prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Slutens planverk framhåller att inom dessaområden är kommunemas inflytande över de konkreta besluten relativt begränsat.Planverket bedömer därför att de kommunala insatserna beträffande dessaproblemområden kan komma atl begränsas till sådana geografiska områden därpåtagliga intressekonflikter föreligger och där primärkommunala intressen ärstarkt berörda. bedömer därför kommunala insatser inom dessaområden som mindre aktuella. , , och Uppsalukommuner är tveksamma till att det fortsatta riksplanearbetet kommer att kunnaförenklas i någon större utsträckning beroende på att arbetet kommer att ta uppnya frågor. Kommunema liksom även i Göteborgs- och län.Göteborgsregionens kommunalförbund och kommun anser att inom dessanya områden bör staten ha en akfivare roll bl.a. genom forsknings- ochinventeringsarbeten. Beträffandelänsstyrelsens roll anser i attlänsstyrelsema även i fortsättningen skall ha befogenhet och skyldighet attredan i ett tidigt skede i planeringen samordna kommunemas behandling avskogsbruket. Risken är annars enligt att olika synsätt kanutbildas i olika kommuner beträffande exempelvis restriktioner för skogsbmketsbedrivande och avgränsning av områden för skogsbmk. , ochVarbergs kommuner anser att länsstyrelsernas roll bör vara att samordna olikasektoriella intressen i samråd med kommunerna och arbeta fram underlagsmaterialför den kommunala planeringen. betonar roll sominformatör och samordnare. TCO anser att samordningsfrågorna på länsplanetborde ha behandlats mera ingående i rapporten. i länanser det väsentligt att fackmyndigheternas uppfattningar i vissa faktasammanhangredovisas i obeskuret skick till kommunerna, eftersom länsstyrelserna intealltid har tillräcklig fackkunskap om näringens utövande, grundfömtsättningaroch bevarandeintressen. Ettantal statliga myndigheter har utvecklat sin syn på myndigheternas ansvar i detfortsatta riksplanearbetet. framhåller att riksplaneringen denärmaste åren bör inriktas mot uppföljning av markanvändningen i stort, analysav konsekvenserna för markanvändningen av stora anläggningar av betydelse förlandets samlade hushållning med mark och vatten samt konsekvenserna avalternativa energikällor, uppföljning av riksplaneringens intentioner i områdenmed geografiska rikflinjer samt behandling av olika sektorintressen i denordinarie kommunala planeringen. delar också rapportens uppfattningatt utrednings- och sammanställningsarbeten av rapportens karaktär i ökadutsträckning bör göras utanför regeringens kansli främst på myndighetsnivå.Statens naturvårdsverk sammanfattar sin syn på sina uppgifter till attfortlöpande följa situationen inom sin sektor, biträda regeringen medsakkunskap och planeringsunderlag (riksöversikter), biträda kommuner ochlänsstyrelser med rådoch riktlinjer, beakta riksintressenas hantering i den kommunala planeringenoch att uppmärksamma regeringen på situationen inom sitt ansvarsområde. ÅvenSveriges meteorologiska och hydrologiska inslilui och geologiskaundersökning ger synpunkter på sina uppgifter i den fortsatta fysiskariksplaneringen. anser att planverket,och havsresursdelegationen bör ges etl tydligare markeratansvar för de långsikliga frågorna .samt skyldighet alt samråda och samverkamed andra myndigheter och organisationer. Någraremissinstanser diskuterar ansvaret pä departementsnivå för frågor omnaturvård, miljöskydd, naturresurshushållning m. m. Statens naturvårdsverkanser att det finns behov av en mera samordnad verksamhet på departementsnivå.De nämnda frågorna bör enligt verket samordnas inom ett och samma departement. Uppsalauniversitet anser att allmänhetens insynsmöjligheter är av stor betydelse.Större hänsyn än bör enligl tas till ortsbefolkningenoch allmänheten vid planering, beslul och genomförande. Behovet av störteinflytande för allmänhet och ideella organisationer betonas också avnationalekonomiska institutionen vid och RiksförbundetJör hembygdsvård. 