prop · G40394 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:94 ombesiktning av fartyg; Regeringenföreslår att anta det förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att anpassar sina bestämmelser om tillsyn avfartyg till reglerna protokoll fill intemafionella konventionom säkerheten för människoliv till sjöss, som träder i kraft internationelltden . Av två olika alternativ - ett system med oanmälda inspektionerresp. årliga obligatoriska besiktningar - förordas att väljer detsenare för lastfartyg med en bmttodräktighet av . Prop.1980/81:94 2 Lag om ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1965:719) omsäkerheten på fartyg' dels att 7 kap. 1, 8 och 15 §§ skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 8b §, avnedan angivna 1 kap. 1§ De fiUsynsförrättningar som sko- De tillsynsförtättningar som skall la företagas enligt denna lag äro företas enligt denna lag är a) regelbundenundersökning av fartyg jämte utmstning (sjövärdighetsbesiktning), b) regelbundenundersökning av annat fartyg än passagerarfartyg och dess utmstning i viss deleller vissa delar (mdlanbesiktning), c) årlig undersökning av annat fartyg än passagerarfartyg och dess utrustning i viss eller vis,sa de- lar(årlig besiktning), c) regelbunden undersökning av fartyg för fastställande av dess lämplighet för passagerarbefordran och högsta tillåtna antal passa gerare (passagerarfartygsbe siktning), d) regelbunden undersökning och uppmätning av fartyg för åsättande av lastmärke eller meddelande av fillstånd att bibehåUa sädant märke (fribordsbe sikt ning), e) särskild undersökning av far tyg i viss del eller vissa delar (e x t- ra besiktning) och f) annan undersökning av förhål landena ombord (inspektion). Om det är möjligt skola flera fill-synsförtättningar på ett fartyg ske samfidigt. Förtättning skall om möjligt ske i samband med undersökning i klassificeringsanstalt, som omfattas av förordnande enUgt Ikap. d) regelbunden undersökning av fartyg för fastställande av dess lämplighet för passagerarbefordran och högsta tillåtna antal passa gerare (passagerarfartygsbe siktning), e) regelbunden undersökning och uppmätning av fartyg för åsättande av lastmärke eller meddelande av Ullstånd att bibehålla sådant märke (fri bor ds be sik t ning), f) särskild undersökning av far tyg i viss del eller vissa delar (ext ra besiktning) och g) annan undersökning av förhål landena ombord (inspektion). Om det är möjligt skall flera tUl-synsförrättningar på ettfartyg ske . Förrättning skall om möjligt ske i samband med undersökningi klassificeringsanstaU, som omfattas av förordnande enligt 1 kap. 15 §. Lagen omlryckl 1978: 109. Fartyg skaU undergå mdlanbesiktning inom tjugofyra månaderefter senast genomgången sjövärdighetsbesiktning eller mellanbesiktning. Mdlanbesiktningavseende fartygets radioinstallation skall dock ske minst en gång var tolftemånad. Farlyg med en bruttodräktighet av minst 500 registertonfår undergå meUanbesiktning efter senast genomgångensjövärdighelsbesikining, om medger det. Bestämmelserna i första stycket gälla ej fartyg.med mindre bruttodräktighet än 100 registerton. Bestämmelserna i första stycket gäller inte fartyg medmindre bmttodräktighet än 100 registerton. Farlyg som nyttjas i inlernalionell resa skall undergåårlig besiktning inom tolv eller, om medger det, femton månaderefter senasi genomgången sjövärdighetsbesiktning, mdlanbesiktning eller årligbesiktning. Beslämmelserna i första stycket gäller inte fartyg medmindre bruttodräktighet än 500 regislerton. Förfartyg, som innehar högsta klass i klassificeringsanstalt, vilken omfattas avförordnande enligt 1 kap. 15 §, och icke är äldre än , må denundersökning av fartyget, som lett till att fartyget erhållit eller fåttbibehålla klassen, godkännas