prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:90 Bilaga2.1 541 rad)i hela kroppen. Medicinsk behandling är därför endast verksam -annat än för attlindra symtomen - vid helkroppsdoser mellan 1 Gy och 5 Gy. I detta dosområde ärdet skadorna på de blodbildande organen som är avgörande föröverlevnadsmöjligheten. Vid inandning av radioaktiva ämnen genom expositionför ett moln med radioaktiva aerosoler kan lungorna fä höga stråldoser utan althelkroppsdosen ger akut strålsjuka. Detta kan leda till lunginflammation efteren latenstid som kan variera från 1 7 månader, men som då kan fä ett mycketallvarligt förlopp och leda till döden . Även i detta fallfinns således Ud att förbereda omhändertagande av dem som kan ha fått högastråldoser (mer än 5 Gy i lungorna). Rubbningarav sköldkörtelfunktionen genom inandning av radioaktiv jod har av de medicinskaexperter strålskyddsinsfitutet konsulterat inte ansetts vara något allvarligtakut problem för medicinsk beredskap. Däremot kan det vara av stort intresseför uppföljning och uppskattning av konsekvenserna av en olycka att så snartsom möjligt utföra aktivitetsmätningar på sköldkörteln för personer, framförallt barn, som bedöms ha inandats radioaktiv jod. Sådana mätningar kan utförasvid nuklearmedicinska avdelningar vid de större sjukhusen och kan förmodligenorganiseras med kort varsel. Möjligheten till fosterskador uppträder vid lägrestråldoser än vad som krävs för de akuta strålskadorna. Enligt medicinsk praxisi bmkar fosterdoser på 0,1 Gy (10 rad) under det tidiga stadiet avhavandeskapet anses vara en abortindikation. Under 0,01 Gy brukar man anserisken för strålskador på fostret vara försumbar jämförd med den totala riskenför skador på fostret av andra orsaker. Behovet av råd beträffande risken förfosterskador och eventuell abort kan komma att bli avsevärt om en reaktorolyckaskulle inträffa. Den viktigaste beredskapen är här möjlighet till snabbutredning om vilka stråldoser som kan ha förekommit samt förståeliginformation om detta till de läkare som kan komma att konsulteras avallmänheten. Information av den typ som här har angetts ärväsentlig för läkare och övrig personal vid de sjukvårdsinrättningar som kanbli kontaktade om en olycka inträffar. På initiativ av hölls ettseminarium i medicinsk haveriberedskap i . Seminarietförmedlade mycket värdefull information, men var inriktat på den medicinskaberedskapen för omhändertagande av skadad personal vid en olycka inomkraftverken. Av särskild vikt är här de praktiska problem som gäller byte avkontaminerade kläder, snabb dekontaminering genom tvättning,stråiningsmätning, information till ambulanspersonal, information tillsjukhuspersonal. En viktig princip är att hålla-personalen tillräckligtinformerad i strålskyddsfrågor sä att inte strålrisker, som annars lättöverskattas, hindrar konven-Uonell snabb behandling av mekaniska skador ellerbrännskador. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.1 542 finner kan vänta en revidering av tidigare anvisningar så att berörda läkaredärmed får den grundinformation som är viktig för den lokala planeringen avberedskap för att omhänderta radioaktivt förorenade patienter. De brister somnu föreligger finns huvudsakligen pä informations- och utbildningssidan. Detorde ha haft sitt ursprung i att länsstyrelserna saknat formella möjligheteratt inrymma sjukhusens beredskapsplaner i sin beredskaporganisation. Eftersom informations- och utbildningsfrågorna är intimtsammankopplade med planering av övningar och spel är det möjligt att encentral planeringsorganisation med fördel skulle kunna planera och följa uppäven den information, utbildning och planering som erfordras för en god medicinskkatastrofberedskap mot strålskador. 