prop · G40373 · 1980-12-31 00:00:00 — Utanför systemet med generell nedsättning avpatientavgifter ligger hell naturligl de besök i anledning av sjukdom, förvilka patientavgift inte tas ut. Delta gäller bl. a. sjukvårdande behandlinghos distriktssköterska samt besök för ulprovning och anpassning av hjälpmedel. Inleheller rådfrågning per telefon ingår i syslemet. Avgift för minderårig får intesammanräknas med målsmannens avgift. Ulanför syslemel ligger också de besök påoffentlig sjukvårdshuvudmans inrättningar som sker av annan anledning änsjukdom, t. ex. hälsokontroller, vissa intyg och vaccinationer. När del gäller den praktiska tillämpningen anges två olikasystem. Det ena systemet bygger på att patientbesöken registreras på ensärskild handling, ansökan om sjukvårdskort, som patienten har med sig vid sinabesök. Det andra systemet bygger på att patienten vid sina besök får särskildakopior, bevis om sjukvård, av den blankett som gäller för sjukvårdsersätlningenligt AFL. Dessa kopior samlar sedan patienten på. När patienten har fillräckligtantal registreringar eller blankeltkopior utfärdas enligt båda systemen s. k.sjukvårdskort. Kortet berättigar till avgiftsfri läkarvård och sjukvårdandebehandling under den återstående delen av en dlårsperiod, räknai från delförsta kvalifikalionsbesökel. 2.2 Seriebehandling m. m. I samband med införandel av nya patientavgifter förläkarvård inom öppen offentlig hälso- och sjukvård, den s. k. 7-kronorsreformen,föreskrevs alt för vissa fall av seriebehandling, röntgen- och radiumbehandlingsamt andra behandlingar med joniserande strålning, skulle patientavgiften fördet första besöket anses täcka även kostnaderna för övriga besök i serien. Denna nedsättning gäller endast angivna behandlingsformer.Landstingsförbundet rekommenderade emellertid utvidgad avgiftsnedsätlningvid seriebehandling. Om ett besök hos läkare i öppen sjukvård föranleder en Prop.1980/81:73 31 vid besöket bestämd serie likartade behandlingsåtgärder,omfattande minsl två behandlingstillfällen till ell sammanlagl anlalav högsl lio, bör patientavgiften vid del första besöket anses läcka avgifternaför övriga besök inom serien. Utöver ovan redovisade system för avgiftsnedsätlning harmånga sjukvårdshuvudmän särskilda regler för avgiftsbefrielse för vissabehandlingar eller patientkategorier. Eftersom variationerna i omfallning ochutformning är stora kan någon närmare redovisning inle göras. Särskilda reglergäller dock i vissa sjukvårdsområden för hemsjukvårdspatienter, besök inompsykisk barn- och ungdomsvård, dagvårdspalienter, diabetesbehandling, tumörbehandling,psykiatrisk öppenvård, alkohol- och narkomanvårdsklinik osv. 3 Vissa andra stöd- och kompensationsanordningar förvårdkostnader m. m. Vid sidan av olika regler inom socialförsäkringen förersättning vid vård och behandling saml rekommendationer om avgiftsnedsätlningfinns vissa andra slöd- och kompensalionsformer som kan komma i fråga för merutgifterpå grund av sjukdom och handikapp. Det gäller främsi handikappersättning,arbetsskadeförsäkring och avtalsförsäkringar, socialhjälp saml extra avdragvid nedsatt skatteförmåga. Reglerna om handikappersättning återfinns i 9 kap. AFL. Försäkrad har rält lill handikappersättning om han fyllt16 år och om han innan han fyllt för avsevärd tid fått sinfunktionsförmåga nedsall i sådan omfattning alt han a. i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan, b. för alt kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpandehjälp av annan eller c. eljest får vidkännas belydande merutgifter. Om det föreligger behov av stöd i fiera än dl av dessaavseenden, grundas bedömningen av rält lill handikappersättning på detsammanlagda behovel av stöd. Handikappersättning ulgår alllid till försäkrad som ärblind, döv eller gravt hörselskadad om blindheten, dövheten eller hörselskadaninträtt innan den försäkrade uppnått . Ersättningsbeloppet är 60,45 eller av basbeloppet . En förälder har rält fill vårdbidrag för vård av barn som inlefyllt om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning ellerannat handikapp för avsevärd tid är i behov av särskild tillsyn och vård. Vidbedömningen av rätt till vårdbidrag skall beaktas sådana merutgifter somuppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. 1980/81:73 32 med belopp molsvarande hel eller halv förtidspension lillensamstående jämle pensionstillskott. Arbetsskadeförsäkringen ger efler den s. k.samordningstiden full ersättning för bl. a. läkarvård, läkemedeloch sjukvårdande behandling; 3 kap. 4 § lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring.Ersättning utgår för nödvändiga koslnader för vård och läkemedel som orsakalsav arbetsskadan. Även inom en del avtalsförsäkringar som kompletterarallmänna socialförsäkringar finns i viss utsträckning särskilda anordningarför läkemedelskostnader. Statliga tjänstemän får fria läkemedel enligtsärskilda regler. På del privata området gäller bl. a. alt läkemedelskostnader lillviss del täcks under lid för rehabilitering. Socialhjälpen handhas av kommunerna. Den nuvarandesocialhjälpslagen (1956:2) säger att den som av vissa angivna orsaker inte kanförsörja sig genom arbete har rält lill obligatorisk hjälp (12 §). Orsakerna ärminderårighet, ålderdom, sjukdom, handikapp, andra bristande kropps- ellersjälskrafter liksom vissa övriga hälsoskäl. Vidare krävs alt den del gällersaknar medel och att hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt än genomsocialhjälp. Den obligatoriska socialhjälpen avser livsuppehälle och erforderligvård. Kommunerna har därutöver vida befogenheter all lämna s. k. frivilligsocialhjälp (13 §). Inom beskattningen kan den laxerade inkomsten minskas medett s. k. extra avdrag om en persons skatleförmåga varit väsentligen nedsatt.Förutsättningarna är alt skalleförmågan varit väsentligen nedsatt lill följd avt, ex. långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom eller underhållsskyldig-hel.Avdrag för väsentligen nedsatt skatleförmåga kan även medges om den skaltskyldigesinkomst, efter avdrag för skatt, understigit vad han kan anses ha behövt tillunderhåll för sig och sin familj (existensminimum). För dem som uppburitfolkpension gäller särskilda bestämmelser om extra avdrag. har meddelat anvisningar gällande avdragför väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom. Enligt dessa gällerall skalleförmågan bedöms med utgångspunkt från i regel den taxerade inkomslenoch del sammanlagda beloppet av merutgifter lill följd av sjukdomen. För giftaberäknas avdraget på makarnas sammanlagda sjuk-domskoslnader och fillgodoförsden make som har den högsta inkomsten. Samtliga den skattskyldiges och hanshemmavarande barns merutgifter på grund av sjukdom beaktas. Utgifter förläkemedel, hjälpmedel, resor, koslnader för ledarhund etc. medräknas endasttill den del som inte ersätts av försäkringskassa eller på annat sätt.Avdragsrätten är beroende av en prövning i varje enskilt fall. I regel beaktarman inte utgifter som understiger . Folkpensionsförmåner är i princip skattepliktiga.Grundavdrag och generellt avdrag för nedsatt skatleförmåga medför dockskattefrihet för folkpensionärer utan sidoinkomsler. Del sisinämnda avdragelkan enligt 1980/81:73 33 riksskatteverketsanvisningar ökas om pensionären haft inle obetydliga kostnader till följd avsjukdom. Sjukdomskoslnader beräknas på i princip samma sätt som vid nedsatt skatleförmåga. Pensionären kan ocksåvälja att söka avdrag enligl de vanliga reglerna om väsentligen nedsatt skatleförmågapå grund av sjukdom. 