prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Även i fräga ora det finansiella sparandet har skattereglernaverkat ofördelaktigt för aktiernas del och bidragit till att styrasparandet till lägre bo-skattade placeringsforraer, Av tabell 5:1 framgärbl.a. att obligationssparandets andel av det totala sparandet i finansiellatillgångar har ökat. Obligationernas andel (till dominerande delpremie- och sparobligationer) har stigit från5 % till av de finansiella tillgångarna.Sr 1978 svarade obligationssparandet förnästan av ökningen av de finansiella tillgångarna (4,6 av ). För aktiesparandet gäller motsatsen. De börsnoteradeaktiernas procentuella andel av de Prop.1980/81:39 73 finansiella tillgångarnahar nästan halverats under 1970-talet.Andelen har fallit frän till . För aktierna, där en del av den effektiva avkastningen normalt förväntas komma iform av värdestegring, har utvecklingeninneburit något av en ond cirkel. En minskadavkastning efter skatt, såväl absolut som i förhållande till andra placeringsformer, har bidragit till en sjunkandeefterfrågan. Denna har i sin tur medfört en försämrad värdestegringoch därmed en ytterligare sänkt avkastning. A andra sidan borde därför också åtgärder som leder till en förbättradavkastning efter skatt kunna få en förstärkt effektoch verka gynnsamt på en mobilisering av hushållens utbudspotential . 5.3 Avkastningen på aktier och andra placeringar Att de nuvarande skattereglerna vid inflation ger enmycket ojämn beskattning av olika placeringarhar utförligt belysts av professorSven-Erik i bilaga 2 till kapital-narknadsutredningens betänkande (ingåri .SOU 1978:13). Problemen har ocksådiskuterats av skatteutredning (SOU 1977:91)son framhöll bl.a. att skattereglerna ledertill en sanhällsekononiskt olycklig snedvridningav resursallokeringen och innebär stora fördeln ingsmä.sigaorättvisor. En särskild utredare har numera tillkallats för att belysa möjligheternaatt komma till rätta med dessa problem genom övergång till ettsystem med reala län och real beskattning(realbeskattningsutredningen, B 1978:07). Det finns inte anledning att här göra nägon ny allmängenomgång av dessa frågor. Viktigt i detta sai.inanhang är frärast det förhållandet attskattereglerna för aktier vid dessa jämförelserframstår som särskilt ogynnsamma, medan villkoren för placeringar i fastigheter, premieobligationer,diamanter, konst, frimärken, etc. är avsevärtförmånligare. Följden blir att ett kapital naste geväsentligt högre avkastning föreskatt för att kunna ge sanna avkastningefter skatt om det placerats i aktier än om det lagts i någon av de alternativa placeringarna. Till belysning av det sagda kan ett siffermässigt exenpel återges,som ursprungligen redovisats av Ingenar 2 ) 'är här vilken nominell avkastning föreskatt som krävs för att ge en real avkastning om efter skatt. Placeraren antas ha60 % marginalskatt och frän sparavdragets inverkan bortses.Resultatet sammanfattas i tabell 5:3. Tabell 5:3 Nominell avkastning före skatt (%) soin krävs för att en placering skall ge enpositiv real avkastning pä efter skatt \_ Place-I n f 1 a-- Premie- Små- Diamanter obliga- hus konst m.m tioner 15 15 8 7 6 29 28 14 12 11 För diamanter, konst, etc. ärförutsättningen i exemplet att en försäljning sker efter så attskatteplikt ej föreligger för realisationsvinsten.Det räcker då att värde stegringen med I % överstigit inflationen. I fräga om småhusen innebärden löpande inkomstbeskattningen att av marknadsvärdet går bort i skatt. Avkastningen - son tar sig uttryck såväl i ett ärligt boendevärdeson i 2)lngenar : Skattesystenet, inflationen ochinvesteringarna - Ekonomisk Debatt, Vol 6, nr 4 (1978) Prop.1980/81:39 75 värdestegring - måste därför vara nägothögre än för den "skattefria"placeringen. För premieobligationer gäller att beskattningen raotsvarar avavkastningen oberoende av inflationstakten (och oberoende av ägarens inkomstförhållanden i övrigt).Avkastningen - i form av genomsnittlig vinstnivå - raåste därför överträffa kravet efter