prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Fonden skall ställamedel till förfogande dels för finansiering av prisstabiliserande bufferllager,dels för stöd till u-ländernasansträngningar atl förbättra sina möjligheter alt lagra, vidareförädla,distribuera och marknadsföra råvaror. Nästa steg blir att försöka foga avtalom enskilda råvaror till fonden. Etl avtal om naturgummi slöts under år 1980.Det har ratificerats av , som även är anslutet till avtalenför kaffe och socker. Ett nytt kakaoavtal har framförhandlats. År 1981löper lennavtalet ul och arbetet på ett nytt pågår. Etl begränsat avtal - förkonsultation och information, men ulan prisstabilisering-finns för vete.Underförstå förutses förhandlingar om elt nytt avtal.Internalionella studiegrupper finns för flera råvaror, bl.a. bomull, bly ochzink. Konsultationer pågår om bildande av en internalionell nickelsludiegrupp.För en rad andra råvaror fortsätter diskussioner, framför allt inom ramen förUNCTAD:s integrerade råvaruprogram. FN:sekonomiska kommission för (ECE) Arbetet inom ECE präglas alltjämt i hög grad avuppföljningen av del högnivåmöte för miljövård som hölls samt avenergifrågorna, där del har inletts etl omfattande informations- ocherfarenhetsutbyte. På handelsområdet fortsätter arbetet med praktiska ålgärderför all underlätta handeln inom området, bl.a. vad gäller förenkling avhandelsdokument. Vidare har hållits seminarier om industrielltsamarbete mellan statshandelsländer och marknadsekonomier saml om ekonomiskoch kommersiell information. En klar tendens till ökade bilaterala kontakter på dethandelspolitiska, ekonomiska och kommersiella området kan noteras. Orsakernahärtill har varit flera. I vissa fall har funnits en mer eller mindre klartuttalad politisk önskan att genom officiella avtal eller kontakter bilateraltfrämja handel och ekonomiskt utbyte med . Delegationsresor ochofficiella besök har av både och andra länder i högre grad kommit altanvändas i handelsfrämjande syfte. Som en följd av denna utveckling kan noterasett starkare samband mellan officiella handelspolitiska och ekonomiska kontaktermed olika länder och motsvarande rent kommersiella förbindelser. I de många bilaterala kontakterna med enskilda länder iVästeuropa behandlas olika aspekter på den europeiska integrationsprocessen ochakluella frågor inom den internationella handelspolitiken. Kontakterna ärvanligtvis informella, men kan också, som är fallet beträffande FörbundsrepublikenTyskland, ske inom ramen för en blandad . Vidare har Sverigebilaterala avtal eller gemensamma kommissioner med Prop.1980/81:100 Bilaga 14 16 flertaletstatshandelsländer i öst och med ell anlal . Enligt flertalet av dessaavtal skall årliga möten äga rum mellan avtalsparterna. Överenskommelse om nya långtidshandelsavtal träffadesunder med och . Förhandlingar om nya avtal pågår medTjeckoslovakien och . Är 1981 löper gällande handelsavtal medSovjetunionen ut varför förlängning eller omförhandling av detta avtal dåaktualiseras. Inom ramen för gällande handelsavtal med statshandelsländer harunder sedvanliga årsförhandlingar ägt rum med , ,, , , , och . En överenskommelse om ekonomiskt, industriellt, teknisktoch vetenskapligt samarbete med undertecknades . Underår 1980 har ett första möte med den blandade kommissionen mellan ochNigeria, kommissionsmöte med samt del åttonde mötet med densvensk-japanska blandade kommissionen ägt rum. Är 1981 kommer bilaterala möten all äga rum medflertalet av de länder med vilka har långtidshandelsavtal ellersamarbelsavial. Sannolikt kommer man på svensk sida också atl få ta ställningtill förslag om att ingå nya samarbetsavtal. har från svensk sida enrelativt restriktiv attityd intagits till att ingå nya avtal bl.a. med hänsyntill den administrativa belastning som avtalen innebär för myndigheter ochföretag. Kommersiella och handelspolitiska fördelar kan dock motivera atl nyaavtal ingås. De amerikanska särskilda restriktionerna förspecialstål upphörde liksom de s.k. referenspriserna