prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Avgiften förregistrering av firma utgör nu . Beloppet har varil oförändrat sedanbörjan av 1970-lalel. Avgifterna täcker i dagslägel kostnaderna under dettaanslag men däremot inte länsstyrelsernas handläggningskoslnader. Regeringen haruppdragit ål riksrevisionsverkel att lämna förslag om vilka avgifter som börerläggas för att också koslnaderna för handläggningen vid länsstyrelsernaskall täckas. Del är min avsikt att anmäla resultatet i 1981 årsbudgetproposition. Jag räknar preliminärt med all statens inkomster därigenomkommer all öka med ca 5 milj. kr. under /82. Ekonomiskt försvar Investeringar över statsbudgeten För /81 härmed budgetproposition(prop. 1979/ 80:100 bil. FöU 1979/80:14. rskr 1979/80:317) anvisatsinvesteringsmedel m. m. över statsbudgeten till ett sammanlagl belopp av ca170 milj. kr. för verksamheten inom del ekonomiska försvaret.Investeringsmedlen disponeras för uppbyggnad av beredskapslager av varor ochmateriel och för slöd lill försörjningsberedskapsviktig industri. För budgeläret 1980/81 har regeringen med prop. 1979/80:138 om åtgärder för försörjningsberedskapen pä lextilfiber- ochbomullsgarnsområdena lämnal förslag om ytterligare stödåtgärder tillförsörjningsberedskapsviktig industri. Behovet av invesleringsmedel för dessaåtgärder uppgår lill ca 54 milj. kr. För /81 uppgår därmed anvisade ochföreslagna investeringsmedel över statsbudgeten till sammanlagt (170-1-54 = )224 milj. kr. Regeringen har lämnal anvisningar förprogramplanering för perioden /821985/86 och anslagsframställningar /82 avseende verksamheten inom del ekonomiska försvaret. Anvisningarnahar utformats mot bakgrund av kravet på besparingsåtgärder. Enliglanvisningarna skall för /82 planeras slöd till försörjningsberedskapsviktiginduslri och övriga investeringar inom en ram av 1980/81:20 7 120 milj. kr. Inom beklädnadsområdet skall enliglanvisningarna ulöver den angivna ramen inplaneras sädana åtgärder som är enföljd av avlal som ingåtts före den mellan staten och förelag omupprätthållande av försörjningsberedskapsviktig produktionskapacitet.Medelsbehovel för sädana investeringar beräknas till ca 42 milj. kr. De totalainvesteringarna för /82 skulle därmed i enlighet med de ovannämnda anvisningarna kunna beräknas till ca (120-1-42 = ) 162 milj. kr. I enlighet med regeringens anvisningar kommerinvesteringarna under /82 1 förehällande lill 1980/81 aU behöva minskasfrån 224 milj. kr. kr., dvs. med 62 milj. kr. En närmareprecisering av hur denna besparing kommer alt fördela sig på olika områden inomdet ekonomiska försvaret kommer alt ges budgetproposition. Inriktningen av den statliga politiken på tekoområdet m.m. har vid olika tillfällen beslutat om mål för denstatliga lekopo-liliken. beslöt om mål förförsörjningsberedskapen på tekoområdet (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78:81 och NU 1977/78:41, rskr 1977/78: 172). Vären 1979 log riksdagenvidare ställning till vissa nivåer för den löpande produktion av lekovaror sombehövs av försörjningsberedskapsskäl (prop. 1978/79: 145, NU 1978/79:48, rskr1978/ 79: 390). (NU 1978/79: 16. rskr 1978/79: 122) och isamband med beslutet uttalade all tekoindustrins nuvarandeproduktionsvolym i allt väsentligt skulle bibehållas. I ett belänkande i april1980 (NU 1979/80: 39) uttalade näringsutskottel att utskottet utgår från aUdetla av uppställda krav utgör själva utgångspunkten för utredningsarbetetmed en samlad plan för lekobranschens framtid. Slutligen uttalade näringsutskottel (NU1978/79:48) att ett långsiktigt mål för den statliga tekopoliliken bör vara allsvensk lekoindustri skall svara för 30%- eller mer av den totala tillförselnav tekovaror. Riksdagsbeslutet innebar bl. a. att enlångsiktig planering skall ske beträffande de statliga åtgärderna påtekoområdet. Mot bakgrund härav uppdrog regeringen åt överstyrelsenför ekonomiskt försvar, och slatens industriverk attinom ramen för sina respektive ansvarsområden utreda och lämna underlag fördenna