2.2Uppfödning och översyn av riktlinjerna Deöversiktliga planer som kommunerna har arbetat fram under program- ochplaneringsskedena torde enligt rapporten komma atl fortlöpande revideras. Deformer för planering som vuxit fram i samband med den fysiskariksplaneringen föreslås i förslaget till ny plan- och bygglag att i sinahuvuddrag stadfästas och regleras i lagstiftningen. Därigenom kan enligtrapporten behovet av att följa upp intentionerna i den fysiska riksplaneringenfullföljas i den kommunala planeringen och därigenom fillgodoses på ett enklaresätt än . Remissinstansernainstämmer i rapportens konstaterande all riktlinjerna skall fullföljas i denfortlöpande kommunala planeringen. framhåller att den nyaplan- och bygglagen kommer all medföra nya arbetsformer och mtiner. Åven annansektorövergripande eller sektoriell planering kan behöva prioriteras under denärmaste åren. anser mot den bakgrunden att någon nyseparat planeringsomgång för den fysiska riksplaneringen ej bör komma tillstånd. De planeringsinsatser inom den fysiska riksplaneringen som kan behövasbör enligt verket inordnas i befintliga planeringssystem, såsom länsplaneringenoch den kommunala markplaneringen. Nordvästra anser detangeläget att stora samlade redovisningar undviks och att riksplanearbetetintegreras i den kommunala planeringen. Det är enligt förbundet av största viktför stadsplanearbetets kvalitet och för kommunernas verksamhet i övrigt attplaneringen kan bedrivas med tillräcklig kontinuitet. Prop.1980/81:183 58 Krav på nya stora kommunala redovisningar bör enligllänsstyrelsen i f. n. undvikas för all inle onödigtvis störa detviktiga översiktsplanearbete som kommit igång i kommunerna. Västervikskommun anser att rapportens slutsals att del f.n. inte är lämpligt atl påbörjanågra nya stora samlade redovisningar av riksplaneringen synes riklig. Bl.a.niåste enligl kommunen beaktas all kommunerna har begränsade planeringsresurser,som ofta blivh hårt ansträngda genom den lidigare, ej avslutaderiksplaneringen. Andra, ur lokal synpunkt väsentliga planeringsuppgifter, harenligt kommunen härigenom på många håll blivil eftersatta. Ambitionen i detfortsatta utredningsarbetet bör anpassas lill kommunernas resurser.Integration av den fysiska riksplaneringen i den kommunala planeringen ochborttagande av stora redovisningsomgångar betonas i övrigt av Lundsuniversitet, länsstyrelserna i , , ochJämtlands län, fiskenämnden i . , ,, , och Mfölby kommuner. 1 ett system utan krav på större samlade redovisningar avplaneringsarbetet behöver enligt rapporten regeringen ha möjlighel alt följaupp atl den fysiska riksplaneringen fullföljs i den kommunala översiktligaplaneringen. En lämplig form för detta kan enligt rapporten vara atl i denårliga rapport som skall lämnas till regeringen om länsplaneringen ocksåbehandla planeringsläge och särskilda problem vad gäller frågor i den fysiskariksplaneringen. Innehållet i en sådan rapportering torde i slor utsträckningkunna avgöras av resp. länsstyrelse utifrån förhållandena i länet. Rapportens förslag tillstyrks uttryckligen avcivilförsvarsstyrelsen, , ,länsstyrelserna i , , och , ochVästernorrlands län, lantbruksnämnden i , landstingen iSkaraborgs och län, fem kommuner. Viss tveksamhet visar i Västernorrlandslän och kommun. är negativ till rapportensförslag. delar uppfattningen att en lämpligform för uppföljning av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen kan varaden årliga länsrapport som lämnar lill regeringen. Förslagetskulle enligt lantbruksnämnden i ge en samlad syn påplaneringsinsatserna. finner förslaget tillfredsställande.Inifialivel till förändringar av riktlinjer för hushållning med mark och vattenbör dock enligt kommunen i högre grad än