prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — När domeller beslut i brottmål skall verkställas enligt UL, får också verkställighetenäga rum utan särskilda villkor sedan domen eller beslutet har vunnii laga kraftGfr 22 8 Up). Någon bestämmelse som reglerar i vad män dom somendast delvis har vunnit laga kraft får verkställas finns inle f.n. Man tordeanse att om den som endast delvis har vunnit bifall lill sin talan ensamöverklagar i den del domen har gått honom emot, domen i övrigt fär verkställassäsom lagakraftvunnen. När förlorande part har sökt ändring endast i viss delkan ändringssökandels omfattning vara sä oklar att verkställighet redan av denanledningen inte kan ske. Den övervägande meningen torde också vara att 1980/81:8 3 kap. 3 § 292 domeni denna situation inte får till nägon del verkställas såsom lagakraftägande. I första stycket anges att dom fårverkställas utan särskilda villkor, när den har vunnit laga kraft. Beredningenframhåller att det sä gott som undantagslöst dröjer så länge innanlagakraftägande dom föreligger alt någon allmän föreskrift om anstånd isvarandens intresse inle synes motiverad. En annan sak är, påpekar beredningen,alt verkställighetens genomförande t.ex. i fråga om försäljning av utmättegendom eller avhysning inte bör ske för brådstörtat. Beträffande frågan huruvida dom i ej överklagad delskall anses som lagakraftvunnen framhåller beredningen att avgörande härvidlagär om överrätten har möjlighet all undanröja eller ändra domen i den del sominte har angripits av klaganden. Delta spörsmål är inte exekulionsrättsligt ochberedningen har inte anseti sig böra gå närmare in på den frågan i förevarandesammanhang. Beredningen har emellertid ansett det önskvärt att del ges enbestämmelse som upplyser om att verkställighet som regel kan ske utan särskildavillkor beträffande den del av domen som inte har överklagats. Verkställigheti den inte överklagade delen bör få äga rum "när del kan ske", dvs.när inte de olika delarna hör så nära samman att den ena delen inle iverkställighetshänseende kan skiljas från den andra. För alt en dom som haröverklagats skall kunna verkstäUas som lagakraftvunnen i någon del måsteenligt beredningen kronofogdemyndigheten ha förvissat sig om hur den fullföljdatalan har begränsats. I den mån tvivel härom råder kan domen inte verkställasannat än om reglema för verkställighet av inte lagakraftvunnen dom medger det.Eftersom det ibland kan finnas skäl att undanröja hela domen med anledning avden talan som har fullföljts till högre rätt bör enligt beredningen den domstoldär mälet är anhängigt ha befogenhet att genoni inhibitionsbeslul hindraverkställighet i den inte överklagade delen av domen. Förslaget innehållerföreskrift härom. Bestämmelsen i andra stycket skall enligtberedningen tillämpas även i fall dä en kärande, vUken har vunnii delvis bifallfill skadeståndsanspråk, fullföljer talan med yrkande om högre skadestånd ellerdä en svcuande godtar utdömt skadestånd till viss del men vill befrias frånskadestånd därutöver. I och för sig torde det inte behövasnågon bestämmelse om att en lagakraftvunnen dom får verkstäUas utan särskildaviUkor. Den av beredningen föreslagna bestämmelsen anger emellertid huvudregelni fräga om verkställighet av dom. Det synes lämpligt all regleringen av frågannär dom får verkstäUas inleds med denna huvudregel. Att verkställigheten fårske ulan särskUda villkor innebär att det inte krävs säkerhet, anmaning tillfriviUig fullgörelse e.d. innan verkställighet får äga rum. De särskildabestämmelser som har meddelats om l.ex. underrättelse och anstånd vid avhysningskaU dock givetvis iakttas. Prop.1980/81:8 3 kap. 4 § 293 Andra stycket överensstämmer frånsett enredaktionell justering med beredningens förslag. Det kan påpekas attbestämmelsen inte tar sikte på den situationen att av flera förlorande talanhar fullföljts av någon eller några men inte av alla. Domen får då verkställassåsom lagakraftvunnen mot förlorande part som inle har klagat. 