planering. Vidare uppdrogs åt lekodelegationen all samordna detta myndigheternasarbete. Myndigheterna lämnade sina första rapporter tillregeringen . Prop.1980/81:20 8 1 samband med beslutet uttalade attindustrin vid sin planering bör kunna räkna med att antingen äldrestöd ellernågot annat stöd av liknande innebörd skall kunna erhållas under - t. v. - helaplaneringsperioden. uppmanades regeringen all utan dröjsmål se överfrågan om stödformernas konstruktion. Denna översyn pågår f.n. inom regeringskansliet.Arbetel beräknas vara slutfört . Vad jag här har anfört innebär att det kommeratt föreligga ell viktigt underlag för den fortsatta inriktningen av denstatliga tekopoliliken. Jag och cheferna för arbetsmarknads- och industridepartementenkommer senare all lämna förslag i denna fråga. Beträffande mälen för tekopolitiken vill jag emellertidredan nu anföra följande. De åtgärder för tekoindustrin som inleddes budgetåret1970/71 motiverades utifrån induslripoUtiska utgångspunkter. Dessa insatserkompletterades ett par är senare med åtgärder som saltes in avförsörjningsberedskapsskäl. Den totala omfattningen av åtgärderna var t.o.m.budgetårel 1976/77 relativt begränsad. Kostnaderna ökade således från knappt 5milj. budgetårel 1970/71 lill drygt 60 milj. kr. 1 och med alt äldrestödet infördes /78 ochde försörjningsberedskaps- och industripolitiska insatserna kraftigt harökats, har under senare delen av 1970-lalel del lolala stödet tilltekoindustrin kommit alt uppgå till 400-500 milj. kr. Under slutet av 1970-talel har vidare på dethandelspolitiska området en effektivisering skett av systemet med bilateralaavtal med s.k. lågprisländer i huvudsak inom ramen för det sk. multifiberavtalet. Vad jag här har anfört, visaratt statsmakterna har gjortstora insatser för att främja tekoindustrins utveckling. Enligt näringsulskottels uttalande bör del långsiktigamålel för den statliga tekopoliliken vara att svensk tekoindustri skall svaraför eller mer av den totala tillförseln av lekovaror. Denna produktionsnivåhar inle uppnåtts . Enligl uppgifter varför den svenska produktionens andel av tillförseln för garn och vävoch för kläder. Produktionsandelen har enligt centralbyrån fortsall allminska . Om /uja den svenska produktionen relaterastill tillförseln erhålles däremol ell värde som klart överstiger . Målen för tekopoliliken måste ses i förhållande lill dekonkurrensmässiga förutsättningar som finns all upprätthålla en vissproduktionsnivå. Den grundläggande förutsättningen är härvid hur det svenskakostnadslägel utvecklas i förhållande till våra viktigaste konkurrentländer,dvs. främst EG/EFTA-områdel varifrån ea av vår import av lekovaror kommeroch dit av vår tekoexporl säljs. Om en tillräcklig konkurrenskraftinte kan uppnås och om målen skall vidmakthållas åter- 1980/81:20 9 står endast att tillgripa stödåtgärder och/ellerhandelspolitiska restriktioner. Utrymmet för sådana åtgärder är emellertidbegränsat mot bakgrund av det statsfinansiella läget och de handelspolitiskaåtagandena. Som jag har anfört kommer ett samlatbedömningsunderiag för den fortsatta inriktningen av den statliga lekopolitikenatt föreligga först senare 1 höst. Jag avser därför att i samråd med cheferna förarbetsmarknads- och industridepartementen återkomma till dessa frågor liksomtill mälet för försörjningsberedskapen pä lekoområdel i 1981 årsbudgetproposition. 1 fråga om försörjningsberedskapen vill jag dock redan nubehandla en särskild fråga. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i skrivelse den13 redovisat resultatet av en investeringsenkät avseende främst den grundlex-tilaindustrin. För att möjliggöra från försörjningsberedskapssynpunkl erforderiigainvesteringar beräknar överstyrelsen behovet av avskrivningslän för budgetåret1980/81 till 50 milj. kr. En viss neddragning av bidragsandelen har därvidförutsatts. Med hänsyn lill de medel som ställts till förfogande på grund avdel statsfinansiella lägel har dock överstyrelsen som ell alternativ redovisaten revidering av planeringsnormerna innebärande dels alt reglerings- ochransonerlngsätgärder skall kunna tillgripas snabbare än vad hittillsförutselts, dels alt standarden i ett krisläge vad gäller vissa plagg inleskall uppgå till den nivå som hitlills varil målsättningen. Behovet avfinansiellt stöd och beredskapslagring minskar i detta alternativ. a. alt 7 milj. kr., varav i reservation frän /80 5 milj.kr., som disponeras för beredskapslagring under programmet Beklädnad m. m.inle behöver utnyttjas och all varor för 16 milj. kr. kan avyttras frånbefintliga beredskapslager och buffertlager. Överstyrelsen hemställer molbakgrund av detla alt de reviderade planeringsnormerna beaktas och alt enomdisponering av lagringsmedel fär ske med sammanlagl 23 milj. kr. tillavskrivningslän/försörjningsberedskapslån. Det är enligt min mening angelägel alt resurserna inomprogrammet Beklädnad m. m. omfördelas så all ett effektivare utnyttjande kanuppnås. Därmed kan besparingar på sikl åstadkommas. Avskrivningslånen har visatsig vara ell effektivt instrument. De ekonomiska uppoffringar som förutsättsfrån företagen själva (normall av investeringskostnaden) föralt medlen kommer till effektiv användning. Jag föreslår därför att högst 23 milj. kr. fåromdisponeras från anslagel . Beredskapslagring till anslagel F 4.Industriella åtgärder. Omdisponeringen får ske i den omfattning som del ärmöjligt all realisera beredskaps- och buffertlagren. Förslaget innebär en vissminskning av måluppfyllelsen 1 fräga om beredskapslagring av lekovaror. Jag är inte beredd att nu förorda att förslag lämnasriksdagen om revidering av mälen för försörjningsberedskapen pä lekoområdel.Som jag har nämnt i det föregäende avser jag att i samråd med chefernaför Prop.1980/81:20 10 arbetsmarknads- och industridepartementen återkomma tillfrägan om den fortsatte inriktningen av den statliga tekopoliliken. Med hänvisning lill vad jag har anfört i det föregåendehemställer jag att regeringen föreslår 1. att godkänna deåtgärder för försörjningsberedskapen på lekoområdel som jag här har förordat 2. all medge attfrån /80 reserverade medel om 5 milj. kr. jämte 2 milj. kr. somanvisats för /81 inom programmet Beklädnad m.m. under anslaget F3. Beredskapslagring förs över till anslaget F 4. 3. att medge altunder budgetårel 1980/81 realiserade inkomster från försäljning ur beredskaps-och bufferllagren inom programmet Beklädnad m.m. om högst 16 milj. kr. fårföras över till anslaget F 4. har till uppgift all debilera, uppbära ochredovisa tull samt vissa skatter och andra avgifter. Verkel övervakar vidareefterlevnaden av särskilda bestämmelser om införsel och utförsel av varor ochutövar i övrigt uppsikt över trafiken till och från utlandet samt fullgörkontrolluppgifter m.m. Verkel svarar även för åtgärder lill havs och ikustvatten, och för att avvärja eller begränsa skador till följdav bl. a. oljeutsläpp. Enligl min mening iir det möjligt att genomföra vissabesparingar vid genom all verket bl.a. ändrar nuvarande omfattningoch inriktning av kontrollverksamheten. Del är emellertid angeläget all dennanödvändiga omprioritering sker sä alt ambitionsnivån inte minskas när delgäller särskilt angelägna områden, såsom bekämpning av narkotikasmuggling,skydds- och kontrollälgärder ur miljöskyddssynpunkl samt åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. För /82 beräknar jag all anslaget kanbegränsas med 3,5 milj. kr. Regeringen har tagit vissa initiativ tillöversyner på det konsumenlpoliliska området. Två utredningar har tillsalls, enmed uppgift att utföra en översyn av vissa konsumenlpoliliska medel förproducenlpå-verkan m.m. (riktlinjekommittén H 1979:04) och en för att granskaproblem vid redovisning av marknadsöversikter och producentundersökningar(varuprovningskommiltén H 1979:05). har regeringen lämnat särskildaanvisningar för arbete med anslagsframställningen /82. Redan i dessa anvisningar framhålls all delstatsfinansiella läget gör del 1980/81:20 II särskiltangelägel all fäster uppmärksamheten på möjligheterna lillomprioriteringar