prop · G403161 · 1980-12-31 00:00:00 — om finansiering av stirlingprojektet,m. Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås bl.a. att förenade fabriksverken skall kunna få eftergelån till KB United () AB & Co. För att företagel skall fåfinansiella resurser all återbetala lån lill ochför fortsalt utveckling av en mindre slirlingmotor föreslås 100 milj. kr. Vidareföreslås atl förenade fabriksverken skall kunna få medgivande alt lämnaägartillskott till med högst 30 milj. kr. Därutöver föreslåsatt förenade fabriksverkens rörliga kredit i höjs till 300milj. 1 1980/81. 1980/81:161 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, Burenslam , , ,, , , , , , , . Propositionom finansiering av stirlingprojektet, m. m. Fråganom finansiering av det utvecklingsprojekt rörande en slirlingmotor som bedrivsvid KB United () (United ) har behandlats avriksdagen . Därvid har lämnats redogörelser förprojektels läge. Hälften av andelarna i kommanditbolaget förvallas direkl ochvia United () AB av förenade fabriksverken (FFV), medan övrigaandelar ägs direkt och indirekt av det statsägda har också lämnats till och för FFV:smedverkan i utveckhngen av en mindre slirlingmotor inom FFV IndustriprodukterAB. FFVhar för /72-1978/79 av staten erhållit sammanlagt 47 milj. kr.genom särskilda anslag för finansiering av stirlingprojektet och dessförinnanför ändamålet använt 2,7 milj. kr. som ingått i ordinarie invesleringsanslag. FFVhar för nämnda ändamål även getts rätl att solidariskt med ochsenare med teckna borgen för lån i Inveteringsbank ABtill United intill ett belopp av 110,5 milj. kr. jämte ränta (prop.1978/79: 101 bil. 11, NU 1978/79:21, rskr 1978/79; 167). Genom beslul avriksdagen lämnades elt villkorligt lån till United Stiriing på 46,8milj. 1979/80:125 bil. 11, NU 1979/80:58, rskr 1979/80; 346). UnitedStirling är lokaliserat till och har f.n. 135 anställda. Dessutom harförelaget etl dotterbolag i med fyra anställda. driver etl utvecklingsarbete rörande en mindre slirlingmotor.Redogörelse för projektet har lämnats i prop. 1978/ 79; 125 (bil. 11) och prop.1979/80; 125 (bil. Prop.1980/81:161 3 projekthar skett genom att FFV har bemyndigats atl lämna ägartillskott lill som i sin lur har lämnat ägartillskott lill FFV Industriprodukter. FFVIndustriprodukters stirlingverksamhet är lokaliserad till ochsysselsätter f.n. ca 70 personer i denna verksamhel. Dessutom finns 19anställda i i bolaget . 2 Verksamheten vid KB United () Utvecklingenav större stirlingmotorer sker i förtaget United . Detta påbörjade år1968 sin verksamhel med målel all utveckla och kon-stmera sliriingmotorer medsådana egenskaper och tillämpningsområden som kunde leda till seriemässigtillverkning. Ulvecklingsarbelel har delals upp i delmål som skall uppnås vidvissa tidpunkter då beslut belräffande den fortsatta verksamheten skall fattas.Den senast reviderade långsiklsplanen för United fastställdes hösten1979. I denna plan har slor vikt lagts vid stationära tillämpningar, i förstahand för decentraliserad el-och värmeproduktion. Med stigande energiknapphelhar dessa tillämpningar fått allt större intresse. Avplanerna framgår bl. a. följande. I stationära tillämpningarligger slirlingmotorns slyrka gentemot konkurrerande energiomvandlare främst ialt med bibehållet goda miljöegenskaper effektivt kunna ulnyllja alla lyper avbränslen - gasformiga, flytande eller fasta och dessutom solenergi.Decentraliserad elproduktion medger under vissa förutsättningar lägreinvesteringar säväl i kraftverk som i elnät. Inom vissa länder kommer lokalltillgängliga fasta bränslen i framliden att bli mycket intressanta för attproducera el och värme. United deltar även i ett utvecklingsprograminom solenergiområdel i syfte att utveckla ett system för elenergiförsörjninggenom all ulnyllja solvärme i slirlingmolorn och driva generatorer med den.Delta utvecklingsprogram finansieras delvis genom medel från myndigheter iFörenta staterna. En ytterligare stationärtillämpning av slirlingmolorn