prop · G40338 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:38 Regeringens proposition omändring i , m. m. (bötesstraffen); Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att de minimi- och maximibeloppför böter som anges i justeras med hänsyn till penningvärdetsförändring. 1 1980/81. Härigenom föreskrivs att 16 kap, 16 § och 25 kap,skall ha nedan angivna lydelse. -3 och 5 §§ 16 kap, 16 §' Den somför oljud pä allmän plals eller eljest offentligen beter sig på sätt som ärägnat att väcka förargelse hos allmänheten, dömes för f ö r a r -ge I seväck andebeteende till böter, högst femhundra kronor. Den somför oljud på allmän plats eller annars offentligen beter sig på ett sätt som ärägnat att väcka förargelse hos allmänheten, döms för förargelseväckande beteendetill böter, högst . 25 kap, 1 § Böter ådömasi dagsböter. Är för böter utsatt visst högsta belopp ej över femhundra kronoreller skola böter bestämmas efter särskild beräkningsgrund (normerade böter), ådömasde dock i penningar. Böter ådöms i dagsböter. Är förböter utsatt ett visst högsta belopp som inle överstiger ellerskall böter bestämmas efter särskild beräkningsgrund (normerade böter), ådömsde dock i pengar. Dagsböter ådömas till ett antal av minst en och högstetthundratjugo. Dagsbotfastställes i penningar till belopp frän och med två till och med femhundrakronor, efter vad som prövas skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst,förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhällanden i övrigt. Ärbrottet ringa, må dagsbotens belopp därefter jämkas. Dagsböter ådöms till ett antal av minst en och högstetthundratjugo. Varjedagsbot fnstslälls i pengar till ett belopp från och med tio till och , efter vad som bedöms som skäligt med hänsyn till dentilltalades inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhällandeni övrigt. Är brottet ringa, /rt/- dagsbotens belopp jämkas med hänsyn härtiU. ' Senaste lydelse 1976:510 (jfr 1976:905). Minsta bötespåföljd är . Minsta bötespåföljd ar femtio kro- om ejannat är stadgat. nor, om ej annat är stadgat. Böter såsom gemensamt straff för flera brott ådömas idagsböter, om sädana äro stadgade för nägot av brotten. Säsomgemensamt straff må dagsböter ådömas till ett antal av elt-hundraåttio ochböter i penningar till ett belopp av . Är för något av brotten stadgat visst lägsta bötesstraff,må det straffet ej underskridas. Böter säsom gemensamt straff för flera brott ådöms idagsböter, om sädana är stadgade för något av brotten. Såsomgemensamt straff/i:?r dagsböter ådömas till ett antal av etthundraåttio ochböter i pengar till ett belopp av . Är för nägotav brotten stadgat ett visst lägsta bötesstraff, får det straffet ejunderskridas. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I frägaom böter, för vilka det i en bestämmelse som har trätt i kraft före den 1januari 1965 har utsatts ett högsta belopp som överstiger femhundra kronor, hardock 25 kap. 1 § i dess äldre lydelse fortfarande tillämpning. 1* 1980/81. Prop.1980/81:38 4 Lag om ändring i lagen (1964:168) om förvandling av böter Härigenom föreskrivs alt 9 och 15 §§ lagen (1964:168) omförvandling av böter' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Böter mä ej förvandlas med mind- Böter mä ej förvandlas med mind- re de överstiga tio dagsböter eller re de överstiga tiodagsböter eller etthundra kronor i pen- tvåhundra kronor i pen ningar. När flera bötesstraff sam- ningar. När flera bötesstraff sam- inanträffa, skall vad sålunda stadgas manträffa, skall vad sålunda stadgas gälla de sammanlagda straffen. Ingå gälla de sammanlagda straffen. Ingå bland dem bäde dagsböter och böter bland dem bäde dagsböter och böter i penningar, tillämpas i penningar, tillämpas 15 § tredje styckei. 