prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — FKA och STOSEB måste i ett tidigt skede inledaförhandlingar bland annat beträffande arbets-, ansvars-, kostnads- ochriskfördelning samt andra affärsmässiga frågor för projektet inklusive detkoleldade kraftvärmeverket. Syftet med projekteringsetapp 1 är atl ge underlagför en total bedömning av projektets tekniska och ekonomiska genomförbarhet.För detta krävs klarställande av väsentliga tekniska frågeställningarbeträffande värmeproduktionsanläggningen. Parallellt härmed sker enförprojektering av fjärrvärmeledningen så att de båda anläggningsdelarnaerhåller erforderlig teknisk bearbetningsgrad. Projekteringsetapp 2, som påbörjades , skallge ett så tekniskt detaljerat underiag att en upphandling kan göras. Enförutsättning för att etapp 2 skall kunna påbörjas är att riksdagensenergipolitiska beslut är positivt och ger ett klart uttalat stöd förprojektet. Innan direkt anläggningsverksamhet påbörjas måstekoncession för både värmeproduktionsanläggningen ochvärmeövert"öringssystemet föreligga. Ansökan inlämnas 1982-06 resp.1982-04 och koncession beräknas kunna erhållas 1983-04. Lokaliseringsansökanfördel koleldade kraftvärmeverket i Forsmark inlämnas 1982-01 ochlokaliseringstillständ beräknas kunna erhållas 1983-06. För att innehålla tidplanen krävs dock bindandeavtal för fjärrvärmeled-ningen med entreprenörer och stålrörstillverkare redan1982-08, dvs. före koncession och förebyggstart. Tidpunkten bestäms av att erforderliga resurser skall kunna byggasut utan att den svenska fjärrvärmeutbyggnaden i övrigt påverkas negativt. Dettainnebär att de affärsmässiga förhandlingarna mellan FKA och STOSEB måsteslutföras . måsle även kommunfullmäktige i berördakommuner ha tagit slutlig ställning till projektets genomförande. Kontrakt tecknas med leverantören av värmeproduktionsanläggningenoch slutliga avtal träffas med entreprenörer och stålrörleverantörer förfjärrvärmeledningen 1983-10. Byggstart sker 1984-08 för värmeproduktionsanläggningenoch 1983-11 för ledningen. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 262 Provdrift med ånga tillvärmeproduktionsanläggningen påbörjas vid direktavtappningsalternativetoch pågår . Vid mot-trycksturbinalternativet påbörjas provdriftmed ånga 1988-12 och pågår . Vid de översiktliga utredningar som har gjortsbeträffande värmeproduktionsanläggningen har inget framkommit som indikeraratt ombyggnaden påverkar kärnkraftsanläggningens säkerhet. Vid en eventuellprojektering kommer dock en rad analyser och utredningar atl behöva utförasför att visa att anläggningen även efter ombyggnad uppfyller gällande säkerhetskrav.De tillkommande ång- och matarvattenledningarna, reaktornstryckregleringssystem samt kontrollanläggningens utformning måste ägnas specielluppmärksamhet i detta avseende. Konsekvenserna av ett brott på hetvattenledningen,bland annat i närheten av kärnkraftverket, är ett annat exempel på analysersom måsle utföras i ett tidigt skede av projekteringen. Värmekondensorernassamt hetvattenledningens tryckhällningssystem måsle vidare utformas sä attrisken för att aktivitet kommer ut i hetvattenledningen elimineras. Hetvaltensystemets uppbyggnad med flera värmeväxlar(se avsnitt 2.2.4) innebär att ytterligare tvä barriärer finns mellan Forsmarkoch abonnenternas egna värmesystem. Anläggningskostnaden för ombyggnad av Forsmark 3till direktavtapp-ningsutförande har beräknats till ca exklusive räntaunder byggnadstiden. Ombyggnaden antas vidare kräva 6 månaders avställning ulöverrevision med åtföljande produktionsbortfall. Därefter krävs en provdrifttid påca 3 månader under vilken anläggningens tillgänglighet begränsas till 2/3 avnormal tillgänglighet. För alternativet med mottrycksturbin angesanläggningskostnaden till exklusive ränta under byggnadstiden.Ombyggnadstiden bedöms också i detta alternativ ochprovdrifttiden antas bli . Efter provdrifttiden bedöms anläggningensdrifttillgänglighet (exklusive revision) för kondensproduktion till vilketkan jämföras utan