prop · G403204 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av vårdtiden får dock olika perioderunder sammanläggas. Som framgår av första stycket inräknas enbart den tid somföräldern värdar barn bosatt i riket. Genom hänvisningen till 11 kap. 1 § angesatl föräldern 1980/81:204 58 skalluppfylla villkoren i 1 kap. 3 § första eller andra stycket. Vidare får en föräldertillgodoräkna sig vårdar fr. o. m. del år han fyller 16 får t. o. m. det hanfyller och i vissa fall . Harförålder uppburit hel ålderspension under hela det år vården avser kan detla, ienlighet med vad som gäller i fråga om inkomsl av förvärvsarbete, inte tas ibeaktande som pensionsgrundande vårdar. Hänvisningeni 15 kap. 2 §till 11 kap. 1 § medför alt en person som är född ellersenare även får tillgodoräkna sig del år han fyller . Medförälder avses här biologisk förälder, adoptivförälder och den som enligt 20kap. 2 § andra stycket skall likställas med förälder. Åven fosterförälder skallenligl första stycket i nämnda paragraf anses som förälder vid tillämpning avifrågavarande garantiregel. Enligtparagrafen får föräldern åberopa vårdåret som om pensionspoäng tillgodoräknatsför . Detta innebär atl året inte åsatts något poängtal utan endastbeaktas sedan förälderns medelpoäng har fastställts och alltså vid fillämpningav den s. k. 30-årsregeln i 12 kap. 2 §. Årför vilkel undantagande enligt 11 kap. 7§ varit gällande får inte åberopas somvårdar. Delta gäller oavsett om en person normalt har inkomsl enbart av annatförvärvsarbete, både av anställning och annal förvärvsarbete eller enbart avanställning. Den person som avstår från allt förvärvsarbete får ejheller åberopa vårdåret såvida han omfattas av undantagande för del året.Detsamma gäller de personer som inte inom föreskriven tid eriagttilläggspensionsavgift enligt 19 kap. 3 § tredje stycket. Iandra stycket anges att endast ett vårdar kan tillgodoräknas för vård av etl ochsamma barn. Skulle det inträffa att båda föräldrarna uppfyller förutsättingarnaatt tillgodoräknas ett vårdar för etl och samma barn och kalenderår får detankomma på föräldrarna att välja vem av dem som skall komma i åtnjutande av detåret som pensionsår. Möjlighet finns dock för föräldrarna att, om de lever isäroch vårdar var sill barn som inte fyllt , tillgodoräkna sig var sittvårdar under samma kalenderår. Itredje stycket anges att vårdåren inte skall påverka medeltalet för depensionspoäng en förälder intjänat på grund av förvärvsarbete. Vårdåren skallinte heUer beaktas vid tillämpningen av 12 kap. 1 § första stycket AFL. Dettainnebär att en person alltid måste ha med pensionspoäng beräknadepå grund av förvärvsarbete för att kunna beviljas ålderspension fråntilläggspensioneringen. Det saknar dock betydelse i vilken ordning vårdårenresp. Vårdåren får inte heller beaktas vid tillämpningenav 13 kap. 2 § första stycket. Innebörden härav är att hänsyn inte kan tas tillvårdåren när det gäller att avgöra om den försäkrade är kvalificerad tillförtidspension från ATP med tillämpning av s. k. antagandepoängberäkning. Omdetta kan ske, vårdåren förulan, kan dock dessa sedan självfallet ligga tillgrund vid beräkningen av förtidspensionens storlek. Likaså beaktas givetvisvårdåren vid beräkning av sådan förtidspension som 1980/81:204 59 utgesutan tillämpning av antagandepoäng. Vid beräkning av famijepension (änke- ochbarnpension) gäller motsvarande regler. I fjärde stycket anges atten förälder måste skriftligen anmäla att han önskar få visst år tillgodoräknatsom pensionsår. Föräldern har möjlighet att göra denna anmälan senast tremånader efter den tidpunkt då han påbörjat den vårdperiod som han önskar fålagd fill grund för tillgodoräknande. När vårdåret gått till ända skallföräldern skriftligt ansöka om ätt få fillgodoräkna sig året som vårdar. Iansökan skall han försäkra att han vårdat barn. Denna ansökan måste görassenast från del vårdar avslutats som föräldern önskar åberopa. Förvarje år som föräldern önskar få fillgodoräk-nat måste göras ny anmälan