prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — RSV (styrelsens majoritet): Som refereras i betänkandet (s.157) har RSV i flera tidigare framställningar till regeringen tagil upp fråganom dubbelröstningen. Möjhgheterna till dubbelröstning utgör enligtvalnämndernas samstämmiga uppfattning en betydande olägenhet för valförrättarnaoch medför försening av sammanräkningen. Valförrätlarnas arbete under valdageninleds redan före kl. 8 och avslutas i allmänhet inte förränomkring , i vissa fall . Kommittén har ingående belyst skälen för och emolförslaget att en förtidsrösl skall vara definitiv, å ena sidan deadministrativa olägenheterna och å andra sidan väljarnas intressen av attmöjlighet skall finnas alt ändra en förtidsröst. RSV vill tillfoga någrakommentarer beträffande skälen för ett bibehållande. Som framgår av kommitténs redovisning torde flertaletförtidsröstande som även avger röst i vallokalen (dubbelröstning) tillhöra denkategori väljare som poströstat i förväg inte på grund av förhinder atl röstapå valdagen enligt 8 kap. 1 § ValL utan av bekvämlighetsskäl. Av enkätmaterialet(s. 156-157) framgår vidare atl av de tillfrågade väljarna skulle 58 ha poströstatäven om det inte funnits möjlighet att ändra sig medan endast 8 var av motsattuppfattning. innebär enligt RSV:s uppfattning atl dedubbelröstande grovt kan uppdelas i två kategorier. Den ena består av personersom röstar i föp. 'äg av bekvämlighetsskäl och skulle ha gjort det även om detinte funnits möjlighet att ändra sig. Den andra kategorin består av personersom trott sig bli förhindrade att rösta på valdagen lill följd av bortovaro,handikapp eller ålder fastän röstning på valdagen likväl blev möjlig. Belräffandeden första kategorin synes del inle vara stötande för rättsmedvetandet attförhindra 1980/81:170 135 förnyad röstning pä valdagen under förutsältning atl klarinformation lämnas om atl poströstningen är slutgiltig. Delta fåtal väljareskulle alltså ställas inför alternativen atl antingen förtidsrösta i vetskap omatl rösten blir slutlig eller atl vänta till valdagen vilkel de enligt vad somframkommit vid enkäten inle har några bärande skäl emot. Beträffande den andrakategorin, dvs. de som trott sig vara förhindrade, måste det enligt sakensnatur endast kunna vara fråga om ytterst få personer. En myckelliten kategori väljare återstår som kommittén redovisat, nämligen väljare somföre valdagen blir medvetna om atl fel begåtts vid förhandsröstningen och attavgivna valsedlar på grund därav kan komma att kasseras. Dessa väljare har ändåmöjlighelen att rösta i vallokalen tidigt på valdagens morgon varigenom dennaröstning blir gällande och en inkommen poströst blir ogiltigförklarad. Dubbelröstningen har haft en synnerligen ringaomfattning. Delvis kan detta ha sin förklaring i att det är okänt för det sloraflertalet väljare att man kan rösta både på posten och på valdagensamt alt därvid en förtidsröstning kan ändras genom den röst som avges påvaldagen. Men förhållandet kan också antas bero på att dubbelröstning inte årnågon normal företeelse i demokratiska beslutsprocesser för atl utseföreträdare. 1 sådana torde väljandet alltid vara definitivt och inte medge omvoteringom det inte uttryckligen angetts att det är fråga om ett prowal som skallföljas av ett slutligt ställningstagande. Under förutsältning atl klar information ges att enförtidsröst är bindande - med den reservation som följer av att en röstningtidigast på valdagen i vallokalen kan ske och medföra att i stället poströstenblir ogiltig - synes det sålunda inle innebära någon beaktansvärd olägenhetfrån väljarens synpunkl att låta förtidsrösterna bli definitiva i den meningenatt de kan behandlas och läggas ned i valurnorna före vallokalernas stängning.Med den utveckling som skett, nämligen att förfidsröstningen betraktas som ettlikvärdigt alternativ till vallokalsröstningen, vidhåller RSV därför på anfördaskäl sin tidigare framförda uppfattning att förtidsrösterna skall anses ochbehandlas som