prop · G403143 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:143 medförslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, m. m. (mellankommunala skatterätten); Regeringenföreslär att anta de förslag som har lagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Riksdagenhar fattat ett principbeslut om att mellankommunala skallerätten skallbrytas ut frän . I propositionen föreslås de lagändringar sombehövs för en sådan reform. Förslaget innebär att domstolen ges ställning av enallmän förvaltningsdomstol. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli1981. 1 1980/81. Prop; 1980/81:143 t 2 Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allrnännaförvaltningsdomstolar' dels att nuvarande 22-26 §§ skall betecknas 26-30 §§,dels att 1 § och den nya 28 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att rubrikennärmast före nuvarande 22 § skall sättas närmast före den nya26§, dels att i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 22-25 §§,samt närmast före 22 § en ny rubrik av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse l.§ Regeringsrätten är, i enlighet med vad iregeringsformen sägs, högsta allmänna förvaltningsdomstol. Den har sitt säte iStockholm. Kammarrätt är allmän förvalt- Kammarrätterna, är allmänna för- ningsdomstol närmast under rege- valtningsdomstolar närmast under ringsrätlen. Kammarrätterna ar kammarrätten i , kammarrätten iGöleborg, kammarrätten i och kammarrätten i . Länsrätt är allmän förvaltnings- Länsrätterna och meUankommu- domstol närmast under kammarrätt. nala skatterättenär allmänna förvalt- I varje län finns en länsrätt. ningsdomsiolar närmast under kam- I varje län finns en länsrätt. Mellankommunalaskatterätten har sitt säte i . Mellankommunala skatterätten prövar mål enligt skalle- ochtaxeringsförfattningarna i den ulslräckning som är föreskrivet i dessaförfattningar. I mellankommunala skatlerälten finns en eller fleraordförande vilka förordnas av regeringen för en bestämd tid. Den som förordnas lillordförande skall vara lagfaren. ' Lagen omtryckt 1979:165. Föreskrifierna i 17 § första stycket och 18 § om domförhetskall lillämpas på mellankommunala skallerätten. Nämndemännen i mellankommunala skatterätten förordnas avregeringen. Till nämndemän får uises endast myndiga svenska medborgare sominte har fy Ut . Den som är nämndeman i mellankommunala skalterälten får inlesamtidigt vara nämndeman i en kammarräti. Föreskrifternai 20 § andra och fjärde slyckena samt 21 § första och tredje styckena ombehörighet och skyldighet alt vara nämndeman skall tillämpas på mellankommunalaskallerällen. Ledamotoch föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svensk medborgare.Den som är omyndig eller i konkurstillstånd får ej utöva befattning som ledamoteller föredragande. I fråga om nämndeman i kammarrätt och länsrätt gäller 20och 21§§. Ledamot och föredragande i allmän förvaltningsdomstolskall ha avlagt domared. De somstår i sädant förhållande till varandra som sägs i 4 kap. 12 §rättegångsbalken får ej Ledamöter och föredragande i allmän förvaltningsdomstolskall vara svenska medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd fårinte utöva befattning som ledamot eller föredragande. I fräga om nämndemän i kammarrällernaoch länsrätterna gäller 20 och 21 §§ och i fräga om nämndemän i mellankommunalaskatterätten 25 §. Ledamöter och föredragande i allmän förvaltningsdomstolskall ha avlagt domared. De som står i sådant förhållande till varandra som anges i4 kap. 12 § får inle samlidigl 1* 1980/81. 1980/81:143 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse tjänstgöra som ledamöter i allmän tjänstgöra som ledamöter i allmän Denna lag träder i kraft . Lag om upphävande av lagen (1979:168) om mellankommunal skatterätt Härigenom föreskrivs atl lagen (1979:168) ommellankommunal skatterätt skall upphöra atl gälla vid utgången av . Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 5 b § rättshjälpslagen(1972:429)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5b§ Med domstol förstås i denna lag Meddomstol förstås i denna lag allmän domstol, allmän förvalt- allmändomstol, allmän förvalt ningsdomstol, bostadsdomstolen, ningsdomstol,bostadsdomstolen, försäkringsöverdomstolen, försäk- försäkringsöverdomstolen,försäk ringsrätt, , pa- ringsrätt,, pa tentbesvärsrätten, arbetsdomstolen, lentbesvärsrätten,arbetsdomstolen mellankommunala skatterätten och ochkrigsrätt. Vad i lagen sägs om krigsrätt. Vad i lagen sägs om dom- domstolskall även gälla arrende stol skall även gälla arrendenämnd, nämnd,hyresnämnd, statens va- hyresnämnd, statens va-nämnd och nämnd och överexekutor. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1979:240. - Nylydelse av 5 b § föreslagen i prop, 1980/81:84 med ikraftträdande Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, m. m. (mellankommunala skatterätten) Riksdagenfattade är 1978 ett principbeslut om alt de lidigare länsrätterna, länsskalterälternaoch fasfighetstaxeringsrälterna skulle brytas ut från länsstyrelserna ochomvandlas fill fristående länsrätter, en i varje län (prop. 1977/78:170, KU1977/78:47, rskr 1977/78:308). Samlidigl beslutade att mellankommunalaskatterätten skulle brytas ut från . Länsrättsreformengenomfördes (prop. 1978/79:86, JuU 1978/79:27, rskr1978/79:216, SFS 1979:165). principbeslut om mellankommunalaskatterätten verkställdes däremot inte i detta sammanhang (jfr prop. 1978/79:100bil. 5 s. 77 och prop. 1978/79:86 s. 29). Somchefen för anför i årets budgetproposition (prop.1980/81:100 bil. 5 s. 62) bör principbeslutet om mellankommunala skatterättennu verkställas. 2.1Huvuddragen i gällande ordning m. m. Densvenska förvaltningsdomstolsorganisationen har byggts ut kraftigt ,främst i fråga om de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förvaltningsrättsreformenår 1971 innebar alt tyngdpunkten i den domstols-mässiga besvärsprövningen iförvaltningsärenden flyttades från regeringsrätten till kammarrätterna som dåblev två till antalet. Prop.1980/81:143 6 kammarrätter ökats till fyra. omorganiseradeslänsstyrelserna i vissa delar och i samband med det inrättades länsdomstolar -en länsrätt och en länsskatlerätt i varje län. tillkom enfastighetstaxeringsrätt i varje län. Länsrättsreformen, som beslutade1978 och 1979, innebar atl länsdomslolarna bröts ut frän länsstyrelserna ochomvandlades till fristående allmänna förvaltningsdomstolar, länsrätter, en ivarje län. Bestämmelser om regeringsrätten, kammarrätterna ochlänsrätterna finns i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar(omtryckt 1979:165, ändrad senast 1981:37). Lagen innehåller föreskrifter bl.a. om vilka de allmänna förvaltningsdomstolarna är, om vilka mäl som prövas avdem, om vilka domare som skall ingå i domstolarna och om domförhet. I lagenfinns också vissa gemensamma bestämmelser i fråga om bl. a. omröstning,behörighet och domared. Det processuella förfarandet i de allmännaförvaltningsdomstolarna regleras i förvaltningsprocesslagen (1971:291, ändradsenast 1980:275). Mellankommunala skatlerälten föregicks av enmellankommunal pröv-ningsnänind som inrättades . I samband med attlänsrätterna och länsskatterätlerna inrättades ombildades mellankommunalaprövningsnämnden lill en skatterätt. Grundläggande bestämmelser om mellankommunala skatterättenfinns i lagen (1979:168) om mellankommunal skatterätt. Domstolen prövar vissabesvär över taxeringsnämndernas beslut (1 §). Enligt 73 § taxeringslagen(1956:623, 73 S ändrad senast 1979:175) prövar mellankommunala skatterättenbl. a. sådana mål där den skattskyldige har en förvärvskälla som i fråga ombeskattningsorten är att hänföra till flera län eller där det råder tvekan om ivilket län en skattskyldig skall taxeras. Besvär över koncernbolags taxeringarprövas av mellankommunala skatterätten, om bolagen avlämnar självdeklarationeri olika län. Det innebär att de flesta börsnoterade bolagen och många andrastörre företag faller inom domstolens kompetensområde. Vidare prövas skattefrågori samband med in- och utflyttning ur landet och i vissa fall taxeringar av äktamakar som är bosatta i olika län. (Se också 67 § och 105 § 2 mom.taxeringslagen.) Mellankommunala skatterätten prövar också mål enligt andraförfattningar på skatteområdet, se t. ex. 4 och 7 §§ förordningen (1933:395) omersättningsskatt (4 och 7 §§ ändrade senast 1979:170), 4§ lagen (1951:763) omberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst (4 § ändrad senast1979:173) och 12 § lagen (1978:970) om uppskov med beskattning avrealisationsvinst (12 § ändrad 1979:187). Domstolen har sitt kansli i . Rättensammanträder på den ort där den har sitt kansli. När del föreligger särskildaskäl. får rätten sammanträda på någon annan ort (2 § lagen om mellankommunalskatterätt). 