ochansökan. Detta gäller även om vården pågår sammanhängande under en följd av år.Görs inte anmälan och ansökan inom de fidsfrister som uppställts har denförsäkrade förlorat rätten att få det året taget i beaktande såsom vårdar. Dettorde få ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen beslämmer atli särskild förordning lämna närmare föreskrifter om vilka uppgifter som måstelämnas i en anmälan enligt detta stycke och om vad som måsle anges iansökningen och i den i samband därmed gjorda försäkran. Beslutom tillgodoräknande av vårdar enligt denna paragraf fattas av försäkringskassai första instans. Kassans beslut kan enligt regler i 20 kap. överklagas fillförsäkringsrätt och försäkringsöverdomstolen. Härvid äger även övriga processuellaregler i del nämnda kapitlet tillämpning på ärenden enligt förevarandeparagraf. Detbör påpekas att det förhållandet att en person uppbär förtidspension intehindrar att pensionsår kan tillgodoräknas för vård av barn. Villkoret är såsomi övriga faU bl. a. att föräldern har den faktiska vården av barnet. Tilläggeti paragrafens andra stycket anger att en person som uppbär förtidspension intekan få åberopa ett intjänat värdar för atl påverka storleken av den utgåendeförtidspensionen. Det är samma regel som gäller för det fall att förtidspensionärenförvärvsarbetar. Vårdåret kan endast påverka storleken av den blivandeålderspensionen och av familjepension efter den försäkrade. Skulle dennetillfriskna men senare drabbas av ny skada för vilken han beviljas nyförtidspension kan likaså vårdåren bli av belydelse för storleken av denna nyaförtidspension. Iparagrafen har intagits en hänvisning till 11 kap. 6 a §. Föräldrabegreppel kommersäledes att vara detsamma för föräldraförsäkringen som för möjligheten attintjäna pensionsår. Av första stycket framgår att även fosterförälder harmöjlighet att åberopa vård av fosterbarn för intjänande av 1980/81:204 60 poängår.Åven i detta fall gäller dock att en fosterförälder som har enpensionsgrundande inkomst av förvärvsarbete (t. ex. fosterlägen) får tillgodoräknasig pensionspoäng enligt huvudregeln. Lagenskall enligt förslaget träda i kraft . Lagen gäller såledesde föräldrar som efter uppfyller villkoren för tillgodoräknandeav poängår enhgt 11 kap. 6 a §. Vårdar före detta datum kan således inteåberopas. Däremol är rätten lill intjänande av poängår oberoende av när barnetär fött, så länge det är . 1980/81:204 61 Förmåner inom den allmänna pensioneringen Den allmänna pensioneringen enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) omfatlar folkpension och tilläggspension (ATP). Inombåda dessa syslem utgår pension i form av ålderspension, förtidspension ochfamiljepension (änkepension och barnpension). Dessulom förekommer inomfolkpensioneringen vissa särskilda förmåner: barnlillägg, handikappersättningoch vårdbidrag. I särskilda lagar finns regler om pensionstillskott resp. omhustrutillägg och kommunall bostadstillägg till folkpension. För att anpassa de allmänna pensionförmånernas storlektill penningvärdesförändringen, relateras dessa jämte flertalet av desärskilda förmånerna till det s. k. basbeloppet (1 kap. 6 § AFL). Basbeloppet,som fastställs av regeringen för , följer förändringar i prisläget.Riksdagen har beslutat atl basbeloppet fr. o. m. den 1 januari 1981skall utgöra . multiplicerat med det fal (jämförelsetal), som angerförhållandel mellan det allmänna prisläget under andra månaden före den sombasbeloppet avser och prisläget (prop. 1980/81:20, SfU 14, rskr 84,SFS 1980:1036). Åndring av basbeloppet sker först då talet i fråga har ändratsmed sedan närmasl föregående ändring av basbeloppet. Del sålundaberäknade beloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Utgående pensionerpåverkas andra månaden efler den månad då ändring av basbeloppet skall vidlas.För januari månad 1981 utgör basbeloppet . Det som vill erhålla en pensionsförmån enligl AFL måste iregel göra ansökan härom till allmän försäkringskassa. Ålderspension utgår fr.o. m. den månad varunder