och i större utsträckning än tidigare utsätter befintligaverksamheter för en omprövande analys. Regeringen föreskrev slutligen attkonsumentverket i sin kommande anslagsframställning skall redovisa vilkaambitionssänkningar som kan göras i verksamheten och hur direkträdgivningenfill enskilda konsumenter kan begränsas. Jaghar 1 det föregående aviserat ätgärder för alt begränsa anslagen D 4. och D 5.lill med 3,3 milj. kr. under /82. Dessutom harjag anmält alt en ytterligare besparing på minst 1,7 milj. kr. Del är angeläget alt nugenomföra en översyn av verksamhelsområde för all få framunderlag för de politiska beslul som är nödvändiga för en Inriktning avverksamheten på en lägre ekonomisk nivä. Särskild uppmärksamhet bör därvidägnas konsumentverkels rådgivning. 1 syfte all identifiera mer resp. mindreangelägna ärenden bör ärendehanteringen granskas. Frägan om avgifter förverkels material bör även prövas. Översynen bör kunna omfatta även andraomprövningar av konsumentpolitisk art. I översynen bör slutligen ocksåövervägas om organisatoriska förändringar är påkallade med hänsyn till behovetav begränsningar i verksamheten. Del är min avsikt alt inomkort ta initiativ till detla översynsprojekl. Arbetet bör bedrivas inomregeringskansliet men 1 nära kontakt med berörda myndigheter, utredningar m.m. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen berederriksdagen tillfälle attla del av inriktningen av de besparingsåtgärder m.m. inom handelsdepartementetsverksamhelsområde för /82 som jag har redovisat. 1980/81:20 Bilaga 11 1980/81:20 I Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTETSVERKSAMHETSOMRÅDE Till skillnad från de flesta andra länder har Sverigekunnat gå igenom det sena 1970-talels Internafionella ekonomiska kris medbibehållen hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Delta speglar den centralaroll som sysselsättningspolitiken getts 1 den förda ekonomiska politiken. Deomfattande arbetsmarknadspoliliska åtgärderna har således kunnat hållaarbetslösheten nere. En av utgångspunkterna i regeringens besparingsprogram harvaril att arbelsmarknadspolltlkens mål skall slå fast. Den framlidasysselsättningspolitik, om vilken förslag skall läggas under vårriksdagen,kommer alt ha de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som sinviktigaste bas. Del bör dock vara möjligt att ytterligare effektiviseraarbelsmarknads-verkels administration och organisation. Flera utredningar harredan gjorts eller pågår i detta syfte både av verkel och med stöd avutomstående organ, bl.a. riksrevisionsverkel och revisorer.Resultatet av detta arbete kommer delvis att presenteras i den kommandebudgetpropositionen. I syfte alt intensifiera dessa ansträngningar kommerdessulom all tillkallas en kommitté för att utreda arbetsmarknadsverkets lAMS)framtida ansvarsområde och organisation. Jag räknar med alt återkomma i detlaärende senare i samband med den sysselsättnlngspoliliska propositionen.Avsikten med denna översyn bör vara all åstadkomma ett ännu effektivareutnyttjande av resurserna inom arbetsmarknadspolitikens område. Som dåvarande chefen för budgetdepartementel anförde i sinanmälan av kompletteringspropositionen (prop. 1979/80: 150) måsle översyn ochomprövning bli ett återkommande inslag i det långsiktiga arbetet för attförbättra statens finanser. av de projekt som anmäldes i propositionen varen översyn av effekterna av lagstiftningen om ledighet och utförande I 1980/81. Prop.1980/81:20 2 av olika arbetsuppgifter pä arbelslid utom ramen för denordinarie verksamheten. Detta översynsprojekl har påbörjats och tre delprojekthar igångsatts. För del första görs inom en lagteknisköversyn av ledlghetslagstlftnlngen. För del andra har StudieförbundetNäringsliv och Samhället (SNS) på regeringens uppdrag börjat studera hur arbelstidsreformernakommit all påverka närvaromönsler och arbetsorganisation vid ett mindre antalmyndigheter och förelag. För del tredje har ett uppdrag lämnats tillriksrevisionsverket att beräkna kostnaderna i olika avseenden för den samladefrånvaron i samhällel. Besparingsförslageninom verksamhelsområde uppgår lill totalt 130milj. Den mer belydande besparingen är avveckling av stimulansbidraget förvissa grupper (110 milj. [I] Minskade insatser för forskning och utveckling. 