48 Paragrafen motsvarar 3 kap. 6 8 beredningens förslag. Den anger ramen för denverkställighet som enligt balken får ske av icke lagakraftvunnen dom. Verkställighet av dom som inte harvunnit laga kraft får enligt gällande rätt inte ske i andra fall än när detsärskilt anges. Bestämmelser härom meddelas främst i UL men även i andraförfattningar, bl.a. i RB. Även beredningens förslag utgårfrån att dom som inte har vunnit laga kraft inte får verkstäUas utan slöd avsärskUd föreskrift. Beredningen framhåUer att om förtida verkställighetöverhuvud inte var tiUäten den förlorande parten alltid skulle genom attöverklaga domen kunna skjuta upp verkställigheten, låt vara att den vinnandekan i viss utsträckning tillgodoses genom kvarstad eUer annan säkerhetsåtgärd. Beträffande frågan i vad mån dom bör få verkställasutan att den har vunnit laga kraft erinrar beredningen om att högsta domstolenoch regeringsrätten numera i princip har ställning av prejudikatinstanser. Demöjligheter som föreligger att få talan mot hovrätts resp. kammarrätts domprövad vid sidan av prejudikatdispens är ytterst begränsade. Detta utgör enligtberedningen i första hand skäl för att låta hovrätts och kammarrätts intelagakraftvunna domar fä verkstäUas i större utsträckning än f.n. En sådanordning kan länkas motverka fullföljd enbart i syfte att skjuta uppverkstäUigheten. Enligt beredningen har emellertid tUlräckliga erfarenheterännu inle vunnits av de nya fullföljdsreglema. Beredningen har därför inteansett sig böra föreslå nya regler om generell verkställighet av hovrätts resp.kammarrätts inle lagakraftvunna domar. Det föreslås inle heller i övrigt nägraslörre ändringar i vad som gäller om verkställighet av dom innan den harvunnit laga kraft. I första stycket av paragrafen anges att dom som inte harvunnit laga kraft får verkställas i fall och under vUlkor som anges 17-11 88beredningsförslaget. Att dom i vissa fall skall få verkstäUas innan denhar vunnit laga kraft innebär enligl beredningens förslag inte attverkstäUighet i dessa fall skall få ske fullt ut. För vissa fall föreslås -delvis i överensstämmelse med gäUande rätt - alt utmätt egendom inte får säljasinnan domen har vunnii laga kraft eller att medel som har influtit vid införseleller utmätning inte får betalas ut innan domen vunnit laga kraft, om intesäkerhet stäUs. Paragrafens andra stycke innehåUer en erinran om dessabestämmelser. I detta sammanhang påpekar beredningen att om i enoch samma dom åläggs två eller flera förpliktelser som faller under olikaverkställighets- Prop.1980/81:8 '"P- och 6 §§ 294 betalningsskyldighet och förpliktelse att utge viss lös egendom, olikaverkslällighetsbestämmelser blir tUlämpliga i fråga om skilda delar av domen. Paragrafen har utformats i enlighetmed beredningens förslag. När det gäller att ta ställning till huruvidahovrätts dom i tvistemål bör vara generellt verkställbar utan hinder av att deninte har vunnit laga kraft bör följande beaktas. Det helt övervägande antalettvistemålsdomar som kan verkställas enligt balken rör betalningsskyldighet. Försådana domar gäUer redan nu att laga kraft inte behöver avvaktas för attutmätning skall få företas. Som regel möter dock hinder mot försäljning av denutmätta egendomen innan domen har vunnit laga kraft. Denna ordning synes i ochför sig ändamålsenlig. Sävitt gäller rena okynnesöverklaganden skulle manvisserligen kunna nå en viss begränsning av antalet dispensansökningar lillhögsta domstolen, om även försiiljning och utbetalning av influtna medel fickske vid utmätning på grund av hovrätts icke lagakraftvunna dom. Sannoliktskulle emellertid syftet i viss mån motverkas genom alt nämnda ordning skullekräva en generell befogenhet för högsta domstolen att förordna om inhibitionoch alt inhibition sannolikt skulle begäras i stor utsträckning. avhovrätt som går ut på annat än betalning och som kan verkställas enligt balkenär så få att man i detta sammanhang kan bortse från dem. Jag har därför ilikhet med beredningen stannat för att inte föreslå någon principiell ändring ifräga om vad som gäUer beträffande verkställighet av hovrätts ickelagakraftvunna dom i tvistemål. Jag vill tUlägga att förslaget inte heller i övrigtinnebär nägon egentlig ändring av vad som gäller om verkstäUighet av ickelagakraftvunna domar. En nyhet är dock alt införsel skall få ske under sammaförutsättningar som utmätning. I praktiken har den ändringen dock inte så storbetydelse, eftersom lill följd av bestämmelse eller förordnande om förlidaverkställighet införselbara fordringar redan nu som regel har kunnat tas ututan avvaktan på laga kraft. 