prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För en samlad bedömning krävs uppgifterbåde om kostnaderna, om utbildningsprocessen och om ulbildningsresuliaten.Kostnadsanalys bör vara en fortlöpande process inom alla utbildningar. UHÅ framhåller studie- och yrkesorienteringens (syo)allt större betydelse bl. a. på grund av all nya grupper fått tillträde lill högskolan och alt mera avbedömningar lämnas åt den enskilde, exempelvis huruvida hansförkunskaper är tillräckliga. En felaktig uppfattning om de kravutbildningssystemet ställer kan resultera i att ett urval sker under utbildningensgång i stället för vid inträdet i ulbildningen. Ulöver negativa följder för denenskilde har del för högskolan följden alt kostnaderna per utnyttjadårssludieplals blir avsevärt högre. Högskolans syo-resurser måste till betydande del tas i anspråk för planering och genomförandeav information åt utbildningssökande. En annan viktig angelägenhet försludievägledare m.fl, är att ge information och vägledning exempelvis vid valav allernaliva utbildningsvägar, byle av studieinriktning, utträde påarbetsmarknaden m. m. Det är viktigt alt utveckla kanaler för alt föra vidarestudievägledarnas kunskap och erfarenhet inle bara inom institutionerna utanockså lill bl. a. linjenämnder och exempelvis centrala arbetsgrupper som följerupp olika utbildningar. Beslut om resurser för syo-ändamål ligger på lokalnivå. UHÅ anser för sin del alt det finns anledning atl ägna högskolans studie-och yrkesorientering elt ökal intresse i ell läge då kraven på elt effektivtutnyttjande av den befintliga organisationen ökar. UHÅ lar upp frågan om former för mer radikalabesparingar och anger följande åtgärder som möjliga i fråga om grundläggandeutbildning: # avskaffande avlinjevarianter eller möjligen t. o. m. en linje # kraftiga nedskärningar av antalet årsstudieplalserinom en linje på orter där linjen har stor kapacitet # koncentration av linjereller linjevarianler till färre orter. UHÅ är, framför allt av psykologiska skäl, inle berettatt sälta igång mera omfattande utredningsarbete som syftar till sådanaförändringar som nämnts här ulan all statsmakterna ullalat att ålgärder avdenna typ över Prop.1980/81:100 Bilaga 12 355 huvudtaget skall genomföras och i så fall i vilken omfattning. Enligt UHÄ: s meningmåsle budgetdialogen utvecklas för att möjliggöra överväganden om ingrepp avdelta slag. UHÄ förordar alt följande procedur tillämpas. UHÄ överväger i sinanslagsframställning förslag från i.ex. regionstyrelserna om nedläggning ellerkoncentration av viss utbildning och utpekar dessutom - med utgångspunkt iöverväganden på riksnivå -utbildningsområden där I.ex. arbelsmarknadsskäl görnedläggningar möjliga eller där koncentrationer ger ett rimligt ekonomisktutbyte. Statsmakterna bör inom ramen för budgetdialogen la ställning lillvilka förslag som bedöms som nödvändiga och möjliga att genomföra. UHÄ ochhögskoleenheterna kan därefter i detalj utreda förutsättningarna för att deerforderliga besparingarna skall kunna uppnås och föreslå ålgärder för attlösa problem som kan uppstå i sammanhanget. Som en illustration till del förda resonemanget pekarUHÄ på följande områden som närmasl akluella för en mera noggrann genomlysning. Indragning på vissa orter av linjerinom det lekniska området eller av inriktningar av sådana linjer (inkl. YTH) budgetåren 1982/83-1985/86. Förändring av specialpedagogiskutbildning av lärare innebärande bl. a. stor minskning av antaletårsstudieplalser inom gren I av speciallärarlinjen. # Avveckling av finansieringen via högskoleanslag avfortbildningen av journalister i /83. # Koncentrationav musikdramatiska linjen till en ort /84. UHÄ betonar högskolans cenirala roll iforskningssystemet. Om högskolan skall kunna utveckla en bred bas förkunskapsuppbyggnad krävs en mer långsiktig och samordnande planering och balansmellan högskolans resurser för olika uppgifter. Alt ramar för ökning avforskningsanslagen nu angetts för en treårsperiod är ett betydelsefullt led