prop · G403129 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:129 om översyn av skogs-och jordbruksforskningen; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås vissa förändringar beträffande skogs- och jordbruksforskningen. Skogs- och jordbruketsforskningsråd tillförs ytterligare 9,5 milj. kr. Rådet föreslås ifortsättningen främst lämna stöd forskning om mer grundläggande,långsiktiga frägor beträffande jord- och skogsbruk samt veterinärmedicin.Uppdelningen av rådet i en jordbruks- och en skogssektion slopas. Särskilda medel avsättsför tillämpad skogsproduktionsforskning. Skogsnäringen får ett stortinflytande på fördelningen av dessa medel, som föresläs uppgå till 5 milj. kr. 1 1980/81. Prop.1980/81:129 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, Åsling, Krönmark, Burenslam , , , , , , Propositionom översyn av skogs- och jordbruksforskningen Den28 tillsatte dåvarande chefen för en arbetsgrupp'med uppdrag att göra en översyn av statens råd för skogs- och jordbruksforskning(). Arbetsgruppenavlämnade betänkandet (Ds Jo 1980:8) Skogs- och jordbruketsforskningsråd. Utredningens sammanfattning av betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Beträffande nuvarande förhållanden m. m.samt utredningens närmare överväganden hänvisas lill delta betänkande.Uppsatser kring skogs- och jordbruksforskningen , skrivna av aktivaforskare, har publicerats i en särskild volym (Ds Jo 1980:9) FramtidsperspekUvinom skogs- och jordbruksforskning. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, lantbruksstyrelsen,, , statens jordbruksnämnd, statensnaturvårdsverk, styrelsen för teknisk utveckling, domänverket,forskningsrådsnämnden, medicinska forskningsrådet, naturvetenskapligaforskningsrådet, , statens råd för skogs- och jordbruksforskning,Kungl. skogs- och lantbruksakademien, statens råd för byggnadsforskning,, forskningsstiftelsen , Institutetför skogsförbältring, , , Skogsindustriernas samarbetsutskott. iSverige, Centralorganisationen /SR och Tjänstemännens centralorganisation.Skrivelser har dessutom inkommit från ochSveriges . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. ', ordförande, rektorn , professorernaOlle och , departementssekreteraren fil. mag. , sekreterare. Edwinson efterlräddes sedermeraav departementssekreteraren . G. Junback. Prop.1980/81:129 3 I prop.1980/81:100 (bil. 13 s. 114 och 116) har regeringen föreslagit atl,i avvaktan på särskild proposiUon i ämnet, för /82 tillJordbruksforskning beräkna ett reservaUonsanslag av . och till Skogligforskning beräkna ett reservationsanslag av . Jag anhåller att nufå ta upp dessa frågor. I liksom i flera andra industriländer har insiktenom forskningens betydelse för utvecklingen ökat . Detta har bl.a. tagit sig uttryck i ökade statliga satsningar. Forskningsråden intar härviden strategisk ställning i forskningssystemet. underutbildningsdepartementet har genomgått betydande förändringar.Antalet forskningsråd har minskat från fem till tre och ett nytt organ,forskningsrådsnämnden (FRN), har tillkommit som ett samordnande organ iforskningssystemet. Enligt sininstruktion har statens råd för skogs- och jordbruksforskning () till uppgift alt främja sådan forskning som är ägnad alt gagna jord brukels och skogsbrukets utveckling och stärka dessa näringars bärkraft. I jordbruket inräknas trädgårdsnäringen och industriell verksamhet som nära berör jordbruket. Skogsindustrien forskning och utveckling ingår inle pri- vy märt i rådets ansvarsområde. Här är styrelsen för tekniskutveckling (STU) den statliga myndighet som har huvudansvaret. Rådet samarbetar huvudsakligen med Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). Ungefär tre fjärdedelar av rådets anslag går tillforskning som utförs vid SLU. Den nuvarande organisationen vid fastställdes isamband med rådets Ullkomst . Rådet är indelat i en jordbrukssektion ochen skogssektion med vardera tio ledamöter, vartill kommer rådets ordförande somär ordförande