5och 6 8§ 1 paragrafema regleras verkställighet av icke lagakrsrftvunna domarvarigenom betalningsskyldighet har ålagts. De motsvarar 7 8 beredningensförslag. När betalningsskyldighet har ålagts,får enligt 39 8 1 mom. UL utmätning äga mm, även om ändring söks i domen.Gäldenären kan dock hindra utmätning genom att hos länsstyrelse nedsätta detutdömda beloppet och i ärendet styrka att nedsättning har skett. I fräga omunderrätts dom kan gäldenären även hindra utmätning genom att ställa pant ellerborgen för vad som har ålagts honom och för "skada, som genom uppehålletvållas kan". Med skada torde avses ränta och exeku-lionskostnad. Visargäldenären e;Fler utmätning att nedsättning har sketl och betalar han dessutomkostnaden för utmätningen och det utmätta Prop.1980/81:8 3 kap. 5 och 6 §§ 295 godsetsvård, skall utmätningen gå åter, om det kan ske. Borgenären är enligt 39 8 2mom. UL berättigad att lyfta nedsatt belopp mot pant eUer borgen. Anmälerborgenären hos att han inte vUl lyfta, skaU beloppet sättas in ibank mot ränta. Yrkar gäldenären att pengarna skall sättas in i bank, skalllänsstyrelsen förelägga borgenären att bestämma sig, om han vill utövasin lyftningsrätt. Om försitts, skall sälla in medlen ibank. Ulmätt lös egendom får enligt 40 8 2 mom. UL tas om hand av borgenärenmol pant eUer borgen för återbäring, om domen ändras. Beträffande verkställighet av dom i växel- ellercheckmål finns särskilda bestämmelser i 95 8 växellagen (1932:130) och 73 8checklagen (1932:131).. Sädan dom får verkställas genom utmätning och detutmätta godsets försäljning utan hinder av att domen inte äger laga kraft.Verkställigheten får inle uppehållas av att gäldenären bjuder säkerhet för vadsom har blivit utdömt. Gäldenären torde inte heller genom att nedsätta beloppetkunna hindra verkställighet av sådan dom. Tredskodom varigenom betalningsskyldighet harålagts den uteblivna parten får enligl 49 8 1 mom. UL verkställas somlagakraftvunnen dom utan hinder av att återvinning har sökts, om inte dendomstol där lalan om återvinning är anhängig förordnar annat. Fast egendom somhar utmätts pä grund av sådan dom får dock inte säljas ulan ägarens samtyckeinnan domen har vunnii laga kraft. Enligl 49 a 8 UL gäller att när hovrätt i mäl somhar handlagts enligt lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värdenhar vägrat part prövningstillstånd vid talan mot tingsrätts dom varigenombetalningsskyldighet har ålagts, domen får verkställas såsom lagakraftägandeutan hinder av talan mot hovrättens beslut, om inte högsta domstolen förordnarannat. Införsel för underhållsbidrag som har fastställtsgenom dom får enligt 5 § första stycket första meningen införsellagen äga rumförst sedan domen har vunnit laga kraft. I allmänhet har emellertid meddelatsinterimistiskt förordnande som fär verkställas genast. Beredningen föreslår i 3 kap. 7 8föreskrifter om verkstäUighet av dom som inte har vunnit laga kraft, om domenålägger betalningsskyldighet och är sådan som anges i paragrafen. Där nämns iförsta stycket dom i mål angående växel eller check, i andra stycket tredskodomoch i Iredje stycket annan dom. Paragrafen avser inte betalningsskyldighet iform av böter, viten o.d. Härom föreslås en särskild bestämmelse i 3 kap. 10 8. Enligt förslaget kan även införsel äga rum innandomen vunnii laga kraft. Det är en nyhet i förhåUande tiU gäUande rätt. Dom,varigenom har ålagts skyldighet alt utge underhåUsbidrag, kan f