ombyggnad. Siffran gäller både fördirektavtappningsalternativet och alternativet med mottrycksturbin. Drifttillgängligheten (exklusive revi- 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 263 sion)för värmeproduktion anges till vid direktavtappning och vidalternativet med mottrycksturbin. Värmeproduktionen bedöms öka Forsmark 3:s fastadrift- och underhållskostnader med ca /år i direktavtappningsalternativetoch /år i alternativet med mottrycksturbinen. Anläggningskostnaden, för värmeöverföringssystemetForsmark-Stor-Stockholm och tillhörande integraUonsledningar i Stor-Stockholmberäknas till exklusive ränta omsystemet dimensioneras för en överförd värmeeffekt på 2000 MW. Vid en reduceringav effekten till 1700 MW sjunker anläggningskostnaden till 3050 miljoner krexklusive ränta . De åriiga drift- och underhållskostnaderna förvärmeöverföringssystemet beräknas till 0,av anläggningskostnaden utom förpumpstationerna där den fasta driftkostnaden anges till avanläggningskostnaden. Pumpstationerna kräver vidare ca 0,4 TWhei/år idrivenergi, vilket har lagts in som en ökning av elbelastningen iForsmarksalternativet. I Forsmarksalternativet förutsätts att värmen frånForsmark skall svara för basenergin och att lokala produktionsanläggningenskall svara för topp-och reservproduktion. Beräkningen av erforderiigproduktionskapacitet i lokalnäten utgår från att varje lokalnät skall försesmed tillräcklig produktionskapacitet för att klara det maximala värmebehovetvid avbrott på ledningen från Forsmark. 1 Forsmarksalternativet krävs enalternativskil-jande utbyggnad av oljeeldade toppcentraler jämfört medfossilalternativet på sammanlagt 480 MWv. Merinvesteringen blir ca 100 miljonerkr exklusive ränta . Då elbelastningen nödvändiggör attStockholmsregionens mottrycksun-derlag utnyttjas för kraftvärmeproduktionuppförs en koleldad kraftvär-meanläggning bestående av 2 block pä vardera 500MWi och I 000 MWv i Forsmark. På grund av anläggningens storlek förutsätts attden utrustas med rökgasavsvavling. Anläggningskostnaden har översiktligtuppskattats till eller /kWei exklusive ränta underbyggnadstiden. Kraftvärmeblockens fasta drift- ochunderhållskostnad bedöms till totalt ca /år. Den rörliga drift-och underhållskostnaden exklusive bränsle har baserats på schablonkostnader somsammanställts inom CDL och anges till /kWhei- Kostnaderna för fossilalternativet har i huvudsakbaserats på de bedömningar som gjordes i SIND:s utredning om Stor-Stockholmsvärmeförsörjning 1979. För kraftvärmeblocken i Himmerfjärden räknas dock meden jämfört med fördubblad enhetsstoriek. Anläggningskostnadenför två kraftvärmeblock i Himmerfjärden med en effekt på 380 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 264 MWel och 690 MWv anges till eller 4200kr/kWei (exklusive ränta ). I likhet med kraftvärmeblocken iForsmark har härvid rökgasavsvavling förutsatts. För kraftvärmeblocket i Lövstamed en effekt på 205 MWei och 330 MWv anges anläggningskostnaden till 920miljoner kr med rökgasavsvavling och utan rökgasavsvavlingeller /kWei resp. /kWei allt räknat exklusive ränta underbyggnadstiden. Om elbehovet ej motiverar enidrifttagning av kraftvärmeblocken när anläggningar behövs för värmeproduktionförutsätts att panna och turbin installeras i två steg. Därvid harturbinanläggningens specifika kostnad ansaftstill 1 IOOkr/kWei. De fasta drift- ochunderhällskostnaderna har beräknats till: HimmerQärden /år Lövsta /år De rörliga drift- ochunderhållskostnaderna exklusive bränsle för fossilanläggningarna har baseratspå schablonkostnader sammanställda inom och anges till /kWhei medavsvavling och /kWhe: utan avsvavling. Anläggningskostnaden förvärmeöverföringssystemet i fossilalternativet (ledning HimmerQärden-Värtan ochLövstaSolna) beräknas till exklusive ränta underbyggnadstiden. De årliga fasta drift- och underhållskostnaderna beräknas ilikhet med Forsmarksalternativet utgående från 0,av anläggningskostnadenför ledningen och av anläggningskostnaden för pumpstationerna.Elenergiförbrukningen