i båda sektionerna. Rådet utses i dess helhel av regeringen.Rådels medel är också fördelade på två reservationsanslag. Sektionernautformar var sin del av anslagsframställningen till regeringen. Det förekommeringen sammanvägning och slutlig samlad bedömning pä rådsnivå om vilka områdensom kräver särskilda satsningar. Rådets sektioner har elt gemensamt kansli, men ocksä härfinns en långtgående funktionsindelning i skogs- resp. jordbruksforskning.Vardera sektionen har en sektionssekreterare som ansvarar för den löpandeverksamheten, dock med rådets huvudsekreterare som kanslichef. Sammantaget kan man konstatera att de båda sektionerna irealiteten fungerar som skilda forskningsråd. Jämfört med andra forskningsråd är ett iresurshänseende relativt litet råd. Så har t. ex. för /81humanistisk samhällsvetenskapliga forskningsrådet 54 milj. kr., medicinskaforskningsrådet 111 milj. kr., naturvetenskapliga forskningsrådet 224 milj. kr.och FRN 32 milj. kr. 1980/81:129 4 disponerarför 489 milj. kr. totala anslag för /81 uppgårtill 26 milj. kr. Jagövergår nu till min bedömning av arbetsgruppens förslag. Vadgäller forskningsrådets namn tillstyrker jag arbetsgruppens förslag att det börvara skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Ilikhet med arbetsgruppen och remissinstanserna vill jag framhålla behovet avökad forskning på grundläggande och långsiktig nivå inom skogs- och jordbruksforskningen.Bristen på kunskap om de grundläggande sambanden mellan ohka processer i debiologiska systemen och deras omgivning blir allt mer uppenbar och allvarlig jusnabbare skogsbruket och jordbruket utvecklas i tekniskt-ekonomiskt hänseende.Den teoretiska och kunskapsmässiga utvecklingen släpar på många områden efterutvecklingen på det praktiska planet. För att motverka riskerna för allvarligabakslag måste kunskapen om och förståelsen för långsiktigt verkandeprocesser byggas upp. Jag instämmer i arbetsgruppens bedömning att därvidhar en viktig uppgift att fylla. Arbetsgruppenhar vidare pekat på nya viktiga forskningsområden såsom energiforskning,livsmedelsforskning och vattenbruk (dvs. olika odlingsakti-vileter i vatten),vilka inte kunnat ges en tillfredsställande uppmärksamhet inom . Förlivsmedelsforskningen gäller för övrigl att den varit alh-för blygsam ocksä omman ser till hela den svenska forskningen. Det är av vikt att rådetuppmärksammar dessa områden. Vadgäller anslagspolitiken konstaterar arbetsgruppen alt rådet med tiden harkommit att spela en roll som i alltför hög grad sammanfallit med SLU:s. Rådethar bundit medel i projekt som i det närmaste fått permanent karaktär. Detfinns också en tendens att fördela tillgängliga medel på många olika projekt, splittradeöver i stort sett hela SLU:s forskningsfält. Arbetsgruppen förordar nu enstörre koncentration på ett mer begränsat anlal projekt från sida. Jagdelar arbetsgruppens bedömning i dessa avseenden. För detta finns också ettstarkt stöd bland remissinstanserna. Det är också lämpligt att en gränsdragningsker mellan forskningsrådets och anslagspolitik. Rådetbör sålunda koncentrera sina insatser på kunskapsuppbyggande forskning och imöjligaste mån försöka att undvika stöd till utvecklings- och försöksbetonadverksamhet. Det kan då vara naturligt för att i större utsträckning äntidigare också söka sakkunskap utanför den direkta skogs- ochjordbruksforskningen. Iett litet land som finns det inga möjligheter att bedriva s. k. frontforskningpä alla områden, men genom bevakning av forskning i andra länder kan manupprätthälla en beredskap att ge sig in på nya forskningsområden vid snabbtuppkommande behov. Denna bevakning bör dock i princip inte finansieras medforskningsrådsmedel. Här bör ansvaret vad gäller skogs-och jordbruksforskningeni stället främsl ligga på SLU. är uppdelat i två självständiga sektioner Prop.1980/81:129 5 medvar sitt statsanslag. I praktiken arbetar dessa som jag nämnt som tvåseparata forskningsråd. Denna uppdelning försvårar