den försäkrade fyller eller, om han önskar attpensionen skall börja utgå tidigare eller senare, fr. o. m. den månad som angesi pensionsansökningen. Familjepension utgår fr. o. m. den månad då denförsäkrade har avlidit eller, om denne vid sin död uppbar ålderspension ellerförtidspension, fr. o. m. månaden näst efler den varunder dödsfallet harinträffat. Folkpension tillkommer i princip varje svensk medborgaresom är bosatt i . Vid bosättning utomlands är svensk medborgare, som harrätt till tilläggspension, berättigad till folkpension i förhållande till del anlalår för vilka han eller, när fråga är om familjepension, den avlidnetillgodoräknats 1980/81:204 62 pensionspoäng vid tilläggspensionens beräkning. Harpensionspoäng tillgodoräknats , utgår folkpension med oavkortatbelopp. I annal fall utgår pensionen med så stor andel därav som svarar molförhållandet mellan del anlal år för vilka pensionspoäng tillgodoräknats ochtalet 30. Härvid skall som poängår räknas även år varunder försäkrad med inkomslav annal förvärvsarbete än anställning har underlåtit alt inom föreskriven tid lillfullo erlägga tilläggspensionsavgift. Med poängår skall även jämställas årunder vilka undanlagande från försäkringen för tilläggspension varit gällandesamt år för vilkel beräknats lill statlig inkomstskatt laxeradinkomst för den försäkrade eller uttagits sjömansskatt. Utländsk medborgare som är bosatt i är på samma viUkoroch med samma tilläggsförmåner som svensk medborgare berätfigad till folkpensionunder förutsättning av viss minsta bosättningstid i landet. För ålderspensionkrävs att den försäkrade skall ha varit bosatt i sedan minsl fem åroch efter fyllda har varit bosatt här under sammanlagt minst fio år.Förtidspension och handikappersättning ulgår lill utländsk medborgare, om dennaantingen är bosalt i sedan minsl eller om han är bosatt iSverige ån , har varit normalt arbetsför oavbrutetminst elt år . För att familjepension skall utgå fordrasatt antingen den avlidne före sin död hade varit bosatt i och den efterlevande vid dödsfallet var bosatt i eller attden efterlevande är bosatt i och den efterlevandeeller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i . Om utländsk medborgareenligt vad ovan sagts är berättigad lill förfidspension eller änkepension,ersätts denna automatiskt av ålderspension då han uppnår , även omhan då inte uppfyller de särskilda förutsättningarna för utländsk medborgaresrätt till ålderspension. I övrigt regleras utländska medborgares rätt tiUfolkpension vid bosättning inom eller utom genom konventioner. Ålderspension utgär fr. o. m. den månad varunder denförsäkrade fyller 65 är. På framställning av försäkrad kan ålderspension utgåtidigare, dock fidigast fr. o. m. den månad då han uppnår . Förtidapensionsuttag, som kan begränsas lill att avse hälften av pensionen, skallgöras för folkpension och filläggspension. Möjlighet finns också atluppskjuta uttag av hela eller halva pensionen till (6 kap. AFL). Ålderspension som las ut vid ulgör för år räknat fören ensam pensionär av basbeloppet, dvs. med nuvarande basbeloppom . För vardera av två makar utgör ålderspensionen för år räknat 77,av basbeloppet, dvs. Förtidspension utgår till försäkrad som fyllt förlid före den månad då han fyller eller ålderspension börjarutgå till honom om hans arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annannedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsatt medminst hälften och 1980/81:204 63 nedsättningen kan anses varakfig. Kan nedsättningen avarbetsförmågan inte anses varaktig men kan den antas bli bestående avsevärd tidhar den försäkrade rätt till folkpension i form av sjukbidrag. Rätt till förtidspension tillkommer också arbetslösförsäkrad som har fyllt och som till följd av arbetslöshet har uppburitersättning från erkänd arbetslöshetskassa under den längsta tid sådanersättning kan ulgå eller har uppburit kontant arbetsmarknadsstöd under 450dagar eller har uttömt sin rätl till sådant stöd. Säsomytterligare förutsättning för rätl till förtidspension i dessa fall gäller attden försäkrades möjlighet att bereda sig fortsatt inkomst genom sådant arbetesom han fidigare har utfört eller genom annat för honom fillgängligt lämpligtarbete är nedsatt med minst hälften och att nedsättningen kan anses varaktig. Förfidspensionens storlek graderas efter den försäkradesförmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete så, att försäkradvars fömåga eller möjlighet är nedsatt i sådan grad att intet eller endastringa del därav återstår, erhåller hel förtidspension. År förmågan ellermöjligheten nedsatt i mindre grad men likväl med avsevärt mer än hälften utgårtvå tredjedelar av hel förtidspension. I övriga fall utgår halv förtidspension. Hel förfidspension utgår med samma belopp som enålderspension som las ut . Ålders- och förtidspension kan höjas med barntillägg, hustrufillägg,kommunalt bostadsfillägg, handikappersättning och pensionstillskott. De treförstnämnda tilläggan kan dock inle utgå till ålderspension som tagils ut före65 års ålder förrän denna ålder har uppnåtts. Familjepension ulgår i form av änkepension ochbarnpension. En änka har rätt fill änkepension under förutsältning att hon intehar fyllt och inle heller uppbär folkpension i form av ålderspension samtantingen har uppnått älder vid mannens död och har varit gift med honomi minst fem är eller har vårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans medbarn som vid mannens död stadigvarande vistades i makarnas hemeller hos änkan. Upphör änka att ha barn i hemmet skall vidbedömande av hennes rätt till pension i fortsättningen anses som om mannen haravlidit då barnet upphörde att påverka rätten till pension och äktenskapet harvarat till nämnda fidpunkt (8 kap. AFL). Med änka likställs i fråga om rätt till änkepension ogifteller frånskild kvinna eller änka som stadigvarande sammanbodde med ogift ellerfrånskild man eller änkling vid dennes död och som har varit gift med eller hareller har haft barn med honom. Däremot äger kvinna inte rätt lill änkepensionefter sin make om hon levde åtskild från honom vid hans död och efter det sammanlevandenupphörde stadigvarande har sammanbott med annan man med vilken hon har varitgift eller har eller har haft barn. . För änka som vid mannens död eller dendärmed jämställda tidpunkten har fyllt utgår änkepensionen med sammabelopp som ålderspension från för en ensam ålderspensionär, dvs. med 95 %av basbelopp för år räknat. 1980/81:204 64 Samma belopp utgår till änka vars rätt till änkepensiongrundar sig på sammanboende med barn . För annan änka minskarpensionen med 1/15 varmed änkans ålder vid mannens död eller dentidpunkt då hon upphörde atl ha barn i hemmet understeg . I förekommande fall kan jämte änkepension utgä kommunalt bostadstillläggoch pensionstillskott. Uppfyller en änka förutsättningarna för rätl till tvåeller flera av förmånerna barnpension, förtidspension, änkepension ellerhustrutillägg utgår endsal en av dessa pensioner varvid hon äger välja vilkenav dem hon önskar. Fr. o. m. den månad då änkan fyller utbyts - i motsatstill vad som är fallet inom filläggspensioneringen - änkepension mol ålderspension. Barnpension utgår till barn vars fader ellermoder eller båda föräldrar har avlidit. Barnpensionen utgör för år räknal av basbeloppet,dvs. vid nuvarande basbelopp om . Barnpension utgår dockalltid med sådant belopp atl pensionen i förening med barnet tillkommande ATP iform av barnpension ulgör av basbeloppet (f. n. om bådaföräldrarna har avlidit, av basbeloppet (f. n. om barnetsamtidigt uppbär bidragsförskott enligt lagen (1964:143) om bidragsförskottsamt av basbeloppet (f. n. i övriga fall då barnet uppbärpension efter en av föräldrarna. I sistnämnda fall beaktas även sådanfolkpension i form av änkepension som utgår till kvinna som är barnets modereller som har varit gift med barnets fader eller har eller har haft barn meddenne, under förutsättning atl barnet och kvinnan stadigvarande sammanbor. Omflera barn är berättigade till barnpension, fördelas vid avräkningenänkepensionen lika mellan barnen. Folkpensionsförmånerna finansieras genom statliga medel. Slalenerhåller bidrag till finansieringen genom socialförsäkringsavgifterna lillfolkpensioneringen, vilka erläggs av arbetsgivare och av försäkrad med inkomstav annat förvärvsarbete än anställning. 3 Pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott Till folkpension i form av ålderspension, förtidspensionoch änkepension ulgår pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott till pensionärer som inte har ATP eller har låga ATP-belcpp.Pensionstillskott fill en ålderspension uppgår f. n. lill av basbeloppet.Del ökar av basbeloppet så atl del uppgår till den s.k. garantinivån av basbeloppet. Tillskottet fill en hel förtidspension ulgörf. av basbeloppet och ökar av basbeloppet så alt det den 1 juli1981 uppgår till garanfinivån av basbeloppet. Pensionslillskollel ulgårmed samma belopp fill gift och ogift pensionär. Med nuvarande basbelopp (16 100 Prop.1980/81:204 65 kr.för ) kommer tillskottet tiU ålderspension och änkepension att den1 utgöra . samt till hel förtidspension . Pensionsfillskotttill halv ålderspension eller till förtidspension som utgår med två tredjedelareller hälften av hel förtidspension utgör motsvarande andel av heltpensionstillskott. Till änkepension som utgår med viss andel av hel sådanpension utgår pensionsfillskott med motsvarande andel av helt lillskott. Pensionstillskottetär inkomstprövat mot tilläggspension. Avräkningen är så konstruerad att den somuppbär tilläggspension med belopp överstigande den s. k. garantinivån inte fårnågot pensionstillskott. Till den som uppbär tilläggspension med lägre belopputgår pensionstillskott i den mån de sammanlagda förmånerna inte överstigergarantinivån. Avräkning mot tilläggspension görs krona för krona. Garantinivånär av basbeloppet såvitt gäller hel ålderspension och hel änkepension samt90 % av basbeloppet avseende hel förtidspension. Garantinivåerna skall såledesden motsvara pensionstillskottet storleksmässigt. Såvittgäller försäkrad som är eller har varit undantagen från tilläggspensioneringenenUgt 11 kap. 7 § AFL skall vid bedömningen av rättten tiU pensionstillskotthänsyn tas till tilläggspension som skulle ha utgått om undantagande inte hadeägt mm. Samma gäller vid omdebitering på gmnd av att tilläggspensionsavgiftinte har betalats. 4 Försäkringenför tilläggspension (ATP) Tilläggspensioneringeninnefattar ålderspension, förtidspension och familjepension. Pensionsrätten ärrelaterad till de arbetsinkomster som den försäkrade har haft under sin aktivatid. Den intjänade pensionsrätten är avgörande för pensionens storlek (11-15kap. Försäkradeför tilläggspension är dels svenska medborgare, dels i bosatta personersom inte är svenska medborgare. Pensiongmndandeinom ATP blir den försäkrades inkomst av förvärvsarbete fr. o. m.det år då han fyller t. o. m. det år då han fyller . Inkomster förår under vilket den försäkrade har avlidit eller uppburit helålderspension enligt lagen om allmän försäkring är dock inte pensionsgmndande.Vid förtida uttag av halv ålderspension eller vid förtida uttag av helålderspension än beräknas pensionsgmndande inkomstför fortsatt förvärvsarbete. Detta görs också för den som uppbärförtidspension. Förvärvsinkomsterna indelas i inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete (11 kap. 1 § AFL). Till grund för beräkning avförvärvsinkomst läggs i princip den försäkrades taxering till stathginkomstskatt. Medinkomst av anställning avses den lön i pengar eller naturaförmåner i form avkost, bostad eller bil som den försäkrade har erhållit såsom 5 Riksdagen1980/81. 1980/81:204 66 arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Som inkomst avanställning anses även ersällning för arbete som någon utfört för annansräkning utan all vara anställd i dennes tjänst. År ersättningen all hänföratill inkomst av rörelse eller jordbruk betraktas den dock som inkomst av anslällningendast om uppdragsgivaren och uppdragstagaren kommer överens härom genom att Iräffaett s. k. likställighelsavtal. Till inkomst av anställning hänförs inte löneller ersättning från en och samma arbetsgivare som inte haruppgått lill . Såsom inkomst av anställning avses - förutom lön i pengaroch naturaförmåner- även bl. a. sjukpenning, föräldrapenning och vårdbidragenligt AFL, delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,livränta enligl lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring, dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd samt utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form avdagpenning och stimulansbidrag. Till sådan inkomst hänförs också timstudiestöd,inkomslbidrag och vuxenstudiebidrag enligl studieslödslagen, utbildningsbidragför doktorander samt timersättning vid grundläggande ulbildning för vuxna. Åvendagpenning lill bl. a. värnpliktiga och vapenfria ijänsteplikliga under repetilionsutbildningsamt till civilförsvarspliktiga betraktas som inkomsl av anslällning (11 kap.2 § AFL). Med inkomst av annat förvärvsarbete avses främst inkomslav här i riket bedriven rörelse och av här belägen jordbruksfastighet, sombrukas av den försäkrade (11 kap. 3 § AFL). Denpensionsgrundande inkomslen motsvarar summan av inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete i den mån summan överstiger en vissminimigräns, nämligen del vid årets ingång gällande basbeloppet (. förår 1981), vilket avräknas i första hand mot inkomst av anställning.Maximigränsen för beräkning av den pensionsgrundande inkomslen ulgör sju ochen halv gånger det vid årets ingång gällande basbeloppet, dvs. Belopp från vilket sålunda skall bortses avräknas i första hand från inkomslav annal förvärvsarbete (11 kap. 5 § AFL). , för vilket pensionsgrundande inkomstfastställs för en försäkrad, skall pensionspoäng tillgodoräknas honom.Pensionspoängen utgör den pensionsgrundande inkomslen delad med basbeloppet vidårets ingång. I den mån den pensionsgrundande inkomsten härrör från inkomst avannat förvärvsarbete än anställning tillgodoräknas den försäkrade i regelpensionspoäng endast om tilläggspensionsavgift för årel till fullo erlagts inomföreskriven tid. I fråga om försäkrad som uppburit förtidspension fråntilläggspensioneringen gäller särskilda regler för beräknig av pensionspoäng.I dessa fall beräknas pensionspoäng på den försäkrades förvärvsinkomster eflersamma regler som gäller för övriga försäkrade. Har den försäkrade under minsthalva året uppburit partiell förtidspension som har beräknats med ledning av s.k. antagandepoäng, erhåller han vid beräkningen av pensionspoäng - 1980/81:204 67 förutom poäng på förvärvsinkomsten - en mol invaliditetensvarande del av anlagandepoängen, dvs. halva antagandepoängen vid halv förtidspensionoch två tredjedelar av nämnda poäng vid två tredjedels förtidspension. Denförsäkrade skall emellertid - oberoende av om han för hela eller för delar avåret uppburit hel eller partiell förtidspension - alltid för årettillgodoräknas lägst en pensionspoäng motsvarande anlagandepoängen. De sålundaförvärvade pensionspoängen beaklas vid bestämmandet av den försäkradesålderspension och av familjepension efler honom. Poängen påverkar däremot inleden utgående förtidspensionen (11 kap. 6 § AFL). För försäkrad som är född eller lidigare skallunder vissa förutsättningar beräknas pensionspoäng även varunder hanfyller . Pensionspoäng för det året fastställs med tillämpning av reglernaom beräkning av antagandepoäng inom förtidspensioneringen. Vid poängberäkningenanses således att den försäkrade har erhållit rätt till förtidspension fr. o. m.januari månad det år han fyller . Delta medför normalt att den försäkradetillgodoräknas antagandepoäng för del året på grundval av tidigarepensionspoäng. Om det senare visar sig alt den pensionsgrundande inkomsten fördet sextiofemte levnadsåret ger en faktisk pensionspoäng som är högre än denpoäng som har gottskrivits enligt metoden med antagandepoängberäkningtillgodoräknas den försäkrade denna högre, fakfiska poäng (15 kap. 2 § AFL).