förhandelsstål . offentliggjorde den amerikanskepresidenten ett stödprogram för stålindustrin vari bl.a. ingick etlåterinförande av referenspriser för handelsslål. Den amerikanskaspecialslålindustrin har framfört krav att även specialstålet skall omfattas avreferenspriser. Etl sådanl arrangemang skulle få återverkningar på den svenskaspecialstålexporlen lill . Från svensk sida har hos den amerikanskaregeringen påtalats riskerna för della. Stålmarknaden i har minskatkraftigt , framför allt på grund av nedgången inom den inhemskabilindustrin. Som en följd av beslut om en mereffektiv reglering av lågprisimporten av tekovaror omförhandlades under år 1979de fjorton bilaterala lextilbegränsningsavtal ingått med andra länder.Förhandlingarna skedde i tillämpliga fall inom ramen för det internationellamullifiberavlalel (MFA). De nya avtalen omfattar alla tekovaror som bedömts somkänsliga vid importen till . Avtalen innebär en fortsatt nedskärning avtekoimporten från de siörsta exportörländerna medan exporten från övrigalågprisländer bibehålls på en i stort sett oförändrad nivå. De flesta avtalengäller , d.v.s. de börjar löpa ut /81. Nyaförhandlingar inleds då. Förhandlingarna påverkas av den föreslåendeomförhandlingen av MFA . Prop.1980/81:100 Bilaga 14 17 Elt nytt tvåårigt begränsningsavtal ingicks medBrasilien. Det kan inte uteslutas all förhandlingar om ytterligarebegränsningsavlal med nya länder måste tas upp . Kommerskollegiumbevakar fortlöpande utvecklingen av lekoimporlen till , bl.a. för att geunderlag för sådana eventuella förhandlingar. Tekoimporlen frånstatshandelsländerna begränsas inom ramen för långtidshandelsavtalen med dessaländer. Importen av gummistövlar och gummikängor har sedannovember 1975 varit kvantitativt reglerad genom en s.k. globalkontingent, somsedan år 1977 endast omfatlar länderna utanför EG och EFTA. Nyabegränsningsnivåer för har fastställts av regeringen. Efter elt beslut i FN upphävde den 22 december1979 de ekonomiska sanktionerna mot /. trädde lagen (1979:487) om förbud motinvesteringar i och i krafl. Genom lagen begränsas densvenska näringsverksamheten i och i avsikt atl öka detinternationella trycket på den sydafrikanska regimen och påverka dess raspolitik. har /hemställt omatl regeringen gör en genomgång av tillämpningen av Sydafrikalagen och attdenna genomgång bör bilda utgångspunkt för en kartläggning av möjligheterna förSverige att vidta åtgärder även på andra områden såsom överföring av teknologi(UU 1979/80:27, rskr 1979/80:360). En särskild utredare har tillkallats fördetta. Anslagsförändringar inom handelsdepartementelsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten 1980/81 framgår av följandesammanställning (milj kr. Anvisat Förslag Föränd- 1980/81 1981/82 ring Främjande av utrikeshandeln m.m. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Summa 1446,7 1387,9 - 58,8 ' Delprogrammet Bränsle och drivmedel m.m. samt delar avdelprogrammet Kemiska produkterm.m. under littera F. Ekonomiskt försvar har brutits ut i avvaktan pä energipropositionen. 2 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 14 såvitt avser frågorna under littera Apunkterna 1-4, B, C, D, E, F, G; statsrådet såvitt avser frågorna underlittera A punkterna 5-6. Anmälan till statsbudgeten /82 såvitt avser verksamhetsområde. 1979/80Utgift 14 226 409 1980/81 Anslag 13727 000 1981/82 Förslag 14 960000 Handläggande personal Övrig personal + 1 140 000 Reseersättningar (även utrikes resor) Expenser 253 000 1046 000 -t- 13 000 -1- 72 000 Huvudförslagetinnebär för en minskning av anslagsposten förlönekostnader med . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillHandelsdepartementet för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga14 19 1979/80Utgift 4 624 270 Reservation 1213 260 1980/81Anslag 5 000 000 1981/82 Förslag 4 500 000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . Jag hemställer all regeringen föreslår atl till Kommittéer m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80Utgift 140 256 Reservation 47163 1980/81Anslag 165 000 1981/82 Förslag 165 000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår atl lill Extra utgifter för /82 anvisaetl reservationsanslag av . 