i pumpstationerna uppgår här till ca 0,1 TWhei/år. Rörlig drift- och underhållskostnadexklusive bränsle i befintliga koleldade värmeverk baseras på bedömningar inomSTOSEB och anges till /kWhv. 5.3 Sammanställning av investeringar Utgående från ovan angivnakostnader kan invesleringarna i de olika alternativen sammanfattas inedanstående tabell (miljoner kr exklusive ränta ): 4 300 (4 900) Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 265 För att värdera skillnaden i elproduktion i destuderade alternativen har utbyggnadsprogram för de tvä alternativenframtagits. Detta har gjorts för båda elprognosalternativen. En förutsättninghar varit att i möjligaste mån erhålla samma leveranssäkerhet i samtligaalternativ vilket innebär att behovet av el har varit styrande för till vilkentidpunkt installation av produktionskapacitet har skett. Härvid har i förstahand kraftvärmeverk förutsatts bli utbyggda. Därefter har kolkondens byggtsefter behov. I Forsmarksalternativet blir elkonsumtionen 0,3TWh/år högre än i fossilalternativet till följd av behovet av pumpenergi föratt transportera hetvatten från Forsmark till . I stadium 2010 är systemen lika med avseende påinstallerad kapacitet i form av kolkraftvärme och kolkondens iForsmarksalternativet och fossilalternativet med mängden kolkondens ärgivetvis olika vid hög och låg elprognos. Den extra produktionskapaciteten somerfordras för att täcka energibehovet för hetvattentransporten från Forsmarktill täcks efter det att kolkraftvärmeverket tagits i drift iForsmark genom större mottrycksproduktion vilket möjliggörs av det störrevärmeunderlaget i Forsmarksalternativet. Med ledning av medelärsbalanser för de olikaalternativen har skillnaden i rörliga produktionskostnader iForsmarksalternativet och fossilalternativet beräknats vid de förutsattabränslepriserna. Till de rörliga kostnaderna har även räknats kostnaden för 6månaders extra avställning av (87-12-01-88-05-31) samt värdet av denförsämring av tillgängligheten (frän ) som förutses under denärmaste följande 3 månaderna. Hänsyn har härvid tagits till den besparing iform av minskad kärnbränsleförbrukning som erhålles . Kostnaden för den elproduktion som bortfaller vidvärmeavtappning i Forsmark sammansätts av skillnaden i rörlig kostnad samtadderas skillnaden i fast årskostnad för de utbyggnadsprogram som jämförs.Härtill kommer skillnaden i kostnader för överföring av elkraft. Utbyggnad avkraftvärme i Forsmark kräver överföringskapacitet motsvarande en ytterligare400 kV ledning med erforderliga anslutningar. Den totala lönsamheten har beräknats genom attkostnaden för att tillgodose en i båda alternativ lika stor värmebelastningframtagits. Resultatet redovisas som en totalekonomisk differenskostnad ochinnefattar skillnader i investeringar, årliga driftkostnader inklusive bränslesamt kost- 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 266 Ställning har ej tagits till hur vinster eller förluster skallfördelas mellan el- och värmesidan. Kostnader som är lika i de bådaalternativen exempelvis kostnader för lokal värmedistribution beaktas ej.Kalkylperioden omfattar 1988-2010 och resultatet har sammanställts till ettnuvärde diskonterat till 1988. Vid nuvärdesberäkningarna har restvärden för deolika produktionsanläggningarna och hetvattenledningarna beräknats utgåendefrån antagandet om en linjär avskrivning med avskrivningstid. Förinvesteringarna i för att möjliggöra värmeavtappning har dockrestvärdet satts till 0. Utbyggnadsprogrammet för kraftvärmeanläggningarnahar som tidigare redovisats styrts av både behovet i regionens värmesystem ochlandets elsystem. De två elprognoser som använts ger därför två olika utbyggnadsprogram.I den låga elprognosen utnyttjas Forsmark för värmeproduktion fram till 1998och i den höga prognosen . I fossilalternativet färdigställskolkraftvärmeblocken vid den låga prognosen och 1993-1995 i den högaelprognosen. Utgående från utbyggnadsprogrammet harvärmebalansen beräknats. Av regionens totala fjärrvärmebehovsom 1990 