skatt raed justdenna marginal. Avkastningskraven påbankplaceringar (ränta) och aktieplaceringar(utdelning och värdestegring) framstår sora likartade. Upp till en viss inflationstakt -med exemplets förutsättningar - beskattas aktier något lindrigare, däröver hårdare. Av särskilt intresse för diskussionen härär att se på de antaganden sora ligger bakom exemplets kalkyl ifråga om aktierna. Av den totalaavkastningen i bolaget antas redovisas som vinst och användas föratt betala bolagsskatt (efter ) samt att ge utdelning till aktieägarna-' Resterande av avkastningen plöjsned och antas öka värdet av aktierna raed hälften avbeloppet. Aktierna antas bli sålda och av värdestegringenbeskattas4)_ Sedan dessa beräkningarutfördes har Annell-avdraget för aktiebolagen utvidgats. Detta bör nägot förbättrakalkylen för aktiernas del. Å andra sidan tar kalkylen hänsyn endast till inkomstskattens effekter. Somvisats i bilagan till kapitalmarknadsutredningens betänkande äraktieplaceringar 3)Då (1978) gällande Annel1-avdrag om högst antas utnyttjat. 4)siffran i ställetför motiveras av förekomsten av schablonavdrag och schablonregler för vinstberäkningen. Prop.1980/81:39 76 starkt missgynnade ävenvid förmögenhetsbeskattningen vid jämförelse med fastigheter, diamanter, konst, frimärken etc. (men inte gentemot banktillgodohavandeneller premieobligationer). Om dessutom marknadsvärdet på aktier inte stiger så mycket som förutsattsi kalkylen när vinstmedel fonderas -vilket synesha varit fallet - försämras lönsamheten av detta placeringsalternativ ytterligare. Det föregående exemplet belyser vad som teoretiskt krävs av olika placeringsformer för att ge en viss avkastning efter skatt. Frågan är dä vilken bruttoavkastning en placerare faktiskt harkunnat räkna med. I tabell 5:4 visas först hur den genomsnittliga avkastningen före skatt påbörsnoterade aktier utvecklats underolika tidsperioder. Det måste observeras att det här rör sig omavkastningen i en annan mening än iexemplet, näraligen den avkastning sonplaceraren får och inte den sora bolaget måste skapa påmedlen. Effekten av bolagsbeskattningen m.m. är alltsä inte med längre. Den nominella effektiva avkastningen - kursstegringen plusdirektavkastningen - har som synes fallit . Vid en uppdelning i femårsgenomsnitt frångår att den effektiva avkastningen har fallitkontinuerligt. Detta gäller även den senaste femårsperiodenom den kraftiga kursstegringen räknas bort. Direktavkastningen visar dock en svagtstigande tendens. Den försämrade totalavkastningen beror alltså på att kursstegringen har minskatkraftigt i nominella termer. Tas dessutom hänsyntill att inflationen ökat framstår utvecklingen som dramatisk. Genomsnittligårlig avkastning för samtliga päA-listan noterade aktier {%) (1955-1979) (1970-1979) (1975-1979) (1976-1979) -0,5 Total effektiv avkastning på börsnoterade Inflation (KPI) 4.8 -0,3 -4,9 Inflation (KPI) -2,9 -0,5 Källa: Svenska Handelsbanken:Avkastningen pä börsnoterade aktier var den genomsnittligatotalavkastningen (kursstegring och direktavkastning ) ochinflationen . Följaktligen var den reala effektivaavkastningen (före skatt) negativ, (-1,). Medett antagande om att av värdestegringenpå aktier beskattas ger detta ennegativ realavkastning efter skatt pånästan fören genomsnittlig aktieplacerare (vars marginalskattesats antas vara ). Prop.1980/81:39 78 har med samraaantaganden gett en årlig negativ realavkastning pä föreskatt och efter skatt. Den låga värdestegringen på aktier i kombination med den höga inflationen har inneburit att en genomsnittligaktieplacerare fått se sin aktie förmögenhet nästan halverad i reala termer , Detinte helt ovanliga antagandet, att marknadsvärdet för aktier stiger i takt medinflationen, har med andra ord ingenting med 1970-talets verklighet att göra. Avkastningen påförhållandevis säkra placeringar .som obligationerhar varit högre ochskillnaden har ökat kraftigt mot slutet avperioden. T.o.m. avkastningen på banktillgodohavandenhar överstigit aktieavkastningen både före