såsom besiktning, som avses i I § a), b), d) ellere) i de delar undersökningen omfattar. Detta gäller dock icke sådan undersökningav sjövärdigheten som avslutats tidigare än före förtättningen, omsärskilda skäl ej föreligga att godkänna undersökningen. Överföres fartyg tillny klassificeringsanstalt eller/öre//gga i annat fall särskilda skäl att underkastafartyg besiktning, äger besluta därom. Har fartyget icke klass som avses i första stycket ellerär det äldre än , må efter Förfartyg, som innehar högsta klass i klassificeringsanstall, vilken omfattas avförordnande enligt 1 kap. 15 §, och inte är äldre än , får denundersökning av fartyget, som letl lill att fartyget erhållit eller fåttbibehålla klassen, godkännas säsom besiktning, som avses i I § a), b), c), e)eller/) i de delar undersökningen omfattar. Detta gäller dock inte sådan undersökningav sjövärdigheten som avslutats tidigare än före förrättningen, omsärskilda skäl ej föreligger att godkänna undersökningen. Överförs fartyg tillny klassificeringsanstall eller föreligger i annat fall särskilda skäl attunderkasta fartyg besiktning, äger beslula därom. Har fartyget inte klass som avses i första stycket ellerär det äldre än , får efter prövningi varje särskilt fall godkänna undersökningen såsom besiktning i denomfattning som föreskrives i första stycket. prövningi varje särskilt fall godkänna undersökningen såsom besiktning i den omfallningsom föreskrivs i första stycket. Dennalag träder i kraft den . Besiktningar, som är avminst samma omfattning som åriig besiktning och som har utförts den1 , får räknas som årliga besiktningar. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,Mogård, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , , Propositionom besiktning av fartyg Reglerom tillsyn av handelsfartyg i form av besiktningar och inspektioner finns bådei internationella konventioner och i svensk lagstiftning. Grundläggande beslämmelserom besiktningar av passagerarfartyg och lastfartyg finns sälunda i 1974 årsinternationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konvenlionen).Sverige tillträdde konventionen ijuli 1978. Den trädde i kraft den 25 maj 1980.De krav som konventionen ställer upp täcks av beslämmelserna om tillsyn i 7kap. lagen (1965:719) om säkerheten pä farlyg (omlryckt 1978: 109, ändradsenast 1980:430, sjösäkerhelslagen) och i 7 kap. förordningen (1965:908) om säkerhetenpä fartyg (omtryckt 1978:346, ändrad senasi 1980:467, sjösäkerhetsförordningen). Viden diplomatkonferens som anordnades av den mellanstatliga rådgivandesjöfartsorganisationen , FN: s fackorgan för tekniska sjöfartsfrågor, ifebruari 1978 antogs tvä internationella överenskommelser som syftar lill attförbättra säkerheten för främst oljetankfartyg och skyddet av den miljönmot havsföroreningar från fartyg. Den överenskommelse som syftar till att höjasäkerheten för fartygen gavs formen av ett protokoll lill (SOLAS-protokollet). Protokollet innehåller, förutom nya eller ändrade ulruslningskravför främst oljetankfartyg, även skärpningar av tidigarekonventionsbestämmelser om besiktningar och inspektioner av fartyg. Sverigehar tillträtt SOLAS-protokollet. Förutsättningarna föratt protokollet skall träda i krafl - ratifikationer av 15 1980/81:94 6 ländermed minsl 50 proceni av världshandelstonnaget - är nu uppfyllda och prolokollelIräder i kraft den . Sjöfartsverkethar i en skrivelse lill chefen för kommunikationsdepartementetföreslagit vissa ändringar i sjösäkerhelslagen och sjösäkerhelsförordningenför aU den svenska lagstiftningen skall anpassas fill SOLAS-prolokollets krav.Skrivelsen bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga. har efter remiss ytlral sig över skrivelsen. Enligtden svenska sjösäkerhetslagsliflningen skall