15 § iredje stycket. Utan hinder av vad nu är sagt skall förvandling äga rum,såframt omständigheterna föranleda antagande att den bölfällde av tredska elleruppenbar vårdslöshet underlåtit betala böterna eller att förvandling erfordrasför hans tillrättaförande. Vid böters förvandling till fängelse svara en lill och medfem dagsböter mot tio dagars fängelse, varje följande dagsbot till och medtjugo mot en dags fängelse, varje följande påbörjat antal av tvä dagsböter tilloch med nittio mot en dags fängelse samt varje därefter påbörjat antal av tredagsböter mot en dags fängelse, dock med iakttagande all förvandlingsstraffetej mä sältas över . Om böterna delvis erlagts, skall förvandlingen ske efterantalet obetalda dagsböter. Därvid skall dagsbot som endast delvis erlagtsanses som obetald. Vid förvandling av böter, som Vid förvandling av böter, som ådömts i penningar. ådömts i-penningar, skall varje påbörjat belopp av tio skall varje påbörjat belopp av ijiigokronor anses lika med en dagsbot. kronor anses lika med en dagsbot. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Denya bestämmelserna tillämpas även vid förvandling av böter som har ådömts ellerannars ålagts före ikraftträdandet. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1979:191. 2 Senastelydelse 1976:516. 1980/81:38 5 Lag omändring i lagen (1972:260) om internationellt samarbete Härigenomföreskrivs att 12 § lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmälsdom skall ha nedan angivna Ivdelse. Har frihetsberövande påföljd ådömts genom den utländska domen, får rätten ej bestämma strängare påföljd än i denna dom. Detta gäller även om den ådömda påföljden är lindrigare än den lindrigaste påföljd som enligt svensk lag kan följa på brottet eller brotten. Utgör den ådömdapåföljden böter, bestämmer rätten, med tilllämpning av den växelkurs som gällervid tiden för beslutet, ett bötesbelopp som i svenska kronor motsvararbeloppet av de ådömda böterna. Är i svensk lag för motsvarande brott stadgatböter i pengar, får dock icke bestämmas högre bötesbelopp ånfemhundra eller, om påföljden avser flera brott, . Är i svensklag ej stadgat svårare straff än dagsböter, fär ej bestämmas högre bötesbeloppän sextiotusen, eller, om påföljden avser flera brott, . Utgör den ädömdapåföljden böter, bestämmer rätten, med tilllämpning av den växelkurs som gällervid tiden för beslutet, ett bötesbelopp som i svenska kronor motsvararbeloppet av de ädömda böterna. Är i svensk lag för motsvarande brott stadgatböter i pengar, får dock icke bestämmas högre bötesbelopp än ettuseneller, om påföljden avser flera brott, . Är i svensk lag ejstadgat svårare straff än dagsböter, fär ej bestämmas högre bötesbelopp än etthundratjugotusen,eller, om påföljden avser flera brott, . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1980/81:38 6 Lag om ändring i lagen (1973:18) om disciplinstraff förkrigsmän Härigenom föreskrivs alt 2§ lagen (1973:18) om disciplinstraff för krigsmän skall ha nedan angivna lydelse. Disciplinstraff ålägges, utom för brott mot bestämmelse vari sådant straff är utsatt, i stället för böter, när fråga är om brott av krigsman enligt 20-22 kap. eller om annat av krigsman förövat brott av sådan beskaffenhet att straff för brottet kan åläggas i disciplinmål. Böter får dock ådömas i stället för disciplinstraff, om böter är en lämpligare påföljd än disciplinstraff med hänsyn till den brottsliges tjänstgöringsförhållanden och brottets art. 1 fråga om brott som avses i 21 kap. 16 § ådömes böterna i pengar, högst femhundra kronor. Disciplinstraff åläggs, utom för brott mot bestämmelsevari sådant straff är utsatt, i stället för böter, när fräga är om brott avkrigsman enligt 20-22 kap. eller om annat av krigsman förövatbrott av sådan beskaffenhet att straff för brottet kan åläggas i disciplinmål.Böter får dock ådömas i stället för disciplinstraff, om böter är en lämpligarepåföljd än disciplinstraff med hänsyn lill den brottsliges tjänstgöringsförhållandenoch brottets art. I fråga om brott som avses i 21 kap. 16 § ådömsböterna i pengar, högst . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 1976:517 (jfr 1976:912). 