definitiva. Länsstyrelseni (majoriteten): Trots de olägenheter för valförrättarna, sommöjligheten fill dubbclröstning innebär, bör den på de skäl kommittén anförtinte begränsas. i : hari olika sammanhang stött kravet att valförrättarna ges möjlighet attslutbehandla förtidsrösterna innan vallokalen stängs. De somutnyttjar rätten att rösta i vallokal trots att de redan förtidsröstal ärendast något hundratal i hela landet. Deras intresse måste få stå tillbaka förfördelarna med en omedelbar behandling av förtidsrösterna. Genom en sådanomedelbar behandling skulle den preliminära röstsammanräkningen i vallokalernagå betydligt snabbare. Detta skulle vara av stor betydelse för 1980/81:170 136 allmänhetens berättigade inlresse atl snabbt få reda påvalutgången och även för valförrättarna som inom rimlig lid vill avsluta sinauppdrag. 1 praktiken kommer dock, om 12 kap. 5 § ValL upphävs, vissamöjligheter lill dubbelröstning att kvarstå. En väljare som redan förtidsröstalkan ju rösta i vallokalen, innan valförrättarna har börjat att behandlaförtidsrösterna. : Nackdelarna med dubbelröstning är i alltväsentligl av valleknisk nalur. Därom torde ej någon tvekan råda. Helt klart äratl väljarnas röster skall överensstämma med deras politiska ståndpunkt påvaldagen. Vi föredrar det alternativ som kommittén övervägt, och sominnebär alt de förlidsröstande får möjlighel att rösta i vallokalen på valdagenfram lill eller förslagsvis 17.00. Överslagsmässigt kostardubbelröstningen f. n. 4,2 milj. kr. Detta är baserat på 6 000 vallokaler medett genomsnitt av sju valförrättare engagerade per lokal och en kostnad av 100kr. Per dubbelröst innebär detta en kostnad av . Koslnaden framslår ej som rimlig. Vi anser dessulom all man bör beakta svårighelenatt rekrytera valförrättare, varför det är angeläget att avkorta deras arbetemed uppskattningsvis . Vi vill också peka på atl prognosresultaienskulle kunna redovisas ca en limma tidigare, vilket är en klar fördel för detstora antal personer som är intresserade av valutgången. För vår del ser vi det som angeläget att en regel införssom innebär alt dubbelröstning får ske fram till . bör alla poströster ha avprickals ilängden. Därför torde del bli ytterst sällsynt att någon kan dubbelrösta efterutgången av tidsfristen. Som alternativ kan även införas en regel om attvalnämnden lokalt får avgöra med hänsyn till tidpunkt för leverans avpoströster tidsfristen för dubbelröstning. Emellertid är en gemensam lidpunktför alla valdistrikt att föredra. Bevarandet av valhemligheten talar för all enannan hantering bör tillämpas vid återlämnande av dubbelrösl. Åtminstone börvisst förtydligande ske i anvisningarna härom. , kommunstyrelsen: iHelsingborg har liksom åtskilliga andra valnämnder till RSV framfört åsiktenatt dubbelröstningen borde avskaffas, dvs. den som förtidsröstar borde inleockså få rösta i vallokalen. Kommittén har emellertid framfört så starka skäl förbibehållande av rätten till dubbelröslning att såväl valnämnden som kommunstyrelsennu finner att den bör bibehållas. 1980/81:170 137 10 Rösträkning, slutlig sammanräkning och mandatfördelning 10.1 Offentlighet - automatisk databehandling ivalförfarandet i : Den nu tillämpadeanvändningen av datorer i valförfarandel försvårar i vissa avseendenallmänhetens insyn och kontroll. framhållit är emellertidförloppet av sammanräkningen väl dokumenterat. Därjämle finns alltidmöjligheten atl manuellt kontrollera resullalen. Kravet på snabb sammanräkninggör det nödvändigt alt använda maskinella hjälpmedel i form av datormedverkan ivissa delar av valförfarandet. De insyns- och kontrollproblem som kan uppstä ivalförfarandet bör, som kommittén angett, tas upp i samband med allmännaöverväganden om hur man skall kunna underlätta allmänhetens insyn i deförfaranden hos myndigheterna i vilka datorer används. 10.2 Snabbare valresultat i kyrkovalen delar helt kommitténs synpunkter på postverketsmedverkan och tillstyrker förslagen. i Slockholms län: Den föreslagnaonsdagsräkningen av poströsterna samt den bättre ordning som kan förväntasbeträffande valsedlarna i församlingar med två val kommer all innebära storalättnader för länsstyrelsernas valsammanräkning. I slippersammanräkningspersonalen hantera ca 40 000 poströster. Åtskilliga tidsödande "namnordningsbilagor"för mandatfördelning inom parti behöver sannolikt inte längre göras iförsamlingar med två val. Med sammapersonalinsats som tidigare kan sammanräkningstiden antas bli väsenlliglkortare. vill här särskilt framhålla den av utredningen inle beakladeextra tidsvinst som erhålles genom atl sammanräkningen bör kunna påbörjasredan måndagen eller tisdagen efler valdagen. I vart fall i 1976 och 1979 årsval kunde länsslyrelsen i Slockholms län inte starta sammanräkningen förrän påfredagen efler valdagen på grund av del omfaltande arbetet med sorteringen av näslan40 000 poströster på ca 900 valdistrikt (länel har 974 valdistrikt i deallmänna valen). Länsslyrelsenhar i tidigare sammanhang haft tillfälle all framföra sin bestämda uppfattningatt man inte kan vinna tid eller minska personalkostnader genom all använda ADB-teknikför atl göra mandatfördelningen mellan partier. Alt göra mandatfördelningeninom parti synes vara praktiskt ogenomförbart eftersom detta förutsätter en omfaltanderegistrering i förväg i datorsystemet av valsedlarnas namninnehåll.Länsstyrelsen förutsätter att den tänkta försöksverksamheten, om den kommertill stånd, bedrivs i län som inle har så många valsammanräkningar somStockholms län. i : Kommitténs förslag till ålgärderför att påskynda sammanräkningsförfarandet vid val till kyrkofullmäktige iförsam- Prop.1980/81:170 138 lingar och samfälligheter kan onekligen få en viss effekt.Det tidsödande arbetet med namnordningar och dubbelvalsavvecklingar kvarstårdock. Det preliminära valresultatet efter valdagen lorde i deflesta fall komma att överensstämma med det definitiva valresultatet. Härigenomblir det möjligi för partierna all själva med någorlunda säkerhet räkna ulmandatfördelning och ordna namnen. För att underlätta arbete medvalbarhetskontrollen hade det varit av stort värde, om det av det framgick om vederbörande kandidat var medlem av . Den kontroll som sker i detta hänseende är mycket tidsödandeoch arbetskrävande. i : Som kommitténframhåller uttrycks från kyrkligt håll starkt missnöje med att sammanräkningenav det kyrkliga valel drar så långt ut . Med hänsyn till arbetet inomolika kyrkliga organ mäsle valresultatet föreligga lidigare. Länsslyrelsen tillstyrker förslaget om preliminär räkningav poströsterna hos valnämnden, vilkel medför atl ett säkrare preliminärtvalresultat kan erhållas. Kommittén föreslår att maskinell bearbetning av valmaterialelinförs för atl minska tidsåtgången för den slutliga sammanräkningen. Enligllänsstyrelsens mening skulle datorer kunna vara till stor hjälp vid fördelningav mandaten mellan partierna, ett arbete som tar . De dalautskriftersom erhålls kan utnyttjas som protokollsbilagor, vilket sparar skrivarbete.Program för mandatfördelning bör därför utformas. Däremol anser länsslyrelsen att några tidsvinster knappastkan göras genom att även ordna namnen inom partierna med maskinhjälp. Inomflertalet församlingar är namnordnandet ett tämligen okomplicerat arbele. Inomnågra församlingar, särskilt de där samlingslistor används, blir emellertidordnandet av namnen på grund av ett förhållandevis stort anlal slrykningsvalsedlaren invecklad och långvarig procedur. Atl göra uträkningar med hjälp av datorskulle också kräva mycket manuellt arbete eftersom de mångaStrykningsvalsedlarna skall registreras. Vid ordnande av namn inom partierna används f. n. olika avRSV utarbetade hjälpregler. Tidsvinsten med detta arbete skulle säkerligenkunna öka, om förbättrade hjälpregler kunde utarbetas. Detta gäller särskilt ifråga om partier med endast en lista, där ett stort antal namn är strukna. anser likväl att även program för maskinelluträkning av namnordning bör framställas. Datorn bör lämpligen utnyttjas endastför de mer