iutvecklingen av en långsiktig forskningsplanering. UHÄ avser atl i nästa årsanslagsframställning lägga fram underlag för och förslag om en ny flerårsramför forskning och forskarutbildning inom högskolan. UHÅ framhåller atl universitet och högskolor iflertalet liksom i engagerats starkt i seklorsforskningunder senare år. Mol den bakgrunden betonas behovet av en forskningspolitik somstöder den långsiktiga kunskapsgenereringen även i tider av ekonomiskåtstramning. UHÅ erinrar om regeringens olika initiativ lill ettomfattande utrednings- och översynsarbete rörande forskning och forskarutbildningsamt redovisar pågående planeringsarbete inom UHÅ. Genom ändrade anvisningarför fakultets/sektionsnämndernas anslagsframställning har UHÅ velat få framredovisning av profiler, planerad utveckling och viktigaresektorsforskningsområden saml svårigheier som finns när det gäller attrekrytera forskare. 1980/81:100 Bilaga12 356 Etl sådanl underlag anser UHÅ nödvändigl för alt mancentralt skall kunna göra prioriteringar och utveckla ett samspel med forskningsrådoch sektoriella organ i samordningen mellan allmänt kunskapsutvecklande ochtillämpad forskning. Etl samarbete också med andra intressenter i forskningoch forskarutbildning är angelägel för UHÅ. Inom UHÅ har upprättals ettsekretariat för övergripande långsiktig planering, avsett bl. a. att underlättakontakt och samordning med andra myndigheter och organ när det gäller forskningsplanering.Vidare stöder UHÄ olika projekt som ger underlag för bl. a. långsiktigplanering av forskning och forskarutbildning. Med hänsyn lill statsmakternas krav på ökadlångsiktighet i planeringen av forskning och forskarutbildning redovisar UHÅganska utförligt de lokala högskolemyndigheternas långsikliga planeringsarbeteoch de därpå grundade bedömningarna. Därvid aktualiserar UHÄ viktiga avvägningsfrågorvid planeringen av forskning och forskarutbildning, i.ex. innebörden avprofilering och sådana som gäller de olika målen för högskoleforskning ochbalansen mellan dem. UHÅ berör den forskningsorganisatoriska utvecklingenoch framhåller alt ämbetsverket har tagit initiativtill en kartläggning av befintligaforskningsinstitut och centrumbildningar för atl få en samlad överblick avverksamheten och för all kunna identifiera problem av organisatorisk ochfinansiell karaktär. De lokala högskolemyndigheterna för fram en rad förslag omnya centrumbildningar och andra tvärvetenskapliga forskningsinsatser. Särskiltinom humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna synes man ha behov avatt skapa bryggor för forskningssamarbete mellan olika ämnen. Som den mest omfattande insatsen inom tvärvetenskapligforskning anger UHÄ temaforskningen i . UHÅ föreslår en fortsall ulbyggnadav denna. Några områden av tvärvetenskaplig karaktär har särskiltbetonats i årets anslagsframställning. Del gäller jämslälldhetsforskning.omvårdnadsforskning, "forskning om forskning" samt den forskning sombedrivs vid centrum för tvärvetenskap i . 1 en skiss lill flerårsplan framhåller UHÅ atlunderlaget från fakultetsnämnderna inte medger att något fullständigtflerårsprogram för högskolans forskning och forskarutbildning läggs fram nu.Materialet ger emellertid i många fall underlag för skisser till långtidsplaner samt möjlighet atl angebehov av yllerligare ulredningar. överväganden eller preciseringar. På två punkter kan redan nu ett flerårsprogram för allaområden av högskolans forskning och forskarutbildning presenteras. Del gällerdels basresurser, dels resurser för atl förbättra förhållandena i forskarutbildningen.Båda målen är högt prioriterade inom alla fakulteter. UHÅ föreslår på grundval av fakultetsnämndernas förslagriktlinjer för den fortsatta utbyggnaden av forskning och forskarutbildninginom odontologisk, medicinsk, teknisk och matemalisk-nalurvetenskaplig fakultet. 