1980/81:38 ' Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenomföreskrivs alt 36 och 37 §§ värnpliktslagen (1941:967)' skall ha nedan angivnalydelse. Värnpliktig,som utan laga förfall uteblir frän inskrivningsförrättning, lill vilken hankallals, eller som underlåter att fullgöra skyldighet att anmäla laga förfall enligl18 §, dömes till böter, högst femhundra kronor. Värnpliktig,som utan laga förfall uteblir frän inskrivningsförrättning, till vilken hankallats, eller som underlåter att fullgöra skyldighet att anmäla laga förfallenligt 18 §, döms till böter, högst . Värnpliktig,som utan laga förfall underlåter att fullgöra skyldighet enligt 34 eller 35 §, dömestill böter, högst femhundra kronor. Lämnar hanvid fullgörande av sädan skyldighet uppsåtligen eller av grov oaktsamhetoriktig uppgift, dömes lill böter eller fängelse . Värnpliktig,som utan laga förfall underlåter att fullgöra skyldighet enligt 34 eller 35 §.döms till böter, högsl . Lämnar hanvid fullgörande av sådan skyldighet uppsåtligen eller av grov oaktsamhetoriktig uppgift, döms till böter eller fängelse i högsl . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lagen omtryckt 1969:378. Prop.1980/81:38 8 Lagom ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling Härigenom föreskrivs alt 2 § lagen (1960:418) om straffför varusmuggling skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§' Är varusmuggling som avses i 1 § Ärvarusmuggling som avses i 1 § första stycket med hänsyn till god- förstastycket med hänsyn lill god sets värde och övriga omständighe- setsvärde och övriga omständighe ter vid brottet att anse som ringa, lervid brottet att anse som ringa, dömes lill böter, högst femhundra dömstill böter, högst ettusen kro- kronor. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I Senaste lydelse 1973:672 (jfr 1973:1016). Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst skall ha nedan angivnalydelse. Vapenfri tjänstepliktig,som utan laga förfall underlåter att fullgöra skyldighet enligt 9 §, dömes tillböter högst femhundra kronor. Lämnar hanvid fullgörande av sådan skyldighet uppsåtligen eller av grov oaktsamhetoriktig uppgift, dömes lill böter eller fängelse . Vapenfri tjänstepliktig,som utan laga förfall underlåter att fullgöra skyldighet enligl 9 §, döms tillböter högst . Lämnar hanvid fullgörande av sädan skyldighet uppsåtligen eller av grov oaktsamhetoriktig uppgift, döms till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Härigenomföreskrivs att 34 § trafikskadelagen (1975:1410) skall ha nedan angivnalydelse. Förare av moped skall under färd här i landet medföra bevis om alt mopeden är irafikförsäkrad och pä anmodan visa upp detta för trafikinspek-lör, bilinspektör eller polisman. Den sombryter mot första stycket dömes till böter, högst femhundra kronor. Han är dockfri från ansvar, om han senast iredje vardagen efter förseelsen styrker hospolismyndighet alt han hade bevis om trafikförsäkring vid tiden förförseelsen saml omständigheterna ger vid handen alt förseelsen har berott påtillfälligt förbiseende. Den sombryter mot första stycket döms till böter, högst . Han är dockfri från ansvar, om han senast tredje vardagen efter förseelsen styrker hospolismyndighet att han hade bevis om trafikförsäkring vid tiden för förseelsensamt omständigheterna ger vid handen att förseelsen har berott pä tillfälligtförbiseende. Denna lag träder i krafl den dag regeringen bestämmer. ' Senaste lydelse 1977:949. 1980/81:38 II Närvarande: stalsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , , ,, Proposition om ändring i , m. I (BrB) finns de allmänna bestämmelserna omböter, däribland regler om minimi- och maximibelopp för dagsböter och penningböter.De föreskrifter som sålunda anger inom vilka beloppsmässiga ramar de olikabötesstraffen får utdömas är oförändrade sedan trädde i krafl den1 . Jag avser alt nu - mol bakgrund av penningvärdels förändring -la upp frägan om en höjning av de aktuella penningbeloppen. 