utgörs av värmepumps- och luftkonditioneringsanläggningarmed en naturgasdriven slirlingmotor som drivkälla. Denna tillämpning medför enhög tolal verkningsgrad i jämförelse med konventionella anläggningar. Vidsidan av stationära tillämpningar är elt andra huvudområde vid United Stirlingett framdrivningssystem för fordon. United deltar i ett sexårigtutvecklingsprogram bekostat av . Under år1981 har en motor presenterats som uppfyllt de krav i fråga om bl.a. funktionoch kostnad som specificerats av beställaren. Motorn beräknas kunna provköras iFörenta staterna . Dettautvecklingsprogram kan dock bli föremål för revidering i samband medfastställande av budgeten för nästa budgetår i . Prop.1980/81:161 4 Bolaget är genom sina utvecklingsuppdrag en betydandeexportör av svensk avancerad teknologi. Samarbele med utländska beställare geremellertid inte enbart ekonomiskl utbyle. Värdefull information och kunskap harkommit bolaget till del genom bl.a. erfarenhetsutbyte inom nya teknikområden. Verksamheten i United har t. o. m. utgången av år1979 finansierats dels från ägarna genom att FFV lämnat län på 49,7 milj. kr.och bidrag med 4,8 milj. kr., och atl har lämnat bidrag med 75,4milj. kr., dels genom betalda utvecklingsuppdrag på 49,8 milj. kr., dels genomatt 96,9 milj. kr. har lånals upp i Investeringsbank mol solidariskborgen av ägarna. Av FFV;s lån har 47 milj. kr. motsvarats av särskildainvesteringsanslag och 2,7 milj. kr. disponerats av ordinarieinvesteringsanslag till FFV. För finansiering av verksamhelen efler harLlnited efler beslut av erhållit etl lån av 46,8 milj. kr.med villkorad äterbetalningsskyldighet (prop. 1979/80:125 bil. 11, NU1979/80:58, rskr 1979/80:346). Bolagels utvecklingskostnader brutto för år 1980uppgår lill 54,1 milj. kr., varifrån avgår intäkter från betalda utvecklingsuppdragoch sålda motorer med 31,1 milj. kr. Dessulom har betalats ränta och amorteringpä lån i Invesleringsbanken med 23,8 milj. kr. Gjorda amorteringar under är1980 har medfört atl skulden lill Invesleringsbanken inkl. ännu inle förfallnaräntor f. n. upgår till ca 90 milj. kr. FFV har i skrivelse framhållit att delinle är rimligt all finansiera elt långsiktigt utvecklingsprojekt av dennastorlek med lån med marknadsmässiga krav på räntor och amorteringar. FFV begäratt utan egen kostnad få efterge lämnade lån till United och attUnited hittillsvarande lån i Investeringsbanken avvecklas. 3 Utredning om stirlingmotorns konkurrenssituation m. m. På uppdrag av mig har Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden) gjort en ulredning om dels stirlingmotornskonkurrenssituation gentemot andra framlida motorer, dels vissa tekniskaproblem i relation till kompetens och resurser. Av Industrifondens ulredningframgår i huvudsak följande. Av de olika marknadssektorerna för slirlingmolorn är personbilslitlämp-ningenden marknadsmässigt svåraste och den mest riskfyllda men även den som skullekunna ge störst utdelning om den lyckades. United använder genom detav finansierade s. k. ASE-programmet enväsentlig del av sina resurser åt att ta fram en personbilsmotor. Det fortsattaarbetet med della projekt bedöms lill slor del bero på bil- och molorinduslrinsinlresse av atl anamma slirlingtekno-login och på tillgången på medel hos de anslagsbeviljandemyndigheterna i . 1980/81:161 5 Betydandesannolikhet finns för atl biltillverkarna under åtskillig lid framöver i förstahand kommer alt satsa på vidareutveckling av bensin-och dieselmotorer. Fören naturgasdriven värmepump finns ett behov i synnerhet i därgasbolagen driver på ulvecklingen. En omfattande marknad anses fullt möjligunder fömtsättning att tekniska krav kan uppfyllas och alt ett marknadsmässigtpris kan åsättas produkten. Tillämpningar där stirlingmotornkombineras med en solkollektor och en generator är intressanta för elframställning.Vissa problem kvarstår dock att lösa. Marknadspotentialen på sikl är stor. På längresikt blir troligen s. k. solceller och liknande system allvarliga