1 statsbudgeten för budgetårel1980/81 har anvisats ett reservationsanslag av . för Kommittéer m.m.Härav har . beräknats för forsknings- och utvecklingsarbete inomdepartementets verksamhetsområde. Jag räknar med alt genom utnyttjande avreserverade medel från föregående budgetår och en noggrann prövning avforskningsprojekten kunna spara 1 milj. kr. Det ankommer påregeringen att besluta om detla. [2] Begränsning i utgivandet av ADB-platslistor. I maj1973 producerades den första dagliga platslislan med hjälp av ADB-teknik och enförsta rapport om arbetsförmedling med ADB-resurser lades fram i oktober 1974.Under våren 1978 fick hela landet tillgång till länsvisa ADB-produceradeplatslistor. Listorna framställs pä totalt fem produktionsorter. Lediga platsersom skall ingå i listan kan anmälas till förmedlingen ochkomma med i platslislan dagen därpå. Datorbearbetning, sättning, tryckning ochdistribution sker . Kostnaderna för tryckning, pappersåtgång ochdistribution av ADB-plalslistorna är förhållandevis stora. Delta påpekadesockså budgetproposition (prop. 1976/77: 100 bil. 15 s. 72).Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) anmodades därför all undersöka möjligheterna altgöra besparingar i dessa avseenden. Detta skedde också genom att utgivningenav platslistorna begränsades , men med hänsyn lillbehovet av hög aktualitet förordades att utgivningen skulle kompletteras medlistor med enbart nyan-mälda platser per vecka.Kostnadsbesparingen som här- 1980/81:20 3 Igenom kunde göras beräknades till ca 10 milj. kr. ochfick effekt fr. o. m. budgetårel 1978/79. Med den vid platslistframställningen tillämpade ADB-teknikensom grund startade AMS under budgetårel 1976/77 på försök praktiska prov medsökning och bevakningsmatchning med hjälp av terminal. Med en sädan terminalkan arbetsförmedlaren söka fram plaisförslag i en plalsbas där information omlediga platser finns. Detla är samma information om lediga platser som användsför produktion av ADB-platslistor. Riktlinjerna för denna verksamhei har lagtsfast i prop. 1978/79: 131, AU 1978/79:34. rskr 1978/79:304. I denna propositionkonstaterade också dåvarande departementschefen all plalslistorna var ellnödvändigt hjälpmedel för arbetsförmedlaren och att de kommer att behövas istort sett i nuvarande omfattning i vart fall intill dess man mera allmänt hartillgäng lill dataterminaler i platsförmedlingen. Emellertid utgickdepartementschefen frän att AMS kontinuerligt prövade varje möjlighet att genomolika förenklingar göra besparingar i den nuvarande platslistframställningenoch alt möjlighelen alt minska antalet utgivningsdagar av plalslistorna därmedborde övervägas. Ulskoltel underströk också betydelsen av att besparingargjordes i framställningen av ifrågavarande plalslistor. En utbyggnad av lerminalsystemel har skett under senare åroch utbyggnaden kommer att fortsätta. AMS fär fr. o. m. Innevarande budgetårdisponera 202 terminaler, varav högst 132 förde fortsatta försöken med sökningoch bevakningsmatchning, högst 10 terminaler för ett ADB-baserat bok-ningssystemför kullurarbetsförmedlingen saml högst 60 terminaler för de s. k. modellkontorsförsöken.En viss förskjutning av terminaler får ske till modellkontorsförsöken.Fördelningen av terminaler för de forlsalta försöken med sökning ochbevakningsmatchning skall med viss hänsyn till kontorens storiek koncentreras lilldislriklskonloren. Terminalerna får härigenom en geografisk spridning överriket. Detta innebär att behovet av plalslistor minskar genom attarbetsförmedlaren med hjälp av en terminal, , kan få aktuellinformation om till arbetsförmedlingen anmälda lediga platser. Koslnaderna för platslislframställning är betydandeoch har för innevarande budgetår beräknats lill 58,7 milj. kr. I och med attterminal-systemet under innevarande budgetår byggs ul sä all varje dislriktskontoroch ett antal lokalkontor har minst en terminal är systemet sä väl geografisktutbyggt att jag anser att en ytteriigare inskränkning nu bör kunna göras på plalsllstulglvningen.Del bör emellertid ankomma på AMS att avgöra hur en sådan begränsning skallske. Under innevarande budgetär bör en besparing på ca 2,5 milj. kr. kunnagöras vilket ger en besparing på 5 milj. kr. för helt budgetär. 1statsbudgeten för innevarande budgetår finns uppfört ell förslagsanslag B 1. Arbelsmarknadsservicedär utgifterna under programmet Arbetsmarknadsinformation för framställning avplatslistor med hjälp av ADB fär ti /81. Prop.1980/81:20 4 Utnyttjande av detta belopp bör för innevarandebudgetår begränsas lill . Det ankommer på regeringen all besluta omdetta. [3]Avveckling av stimulansbidrag. Det nuvarande bidragssystemet inomarbetsmarknadsutbildningen (AMU) infördes den . Bidragssystemetbygger pä inkomstborlfallsprincipen och anknyter till viss del tillarbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Bidragetutgår i form av skattepliktig dagpenning som för arbetslöshetsför-säkradekursdeltagare motsvarar den högsta dagersättning som kan utgå frånarbetslöshetskassa, eller f.n. . Dagpenningen reduceras med hänsyn lilltidigare inkomst men utgår inte med lägre belopp än . För dekursdeltagare som inte är arbelslöshetsförsäkrade ulgår dagpenningmed ett belopp som motsvarar vad som lägst kan utgå till arbelslöshetsförsäkrade,dvs. Sammadagpenning ulgår för ungdomar som har vårdnaden om eller fullgörförsörjningsplikt mol barn. För oförsäkrade ungdomar under 20 är ulanförsörjningsplikt mot barn utgår en lägre dagpenning som motsvarar del kontantaarbetsmarknadsstödet, f. n. Fördeltagare i AMU med rält fill sjukpenning, pension, livränta eller liknandeersättning reduceras dagpenningen med de sammanlagda pensionsförmånerna räknatper dag. Församtliga kursdeltagare utgår oavsett dagpenningens storlek ett skattepliktigtstimulansbidrag med /dag. Stimulansbidraget tillkom för att det skallframstå som ekonomiskt fördelaktigt för den enskilde all utnyttja perioder avarbetslöshet till att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden genomutbildning. I vissa fall ulgår dessulom traktamente och särskilt bidrag förvissa extra koslnader i samband med utbildningen. Genomanknytningen till arbetslöshetsförsäkringen och KAS har utbildningsbidragenanpassats till höjningar av den högsta dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringenoch av del kontanta arbetsmarknadsstödet. Dagpenningen för vuxna ej försäkradekursdeltagare har höjts parallellt med höjningen av dagpenningen för deförsäkrade. Relativt sett har de oförsäkrade därigenom fått en betydligtstörre höjning av ersättningen under arbetsmarknadsutbildning än de försäkrade.Utbildningsbidraget - dagpenning och stimulansbidrag - har sålunda för de arbelslöshetsförsäkradei den högsta dagpenningklassen höjts medan bidraget lill demsom inte är försäkrade har höjts . undersökning rörande stimulansbidragels betydelse som ulförts av tvåforskare vid i konstateras attstimulansbidraget för de som går i utbildning har haft betydelse i 1980/81:20 5 För arbetslösa som inte dellog i ulbildningskulle stimulansbidraget om . endast ha marginell betydelse som motiv lillutbildning. Först vid antagandet all stimulansbidraget höjdes lill /dagansåg ca hälften av de arbetslösa icke AMU-deltagarna att de skulle övervägaatt gå in i utbildning. a. motdenna bakgrund bör man enligt min mening kunna ifrågasätta om stimulansbidragethar haft och har den effekt som åsyftades när nuvarande bidragssysteminfördes. Redan dä de ekonomiska förmånerna är likvärdiga de vid arbetslöshetmåste del enligt min mening framstå som fördelaktigt för den enskilde attutnyttja en arbetslöshetsperiod för utbildning med de väsentligt förbättrademöjligheter delta innebär att få ett nytt arbete. Jagförordar således att stimulansbidraget inom arbetsmarknadsutbildningenavvecklas.