prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredningens förslag till lagreglering av fiskevårdsområdelsförvallning ansluter nära lill reglerna i samfällighetslagen omföreningsförvaltning men skiljer sig ändå i etl flertal hänseenden från dessa.Del är ur praktisk synpunkt önskvärt med så enhetliga bestämmelser som möjligtom förvaltningen m m av fiskevårdsområden och övriga samfälligheter meddelägarfasligheler. Länsslyrelsen vill ifrågasätta om de gjorda avvikelserna ärtillräckligt motiverade. Den föreslagna registreringen av fiskevårdsomräden börkunna ske i del befintliga samfällighetsföreningsregistrel, som redan nuinnehåller skilda former av samfälligheter. Bildande av denassociationsrätlsliga enheten bör kunna ske i samband med förrättning på sätlnormalt sker vid förrättningar enligt anläggningslagen och ibland ifastighelsförrättningar. Beträffande fiskevårdsområdels rättskapacitet bör devanliga reglerna i 27 § samfällighetslagen kunna gälla. 4.3.7 i Södermanlandslän: Allmänt. För fiskerältsägarna är det en fördel om sammaförvallningsbeslämmelser gäller vid fiskevårdsområde som vid samfällt fiske. fall båda associationerna förekommer i samma område blirfördelarna för de enskilda än mer uppenbara. Enligt37 § i betänkandets förslag lill lag om fiskevårdsområden föreslås att arvodetill syssloman och av förordnad styrelseledamot skall betalas avfiskevårdsområdet. anser atl förordnande myndighet bör stå försådana koslnader. 4.3.8 i län:Upplåtelse av fiske. Fiskerättsägares behov av nyttofiske bör beaktas.Fiskerättsägares möjlighel lill fritidsfiske bör beaklas. Fiskerättsägaresnyttjande av sin rätt till fiske för nyttofiske eller fritidsfiske bör intetillmätas mindre betyjjelse än någon annans nyttjande av samma rätt. Utövervad som föreslagits föreslås, vad angår delägare som faktiskt nyttjai fiskesåsom husbehovsfiske eller fritidsfiske, en bestämmelse av innehåll all ulandelägarens samtycke upplåtelse av fiske ej får ske i sådan omfattning altmöjlighet till fortsatt sådant nyttjande inskränkes. 4.3.9 Hushållningssällskapens förbundoch : AUmänt. I 5§ talas om förhållandelmellan upplåtare och brukare. Enligt förbundens mening bör bestämmelsenutformas sålunda: "Har viss fastighets fiske upplåtits i sin helhet skallupplålaren i frågor enligt denna lag anses som ägare lill fisket, om ej annalhar avtalals mellan upplålaren och bmkaren." Förbunden motsätter sigsåledes bestäml att en vallenägare pä föreslaget sätt skall fråntagasbestämmanderätten över sin egendom. I 41 § bör enligl förbundens uppfattning ordet "väsentligt"strykas som förutom försörjningsrekvisilet bör införas atl undantagetgäller även om betydande rekreativa inlressen föreligger. 4.3.10 : Upplåtelse av fiske. 1 de fall bildande av FVO sker mol fiskerätlsägarnas vilja skall upplåtelse endasi omfalta handredskapsfiske. Viaccepterar principen om bildande av fiskevårdsområden (FVO) i skärgården. Molbakgrund av lidigare anförda uppfattning vill vi ytteriigare poängtera altbildande och skötsel av FVO måsle vila på frivillighelens Prop.1980/81:153 159 gmndoch med delägarnas positiva medverkan för all de målsättningar som uppställtsför FVO skall kunna infrias. De väsentliga skillnader i biologiskt hänseendesom finns mellan insjövatten och kustvatten utgör elt av flera starka motiv föratl endasi handredskapsfiske för fritidsändamål skall kunna upplåtas inom FVOefter majoritetsbeslut av delägarna. Upplåtelse av övrigt fiske skall normaltkräva varje berörd delägares medgivande. ---- Eninsjö kan betraktas som ett ekosystem, som är väl avgränsat och därfisket relativt lätt låter sig påverkas. Vi är införstådda med värdet av atthela insjöar utgör FVO. De biologiska fömtsättningarna saknas dock förmotsvarande former av fiskevård i skärgärden. I ostkustens bräckvat-ten mötsfiskarter med marint och limniskt ursprung där flera arter föder i fria havet isödra t ex torsk och plattfisk. Sötvattenarter som t ex gösförekommer längt ut i skärgården utanför sina lekplatser. Mot bakgmnd av dettaanser vi att reformen om fiskevårdsområden i skärgärden inte bör ha sammahelhetsomfattning som i insjöar, eftersom villkoret om god fiskevård iförslaget till lag om FVO ej pä samma sätl här kan uppfyllas. 