prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Grundutbildningen för vuxna omfattas inte avden tväprocentiga nedskärningen av den kommunala vuxenutbildningen i övrigt. För kontakttolkutbildning samt för godkännande ochauktorisation av tolkar och översättare beräknas medel för verksamhet ioförändrad omfallning. Chefenför har lidigare denna dag anmält för- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 17 slagtill kuhurpoliliska insatser för invandrare och språkliga minoriteter. En delav insatserna avser barn. Stöd föreslås i viss ulslräckning kunna ges föröversättning lill invandrarspråk av svenska barnböcker. Reglerna för slöd tillkulturtidskrifter föresläs bli ändrade sä atl bidrag kan ges lill lidskrifterför invandrarbarn. Det bör även nämnas atl utbildningsministern har framhållitalt en satsning på program för och om invandrare är angelägen inom ramen förutbildningsradions verksamhet. I del följande beräknas medel för invandrarverkelsverksamhetsbidrag lill invandrarorganisationer och för projektbidrag utgå ihuvudsakligen oförändrad omfallning. Den av invandrarverket initierade verksamheten medinriktning på ökad invandrarkunskap beräknas kunna bedrivas i oförändradomfattning. (A 1978:06) väntas avgeförslag om ändring i den lagstiftning som har lill syfte all motverkadiskriminering på etnisk grund. I kommunalvalen dellog unga invandrarei större utsträckning än äldre. Valdeltagandet bland invandrarna i såväl folkomröstningenom kärnkraft som 1979 var emellertid lägre än ikommunalvalen . Utvärdering av invandrarnas deltagande i kommunalvalengörs av och . Som har framgått av vadjustitieministern har meddelat har 1,5 milj.kr. beräknats försärskild information till invandrare års kommunalval. Del rådgivande organ i invandrarfrågor som är knutettill har omorganiserats. Del är numerasammansatt av enbart företrädare för invandrar- och minoriletsorganisationerna. Sammanfattningsvis kan framhållas alt flera av deätgärder för invandrare för vilka medel beräknas i statsbudgeten bör kunnabidra till att förbättra den andra generationens situation. bättre underlagför långsiktigt arbete med denna inriktning kommer all föreligga när resultatfinns från pågående utvärderingar av hemspråksträningen i förskolan och hemspråksundervisningeni samt från ElFO:s och SÖ:s forskningsprojekt med särskiltinriktning pä den andra generationen invandrare. Jämställdhetmellan kvinnor och män Jämställdhet mellan kvinnor och män är alltjämt enfråga som slår i fokus för samhällsdebatten. Även om viktiga delresultat haruppnåtts återstår mycket innan reell jämställdhet har vunnits. Det handlarytterst om varje människas rätt lill utveckling, utbildning och arbele eftersin läggning och sina förutsättningar. Rätten till arbete, för kvinnor såvälsom för män, är en viktig förutsätlning för jämslälldhetsarbelet. Arbetetmed atl undanröja förvärvshinder fortsätter. En utbyggd barnomsorg, ensamhällsplanering där boendeomräden och arbetsplatser integreras och med välfungerande kommunikationer, är viktiga förutsättningar för atl kvinnor och mänskall kunna arbeta och verka på lika villkor. 2 1980/81. I .saml.Nr 100. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 18 Alltsedan mitten av 1970-lalel har en radfamiljepolitiska reformer genomförts för atl underlätta för kvinnor och mänatt kombinera förvärvsarbete med omsorgen om barnen. Det är nödvändigt allkvinnor och män delar del praktiska ansvarel för familj, hem och barn liksomförsörjningsansvaret. Det innebär all männens traditionella roll måsteförändras och all männen stimuleras att dela ansvarel i hemmet och gesmöjlighet lill atl bl. a. genom slörre kontakt med barnen få del av nya värdenoch erfarenheter. Regeringen fastställde riktlinjer för sittfortsatta jämslälldhelsarbele. Dessa riktlinjer har överlämnats till riksdageni form av en regeringsskrivelse (1979/80:168). Underlag för denna ärjämställd-hetskommitténs betänkande (SOU 1979:56) Steg på väg. 1 skrivelsenredovisas riktlinjerna och organisationsformerna för regeringens fortsattajäm-ställdhelsarbele med avseende på ubildning, arbetsliv, familjepolitik,boende- och samhällsplanering, hälsa och sociala problem, representation ibeslutande församlingar, opinionsbildning saml internationellt samarbete. Kvinnor och män (flickor och pojkar) fortsätter atlvälja utbildningsvägar som är iraditionelll könsbundna. Eleverna måsteuppmuntras atl ifrågasätta könsbundna värderingar samt stimuleras alt välja utbildningoch sysselsättning efter intresse och förutsättningar. Därmed vidgas också denenskildes arbetsmarknad. nya läroplan betonar särskilt jämställdhetsfrågornasbetydelse.