konkurrenter. Att utnyttja stirlingmotornsflerbränsleegenskaper för tillämpning med biomassa som bränsle anses vara enmarknad först på längre sikl. Slora tekniska problem återstår dock. Undervattensaggregat blirsannolikt aldrig någon stor marknad, kanske nägot hundratal enheler per år.Marknaden bedöms emellertid som prisokänslig och lämplig för en introduktionav stirlingmotorn. Därigenom skulle erhållas en tidig demonstration av stirlingmotorni en kommersiell tillämpning. Stirlingmotorn innehållersåväl konventionell som okonventionell teknik. har trolsstora lekniska problem avsevärda framsteg gjorts inom United . Det tidsmässigt svårastetekniska problemel bedöms i utredningen vara alt ersätta de nuvarandematerialen i motorns varma delar med andra mol värme motståndskraftigare ochsamtidigt billigare malerial. United bedöms ha goda möjligheler attklara detta inom under fömtsättning att avsevärda resurser sätts in.Inom denna tidsrymd bedöms även problem inom övriga områden vara avklarade utomnär det gäller all finna en bra metod för användning av fasta bränslen. Motornkräver dock omfattande yllerligare utvecklingsarbete och provning innan den ärfärdig för produkfion. Enreservation bör göras för osäkerhelen om välgasens långsikliga inverkan påmaterialen vid de aktuella temperaturerna och trycken. Sammanfattningsviskonstaterar att den svenska stirling-motorverksamhelen omfattarprojekt med möjligheter lill lönsamhel, men atl dessa projekt ärförknippade med avsevärda risker. Riskerna är i någon mån tekniska men utgörs framförallt av marknadsrisker. Enligt Industrifonden finns det fortfarande elt starktspekulativt inslag i den svenska stirlingmotomtvecklingen. Risken förmisslyckande är påtaglig men det finns även möjlighet att lyckas med intressantutveckling i form av ekonomiska vinster och teknologiskt kunnande alt byggavidare pä. Industrifonden gör också bedömningen alt en återvinning av de koslnadersom lagts ned i projektet är osannolik. Avsevärd lid och omfattande 1980/81:161 6 ytterligareresurser kommer att krävas innan det finns möjlighel att visa vinst iprojektet. Industrifondenrekommenderar, om projektet drivs vidare, alt hög prioritet ges arbetet med framtagningoch utprovning av motorer. Omfattande erfarenhel av provkörning såväl ilaboratorium som i fält är viktig. Marknadsintroduktion bör ske med entillämpning, lämpligen undervattenstill-lämpning, där samarbetspartner finns.Nästa kommersiella tillämpning bör, enligt fonden, bli en gasdriven värmepumpom lämplig industriell partner kan erhållas som förhandlingar om ensolvärmedriven motor fortsätts. Industrifondenanser vidare alt etl villkor för fortsatt utvecklingsarbete bör vara att samarbelemed störte industriföretag etableras och all framtida delägande bör bli enföljd av sådant samarbete. Den svenska slirlingmo-torverksamhelen börsammanföras under gemensam ledning av och etappindelas förfortsalla utvärderingar. bildades och övertog den verksamhet som tidigarebedrevs inom seklor Industriprodukter vid FFV. Bolaget utvecklar, monterar ochmarknadsför vissa civila produkter, vilka huvudsakligen avses att tillverkasvid någon av sektor Försvarsmaleriels fabriker inom FFV. inombolaget är att utveckla en mindre slirlingmotor, den s. k. V160-motorn. Syftelmed projektet är att utnyttja en liten slirlingmotor för att alstra ström och värmemed ell minimum av störningar i form av skadliga avgaser, buller ochvibrationer. V160-motorn har utvecklats inom FFV på licens från UnitedStirling. Enligt gällande planer skall motom inbyggd i ett kraflaggregat,del s. k. Stiriing Pack, introduceras i begränsad omfattning i Förentastaterna -1983.1 första hand har avsikten varit allutnyttja motorn för el-och värmeframställning för fritidsfordon (motor homes)och fritidsbåtar. Enligl planerna skulle försäljningen expandera mot allt slörrevolymer . Tillverkning av vissa komponenter och monteringav motom har planerats ske i . Projektethar beskrivits i prop. 1979/80:125 (bil. 1 proposhionen nämndes att oronpå oljemarknaden har drabbat försäljningen av motor homes i Förenta staterna.En analys av denna marknad och andra tillämpningar för Packpåbörjades därför för att få förbättrat underlag för projektet.Verksamheten med utvecklingen av V160-molorn finansierades direkl av FFV sålänge verksamheten skedde inom verket och med ägartillskott lill bolaget när verksamhelenöverförts till FFV Industriprodukter. 