4.3.11Sveriges fiskares riksförbund: Allmänt. Förslaget i § 37 om alt fiskevårdsområdelskall betala arvode för av ev. utsedd ledamot eller sysslomanförefaller SFR vara fel. Koslnaden bör i sådanl falt åvila del allmänna. 4.4Upplösning och ombildning av fiskevårdsområde 4.4.1 Hovrättenför nedre : Hovrätten påpekade i förra remiss omgången att någon principiell skillnad inle bör råda i fråga om anslutning i jämförelse med dét vanliga bildandet samt att då föreslaget skriftligt förfa rande normalt borde ersättas med sammanlrädesförfarande. Denna syn punkt har beaktats. Däijämte har förrättningsförfarande föreslagils även i fråga om uteslutning. Emellertid uppslår ibland silualioner, då en ny förrättning kan vara onödig. Hovrätten anser därför atl del bör övervägas, om det finns behov av en bestämmelse, molsvarande den i 85 § 2 st EvL. Vidanslutning till ell redan beslående fiskevårdsområde existerar för de gamladelägarna redan en association som pä ett acceptabelt sätl kan företräda dem ihithörande frågor. Möjligen bör därför övervägas alt vid anslutningsförrältningenlåta fiskevårdsmrädel som juridisk person få företräda delägarintressena inomområdet. Genom ett sådant förfarande skapas också förutsättningar förskriftligt förfarande, eftersom antalet sakägare blir väsenlligl lägre. Om deanslutande fiskerältsägarna är identiska med delägarna i annat fiskevårdsomrädebör på samma sätt dessa kunna företrädas av sitt organ. Därigenom öppnas ävenmöjlighet till ett enkelt förfarande för sammanslagning av fiskevårdsområden. 27§.I utredningen sägs atl länsslyrelsen normalt inte bör medge upplösning avomrädel, om planläggningen förutsätter alt upplåtelse skall ske ochfiskevårdsområdel enligl grundreglerna har lill uppgift all lillgodose dellaändamål. Enligt hovrättens mening bör emellertid opinionen bland delägarnarespekteras i huvudsak på liknande sätl som förulsätts ske vid bildandet. 4.4.2 Länsstyrelseni län: Länsslyrelsen delar inle ulredning ens uppfattning atl det skulle vara nödvändigl alt regelmässigt tillgripa förrättning för atl pröva frågor om anslutning eller uteslutning av visst fiske lill fiskevårdsområde. Länsslyrelsen bör här kunna beslula i enklare 1980/81:153 160 ordningi likhel med vad nu gäller enligt reglerna i 3 kap lagen om enskilda vägar. 4.4.3 i län:Uteslutning av fiske bör även i andra fall än som sägs i 26 § NLOFO kunna skeutan förtaltning vid enkla fall. Även anslutning av fiske bör i enkla fallkunna avgöras av länsslyrelsen utan förtaltning. (Jämför bestämmelsen i 85 § andrastycket EVL). ifrågasätter om inte 23 och 24 §§ NLOFO börformuleras så alt de även medger sammanslagning av fiskevårdsområden. Ensuccessiv utbyggnad av fiskevårdsområden kan under vissa omständigheter lex pägrund av föreliggande långtidsupplåtelser av fiske och olika kvalitet påfisket, vara att föredraga. 4.4.4 i Kopparbergslän: Det är svårt att säga i vilken omfattning det kan bliaktuellt att ansluta fiske lill fiskevårdsomräde eller att överföra ett fiskefrån ett omräde till etl annat. Med frängående av tidigare förslag föreslås nuatl fråga om anslutning och uteslutning av fiske skall med visst undanlaghandläggas vid förtaltning i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gällervid bildande av fiskevårdsomräde. Enligl mening innebar dettidigare förslaget att länsslyrelsen hade att efter viss utredning beslutahärom en acceptabel förenkling av handläggningen av sådana ärenden. 1 vartfall borde beslående fiskevårdsområden kunna med viss majoritet fatta beslulom anslutning och uteslutning av fiske som skulle efler erforderlig ulredningfasiställelseprövas av . Frågaom upplösning av fiskevårdsområde skall enligl 28 § sisla stycket i förslaget,om ej särskilda skäl föreligger, prövas endasi vid utgången av varje lidsperiodom lio år. Lämpligast hade varil all ansökan om uteslutning ingivits tilllänsstyrelsen i så god lid före utgången av tioårsperioden, atl lagakraflvunnetbeslul i frågan kunde föreligga före utgången av nämnda period. På så sällkunde berörda parter få reda på om området kommer att bestå underytterligare en lidsperiod. 