1980/81:100 Bilaga12 357 Grunden för de ramar som UHÅ nu föreslår under de olikafakultelsan-slagen för /82 och i långtidsbedömningen är delsstatsmakternas prioritering av leknisk och naturvetenskaplig forskning, delsbedömningar atl en förhållandevis stor ram behövs för humanistisk ochteologisk forskning, som i stor utsträckning är hänvisad till en finansieringfrån fakulletsanslagen. I det fortsatta planeringsarbetet måsle utgångspunktenenligt UHÅ:s mening vara de olika fakultelsnämndernas egen långsikligaplanering. Profileringsdiskussionen måste föras vidare och utvecklas.Långsiklighelen i nämndernas planering får sitt fulla värde först om UHÄ ochstatsmakterna ger till känna sina reaktioner på redovisade planer. UHÅ anser att arbelel med långsiktigforskningsplanering har kommit så långl på lokal nivå att högskolemyndigheternatill bör kunna lämna underlag för utvecklingsplaner inom samtligafakulteter samt för teman och tvärvetenskapliga aktiviteter, där ocksåprofilering är aktuell. Detta bör sedan efter kontakt med sektorsorganen vägassamman till ett förslag om en samlad långsiktig plan och ny flerårsplan förhögskolans forskning och forskarutbildning, som i sin lur kan ingå i underlagetför regeringens planerade forskningspolitiska proposition. I fråga om forskarutbildningen erinrar UHÄ om att dessvolym inte direkt regleras genom beslut av statsmakterna men ändå påverkas avresurstilldelningen till olika forskningsområden. 1 allmänhet torde det varaändamålsenligt att prioriteringar av olika forskningsområden inverkar påforskarutbildningens inriktning och omfattning. UHÅ noterar emellertid att detinte finns något direkt samband mellan akluella behov av sektorsan-knuten FoUoch behov av forskarutbildning inom samma område. Likaså är FoU-verksamhelenutanför högskolan inle tillförsäkrad någon automatisk ålerväxt av forskare,eftersom man sekloriellt inte har ansvar för forskarutbildning. Vid utvecklingav metoder för dimensionering av forskarutbildningen måste dessa problemuppmärksammas. Högskolans forskarutbildning skall förse även andraverksamheter än forskning med arbetskraft med särskild kompetens. Enligt UHÅ: suppfattning är en ökad tillgång till forskarutbildad personal inomutbildningsväsendet samt inom förvaltning, företag och organisationer avavgörande betydelse för alt samhällets satsningar på forskning skall kunnaföras ut i praktisk tillämpning och påverka den sociala och kulturella utvecklingen. UHÅ redovisar ell material rörande rekryteringen lillforskarutbildningen och forskarkarriären för samtligafakulteter. Äv detta framgår att antalet nybörjare i forskarutbildningenhar sjunkit . /73 påbörjade 2 281 personerforskarutbildning medan antalet nybörjare 1978/79 var 2014. Tendensen lill ensjunkande rekrytering var mest uttalad inom humanistisk ochmatemalisk-nalurvetenskaplig fakultet. Inom medicinsk och teknisk fakultetfinner man ingen klar trend. 1980/81:100 Bilaga12 358 Antalet avlagda forskarexamina ökade starkt undersenare delen av 1960-lalet men har efter 1970 åter sjunkit. Antalet examineradei forskarutbildningen har legat stilla på samma nivå /66. Vid en jämförelse i etl längre tidsperspektiv kan noteras attendast medicinsk fakultet hade större examination i forskarutbildningen vidslutet av än . Av materialet framgår däremot att antalet närvarande iforskarutbildningen har ökat starkt inom samtliga fakulteter . 1en hypotetisk situation där antagningen är oförändrad år och ingastudieavbrott förekommer skulle, om normalstudietiden iakttogs, avantalet studerande avlägga doktorsexamen varje läsår. De senaste årensexamination ligger för samtliga fakulteter avsevärt, under denna nivå och förnågra fakulteter på endast tiondelen härav. UHÅ framhåller att redovisningen bör betraktas endastsom ett försök att preliminärt och i mycket slora drag belysa hur examinationeni forskarutbildningen har utvecklats. Fortsatta undersökningar av deförhållanden som har belysts framslår som angelägna. Fakulietsnämnderna har haft att särskilt belysarekryteringen till forskarutbildningen. 