- Arbetsmarknaden är fortfarande mycket könsuppdelad,även i internationell jämförelse, vilkel bekräftas av en frånvåren 1980. Mer än hälften av kvinnorna finns på den offentliga sektorn, främstinom hälso- och sjukvård, socialvård och undervisning, mot endast en fjärdedelav männen. Inom tillverkningsindustrin är förhållandet del omvända - där utgörmännen tre ijärdedelar av de sysselsatta. Den offentliga sektorn beräknas inleväxa i samma takt som lidigare. Kvinnornas arbetsmarknad måste breddas. Ettaktivt arbete måsle bedrivas för alt få in fler kvinnor på mansdomineradearbetsplatser på alla nivåer i arbetslivet, särskilt inom den mansdomineradeindustrisektorn. Lagen (1979:1118, omtryckt 1980:412) om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet trädde i krafl . 1anslutning härtill har i enlighet med lagen inrättats en jämställdhelsombudsmanmed kansli samt en jämslälldhetsnämnd. Den nya lagen ulgör ylterligare ell instrument för attpraktiskt verka för jämställdhet i arbetslivet. Lagen förbjuder diskrimineringpå grund av kön vid anställning, befordran och vid utbildning till befordran.Det är enligl lagen också förbjudet att tillämpa olika anställningsvillkor förkvinnor och män när de utför enligl kollektivavtal lika eller likvärdigtarbele. liksom att leda och fördela arbetet pä elt könsdiskriminerande sätt.Lagen ålägger vidare alla arbetsgivare alt arbeta aktivt för jämställdhet.Dessa senare Prop.1980/81:100 Bilaga 15 19 regler kan ersättas avkollektivavtal om jämställdhet. Lagreglerna om aktiva jämslälldhetsåtgärderbygger på atl det jämslälldhetsarbele som redanhar börjat utvecklas inom ramen för olika kollektivavtal skall fortsättaoch utvecklas vidare över hela arbetsmarknaden. Kollektivavtalen omjämställdhet har särskild betydelse när lagens regler om aktiva ätgärder skall tillämpas eftersom avtalen skall angenivån för vad som kan krävas med stöd av lagen. Även om jämslälldhetslagen förhoppningsvis kommeratt påverka ambitionsnivån ikollektivavtalen om jämställdhet kommer lagens regler om aktiva ålgärder självfallet att fä sin väsentliga effekt på den del av arbetsmarknadensom inte täcks av sådant kollektivavtal. har som uppgiftatt tillse atl lagen efterlevs. Eltkonstruktivt samarbete i frivillighetens anda ska eftersträvas. Ombudsmannens tillsynsskyldighet när det gälleraktiva jämslälldhetsåtgärder liksom nämndens verksamhet begränsar sig lillden del av arbetsmarknaden där det intefinns kollektivavtal om jämställdhet. 1 övrigt har ombudsmannen att förarbetsmarknaden i dess helhet lämnaenskilda slöd i diskrimineringstvister när de inle biträds av sinafackliga organisationer eller är oorganiserade. Ombudsmannen ska vidare verka pådrivande på delaktiva jämslälldhelsarbetel inom arbetslivet som helhet och därvid särskiltbeakta grupper med svagt utgångsläge pä arbetsmarknaden. Ombudsmannen skaslutligen genom information sprida kunskap om jämslälldhetslagen och påannat sätt medverka i strävandena atlfrämja jämställdheten inom samhället. En jämslälldhetsberedning inrättades iregeringskansliet under hösten 1980.1 beredningen finns företrädare från samtliga departement. Den leds av del för jämslälldhetsarbelet ansvarigastatsrådet. Dess syfte är att ge jämställdhelsfrågorna en starkare ställningoch en mer framskjuten plats i regeringsarbelel saml att bevaka att regeringensriktlinjer för del fortsalla jämställdhetsarbetetföljs. 