1979/80Utgift 394 501 1980/81 Anslag 427 000 1981/82 Förslag 470 000 Krigsmaterielinspektionen inom handelsdepartementetutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export av sådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetens organisation ochverksamhet skall bestridas genom avgifter från tillverkare av krigsmateriel. 1980/81 Beräknad -(-37 000 1980/81:100 Bilaga 14 20 Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag atl regeringen föreslår att lill Krigsmaterielinspektionen för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . Kostnader för nordiskt samarbete 1979/80Utgift 532 026 1980/81 Anslag 425 0001981/82 Förslag 475 000 Från anslaget bestrids kostnaderför deltagande i samarbetet inomramen för och Nordiska ministerrådets ställföreträdarkommitté samt för dellagande iandra former av nordiskt samarbete. Jag beräknar medelsbehovet för nästabudgetår till . Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Kostnader för nordiskt samarbete /82 anvisa elt förslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmänna budget För innevarandebudgetår har till Nordiska ministerrådets allmänna budget anvisats ett förslagsanslag av . allmänna budget omfatlar elt budgetår som sammanfaller medkalenderåret. Nordiska ministerrådetfastställde ministerrådets allmänna budget för år 1981.1statsbudgeten för /81 har medel anvisats för att bestrida andel av kostnaderna förministerrådets allmänna budget underår 1981 (prop. 1979/80:171, UU 1979/80:26, rskr 1979/80:371). Budgeten för år1982 kommer att behandlas inom . Jag avser senare att föreslåregeringen att vid 1980/lägga fram en särskildproposition om anslag för att bestrida Sverigesandel av kostnaderna för ministerrådets allmänna budget . Iavvaktan härpå bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer därför attregeringen föreslår att i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Nordiska ministerrådets allmännabudget för /82 anvisa ett förslagsanslag av 39 000 000kr. 1980/81:100 Bilaga 14 21 FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELNM. Rambudgetering har införts för de exporlfrämjandemedlen under tredje och elftehuvudtitlarna fr. o. m. /81 (prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20,rskr 1979/80:95). Medel för exportfrämjande åtgärder anslås ocksåunder åttonde och fjortondehuvudtitlarna. Under den sistnämnda har för /81 totaltdrygt 30 milj. kr. beräknats för exporlfrämjande åtgärder under anslaget till Branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin, träbearbetande industrin och glasinduslrin.Vidare har under anslaget lill Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB 25 milj.kr. anvisats för /81. Följande myndigheter/organ och anslag omfattas avexportfrämjande verksamhet. Myndighet/organ/verksamhet (del av anslaget) , täckande av vissa förluster Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. (del av anslaget) Branschfrämjande åtgärder (del av anslaget) Kostnader för stalsstödd exportkreditgivning genom AB För /82 har utgiftsramen förexportfrämjande verksamhet beräknatstill ca 169 milj. kr. Härav har beräknats ca 12 milj. kr. under tredje huvudtiteln och drygt 157 milj. kr. på anslagunder elfte huvudtiteln. Under åttonde huvudtiteln har . förts uppunder anslaget till Exportkreditbidrag. Under fjortonde huvudtiteln har förexportfrämjande åtgärder beräknats omkring 32 milj. kr. under anslagettill Branschfrämjande åtgärder för 1980/81:100 Bilaga 14 22 tekoindustrin,träbearbetande industrin och glasindustrin. haransvar för de samlade branschinsalserna medan exportråd verkställer de beslutade insatserna medundantag för tekostödet somindustriverket svarar för. 180 milj. kr. beräknas under anslaget till Kostnader för stalsstödd exportkreditgivning genomAB . Vidare ianspråktas delar av