2 Allmänna synpunkter på bötesstraffet Bötesstraffet och andra ekonomiska sanktioner har undersenare år varit föremål för ell växande intresse inom kriminalpolitiken frånflera olika synpunkter. En huvudlinje i reformarbetet har varit att förenklaförfarandet vid åläggande och uppbörd av ekonomiska sanktioner. Under senarehälften av 1960-talel genomfördes några reformer med delta syfte. Institutetordningsbot infördes och möjligheterna att använda strafföreläggande ökades (prop.1966:100, ILU 1966:33, rskr 1966:272 och prop. 1968:82, ILU 1968:37, rskr1968:274). Utrymmet för strafföreläggande har därefter vidgats ytterligare (prop.1975/76:148, JuU 1976/77:11, rskr 1976/77:90). Önskemåletatt förenkla ärendehanteringen har till en dd även legat till grund försträvandena att på vissa områden ersätta bötesstraffen med administrativastraffavgifter. Exempel på avgifter av delta slag som har fillkommit undersenare år är skattetillägg, överiastavgift, felparkeringsavgift samtbyggnadsavgift och tilläggsavgift vid olovligt byggande. 1980/81:38 12 övergå tijl administrativa sanktioner pä de omräden där sähar bedömts lämpligt har man ocksä velat pä en gäng begränsa detkriminaliserade området och göra de ekonomiska sanktionerna mer effektiva. Ett par frägorsom rör bötesstraffet har f. n. särskild aktualitet. 1 sitt av riksdagengodkända betänkande JuU 1977/78:25 med anledning av prop. 1976/77:104 harsålunda justilieutskottel uttalat att förvandlingsslraffet i sin nuvarandeutformning bör avskaffas. Innan sä kan ske bör det dock enligt utskottetutredas vidare hur bortfallet av förvandlingsstraffets fördelar kan kompenserasmed straffrättsliga regler som riktar sig mot personer vilka genom olika illojalatransaktioner gör sig svärätkomliga för exekution. Den utredning som riksdagensåledes har hemställt om har numera verkställts av viteskomniittén (Ju1979:01), som avgav betänkandet (SOU 1980:7) Kompensation förförvandlingsstraffet. Betänkandet remissbehandlas f. n. Här bör ocksä nämnasatt frägan om ekonomiska sanktioner mot juridiska personer f. n. övervägs inomjustitiedepartementet pä grundval av betänkandet (Ds Ju 1978:5) Företagsböteroch departementspromemorian (Ds Ju 1979:10) Företagsböter - Förslag tilllagtexter. Att bötesstraffet har varit föremål för uppmärksamhet iden kriminalpolitiska debatten torde emellertid främst få ses mot bakgrund avatt bl. a. den kriminologiska forskningen har gett oss ökad insikt om att frihetsberövandepåföljder inte är ägnade att främja de dömdas anpassning i samhället utantvärtom ofta är förenade med direkta skadeverkningar. Det har därför blivit enalltmera angelägen uppgift att finna alternativ till frihetsstraffen. Attböter, som redan f. n. är den ojämförligt vanligaste brottspåföljden, härspelar en viktig roll torde vara ställt utom tvivel. Jag kan bl. a. hänvisatill nordiska straffrättskommilténs betänkande (NU 1975:5) Bötesstraffet ochtill den av kriminalpolitiska arbetsgruppen inom brottsförebyggande rådetöverlämnade rapporten (1977:7) Nytt straffsystem (s. 327 ff). En uppenbar förutsättning för att det nuvarande tillänipningsomrädetför böter skall kunna bevaras och om möjligt utvidgas pä frihetsstraffensbekostnad är att bötesstraffet vid behov kan göras till en tillräckligt kännbarpåföljd. Som jag nämnde inledningsvis är bestämmelserna om minimi- ochmaximibelopp för böter oförändrade sedan är 1965. Tiden är enligt min mening numogen för att ta upp frågan om ändringar i dessa bestämmelser. 3 Gällande föreskrifter om böter i korthet De grundläggande bestämmelserna om böter finns som jagförut har nämnt i , främst 25 kap. Bestämmelserna innebär ihuvudsak följande. Böter ådömssom huvudregel i dagsböter. Men om det i en straffskala har satts ut ettmaximibelopp som inte överstiger skall böterna ådömas ipengar (penningböter). En särskild form av penningböter är 1980/81:38 13 normerade böter, dvs. böter som bestäms efter en särskildberäkningsgrund. Normerade böter förekommer numera bara i nägon enstakaförfattning. Dagsböter ådömstill ett antal av minst en och högst 120. Som gemensamt straff för flera brottfår upp till 180 dagsböter ådömas. I finns inga regler om hur antaletdagsböter skall bestämmas. Enligl motiven skall antalet bestämmas huvudsakligenefter brottets beskaffenhet, men även omständigheter som hänför sig lill dentilltalade själv kan beaktas, t. ex. tidigare brottslighet. Varjedagsbots storlek fastställs i pengar lill ett belopp från och med två lill ochmed . Beloppet bestäms med hänsyn till den tilltalades ekonomiska förhällanden,t. ex. inkomst, förmögenhet och försörjningsskyldighet. Dagsbotens belopp kanjämkas, om brottet är ringa. Riksåklagarenhar i ett cirkulär (C 76) fill landets åklagare meddelatdetaljerade anvisningar om hur dagsbolsbdopp beräknas vid strafförelägganden. Istort sett lorde dessa anvisningar stämma överens med domstolarnas praxis. I detlasammanhang förtjänar nämnas att vissa frågor som rör den praktiskatillämpningen när det gäller att fastställa dagsboisbe-loppets storlek f. n.övervägs inom (se JuU 1979/ 80:27). Både belräffandedagsböter och penningböter gäller att minsta bölespä-följden är , om inteannat är föreskrivet. Maximibeloppet för penningsböter är som har nämnts iprincip . För penningböter som gemensamt straff för flera brott ärgränsen dock salt till . För normerade böter gäller inte någonmaximigräns. När någonskall dömas för flera brott, skall i regel en gemensam påföljd ådömas. Böter färlillämpas som gemensamt straff, om böter kan följa pä vart och ett av brotten.Straffet åläggs i dagsböter, om inte i samtliga tillämpliga slraffskalor harföreskrivits penningböter. I sistnämnda fall åläggs del i pengar. Ärett lägsta bötesstraff föreskrivet för något av brotten, får det straffet inteunderskridas. Undantagna från reglerna om böter som gemensamt straff ärnormerade böter och böter som inle fär förvandlas till fängelse. Dessa böteråläggs särskilt vid sidan av andra böter. Om inteannat är föreskrivet, tillfaller böter staten. Föreskrifler enligl vilka böter helleller delvis skall tillfalla annan förekommer på vissa speciella lagsliflningsomräden,t. ex. enligt lagen (1938:274) om rätt fill jakt. Belräffande uppbörd och indrivning av böter finns ibrottsbalken en hänvisning fill bötesverkställighetslagen (1979:189). Vidarefinns där en allmän bestämmelse om alt böter som inte betalas skall förvandlas fillfängelse i lägst tio och , om inte annat är föreskrivet. Ibrottsbalken hänvisas till den närmare regleringen i lagen (1964:168) omförvandling av böter. Under vissa förutsättningar får bötesstraff tillämpas ävenom böter inte 1980/81:38 14 ingår i straffskalan för det aktuella brottet. Om det ärpåkallat för den tilltalades tillrättaförande eller av hänsyn till allmänlaglydnad fär böter ådömas tillsammans med villkorlig dom, skyddstillsyn elleröverlämnande till vård enligt bamavårdslagen. Betalningsskyldigheten åläggs däi dagsböter till ett antal av högst 120. Avsikten är att antalet dagsböter idessa fall skall bestämmas sä att den samlade reaktionen blir lämpligt avvägd.Vad gäller verkställigheten behandlas bötesstraffet som skilt frän den andrapåföljden, vilkel innebär ait straffet består även om den andra påföljdenundanröjs. Även i vissa andra fall kan ett bötesstraff tillämpas sompåföljd trots att böter inte ingär i straffskalan för det brott som äraktuellt. Ett lindrigare straff än straffskalan innefattar kan sålunda ådömasför gärningar som har begåtts innan gärningsmannen har fyllt 21 är. Den som harbegäll brott under inflytande av psykisk sjukdom eller annan själsligabnormitet kan ocksä dömas till ell lindrigare straff än vad som är föreskriveti straffskalan, om särskilda skäl föreligger. 