1980/81:73 34 Utbyggt skydd mot höga vård- och läkemedelskostnader (SOU1979:1) Delbetänkande av socialpolitiska samordningsutredningen De enhefiiga patientavgifter som gäller inomsjukförsäkringen innebär ell effektivt högkostnadsskydd vid varje vård- ochbehandlingstillfälle. För patienter med återkommande vårdtillfällen kanemellertid den sammanlagda årskostnaden bli betydande. Fiertalelsjukvårdshuvudmän har därför infört en generell avgiftsmaximering inomden öppna offentliga sjukvården. De undersökningar som utredningen har låtit genomföravisar att det finns en mindre grupp försäkrade som har ett slort anlal inköp avprisnedsatla läkemedel . För dessa kan årskostnaden trots prisraballeringenbli betungande. Av undersökningsmaterialet framgår vidare all personer som hartäta läkemedelsinköp ofta också gör många läkarbesök. Dessulom framgår attkostnadsfria läkemedel ofta förskrivs samfidigt med prisnedsatta; i dessa fallsaknar kostnadsfriheten praktisk betydelse. Utredningen har övervägt en lösning av högkostnadsfråganavseende enbart läkemedelsförmånerna. Där finns dels kostnadsfrihet förläkemedel som ordineras för vissa allvarliga sjukdomar, dels prisnedsättningför övriga läkemedel. En selekfiv förstärkning av slödet genom utvidgad rätt fillkostnadsfria läkemedel kan skapa gränsdragningsproblem och ändå inte ge skyddåt alla grupper som behöver skydd. Ett generellt egenkoslnadslak förprisnedsatta läkemedel vore då att föredra. Ett separat högkostnadsskydd förläkemedel skulle emellertid inle bidra till överskåd-Ughet och enhetlighet iersättningssystemet. Skall skyddet förslärkas för läkemedelskonsumenter bör detåstadkommas genom en samordning av befintliga system för avgiftsnedsätlning.Med utgångspunkt i huvudsakligen oförändrade grunder i ersäliningssystemelförordar utredningen därför ett samordnat högkostnadsskydd omfatiande i slortsett all öppenvård och alla läkemedelsinköp. Principen är densamma som förlandstingens sjukvårdskort. Efler ett visst antal betalade vårdbesök för sigeller i kombination med läkemedelsinköp blir återstoden av besöken och inköpenunder året kostnadsfria. Flera skäl talar enligt utredningen för en samordnadlösning. Ett gemensamt skydd skulle innebära en ökad anpassning lillallmänhetens vård-och läkemedelskonsumtion. Ett generellt och enhetligt systemär mera rättvist vid olika sjukdomar och neutralt lill skilda vårdformer. Delblir dessutom överskådligare. Sjukvårdshuvudmännens syslem för avgiftsnedsätlningfungerar väl och fyller väsentliga behov, men det är ojämt utbyggt och harvarierande utfall. Det framstår som naturligl att denna avgiftsnedsätlninginordnas i ett samlal högkoslnadsskydd i anslutning till övriga 1980/81:73 35 ersättningsregler inom den allmänna försäkringen. Därmederhålls ett över hela riket enhetligt skydd mot höga vård- ochläkemedelskostnader. Ett samordnat högkostnadsskydd bör i första hand omfattaläkarvård och sjukvårdande behandling i privat och offentlig öppen vård ochinom företagshälsovården saml prisnedsalta läkemedel. Grunden bör vara antalelbesök resp. läkemedelsinköp. Två telefonförfrågningar eller behandlingsbesökräknas därvid som ett läkarbesök eller eU läkemedelsinköp. Skyddel bör gällaindividuellt, dock gemensamt för samtliga barn i en familj. Efler ett visslantal besök och inköp bör kostnadsbefrielse gälla under återstoden av året, räknaifrån det första registrerade besöket eller inköpet. Ett utvidgat högkoslnadsskydd väcker frågan om dekostnadsfria läkemedlens ställning. Kostnadsfriheten saknar i många fallpraktisk betydelse och den medför gränsdragningsproblem saml administrativt merarbete.Införs an samordnat högkostnadsskydd som täcker patientavgifter ochprisnedsatta läkemedel ligger del nära till hands att överföra kostnadsfrialäkemedel lill prisnedsalta. Då skulle högkoslnadsskyddet bli mera rättvistgenom att olika grupper av sjuka jämställs i försäkringshänseende. Enbartantalet vårdtillfällen blir avgörande, inle deras inriktning. När det gäller hijgkostnadsskyddds nivå för egenkostnaden,dvs. antalet