passagerarfartyg, som används istor kustfart eUer vidsträcktare fart, genomgå sjövärdighetsbesiktningårligen. Några skärpningar av tillsynen på sådana fartyg är inte aktueUa. I detföljande inskränker jag mig därför till alt enbart tala om andra fartyg änpassagerarfartyg. Andrafartyg än passagerarfartyg med en brutlodräklighel av minst 100 registerlon (brt)skall genomgå regelbundna lillsynsförrättningar i form av sjövärdighelsbesiktningaroch mellanbesiklningar. Sjövärdighetsbesiktningarna, som är de mesl omfatiande,äger rum och mellan-besiktningarna tvä år efler den senastgenomgångna sjövärdighelsbesikt-ningen. Denfrämsta nyheten i fråga om tillsynen av fartyg i SOLAS-protokollet är att fördragsslulandeparter skall inrätta ell syslem med oanmälda inspektioner (unscheduled inspections)pä farlyg om minst 500 brt. Vid sådana inspektioner skall man frän flaggstatenssida försäkra sig om alt farlygel och dess utmstning i alla avseendenupprätthåller en fillfredsställande standard för den fart, vari fartyget avsesatt användas. Enligt SOLAS-protokollet får sådana oanmälda inspektioner ersällasav ärliga besiktningar. Hösten1979 beslutade IMCO: s sjösäkerhelskommitlé att systemet med oanmäldainspektioner innebär att det skall utföras sådana kontroller pä minst25 proceni av det lolala antalet farlyg är och pä minst 50 procentav antalet fartyg är. Dessa kontroller får inte utföras samtidigtmed eller på andra sätt samordnas med andra besiktningar. 1sin skrivelse har , efter en redovisning av resursbehoven för debåda alternativen årlig besiktning och oanmälda inspektioner, förordat att alternafivetmed årliga besiktningar väljs för svenskt vidkommande. Enligt sjöfartsverketsmening är det administrativt mer lätthanleriigt med ärliga besiktningar. Detblir enklare att planera besiktningarna och lättare att söka upp fartygen. De årligabesiktningarna kan dessutom samordnas med nuvarande system, vilket inte blirmöjligt med de oanmälda inspeklio-nema. Prop.1980/81:94 7 Sjöfartsverketuppger vidare att den nya giltighetstiden för konslmk-tionssäkerhetscertifikateti SOLAS-protokollet, fem är, innebär att kan löpa mellan varjesjövärdighetsbesiktning. Enligt verkets mening kan en femårsrytm accepterasfrån säkerhetssynpunkt, om det införs krav på årliga besiktningar. Sjöfartsverketföreslär därför alt en femårig besiktningsrytm införs för lastfartyg somomfattas av konventionen, dvs. lastfartyg om minst 500 brt (konventionsfartyg).För fartyg i intervallet 100-500 brt bör dock den nuvarande fyraårigabesiktningsrytmen bibehållas. Motdenna bakgmnd har föreslagit vissa tillägg till 7 kap.sjösäkerhetslagen. I I § förs den årliga besiktningen in i uppräkningen av olikatillsynsförtättningar. Genom ett nytt andra stycke i 8§ görs det möjligt alt fillämpaen femårscykd för besiktningar av konventionsfartyg. 1 en ny 8b§ angestidsintervallen mellan de ärliga besiktningarna samt att dessa endast gällerför konventionsfartyg. Författningsändringarna föreslås träda i kraft den Ijuli 1981. Sjöfartsverketföreslår vidare ett par ändringar i reglerna om certifikat i sjösäkerhetsförordningen.Jag ber att fä återkomma till regeringen med förslag i dessa frågor. framhåller som sin bestämda uppfattning att systemet medobligatoriska årliga besiktningar är att föredra framför ett system medoanmälda inspektioner. Föreningen delar uppfattning attresursbehovet kommer att öka och administrationen försvåras om det senaresystemet väljs. fömtsätter emellertid att besiktningarnaenbart skall avse sådana fartyg för vilka SOLAS-konven-tionen gäller, dvs.lastfartyg över 500 brt. Dessutom fömtsätts att ingen extra besiktning behöverutföras när periodiska besiktningar och mellanbesiklningar sammanfaller medtiden för årliga besiktningar. Föregen del får jag