1 stort tycks fakulietsnämnderna intebedöma rekryteringen till forskarutbildningen som något problem. En fråga somägnas stor uppmärksamhet i nämndernas framställningar är däremot de studerandeslåga aklivitetsgrad och den dåliga genomströmningen i forskarutbildningen.Detta problem framhålls särskilt av fakulietsnämnderna inom de humanistiskaoch samhällsvetenskapliga områdena. Flera av nämnderna påpekar behovet av ökatekonomiskt stöd liksom behov av ökade resurser för handledning. Från flera hålluttalas alt forskarutbildningens låga merit-varde och svaga integrering isamhället är kärnan i utbildningens nuvarande problem. Inom teknisk fakultetframstår behovet av någon form av etappavgång som stort. UHÄ har uppfattningen att bristen i effektivitet förnärvarande utgör huvudproblemet i forskarutbildningen. Åtgärder för atlförbättra genomströmningen i forskarutbildningen är nödvändiga, i första handi fråga om humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet. UHÄ framhåller alt enutveckling där man inom i stort sett oförändrade resursramar skall lillgodosebehovel av handledning och ekonomiskt slöd hos ett växande antal studerandeinnebär allvarliga risker för all effektiviteten i forskarutbildningen sjunkerytterligare. 1 första hand måste antagningen av studerande begränsas så allresurserna inte tunnas ut. För dem som redan finns i ulbildningen krävs ökadhandledning och fler utbildningsbidrag. UHÄ redogör för sitt fortsatta arbete medforskarutbildningsfrågor, bl. a. i fråga om statistikproduktion, metodik fördimensionering av forskarutbildningen och etappavgångar inomforskarutbildningen. UHÅ framhåller också behovet av utvecklingsarbete påbasnivå för all forskarutbildningen skall bli mer effektiv. UHÄ förutsätteratt fakultetsnämnderna ägnar dessa frågor stor uppmärksamhet. 1980/81:100 Bilaga12 359 Utgångspunkt för UHÅ: s arbete med atl utformariktlinjer för det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan har varitatl detla skall ha en ställning i förhållande till de konstnärligahögskoleutbildningarna motsvarande den som forskning har för andragrundläggande utbildningar. Med konstnärligt utvecklingsarbete avseskonstnärligt arbete med experimentell inriktning eller med syfte att utvecklaeller förnya de konstnärliga formerna eller uttrycksmedlen. Det är denkonstnärliga funktionen, inte den vetenskapliga, som står i centrum. Konstnärligt utvecklingsarbete bör i princip bedrivaspå samma villkor som forskning. Adekvata resurser för det konstnärligautvecklingsarbetet är enligt UHÅ: s mening en nödvändig förutsättning för atlden konstnärliga högskoleutbildningen skall hävda sig i ell internationellt sammanhangoch på längre sikl kunna vidmakthålla sin kvalitet. På arbelel bör ställas kvalitetskrav men inle särskildakrav på metod eller arbetssätt. Som kriterier för kvalitet bör användas de somförekommer inom resp. konslområde. Dessa kriterier bör även varautslagsgivande vid tillsättning av tjänster med vilka kan vara förenatkonstnärligt utvecklingsarbete. Konstnärlig skicklighet bör kunna dokumenterasgenom själva den konstnärliga produkten. Det enda krav som bör ställas är altnär del gäller arbete som utförs inom högskolan även den konstnärliga processenoch del konstnärliga målet skall dokumenteras. Från anslaget Forskningsanknytningav grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete harenligl UHÄ:s beräkning anvisats . för konstnärligt utvecklingsarbete.UHÄ avser all inrikta del fortsatta planeringsarbetet på atl ett särskiltanslag för konstnärligt utvecklingsarbete skall finnas fr. o. m. budgetåret1982/83. I del handlingsprogram för internationalisering avhögskoleutbildningen som dåvarande UKÄ presenterade , redovisades måleni tre steg: altitydmål, kunskapsmål och färdighelsmål. Medlen, del mer konkretafemåriga programmet, inriktades mol tre områden: grundutbildningens innehåll,fackspråklig utbildning samt inlernationellt utbyte. Särskilda medel haranvisats för de båda sistnämnda ändamålen. UHÅ har kartlagtanvändningen av dessa medel och analyserat problem och svårigheter i arbetet.Resultatet redovisas i : 7. Rapporten visar bl. a. följande. # De särskilda medlen för utbytesverksamhet harmöjliggjort en betydan de omfattning av dels studieresor för studerande och lärare, dels för läggning av undervisningsblock tillutlandel. 1 begränsad mån har med len använts för alt bjuda in gästföreläsare. # Någon långsiktig planering av användningen har mednågot undantag inte skett. För planering och uppföljning av inlernationaliseringsprojekt Prop.1980/81:100 Bilaga 12 360 harendast i några fall särskilda medel avsatts. averfarenheter högskoleenheterna emellan har inle skett. UHÅ: s samlade intryck är atlinlernationaliseringsmålen inte fått något egentligt genomslag i utbildningen.1 del fortsatta arbetet måsle man bl. a. försöka lösa vissa målkonflikter. UHÅredovisar huvuddragen i elt reviderat handlingsprogram och förslag om utökaderesurser för inlernationali-seringsarbelel. UHÄanger vissa delmål i det fortsatta internationaliseringsarbetet bl. atl ge etl globall perspektiv i motsats tilletnocenlriskl - både kunskaps- och attilydmässigt, yrkesulbildningsmål som motiverar yrkesförberedandeinslag med inriktning dels på utlandstjänstgöring, dels yrkesutövning iSverige där omfattande kontakt med olika invandrargrupper förekommer och inomföretag med internationella kontakter. Enligl UHÄ: s uppfattning krävs i det fortsatta arbelelen förstärkning av inlernalionaliseringsinslagen i ulbildningen. Kurslitteraturpå främmande språk bör förekomma i högskolans utbildning på alla nivåer.Utveckling av avtal med utländska universitet, ökning av antalet studieresorutomlands och av u-landspraklik liksom ökade kontakter mellan utländska lärareoch studerande vid svenska högskoleenheter anges som andra vikliga medel attfrämja internationaliseringen. Vidare bör man lägga vikt vid spridning averfarenheler och utbyte av information i anslutning till internationaliseringsarbetet. UHÄ bedömer del som nödvändigt alt de särskilda medlenför internationalisering bibehålls under ylterligare några budgetår. På siklbör de emellertid kunna avvecklas och gå upp i de reguljära anslagen. UHÄförordar vidare atl användningen av dessa medel vidgas lill all också omfattastöd till utvecklingsarbete avseende internationalisering av utbildningensinnehåll. UHÄ redovisar det arbete som förjämställdhetsforskning har utfört och slutredovisal i 1979:16. Gruppen har behandlat terminologin för området ochbelyst förhållandel mellan jämslälldhetsforskning och kvinnoforskning. Man harvalt alt använda begreppet jämslälldhetsforskning som ett samlingsbegrepp,inom vilket kvinnoforskningen utgör en central del. Man diskuterar vidare yttre och inre jämställdhet.Yttre jämställdhet definieras som lika villkor för och en jämn fördelningmellan manliga och kvinnliga forskare. Inre jämställdhet innebär enligt gruppenalt man erkänner att skilda manliga och kvinnliga referensramar påverkar valetav forskningsobjekt och metod och att man försöker komplettera med ensystematisk forskning ur ett kvinnligt perspektiv. Angelägnaforskningsområden genomgås och förslag lämnas till ålgärder 1980/81:100 Bilaga12 361 somfrämjar jämslälldhetsforskningen och skapar bättre balans mellan kvinnor ochmän inom forskning och forskarutbildning. UHÅ redovisar en i huvudsak positiv remissopinion.Avvikande mening har framförts framförallt belräffande några av förslagen lillåtgärder, t. ex. förslaget om elt centralt sekretariat förjämslälldhetsforskning och förslagel om kvotering av utbildningsbidragen fördoktorander. Mot bakgrund av rapporten och remissbehandlingen av denför UHÄ fram vissa förslag om en förstärkning av jämslälldhetsforskningen. UHÅfortsätter i övrigt sin beredning av arbetsgruppens förslag. UHÅ framhåller alt kravet på effektivt utnyttjande avtillgängliga resurser inom högskolan medför atl allt större vikl läggs vid personalfunktionen. Begreppeteffektivitet har i samband med lagsliflning och avtal på det arbelsrättsligaområdet vidgats till atl omfatta även hur myndigheten lar lill vara personalensbehov av arbetstillfredsställelse, god