1980/81:161 7 FFVhar i skrivelsen till regeringen framhållit all projektetär av en sådan storleksordning all FFV saknar möjlighel att i fortsättningensjälva finansiera del. FFV föreslog att staten skulle träda in som finansiär påsamma sätt som gäller för utvecklingen inom United Sfiriing. FFV har iskrivelse understmkit att FFV inte harmöjlighet att i fortsättningen finansiera projektet.- 5 Utredningar rörande Pack Enförnyad marknadsundersökning för Pack har genomförts underhösten 1980 av en internalionell konsullbyrå. Den genomförda undersökningenvisar atl projektet har en viss potential på de ursprungligen planerademarknaderna för fritidsfordon och fritidsbåtar, men all dessa marknader numerahar minskat drastiskt. Undersökningen visar all dessa marknadsinriktningar mästekompletteras med eller ersällas av andra tillämpningar med slörre potentialför all inom rimlig tid möjliggöra seriestorlekar som medför konkurrenskraftigaproduktionskostnader. Denna slutsats innebär att den hittillsvarande planen förintroduktion av projektet på fritidsfordonsmarknaden måste revideras.Undersökningen pekar på vissa möjligheter atl exploatera andra störtetillämpningar i samarbete med företag som kan tillföra marknadsmässiga ochtekniska resurser för det aktuella tillämpningsområdet. 6 Samordning mellan de båda svenska stirlingmotorprojekten FFVföreslog i sin skrivelse till regeringen alt stirlingmotomtvecklingeninom FFV Industriprodukter skulle organisatoriskt samordnas med verksamheteninom United . FFV föreslog vidare atl United i sin helhelskulle ägas av FFV Förelagen. För att kunna genomföra detta framhöll FFV attdet var nödvändigt att United balansräkning först rekonstruerades. I prop.1979/80: 125 (bil. 11) framhöll jag att pågående utredningar bl.a. frånIndustrifonden måsle slutföras innan ställning togs till en organislorisksamordning av projekten och till deras långsiktiga finansiering. Efterbeslut av (prop. 1978/79: 125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr1978/79:447) bildades ell förvallningsbolag, FFV Förelagen, vars aktierförvallas av FFV. Förvallningsbolaget innehar aktier och andelar i de bolag somFFV har förvaltat aktierna i med undantag Prop.1980/81:161 8 av aktierna i () AB och andelarna iKB United Stiriing () . FFV Företagen innehar f.n. aktier och andelar i följandebolag. (), (), (), (), . (), InnovationAB Projeclion (14,) och Projeclion KB (14,). Enligl gällande regler kan inle medel i form av ägartillskoUföras från verket till bolagsgmppen utan medgivande. I samband medriksdagens tillstånd att bilda FFV Företagen bemyndigades regeringen att medge FFVatt för /80 lämna ägartillskott till bolaget med högsl 30milj. Genom beslul av regeringen har verksamhetsåret1979/80 för FFV förlängts alt omfatta liden t. o. m. ochföreskrivits alt verksamhetsår för FFV därefter skall sammanfalla medkalenderår. FFV har med hänsyn lill detta inte kunnat bestämma storleken av erforderiigtägartillskott förrän boksluten i verk och bolag föreligger. FFV har i skrivelse hemställt allverket medges tillstånd att som ägartillskott för verksamhelen i FFV Företagenoch dess dotterbolag få betala ul högst 15 milj. kr. Beloppetförutsätter all staten finansierar utvecklingen av V160-motorn.FFV har framhållit atl del inom bolagsgruppen görs betydande satsningar påcivila produkter. Intäkterna härav har ännu inle fått sådan volym all de täckerutvecklingskostnaderna. Medelslillskoltet behövs därför för alt täckamellanskillnaden. För några av bolagen som är dotterbolag till också tillskoU för föriuslläckning. Detta gäller främsl