komplicerade uträkningarna. I detta län är i de kyrkliga valenvalorganisationerna inte lika fasta som i de borgerliga valen. Betydandesvårigheter skulle därför säkerligen uppkomma när det gällde att före valel fåkännedom om och registrera förekommande valsedlar. Prop.1980/81:170 139 Länsslyrelsen anser del emellertid vara värdefullt altvinna prakfisk erfarenhet av användande av dator även för namnordnandet. Ulredningenför översyn av lagen om församlingsslyrelse: har föreslagitåtgärder för att få fram ett säkrare preliminärt valresultat i kyrkofullmäktigvalenoch för att snabbare få fram del definitiva resultatet i dessa val. Förslagenutgör visserligen inle några definitiva lösningar på problemet med det snabbarevalgenomslaget på del kyrkokommunala området. Härtill kommer alt enligtvallagskommitténs förslag datorer skall utnyttjas endast på försök vid denslutliga röstsammanräkningen och mandatfördelningen. I praktiken kan det, såsomvallagskommittén framhåller, också visa sig att det förfarandet äralt föredra i vissa fall. Försöksverksamheten får visa om det är lämpligt medmaskinell hjälp vid kyrkofullmäktigvalen. Atl inleda försök med maskinell hjälpfår dock sägas vara ett steg i rätl riktning mot etl snabbare valgenomslag pådet kyrkokommunala området. Svenska kommunförbundel,styrelsen: För att uppnå etl mera lillförlilligl preliminärt valresultat föreslåsi betänkandet att valnämnden, onsdagen efter valdagen, skall genomföra enpreliminär räkning av samtliga poströster i kyrkofullmäktigvalen. En sådanextra förrättning medför ökade kostnader för kommunerna. Styrelsen ifrågasätterom man inte i stället bör överväga att, liksom i septembervalen, sändapoströsterna vid kyrkofullmäktigvalen till valnämnden och räkna dem ivallokalen med vallokalsrösterna. De flesta poströsterna skullehärigenom komma med i den preliminära räkningen, eftersom poströstningen vid kyrkofulmäktigvalavslutas redan dagen före valdagen. Del fåtal röster som inte kom tillvalnämnderna kunde räknas vid ett senare fillfälle av . Med ensådan ordning torde det preliminära valresultatet bli tillräckligt säkert föratt kunna tjäna som utgångspunkt för nomineringsarbete och andra förberedelserför val i kyrkliga organ. (valnämndens kansh): Vid kyrkofullmäktigvalavlämnades i 21 954 poströster av totalt 78 945 röstande vilkel utgör28 %. Poströstfrekvensen har successivi ökat genomåren och förväntas öka ylterligare. För att erhålla ett snabbare preliminärt valresultat bordeenligt kansliets mening samtliga poströster i stället räknas på valdistriktenunder söndagen. För att åstadkomma detta måste poströstningen avbrytas redan påtorsdagen eller fredagen före valdagen. förstått torde dock ensådan lösning ej vara genomförbar enligl vallagskommiltén. Ett sådant tillvägagångssätttorde utan jämförelse vara det snabbaste och framför allt det billigaste sättetatt nå den önskade effeklen. Vid en kalkyl kommer kommitténs förslag atl innebäraföljande för valnämnden. Härvid förutsätts alt poströstfrekvensen kommer attöka och att antalet röstberättigade i kyrkofullmäktigvalet kommer att minska.Vid 1980/81:170 140 kyrkofullmäktigvalet antas således cirka 23 000poströster avlämnas i Slockholm. Om kommitténs förslag antas måste valnämnden organiseradels en poslröslexpedilion som tar emot, räknar, sorterar och levererarpoströsterna och dels en s. k. offentlig förrättning där samtliga poströsterbehandlas i likhet med septembervalen. Kansliet har räknat med alt poströstexpeditionen skullefungera efter valdagen. skulle samlligapoströster vara sorterade på församling, distrikt och i löpnummerordning.Kostnaderna härför har beräknats till . Vad gäller granskningen och sammanräkningen under den påföljandeonsdagen räknar kansliet med ett resursbehov som motsvarar avmotsvarande förrättning vid septembervalen. Kostnaderna härför har beräknats fillcirka . Enligl de bedömningar som kan göras är del möjligt attdet inte förslår med enbarl onsdagen utan atl även del av torsdagen måsteutnyttjas. Såvitt