besök och inköp som måste belalas innan kostnadsbefrielse uppnås,har utredningen stannat för att lägga fram förslag till alternativa lösningar. Överförs kostnadsfria läkemedel till prisnedsatla anserutredningen att en lämplig nivå är 15 besök eller inköp. Denna nivå ger denförsäkrade ett godtagbart avgiftstak (ca .) och beräknas innefatta ett rimliglantal personer (ca en halv milj.). Betydande grupper som använder kostnadsfrialäkemedel eller sjukvårdskort får sänkta egenkostnader genom att prisnedsattaläkemedel innefattas medan ett mindre antal personer får nämnvärt höjdakostnader. Högkoslnadsskyddet innebär i detta alternativ en omgestaltning avstödsystemet till oförändrad samhällskostnad. Behålls förmånen av kostnadsfria läkemedel vid sidan avett nytt högkostnadsskydd anser ulredningen alt 12 besök eller inköp är enlämplig nivå. Egenkostnaden begränsas till ca . och stödet beräknas ävenhär omfatta omkring en halv milj. försäkrade. Personer med högre vård- ochläkemedelskonsumtion, som inle erhåller kostnadsfria läkemedel, fär ett stödsom närmar sig del som ges personer med kostnadsfrihet. Det blir med dennalösning fråga om höjda samhällskostnader (ca 50 milj. kr. Ett bögkostnadsskydd inom ramen för nuvarande ersättningssystemmedför oundvikligen en viss ökning av de administrativa insatserna. Systemetgrundas på att personalen på patientmoltagningar och apotek registrerar besökoch inköp i en särskild handling som den försäkrade handhar. Patienten behöversåledes inte samla på sjukvårdskvitton o. d. Utredningen anser därför altsystemet bör bli någorlunda smidigt. Högkostnadsskyddet bör ses som en sjukförsäkringsgaranlisom den försäkrade efter eget bedömande av sitt vårdbehov kan utnyttja. 1980/81:73 36 utredningen om får hand om kontrollen avregistreringshandlingen och utfärdar det kort som skall ge koslnadsbefridsevid forlsalta vårdbesök och läkemedelsinköp . Utredningenhar inle funnit skäl att befara att en samordning av högkoslnadsskyddet enligldessa linjer skall öka efterfrågan på vård och behandling. Tvärtom anser utredningenatt dt högkoslnadsskydd i viss mån borde kunna motverka tendenser lill överulskrivningav läkemedel. Dessutom betraktar utredningen ett generellt och utbyggt skydd molmindre och medelstora merutgifter på grund av sjukdom och handikapp som ettkomplement till bl. a. handikappersättning. Därigenom kan också det nuvarandebehovet av vissa övriga kompensalionsformer, exempelvis skatteavdrag förvårdkostnader, komma alt reduceras. Prop.1980/81:73 37 Utbyggt skydd mot höga vård- och läkemedelskostnader Yttranden har inkommit från följande remissinstanser:socialstyrelsen, , , statskontoret,, , ,, . Apoteksbolaget, (), i (LO),(), Centralorganisationen /SR,, , . (), (), och . Dessutom haryttranden inkommit från . Svenska psoriasisförbundeloch Svenska diabetesförbundel. Det övervägande antalet remissinslanser är positiva till ulredningensförslag att dt samordnat högkostnadsskydd skall införas. Förslaget tillstyrksav , , , statskontoret,riksrevisionsverkel. , , , , , , , . , , HCK och DHR. Utredningens förslag om personkretsen och omfallningen avhögkostnadsskyddet godias i stort sett av flertalet remissinslanser. Fleraremissinstanser påpekar dock att tandvårdsbehandling och sjukresor bordeinordnas i systemet. Riksrevisionsverkel anför att utredningen ytterligareborde prövat möjlighelen att inräkna sjukresor i det samordnade högkoslnadsskyddet.Landstingsförbundet föreslår att frågan om sjukreseutgifternas inordnande ihögkostnadsskyddet tas upp till prövning av den utredning som behandlar frågorpå sjukreseområdet. Även , LO och DHR understrykerangelägenheten av alt ytterligare överväganden görs beträffande möjlighetenalt inordna sjukresor i det samordnade högkostnadsskyddet. Statskontoret anseralt en liknande försäkringsform bör prövas för landvården och ett samordnathögkostnadsskydd för all öppen vård. HCK anser att såväl sjukresor somtandvårdsbehandlingar borde ha kunnal inrymmas i ett högkostnadsskydd. Svenska psoriasisförbundel anser alt även ullandsvård ochfotvård bör vara kvalifikationsgrundande. Utredningens förslag att karensen i högkostnadsskyddelgrundas på antalet vårdbesök och läkemedelsinköp och inle kostnaderna vid varjetillfälle tillstyrks eller lämnas ulan erinran av remissinstanserna. 