uppgår till ca 13 TWhv hämtas ca från Forsmark iForsmarksalternativet. Det ekonomiska utfallet påverkas av antaganden omelprognos och bränsleprisprognos. I nedanstående sammanställning har medutgångspunkt från investeringarna enligt kapitel 5 och med hänsyn fillrestvärden enligt 7.1 till 1988 diskonterade alternativskiljande kostnader vidden låga elprognosen framtagits (Gkr): (3,5) - KVV-block och hvp (2,5) (2,1) (1,0) Drift 0 underh fast Drift 0 underh röriig 19,9-32,1 13,3-21,9 6,6-10,2 ./.3,4-4,3 Summa merkostnad för fossilalternati 1,4-4,1 Genomsnittlig årskostnad Mkr/år 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet Vid den låga elprognosen ger alltsåForsmarksalternativet en till 1988 diskonterad mindrekostnad på 1,4 miljarderkr jämfört med fossilalternativet vid konsekvensutredningensbränsleprisprognos och en till 1988 diskonterad mindrekostnad på 4,1 miljaderkr vid den högre bränsleprisprognosen. Vid motsvarande sammanställning för den högaelprognosen erhålls följande till 1988 diskonterade alternafivskiljandekostnader (Gkr): (1,1) (3,5) - KVV-block och hvp (3,5) (3,0) (1,0) Drift 0 underh fast Drift 0 underh rörlig 15,9-26,1 Summa merkostnad för Forsmarksallei -0,9 Genomsnittlig årskostnad Mkr/år MKr/år 300 Genomsnittlig merkostnad för fossilalternativet som funktion av fossilpris och elprognos Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet Vid den höga elprognosen ger alltsåfossilalternativet en till 1988 diskonterad mindrekostnad på 1,8 miljarder krvid konsekvensutredningens bränsleprisprognos och en till 1988 diskonteradmindrekostnad på vid den högre bränsleprisprognosen. Resultatet kan även åskådliggöras inedanstående figur som visar det ekonomiska utfallet som funktion avgenomsnittligt kolpris för vid den höga och lågaelprognosen. Det ekonomiska utfallet somfunktion av elbelastningen 1990 redovisas i nedanstående figur. I figuren harmarkerats SINDs tvä prognoser saml konsekvensutredningens prognos. Det ekonomiska utfallet påverkas avom den i utredningen förutsatta tidplanen med idrifttagning avvärmeöverföringen från Forsmark kan innehållas. En översiktlig bedömningvisar att en försening av idrifttagningen med försämrar resultatet med0.4-0,diskonterat till 1988 vid den låga elprognosen och med0,2-0,diskonterat till 1988 vid den höga elprognosen. Vid denlåga elprognosen minskar Forsmarksalternativets till är 1988 diskonterademervärde till 1.0 miljarder vid konsekvensutredningens bränslepriser och till3,5 miljarder exkl. överförings-förluster1990 'iWh SIND SIND lag hög Genomsnittligmerkostnad för fossilalternativet som funktionav belastning 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 269 vid de högre bränslepriserna. Vid den höga elprognosenökar fossilallerna-tivets diskonterade mervärde till 2,0 miljardervid konsekvensutredningens bränslepriser och till 1,2 miljarder vid de högrebränslepriserna. Kol- och oljeförbrukningen förfjärrvärmeproduktion i Stockholms- och under perioden 1988-2010framgår av nedanstående sammanställning. kol milj ton 37.1 28.7 8.4 olja miljlon 5.8 2.7 3.1 kol milj ton 36,7 34.9 1.8 olja miljlon 6.0 2.6 3.4 Värmeöverföringen frän Forsmarkminskar alltså fossilbränsleförbrukningen för uppvärmning med totalt ca 8miljoner ton kol och olja vid den låga elprognosen och med ca 2miljoner ton kol och olja vid den höga elprognosen. Om man larhänsyn till den ökade bränsleförbrukningen i kraftsystemet för att ersätta denbortfallande elproduktionen i Forsmark uppgår bränslevinsten netto till ca 6miljoner ton kol och olja vid den låga elprognosen och till ca 2miljoner ton olja vid den höga elprognosen medan kolförbrukningen där ökar medca I miljon ton. Som jämförelse kan nämnas att oljeimport uppgicktill ca . Det ekonomiska utfallet som funktion av elbelastningen1990 redovisas i nedanstående figur. I figuren har markerats SIND:s tvåprognoser samt konsekvensutredningens prognos. Vid SIND:s utredning omStor-Stockholms fjärrvärmeförsörjning (1979) berördes även översiktligtmiljöpåverkan för de behandlade värmeförsörjningsalternativen. Till en början konstaterades får en allmän miljöförbättring i vid införande avfjärrvärme, oberoende av försörj-ningsalternaliv. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 270 Utsläppen av miljöslörande ämnen iSlockholmsregionen var mindre i Forsmarksalterantivet än i fossilalternativenoch det ansågs därtör vara att föredra ur miljösynpunkt. De två kolalternativen, det decentraliseradereferensallernativel och alternativet med ett större kraftvärmeverk vidHimmerfjärden ansågs ungefär miljömässigt likvärdiga med en sannolik preferensför Himmerfjärdsalternativet. De i föreliggande utredning studerade alternativenskiljer sig från de i genom alt försörjningen medkärnkraflvärme är tidsbegränsad. Före ledningens idrifttagning har de tväalternativen så små skillnader att de måste betraktas som helt likvärdigamiljömässigt. då ledningen överför kärnkraftvärmegäller i stort de bedömningar som gjordes i dvs. attForsmarksalternativet är miljömässigt överlägset för Stor-Slockholm. Skillnadeni elproduktion i Forsmark måste dock kompenseras med annan kraftproduktion,huvudsakligen fossilt mottryck i befintliga oljeeldade och nya koleldadeanläggningar i olika tätorter. Den bränslemängd som erfordras härför och därmedutsläppen av miljöstörande ämnen är dock vilket visas i tabellen i avsnitt 7.4lägre än den mängd bränsle som i fossilalternativet erfordras för att ihelvattencenlraler producera värme motsvarande Forsmarksöverföringen. Dåkärnkraftvärmeproduktionen upphör i Forsmark tas värmeproduktion över avkoleldade mottrycksaggregat placerade invid kärnkraftverket. Denna placeringbör miljömässigt vara gynnsammare än Himmertjärden och Lövsta som utgörjämförelsealternativ. Avståndet till tätorter är större och enligt preliminärauppgifter från är försurningsproblemen mindre förForsmarksläget. Förlusterna genom den långa överföringen medför dock i principatl något större bränslemängd måste tillföras till en anläggning i med motsvarande anläggning närmare . Transporter av bränsle,aska och eventuellt kalk och avfall i samband med rökgasavsvavling, bör varamindre störande i Forsmark. En ytteriigare faktor till Forsmarks fördel är attde koleldade enheterna är större och byggs senare än i jämförelsealternalivelvarför en mer utvecklad reningsteknik eventuellt kan komma till användning. I samband med idrifttagningen av de koleldadekraftvärmeblocken i Forsmark måste en förstärkning av överföringskapacitetenmotsvarande en ny 400 kV-ledning frän Forsmark till Stockholmsregionengenomföras. Även i fossilalternativet måste nya 400 kV-ledningar uppföras föratt ansluta kraftvärmeblocken till stamnätet. Ledningarna blir dock i dettaalternativ betydligt kortare och påverkan pä miljön mindre än i Forsmarksalternativet. Fjärrvärmeledningens miljöpåverkan bedöms somliten. En viss uppvärmning av markytan ovanför den kulvertförlagda delen avledningen kan Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 271 erhållas.I miljömässigt känsliga partier kan dock ledningen föriäggas i tunnel. Underbyggnadstiden kan vissa störningar uppkomma bl. a. i samband med borttransporterav bergmassor från tunnelpartierna. Kolförbrukningen i förutsatta kraftvärmeblockmotsvarar en förbränningseffekt i pannan om ca 6001700 MW. För sä storaenheter utgör kolpulvereldning den enda kommersiellt utprovade tekniken.Om enheterna utrustas för stegvis förbränning, avsvavling av rökgasen ochhöggradig stoftavskiljning samt om man ställer vissa krav på kolkvalitet kommeranläggningens påverkan pä miljön att bli liten och betydligt mindre än denmiljöpåverkan som förra kolepok gav upphov till. Erforderlig teknik finns i stort sett utvecklad menför en del metoder t. ex. avsvavling av rökgaser krävs en mognadsperiod av 5-10år innan för svenska förhållanden lämpliga metoder kan finnas tillgängliga. Försök pågår med att utveckla än mer avanceradteknik för kolanvändning. Det gäller bl. a. förbränning i svävbädd (FBC)förgasning (Lurgi m.fl.), inblandning av kol