n. föranledautmätning -även löneutmätning - trots att domen inte har vunnit laga kraft.Enligt beredningen kräver konsekvensen att även införsel skall få äga rum.Några 1980/81:8 3 kap. 5 och 6 §§ 296 betänkligheterkan knappast anföras däremot. Enligt 4 kap. 24 8 andra stycket i förslagetskall emellert.id medel, som har influtit genom införsel, inte få betalas utinnan domen har vunnit laga kraft utan att säkerhet ställs, om inte domen fårverkställas som om den vunnii laga kraft. Medan 39 8 UL gäUer bäde betalningsskyldighet ipengar och betalningsskyldighet i varor, avser den föreslagna bestämmelsenendast skyldighet att betala pengar. Beredningen framhåUer att betalning ivaror numera har kommit ur bruk. Om det skulle förekomma attverkstäUighet begärs i fråga om skyldighet att prestera i varor, blir 16 kap.ti.lämpligt (se bl.a. 16 kap. 4 8 andra stycket). Dom varigenom betalningsskyldighet har ålagts i målangående växel eller check fär enligt beredningens förslag verkstäUas genast.Motsvarande bestämmelser i växel- och checklagama bör upphävas. Utmätning fördomen får ske utan särskilda villkor och kan liksom enligt gällande rätt intehindras genom att gäldenären ställer säkerhet eller nedsätter beloppet. Enligtberedningen kan det i någon mån vara tveksamt om det är motiverat att behåUasärskilda verkstäUighetsregler för växel- och checkmål. Växlar används ofta somfordringsbevis vid avbelalningsköp m.m., då någon undantagsbestämmelse förverkställigheten inte är så välgmndad. Beredningen har dock inte ansett sig haanledning att mbba på den traditionella undantagsstäUning som man ävenintemationeUl ansett att växel- och checkmålen bör ha, låt vara attverkställigheten av dom i mål angående växel eller check inte omfattas avkonventionerna på området. Egendom som har ulmätts på grund av växel- ellercheckdom får enligt förslaget i princip säljas fastän domen inte har vunnitlaga kraft. Lös egendom som har betydande värde eller fast egendom får dockenligt 9 kap. 3 8 i förslaget inte utan gäldenärens samtycke säljas förrändomen har vunnit laga kraft. Enligl 14 kap. 16 8 1 får vidare influtna medelsom regel inte annat än mot säkerhet betalas ut innan domen har vunnit lagakraft, om inte gäldenären samtycker. Beträffande tredskodom föreslår beredningen i andrastycket av 7 8 en bestämmelse att domen får verkställas genast i fråga ombetalningsskyldighet som har ålagts den uteblivna parten, om inte annatförordnas med anledning av talan om återvinning. Utmätning resp. införsel får isådant fall äga rum utan särskUda viUkor, Lös egendom som har betydande värdeeller fast egendom får dock inte heller i detta fall säljas utan gäldenärenssamtycke innan exekutionstiteln har vunnit laga kraft. Medel som inflyter efterutmätning får enligt 14 kap. 16 8 betalas ut utan att säkerhet ställs. Beredningen påpekar att ett käromål undantagsviskan bifallas genom tredskodom vUken meddelas i kärandens utevaro. Rättsmedletför den tiU-städeskomna svarandeparten är i så fall vad och inle återvinning.Sådan tredskodom omfattas inte av andra stycket utan faller under tredjestycket i 7 8- Inte heller medger bestämmelsen verkställighet av icke lagakraftvunnentredskodom som avser annan förpliktelse än betalningsskyldighet. Prop.1980/81:8 3 kap. 5 och 6 §§ 297 Sådandom kan dock i viss utsträckning verkställas enligt de följande paragrafema ikapitlet innan den vunnii laga kraft. Även om gäldenären söker återvinning med anledningav tredskodom varigenom betalningsskyldighet har ålagts, får enliglberedningens förslag tredskodomen verkställas, såvida inte domstolen förordnarom inhibition. Sedan dom i återvinningsmålet har vunnit laga kraft hartredskodomen spelat ut sin roll och kan inte längre verkstäUas. En annan frågaär om tredskodomen får ligga fill gmnd för verkstäUighet efter det att dom iåtervinningsmålet har meddelats men innan den har vunnit laga kraft.Verkställighet kan då ske pä grund av den senare domen enligt tredje stycket i7 8. Enligl beredningens mening talar övervägande skäl