1.6.13 Planering och förberedelse En central planerings- ochövningsledningsorganisation skulle kunna organiseras gemensamt mellankärnkraftinspektionen, strålskyddsinstitutet, länsstyrelserna ochkraftverksbolagen. I detta sammanhang bör även resurserna vid Studsvik och SMHIkunna utnyttjas. Organisationen skulle kunna arbeta under överinseende avstrålskyddsinstitutet i anslutning till BNA. Om ambitionsnivån för beredskapenhöjs rekommenderar strålskyddsinstitutet att regeringen vidgar uppdraget atthälla beredskapsplaner till att omfatta fler lån än kärnkrafflänen. Vidare kandet vara lämpligt med samarbete mellan länen beträffande utbildning och övning.Även detta skulle underlättas om en central planeringsorganisation tillskapas. SträlskyddsinsUtutet föreslär attsamtliga svenska län får skyldighet att hålla en viss grundberedskap motradioaktivt nedfall, främst när det gäller information och utbildning avpersonal vid länsstyrelser, polis och brandkår. 1.6.14 Jordbruk och livsmedel Så fort ett radioaktivt moln frånett havererat kärnkraftverk innehåller andra radioaktiva ämnen än ädelgaser,måste man räkna med att dessa ämnen förr eller senare avsälts på marken. De kandå ge upphov till gammastrålning, i värsta fall så intensiv att vissa områdenbör utrymmas för längre eller . Om strålningen är så intensiv atten snabb utrymning är nödvändig uppstår problemen med Ullsyn och skötsel avhusdjur som inte hinner flyttas och med jordbruksprodukter som inte hinneromhändertas innan de förstörs. Strålningen som sådan kan dock inte skada livsmedeloch ej heller växtlighet vid de markbeläggningar det kan bli fråga om. Vid de olyckor man räknar med påberedskapens nuvarande ambitionsnivå, är det enda radioaktiva ämne som är avbetydelse i dessa sammanhang radioaktiv jod, huvudsakligen isotopen jod-131som har ca 8 dygns Prop.1980/81:90 Bilaga 2.1 543 Det innebär att den radioaktivamarkbeläggningens aktivitet minskar till ca 1/av det ursprungliga värdet . Möjligheten till jodförorening avmjölken är beroende av årstiden, eftersom det bara är ettdirekt jodupptag kan förekomma och jod-131 är alltför kortlivat för att kunnaspridas genom lagrat foder. En möjlighet att undvika jodupptag är att hållakreaturen inomhus och utfodra dem med hö, ensilage och fodersäd som inte ärförorenat. Detta innebär emellertid en förlust, om inte vallgrödan kan skördasoch användas när joden försvunnit genom radioaktivt sönderfall. Kunskapen hos lantbmkarna om dessaproblem är alltför liten och det råder elt stort informations- och utbildningsbehov. För bestämning av halten avradioakliv jod i mjölk vid ett befarat jodnedfall på marken har statenslivsmedelsverk inköpt 20 st. detektorsys-tem. Mjölkmonitorerna är nukalibrerade och bruksanvisning för användning av detektorsystemet finnsutarbetad. Monitorerna förvaras centralt, men avses till en del placeras ikärnkraftlänen, med en central reserv som kan användas efter behov.Kontrollmätningen kräver emellertid förberedelseåtgärder i form av utbildningsamt kartläggning av mjölkproduktion och -transport. Sådana förberedelser böringå i beredskapsplaneringen för varje län. Att utveckla ett sådant system förfull beredskap beräknas ta . Det är nödvändigt att frågor omarbetarskydd utreds i förväg och alt normer utfärdas för de krav som kanställas på personal i olika situationer. Det torde vara självklart attexempelvis livräddande verksamhet motiverar större avsteg från bestämmelsernaän annan mindre viktig verksamhet. En möjlighet att angripaarbetarskyddsproblemen skulle kunna vara att som en första omgångpersonal i olika lednings- och verkställighets-funktioner verkar inom belagtområde, ersättningspersonal organiseras och hålls i beredskap för att kunnaavlösa dem som arbetar i området när dosmätning visat att så är önskvärt. Dettaskulle kunna innebära att personal - räddningsmanskap i området känner störretrygghet anhöriga till personalen känner större trygghet bättre möjlighet föreligger att kanalisera ochtillgodogöra sig de tjänster som frivilliga kan tänkas erbjuda. För personal som behöver medverka iräddningsarbete kan skyddsmask (gasmask) behöva användas. Den gör stor nytta omden är rätt inpassad. De flesta berörda, t. ex. brandmännen, har redan tillgångtill skyddsmask. Tillhandahållande för övriga personalkategorier bör