statens bidrag tillregionala utvecklingsfonder m. m. för olika exportfrämjandeaktiviteter. De på detta sättberäknade samlade utgifterna för exportfrämjande åtgärder över statsbudgeten för /82 uppgår tillstorleksordningen 380 milj. kr. Under denna littera tas dessutom upp vissa anslagför främjande av utrikeshandeln m.m.som inte har direkt exportfrämjande syfte och som hör tillhandelsdepartementets verksamhetsområde. Dessa anslag har för budgetåret1981/82 tagits upp med . B 5 Importkontoret för u-landsprodukter 1979/80Utgift 62 556 949 Reservation 58 489 147 1980/81Anslag 122 200 000 1981/82Förslag 138 350 000 Under förevarande anslag beräknas medel för denexportfrämjande verksamhet somSveriges exportråd antingen själv utövar eller planerar och leder genom destatliga myndigheterna inom handelssekreterarorganisatio-nen ochutrikesrepresentationen. exportråd inrättades den 1 juli 1972genom avtal mellan svenska staten och allmänna exportförening.Exportrådet leds av en styrelse. Dennaskall beslå av åtta ledamöter med åtta suppleanter. Hälften utses av regeringen och hälften av . Styrelsenutser inom sig ordförande och vice ordförande. Inom är tillsalt en särskild nämnd med uppgift attbesluta om stöd till svensk projektexport. uppgift är att som centralt organplanera, samordna, marknadsföra ochgenomföra åtgärder för att främja export. För att lösa dennauppgift planerar och leder exportråd den exportfräm- 1Verksamheten under förevarande anslag redovisas för innevarande budgetär (prop.1979/80:100 bil. 14, NU 1979/80:34,rskr 1979/80:224) under anslagen B 1. exportråd, B 2. Handelssekreterare, B 3. Exportfrämjande åtgärder och B4. Stöd till svensk projektexport m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 23 jandeverksamheten dels vid den specialiserade kommersiella ullandsrepre-sentationen,dvs. handelssekreterarna och de handelskamrar i utlandet som har slutitsamarbelsavial med rådet, dels inom utrikesrepresentationen. 24 handelskontor med handelssekreterare finnsinrättade. Av dessa är sex placerade i - , , ,, och . Handelssekreteraren i avses attunder omplaceras lill Allanta. I finns 14 handelssekreterare,nämligen i , , , , , ,, , , , , , och . 1 övrigt finnshandelssekreterare i , , och saml vidamba.ssaden i . Filialkontor finns i , , ,och . Handelskontor finns dessutom inrättade vid ambassaderna iKuwait, , och . En handelskammare i utlandet, i , har slutitavtal med exportråd. exportråd och handelssekrelerarna sysselsätterf. n. ca 170 respektive ca 280 personer. Hos handelssekreterarna utgörspersonalen, förutom av handelssekreterare, av marknadssekreterare, assistenteroch bilrädespersonal. Därutöver finns praktikanter med stalsslipendier somdelas ut av exportråd. Enligt avtalet om exportråd (prop. 1979/80:16,NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95) skall planera och ledahandelssekrelerarnas verksamhet och exportfrämjande verksamhet inomutrikesrepresentationen. Denna uppgift finansieras med medel som slaten ställertill förfogande. Vidare skall enligl samma avtal slaten bidra till exportrådelsfinansiering med ett belopp, som motsvarar beräknad skillnad mellan rådetskostnader för exportservice till företag med expori av mindre omfattning ochexportrådets abonnemangsavgifter från dessa företag. Näringslivets bidrag till finansieringen av Sverigesexportråd utgörs av abonnemangsavgifter från företagen till rådet. Sverigesexportråd bedriver därutöver uppdragsverksamhet för sina abonnenter motsärskild avgifl. Abonnemang är en förutsättning för att få tillgång till exportrådels,handelssekrelerarnas och utrikesrepresenlationens tjänster. Abonnemang är ocksåen förutsättning för att erhålla tjänster från statsstödda handelskamrar iutlandet som slutit samarbelsavial med rådet. kan dock lämnatjänster till annan än abonnent då syftet är alt uppmuntra exportfrämjandeverksamhet eller att lill knyta nya abonnenter. Abonnemang påverkarinte prövningen av stöd till svensk projektexport. Exportrådels och handelssekreterarnas