1 mellankommunala skatterätten finns en eller flera ordförandesom förordnas av regeringen för . Den som förordnas'till ordförandeskall vara lagfaren (3 §). Föreskrifterna i lagen om allmänna förvaltningsdomstolarangående domförhet i länsrätterna samt orn omröstning, behörig- Prop.1980/81:143 7 hetoch domared är tillämpliga i mellankommunala skatterätten (4 §). I mellankommunalaskatterätten finns nämndemän som förordnas av regeringen. Till nämndemän fårutses endast myndiga svenska medborgare som inte har fyllt . I övrigttillämpas beträffande behörighet och skyldighet att vara nämndeman bestämmelseri lagen om allmänna förvaltningsdomstolar angående nämndemän i länsrätterna (5§). Förfarandeti mellankommunala skatterätten regleras i förvaltningsprocesslagen. 2.2Tidigare förslag och beslut beträffande mellankommunala skatterätten Tillgrund för länsrätlsreformen låg länsdomstolskommitténs betänkande (SOU 1977:80)Länsdomstolarna. I betänkandet anförde kommittén atl samma principiella skälsom talade för att länsdomstolarna skulle brytas ut från länsslyrelserna kundeåberopas för en utbrytning av mellankommunala skatterätten. Kommittén föreslog atldomstolen skulle brytas ut från och administrativt inordnas i länsrälteni (prop. 1977/78:170 s. 100). Kommitténs förslag att mellankommunalaskatterätten skulle brytas ut från tillstyrktes av detta verk ochde andra remissinstanser som yttrade sig i frågan. Några remissinstanser ifrågasatteemellertid om mellankommunala skatterätten borde inordnas i länsrätten iStockholms län. a. att det i mål hos mellankommunalaskatterätten förekommer intressekonflikter mellan kommuner. Vidare tillämpasen del särskilda arbetsrutiner vid domstolen. För det fall att mellankommunalaskatterätten skulle knytas till länsrätten i ansåg verkel attdomstolens kansli borde bilda en avdelning som skulle vara frislående iförhållande fill länsrätten i övrigt. I1978 års principproposition om fristående länsdomstolar uttalade föredragandestatsrådet att han biträdde förslaget att mellankommunala skatterätten skullebrytas ut från (prop. 1977/78:170 s. 20). Han anförde vidareatt han anslöt sig fill kommitténs uppfattning atl organisatoriska synpunktertalade för en administrativ samordning mellan länsrätten i och mellankommunalaskatterätten. Med hänsyn fill bl. a, vad hade anfört bordeemellertid denna fråga övervägas ylterligare. Fråganom mellankommunala skatterätten behandlades budgetproposifion.Dåvarande chefen för jusfitiedepartementet uttalade därvid (prop. 1978/79:100bil. 78) att han efter gemensam beredning med dåvarande chefen förbudgetdepartementet hade funnit att beslut om utbrytning av mellankommunalaskatterätten från inte borde verkställas i väntan påställningstagandena till föi;slagen i företagsskatteberedningens betänkande (SOU1977:86) Beskattning av företag. Ienlighet med de nu återgivna uttalandena föreslogs proposition angåendegenomförandet av länsrättsreformen inte någon ändring i den 1980/81:143 8 mellankommunala skatterättens ställning (prop. 1978/79:86 s.29). beslöt i enlighet med förslaget. I årets budgetproposition anför chefen för justiliedeparlemenletatl han efter samråd med chefen för budgeldeparlementet har funnit attberedningen inom av förelagsskatteberedningens förslag inlelängre hindrar att principbeslutet om mellankommunala skatterätten verkställs (prop.1980/81:100 bil. 5 s. 62). Övervägande skäl talar enligt föredragandestatsrådet för atl mellankommunala skatterätten blir en självständig myndighetsorn använder viss utrustning och vissa tjänster gemensamt med länsrätten iStockholms län; Vidare anförs att mellankornmunala skatterätten bör gesställning av en allmän förvaltningsdomstol. Den kommer därmed att falla under justifiedepartementetsansvarsområde, och blir central förvaltningsmyndighet fördomstolen. 