FFV Allmaterieloch Telub. För alt kunna underlätta kapitalförsörjningen fill dessa förelag harFFV vidare hemställt alt FFV:s bemyndigande alt lämna borgen för lån till FFVFörelagen ökas från 25 milj. kr. till 30 milj. kr. 8 Ökning av rörlig kredit FFV får sitt behov av rörelsekapital tillgodosett främslgenom röriig kredit i . Kreditramen har ökats genomriksdagsbeslut sedan verket bildades, senasl genom beslutvid /(prop. 1978/79: 125 bil. 11, NU 1978/79: 54, rskr1978/79:447), från 170 milj. kr. till 210 milj. kr. FFV har i skrivelse hemställt attverkels rörliga kredit i riksgäldskonloret höjs från 210 milj. kr. Till framställningen har verket fogat en likvidiletsprognos förverksamhetsåren 1981 och 1982. 1 skrivelsen anförs i huvudsak följande. 1980/81:161 9 Förett förelag av FFV:s storlek och verksamhetsinriktning varierar den likvida ställningenbetydligt under verksamhetsåret. De främsta orsakerna är säsongvariationer iverksamheten och den rutin som ännu gäller för betalning av vissasociala avgifler. Den ordertillverkning som FFV bedriver främsl inom seklorFörsvarsmateriel med varierande orderstockar medför ojämna inbetalningar. FFVhar lidigare, liksom övrig för-svarsmaterielindustri, kunnat påräkna storaförskott från kunder. Kunderna har emellertid inte längre möjlighet alt lämnaförskott i samma utsträckning. Delta förhållande ställer ökade krav påfinansiering med rörlig kredit. FFV:s omsättning stiger . Även dettamedför ökade krav på rörelsekapital. Eftersom FFV inte har möjlighet all la upplån är det nödvändigt att den rörliga krediten i höjs. FFV beräknarbehovet av rörlig kredit för lill 300 milj. kr. och fill 350 milj. kr.förär 1982. 1979/80; 125 (bil. 11) anmälde jag all jag avsåg all återkomma lill fråganom finansieringen av stirlingprojektet när vissa utredningar hade slutförts.Utvecklingsarbete har också drivits i fråga om en mindre stiriing-motor, förstinom FFV och senare 1979 bildade FFV Industriprodukter. Sistnämndaprojekt har finansierats hell genom FFV. Debåda projekten har fortlöpande presenterats för , senasl i prop.1979/80; 125 (bil. FFV har i skrivelser lill regeringen hemställt dels attfinansieringen för de båda sliriingprojekten säkerställs genom anslag över statsbudgetenför , dels att sliriingprojekten förs samman i United Stirlingoch atl de finansiellt rekonstmeras. Det sistnämnda föreslås ske genom atl FFVulan kostnad för verkel får efterge de lån som har lämnats United och allUnited tillförs medel som gör det möjligt alt återbetala de lån som molslallig borgen erhållits av Investeringsbank. 9.1Finansieringen av utvecklingsarbetet inom United Detsvenska utvecklingsarbetet i fråga om stirlingmotorn har väckt internationelluppmärksamhet. Genom de internationella kontakter som tagits upp på grund av stirlingutvecklingenhar skapats en kanal för att utbyta avancerad teknologi med andra länder,framför allt Förenta sta-tema. Projektet har kommit att bli eltutvecklingsprojekt av en storleksordning som del finns få motsvarigheter tillinom landet. Totalt har i projektet inom ramen för United Sfiriing nedlagts bmtto299 milj. kr., varav 39 milj. kr. avser räntor till Investeringsbanken. Härifränhar avgått 81 milj. kr. avseende inkomster av försäljningar och betaldautvecklings- Prop.1980/81:161 10 uppdrag, varför nettokostnaden, exkl. kapitalkostnader,uppgår till 179 milj. kr. Till detta kommer utvecklingen av den mindre motornsom helt har finansierats av FFV. Projekt av denna storleksordning fordrar självfalletnoggranna överväganden för atl kunna motivera statliga insatser. Friståendekonsulter har därför granskat förutsättningarna för fortsalt utvecklingsarbeteför såväl den större som för den mindre motorn. Vad gäller ulvecklingen av denstörre stirlingmotorn har Industrifonden lämnat synpunkter på projektet ochgett rekommendalioner lill fortsatt inriktning, om statsmakterna beslutar attprojektet skall drivas vidare. Industrifonden har i sin rapport konstaterat atl densvenska stirlingmo-torverksamheten