och efterskatt av . Riskersättningen till aktieägarna har alltsä varit negativ. Många alternativa placeringar harunder inte bara beskattats lågt utan också dragit fördel av en värdestegringsom legat över inflationen. Genomsnittspriserna försmåhus (egnahem och fritidshus) har,sora framgår av tabell 5:5, stigit snabbare än inflationen. De nominella prisökningarna har framför allt under senare hälften av1970-talet mer än väl konpenserat för penningvärdets fall. Enbart värdeökningen före''skatt för småhusen överstiger alltså den totala aktieavkastningen före skatt. Dessutom beskattas endast den reala värdeökningen ochen mindre del av direktavkastningen försmåhusägarna. Detta innebär att denreala totalavkastningen efter skatt försmåhusägarna vida överstigit den för aktieägarna. Prisutvecklingenpä egnahem och fritidshus (%) Genomsnitt- Infla- Real-1ig pris- tion värdeförändring' ökning Genomsnitt- Infla- Real-1ig pris- tion värdeförändring ' ökning Källa; Statistiska meddelanden. För placeringar i konst, diamanter,mynt, frimärken n.n, är det mycket svårtatt fä en uppfattning on värdestegringen dådet inte gär att få tillförlitligstatistik på gjorda avslut. List- ochkatalogpriserna ligger ofta över prisernapå avslutade affärer och ärbl.a, därför otillförlitliga. Bland branschfolk synesdet dock vara en allmän uppfattning att värdestegringen pädessa typer av placeringar i allmänhetkompenserat för inflationen. Då en försäljningsvinst ej beskattas när innehavet varat , har en placerare här i sä fall ocksä efter skatt kunnat uppnå ett väsenligtbättre resultat än aktieplaceraren. Det föregående resonemanget har avsett avkastningen på de olika placeringsformerna isolerat. Det är emellertid ett väl känt förhållande att belåning av kapitalplaceringen i mänga fall ger möjlighetatt uppnå en avsevärd förhöjning av avkastningen på det egna kapital. Eftersom belåningsnöjligheternaär varierande för olika placeringsforraer finns här ytterligare en snedvridande faktor, som framför allt gynnar placeringar i fastigheter ochpremieobligationer. 5)Genomsnittspriser förhela landet. Prisindex tar inte hänsyntill de förändringar sora skett i husbeständetunder perioden, dvs. till förbättringar, ombyggnader m.m. son ökar värdet på husen. Prisutvecklingen, som ett mätt pä värdeökningen, överskattas därför något underperioden. 1980/81:39 80 Den ogynnsamma beskattningen av aktier leder till attdessa placeringar måste ge en mycket hög av kastning föreskatt för att avkastningen efter skattskall vara konkurrenskraftig med den på alternativaplaceringar. Eftersora detta krav endast i undantagsfall kan uppfyllas minskasefterfrågan på aktier, vilket gör att kursutvecklingen försvagas. Den effektiva avkastningen sjunker därigenom ytterligare. Slutsatsen för den enskilde placeraren som i första hand ser till den förväntadeavkastningen är uppenbar. Samhällsekonomiskt mindre lönsamma placeringar i t.ex. konst, diamanter, mynt, frimärken m.m. väljsframför samhällsekonomiskt mer lönsamma placeringar. Prop.1980/81:39 81 6.1 Generell lindring av dubbelbeskattning Som framgått av redogörelsen förde svenska beskattningsreglerna tillämpasi vårt land det klassiska systemet för beskattning av utdelade bolagsvinster. Ettsvenskt aktiebolags vinst beskattas såledesförst hos bolaget och därefter - i den månutdelning sker - hos aktieägaren. Från denna dubbelbeskattning har dock vissa undantagmedgetts. Annell-reglerna ger således enviss skattelättnad åt bolag som har företagitnyemission. Sparavdraget pä 800/. kan ocksä i vissa situationer få till effekt att dubbelbeskattningen 1indras. I alla utomNederländerna och har lättnader i dubbelbeskattningen av raer generellkaraktär genomförts. Syftet med omläggningen av beskattningen av utdelad vinst har varit att få ner bolagens kostnad för det egna kapitalet till en nivå som ligger närmarekostnaden för lånat kapital samt att skapa en störreneutralitet i fråga ora skattebelastningen på aktieinnehav och andrafinansiella placeringar. Dubbelbeskattningen