1980/81:73 38 Högkoslnadsskyddet skall enligl ulredningen knytas tillindividen och inle till familjen. Ulredningen gör ett undanlag från denna regelnär det gäller barns vårdkostnader och föreslår all taket skall gälla gemensamtför samtliga barn i familjen. Utredningens förslag fillstyrks eller lämnas ulanerinran av tlerlalet remissinslanser. tillstyrker i princip utredningens förslagmen framhåller alt man bör överväga möjlighelen att i de fall vårdnadshavareoch någol eller några barn har samma ärftliga sjukdom i ställd knyla förmånentill vårdnadshavaren. Liknande synpunkler anförs av mol allergi.Riksförsäkringsverket anser att ulredningen hnr skäl för sitt förslag omgemensamt högkoslnadsskydd för barn men understryker att lösningen kan medföravissa administrativa svårigheter. framhåller all ulredningeni detta sammanhang ytterlignre borde ha prövat möjlighelen alt införakostnadsfrihet för bnrn. Som skäl härför hänvisar riksrevisionsverkel dels lilladministrativa fördelar, dels lill ntl en sådan ätgärd sannolikt inte skullevara särskilt kostnadskrävande. mol allergi föreslär all åldersgränsen sättslill i stället som ulredningen föreslär. Ulredningens förslag alt del samordnade högkostnadsskyddeträknas på löpande år och inle kalenderår tillstyrks av fierlalet remissinslanser. Litredningenföreslår tvä alternativa lösningar för dl samordnat högkostnadsskydd. Enlösning innebär all de kostnadsfria läkemedlen överförs till prisnedsatta ochatt nivån bestäms lill 15 värdbesök eller inköp av prisnedsalta läkemedel. Denandra lösningen innebär all kostnadsfriheten bibehålls och att antalelvärdbesök eller inköp av andra läkemedel bestäms fill 12, Ulredningens första alternativ all de kostnadsfrialäkemedlen överförs till prisnedsatla läkemedel tillstyrks av ,, statskontoret, riksrevisionsverkel, Landslingsförbundel,Apoteksbolaget, , , , /SR, , ,och . framhåller som slöd för sittställningslagande att avgränsningsproblemen kring de kostnadsfria läkemedlenfortsätter att öka. Vidare anser slyrelsen att del första alternalivet medförett avsevärt rättvisare högkoslnadsskydd. , som förordar alternativet attavskaffa de kostnadsfria läkemedlen, anser all - oavsett vilken lösning sombeslutas för förändringarna - delta bör ske inom ramen för oförändradesamhällskostnader. Delta kan ske genom en anpassning av patientavgifternasstorlek. Landslingsförbundel anser all patienter som erhållerkostnadsfria läkemedel övergångsvis bör få behålla denna förmån. ,, och avstyrker allkostnadsfriheten för vissa läkemedel avskaffas och tillstyrker i stället ulredningensallernnliv 2. 1980/81:73 39 understryker att kostnadsfria läkemedel ären viklig förmån för flera grupper handikappade, framför alll diabetiker,allergiker och epilepfiker. Ulrednirigens första alternativ skulle innebära enkraftig försämring för dessa grupper. Liknande synpunkter anförs av HCK, somäven anser all ytterligare gruppers medicinbehov, t. ex. hjur-, reumatiker-ochpsoriasissjukas, bör tillgodoses kostnadsfritt. Omkostnadsfriheten bibehålls önskar även att salvor somförskrivs på grund av eksem, tubgas m.m. tas upp på förteckningen överkostnadsfria läkemedel. Svenska psoriasisförbundel anser det angeläget altläkemedel mol psoriasis uppförs på listan' för kostnadsfria läkemedel. Svenska diabetesförbundelförutsätter att diabdikerna kompenseras för merkostnader medhandikappersättning resp. vårdbidrag om de kostnadsfria