1 undantagsfall kan även andragärningsmän än som har nämnts ådömas böter trots att straffskalan inteinnehåller detta straff. Preskriptionstiden för böter är fem är, räknad frän detatt domen vann laga kraft. Hänsyn tas alltså inte till bötesstraffetsstränghet. Preskriptionen avbryts genom att den dömde delges ansökan om altböterna skall förvandlas till fängelse. Böter är som näinnts den ojämförligt vanligaste påföljdenför brott. Enligt den officiella statistiken för är 1978 ålades under åretdrygt 337 000 bötesstraff, medan antalet utdömda påföljder av annat slag var ca32 000. Böter kan åläggas på tre olika sätt, genom dom,strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot (ordningsföreläggande). Ar1978 ålades böter i 43 714 fall av domstol, medan böter i 110 330 fall åladesgenom strafförelägganden och i 183 355 fall genom ordningsförelägganden. Strafförelägganden utfärdas av åklagare och tillämpas bådebelräffande brott för vilka endast böter - dock ej normerade böter - ingår istraffskalan och beträffande brott som är belagda med dagsböter eller fängelsei högst . Högre dagsbotsantal än 60 fär inte tas upp i ettstrafföreläggande. Också andra begränsningar finns uppställda. Tillämpningsområdet för ordningsbot är begränsat tillförseelser som är belagda med penningböter, dock inte normerade böter.Ordningsbot föreläggs i regel av en polisman. Riksåklagaren har bemyndigats atti samråd med välja ut vilka förseelser som skall beivrasgenom ordningsföreläggande. För varje förseelse bestämmer riksåklagaren detbelopp som skall tas upp som ordningsbot. Nivån pä beloppen har eftertillkomsten av det första beslutet blivit föremål för en mera allmän översynvid ett tillfälle, efler samråd med bl. a. företrädare för domstols- ochpolisväsendet. Efter denna översyn meddelades de nu gällande föreskrifterna iämnet (SFS 1977:112. ändrade senast 1980:738). Flertalet av de gärningar somtas upp i beslutet utgör trafikförseelser. 1980/81:38 15 4 Frågan om höjning av minimi- och maximibeloppen förböter medförde inte nägra mera genomgripandeändringar i bötessystemet. Huvuddragen i den tidigare giillande regleringen -främst bestämmelserna i 2 kap. 8 § i 1864 ärs strafflag och i den s. k.särskilda böteslagen (1931:328) - överfördes till balken utan ändringar i sak.Endast vissa belopp justerades med hänvisning till penningvärdels förändring (prop.1962:100 del C s. 223 ff). Sålunda ändrades minimum för dagsbotens belopp frånen till och maximum frän 300 till . Vidare höjdes maximibeloppetför penningböter frän 300 till . Maximum för penningböter som gemensamtstraff höjdes från 500 till ! Slutligen höjdes det allmänna bötesminimumfrän fem till . Enligt min mening bör lämpligen de belopp som sålundajusterades vid tillkomst nu ändras pä nytt. Penningvärdet har juundergått betydande förändringar sedan trädde i kraft. Ett uttryckför detta är att basbeloppet enligt 1 kap. 6 S lagen (1962:381) om allmän försäkringhar mer än tredubblats sedan är 1965. En justering av beloppen är därför somjag redan har antytt påkallad med hänsyn till intresset av att vidmakthållabötesstraffets praktiska användbarhet och att om möjligt även utvidga desstillämpningsområde. En sådan justering torde också fä en allmän återverkan påpraxis, i synnerhet när det gäller penningböter. Det skulle kunna övervägas att indexreglera de aktuellabeloppen, t. ex. genom att läla dem bli bestämda till kvotdelar av basbeloppet.En sådan lösning synes dock böra undvikas av bl. a. praktiska skäl. Jagförordar i stället att beloppen även denna gäng höjs i absoluta tal. Det synesdärvid inte nödvändigt att eftersträva en exakt anpassning tillpenningvärdesförändringarna sedan är 1965. Straffmaximum för penningböter, som f. n. är . börenligt min mening lämpligen höjas till . Maximistraffet förpenningböter som gemensamt straff är nu och bör höjas till 2 000 kr.Även beloppen för lägsta och högsta dagsbot bör höjas. Jag föreslär attminimibeloppet höjs frän tvä till . och maximibeloppet frän 500 till .