av bolagens utdelade vinster kanlindras på bolagsnivä eller påaktieägarnivå. I EG-ländernahar lättnaden i princip lagts pä aktieägarnivå inom ramen förett system som innebär att bolagsskatten räknas av fränaktieägarens skatt (integration på aktieägarnivå). Den tekniska utformningen av systemet har valts medtanke på bl.a. skattekontrollen.Beskattningen av mottagna utdelningar sålunda endast om aktieägaren rätt fullgörsin deklara-t ionsplikt. Slopandet eller minskningen av den tidigare dubbelbeskattningenav utdelad vinst sker, som nämnts, genomatt bolagsskatt på utdelad vinst räknas av frånaktieägarens skatt pä 6 1980/81. 1 sam/. Prop.1980/81:39 82 Tekniken kan enklast illustreras genom ettexenpel med fullständig avräkning, dvs, enkelbeskattning av utdelad vinst efteraktieägarens narginalskatt. I exemplet förutsätts att - de vinstmedelson tas i anspråk för utdelning är 100 (årsvinsten kan vara just 100.men lika gärna t.ex, 200 eller 300) - aktieägarens narginalskattesats är , Vinstmedel som tas i anspråk för utdelning 100 Bolagsskatt pädessa vinstmedel 50 Återstår för utdelning 50 Aktieägaren tar till beskattning upp dels mottagen utdelning (50), dels belopp mot svarande bolagsskatten på utdelningen (50) 100 Aktieägarens skatt pä detta belopp 60 Skatteavdrag (avräkningav bolagsskatten) -50 Aktieägarens skatt att erläcjga 10 (50 + 10=) 60 (den av bolaget erlagda skatten + den av ak- I exemplet blir den totala skatten på utdelade vinstmedel (50 + 10=) 60 (den av bolac tieägaren erlagda skatten) Vid full avräkningbeskattas alltså de vinstmedel som tas i anspråk för utdelningtill en fysisk person totalt sett, dvs, hos bolaget och hos aktieägaren, efter aktieägarens marginalskattesats, I de europeiska avräkningssystemen har 1'Slutresultatet blir i princip detsamma om dubbelbeskattningenelimineras genom att bolaget får avdrag för lämnaduttlelning (integration på bolagsnivå), Bolagsslatten på de vinstmedel som tas i anspråkför utdelning elimineras dä (dvs, blir 0), utdelningen till aktieägaren blir 100 och aktieägarens skatt (av 100=) 60, raan i allmänhet inte gått så långt som till full avräkning. I exempelvis det franska systemet, som infördes är 1965, får avräkning skemed halva den bolagsskatt sora belöperpä utdelningen (avoir fiscal). Ett exempel belyser det franska systemet. Antag att en fysiskper.son fär 50 i utdelning. Eftersom denfranska bolagsskattesatsen är 50 %svarar en utdelning pä 50 mot en bolagsvinst pä 100 och en bolagsskatt på 50. Aktieägarentar som inkomst upp utdelningen plus hälftenav bolagsskatten, dvs. 50 + 25 = 75. aktieägarens marginalskattesats är60 % blir skatten (av 75 =) 45. Fråndetta belopp dras hälften av bolagsskatten, dvs. 25,varefter återstår 20. Om aktieägarens raarginalskattesats i stället hade varit skulle denne utöver utdelningen kunna få ut ett kontantbelopp pä 2,5 (av 75 = 22,5; 22,5 - 25,0 = -2,5). Aktieägarens netto blir alltså i detta fall störreän den från bolaget utbetalade 'utdelningen. Det engelska systemet har vissa likheter med det franskasysteraet. Avräkning medges med ca 40 « av den bolagsskatt som belöper på utdeladvinst, I får avräkning ske av bolagsskatten (bolagsskattesatsen har nyligenhöjts till ). Bland är det bara Västtysklandson på bolagsnivå särbehandlarutdelad vinst. Bolagsskattesatsen förden vinst som hålls kvar i bolaget är medan skattesatsen för den vinst som tas i anspråk för utdelning är . I c3et västtyskasystemet får dessuton aktieägarna full avräkningav den bolagsskatt .son belöper påutdelningen. Detta åstadkoms genon att aktieägaren fårräkna upp sin utdelning ned faktorn100/64 ned efterföljande rätt till skatteavdrag. Ett exempel (narginalskattesatsenantas vara ): Vinstmedel som tas i anspråk för utdelning Bolagsskatt pä dessa vinstmedel Prop.1980/81:39 84 Återstår för utdelning 64 Aktieägaren tar till beskattning upp (100/64 av 64) 100 Aktieägarens skatt pä detta belopp 50 Skatteavdrag (avräkningav bolagsskatt) -36 Aktieägarens skatt att erlägga 14 Total skatt påutdelade vinstmedel (36+14=) 50 EG-konmissionen lade år1975 frän ett förslag son syftade till att sanordna olika systen för beskattning av utdelad bolagsvinst. Enligt konmissionensrekommendation skall varje medlemsstat tillämpasamma bolagsskattesats för kvarhällen och utdelad vinst. Denna skattesats skall liggai intervallet . Kommissionen föreslär vidare att lindring av dubbelbeskattningen skallske i form av avräkning. Lägst och högst55 % av bolagsskatten pä utdelad vinst skall fä räknas av.Kommissionens krav i dessa delar uppfylls såledest.ex. av det franska systemet men inte av det tyska. Kommissionens rekommendation har ännu inte antagits ocli för dagen bedörasutsikterna att nå enighet bland medlemmarna om nivån som mycket små.I diskussionen har hävdats att ett likformigt avräkningssystem förutsätter en likabehandling av in- och utländska investeringar. Det kan vidare nämnas att uttalat sig för en fullständigoch samtidig harmonisering av bolagsbeskattningen, dvs. såväl bolagsskattensstruktur som reglerna för beräkning av den skattepliktiga vinsten. Reglerna om avräkninghar kommit till för att lindra dubbelbeskattningenav utdelade vinstmedel. Prop.1980/81:39 85 emellertid mottagaren rätttill avräkning oberoende av om den utdeladevinsten faktiskt har beskattats hos bolaget eller ej. I det fall att någon beskattning inte har ägt rum hos bolaget - utdelningen kan t.ex. härröra från skattefria utdelningar från utländskadotterbolag - får bolaget erlägga en kompenserande skatt. Detta sker i iform av "précompte" och i iform av "advance Corporation tax" (ACT). medges i avdrag från den engelska bolagsskatten för de utländskadotterbolagens bolagsskatt. Även i det västtyska systemet tas förskottsskatt ut om vinstmedel delas ut som inte har blivit föremål för tysk bolagsskatt, medger liksom avdrag för utländskbolagsskatt. Även har regler som medför att in- och utländskainvesteringar jämställs. I har dubbelbeskattningen av utdelade vinstmedel iprincip eliminerats. De norska reglerna, som skiljer sig från de regler som tillämpas i , beskrivs längre fram i betänkandet(avsnitt 7.2). 6 , 2 Andra åtgärder Aktiemarknaden i har stimulerats genom en rad åtgärder pä skatteområdet.Syftet med dessa åtgärder har varit att öka detriskvilliga sparandets andel av det totala husliållssparandet. Beskattningen av ränteintäkter liar såledesskärpts som ak t ieuttlelningår upp till ett belopp av 3 000 FFgjorts helt skattefria. Vi dare har avräkningssystemetkompletterats med regler om avdrag förutdelning som lämnats på nyemitterade aktier. Dessa regler - son påminner om de svenska Annell-reglerna - gäller nyemissioner . Det som har väcktstörst uppmärksamhet ärden möjlighet som franska hushåll har fåttatt köpa aktier med obeskattacJe pengar.Villkoren framgår av lagen angående Prop.1980/81:39 86 "1'orientation de l'épargne vers le financement des entreprises" (den s.k. LoiMonory). I sammandrag gäller följande. Rätten till avdrag avser aktier som förvllrvas - den 31december 1981. får avdragetuppgå till högst 5 000 FF raed tillägg av 500 FF för vart och ett av de tvä första barnenoch med I 000 FF för varje ytterligare barn. Personersom är födda före är 1932 kan köpa aktier på förmånliga villkor ävenefter och pä det sättetbygga upp en reserv till pensioneringen. Avdraget för inköpta aktierkan kombineras med avdraget för utdelningmen bara u[)p till ett sammanlagt belopp av 3 000 FF. Det som ligger till grund för avdrag är varje års nettoköpav aktier. Eventuella försäljningar dras således från inköpssumman.En förutsättning för avdrag är att aktierna deponeras i en bank e.d. Medgivnaavdrag kan återföras till beskattning om värdetav försäljningarna .senare överstigerinköpen. Flertalet av den sora deltar i sparprogrammet har gjortsina inköp genom särskilt inrättadeföretag (SICAV, d'Investissementsä Capital Variable), Under den tidson sparprogranmet har varit i kraft har den franska börsen haft en positiv kursutveckling ochnyemissionsvolymen varit väsentligt större än de närmast föregäende åren. Ävenaktiemarknaden i har på senare tidstimulerats, Bl.a. har reglerna förbeskattning av realisationsvinster gjorts mer förmånliga. Åtgärderna skallses mot bakgrund av nedgången i aktiekurserna och aktiemarknadens bristande förmåga att förse det norska näringslivetmed riskkapital. Beskattningen av realisationsvinster pä aktier äri fristående från den prtjgressiva inkomstskatten. Prop.1980/81:39 87 skatt på avvinsten tas ut vid försäljning av aktier som innehafts under en viss (initialperiod) medan vinster på aktier sominnehafts normalt är skattefria. Fr,o,n, har initialperioden kortats ned ned . Endast försäljningar som sker under inköpsåret och något av de tvåföljande kalenderåren kan numera föranletlabeskattning. Från eventuell skattepliktig nettovinstfår göras ett avdrag på I 000 IJkr, varmotsvarande avdragsljelopp , Aktiekurserna i steg kraftigt retlan när det blev käntatt regeringen avsåg att vidta ätgärder för att stimulera akt iemarknaden, Prop.1980/81:39 89 7 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Enligt tilläggsdirektivenskall de provisoriska åtgärderna ha till syfte att stimulera hushållens aktiesparande och därmedunderlätta för börsföretagen att skaffa riskkapital genon nyemissioner. Den ekonomiska bakgrunden har kortfattat beskrivits ikapitlen 4 och 5. Man kan konstatera att företagensfinansiella situation har försämrats påtagligtunder senare år. Soliditeten, dvs. egenkapitaletsandel av det totala kapitalet, har sjunkit successivt och harnu nätt en mycket låg nivå. Detta kanfå allvarliga skadeverkningar. En låg soliditet nedföratt företagen blir mer utsatta för risker och fårmindre möjligheter att klara konjunktursvängningar och strukturella störningar. Finansieringen - säväl länefinansieringen son anskaffningen av riskkapital -försvåras. Företagens benägenhet och förmåga att expandera minskar. Utvecklingen mot en allt lägre soliditet kan på detta sätt hindra eller försvåra denexpansion av industrins investeringar scjm behövs för att återställa balanseni svensk ekonomi. En given slutsats äratt man måste försöka bryta den här antydda utvecklingen. Det är viktigt att företagenunder åren framöver får ettbetydantle tillskott av riskvilligt kapital sä att soliditeten successivt kan förastillljaka till en acceptalJel nivå.En ökning av riskkapitalet kan iprincip ske både genon nedplöjning av vinster och genora nyemissioner. Det är dock orealistiskt att räkna ned att börsföretagen i gemen skulle kunna höja soliditeten eller ens stop[)a den nedåtgående trendenenbart med hjälp av egna Prop.1980/81:39 90 Det ärdärför angeläget att företagen utifrån,dvs, genom nyemissioner, tillförs nyttriskkapital. År1976 uppgick nyemissionsvolymen i börsföretagen till . Därefter har emissionerna legat på en låg nivå, I avsnitt 4.2 har vi med nägra räkneexempel försökt belysahur stort det framtida nyemissionsbehovet kan tänkas bli vid olika antaganden ora räntabilitet,expansionstakt och inflatii'jn. Även ora osäkerhetsmomenten ärmånga, är det ändå uppenbart att en betydande ökningav emissionsverksamheten är nödvändig. Även vid en mycket hög vinstnivå behöver emissionerna föras upp tillåtminstone sanma volyn son . Orsakerna till de låganyenissionsvolymerna måste sökas pä både utbuds- och efterfrågesidan, Företagens benägenhetoch möjligheter att anskaffa kapitalgenom nyemissioner har minskat, SamtiiHgt har flera faktorer bitlracjit tillatt minska aktieplaceringarnas attraktivitet. Utbudet av riskvilligt kapitalbetingas bl,a. av den förväntade effektiva avkastningen påaktier, dvs, utdelning plus värdestegring,och dess förhällande till avkastningen påalternativa placeringar. Man kan konstatera att den reala effektiva avkastningenpå börsnoterade aktier har varit negativ redan före skatt och att många alternativa placeringar har visat en betydligt gynnsammare bild. En allsidig analys av de komplicerade ekonomiska skeendenson kan antas ha lett fram till nuvarande situation ligger utanför ramen fördetta delbetänkande.