 femte slyckel anvisningarna fill 41§ KL lyder: Bestämmelsen i iredje stycket äger molsvarande tillämpningvid värdering av fasligheler som innehavas av sådant fastighetsförvaltandehandelsbolag som avses i punkl 3 sjätte stycket av anvisningarna till 27 §. Harnedskrivning icke skett i handelsbolagels räkenskaper äger delägnre ihandelsbolaget skriva ned värdet av sin andel i molsvarande mån. Avyttrardelägare i handelsbolag andel i bolagel, skall pä delägaren belöpandenedskrivning av faslighel återföras till beskattning hos denne. Med "handelsbolag som avses i punkt 3 sjätte styckeiav anvisningarna fill 27 §" menas fastighetsförvaltande handelsbolag somhar någon delägare som bedriver byggnadsrörelse eller handel med fasligheter.Förslaget all nedskrivning av sådant bolags fastighetsbestånd skall få ske ibolagels räkenskaper medför vissa komplikationer som inte berörls av beredningen. Sker nedskrivning i handelsbolagets räkenskaper blir delvissa svårigheter i fall den delägare (nedan kallad rörelsedelägare) bedriverbyggnadsrörelse eller handel med fastigheter medan övriga delägare inte gördet. Vid den skattemässiga inkomslredovisningen bör ju rörelsedelägaren inletillgodo- 1980/81:68 142 räknas högre nedskrivning än som belöper pä hnns andel nvfnstighelsbe-sländet under del all de övriga delägama inte skall tillgodoräknasnågon nedskrivning alls. Denna skillnad lorde medföra vissaredovisningslekniska problem. Vidare kan det uppstå komplikationer i samband medavyttring av andel som ägs av rörelsedelägare. Vid sädan avyttring skall pådelägaren belöpnnde nedskrivning nv fastighet återföras lill beskattning hoshonom. Därvid bör ju också molsvarande uppskrivning ske i bolagels räkenskaper.Sker inte sådan uppskrivning skulle del innebära ntl den som köpte nndelen inteskulle kunna görn någon nedskrivning vare sig på sin inköpta andel eller på delmot andelen svnrande fastighetsbeståndet, även om hnn vore rörelsedelägare,trots all den lidigare rörelsedelägarens nedskrivning återförts till beskattning.Uppskrivningen lorde avsevärt komplicera bolagels räkenskaper. Olikaskattemässiga restvärden kan därigenom uppkomma på två delägares lika Sloraandelar av bolagets fastighelsbestnnd. Beredningens förslag alt tillåla nedskrivning ihandelsbolagens räkenskaper kommer med största säkerhet nll medföra betydandesvårigheter för inxeringsmyndigheterna vid inkomsllnxeringen av delägnrnn.framför nlll i de fall del finns både rörelsedelägare och icke rörelsedelägarei snmma bolag. För rörelsedelägaren är del ur konsolideringssynpunkltämligen likgiltigt om han får göra nedskrivning på sin andel eller omnedskrivning får ske i handelsbolaget. Vid avyttring av nedskriven andeluppslår inga problem eftersom intäkten från sådan avyttring blir inläkl irörelse och nedskrivningen således automatiskt återförs lill beskattning. RSV avstyrker beredningens förslag all nedskrivning skallfä ske av faslighelsförvallande handelsbolngs fasligheter i bolagetsräkenskaper eftersom förslagel medför avsevärda tillämpningsproblem. Förslagetsynes inte fylla något självsländigl konsolideringsändamål. 2.4.7 Återföring av värdeminskningsavdrag Förslagel all värdeminskningsavdrag på byggnad som ulgöromsällningslillgång skall - om ägaren bedriver byggnadsrörelse, tomlrörelse,handel med fasligheter eller försäkringsrörelse - återföras vid beräkning nvrörelseinkomslen men att fastigheterna i gengäld skall få skrivas ned till detskattemässiga restvärdet, kommenteras endast av ett fätnl avremissinslan-sernn. RSV, försäkringsinspeklionen och kammarrätten I Göleborgfillstyrker förslagel. Kammarrätten påpekar dock att bestämmelsen i vissa fallinnebär en försämring i förhållande lill nuvarande läge: Om värdeminskningsavdragel föranleder all del uppkommerell underskoll pä fnslighelen är del inle säkert nll den skallskyldige kanlillgodogöra sig delta underskott vid den kommunala laxeringen. Användsbyggnaden i rörelse kan den skaltskyldige enligt beredningens förslag underlåtaatt yrka värdeminskningsavdragel och i stället tillgodogöra sig detta genom enutsträckning av avskrivningstiden. En sådan möjlighet finns dock inle omfasligheten redovisas under inkomstslaget annan fastighet, l, ex, dä enbyggmästare avvecklat sin byggnadsrörelse men behållit några"smiltnde" 1980/81:68 143 fnstigheler som uthyrs lill boslndsändnmål. Knnnnnrrältenhar rednn inledningsvis föreslagit all rätten all skjuta uppvärdeminskningsnvdrng sknll finnas också i inkomstslaget annan fastighet. i län nnser ntl nllernnlivel mednedskvivning lill fastigheternas sammanlagda restvärden leder lilllillämpningssvårigheter och bör ulgå. SBEF är kritisk lill förslagel: Som ovan framgått bedriver byggnadsföretag ofta ocksäfnstighetsfövvnll-ning, Inkomslen härav skall redovisas efter de grunder somgäller för redovisning av inkomst av annan faslighel varvid sedvnnligtvärdeminskningsavdrag för byggnad erhålles. gäller allbyggnadsförelag har räll lill nedskrivning för förlustrisker m. m. päfnsligheler i byggnndsrörelsen oeh att intäkt vid försäljning av fastighet sknllredovisas som inkomst nv rörelse. Beredningen betecknar detta