enligt arbetsgruppen ensamverkan mellan de berörda sektionerna och medför risk för alt tvärvetenskapligasatsningar på problem som är gemensamma för skogs- och jordbruket försvåras.Organisationen medför dessutom en onödig stelhet i anslagssystemet. Rådet harsmå möjligheter att göra en önskvärd inbördes prioritering mellan satsningarnapå skogs- resp. jordbruksforskning grundad pä det aktuella behovet avforskningsinsatser och kvaliteten hos de aktuella ansökningarna. Ilikhet med arbetsgmppen vill jag framhålla att många av de grundläggandefrågorna inom skogs- och jordbruksforskningen griper över seklionsgrän-sernaoch gränserna till andra forskningsråd. Detta förhållande blir än mer påtagligtom rådet i ökad utsträckning skall inrikta sitt arbete på grundläggande ochlångsiktig forskning. Områden som skär igenom sektionsgränserna är bl. a.ekonomi, teknik, växtnäringsfrågor, växtfysiologi, markvetenskap, miljöfrågoroch energi. Problem i anslutning till det kombinerade skogs- och jordbruket är ocksägemensamma för sektionerna. Fören mer sammanhållen ledning av rådet talar också alt detta underlättar rådetssamarbete med övriga forskningsråd, liksom med FRN. Från dessa har uttalats oroöver svårigheter att delta i större samarbetsprojekl. För egen del villjag betona viklen av en samverkan av detta slag. Delfinns enligl min mening inte anledning att tro atl något av de huvudområden SJFRhar ansvar för kommer att missgynnas på grund av de förändringar arbetsgruppenföreslagit. För samma slutsats talar det faktum att forskningsrådetssammansättning beträffande vilken det ankommer på regeringen att besluta självfallet måste bli väl avvägd. Företrädare för skilda närings- ochforskningsintressen bör bli representerade i det nya rådet. Jag vill också idetta sammanhang peka på att arbetsgruppen föreslagit en ordning för planering,beredning av inkomna ansökningar och utvärdering av genomfördaforskningsprojekt som ger både en stor bredd och goda möjhgheter för olikaintressen att göra sina uppfattningar hörda. Mot denna bakgrund ansluter jagmig, i likhet med flertalet av remissinslanserna, till arbetsgruppens förslagatt sektionsindelningen slopas. SJFRbör även i fortsättningen ha frihet att besluta om sina egna arbetsformer.Arbetsgruppen har emellertid pekat på några principiella frågor som jag önskarfästa uppmärksamheten pä. Sålunda har gruppen framhållit att ökadeplaneringsinsatser krävs från rådets sida, om rådet skall kunna taett vidgat ansvar för skogs- och jordbruksforskningen. Enligl gruppen bör nyaplaneringsformer prövas och utvärderingen av genomförda forskningsprojekt vid SJFRutvecklas både med hänsyn till inomvetenskapliga kriterier och till näringarnaserfarenhet av det arbete som utförts. Jag delar, liksom remissinstanserna,dessa uppfattningar. Dock vill jag betona att en förbättring av såvälplanering som utvärdering bör vara möjlig att åstadkomma med enkla medel ochutan en kostnadskrävande administration. 1980/81:129 6 Rådetssekreterare bör ha ansvaret för rådels kanslifunktion och forskningssekretariatsuppgifter.Som vid de övriga forskningsråden bör det vara möjligt för rådet att arvodesanställahuvudsekreteraren. Del kan t. ex. vara en fördel för rådet om dess sekreteraregenom deltidstjänstgöring ges möjligheter att aktivt delta iforskning eller annan verksamhet som är lill gagn för rådet. Nuvarande praxis atlSkogs- och lantbruksakademiens sekreterare också automatiskt utses lillsekreterare i rådet bör upphöra. Önskvärdheten av atl rådet och Skogs- ochlantbruksakademien skall kunna renodla sina ohka roller i forskningssystemettalar ocksä för denna ordning. Arbetsgruppenföreslår att det nya rådet får en vidare inriktning än det nuvarande, någotsom tillstyrks av remissinstanserna. Skogs- och jordbrukets forskningsråd börha lill uppgift att främja och stödja sådan forskning som gagnar skogsbruketoch jordbruket i vid bemärkelse. Härvid bör rådet uppmärksamma behovet avforskning som är