4.4.5 i Västernorrlandslän: 1 de fall ansökan om anslutning eller uteslutning av fiske gjorts av annanän fiskels ägare eller den som äger del i fisket synes del bäslöverensstämmande med förvaltningslagens kom-municeringsprinciper all yllrandeöver ansökningen inhämtats från dessa sakägare. 4.4.6 Hushållningssällskapens förbundoch : Enligl förslagel förutser utredningenalt ell fiskevårdsomräde skall bestä . I 27-28 §§ föresläsdärför regler för hur ell fiskevårdsområde skall kunna upplösas. Enliglförbundens uppfattning är delta något som kan komma alt skapa irritation. Nugällande bestämmelser om tidsbestämda förordnanden är atl föredraga, varförföreslås alt 7§ i nu gällande lag om fiskevårdsområden får ersätta 27-28 §§. 4.5Registrering av fiskevårdsområde m. m. : CFD tillstyrker atl fiskevårdsområdena börredovisas i faslighelsregislret. Renl redovisningslekniskl ser CFD storafördelar om fiskevårdsområdena registreras som gemensamhetsanläggningar päsamma säll som gäller för vägföreningar i del nya 1980/81:153 161 Där registreras dessa somgemensamhetsanläggningar (ga-enheter). På varje vägförening (= ga-enhet)redovisas, förutom arkivakter för vägföreningens tillkomst eller förändring,även delägande fasligheler. Dessutom finns på varje fastighet uppgift om vilkeneller vilka ga-enheter som fastigheten har del i. Delägarkrelsen förändrasfortlöpande i takt med fastighetsindelningen. Uppgifterna i registret måste hållas aktuella även sedanfiskevårdsområdel bildats. Vid sidan av de förrättningsakter vid bildande ochförändringar som FRM erhåller måsle fiskevårdsområdel åläggas alt aviseraförändringar i fiskerätlsförteckningen som beslutas av fiskevårdsområdelsjälvt. På samma sätt måste FRM åläggas all avisera vissa ändringar ifastighetsindelningen som är av betydelse för fiskerätlsförteckningen. En redovisning av fiskevårdsområdena i fastighelsregistrelkräver en justering av fastighelsregislerkungörelsen. I 25 och 42 §§ skallfiskevårdsomräden tilläggas. I ett avgivet yttrande över jakl- och villvårdsberedningensbetänkande har CFD tagit upp frågan om jaktvårdsomrädenas registrering ifaslighetsregislrel. CFD ser fördelar med att redovisningen blir likformig förfiskevårdsområden och jaktvärdsomräden. 4.5.2 : För atl elt fiskevårdsomrädeskall fungera lillfredsslällande kan fordras tillgång lill vägar, parkeringsplatser, rast platser, toaletter m. m. Del bör därför övervägas om inle möjlighel bör öppnas att ansluta fiskevårdsområde till anläggningsförelag enligt AL, i likhet med vad som redan är fallet när del gäller naturreservat. LMV delar utredningens bedömning all fiskevårdsomrädenabör redovisas i faslighetsregislrel. Närmare överväganden i denna fråga kanske i annat sammanhang (faslighetsregislerförfallningarna). 4.5.3 i län:Fiskevårdsområdels tillgång till parkeringsplatser m. m. är ibland svår alllösa. Fiskevårdsområdel kan visserligen avtala om rälligheler men kan knappastvara sakägare vid förrättning enligt anläggningslagen för atl lösa liknande frågori samverkan med andra fasligheter, t.ex. parkering, väg, brygga, toalett.Länsslyrelsen föreslår därför att anläggningslagen ändras så all dess regler omfastighet kan tillämpas även på fiskevårdsområde. 4.5.4 i : Medhänvisning främsl lill tidsvinsten har man ansett atl registrering hoslänsslyrelsen inle bör vara en förutsätlning för att en juridisk person skallanses föreligga. Länsslyrelsen anser dock att ett enkeltregistreringsförfarande skulle innebär vissa fördelar. En enkelregistreringsåtgärd behöver inte medföra särskill slor tidsförlust. Etlregistreringssystem skulle ge slörre möjlighet atl hälla en högkvalitet på registret över fiskevårdsomrädena, genom alt det skulle ulgöra enpåtryckning för slyrelsen all få området registrerat. Erfarenheten har nämligenvisat alt det påfallande ofta varil svårt att få in uppgifter om utseddstyrelse. Dessutom skulle man med etl registreringssystem uppnå en slörrelikformighet med annan liknande lagstiftning. 