som "dendubbla avskrivningsräiten". SBEF vill emellertid framhälla all fråga är omhell skilda avdragsformer. Värdeminskningsavdragel skall sälunda motsvara denfysiska förslitningen även byggnad medan nedskrivningen skallgebyggnadsförelagel möjligheter alt vid värderingen läcka in risker förföriusl, prisfall m. m. Risken för prisfall kan vara belydande.Marknadsvärdet även fastighet kan t. ex, ändras på grund av ny lagsliflning.Här kan nämnas de ändrade reglema för paritetslånesystemet. Fnslighetersmarknadsvärde kan vidare påverkas nv t. ex, ändrade stadsplaner och av allortens dominerande induslri läggs ned m. m, I belänkandel föreslås att värdeminskningsavdrag. somyrkas i förvärvskällan annan faslighet, skall upptas som inläkl av rörelse.För nll byggnadsförelagens reserveringsmöjligheler inle i alllför hög gradsknll inskränkas genom ålerföringen föresläs en alternativ nedskrivningsregelsom innebär all nedskrivning får ske fill omsätlningsfaslighelemassknllemässign restvärden. Innebörden nv beredningens förslag är all rällen lillreservering för föriusl- och prisfallsrisker i omsättningsfasfighelerförsvinner efler nägra års innehav. Nedanstående exempel visar tillämpningen avförsinget. Förutsättningar: byggnadsförelag anskaffnr enförvallningsfaslighet är 1 för 100. Ärlig avskrivning inkl. primäravdrag de femförstn åren är 4, Därefter uppgår nvskrivningen lill 2. 1980/81:68 144 4 befinner sig byggnadsföretaget urreserveringssynpunkt i samma situation som andra fastighetsägare vilket innebäratt det inte längre föreligger någon reserv i fastigheten. Byggnndsföretngensmöjligheter lill konsolidering enligl nu gällande regler upphör dävigenom såvittavser omsättningsfastigheter. Ur konsolideringssynpunkt har maleriallager ringabelydelse och i fråga om pågående arbeien bör reserveringarna först och främsibelraklas som förluslriskreserveringar. Omsällningsfaslighetema är därför delviktigaste underlaget för konsolidering. Detta kommer att gälla även omresultatul-jämningsfonder införs. En annan effekl av förslagel är all byggnadsförelagensskattekostnader ökar. Detla sammanhänger med följande. Förslagel om ålerföring av värdeminskningsavdragen synesinnebära att tillägget för del på faslighelsbilagan yrkadevärdeminskningsavdragen skall redovisas som tillkommande post på rörelsebilagani deklarationen. Denna teknik, all återföra värdeminskningsavdragen iförvärvskällan rörelse ökar byggnadsförelagens skattebelastning med avtilläggspostens storlek. Anledningen till den ökade skattebelastningen är altde flesta företag strävar efler alt redovisa en jämn resultatutveckling. Detlainnebär all nettovinsten i resultaträkningen ofta knn belraklas som mer ellermindre , Dennn nettovinst knn regleras fill år genomreservförändringar. Företagens strävan alt hålla en jämn vinstnivå lorde gällasåväl de mindre och medelstora företagen som de slora börsnoterade företagen.Om tillägget görs i deklarationen kommer därför nettovinsten enligtrörelsebilagan att översliga nettovinsten enligl resullalräkningen efter övrigaavdrag och tillkommande posler med belopp motsvarande det tillagda beloppet. Den ökade skattebelastningen kan endasl elimineras på sällall nettovinsten minskas genom alt nedskrivningarna ökas med det belopp sommolsvarar värdeminskningsavdragen eller att andra bokslutsdispositionerföretas. Dessa åigärder leder emellertid till alt många byggnadsföretag måsteredovisa förlust i resultaträkningen. Att i årsredovisningen behöva visaförlust för alt undvika ökade skattekostnader lill följd av att tillägget görsi deklarationen är nbsolul inle godtagbart, Pä senare år har utformningen avårsredovisningarna starkt förändrats. Informationsmängden har ökat ochkvaliteten har förbättrats. Årsredovisningen har för många företng blivit ellviktigt instrument när del gäller alt sprida kunskap om företagels verksamhet.Enda sättet att inhämta upplysningar om förelagels ekonomiska läge är för mängainlressenlgrupper alt läsa årsredovisningen. Del är därför heltotillfredsställande all den tekniska utformningen av förslaget kan komnia att ihög grad påverkn det i årsredovisningen redovisade årsresultatet och leda lillförluslredovisning som i varje särskill fall måste förklaras. De enda skälberedningen framför för att ändra nuvarande regler är att de medför belydandetillämpningssvärigheler och att ålnjutna avskrivningar inte återföres fillbeskattning vid försäljning i den omfattning som bör ske. Enligl SBEF:suppfattning föreligger inle några lillämpningssvårigheter. Kontrollproblemenmed återföring av avskrivningar lorde i huvudsak avse avskrivningar före år1969. Belräffande dessa avskrivningar förbättras inle kontrollen genom de ändringarberedningen föreslår. Enligt SBEF;s uppfattning är förslagel i denna del därförilla underbyggt. SBEF nnser vidare att byggnndsförelagen skall ha rätt tillsäväl nedskrivning som avskrivning. Nedskrivningen motiveras med attbyggnadsföretagen eljest skulle få otillräckliga konsolideringsmöjlighelerjämfört med annan 1980/81:68 145 Beredningens målsättning har för övrigl varilalt bibehålla i stort sett oförändrade reserveringsmöjligheler.