omfattar projekt med möjligheter till lönsamhelmen som samlidigl är förknippade med avsevärda risker och då framför aUt marknadsrisker.De tekniska problem som återstår bedöms kunna lösas. Detta kommer dock atlkräva lång lid och omfattande yllerligare resurser. För egen del bedömer jag det som mycket angelägel att deli värt land bedrivs utveckling av projekt med hög teknologi även om de ärförenade med betydande ekonomiska risker. Del är rimligt all staten i vissafall vid projekt av denna storleksordning, delar sådana risker med induslrin.Detta innebär dock inte att alla riskprojekt förtjänar stöd. De bakomliggandeaffärsidéerna måste innehålla väl genomtänkta planer för hur projekten skallfylla krav på långsiktig lönsamhet, ökad sysselsältning och möjligheter atlhöja den teknologiska nivån. Det är ännu för tidigt alt entydigt kunna bedömaom slrirlingprojektel skall lyckas eller inte. Det är enligt min mening säintressant att det bör drivas vidare ytterligare etl steg. För att skapa sågoda fömtsättningar som möjligt för projektet och bedömningen av delfortsättningsvis är det enligl min mening nödvändigt alt verksamheten ifortsättningen drivs i enlighet med de rekommendalioner som har lämnats avIndustrifonden. Del ankommer på ägarna och ledningen i United atlsvara för att så sker. Rekommendationerna innebär bl. a. atl en koncentrationsker lill ett begränsat anlal tillämpningar och alt projektet delas upp i väldefinierade etapper. En utvärdering måsle ske efter vatje etapp. Under nästaetapp som omfattar av ca elt år skall samarbetspartners knytas tillprojektet. Utvärdering av verksamheten bör enligt min mening ske ulövervad som sker internt och genom ägarnas försorg genom alt medel lillfinansiering av Utvecklingen av olika tillämpningar av stirlingmotorn under år1981 får sökas via Industrifonden och andra inhemska eller utländskainstitutioner. krav som då kommer alt slällas är all företagel skallha en rimlig finansiell styrka. United uppfyller f.n. inte detta krav.Enligt fonden torde nedlagda kostnader i projektet inte kunnaåtervinnas. Jag bedömer därför att en finansiell rekonstruktion bör genomförasvid United i enlighet med FFV;s hemställan. Jag förordar atl regeringeninhämtar bemyndigande att medge att FFV får efterge de lån Prop.1980/81:161 11 somhar lämnats till United . Eftergiften av lånen bör på grund av skattetekniskaskäl ges formen av ett aktieägarlillskott. Länen har lähinats av FFV med anslagsom anvisats över slatsbudgelen. De lämnade anslagen på sammanlagt 49,7 milj.kr. har ökal statskapitalet inom fabriksverkens fond. I samband med eftergiftav lånen bör statskapitalet inom fabriksverkens fond sättas ned medmotsvarande belopp. Jag förordar därför atl regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande till en sådan nedsättning. Fömtom skulden till FFVfinns per i United balansräkning även en skuld lillInvesleringsbanken på ca 85 milj. kr., för vilken ägarna av United Stiriinglämnat solidarisk borgen. En fömtsättning för atl bolaget skall kunna fåprojektstöd från Industrifonden och andra institutioner är atl låneskuldenlyfts av från företagel. Eftersom företaget saknar egna medel för atlåterbetala lånen, finner jag all staten bör medverka finansiellt genom atllämna etl ägartillskott lill förelaget. Etl sådant ägartillskott innebär attskulden till Investeringsbanken kan elimineras varvid del av slaten tidigarelämnade borgensåtagandet upphör. Lånet med villkorlig äterbetalningsskyldighet lillUnited Stiriing som lämnades berörs inte. United Stiriing kommergenom denna åtgärd inte atl belastas av några slörre kapitalkostnader under år1981. Enligt vad jag har erfarit har United bl.a. genom aktiva insalsererhållit tidigare inte förutsedda uppdragsinläkter och bidrag saml genom vissaförskjutningar i lidsprogrammel fått möjlighel att med hjälp av tidigare lämnadelån finansiera den del av företagets utvecklingskostnader under är 1981 sominte läcks av uppdragsintäkter. 9.2Ägare till United StirUng