2.3 Behovet av lagstiftning Ställningstagandena i fråga om mellankommunalaskatterätten innebär att regleringen av mellankommunala skatterättens organisafionm. m. bör finnas i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. Den från lagteknisksynpunkt lämpligaste lösningen torde vara att hiivuddelen av bestämmelserna ilagen om mellankommunal skatterätt flyttas över till lagen om allmännaförvaltningsdomstolar och där upptas under en särskild rubrik i likhet med vadsom nu gäller i fråga om regeringsrätten, kammarrätterna och länsrätterna. Ilagens första paragraf, som anger vilka de allmänna förvaltningsdomstolarna är m.m., bör både länsrätterna och mellankommunala skatterätten nämnas som allmännaförvaltningsdomstolar närmast under kammarrätterna. Vidare bör där anges att mellankommunalaskatterätten har sitt säte i . Om bestämmelserna om mellankommunalaskatterätten tas in i lagen oni allmänna förvaltningsdomstolar, blir degemensamma bestämmelserna i den lagen automatiskt tillämpliga också pä dennadomstol. Någon motsvarighet till 2 § lagen om mellankommunal skatterätt behövsdärför inte: Detsamma gäller i fräga om hänvisningarna i 4 § till 22 och 24 §§lagen om allmänna förvaltningsdomstolar. De andra lagar i vilka mellankommunala skatterätten nämnsbehöver inte ändras med anledning av reformen. I 5 b § rättshjälpslagen(1972:429, omtryckt 1979:240) bör dock en redakfionell ändring göras. Lagändringarna bör träda i kraft . 2.4 Mellankommunala skatterättens organisafion Redan i detta sammanhang vill jag efter samråd med chefenför något beröra frågan om mellankommunala skatterättensorganisation. F. n. finns två ordförande förordnade i mellankommunala skalterälten. 1980/81:143 9 En av dessa är en pensionerad länsrättslagman. Den andrefullgör uppdraget vid sidan av sin tjänst som länsrättslagman. Tillsammansägnar de två Ordförandena ca två tredjedels årsarbetskraft åt göromålen idomstolen. Systemet med ordförande som fullgör uppdraget som enbisyssla har fungerat väl. Det finns därför inte nägon anledning att i dettasammanhang göra någon ändring i det. a. med hänsyn till svårighetsgraden påmålen i domstolen är det angeläget att den som förordnas till ordförande även ifortsättningen har erfarenhet som ordinarie domare i en allmän förvaltningsdomstol. Vid mellankommunala skatterättens kansli tjänstgör f. n.en kanslichef, nio handläggare och sex kontorister. Samtliga ägnar hela sinarbetstid åt göromålen i domstolen men är f. n. anställda i riksskatteverket.Handläggarna bereder och föredrar målen. Några handläggare har också förordnandeatt handlägga mäl som avses i 18 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar.Bland handläggarna finns kammarrättsfiskaler och kammarrättsassessorer som ärtjänstlediga från kammarrätterna. Utbrytningen av mellankommunala skatterättenbör i princip inle föranleda någon annan organisatorisk ändring än atttjänstemännen anställs direkt i mellankommunala skatterätten. har länsrätten i flyttat tillnya lokaler på i . I anslutning fill dessa lokaler finnsutrymmen även för mellankommunala skatterätten. Som framgått avses mellankommunalaskatterätten använda viss utrustning och ha vissa tjänster gemensamt medlänsrätten, bl. a. expeditionsvakter, telefonväxel, bibliotek och förhandlingsutrymmen. Medel för mellankommunala skatterättens verksamhet harberäknats i budgetproposifionen för /82 (prop. 1980/81:100 bil.5 s. 62) under anslaget D.3. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 2. lag omupphävande av lagen (1979:168) om mellankommunal skatterätt, 3. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429). Förslagen bör fogas fill regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydandemed dem som är fogade till propositionen. Prop.1980/81:143 10 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1980/81:143 11 Närvarande:f. d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet Vängby. tillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar, 2. lag om upphävande av lagen (1979:168) ommellankommunal skatterätt, 3. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429). Förslagen har införlagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranlederföljande yttrande av lagrådet: Lagförslagen lämnas utan erinran. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , , Proposition med förslag till lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. (mellankommunala skatterätten) Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 2. lag om upphävandeav lagen (1979:168) om mellankommunal skatterätt, 3. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429). Föredraganden upplyser att lagrådet har lämnatlagförslagen utan erinran och hemställer atl regeringen föreslår dels att anta förslagen, dels att godkänna de riktlinjer för mellankommunalaskatterättens organisation som har angetts i remissprotokollet. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagl fram. Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden .