prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — Statskontoret förordar i stället kurser förpersoner i chefsställning. i och betonar all en förbättrad språkutbildning inom den allmänna skolan ocksåbör kombineras med en bällre samhällslivsorienlering för att eleverna skallkunna tillvarata sina rättigheter. Falu kommun menar att specielllspråklräningen bör få en mer central plats inom utbildningen. vid anser all en förbättrad skolundervisningi svenska är av slor betydelse. Den bör också kompletteras med olika slag avvuxenutbildning. 1 båda dessa former av utbildning bör enligt nämndenundervisning i ordkunskap ha en viklig plats. Även SÖ pekar på den betydelsesom den lämligen nya ulbildningsformen grundulbildning för vuxna fåll. Denna ärlill för vuxna, såväl svenskar som invandrare, som saknar grundläggandekunskaper i läsning, skrivning eller matematik. När del gäller språkarbetet påmyndighelerna delas ulredningens mening alt kurser och seminarier i språk ochspråkbehandling bör få en ökad omfattning av alla remissinstanserna som berörtfrågan. framhåller alt språkutbildningen inle enbarl fårgöras till en angelägenhet för de enskilda myndigheterna. Styrelsen efterlyserförslag om en övergripande och centralt styrd språkutbildning, l. ex. isamarbele med universiteten. vid universitetanser att en fastare organisation av svenskulbildningen inom förvaltningen böreftersträvas. TCO anser att utredningens förslag om kurser, seminarier m. m. ispråkbehandling är väl värda alt pröva. Myndighelernas ofta tillkrånglade språkberor lill slor del på dåliga traditioner och slentrian, vilkel kan motverkasmed utbildning. betonar alt varje myndighet bör känna ansvar för altspråket i skrivelser, beslul m. m. är så enkelt och lättbegripligt som möjligl.Ulbildning i språkbehandling bör därför anordnas i myckel slörre ulslräckningän hillills och riktas till bredare grupper. En kombination av centrala ochlokala insatser lorde enligt vara erforderlig. Falu kommun anser all särskildspråkutbildning bör ges sekreterare i kommunala slyrelser och nämnder. Delspråk som används i protokoll och skrivelser från dessa organ blir nämligenofta normbildande för språkbruket inom hela förvaltningen. Statskontoret och RRV stödjerulredningens lanke all språkexperter och språkkonsuller bör kunna knytas tillslörre myndigheier. anser att förutsällningama för all kunnaanställa språkexperler gemensamt för flera mindre myndigheier bör utredas. TCOär för sin del tveksam lill om 1980/81:80 145 förslaget att anlita språkexperter eller avdela personalför språkgranskning är del mesl väsentliga området alt prioritera med hänsyntill myndighelernas knappa resurser. /SR anser all del bör krävasall samtliga blanketter som produceras av myndigheterna centralt även granskasur språklig synpunkl, skulle enligt /SR medföra att även lokallproducerade blanketter skulle bli mindre krångliga. , , , ,I och , , Stockholmsläns allmänna försäkringskassa och /SR betonar den betydelse som språket iförfattningstexter har. menar all del är en rikligulgångspunkl att hela liden försöka se utformningen av föreskrifler från denblivande mollagarens synvinkel. RRV framhåller att det ofta är de bakomliggandebeslutens utformning som gör att myndigheternas språk blir svårt alt förstå.Bl. a. UHÄ och lar upp den ofta svårlöstaintressekonflikten mellan kraven på språklig enkelhet och kraven pårättssäkerhet. Enligt UHÄ kan man inte bortse från att komplicerade förhållandeninle alllid kan uttryckas på ett för alla lältfallligl sätt. 6 Regler och deras tillämpning Remissinstanserna delar genomgåendeutredningens uppfattning när del gäller behovel av förenkling av exisleranderegelsystem liksom angelägenheten av all vid utformning av nya reglereftersträva så slor enkelhet som möjligl. Statskontoret