1 , som har det samordnande ansvaret förjämslälldhetsarbelet, har särskilda tjänster härför inrättats. För det fortsatta jämslälldhetsarbelet har ocksäden parlamentariska jämställdhetskommitlénen central roll. Med anledning av den nya organisationen håller nya direktiv lill kommittén på att utarbetas. Dessa innebäralt kommittén liksom skall bevaka jämslälldhetsaspekterna på allaområden och la initiativ tillpraktiska försök. Vissa frågor harlyfts fram i direktiven. De kommunala jämställdhelskommittéernahar vikliga uppgifter i atl bevaka boende- och samhällsplanering,daghemsuibyggnad samt se till alljämslälldhetsaspekterna genomsyrarall verksamhet. Kommittén bör följa, stimulera och stödja kommunerna i derasjämslälldhelsarbele. Detta bör ske i nära kontakt med kommunförbunden. En förutsättning för alltjämslälldhelsarbele är en förändring i attity- 1980/81:100 Bilaga15 20 derna.Vid sidan av ålgärder för att nå målet jämställdhet måste etl intensivtopinionsarbete bedrivas. Opinionsbildning kring könsrollsfrågor är ett av deviktigaste medlen i att bekämpa fördomar. Kommittén bör därför intensifieraopinionsbildningsarbelet. Den bör därvid samarbeta med studieförbunden, menockså med andra organisationer. mer aktivt opinionsbildningsarbete pä bredfront kräver ell stort antal personer med grundläggande kunskaper ikönsrollsfrågor. Kommittén skall i kontakt med studieförbund, fackliga ochandra organisationer initiera och stimulera till utbildning av informatöreroch opinionsbildare i könsrollsfrågor. Kommittén skall också kontinueriigtbevaka denna utbildning och överväga egen medverkan och slöd till denna. Jämställdhet är inte bara en kvinnofråga. Männenslevnadsvillkor och roll i samhällets jämställdhelsarbete har fått en alltförundanskymd plats. Kommittén skall göra en kartläggning av mäns situation, avmäns attityder och medvetenhet om sin egen roll och om kvinnornas villkor.Kommitténs studie skall också omfalta mäns inställning till förändringar ijämställdhets-syfte samt deras benägenhet att aktivt medverka till dessa. Kommittén kommer även fortsättningsvis alt arbeta medmera långsikliga projekt inom jämställdhetsområdel och med frågor av störreprincipiell räckvidd. Kommitténs uppgifter rör alla områden i samhället. Detlatill skillnad från jämställdhetsombudsmannens verksamhet som gäller arbetsmarknadsområdet. Jämställdhetskommitlén slutförde undersökningenom Kvinnors arbete (SOU 1979:87). Åtgärdsförslag i anslutning till utredningen väntasunder . Under är påbörjade jämställdhetskommitlén en utredning omförutsättningar för att lagstifta mot könsdiskriminering i reklam. Denna väntasbli klar . Kommittén har vidare startat ett projekt inomidrottsområdet i samarbete med kommun och . Under är 1980 har kommittén fält i uppdrag atl göra enstudie av invandrarkvinnornas situation. Studien skall utgöra underlag för detfortsatta arbelel med all förbättra invandrarkvinnornas möjligheter att byggaupp en identitet baserad såväl på del egna kulturarvet, som på normer ochvärderingar i del svenska samhället. höll FN sin första kvinnokonferens i Mexico.Vid denna antogs en världsaktionsplan. Vidare beslöts alt en ny konferens skullehällas om fem är. Denna ägde rum den 14-30 juli1980 i . 1 konferensen deltog 147 medlemsnationer med sammanlagt I 326delegater. 1 anslutning till den officiella konferensen hölls enparallellkonferens som var livligt besökt av bl. a. representanter fränkvinnoorganisationer. Huvudsyftet med konferensen var atl under tematsysselsättning, utbildning och hälsa behandla förändringar i kvinnorsställning sedan kvinnokonferensen i är 1975. En annan huvudfrågavar hur olika hinder skall kunna undanröjas så att kvinnor och män på likavillkor skall kunna 1980/81:100 Bilaga15 21 varaaktiva i arbetslivet, i hemmet, som föräldrar saml i samhället i övrigt. Elthandlingsprogram utarbetades som komplement till den världsaktionsplan somantogs vid . På dagordningen stod också effekterna avapartheid på kvinnor i södra , effekterna på palestinska kvinnor i ochutanför av ockuperade områden samt kvinnliga