angelägen frän samhällelig synpunkl och som har samband medutvecklingen inom skogsbruket och jordbruket. Ilikhet med arbetsgruppen anser jag att på samma sätt som övriga forskningsrådbör ha möjlighet att inrätta särskilda forskartjänster. Beloppsgränsenför forskningsanslag som inte behöver underställas regeringens godkännandeanser jag bör motsvara vad som gäller för FRN och forskningsråden underutbildningsdepartementet, f. n. 1 milj. kr. Dennya organisationen och inriktningen av bör träda i kraft den 1 juli 1981.I praktiken kommer detta att innebära att det nuvarande forskningsrådetfördelar huvuddelen av medlen för /82 , medandet nya rådet fördelar återstående medel för detta budgetår.Under hösten 1981 bör också den föreslagna förändringen genomföras. Någraremissinstanser har föreslagil att den nuvarande uppdelningen på två anslag,ett för jordbruksforskning och ett för skogsforskning, skall bibehållas ävenom en sammanslagning av sektionerna sker. En sådan ordning vore enligt minmening olämplig. bör ha rätt alt med utgångspunkt i deansökningar som inlämnats fritt fördela tillgängliga medel. Jag förordardärför, i likhet med huvuddelen av remissinstanserna, att medlen till fortsättningsvis anslås över elt,sammanhållet anslag. /81 har för jordbruksforskning anslagits . och för skogligforskning , eller sammantaget . Arbetsgruppen harstarkt betonat att forskningsrådet iried nuvarande medelstilldelning saknarmöjlighet att spela den roll i forskningssystemet som föreslagits i gruppensrapport. Samma sak har vid olika tillfällen påpekats av bl. a. FRN. Med hänsyn härUll,uppfattningen bland remissinstanserna och till det faktum atl jag nu ilikhet med arbetsgruppen förordar en förstärkt roll för föreslår jag attrådet inom ramen för den av regeringen i budgetpropositionen anmäldasatsningen på grundläggande forskning tillförs ytterligare 9,5 milj. kr. Inteminst inom den skogUga forskningen 1980/81:129 7 finnsi dag betydande behov av insatser. Med hänsyn härtill är del rimUgt alt en vissprioritering av den skogliga forskningen sker vid fördelningen av de nytillkomnaresurserna. Mot bakgrund av vad jagtidigare sagt om ansvarsfördelningen mellan forskningsrådet och SLU bör vissaöverföringar ske av medel från rådet till SLU. Detta gäller främst verksamhetav försökskaraktär och sådan verksamhel som i praktiken blivit permanent, mensom ändå finansieras via rådet. Ett gemensamt förslag i detta avseende börlämnas av rådet och SLU i samband med anslagsframställningarna för budgetåret1982/83. Arbetsgruppen framhålleratt jämfört med många branscher i övrigt satsar skogsnäringen själv små belopppå forskning i relation till slutprodukternas förädlingsvärde. Däremot harnäringen ett starkt inflytande över forskningens inriktning genom sinrepresentation i olika statliga och halvstatliga forskningsorgan. Enligtarbetsgruppen bör näringen nu öka sitt finansiella ansvar för FoU-arbetet. Vidsin behandling av propositionen om riktlinjer för skogspoliUken, m.m.framhöll jordbruksutskottet att forskning och utvecklingsarbete måste ägnassärskild uppmärksamhet vid fördelningen av skogsvårdsavgifterna (JoU 1978/79:30s. För alt tillmötesgå behovet av forskningsmedel för det praktiskaskogsbrukets problem föreslår arbetsgruppen att en ny fond inrättas med medelfrån skogsvårdsavgifterna. Fonden föreslås kunna fördela medel lill tillämpadskogsproduktionsforskning och i fonden skulle enligt förslagel skogsnäringens inlressenväga tungt. På jordbrukssidan finns en parallell i lantbrukets fond.Arbetsgruppen anser att genom tillkomsten av skogsbrukets fond skulleskogsforskningen och jordbruksforskningen få likartade förutsättningar, vilketsjälvfallet skulle underlätta prioriteringsarbetet i rådet. Arbetsgruppensförslag får starkt stöd av remissinstanserna. Även jag tillstyrker förslagelom att skogsvårdsavgiftsmedel skall avsättas särskilt för tillämpadskogsproduktionsforskning. Detta är motiverat bl. a. med hänsyn till att