framhåller att slörreuppmärksamhet bör ägnas de administrativa och ekonomiska konsekvenserna ireformarbete och lagsliflning. Statskontoret konstaterar all man i remissyttrandenöver utredningsförslag ofta tvingas påtala brisler i utredningarnas analyserav förslagens konsekvenser i dessa avseenden. Kravel på bättre redovisning avekonomiska och administrativa konsekvenser av beslut förs också fram av RRVsaml , och läns allmänna försäkringskassor. anför alt en delav osäkerheten i fråga om författningars tillämpning har sin grund i bristandesamordning i lagstiftningen. menar all de myndigheier somskall tillämpa nya regler oftast kommer in i arbetel med all tillskapa dessaförsl i samband med remissförfarandet. Då är det i regel för sent all la framerforderligt underlag i syfle att göra reglerna enklare. SÖ erinrar för sin delom all man givelvis alllid bör eftersträva all regler blir så enkla sommöjligl. 1 arbelel med all förbällra relationerna mehan enskilda ochmyndigheier kan man emellertid enligl SÖ:s uppfallning troligen till slor delbortse från de krångliga reglerna. Lånsstyrelsen i län delarutredningens mening att författningars krångeleffekler bör ägnas slörreuppmärksamhet än tidigare i samband med alt regler skapas. Vid remissbehandlingav nya lagförslag bör man enligt sträva efler all få lill slånden sakkunnig granskning också av Prop.1980/81:80 146 dem som har praktisk erfarenhet av berörda frågor och somdärför har möjlighel alt kunna förulse eventuella krångeleffekler. Falu kommundelar utredningens uppfallning alt kravet på enkelhet måste få en merframskjuten plals än lidigare när regler skapas. Flera försäkringskassor pekar påall strävandena efter att eliminera alla orällvisor undan för undan ger upphovtill en uibyggnad av regelsystemet. leder, som t. ex. beträffandeföräldraförsäkringen, i sin lur lill en krångligare lillämpning. Även smärrejusteringar kan leda lill sådana resultat. vid imiversitel pekar på att det förekommer allförfattningsbestämmelser för olika myndigheter kan ge uttryck för motstridigamål och uppgifter. Detla är ägnat all skapa förvirring och svårigheter. I denmån sådana bestämmelser inte- kan ändras eller undvaras är del enligl nämndennödvändigl all myndighelerna själva söker samstämma sina delaljregler och sinaverksamheter. RRV, i län, Falu kommim och biträder ulredningensuppfattning om alt arbetsfördelningen mellan enskilda och myndigheter kanändras bl. a. genom ett ökal utnylljande av befintliga uppgifter i olikaregister. RRV uttalar alt de förenklingar somkan åstadkommas genoni alt uppgifler förs över från allmänheten tillmyndigheterna måste vägas mot de koslnader som della medför föv slalen. Om delgäller uppgifler som berör stora grupper kan även en obetydlig ändring innebäraväsentliga merkostnader för myndigheterna. RRV framhåller också alt detförhållandel att den enskilde får lämna en ny uppgift lill myndighelerna iblandkan vara ett viktigl kontrollmomenl. i och framhåller alt de uppgifler som enskilda och företag har lämnat till olikamyndigheier ofta kan användas även i andra sammanhang. Samköming ay registerkan enligl ske i större ulslräckning ulan all rättssäkerhetenhotas. Det galleri, ex. inom samhällsplaneringen. delarulredningens uppfattning alt initiativet i fråga om bidrag och förmåner istörre utsträckning än f. n, kan överlåtas till myndighelerna.Initiativförmågan och kunskaperna är mycket ojäml fördelade bland dem som ärberättigade. Fler bidrags-och ersättnings-ärenden kan enligl länsstyrelsensäkert skötas så alt den enskilde kontrollerar och godkänner uppgifler frånmyndighelerna. anser också all myndighelerna måste få slörreresurser all hjälpa enskilda alt skriva en ansökan ellerfylla i en blankett.Säväl enskilda som myndigheterskulle vinna på att slippa komplelleraofullständiga handlingar. menar att en hjälp av deltaslag borde vara en självklar skyldighet för myndighelerna. Flera remissinslanser pekaremellertid på de begränsningar i utnyttjandel av uppgifter i olika register sommåste ske med hänsyn lill integritets- och sekretesskraven. Hit hörslalskontoret, som samlidigl understryker all den Prop.1980/81:80 147 enskildes uppgiftslämnande kan förenklas genom en bällreulformning av blanketter och genoni all förtrycka vissa uppgifter som redanfinns lagrade. Några generella åigärder i fråga om möjlighelen att slopaansöknings- och anmälningsförfarandel är enligl statskontoret inte möjliga. Enbedömning måsle göras för olika lyper av ärenden, varvid såväl juridiska somadministrativa konsekvenser måsle beaklas. Riksskatleverkel betonar för sin delall önskemålen om ell förenklal uppgiftslämnande inom beskattnings-området ären känslig fråga som bör utredas vidare. läns aUmännaförsäkringskassa framhåller all den enskilde kan känna sig utlämnad omuppgifter förs vidare mellan myndigheier. kan försvåra en förtroendefullkontakt mellan den enskilde och myndigheten. Byråkraliulredningens allmännabedömning all myndighelerna bör bedriva ell systematiskt förenklingsarbele fårstöd av alla remissinslanser som berör frågan. RRV framhåller allförenklingsarbetel bör ges slor uppmärksamhet och menar all ulredningensförslag bör slimulera till ett syslemaliskl arbete av detla slag påmyndighelerna. UHÄ anser alt de synpunkler som förs fram är väl ägnade alltjäna som vägledning för myndighelerna i deras arbele. Enligl är detsärskilt i en lid av knapphet på resurser angelägel att interna inifiativ fillförenklingar och rationaliseringar kommer till slånd hos myndighelerna. Falu kommun instämmer iulredningens åsikt all myndighelernas förenklingsarbete måste prioriteras högleftersom myndighelerna ytterst skall tjäna allmänheten. Myndighelerna bördärför självkritiskt se över hela sin verksamhei i syfle alt förenkla för denenskilde. För den kommunala verksamheten kan det enligt kommunen finnas motivföratt kommunstyrelsen som ansvarigt organ för informationsfrågor ger råd ochanvisningar vad gäller förhållandena till allmänheten. Förslag på åtgärder förall underlälta allmänhetens kontakter med kommunen kan prövas kontinuerligt. Remissinstanserna delar genomgåendeulredningens uppfallning när del gäller sl r u k t u r e n på och formerna förförenklingsarbetel. RRV framhåller alt strukturen på och formerna förförenklingsarbetel måste avgöras av myndighetema själva. RRV instämmer iulredningens uppfallning all förenklingsarbetel inle kan ses isolerat frånmyndighelernas övriga verksamhei utan att del måste ingå som ett naluriigt ledi arbetet. Liknande synpunkter framförs av bl. a. , , ,bosladsstyrelsen, , Landslingsförbundel och TCO. Ett särskill ansvar för förenklingsarbetel ligger enliglLON på verksledningarna. Dessa lorde enligl LON:s bedömning kunna räkna medett positivt gensvar från personalen och deras fackliga organisationer. LONframhåller att det torde finnas åtskilligt av uppslag och positiv kritik frånde anställdas Prop.1980/81:80 148 sida all la vara på. TCO framhåller alt effektivaresullal av förenklingsarbetel främst uppnås genom all arbetstagarna istatsförvaltningen i samarbele genomför förändringarna. Arbetel bör inlebedrivas inom den traditionella organisationen på myndigheien. TCO föreslår alldel i stället sker inom arbelsgrupper tillsatta av de lokala parterna påarbetsplatsen. SÖ anser däremot attförenklingsarbetel inle bör ges en från övrig verksamhei skild organisation ochstruktur. All tillsätta särskilda arbetsgrupper, för t. ex. språkgranskning,eller all inrälla särskilda övervakningsorgan vid sidoordnade eller överordnademyndigheier kan enligl SÖ lått leda lill ökad byråkratisering. Landslingsförbundel belönar allförutsättningarna för ett framgångsrikt förenklingsarbele blir bättre junärmare allmänheten arbetet bedrivs. Utredningens tankegång all lafillvara personalens erfarenhet genom en inlensifierad förslagsverksamhel fårslöd av flera remissinslanser. Statskontoret anser det t. ex. angelägel altförslagsverksamheten utvecklas och pekar på att behovet av resurser förkampanjer och pristävlingar därför bör uppmärksammas. Såväl slalskonlorel somLandstingsförbundet ullalar sig positivt om ulredningens tanke att låtaallmänheten della i förslagsverksamheten, TCO framhåller den betydelse somlekmannainflytandet på myndigheterna har för kontakterna med allmänheten,/SR menar all förenklingsförslag från tjänstemän bör belönas även omåtgärderna är ell utflöde av deras ordinarie verksamhet. Positivt inställdalill en utökad förslagsverksamhet är också polisstyrelsen I Göleborg samtSkaraborgs och läns allmänna försäkringskassor. Bosladsstyrelsen behandlar i sittremissyttrande erfarenheterna från arbetet med verkets egenförenklingsulredning. Arbetet kommer alt forlsälla inom verkels ralionaliseringsfunktionmed bistånd av en referensgrupp med förelrädare för myndigheier och andrainlressen. Flera remissinslanser berör fråganom en central bevakning av förenklingsarbetel. a. RRV, . länsstyrelseni Göleborgs och Bolins län. , /SR och TCO framhåller attdel är viktigt all arbetel stödjs och bevakas från centralt håll. i och finner all inånga av de åigärder som ulredningen pekar på är genomförbarahos den enskilda myndigheien utan att några särskilda resurser behöver ställastill myndighetens förfogande. Men vill också starkt framhållaalt del för de mera genomgripande förändringarna krävs initiativ och samordningfrån centralt håll. Enligt TCO bör centralt slöd förmyndighelernas förenklingsarbele framförallt ske genom att man skapartillfällen all utbyta erfarenheler. Denna samordning bör statskontoret gesansvarel för. Regeringen och skall givelvis bevaka allförenklingsarbetel bedrivs i enlighet med politiska beslul och avsikter. Hurdetla närmare skall gå till bör 1980/81:80 149 enligt TCO utredas närmare. allmännaförsäkringskassa stödjer tanken på ell kontinuerligt bevakningsorgan knutetlill . Polisstyrelsen i menar all myndighelernaåterkommande bör avkrävas redogörelser för sitt förenklingsarbele och deförbättringsåtgärder som de har vidtagit. pekar på att del finns exempel påralionalise-ringsålgärder som har gjorts i syfte att spara koslnader ochundvika personalutökning men som har lell till försämrade kontakter med allmänhetenoch en förändrad service. Enligt förbundet är den samhällsekonomiska nyttan aven rationalisering som leder lill att enskilda i stället tvingas alt anlitaandra organ till sin hjälp tveksam. understryker allmyndighelernas möjligheter att göra förenklingar styrs, förutom av den avriksdagen beslutade lagstiftningen, av myndigheternas resurser. RRV menarforsin del alt förbättrade kontakter med allmänheten inånga gånger kan ledalill rationaliseringar och besparingar i den löpande verksamheien. Förenklingsarbetelbehöver därför inle nödvändigtvis kräva extra resurser. TCO framhåller att delinte är ovanligt att en myndighet får alll fler arbetsuppgifter utanpersonalförslärkningar. Om antalel anställda hålls under den nivå som fordrasför all ulföra arbetsuppgifterna blir servicen till allmänheten lidande. Enprioritering av arbetsuppgifterna måsle i så fall enligl TCO ske i slällel.SACO/SR anser all särskilda anslag bör avsättas för byråkralibekämpandeulbildning, t. ex. i servicefrågor och förenklingsarbele. Utbildningen av sävältjänstemän som ledande politiker bör ges en hög prioritet. De exempel på förbättringsåtgärder som ulredningen slälllsamman får slöd avde remissinstanser som berört frågan. Enligt stalskrmiorelbör dessa exempel ulvecklas yllerligare och man bör överväga all utforma meragenomarbetade handledningar. Exemplen bör enligt UHÄ vidareutvecklas till enform av check-lista för myndigheterna. Såväl som Falu komtniin anser attutredningens sammanställning är värdefull som ett bra hjälpmedel och en godinspirationskälla för myndighelerna i deras fortsatta arbele med all underlätlakontakterna med allmänheten. Liknande synpunkter framförs av RRV, SÖ ochSvenska kommunförbundet. / SR menar att del vore värdefullt om utredningensförslag lill förbältringsålgärder kunde resullera i en kalalog somdistribuerades lill samtliga myndigheier. 8 Det fortsatta arbetet Ulredningens förslag lill hurarbelel med byråkralifrågorna fortsättningsvis bör bedrivas har i allmänhelinle mött några invändningar från remissinstansernas sida. Statskontoretkonstaterar att de förslag lill forlsall arbete som ulredningen lämnar spänneröver stora områden och är myckel allmänt hållna. Statskontoret understryker attom man i ett mera långsiktigt 1980/81:80 150 perspektiv skall minska byråkratin och förbättrakonlakterna mellan medborgarna och samhällsorganen måste brett upplagdainformations- och utbildningsinsatser komma lill slånd. 1 den slalliga ochkommunala personalutbildningen liksom inom del allmänna utbildningsväsendet bördärför ökad uppmärksamhet ägnas dessa frågor. Del är också angelägel allklargöra ansvarsfördelningen i olika frågor mellan politiska och administrativaorgan saml allmänhetens möjligheter lill insyn och påverkan i olika instanser.Byggnadsstyrelsen anser del viktigt alt arbelel fortsätter och altmyndighelerna prioriterar resurser för förenklings- och språkvårdsarbele.Enligl slyrelsens mening bör det mesta av arbetel ingå som en naturlig del imyndighelernas arbele. menar all utredningens rekommendafioner om detfortsatta arbetet genomgående är realistiska och rikliga. Det är enligl angelägel all en aktiv uppföljning av del arbete som har inletts avulredningen verkligen kommer lill slånd. /SR anser liksom utredningen attarbetet med att motverka onödigt krångel ständigt och målmedvetet måsle pågå.SACO/SR menar dock att någon form av permanent organ borde tillskapas för attfortsätta utredningens arbete. En alternativ väg vore enligt /för samhällsinformation (NSI) blev tilldelad dessa arbetsuppgiftereller blev referensorgan i byråkralifrågor. Falu kommim och instämmer i ulredningens betoning av all det fortsalla arbelelbör inriktas på de grupper som år i behov av särskill slöd. Enligl Falu kommungäller del i första hand de grupper som inte barden kunskap och deninitiativförmåga som är nödvändig för att tillgodogöra sig sina rättigheter isamhällel. Bland grupper som möter särskilda svårigheter i sin kontakt medmyndigheier och andra samhällsorgan nämner kommunförbundet invandrarna ochlågulbildade personer. Några remissinstanser kommenterarulredningens bedömning om behovet av studier av medborgarnas kontakter medsamhällsorganen. Svenska koinmtittförbundcl påpekar alt förbundet i samarbelemed byråkratiulredningen tagit fram underlag för sådana studier. Dellamalerial kommer all användas av några kommuner för lokala studier. Enligtkommunförbundels uppfattning bör erfarenheterna härifrån utnyttjas i delfortsalla arbetet med all förbättra konlakterna mellan enskilda ochmyndigheter. RRV anför all studier av del akluella slaget inle endast börutföras i verksamhei utan även i statlig förvaltning. RRV söker försin del främja sådana undersökningar bl. a. genom stöd lill myndigheier vidutformningen avs. k. intresse iitsludier. A'5/delar ulredningens uppfallningom det angelägna! alt undersökningar' görs. NSI föreslår därför attutredningens förslag ulvecklas och prövas mer konkret. Lämpligen skulle därvidnågon eller några inyndigheler väljas som