flyktingars svårigheter. tog i samband med utarbetandet avhandlingsprogrammet tillsammans med de andra nordiska länderna med framgångupp bl. a. mannens roll, rätten för kvinnor och män alt kombineraförvärvsarbete med ansvar för barn samt vikten av att den nya teknikenutvecklas på elt sätt som stärker kvinnors medverkan i samhällsutvecklingen. uppföljningsseminarium för svenska deltagare ikvinnokonferensen, såväl enskilda som representanter fränkvinnoorganisationerna, arrangerades av jämställdhetskommitlén i Slockholmhösten . I handläggs ärenden som rörförhållandet till internationella arbetsorganisationen (). Under perioden1978-1981 ingår som suppleant på en regeringsplals i styrelsen förinternalionella arbelsbyrån. är medlem i sex av lLO:stio induslrikommiltéer, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, järn-ochstålindustri, byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten och kemiskindustri samt i kommittén för tjänstemän och utövare av fria yrken. Beslut ominrättande av tre nya induslrikommiltéer har fatlats av . har under del gångna året medtreparlsdelegationer, dvs. företrädare för regering, arbetsgivare och arbetstagare,bl. a. deltagit i internationella arbetskonferensens sexliosjätle möte.Arbetskonferensen reviderade bl. a. organisationens program och budget . För innebär konferensens beslut i denna del ensänkning av det årliga bidraget från närmare 1,7 milj. dollar till ca1,25 milj. dollar . Sänkningen beror på atl har återinträtt sommedlem i organisationen. antog en rekommendation (nr 162) omäldre arbetstagare och en reviderad lista över yrkessjukdomar vilken hör lillden av ratificerade konventionen (nr 121) om förmåner vid yrkesskada.Dessa texter kommer atl föreläggas . har som första land tillträtt lLO:s konvention(nr 152) om arbetarskydd vid hamnarbete (prop. 1979/80:133, SoU 1979/80:40,rskr 1979/80:311). Den andra av arbetskonferensen antagna konventionen(nr 153) om arbetstider och viloperioder inom väglransportomrädet medtillhörande rekommendation (nr 161) har förelagts . ochEuroparådet har gemensamt utarbetat en europeisk överens- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 22 kommelseom sjukvård för personer som tillfälligtvistas utomlands. Överenskommelsen antogs av en särskild regeringskonferens ioktober 1980. Frågan om anslutning lill överenskommelsen bereds f. n.i . 1 har frågor som rör migration ochinvandrares ställning fått allt större utrymme. genomfördes en avSverige förolagen konferens med deltagande av ministrar som svarar förinvandrarfrågor. Konferensen antog slulsalser av slor belydelse för framförallt Europarådels arbete med migrationsfrågor. Konkreta insatsertill förmånför utvecklingen, särskilt sysselsättningsutvecklingen, i utvandringsregionerkan göras av s.k. . Fondens roll har nyligenförstärkts genom beslut dels i , dels i fondstyrelsen. Etl förslag från den europeiska fackligasamorganisalionen (EFS) atl inom ram sammankalla enirepartskonferens om sysselsättningsfrågor har beretts , bl. a.genom kontakter med den gemensamma organisationen för EG-ländernasarbetsgivareföreningar och industriförbund (UNICE). Framför allt de senares ringaintresse för den föreslagna konferensen ledde till alt frågan numera haravförts från dagordningen. Inom har sysselsättningsfrågorna ägnats fortsattstor uppmärksamhet. Uppföljningen av ministerkonferens omungdomsarbetslöshet förs vidare i såväl ulbildningskommitlén som arbetskrafts-och socialkommittén. Den senare höll ett nytt högnivåmöte omsysselsättningsfrågor för ungdomar, hölls en högnivåkon-ferens omkvinnors sysselsättning och planeras en ministerkonferens omallmänna arbelsmarknadspolitiska problem. deltar, som redovisats tidigare, på skilda sätti internationellt samarbete som rör skydd och omhändertagande av flyktingar.Huvudsakligen behandlas dessa frågor inom ramen för FN-samarbetet, särskilt iFN:s flyktingkommissaries exekutivkommitté. antog enöverenskommelse om överförande av ansvarel för flyktingar lill vilken Sverigehar anslutit sig. Överenskommelsen