i olja (COM) och förvätskning medrening. I de båda sistnämnda fallen avses användning i oljepannor. Visserfarenhet tyder på svårigheter för COM vid kol. Förvätskade koltorde bli för dyra för kraftverksdrift i stor skala. I stor skala drivsLurgi-proces-sen för bensinframställning i . Svävbädd provas för relativt småenhetseffekter i demonstrationsanläggningar pä 1-80 MW. De flestaanläggningarna arbetar under atmosfärstryck. Sannolikt kommer tekniken snartatt vara kommersiell för mindre anläggningar typ hetvattenpannor, medan storaanläggningar av denna typ ligger längre fram i tiden. Fördelar med svävbädd äratl svavel från bränslet kan bindas i bädden och halten kväveoxider minskargenom låg förbränningstemperatur. För stora anläggningar kan en trycksattsvävbädd vara en framtida möjlighet. Utveckling pågår i flera länder.Trycksättningen kan ske med en gasturbin. Ett intressant koncept har presenterats avSTAL-LAVAL, där flera trycksatta bäddar tillsammans tar ca 500 MW kol för engasturbin i kombination med en äldre ångturbin i ett amerikanskt kraftverk. blir framgångsrikt kan tekniken ge kraftvärmeblock med nu aktuelleffekt. Kommersiellt beslutsunderlag dröjer dock . Sammanfattningsvis kan konstateras att luftmiljön iStor-Stockholm kommer att förbättras genom utbyggnad av fjärrvärmen oberoendeav vilket försörjningsalternativ man väljer. Forsmarksalternativet har dockklara miljömässiga fördelar genom att den under lidsperioden 1990-2010sammanlagt förbrända bränslemängden minskar och alt en stor del avförbränningen sker längre från tätorter. Givetvis måste den i Forsmarkproducerade energin överföras till vilket kan innebära visstmiljöinträng. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 272 En hetvattenledning från Forsmarktill och anläggningarna i Forsmark exklusive de senare tillkommandekoleldade kraftvärmeblocken har kostnadsberäknats till 5,6 miljarder kronor.Byggtiden för ledningen beräknas . Behov av investeringsmedelföreligger således under . För hetvattenledningen, anordningenför värmeavtappning i Forsmark samt de koleldade kraftvärmeblocken kan olikaägarkonstellationer tänkas. a. den politiska situationenbeträffande kärnkraften medförde att kreditmarknaden fr. o. m. komatt ställa krav på delägarborgen då Forsmarksbolagets anläggningar skullefinansieras. utbyggnad av kärnkraften i finansierades medanläggningarna som säkerhet. Huruvida kreditmarknaden nu efter folkomröstningenkommer att kräva borgen vid finansiering av en hetvaltenledning är svårt altbedöma. Förutom de politiska förhållandena kan projektets karaktär avpilotprojekt medföra att kreditmarknaden kräver borgenåtaganden av delägarna. Finansieringsformen bör bli iprincip likartad oavsett vilket ägarförhållande som väljs. Förutsatt attkreditmarknaden kräver borgen blir borgensförhållandena den enda skillnadenmellan olika ägaralternaliv. 1 de fall Forsmark ingår som ägare får statenteckna borgen genom till sin andel. I samtliga alternativ bör detfinnas möjlighet att erhålla svenska obligationslån och/eller utlandslån till70-75 % av investeringen. Det belopp som ligger på toppen, ca 1,5 miljarderkronor, kan finansieras genom ägartillskott som i sin tur till en del kanutgöras av lånade medel. För kommunerna exklusive Stockholmbör deras andel av resterande kunna läckas med de s. k.fjärrvärmelånen. För del bör en del av deras andel av de resterande25-30 % täckas på samma sätt som sker för övriga investeringar. För de icke kommunala delägarna iForsmarksbolaget torde viss del av deras andel av resterande kunnatäckas genom lånade medel. I alternativet med ett kommunaltbolag som ägare till ledningen skulle finansieringen kunna ordnas på följandesätf Obligationslån ÄgartillskoU Kommunerna exklusive : Fjärrvärmelån Egna medel Lånen bör kunna få sammaräntevillkor som de s. k. fjärrvärmelånen. Om beslut fattas och omlokaliseringstillstånd erhålles för elt koleldat kraftvärmeverk i Forsmark börlånen kunna få samma amorteringstid som Qärrvärmelånen eller andra långaobligationslån.