anföra följande. Deskärpta krav på fartygens utmstning och pä fillsynen av fartyg som finnsintagna i SOLAS-protokollet skall ses mot bakgrund av det stora antaletfartygsolyckor . Även om fartygsolyckor i det övervägandeflertalet fall beror på mänskliga felbedömningar är det av största betydelseatt fartygens standard kontrolleras regelbundet. De nya konvenUonskraven börrimligen främja sjösäkerheten, framför allt för tankfartyg. SOLAS-protokolletträder i kraft intemationeUl den , vilket är tidigare än man bara förnågot halvår sedan hade anledning att räkna med. Det är därför nu hög tid attför svenskt vidkommande ta ställning till vilken av de nya tillsynsformerna,oanmälda inspektioner eller årliga besiktningar, som skall väljas. Efter1978 års konferens framstod reglerna om oanmälda inspektioner i SOLAS-protokolletsom intressanta för svenskt vidkommande. a. inom menade manatt ett väl utformat system med sådana inspek- Prop.1980/81:94 8 tionerskulle kunna bli effektivare än ärliga besiktningar eller i vart fall leda tillell bättre utnyttjande av befintliga resurser. Den höga andel av fartygs-beståndetsom enligt senare beslul i IMCO skall inspekteras varje är har emellertidmedfört alt vi fär tänka om. Även jag finner att det blir dyrare ochadministrativt alllför besvärUgl all hanlera oanmälda inspekfioner av ett såstort antal fartyg . I likhet med och Sveriges redareföreningfår jag därför förorda systemet med årliga besiktningar. F. n. gäller att svenskalastfartyg om minst 100 brt skall genomgå obligatoriska periodiskabesiktningar. De nya kraven i SOLAS-protokollet gäller dock bara fartyg omminst 500 brt. För egen del finner jag alt vi i detta avseende skall anpassaoss till protokollsbestämmelserna och således inte kräva ärliga besiktningar pämindre lastfartyg. Självfalletskall de årliga besiktningarna ingå i sjövärdighetsbesiktningarna och meUanbesiktningamade år dessa äger rum och inte förekomma utöver dessa. Jagdelar sjöfartsverkels uppfattning att det med ärliga besiktningar blir möjligtalt införa en femårig besiktningscykel för konventionsfartygen. Verkels förslagpä denna punkt bör genomföras. T. v. bör dock ingen ändring göras för mindrefartyg. På sikl kan del övervägas om man inle bör ha samma regler för dessa. Iförfattningsförslagen har en jämkning gjorts i 7 kap. 1 § sjösäkerhetslagenför alt särskilja innehållet i b)'och c). Vissa smärre följdändringar har ocksägjorts i 7 kap. 15 §. Ävenom det är angeläget att författningsändringarna träder i kraft som SOLAS-protokollet,dvs. den , är del på grund av riksdagsbehandlingen osäkert om det ärmöjligt. Jag får därför förorda alt lagförslaget träder i krafl den 1 juli1981. I den mån besiktningar som har utförts 1981täcker kraven för ärliga besiktningar bör de dock få räknas som sådana. Jagförordar att en regel av denna innebörd beslutas, vilket medför fördelar bådeför och redarna. har i sinskrivelse framhällii alt det är för tidigt att avgöra humvida ökningen itillsynsarbetets omfattning mofiverar anspråk pä förstärkningar avsjöfartsinspektionens totala resurser. Verket föredrar att utföra tillsynenunder en försöksperiod och senare med slöd av gjorda erfarenheler eventuelltåterkomma till resursanspråken. Frägan om resurser till .sjöfartsverketför tillsyn enligt de båda protokoll som beslutades vid konferensen i februari1978 har redan prövats av på grundval av prop. 1979/80:167 (se prop. s.38, JoU 48, rskr 366). Vid den tilldelning av resurser som då skedde logshänsyn även fill arbetsuppgifter lill följd av SOLAS-protokollet. Det kan i detta sammanhangpåpekas att en särskild utredare (1979: B) f. n. undersökerklassificeringssällskapens verksamhet. Jag hoppas att det som en följd häravblir möjligt alt åstadkomma en bättre 1980/81:94 9 samordningav sjöfartsinspektionens och klassificeringssällskapens besiktningar.Härigenom borde man kunna uppnä raUonaliseringsvinster och kostnadsbesparingar. Den av mig förordadelagstiftningen är förfaltningstekniskt så okomplicerad och även i övrigt avsådan beskaffenhet all lagrådets hörande saknar betydelse. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag fill lag om ändring i lagen(1965:719) om säkerheten på fartyg. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:94 10 Ändringi lagen (1965:719) och förordningen (1965:908) om säkerheten på fartyg - 1978års SOLAS protokoll Sverigehar ratificerat 1978 ärs SOLAS-protokoll. Del blir internafionelltbindande . Protokolletföreskriver ändrade regler för tillsyn genom flagglandel av fartyg, vars bruttodräktighetär minst 500 registerlon. De nya tillsynsförrättningarna beskrives på följandesätt: För tankfartyg ärerfordras en besiktning av den utrusining som omfattas av utrustningssäkerhetscertifikatet.Eftersom delta certifikal har en giltighetstid av högsl blir besiktningenåriig. Oanmälda inspektioner skallförelagas. Sådana kontroller skall ulföras dels på av totala antaletfartyg är och dels på av antalet fartyg är.Dessa kontroller får inle utföras eller på annat sätt samordnat medandra besiktningar. Oanmälda inspektioner fär ersättas av obligatoriska åriigabesiktningar. InomIMCO har en arbetsgmpp för besiktningar och inspektioner (GSI) utarbetatnärmare föreskrifler (guidelines) för de lillsynsförrättningar som tillkommitgenom SOLAS-protokollet. Dessa guidelines, som fastställts genom IMCO:sresolution A (XI) 413, riklar sig till medlemsländernas administrationeroch anger nivä och innehåll för de olika besiktningarna. Av dessa riktlinjerframgår att en stickprovsinspeklion skall vara mer ingående än en motsvarandeårlig besiktning. Denya tillsynsförrättningarna beräknas ta resurser i anspråk påföljande sätt: Antaletfartyg vars bruttodräktighet är minst 500 registerton var 380 st,varav 45 st passagerarfartyg. Enligt nuvarande bestämmelser genomgår i genomsnittunder halva antalet farlyg regelbunden besiktning (mellanbesiktning, sjövärdighelsbesikining).1 den fortsatta redogörelsen berörs endasl lastfartyg dä passagerarfartyg i intemationellfart redan har årlig besiktning enligt gällande SOLAS-regler. Resursbehovetbedöms per besiktning. Antalet fartyg att besiktigaårligen är 170 st. 170 x 2 = . Beräknadresursåtgång per inspektion. Antal fartyg (utom tankfartyg)är 120 sl. Antal tankfartyg är 30 st. 1980/81:94 II 25%av 245 = 61 fartyg 50%av 120 = 60 fartyg 100%av 30 = 30 fartyg Summa150 fartyg skall genomgå inspektion , vilket ger I50x3 = 450persondagar. Alternativetmed årliga besiktningar är administrativt mer lätthanterligt på grund av attbesiktningarna kan planeras lättare och genom att fartygen blir lättare attsöka upp. De ärliga besiktningarna kan dessulom samordnas med nuvarande system,vilkel inle de oanmälda inspektionerna får. Enligt förordningen (1965;908) om säkerhelen pä fartyg gäller att samtliga farlyg vars bruttodräktighetär minst 100 registerton skall genomgå obligatoriska periodiska besiktningar.Det finns ingen differentiering av anlalel besiktningar baserad påfartygsstorlek. Om protokollets regler av.seende obligatoriska årligabesiktningar eller oanmälda inspektioner tillämpas endast för fartyg vars bruttodräktighetär minsl 500 registerton frångås ovan nämnda princip. I förordningen finnsemellertid ej nägol hinder för dift'erenliering av besiktningsinlervallenslängd med hänsyn lill fartygsstorleken. Om protokollels regler skulletillämpas pä farlyg i intervallet 100-500 registerlon brutto ökar behovel avinspektionsresurser kraftigt. För alternafivet årliga besiktningar skulle 430fartyg komma alt beröras , vilket betyder ca . Den