4.5.5 i och : 1 specialmotiveringen §§ 13 19 tar utredningen upp frågan omfiskevårdsområden skall redovisas i faslighelsregislret. Ulredningen anser såbör ske med hänsyn lill alt uppgifterna i registret är av inlresse inte blottför den enskilde fastighels- 11 1980/81. 1980/81:153 162 ägarenulan även för de samhällsplanerande organen. Områdenas areella omfattningföreslås också redovisas summariskt på registerkartan. Lantmäterienheten,som anser del rikligt all uppgifter om fiskevårdsomräden införs ifastighelsregistrel och redovisas på registerkartan, tillstyrker förslaget idenna del. 4.5.6 i län: Iförslag lill förordning med tillämpningsföreskrifter är i 15 § stadgal atllänsslyrelsen skall föra register över fiskevårdsområden. Elt sådant registerbör föras av faslighetsregistermyndighelen efter modell frånsamfällighelsföreningsregislret. Vidare bör även anteckning ske ifastighelregislret atl faslighet ingär som delägare i fiskevårdsområde.Fiskevårdsområden bildade enligl nu gällande lag borde vid uppläggande avregistret även införas pä lämpligl sätt. Förrältningsaklerna vid bildandet avfiskevårdsomräden bör vidare intagas i fastighetsregister-myndighetens arkiv. 4.5.7 i Västmanlandslän: Förslagel till tillämpningsföreskrifter stadgar att hos länsstyrelsenskall föras förteckning över fiskevårdsomräden. Länsslyrelsen anser alt dennauppgift bör anförtros lantmäterienheten där förrätlningshandlingarna enligl förslagelskall förvaras och där andra register över sammanslutningar förfastighelssamverkan förs. Även övriga enlig förslagel tillagdauppgifter, som ulgör led i bildande av fiskevårdområde, bör handläggas avlantmäterienheten. Sådan ärendefördelning har också kommit till uttryck i ellav kommundepartementet den 29 febmari 1979 upprättat preliminärt förslag lillarbetsordning vid inrättande av rällsavdelning på länsslyrelserna. 4.6.1Hovrätten för nedre : 44 §. Hovrätten ifrågasatte i förraremissomgången behovet av en straffsanktion vid varje överträdelse av de förfiskeutövningen inom området gällande reglerna. Som grund härför åberopadehovrätten bl. a. atl del straffbara omrädel blir myckel vidsträckt och dessutomdiffust avgränsat. Samma erinran framfördes för övrigl av lagrådet vid dessgranskning av molsvarande bestämmelser i nuvarande lag (NJA II 1960s. Hovrätten förklarade vidare i sin kritik, att den mer bestäml villeavråda från all jämställa "annan som är berättigad till fiske" meddelägare. Delnu föreliggande förslaget innebär all en jämkning skett såtillvida att endastöverträdelser som sketl med uppsåt faller inom det straffbara området. Häremotär i och för sig intet all erinra. Hovrätten vidhåller dock sin tidigareintagna ståndpunkt i fråga om kriminaliseringen av de överträdelser som annanän delägare gör sig skyldig lill. Del mä här hänvisas till följande uttalandeav departementschefen vid lillkomslen av lagen om fiskevårdsområden;"Fiskar annan än delägare, t.ex. en innehavare av fiskekort, i strid molde för fiskevårdsområdel gällande bestämmelserna torde gärningen, underförulsällning alt övriga brottsrekvisit föreligger, allfid kunna hänföras lillolovligt fiske" (NJA II1960 s. 65). Vadsälunda anförts är fortfarande värt beaktande, oavsett de förändringarbestämmelsen om olovligt fiske undergått därefter. Del kan tilläggas attytterligare möjligheler slår lill buds för all stävja upplålelsefiskarnasöverträdelser. En delägare som bryter mot meddelade föreskrifter kan inleuteslutas ur delägarkrelsen och pä sä säll förbjudas all vidare fiska inom 1980/81:153 163 området.Beträffande den som fiskar med stöd av upplåtelse lorde del däremotregelmässigt vara möjligt atl häva del avtal som ligger lill grund förupplåtelsen, alternativt alt vägra framtida upplåtelse. Slulligen