kan utläsas av ValL torde inget hinder härför föreligga idelta avseende. Kansliet vill i detta sammanhang påpeka alt det kanföreligga en viss risk för att valhemligheten kan avslöjas vid dennaförrättning. Även om andelen poströster är ganska slor är det dock möjligt attdet absoluta antalet poströster i en mycket liten församling blir så litet attvalhemligheten avslöjas. Flera församlingar, dock ej i , torde få endastenstaka poströster. Denna problematik föreligger nu vid räkningav . Det betänkliga i förfaringssättet är ej mindre för det.Endast en samtidig räkning av alla röster på valdagen kan tillräilalägga dettaproblem. Vidare vill kansliet underslryka kommunens ökade koslnadersom priser skulle uppgå till ca . Parentetiskt kan nämnasatt vallagskommiltén beräknat samlliga kommuners totala kostnader i detlaavseende till . , kommunstyrelsen: Kommittén harföreslagit en preliminär räkning av poströsterna vid sammanträde med valnämndenonsdagen efter kyrkovalet. Alternativet är att poströsterna räknas i vallokalerna.Detta kan dock inte ske utan att samma omständliga och kostsamma sortering ochdistribution av poströsterna sker som vid septembervalen. Den sammanlagdaarbetsinsatsen och därmed kostnaden bör bli lägre vid det av kommitténförordade alternativet. Det kan nämnas, att antalet poströster vid kyrkofullmäktigvaleni var 1 674. Vid onsdagsräkningen efter seplem-bervaleträknade valnämnden sammanlagt 1 638 röster, fördelade pä de tre valen. Vidräkning av poströster för kyrkovalet får upprättas 15 protokoll mot 4 förseptembervalen. Å andra sidan är antalet listor (parfier) betydligt 1980/81:170 141 lägre vid kyrkovalen, varför arbetsinsatsen för räkning avpoströster kan antas bli ungefär densamma vid båda onsdagsräkningarna. Då behovetav elt snabbare resultat av kyrkovalen får anses dokumenle-rai, lillslyrker kommunslyrelsenatt valnämnderna åläggs den föreslagna räkningen av poströster. tillstyrker kommitténs förslag. : Antalet poströster kombinerat medfelaktiga valsedlar har gjort alt del valresultat som valnämnden redovisat 1976och 1979 inte kunnat ligga till grund för partiernas nominering. För såvälförsamling som samfällighet har della varil otillfredsstållande liksom förpartierna i den borgerliga kommunen. Det framlagda förslaget om räkning avpoströsterna av valnämnden undanröjer denna olägenhet. Vi är för vår delberedda atl tillstyrka avslutning av poströstandet före denkyrkliga valdagen för atl poströsterna skall komma fram till valnämnden utsattdag för sammanräkning. I likhel med ulredningen anser vi det inte varanödvändigt att distribuera poströsterna lill vallokalerna, men ställer oss inieavvisande till elt sådant förslag. Del släller dock större krav på kommunernasvalnämnder än vad som f. n. gäller för de kyrkliga valen. , kyrkorådet: delar helt de synpunklersom framförs beträffande de uppgifter som väntar de nya kyrkofullmäktige ochden tidspress som församlingen vid varje ny valomgång ställts inför belräffandeföljdval till kyrkoråd, församlingsdelegerade och ombud. Om del preliminäravalresultatet kunde tjäna som utgångspunkl för nomineringsarbetet vore myckelvunnet, och förslaget att poströsterna räknas av valnämnden onsdagen eftervaldagen är utmärkt. Trelleborgsförsamling är för det tillvägagångssättet att samtliga poslrösler räknas avresp. kommuns valnämnd onsdagen efter valdagen. All detla tillvägagångssätt äratt föredra framför möjligheten att poströsterna distribueras ul tillvaldistrikten beror på atl det skulle kunna förekomma förseningar av enstakaförsändelser som, om ytterligare en räkning av de sista poströsterna måstegöras som i septembervalet, skulle innebära en fara för dessa enstaka väljaresvalhemlighet. Göteborgskyrkliga samfällighet hade gärna sett atl poströsterna sänts ut lillvallokalerna. Kommitténs förslag tillstyrks i nulägel eftersom det ändå innebären klar förbättring mot tidigare. Om poströsternas andel fortsätter alt öka börfrågan omprövas. Kommitténsförslag om användning av datorer tillstyrks under förulsällning av att detverkligen innebär en klar tidsbesparing. Det synes välbetänkt att föreslåförsöksverksamhet innan systemet sätts i kraft generellt. Under försökstidenges också möjlighet atl se om den kostnadsberäkning kommilién presenlerar ärrealistisk. 