försöksmyndigheter. NSI iiistämniervidare i ulredningens bedömning all kunskaperna om de"informationssvaga"" grupperna är bristfälliga och all dessagruppers förhållanden särskilt bör studeras. Prop.1980/81:80 151 nödvändiga resurser måsle avsättas för att ulredningenssynpunkler skall kunna ulvecklas till mer konkreta förslag. SÖ framhåller all ulbildning är ett av de främsta medlenför all få den offentliga seklorn genomsyrad av uppfattningen alt den står idel allmännas tjänst. Utbildningsinsatsernas betydelse bör därför enligt SÖbetonas ännu starkare än i betänkandet. Även TCO pekar på utbildningensbelydelse för bättre kontakter mellan enskilda och myndigheier. Enligl TCO ärden nuvarande slalliga personalutbildningen otillräcklig. TCO framhåller ocksåbetydelsen av att del inom högskoleutbildningens ram uppmärksammas behovet avutbildningslinjer inriktade på den offentliga sektorns verksamhet. Förbättradeutbildningsmöjligheter för högskolestuderande som siklar på offenlliganställning skulle enligl TCO bidra lill förbättrade kontakter. Prop.1980/81:80 152 Proposilion ...................................................................... ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............................. ....... 1 Lagförslag....................................................................... ....... 2 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1977:179) 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1964:63) om Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 4december 1980 .............................................................................. ....... 6 1 Inledning................................................................... 6 2 Föredragandensöverväganden................................ 7 2.1 Allmän bakgrund............................................... ...... 7 2.2 .......................... .... 10 2.2.1 Allmännasynpunkler.............................. 10 2.2.2 Minskadunderställning m.m................... 14 Allmänna synpunkler.......... '..:............... 14 Tvångsvis bildande av kommunalförbund 20 Ianspråklagande av medel ur kapitalfond 22 Underställning av kommunala beredskapsplaner m.m........................................................ .... 24 2.2.3 Förenkladslatsbidragsgivning............... .... 28 2.2.4 Slaisbidragsberälligadekommunala arbeien.... 31 2.2.5 Begränsning av myndigheternas föreskrifler, anvisningar och råd 35 2.2.6 Fortsattutvecklingsarbete ................... 40 2.3 Minskad byråkrati ............................................ 43 2.3.1 Allmännasynpunkter............................. 43 2.3.2 Myndighelernasförenklingsarbete......... .... 47 Allmänna synpunkter............................. .... 47 Förenklingsarbelets uppläggning och innehåll .. 49 Förenklingsarbetel inom den kommunala sek lorn ....................................................... .... 50 Folkrörelsernas roll................................ .... 52 2.3.3 Insalser inompersonalutbildningen....... .... 53 2.3.4 Fortsattuppmärksamhet åt rättssäkerheisfrågor 54 2.3.5 Åigärder för grupper med särskilt behov av slöd 57 2.3.6 Vissa åigärderför alt stimulera förenklingsarbetel 59 3 Upprätladelagförslag................................................ .... 62 4 Hemslällan................................................................. 62 5 Beslut........................................................................ .... 63 1980/81:80 153 1 Sammanfattning avslatskonlrollkommilléns förslag ... 64 2 Sammanställning av remissyttrande:;döver slalskontrollkommitténs betänkande 73 3 Sammanfatlning avbyråkraliulredningens förslag......... 131 4 Byråkraliulredningens exempel påförbättringsåtgärder m. m.. 135 5 Sammanställning av remissyitrandenaöver byråkraliulredningens belänkande 139