innebär bl. a. en närmare reglering avtidpunkten då den stat lill vilken enflykting med resedokument har flyttat har att svara för förnyelse av hansresedokument. Den reglerar också vissa frågor om återtagningsskyldighet förasyllandel. För atl bättre kunna följa samarbetet i bl. a. flyktingfrågor i den mellanstalliga kommittén för europeiskmigration () har regeringen ansökt om observalörsstalus för iorganisationen. Ansökan bifölls av . Rådet beslöt vidsamma möte att i fortsättningen kalla organisationen for Migration (ICM). Det gångna året har inneburit mittpunkten på del av FNutropade internationella kvinnoårtiondet, markerad genom den väridskonferenssom ägde rum i ijuli 1980. Konferensen reviderade bl.a. den Prop.1980/81:100 Bilaga 15 23 handlingsplansom antagits av motsvarande konferens i . Den av FN;s generalförsamling år 1979anlagna konventionen om avskaffandeav all slags diskriminering av kvinnor (prop. 1979/80: 147, AU 1979/80:30, rskr1979/80: 327) har ratificerats av . Nordiska samarbetsprogram finns inom tre avarbetsmarknadsdepartementetssakområden, nämligen arbetsmarknad, arbetsmiljö och jämställdhet mellankvinnor och män. beslöt de nordiska arbetsministrarna all en arbetsgrupp skulle tillsättas med uppgift atlgranska överenskommelse omgemensam nordisk arbetsmarknad och lämnasädana förslag till komplettering avöverenskommelsen som granskningenkan föranleda. Detla arbete har påbörjats. behandlade de nordiska arbetsmiljöminislrarna etlförslag till reviderat handlingsprogram på arbelsmiljöområdet som kommer attföreläggas 29:esession . Vad slutligen beträffar jämställdhetssamarbetet kan nämnas all regeringarna på förslag har beslutat attdessa frågor i fortsättningen skall behandlas av nordiska ministerrä-det/jämställdhelsministrarna och atljämställdhetsutskoltel skall vara direkt underställtjämslälldhetsminisirarna. För atl bevaka frågor som rör arbetsmarknads- ochsocialdepartementensverksamhetsområden finns vid vissa utlandsmyndigheter arbetsmarknadsråd ellermotsvarande befattning. Sådana tjänster finns f. n. i . , ,, och . Den av arbetarskyddsfonden i samarbete medIngenjörsvetenskapsakademien (IVA)sedan några är bedrivna försöksverksamheten med särskilda miljöbevakareplacerade vid ambassaderna i och upphörde . Regeringen har fattat beslut omen motsvarande verksamhet med tvåarbelsmiljöatlachéer placerade vid ambassaden i och delegationen iBryssel (SFS 1980:616). Finansieringen av verksamheten sker i sin helhet med medel som avräknas från arbetarskyddsfonden. Överläggningar har inletts omsamarbelsavial på arbelsmiljöområdet med dels , delsEG-kommissionen. Anslagsförändringarna inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområdei förhållande till motsvarandeanslag på statsbudgeten för budgetåret1980/81 framgår av följande sammanställning (milj. Statsbudget 1980/81 Förslag 1981/82 A m. m. D Invandring m. m. 48.7 7068,3 4 390,6 + 2,9 + 332,8 + 657,2 -1- 24,7 Prop.1980/81:100 Bilaga 15 24 såvitt avser frågor under litteraA (ulom A 6), B och C; statsrådetAndersson såvitt avser frågor under A 6 samt littera D. Anmälantill statsbudgeten för /82 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. 1979/80Utgift 16459 126 1980/81 Anslag 18031000 1981/82Förslag 19970000 Till hör frågor om arbetsmarknad,arbetsmiljö, invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhet mellan kvinnoroch män samt internationellt samarbete som berör dessa frågor. Vidare hör tilldepartementet i administrativt hänseende samordningskansli. Beräknad ändring 1980/81 1981/82 (även utrikes resor) Expenser -H 681 000 Prop.1980/81:100 Bilaga 15 25 Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill19970000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslär att till för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . A 2.Kommittéer m. m. 1979/80Utgift 14865529 Reservation 8779 393 1980/81Anslag '12072000 1981/82Förslag 13 584000 ' Ursprungligen anvisades . Härav har 3000000kr. tillförts anslaget A 6. lämslälldhel mellan kvinnor och män (prop. 1979/80:93, AU 1979/80:30,rskr 1979/80:327).Härutöver sparas . under anslagsposten forskning och utveckling enligt regeringensproposition (1980/81:20 bil. 11, AU 1980/81: II, rskr 1980/81: 56) om besparingar istatsverksamheten m. m. Disponibelt under anslaget för /81 är således . För /82 förordar jag atl anslaget försupp med . Jag räknar med . lill forskning och utveckling vad avser arbetsmarknadsfrågor samlandra frågor inom departementets ansvarsområde. För övrig utredningsverksamheträknar jag med etl medelsbehov av . Chefen för har under niondehuvudtiteln anmält frågan om den framtida ställningen för institutet försocial forskning (). Expertgruppen (ln 1968: 14) för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor, som är en av kommittéeravses bli samlokaliserad med och ombildas lill en delegation. Kostnadernaför delegationen beräknas betalas från kommilléanslagel. Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Kommittéer m.m. för /82 anvisaett reservationsanslag av . A 3.Extra utgifter m. m. 1979/80Utgift 323787 Reservation 19605 1980/81Anslag 220000 1981/82Förslag 220000 /82 förordar jag atl anslaget förs upp med oförändrat 220000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Extra utgifter för /82 anvisaett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 26 1979/80Utgift 8027000 1980/81Anslag 8281000 1981/82Förslag 6825000 Från anslaget skall betalas kostnader för Sverigesdeltagande i internalionellaarbetsorganisationens () verksamhet och för (SFS 1977:987).Kostnader för annat internationellt samarbete inom departementetsansvarsområde betalas också från anslaget liksom kostnader för sädanainternalionella kongresser i för vilka åtar sig värdskapet,bl.a. Medelsbehovet under anslaget minskar under budgetåret1981/82 lill följd av att delsSveriges mandattid i lLO;s styrelse utgår, dels haråterinträtt i som betalande medlem. Jaghemställer all regeringen förslår alt till Internationellt samarbete för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 3 389722 1980/81 Anslag 3 175000 1981/82Förslag 3655000 F. n. finns fem arbetsmarknadsråd, som är stationeradei , , , och och en motsvarande tjänstemanvid delegationen i . Deras arbetsuppgifter anges i förordningen (1977:575) med instruktion för arbelsmarknadsråd (ändrad 1977: 1103). Beräknad ändring 1980/81 1981/82 (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) Expenser (inkl. reseersättningar Vissa kostnader för biträden m. m. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 3655000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Arbetsmarkiuidsråd för /82anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 27 Jämställdhet mellan kvinnor och män 1980/81 Anslag '4000000 1981/82Förslag 4425000 ' Härutöver har på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /81 föreslagits . Från anslaget betalas kostnader för jämslälldhetsombuJsmannen med kansli, jämställdhetsnämnden saml kostnader för forskning ochutveckling vad avser jämställdhet mellan kvinnor och män.Jämställdhetskommitténs (Ju 1976:08) verksamhet finansieras också fränförevarande anslag. Jämställdhetsombudsmannensverksamhet häller pä att byggas upp. Lagen (1979:1118)om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet kräver aktiva insatserfrån ombudsmannens sida. Med hänsyn härtill har jag räknat upp anslaget med . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till .lämställdhet mellan kvinnor och män /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 28 B. ARBETSMARKNADM.M. har präglats av relativt god balans påarbetsmarknaden. Antalet sysselsatta har fortsatt alt öka och arbetslöshetenhar legat på en förhållandevis låg nivå. Beredskapsarbetena ocharbetsmarknadsutbildningen har kunnat begränsas kraftigt. Antalet sysselsatta ökade under de tre första kvartalen1980 med ca 70000 jämfört med motsvarande lid enliglarbetskraftsundersökningarna (). Totalt sysselsattes över 4,2 milj.personer. Ökningen jämfört med gällde såväl män som kvinnor samtbåde heltidsarbetande och deltidsarbetande.