SJFRrsstarkare inriktning på grundforskning kommer att innebära att rådet i mindregrad än kommer att kunna tillgodose de behov som finns av en tillämpadforskning av det slag jag här nämnt. Någon särskild fond behöver inte inrättas.1 stället bör medlen anvisas över ett reservationsanslag som disponeras avskogsstyrelsen. Ansökningar om forskningsbidrag bör ställas till skogsstyrelsen.Beredningen av ansökningarna bör ske på sådant sätt att näringen får etlavgörande inflytande, i likhel med vad som gäller för lantbrukets fond.Lämpliga former för samordning med verksamhet på det skogliga områdetbör eftersträvas. 1980/81:129 8 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna den av mig förordade organisationen för skogs- och jordbruketsforskningsråd och de av mig föreslagna riktlinjerna för rådets arbete. 4 Anslagsfrågorför /82 TIONDE HUVUDTITELN Främjande av skogsvård m. m. 1 prop.1980/81:100 (bil. 13 s. 60) har regeringen under denna rubrik föreslagit att 1milj. anvisas till främjande av skogsvård m. m. för /82. Motbakgrund av vad jag har anfört om betydelsen av ökade insatser förtillämpad skogsproduktionsforskning bör under detta anslag tillföras för sådan verksamhet. Dessa medel finansieras genom skogsvårds avgifter. Medlen bör förvaltas av . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Främjande av skogsvård m. m. för /82 utöver i prop. 1980/81:1(X)bil. 13 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare . Skogs- och jordbrukets forskningsråd 1979/80Utgift '23 404 964 Reservation '752 956 1980/81Anslag '26 232 000 1981/82Förslag 35 806 000 'Anslagen Jordbruksforskning och Skoglig forskning. Medhänvisning till vad jag har anfört förordar jag att anslagenJordbruksforskning och Skoglig forskning fr. o. m. /82sammanförs till ett nytt reservationsanslag. Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Motbakgrund av betydelsen av ökade insatser inom skogs- och jordbruksforskningenbör ytterligare . tillföras denna verksamhet. Den behållning somvid utgången av /81 finns kvar på de äldre an- 1980/81:129 9 slagenbör föras över till förevarande anslag Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Skogs- och Jordbrukets forskningsråd för /82 anvisa ettreservationsanslag av 35 806 0(X) kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har laglfram. 1980/81:129 10 Sammanfattning av betänkande avgivet av arbetsgruppen förskogs- och jordbruksforskningsfrågor Som bakgrund till översynen av statens råd förskogs- och jordbruksforskning, behandlas inledningsvis uppbyggnaden ochutvecklingen av det statliga forskningssystemet. till vilken hör bl.a. genom sin medverkan iforskningsrådsnämnden, har genomgått betydande förändringar. Vid sidan av finns ett flertal statliga ellerhalvstatliga forSk-' ningsorgan på skogs- och jordbruksområdet. har här en central ställning. Förutom högre utbildning inom skogsbruk,jordbruk, trädgårdsbruk och veterinärmedicin bedriver försöksverksamhet och forskning pä dessa områden. resurser för forskning och försök uppgår till närmare 200 milj. kr. under /81. bedriver FoU-verksamhetinom veterinärmedicinens och livsmedelshygienensområde. Vid de halvstatliga eller kollektiva forskningsinstitutenpå området - stiftelsen skogsarbeten,jordbrukstekniskainstitutet - bedrivs företrädesvis tillämpad forskning. Staten och näringarna samverkar vidfinansieringen av dessa. är en annan form av kollektivtsamarbete inom forskningen där näringen och staten samverkar. Nämnden anslår medel för att stödja FoU-arbete inom växtförädlingsområdet. För /81 är dess budget närmare 30 milj. kr. Prisregleringsmedel används vidare för FoU-verksamhet. Här finns lantbrukets fond för upplysningsverksamhet ochutvecklingsarbete "ned en budget om ca 8 milj. kr. Vid granskningen av skogs- och jordbruksforskningen har enrad aktuella problem framkommit, både vad gäller dagsläge och framtida inriktning. Bristen på kunskap om de grundläggande sambanden mellan olika processer i