för att tredskodomenskall anses ha spelat ut sin roll när dom har meddelats i ätervinningsmålet ochatt verkställighet av tredskodomen sålunda inte kan äga rum därefter Qfr JO:sämbetsberättelse 1969 s. 33 och 1966 ref s. 44). Defördelar i verkställighetshänseende som borgenären har vunnii genomtredskodomen bör enligt beredningen inte gälla sedan rätlen har meddelat domefler en materiell prövning i mälet. VerstäUighetsätgärd som redan har hunnitvidtas pä gmnd av tredskodomen bör dock bestå. Beredningen framhåller all det sagda gäller detfallet att domen i ätervinningsmålet i sak innebär ell fastställande avtredskodomen. Om tredskodomen upphävs genom domen i ätervinningsmålet, följerredan av bestämmelsen i 3 kap. 26 8 om upphävande av exekutionsfitel att deninte längre kan föranleda verkställighet. Beredningen tillägger att det anförda ärtillämpligt även i fråga om lagsökningsulslag, mot vUket återvinning harsökts. Enligt tredje stycket i 3 kap. 7 8beredningsförslaget fär även annan dom på betalningsskyldighet än som harnämnts i första och andra styckena verkställas genast. Enligtberedningsförslaget skall gäldenären, sä länge domen inle har vunnit lagakraft, kunna hindra utmätning genom att säkerställa betalningsskyldigheten.Motsvarande gäller enligl förslaget i fråga om införsel. Beredningen harsålunda ansett att borgenärens intresse i hithörande fall är tillräckliglfillgodosett genom alt borgenären blir säkerställd på ena eller andra sättet. Alt endast nedsättning f.n. utgör hinder molutmätning för hovrätts inte lagakraftvunna dom hänger samman med att deltidigare som villkor för rätt att fullfölja lalan mot hovrätts dom varföreskrivet att den förlorande parten fullgjorde vad som hade ålagts honom.Eftersom delta skäl numera saknar aktualitet kan ifrågasättas om inte sammaregler borde gälla för avvärjande av verkställighet av underrättsdom och avhovrättsdom. Eftersom det är mindre sannolikt att hovrättsdom ändras finns detenligt beredningen likväl skäl att ställa strängare krav på den prestation varigenomverkställigheten av sådan dom kan avvägas. För borgenären är del förmånligareatt nedsättning sker än all säkerhet ställs, bl.a. därför att 1980/81:8 3 kap. 5 och 6 §§ 298 hani förra fallet kan få betalning snabbare sedan domen har vunnit laga kraft.Beredningen har därför stannat för att liksom nu skilja mellan underrättsdomoch hovrättsdom. Enligt beredningsförslaget skaU med nedsättningjämställas att gäldenären StäUer banktUlgodohavande jämte ränta som pant. Ensådan pant får anses lika betryggande som nedsättning. Banktillgodohavandet kanockså tas i anspråk utan större omgång, om det behövs. Beredningen erinrar om att nedsättning f n. skaUske hos länsstyrelse, varefter gäldenären för alt kunna undgå utmätning har atthos kronofogdemyndigheten styrka att sådan nedsättning har skett. Förfarandetanses omständligt och nedsättning förekommer i praktiken. Enligtberedningens mening kan nedsättning lämpligen ske hos kronofogdemyndighet,dvs. i första hand den kronofogdemyndighet som handläggerverkställighetsärendet. Del bör emellertid enligt beredningen vara möjligt attgöra nedsättning redan innan exekufivt ärende har blivit anhängigt. I sådantfall bör nedsättningen lämpligen ske hos den kronofogdemyndighet där gäldenärenhar sitt hemvist och en eventuell verkställighetsansökan aUlsä kan antasinkomma, se 4 kap. 8 8 och 5 kap. 9 8 i förslaget. SkuUe sädan ansökan sedangöras hos annan kronofogdemyndighet, får gäldenären upplysa om nedsättningen.De föreskrifter som kan behövas i dessa hänseenden kan meddelas i administrativordning. Närmedel betalas in tUl den kronofogdemyndighet som handlägger = verkställighetsärendetmåste enligt beredningen denna noga skilja mellan nedsättning som hindrarverkställighet samt villkorslös betalning. Medel som betalas villkorslöst iutmätningsärende skaU anses utmätta Gfr 5 kap. 29 8). Gäldenär somendast åsyftar nedsättning bör ange detta. I annat faU får betalning antas varaåsyftad. Beredningen framhåller vidare