verksamhetindelas i följande verksamhetsgrenar eller program, nämligen exporlservice,exporlaklioner och exporluppdrag. Verksamheten inom resp.handelssekrele-rarorganisationen redovisas åtskilt. Med exporlservice avses de tjänster som ulförsavgiftsfritt, t. ex. rådgivning till besökande affärsmän, enklarevaruförfrågningar och rutinkorre- Prop.1980/81:100 Bilaga 14 24 spondensliksom viss uppsökande och initiativtagande verksamhet. Som har nämnts tidigare finansieras exportrådetsexportservice såväl av slaten som av näringslivet. Handelssekreterarnasexporlservice finansieras helt av slaten. Exporlaklioner omfattar de tjänster som äravsedda för bransch- eller lemabundnaaktiviteter som stödjer förelagens exporlansträngningar. Del är därvid fråga omkollekliva insatser som syftar tillökad exportintäkt. Exportaktionsprogrammet omfatlar även åtgärder somsärskilt stödjer mindre och medelstoraföretags exportansträngningar. Flertalet exportfrämjande aktioner finansierasav slaten och näringslivet gemensamt. Medlen disponeras av exportråd i samråd och samarbete med den exporlfrämjandeutlandsorganisationen. Handelssekrelerarnas tjänster inom aktionsprogrammetutförs på uppdrag av . Uppdragsverksamheten omfattar de tjänster somexportrådet och handelssekreterarna utför på särskild beställning och motsärskild avgifl för enskild abonnenteller myndighet. Som expertuppdrag räknas också de myndighetsuppgifter somålagts gentemot handelssekreterarna och utrikesrepresentationenoch som finansieras av staten. Medlen under detta anslag är vidare avsedda föratt främja den svenska exporten avsystemleveranser lill stora industri- och anläggningsprojekl (prop. 1978/79:123 bil. 2, NU 1978/79:59, rskr1978/79:415), samt för statligt stödtill konsultföretag vilka arbetar med förstudier eller anbud som omfattar vissautvecklingsprojekt i . 1980/81:100 Bilaga14 Sverigesexportråd Medelsbehov (1000-talkr.) 1980/81 - budget Beräknad ändring 1981/82 Stöd till svensk projektexport 2 000 29 985 24 004 1 1 9 300 of of exportråd framhåller dels att en fortsattalltför knapp tilldelning av resurser kan bli etl väsentligt hinder förverksamhetens bedrivande, dels atl svensk industri vad avser statligtexportfrämjandeslöd befinner sig i elt underläge jämfört med sina konkurrenter.Enligt föreligger detta förhållande beträffande två avverksamhetsprogrammen nämligen del statliga stödet lill olika säljfrämjandeexporlaklioner, inklusive del särskilda stödet till mindre och medelstoraföretag, samt den statligt finansierade exporlservicen inomhandelssekrelerarorganisationen. För /82 föreslår alt detstatliga stödet för exportaktioner ökas från nuvarande 33,3 milj. kr. lill 59,3milj. Härav bör den del av slödel som är särskilt riktal mol mindre ochmedelstora förelags exporlansträngningar öka från nuvarande 4,5 milj. kr. lill9,3 milj. kr. framhåller särskilt behovel av slöd till de förelagsom är oerfarna exportörer. Bl.a. anför att bidraget lillmarknadsundersökningar åt mindre och medelstora företag bör höjas lill 5 000kr. hävdar att nivån på stödet tillhandelssekreterarnas exportservice är en avvägningsfråga och föreslår attminst av den tillgängliga kapaciteten utnyttjas för della program.Slödel bör därför ökas från nuvarande ca 24 milj. kr. till ca 32,2 milj. kr. Medanledning av förslag i en utredning (Ds H 1980:02) om anställnings- Prop.1980/81:100 Bilaga 14 26 villkorenvid handelskontoren begär 23 milj. kr. för ökade skattekostnader m.m. exportråd föreslår en ökning av anslaget med65 . för /82. planerar atl under /82inrikta det exportfrämjande stödet till exportaktioner i främst OPEC-länderna,s. k. NIC-länder (Newly Industrialized Countries), och , ,. ekonomiska läge gör det angelägel alt stödjanäringslivets exporlansträngningar. Huvudansvaret för alt vår export utvecklastillfredsställande ligger helt naturligt på förelagen. De statliga insatsernaför all främja och stimulera svensk export är dock av väsenllig belydelse. Jagkommer därför i del följande all föreslå ökade resurser lill