arbetsmiljö, anställningstrygghet ochmöjligheter till medbestämmande ochpersonlig utveckling. Förändringarna på arbetslivets område har medfört altpersonalfunktionen har fått en vidare innebörd. En klar fördelning av ansvaretför dess olika delar är därför nödvändig. Flera högskoleenheter ger personalfrågorna enframskjuten plats i sina anslagsframställningar. Konkreta förslag tillförbättringar av delar av personalfunktionen framförs också. UHÅ vill för sin del framhålla vikten av atl man påalla håll inom enheterna ger hög prioritet åt insatser på del personalpolitiskaoch personaladministrativa området. De speciella förhållandena inom högskolanfår inle innebära alt man avslår från insatser som gör också lärare och forskareinom högskolan bällre rustade att möta krav som kan komma alt ställas i sambandmed omprioritering och förnyelse. UHÄ framhåller vidare att det, för att negativakonsekvenser av variationer i omfattningen av den externa forskningen vidolika institutioner så långt möjligt skall kunna undvikas, är nödvändigt med enpersonalplanering över institutionsgränserna. När det gäller gemensamma ändamål vid högskoleenheternaprioriterar UHÄ en förstärkning av personalfunktionen högst vid sidan av vissabiblioleksändamål. Nuvarande ordning för planering av lokaler ochutrustning för högskoleenheterna innebär alt det grundläggandeplaneringsansvaret ligger pä högskoleenheterna. Lokal- och utruslningsplaneringär pä alla nivåer knuten till planering av verksamheten inom högskolan. Högskoleenheterna har redovisat planer för lokal- ochutrustningsbehoven . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 362 UHÅ:smening en god bild av lokalsitulationen vid högskoleenheterna, även om bristeri redovisningarna kan påvisas. UHÅ redovisar de principer som har tillämpats vidbearbetningen av planeringsredovisningarna. Vid angelägenhetsgraderingen har UHÄ i huvudsak följthögskoleenheternas prioriteringar. Avsteg betingas främst av riksjämförelseravseende lokalsituationen inom skilda delar av UHÅ: s ansvarsområde. UHÅ framhåller att utrymmet för nya byggnadsobjekt ärsynnerligen begränsat. Vid en låg investeringsnivå tenderar antalet objekt somhuvudsakligen syftar till alt undanröja brister i arbetsmiljön att öka. Dellaanser UHÄ i och för sig rimligt, men enligl UHÄ:s uppfattning måste visstinvesteringsutrymme reserveras också för objekt som möjliggör förnyelse avutbildningen och forskningen. Mol bakgrund av den tecknade situationen måste lokalplaneringeninom högskolan i första hand inriktas på åtgärder som ökar möjligheten attutnyttja redan disponerade lokaler. Möjligheter lill etapplösningar för mångastörre objekt måste noga undersökas. Medel för ersättningsanskaffning av utrustning vid högskoleenheternaställs till förfogande genom den i ulruslningsplanen uppförda kostnadsramenTill universitets- och högskoleämbetets disposition (UHÅ-ramen). Innevarandebudgetår uppgår ramen lill 70 milj.kr. UHÅ-ramens huvudsakliga användningsområde är planmässigersättningsanskaffning av försliten, omodern eller eljest olämplig utrustning.Ramen används också bl. a. för utrustning i samband med nytillskott ellerförändringar i utbildningsutbudet liksom vid tillskott lill eller förändringari den fasla forskningsorganisationen. Fr.o.m. innevarande budgetär gällerdessutom att UHÄ efter samråd med ochhögskolor (UUH) disponerar ramen också för anskaffning av utrustning i sambandmed om- och nybyggnadsobjekl m. m. i de fall utrustnings-kostnaden inteöverstiger 4 milj. kr. Högskoleenheterna har redovisat prioriterade behov aversättningsanskaffning m. m. av utrustning lill ett belopp av ca 175 milj. kr.för /82. UHÅ framhåller alt en betydande del av utrustningeninom högskolan nu är . Detta hämmar högskolans verksamhet.Befintlig utrustning har ofta blivit omodern pä , varigenom nyabetydande utrustningsbehov har uppstått, i.ex.inom dataområdet. Med en beräknad avskrivningstid räknat pålöpande anskaffningskostnader krävs en ram för enbart ersättningsanskaffningpå 92 milj. kr.