övervägas. Det är mer tveksamt om användningen av skyddsmasker kanspela 1980/81:90 Bilaga2.1 544 någonstor roll för allmänheten. Relativt gott inandningsskydd kan som nämntserhållas genom inomhusvistelse. Vid total utrymning kommer sannolikt att uppstå ettbevakningsproblem som behöver lösas av polisen med militär hjälp. Studium avinträffade utrymningsfall bör kunna antyda om detta är ett problem som kräversärskilda beredskapsåtgärder. Beträffande möjligheten att sanera radioaktivt belagdmark för att minska externstrålningen känner strålskyddsinstitutet ingapraktiskt tillämpliga metoder. Särskilt är osäkerheten stor för icke flat marksom kuperad terräng, parklandskap och skogsmark. Mer forskning bör utförasbeträffande radioaktiva föroreningar i bebyggda områden - hur snabbt försvinneraktiviteten genom påverkan av nederbörd? Även här avser SSI att stödjaforskningsprojekt. Förorening av livsmedel väntas inte ge särskiltstora tillskott till den kollektiva stråldosen i fall med kraftigmarkbeläggning med I.ex. För jordbmksproduktionen på längre siktefter en olycka finns dock flera väsenUiga frågor som behöver belysas genomytterligare forskning. Beträffande frågor i samband med omfattanderadioaktiv markläggning har professor tagit upp en radproblem. Enligt behövs såväl försöks- som utredningsarbete för attta fram en funktionsduglig strålskyddsberedskap för lantbmket. Han kritiserarstarkt framförda förslag till sanering av marken och föreslårforskningsprojekt beträffande nedplöjning av förorenade ytskikt ochbeträffande strål-skärmade byggnader för djurvårdande personal.Strålskyddsinstitutet instämmer i att underlaget för bedömning av åtgärder vidmarkbeläggning är helt otillräckligt. Stora forskningsinsatser behövs och bl.a. avser institutet att med egna forskningsmedel försöka få till stånd visssådan forskning. Skyddet mot inandning av radioaktiva ämnen kan varamycket väsentligt för att undvika skador på bi. a. lungor och sköldkörtel.Visst inhala-tionsskydd kan erbjudas av byggnaders filtereffekt och av enkombinalion av ventilationsavstängning och snabb vädring efter passage av detradioakfiva molnet. Denna fråga bör utredas vidare. För att vid ett haveri erhålla snabba och säkrauppskattningar och prognoser av halt och deposition av radioaktiva ämnen kanmera avancerade datormodeller användas. Dessa använder förhandenvarande lokalameteorologiska mätdata samt vädertjänstens information om den aktuellasituationen. Att utveckla ett sådant system för full beredskap beräknas ta 2-3år. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 545 2 Remissyttrandena Bilaga 2.2 Yttranden har avgetts avrikspolisstyrelsen, överbefälhavaren (), (),, , arbetarskyddsstyrelsen, ,(), (), statskontoret, , lantbmksstyrelsen, statenslivsmedelsverk, , ,statens brandnämnd, statens planverk, statens industriverk, statensvattenfallsverk (), statens kämkrafUnspektion (SKI),, länsstyrelserna i ,, , och , (), länsstyrelserna i , , , ,, och , , och Västerbottenslän, AB Asea-Atom, centrala driftledningen (CDL), ,(), , , , ,i (LO), Centralorganisationen /SR,(), ,, Tekniska (), Tekniske Höjskole,, landstingsförbundet, landsUngen i ,, , , , , ,, , och , kommunerna . Svaren kan grovt uppdelas i olika grupper Rapporten underkänns och böråterremitteras lill SSI för omarbetning. Inga synpunkter på föreslagna konkretaåtgärder. Rapporten underkänns och böråterremitteras till SSI för omarbetning. Synpunkter på SSLs förslag framförsdock. Man tar ej ställning till SSLs konsekvensbeskrivning utankommenterar endasi de konkreta åtgärderna. ?en 1980/81. t .saml.Nr 90. 1980/81:90 Bilaga2.2 546 Man accepterar SSLs konsekvensbeskrivning ochkommenterar konkreta åtgärdsförslag. Till den första gruppen hör bl.a.: Länsstyrelsernai och län, SCB, AB Asea-Atom, Ale, Bjuriövs, , Varbergsoch Lunds kommuner samt KTH och Tekniske höjskole. Till gmpp två hör bl. a.: i Uppsalalän, , och . Till gmpp tre kan bl.a. hänföras: SLU, LRF,, statskontoret, länsstyrelserna i och Älvsborgslän samt läns landsUng. Till gmpp fyra ansluter sig bl. a.: Länsstyrelsernai , och län, lantbruksstyrelsen,, socialslyrelsen, , , , ochNorrtälje kommuner. 2.3Olyckstyper, sannolikheter och risker De i WASH-1400 framtagna olyckstyperna för kokar-och tryckvattenreaktorer är allmänt accepterade. Sannolikheten för de olikaolyckstyperna ifrågasätts däremot av ett flertal remissinstanser bl.a.länsstyrelserna i , och , kommunerna i Ale,, , , , och , , ABAsea-Atom, CDL, och ,, läns landsting och KTH. Dessa instanser förkastar därför ochanser att den bör omarbetas med hänsyn till tänkbara olyckor (ej de s.k. PWR-1och BWR-1). Professor har tidigare framlagt sinuppfattning om all ångexplosioner är otänkbara. Detta framgår även i svaretfrän KTH där professor skriver BWR-1 och PWR-1 förutsätter att en ångexplosioninträffar i reaklortan-ken, och att denna explosion har en sådan styrka altbåde reaktortanken och reaktorinneslutningen brister. Detta skulle kunna ledatill stora radioaktiva utsläpp efter olyckans inledning. Vid institutionen för reaktorteknologi, KTH, harman sammanställt och bedömt dessa undersökningar, som visar atlångexplosionsverkningsgra-den för reaktorförhållanden högst kan bli ,vilket medför att man nu kan utesluta reaktortankbrott ochreaktorinneslutningsbrott på grund av ångexplosioner. Som jämförelse bör nämnasatt man i WASH-1400 använde ångexplosionsverkningsgrader på . De allvarligaste olyckorna, nämligen BWR-1 ochPWR-1, kan således inte inträffa. SSLs rapport har därför endast värde somakademisk räkneövning, men den är oanvändbar som underlag för planering avhaveriberedskap och för en bedömning av vad som kan inträffa kring vårakärnkraftverk vid ett eventuellt haveri. Rapporten kan faktiskt betraktas somen säkerhetsrisk, då den befrämjar en diskussion av omöjliga olyckor, iställetför en saktig bedömning och analys av vad som man med realism kan förvänta ett reaktorhaveri. 1980/81:90 Bilaga2.2 547 Vattenfallframför allvarlig kritik mot rapporten. Vattenfallsgenerella slutsatser av genomgången inom verket och inom reaktorsäkerhetsgmppenär attSSLs riskbild som den presenteras i rapporten inte utgör en lämplig grund fören bättre beredskapsplanering, attriskbilden inte är relevant att användas som underlag för diskussion omkärnkraftens risker eller för jämförelser mellan olika risker i samhället, atten omarbetad rapport erfordras, som, efter en internationell remiss, läggs tillgrund för samhällets slutliga val av skyddsnivå. ABAsea-Atom sammanfattar i sitt yttrande sin kritik AB Asea-atom har på ett flertal väsentliga punkterfunnit mycket allvarliga brister i rapportens konsekvensbeskrivningar. Vårbedömning är därför, att rapporten ej kan användas som utgångspunkt för ökadberedskapsplanering och ej heller som underlag för en diskussion omkärnkraftens risker eller jämförelser mellan olika risker i samhället. Vi anserdärför, att beräkningarna måste göras om i samarbete med andra myndigheter ochorganisationer som tillsammans besitter kunnande på alla relevanta områden. Det haverifall som man använt som bas förkonsekvensberäkningarna saknar förankring i verkligheten. I en reservation till i länhar försvarsdirektören dock påpekat riskerna med BWR-2 Länstyrelsen vill i anslutning härtill framhålla,att olyckor av typ BWR-2 ger i stort sett samma skadeverkan som BWR-1 och harbedömts ha sex gånger större sannolikhet än BWR-l. De konsekvensbeskrivningar som SSI använtaccepteras i övrigt allmänt. När det gäller riskerna för skador vid exponeringav radioaktiv strålning framför exempelvis FOA FOA godtar i stort de principer och modeller somutnyttjas i beräkningarna men vill framhålla följande. De riskmodeller somutnyttjas är i allmänhet desamma som tillämpas för att fastställa tillåtligastrålningsexponeringar under löpande arbete med strålning exempelvis iarbetslivet. Dessa riskmodeller är inom strålskyddsområdet försiktiga vidosäkerhet om de verkliga farorna. Man måste räkna med att en analys, specielltom den innehåller ett flertal antaganden ät det försikUga (pessimisfiska)hållet, som slutresultat ger en överskattning i förhållande till de mesttroliga konsekvenserna vid en olycka. 1980/81:90 Bilaga2.2 548 Denna överskattning av konsekvenserna har ävenpåpekats av . SLU har på liknande sätt varnat för enöverskattning av strålriskerna. En motsvarande trolig överskattning av de akutaeffekterna kan erhållas dä en given strålmängd erhållen iflertalet fall ger mindre verkningar än samma mängd erhållen under en kortaretid. Ett flertal instanser efteriyser en övergripandesyn på risker i samhället. a. FOA eftersträvar en rimlig balans iförhållande till åtgärder mot andra händelser. efterlyser entotalsyn på risker, skydd och beredskap mot dels konventionella olyckor, delsolyckor inom kärnenergiomrädet. Detta stöds av flera remissinstanser bl. a.FOA, statens brandnämnd, CDL, , Studsvik EnergiteknikAB, samt några kommuner och landsting. Några instanser har kommenterat vilken ambitionsnivåberedskapen bör ha. FOA framhåller bl. Hänsynstagande även till osannolika händelser medstora konsekvenser är ett viktigt tema i försvarsplaneringen. Diskussionen förshär inte om frågan huruvida man skall beakta en viss risk i planeringen. Det väsentligaär vilka konkreta åtgärder som bör vidtagas med hänsyn till olika typer av"hot". Dessa bör avvägas med hänsyn till hotets trolighet, till desskonsekvenser och till våra möjligheler att genom rimliga åtgärder motverkahotet. FOAexemplifierar några möjliga åtgärdsnivåer som t. ex. 1) Klargörande avansvarsfördelning. 2) Kunskapsberedskap ochstabsövningar beträffande möjliga händelser och krav på åtgärder. 3) Förberedelser för attdiagnosticera möjliga händelser och lämna anvisningar till allmänheten. 4) Förberedelser för allmänhetensskydd vid haverier. 5) Fysiskaåtgärder (ex. byggande av larmanläggningar och skyddsrum). FOA anser det väl motiverat att även för osannolika händelser ha en beredskappå nivå I och 2. Det finns starka skäl även för åtgärder pä nivå 3 med hänsyntill stora olyckor, dvs. främst för en utvidgad organisation för indikering ochanalys av strålning. Åtgärderna på nivåerna 4 och 5 måste rimligen bedömasutgående från en mera genomtänkt syn på risker i samhället i sin helhet. Länsstyrelseni berör i sitt svar kravet på flexibilitet anser att det kan vara nödvändigt atttillämpa beredskapsplanen flexibelt med inslag av improvisationer. 1980/81:90 Bilaga2.2 549 knappatidsmarginalen och osäkerheten om vad som hänt den efter att larmgått det dock nödvändigt med vissa fastställda förebyggande åtgärder som alltidverkställs utan särskild order. Länsstyrelseni framför om beredskapens ambitionsnivå ansluter sig i stort till de ibetänkandet framförda synpunkterna om förbättring och standardisering inomnuvarande ambitionsnivå. Skall den i rapporten föreslagna högre ambitionsnivånuppnås, måste tillföras väsentligen utökade resurser. Vid denhögre ambitionsnivån kommer planläggningen att omfatta hela länet. Landshövdingen, försvarsdirektören ochlänspolischefen i har framfört skiljaktig mening och tillägger Trots den låga sannolikheten för svåra olyckortalar trovärdighetsaspekter för att planläggning enligt den högreambitionsnivån genomförs. Utredningen visar att vid vissa olyckor kan en snabbinsats innebära väsentligare fördelar. Vid bedömning av vilka åtgärder som bör vidtas ärdet viktigt att beakta att läget, psykologiskt och politiskt, ändrats sedannuvarande atomskyddslags tillkomst. Allmänheten kräver nu större trygghet ochbättre beredskap . anser därför att man inte börstanna vid enbart förbättringar av den nuvarande beredskapen utan även börgenomföra en organisation för verksamheten vid eventuella, stora olyckor.Eftersom rekommenderar en vidgad beredskap följer attlänsstyrelsen instämmer i strålskyddsinstitutets förslag med detta syfte. En viss utvidgning av beredskapens syfte framhållesäven av lantbruksstyrelsen En stor olycka vid något av kärnkraftverken skulleför jordbmket och trädgårdsnäringen kunna innebära mycket stora ochsvåröverskådliga skadeverkningar. Även om säkerheten vid kraftverken bedömsvara mycket god och riskerna för en stor olycka är små är det med hänsyn destora möjliga skadorna i de areella näringarna vid en eventuell sådan olyckaenligt styrelsens uppfattning motiverat med en viss utvidgning av beredskapenssyfte. Enbart den omständigheten att risken för betydandeutsläpp av radioak-Uva ämnen inte helt kan uteslutas är enligt styrelsensmening tillräckligt motiv för en vidgad beredskap av den modell somstrålskyddsinstitutet föreslår. Det får anses vara ett berättigat trygghetskravfrån allmänheten att effektiva beredskapsplaner finns för här avsedda händelser. 1980/81:90 Bilaga2.2 550 Beredskapsåtgärderna på nuvarande ambitionsnivå börförbättras i enlighet med SSLs förslag. bör också fåen högre ambiUonsnivå. Beredskapsplaner bör omfatta en utrymningszon pä 40-80km beroende på bl. a. befolkningens geografiska fördelning runt resp.kärnkraftverk. SKIinstämmer i SSLs bedömning att Beredskapen mot atomolyckor bör förbättras. Dettabör enligt inspektionens mening särskilt beaktas vid den pågående översynen avlagstiftningen inom kärnkraftsområdet på så sätt att en ambitionsnivå förberedskapen, högre än den nu faktiskt rådande, klart uttryckes. Vattenfallframför följande synpunkter i sin promemoria Beredskapsnivån bör avpassas med hänsyn tillkonstmktionsförbätlring-ar, till reaktorsäkerheten i stort, och till samhälletsberedskapsplanering i övrigt. Ambitionsnivån bör även ta hänsyn tillallmänhetens stora tveksamhet till utnyttjande av kärnenergi. Detta gör attkraven kan komma att ställas högre på kärnkraftområdet än för övrigaverksamheter. Beredskapsplaner är även nytfiga i krigssituationer. Vattenfallanser av dessa skäl att en höjning av nuvarande beredskapsnivå är moUverad redannu. Kraftindustrins reaktorsäkerhetsgmpp anför följandesynpunkter på , och får därvid stöd av flera kraftproducenter,bl.a. Vi anser att man bör ta beslut ommodernisering inom nuvarande syfte av beredskapsorganisationen i stort settenligt SSLs förslag men att rapporten i övrigt skall lämnas utan avseende. När det gäller rimlighetsbedömning av förhöjdberedskapsnivå i sådan utsträckning att hänsyn tas till största tänkbara - mensamtidigt mycket osannolika - olyckor vill SLU förorda en samordning medberedskap mot konsekvenserna av kärnvapenbruk. Den ohämmade upprustning på kärnvapensidan,som pågår inom stormaktsblocken, utgör enligt SLU:s uppfattning ett allvarligtbestrålning&hot. Det synes därför vara välbetänkt att beakta även dettahot, dä förhöjd beredskap mot extremt stora reaktorolyckor planeras. Om såsker blir behovet av en förhöjd beredskap ännu mer motiverad och angelägen. ABAsea-Atom är mer kriUsk mot en utvidgning av beredskapsområdet SSI finner att om syftet med beredskapen mothaverier i kärnkraftverk skall vidgas för att medge god handlingsberedskap äveni händelse av en härdsmälta, brott på reaktorinneslutningen och mycket storautsläpp av radioakUva ämnen, bör beredskapområdet utsträckas till 40 å 80 kmfrän Prop.1980/81:90 Bilaga 2.2 551 kärnkraftverket.Denna slutsats måste anses ogrundad mot bakgrund av de synpunkter som lämnatsav AB Asea-Atom. SSLs förslag i beredskapshänseende förefaller inte heller ståi överensstämmelse med utländska överväganden. har synpunkler på delsambitionsnivån för kärnkraftverken, dels för forskningsreaklorn i Siudsvik Studsviks egen bedömning av tillgänglig informationär alt det inte finns övertygande skäl för höjning avambitionsnivån för den svenska beredskapen mot kärnkrafthaverier. Studsvik delar utredningens uppfattning atl dennuvarande ambitionsnivån för beredskapen mol reaktorolyckor i Studsvik ärtillfyllest. Denna ambitionsnivå för beredskapen vid Studsvikstöds även av . Mot bakgrund av vad som ovan anförts beträffandedels vissa enligl SVAB:s förmenande felaktiga förutsättningar i rapporten, delsmöjligheten att vidtaga säkerhetshöjande och konsekvenslindrande ålgärder ikärnkraftverken anser SVAB att beredskapsåtgärderna för ett reaktorhaveri kaninskränkas till närområdet, dvs.