att för att nedsättningskall hindra verkställighet det nedsatta belopF)et mäste svara mol det aktuellautdömda fordringsbeloppet, dvs. kapitalbelopp jämte utdömd ränta fram tUlnedsätl-ningsdagen. Enligt förslaget skall nedsatta medel göras räntebärande.Kapitalbeloppet behöver därför inte täcka ränta för tiden efternedsält-ningsdagen. Nedsatt belopp skall vidare täcka förrättningskostnader iärendet som redan har uppkommit eller kan väntas uppkomma. Enligt förslagetskall liksom f n. inte tas ut någon ersättning för kostnader i införselärende.Nedsättning måste ske utan förbehåU och får anses innebära en villkorligbetalning. Befriar överrätt gäldenären från betalningsskyldighet, skaU dennegivetvis återfå medlen. Om domen däremot vinner laga kraft eller efteröverklagande fastställs genom dom som vinner laga kraft, fiUkommer medlenborgenären. Medlen behöver då inte, i motsats till vad som antas för gällanderätts del, utmätas för att borgenären skall få lyfta dem. De skall inte heUerenligl 5 kap. 29 8 beredningens förslag betraktas som utmätta i ärendet. Beredningenhar inte ansett det påkallat att föreslå någon motsvarighet 1980/81:8 3 kap. 5 och 6 §§ 299 fillnu gällande bestämmelse om alt borgenären får mot säkerhet lyfta nedsattamedel. Förslaget saknar också motsvarighet tiU den omständliga ordning som f.n.gäUer i fråga om att göra nedsatta medel räntebärande. Sådana medel bör alllidsättas in i bank mot ränta. Närmare föreskrifter härom bör meddelas iadministrativ ordning. Enligt beredningen är vad som har sagts omnedsättning i stort sett även tillämpligt på pantsättning avbanktUlgodohavande. Pantsätlningen skaU ske hos kronofogdemyndigheten ochbanktillgodohavandet skall motsvara fordringsbeloppet förpantsättningen inkl. då upplupen ränta och förrättningskostnader i ärendet.Även den ränta som löper på banktillgodohavandet skall omfattas av panträtten.Om banktUlgodohavandel behöver tas i anspråk när sedermera lagakraftvunnen domföreligger, skaU det utmätas. Eftersom utmätt fordran i första hand skalldrivas in hos sekundogäldenären i stället för att säljas Gfr 10 kap. 10-13 88)och sekundogäldenären (banken) kan fömtsättas betala frivilligt, torde manenligt beredningen inte behöva räkna med annan kostnad än för självautmätningen. Beträffande underrätts dom skall enligtberedningsförslaget även annan säkerhet hindra verkställighet. I fråga ombehörig kronofogdemyndighet för mottagande av säkerhet torde samma regler böragälla som beträffande nedsättning. Säkerheten skall bestå av pant eller borgen.Säkerheten skaU StäUas för fordringen jämte ränta, dvs. för vad som harutdömts, samt för förrättningskostnader. I detta fall måsle man räkna med attutmätning och försäljning kan behöva ske av ställd pant eller annan egendomeller att borgen behöver utsökas. Säkerheten skall därför omfatta inte barakostnad i samband med ansökan om utmätning utan även annan förrättningskostnadsom kan väntas uppkomma för den händelse säkerheten behöver tas i anspråk avborgenären. Består säkerheten i borgen, skall även den förrättningskostnad somkan uppkomma vid utmätning hos borgensmannen las i beräkning. Om domen vinnerlaga kraft eller efler överklagande fastställs av överrätten och borgenärenbehöver ta säkerheten i anspråk, får han aUtså enligt beredningsförslagetbegära utmätning i panten eller, om säkerheten består av borgen, vid behovskaffa sig exekutionstitel mot borgensmannen och begära utmätning hos denne, 1 fråga om betalningsdom som avses i Iredje stycketi 3 kap. 7 8 föreslår beredningen all vidtagen verkstäUighetsätgärd skallsåvitt möjligt återgå, om gäldenären i efterhand fuUgör vad som anges i sammastycke. En bestämmelse härom har tagils upp som Qärde stycke i paragrafen. Hinder mot att verkställighetsåtgärd går återföreligger enligt beredningen t.ex. om den utmätta egendomen blivit såld,vilket undantagsvis kan ske trots att domen inte har vunnit laga kraft. Isådant fall skall inte försäljningen mbbas därför att nedsättning sker ellersäkerhet ställs.