bör nämnasatt den föreslagna lagen om fiske medger delägare i fiskevårdsområdel rätt allange olovligt fiske inom området till ätal. Enligl nuvarande lag tillkommerdenna rätt endasi fiskevårdsområdet och fiskerättsinnehavaren. Utredningen har ej redovisat skälen till atl man frångått principen att molbeslut, varigenom ärendei återförvisas till lägre instans, får talan föras, ombeslutet innefattar avgörande av fråga, som inverkar på målels utgång (jfr 34 §2 st förvaltningsprocesslagen). Under det fortsatta lagstiftningsarbetet bördel övervägas att införa möjlighel lill besvärslalan i sådana fall. 4.6.2 Kammarrätten i Jönköping:Enligl förslagel skall besvär över beslut i ärenden angåendebildande av fiskevårdsomräde inle längre anföras hos kammartätt utan hosregeringen. Kammarrätten ansluter sig fill de överväganden som utredningengjort i den delen. 4.6.3 Lantbruksstyrelsen: Talan molförtätlningsmans beslut vid bildande av fiskevårdsområde skall enligl förslagelske hos länsstyrelse. Samma myndighet skall i förordnandet meddela erforderligaföreskrifter. i förordnandet angivit att bildandel avfiskevårdsomräde är synnerligen angeläget frän allmän synpunkt skall omförutsättningarna i övrigl är uppfyllda förtällningsmannen beslula all områdetskall bildas men i beslutet lämna en redogörelse för sakägarnas invändningarmol områdesbildningen. Beskrivna förhållande ger anledning till allifrågasätta om inle besvär i förevarande fall i stället lämpligen borde föras ifasfighelsdomslo-len. 4.6.4 i län:Som besvärsreglerna är utformade är det mycket vikligl alt snabbtfär del av förrätlningshandlingarna och beslutet. En sädan regel finns inlageni tillämpningsförordningen men den är av sådan belydelse att den bör ingå i 46§ lagförslaget. 4.6.5 i län: Ibesvärshänseende har tidsfristerna avkortats i samtliga fall. Länsslyrelsentillstyrker ulredningens förslag om avkortning, men anser attbesvärsliderna i 46 och 49 §§ skall vara tre i stället fränbeslutets dag för all erhålla största möjliga likformighet. 4.6.6 i : 146 § i lagförslaget anges atl skall till förmän för allmäntinlresse inom besvärsliden kunna förordna om överprövning av förtätlningsmansbeslul i fräga om bildande av fiskevårdsomräde. Med hänsyn lill alt såvälfiskenämnd som kommun föreslås få rätt att anföra besvär över förrältningsmansbeslut anser länsslyrelsen att förslaget om rätt atl självförordna om överprövning är överflödigt. 4.6.7 i län:49 §. Som besvärsgrund anges i paragrafen "strider mot denna lag ellerannan författning eller mot grundreglerna". Enligl meningbör besvärsgmnden inte bara ange grundreglerna utan stadgarna i dess helhel.Ulredningen anför i betänkan- Prop.1980/81:153 164 188 att styrelsens beslut skall kunna överklagas. I lagtexten angesemellertid endast beslut som fattats pä fiskestämma. 4.6.8 Länsstyrelseni : Fiskerältsägare, som inte upptagits i fiskerätlsförteckning men som underlåter att framställa anspråk vid förrättningen, är oförhindrad atl anföra besvär över förtättningen. I sådant fall anser lantmäterienheten, att det måsle krävas av klaganden, all han styrker sin fiskerätt. Besvären bör således kunna avvisas om fiske- rättsanspråket inle är styrkt och klaganden inle heller efterkommer elt föreläggande av atl slyrka sin räll. Skulleannan praxis utbildas, exempelvis alt en i nämnda hänseenden ofullständigulredning överlämnas lill lantmäterienheten för genomgång kan följden bli denatl fiskerättsägare underiäter atl anmäla anspråk vid förtättningen ochdärigenom undgår all betalningsskyldighet. Man kan här göra jämförelse med enunder jorddelningslagens giltighetstid vanligen använd metod, nämligen attartangera tvist om fiske, som underställdes ägodelningsrättens prövning, varviderforderlig ulredning kunde erhållas ex officio ulan kostnad för sakägarna.Sedan tvisten rättskraftigt avgjorts återtogs ansökningen och förrättningeninställdes. Länsstyrelsensföreslagna rätl till överprövning av förrätlningsmannens beslul till förmån förallmänt intresse bör ulgå. Det allmännas intressen bör, såvittlantmäterienheten kan bedöma, kunna tillgodoses bällre och enklare på annatsätl. Den jämförelse som utredningen gör med fasfighetsbildningslagen är interelevant. Besvärar sig länsslyrelsen över faslighets-bildningsmyndighetensfastighetsbildningsbeslut prövas besvären inte av utan avfastighetsdomstolen. 