1980/81:170 142 10.3 Suppleanter i landsfing, kommunfullmäktige ochkyrkofullmäktige RSV föreslår följande lagändringar. 1) Tillägg fill 14 kap. 19 § ValL Med de nuvarande reglerna för alt utse suppleanter lillkommunfullmäktige kan en supplenat utses och verka som suppleant i mer än envalkrets. Reglerna får emellertid även till följd att samma personkan utses till suppleant inom flera partier. I vallagen saknas regler för hur manskall förfara då detta inträffar. För att inte för få suppleanter skall utsespå detla sätt föreslår RSV alt 14 kap. 19 § kompletteras så atl ytterligresuppleanter utses i dessa fall. Till 14 kap. 19 § bör därför fogas ett sistastycke av följande lydelse: "Har någon utsetts till suppleant inom mer än ettparti görs inom dessa partier ytterligare en sammanräkning för att utsesuppleanter för de fullmäktige för vilka denna suppleant utsetts." 2) Tillägg till 14 kap. 22 § ValL Enligt 14 kap. 15 b § kan vid fördelningen av platsermellan parfier vid landstingsval mandat flytlas till annan valkrets om ettparti i en valkrets erhåller flera mandat än det finns namn på partietsvalsedlar i valkretsen. Enligt 15 d § utesluts ett parti från plalsfördelningenmellan partier vid kommunfullmäkligval om namnen på partiets valsedlar ejräcker till. Återstående platser som skulle filldelats parfiet tillfaller dåannat parti. Någon motsvarighet till dessa regler finns inte om namnenpå ett partis valsedlar skulle la slut när efterträdare skall utses föravgången ledamot under löpande mandatperiod. I den kommunala vallagen den 6juni 1930 reglerades detla i 55 § där del framgick att i dessa fall skulleplatserna stå obesatta under återstående mandatperiod. Enligt departementschefens kommentar fill 14 kap. 23 och24 §§ i prop. 1972:105 med förslag till vallag m. m. skulle dessa paragraferhelt motsvara 53 a, 54 och 55 §§ kommunala vallag. Någon motsvarighet till 55 § sistnämnda lag finns dock intei nuvarande vallag, varför till 22 § bör fogas ett sista stycke av följandelydelse: "Finns ej någon som kan inkallas i stället föravgången landstingsledamot eller fullmäktig skall platsen stå obesatt tillutgången av den tid för vilken den avgångne varil vald." 3) Komplettering av 14 kap. 23 § ValL Prop.1980/81:170 143 Om suppleant för kommunfullmäktig avgår under löpandemandatperiod, skall enligl 14 kap. 23 § på anmälan avkommunfullmäktiges ordförande utse ytterligare en suppleant. RSV anser alldenna bestämmelse bör ändras av två anledningar. Dels kan - sedan en suppleantavgått - antalet suppleanter fortfarande vara större än den andel av antaletkommunfullmäktige som fullmäktige bestämt. 1 sådanl fall kan det anses onödigtalt utse ytterligare suppleanter. Dels anser RSV att formuleringen "utseytterligare en suppleant" är felaktig. Vid tillämpning av 19 § kan delinte förutsägas om en eller flera suppleanter kommer att utses. Av lagtextenframgår heller inte för vilka ledamöter ny sammanräkning skall göras. 14 kap. 23 § andra stycket bör enligt RSV:s mening haföljande lydelse: "Har suppleant för fullmäktig inträtt som ordinariefullmäktig eller avgått som suppleant av annan orsak och della medfört attantalet suppleanler understiger det antal som kommunfullmäktige bestämt enligl2 kap. 2 § kommunallagen (1977:179), skall länsslyrelsen på anmälan av kommunfullmäktigesordförande vid offentlig förrällning ulföra ytterligare en sammanräkning för attutse suppleant för den eller de fullmäktige för vdka den avgångne varitsuppleant. Därvid äger 19 § motsvarande tillämpning." 4) Ändringar av 8 § 4 mom. och 32 a § LFS I kommitténs förslag till lydelse av 8 § 4 mom. och 32 a §LFS har inle iakttagits de ändrade regler för att utse suppleanler somåterfinns i 14 kap. 19 § ValL.