den exportfrämjandeverksamheten. Det är vidare angelägel att åstadkomma förutsättningar för etteffektivare utnyttjande än f. n. av de resurser som ställer lillförfogande för olika exporlfrämjande ålgärder. I delta syfte har underförevarande anslag förts samman de verksamheter som för /81finansieras under anslagen B 1. exportråd, B 2. Handelssekreterare, B3. Exportfrämjande åtgärder och B 4. Stöd till svensk projektexport m. m. exportråd anför som sin mening atl verksamheten inom ochhandelssekreterarorganisalionen i huvudsak ulgör ett från ekonomisk synpunktsammanhållet helt. Därför bör det enhgt rådet ankomma på självt attfatta beslut om dels utjämning av över-och underskott mellanhandelssekreterarorganisationens olika verksamhels-program, dels utnyttjande aveventuella överskott i handelssekreterarorga-nisationen för atl täckaunderskott i verksamhet. Med anledning härav vill jag framhålla att exportrådetoch den exportfrämjande ullandsorganisationen från operaliv synpunkt enliglmin mening är atl anse som en helhet. Därför är det också lämpligt att läggaupp redovisningen så alt det går alt utläsa hela organisationens kostnader ochintäkter för bl. a. olika typer av tjänster. En sådan redovisning är ett förexportrådet nödvändigt styrinstrument. Lika viktigt är emellertid attredovisningen avspeglar den faktiska organisatoriska strukturen, nämligen alldel icke-statliga exportråd mol ersättning förvallar viss statligverksamhet, t. ex. handelssekrelerarna, exporlfrämjande verksamhet vidbeskickningarna, stödet till konsulter och till svensk projeklexport m. m.Dessa förvaltningsuppdrag måsle kunna redovisas skilt från övrigaverksamhet. Som en följd av detla ankommer del på regeringen atl besluta omomdispositioner av det slag anger. Handelssekreterare som erhålleröverskott i sin uppdragsverksamhet bör dock ges möjlighet alt själv få användadel av della överskott för att täcka kostnader i andra delar Prop.1980/81:100 Bilaga 14 27 Såsom jag tidigare (prop. 1979/80:100 bil. 14 s. 38)har anfört är del angeläget att marknadsför exportfrämjandet så alttänkbara kunder till rådet och fältorganisationen får kännedom om de tjänstersom erbjuds. Vidare skall ägna stor uppmärksamhet ål samarbetet medhandelskamrar, regionala utvecklingsfonder och andra organ med exportfrämjandeuppgifter på regional nivå i så all de begränsade resurserna utnyttjaspå bästa sätt. Jag har beräknat medel för statens andel av kostnaderna fördenna marknadsföring och samordning även för /82. I likhet med exportråd anser jag atlexportservice ulgör en väsenllig del av handelssekreterarnas exporlfrämjandeverksamhet. Jag beräknar en ökning av det statliga stödet med 9,3 milj. kr.Delta belopp innefattar vissa ökade skattekostnader m. m. varom jag återkommersenare. Del är också angelägel alt del statliga stödet lill olikasäljfrämjande exportaktioner ökar. Stödet till små och medelstora företagsexporlansträngningar är härvid särskilt betydelsfullt. I likhet med vad jaghar anfört tidigare om del angelägna i all skapa förulsällningar för en bättreavvägning än f. n. av disponibla resurser bör stödet till olika säljfrämjande exporlaklioner anslås samlat. Härigenomförbättras möjligheterna lill ell ökal slöd till de mindre och medelstoraföretagens exporlansträngningar. Jag förordar en ökning av medelstilldelningenmed 8,5 milj. kr. för olika säljfrämjande exporlaklioner. För att bl. a. skapautrymme för en sådan förstärkning föreslås i det följande en viss reducering avstödet till svensk projeklexport. uttalade (NU 1979/80:34, rskr1979/80:224) all regeringen borde låta göra en översyn av möjlighelerna attbygga ut del exporlfrämjande slöd som lämnas genom exportråd så alläven införsäljningsaktiviteter kan stödjas. Frågan har utretts inomhandelsdepartementet. Det grundläggande problem som ligger bakom utskottetsuttalande torde egentligen vara hur de mindre företagens behov av riskvilligtkapital skall tillgodoses. Just införsäljning är ofta en riskfylld ochkapitalkrävande verksamhet.