läkemedlen avskaffas. anser all frågan om kostnadsfria förbandsarliklar för vissapatientgrupper bör studeras vidare. /SRoch framhåller all avskaffandet av kostnadsfriheten förvissa läkemedel kan komma att drabba vissa patientgrupper på dl kännbart sätt.Frågan om de kostnadsfria läkemedlens ställning bör därför övervägasytterligare. Liknande synpunkter framförs av . SAF,/SR, och förordar ulredningensförslag om 15 besök eller inköp. ,TCO och DHR förordar alt kostnadsfriheten avskaffas men alt högkostnadsskyddetläggs på 12 besök eller inköp. och förordar ennivå på 10 besök eller inköp. I fråga omadministrationen av det samordnade högkoslnadsskyddet föreslår ulredningen allbetalda vårdbesök och läkemedelsinköp på begäran av den försäkrade antecknas påen särskild registreringshandling som den enskilde har hand om. Vidare föreslårulredningen alt försäkringskassorna fattar beslut om avgiftsbefrielse ochutfärdar frikort. Förslaget tillstyrks av och . Riksförsäkringsverkettillstyrker alt den försäkrade erhåller dl kort för registrering men ställersig tveksamt lill förslaget att delta registerkorl skall tillställasförsäkringskassan för utfärdande av frikorl. beräknar deadministrativa kostnaderna för försäkringskassorna till . per kort och lolalakosinaden lill ca 3,5 milj. kr. för försäkringskassorna.Riksförsäkringsverket föreslår därför att administrationen blir föremål förytterligare utredning. föreslår att registerkortel närdel är försett med erforderligt anlal registreringar utgör dl frikorl, ulan attnågot formellt beslul behöver fallas. Även önskar ytterligare utredning angående administrationen. Statskontoret framhåller i sitt yttrande altsjukförsäkringens datasystem redan är hårt belastat och att restriktivitet böriakttas vid införande av nya ruiiner. Apoteksbolaget avvisar utredningensförslag alt apoteken skall vidarebefordra ansökningar om frikorl lillförsäkringskassorna. Utredningenbetonar att informalion bör ges på patientmottagningar och apotek i samband medatt man inför ett högkostnadsskydd. Försäkringskasseförbundel och Svenska kommunförbimdetinstämmer i all det krävs en omfallande informalion. Iutredningens förslag om alt en uppföljning bör ske av de socialmedicinska effeklernaoch alt delegationen för social forskning skall initiera olika projekt på dettaområde instämmer /SR, och . Prop,1980/81:73 41 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................... 1 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 5 1 Inledning .................................................. 5 2 Föredragandens överväganden ..................... ..... 7 2.1 Allmänt................................................. 7 2.2 Högkostnadsskyddets närmareutformning 9 2.2.1 Personkrets och omfattning .......... 9 2.2.2 Konstruktion av egenkostnadslaket 10 2.2.3 Vårdkostnader för barn .................. ... 11 2.2.4 Beräkningsfid................................ 11 2.3 Kostnadsfria läkemedel .......................... 11 2.4 Högkostnadsskyddets nivå .................... 15 2.5 Administration ..................................... 16 2.5.1 Registrering ................................ ... 16 2.5.2 Beslut om avgiftsbefrielse .............. 17 2.6 Ikraftträdandeoch kostnader ................. 18 3 Upprättat lagförslag ...................................... 19 4 Specialmotivering till lagförslaget .................. ... 20 4.1 Förslag till lag om begränsning av läkemedelskostnader 5 Hemställan ................................................ 23 6 Beslut ....................................................... 23 Bilaga i Gällandebestämmelser m.m....................... 24 Bilaga 2 Utbyggt skydd mothöga vård- och läkemedelskostnader (SOU1979:1) Delbetänkande av socialpolitiska samord ningsutredningen .................................. 34 Bilaga 3 Sammanställningav remissyttranden ........ 37