de biologiska systemen ochderas omgivning har blivit allt tydligare och allt mer allvarlig ju snabbareskogsbruket och jordbruket utvecklats i tekniskt och ekonomiskt hänseende. Den teoretiska och kunskapsmässiga Prop.1980/81:129 11 utvecklingen släpar på många områden långt efter utvecklingen på det praktiska planet, med oönskade ekologiska och miljömässiga konsekvenser som följd. I ett längre perspektiv kan dessakonsekvenser vara skadliga även för utvecklingen av produktiviteteninom näringarna. Många av dessa problem rör sig på en sådan grundläggande nivå att de är gemensamma för skogs- och jordbruksforskningen.I konkurrensen med projekt av mer praktisk inriktning har de långsiktigt grundläggande problemställningarna haft svårt att hävda sig. Oet finns också forskningsområdensom tillhör den tillämpade skogs- och jordbruksforskningensom av olika anledningar ännu intefått en tillfredsställande ställning inomforskningsorganisationen. Ofta gäller detta relativt unga områden av tvärvetenskaplig karaktär. Energiforskning, livsmedelsforskning, forskning om stadsbruket ochvattenbruket (akvakul-tur) är sådana. Klarare organisatoriska förhållanden och ansvarsförhållanden är en förutsättning för att dessa områden skall kunna få en tillfredsställande utveckling. för skogs- och jordbruksforskning harsitt ursprung i ett jordbrukets forskningsråd som inrättades . Detta var nära anknutet till den dåvarande Kungl. Lantbruksakademien.Ar 1967 ombildades rådettill ett gemensamt råd för skogsbrukets och jordbruketsforskning. Rådet fick då bl.a. i uppgift att förfoga över fonden för skoglig forskning som inrättades med hjälp av prisutjämningsavgifter . Den formella knytningen tillakademien upphörde vid det nya rådets tillkomst men i praktikenfungerade de båda organen fortsättningsvis i nära samarbete. Rådet och har haft gemensamsekreterare och rådets kansli har varit förlagt till . Rådet är indelat i två sektioner med vardera tio ledamöter, en för skogsforskning och en för jordbruksforskning. Rådet består således av tjugo ledamöter samt ordförande som också fungerar som sektionsordförande. Samtliga ledamöter utses av regeringen.Sektionerna har full beslutanderätt inom sina respektive ansvarsområden och har varsitt anslag istatsbudgeten. För /81 har skogssektionen ca 9milj. och jordbrukssektionen ca 17 milj. kr. Rådet är ett typiskt sektorsforskningsråd som har till uppgift att stödja sådan forskning som kan förmodas resultera i kunskap som är tillämpbar i skogsbruket och jordbruket.I instruktionen anqes att rådets Prop.1980/81:129 12 uppgift är att främja sådan forskning Som är till gagn för skogsbrukets och jordbruketsutveckling och som bidrar till att stärka dessa näringarsbärkraft. Till övervägande del anslås rådets medel till forskning sombedrivs vid . Vid utarbetandet av förslagen i detta betänkande har behovet av långsiktigt kunskapsuppbyggandeforskning varit en viktig utgångspunkt. Arbetsgruppen föreslår härvid att rådet tar pä sig ett större ansvar än tidigare, dock på ett sådant sätt att dess karaktär av sektorsorgan bibehålls. Detta får konsekvenser för rådets organisation. De grundläggande frågeställningarna är nämligen ofta gemensamma för de båda sektionerna. Områden som är gemensama är t.ex. ekonomi, teknik, växtnäringsfrägor, växtfysiologi, markvetenskap, miljöfrågor och energi. En fortsatt indelningav rådet i sektioner riskerar attmotverka den föreslagna policyn där man i större utsträckning än tidigare beaktar behovet av långsiktigt kunskapsuppbyggandeforskning. Arbetsgruppen föreslår därför att sektionsindelningen slopas sä att rådet kan arbeta sammanhållet. En sädan förändring av rådet kräver emellertid att rådet bygger ut sin beredningsapparat.Frågor som tidigare i sin helhetbehandlats i sektionerna bör fä en grundlig beredning i särskilt tillsatta organ före slutligt beslut i rådet. Samnanslagningen avsektionerna medför att färre personer än tidigare deltar i rådets beslut.