4.6.9 Länsstyrelseni : har inte nägon erinran mol den föreslagna tiden för anförande av besvär över beslul rörande fvo:s bildande även som över fiskestämmas beslut. Någol egent ligt praktiskt behov av nuvarande längre besvärstider torde ej föreligga. Med hänyn lill alt, i de fall fullständig fiskerällsutredning ej föreligger,full säkerhet inle finns för att samtliga fiskerältsägare personligen får del av elt beslut angående fvo;s bildande, synes ur rättssäkerhetssynpunkt införande i ortstidning av meddelande om beslutet för dylikt fall böra föreskrivas. Besvärstiden bör liksom i nuvarande lag om fvo räknas från den dag då kungörandet har skett. Den fördröjning av beslutets lagakraftvinnande som skulle föranledas härav lorde sakna praktisk belydelse. 4.6.10 och fiskevattenägareför bund: Utredningen föreslär atl besvär över förrältningsmans beslut om bildande av fiskevårdsomräde skall avgöras i administrativ ordning. Be svär skall alltså föras hos och vidare lill regeringen. Delta förfaringssätt är synnerligen otillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Sedan ansökan om bildande av fiskevårdsområde inkommit till länsslyrel sen skall styrelsen, om den finner alt bildandet överensstämmer med ansökan om och regional planläggning, förordna förrättnings man och i förordnandet meddela erforderliga föreskrifter. Vid bedömning en av dessa föreskrifter kan bl.a. taga ställning till om del från allmän synpunkt är synneriigen angeläget atl fiskevårdsområde bildas. Finner att så är fallel kan detta las med i de föreskrifter förtällningsmannen erhåller. Enligl utredningen sid. 170 n sägs "Finner förrättningsmannen att det allmännas och sakägarnas inlressen är ofören- 1980/81:153 165 liga,skall förrättningsmannen i beslul konstatera all hinder föreligger all bildafiskevårdsområde i enlighet med förordnandet och inställa förrältningen. Dettagäller dock inte om länsslyrelsen i förordnandet angivit att bildande avfiskevårdsområde i det aktuella fallet är synnerligen angeläget frän allmänsynpunkt. Förrättningsmannen skall i sistnämnda fall, om förutsättningarna iövrigt är uppfyllda, besluta att omrädel skall bildas ...". Ett sådant beslut kansåledes enligt förslagel överklagas hos , samma myndighet somtidigare utfärdat de föreskrifter som lell fram till beslutet. Detta måsle urrättssäkerhetssynpunkt vara helt otillfredsställande. Förbunden anser alttalan mol sådanl beslul i överensstämmelse med reglerna i anläggningslagen ochfaslighetsbildningslagen i slällel bör föras genom besvär tillfastighetsdomstolen. 4.6.11 : Vidbildandel av fiskevårdsområde skall vid förordnande avförrättningsman meddela erforderliga föreskrifter. Därvid skall länsslyrelsenockså la ställning lill om områdets bildande är ur allmän synpunkt synneriigenangelägel. Är förutsättningarna för bildande uppfyllda får förrättningsmanneni sådanl fall, även mot opinionen, besluta alt området skall bildas. Besväröver della beslul skall enligt förslaget föras hos länsslyrelsen. Del är LRFsbestämda uppfattning uppenbart alt en sådan ordning - besvärsinslansen fårpröva sina egna beslut - är ur rättssäkerhetssynpunkt hell oacceptabel. EnliglLRFs bestämda mening skall talan mot förrättningsmannens beslut, i likhel medvad som gäller enligl faslighetsbildningslag och anläggningslag, föras genombesvär hos fastighetsdomstolen. 4.6.12 : Urrättssäkerhetssynpunkt kan det ej accepteras atl etl beslul avförrältningsmannen att bilda fiskevårdsområde mot fiskerättsägarnas vilja skallöverklagas lill länsslyrelsen. Länsslyrelsen kan ju redan tidigare vid sittförordnande av förrättningsman ha tagit ställning lill denna fråga. Besvär börske lill fastighetsdomstol.