nya giltighetstidenför konstruktionssäkerhelscertifikalel innebär att kan löpa mellan varje sjövärdighelsbesikining.Detla kan göras utan ändring i lagen om säkerheten på fartyg. Sjöfartsverketanser att om obligatoriska årliga besiktningar införs kan en femärsrytmaccepteras utan att säkerheten eftersattes. Giltighetstiden för att förnyadetta måste ske vartannat är (mellanbesiktning). Enligt SOLAS-protokolletgäller för tankfartyg att en besiktning skall göras för denutrustning som omfattas av utmslningssäkerhets-certifikatet. Detla innebär ipraktiken årlig besiktning för dessa fartyg. Väljes alternativel årligbesiktning, behövs inga yllerligare ändringar av lagstiftningen. SOLAS-protokolletföreskriver dessutom för tankfartyg alt en mellanbesiktningskall göras efter del halva giltighetstiden förflutit för konslruklionssäkerhetscerlifikatet. Besiktningen får varaavslutad före eller efter detta datum. Denna beslämmelseinnebär ingen skärpning av gällande krav. Med hänsyn lill vad ovananförts föreslår , att alternativet i SOLAS-protokollet avseendeärliga besiktningar väljes. Vidare föreslår verket en femårig besiktningsrytm.Genom IMCO; s MSC/Cirk 265 uppmanas medlemsstaterna anmäla till IMCO-sekretarialetvilket av de två alternativen, oanmälda inspekfioner eller obligatoriskaårliga besiktningar, som avses lillämpas. För fartyg i intervallet 100-500registerton brutto bör den nuvarande fyraåriga besiktningsrytmen bibehållas.Dessa förslag leder i sin lur fram till följande förslag till ändringar i lagenoch förordningen om säkerheten på fartyg. Lagen om säkerheten på fartyg. 7kap I §. I denna paragraf införes som c) följande text varvid nuvarande c)-f)ändras tUl d)-g). c)regelbunden undersökning av annat fartyg än passagerarfartyg och dess utmstningi viss del eller vissa delar (årlig besiktning). 1980/81:94 12 7kap 8 §. Nytt andra siycke med följande text införes. Nuvarande andra stycketblir tredje stycke. Fartygmed en bruttodräktighet av minst 500 regislerton må undergå mellanbesiktninginom efler senast genomgången sjövärdighelsbesikining omsjöfartsverket medger det. 7 kap 8 b §. Ny paragraf med följande text. Fartygsom nyttjas i inlernalionell resa skall undergå årlig besiktning inom tolv,eller om medger det, femlon månader efter senast genomgängen sjövärdighelsbesikining,mellanbesiktning eller ärlig besiktning. Bestämmelsernai första styckei gäller ej fartyg med mindre bruttodräktighet än 500 regislerton.2. Förordningen om säkerhelen pä fartyg. /kap 12 §. Sista meningen i första styckei ändras till: Certifikat skallutfärdas all gälla högsl fem är frän dagen för besiktningens avslutande.Giltighetstiden för sädanl certifikat får inte förlängas. / kap. 16 §. Andra styckeiändras till: Ärsvenskt fartyg utom rikel, då giltighetstiden i annat certifikal än konstmktionssäkerhetscertifikalutgår, mä utlandsmyndighet efter bemyndigande av förlängagiltighetstiden för att fartyget skall kunna fullborda resa till svensk hamneller annan hamn där fartyget skall genomgå sjövärdighelsbesikining.Giltighetstiden må dock förlängas med högst . Sjöfartsverketföreslår med hänsyn till riksdagsarbelel all författningsändringarna träder i kraflden . Ovanhar förts en diskussion om resursberäkning som underiag för val avtillsynsmetod. Huruvida ökningen i tillsynsarbetets omfattning motiveraranspråk pä en förstärkning av sjöfartsinspektionens totala resurser är förtidigt att avgöra . Verket föredrar alt utföra tillsynen under enförsöksperiod och senare med slöd av gjorda erfarenheler evenluelll återkomma lillresursanspråken. Besluti delta ärende har fallals av generaldirektören . 1 ärendetshandläggning har deltagit sjösäkerhetsdirektören , avdelningsdirektörenStenmark, föredragande, överinspektören och byrådirektören .