vad förslaget anger åläggaskommunerna, som i första hand möter de konkreta problem som kan uppstå medanledning av rikfiinjerna. i anser att rapportensförslag medför att aktuella frågor i den fysiska riksplaneringen kan sättas ini sitt sammanhang och dess betydelse för en regions utveckling bedömas mersamlat. i hänvisar till sUt länsprogram 80 i vilketstyrelsen gjort ett försök att samordna olika intressen beträffande Prop.1980/81:183 59 arbele, service och miljö. anser attförslaget om en äriig samlad redovisning av samhällsplaneringsfrågorna ilänsrapporten är ett lämpligt sleg mot en ökad integering av de olikaplaneringsarbetena. stöder förslaget och framhåller altlänsstyrelsernas försvarsenheter i den föreslagna rapporten måste angeförhållanden ur skyddssynpunkt inte minst dä behov finns av interkommunalsamverkan. i anser del inlenödvändigl med en årlig rapportering till regeringen av riksplanefrågor, medhänsyn lill det långsiktiga perspektivet i den fysiska riksplaneringen. Årligarapporter tenderar enligt atl ta en allt större del avlänsstyrelsens resurser i anspråk, resurser som annars skulle kunna användasför aktivt ulredningsarbete med syfte bl.a. all ge service lill kommunerna iform av underlag för deras planeringsarbete. Rapporter om riksplanefrågorskulle enligt länsslyrelsen i stället med fördel kunna anknytas lilllänsplanerings-omgångarna, vilket skulle ge bällre förutsäitningar all göra ensamlad analys av ulvecklingen i länel. För all en samordning av de bådapiane-ringsformerna ska kunna genomföras fullt ul fordras dock enligllänsslyrelsen en anpassning av länsplaneringen i dess nuvarande utformning såatt denna ger utrymme för en sådan samlad analys. Viss tveksamhet lillförslaget redovisas även av Landskronu kommun, som framhåller atl om förslagetskulle ge länsplaneringen högre status och därmed bidra till atl de avkommunerna i sammanhanget framförda åtgärdsförslagen blir realiserade voremycket vunnet. Å andra sidan finns det enligt kommunen uppenbar risk för attkopplingen mellan länsplaneringen och den fysiska riskplaneringen kan medförabetydande inskränkningar i det kommunala planmonopolet och därmed i denkommunala självstyrelsen. Mera tveksam till rapportens förslag är , som inte tror atl en årlig rapportering av kommunernassamhällsplaneringsaktiviteter fyller etl så väsentligt behov att kostnadernakan motiveras. 2.3 Underlag för fysisk riksplanering I rapporten framhålls att genom arbetet i samband med denfysiska riksplaneringen har ett omfattande kunskapsmaterial om mark- och vattenanvändningenoch miljösUuationen samlats in. Rapporten anser det angeläget att det materialsom är värdefullt som underlag för den fysiska planeringen hålls aktuellt. anser det viktigt att det finns ensamlad kunskap om vilket underlagsmaterial som upprättats inom berördamyndigheler och andra institufioner. Det kan enligt verket också finnas behovav vissa centrala anvisningar och praktiska råd för hur ett sådanl malerialskall hanteras. Ingenjörsvetenskapsukudemien har inga erinringar mot rapportensöverväganden rörande formerna för kunskapsförsöijningen. Prop.1980/81:183 60 bör enhgt ske i enkla former och som en del iden fortlöpande planeringen pä olika nivåer. pekar också pä behovelav framförhållning och studier rörande långsiktig teknisk utveckling. Centralnämndenför fastighetsdata och framhåller att dataförsörjningen för denfysiska riksplaneringen bör ske genom atl data som erhålls i samband medlöpande administrativt arbele slälls lill andra myndigheters eller planeringensförfogande. Särskilda mtiner eller separat insamhng av data enbart för denfysiska riksplaneringens behov bör undvikas. Denna uppfattning delas avlandskapsinformationsutredningen, som konstaterar atl det resursutrymme förleknisk utveckling och investeringar som behövs för alt nya anspråk pålandskapsinformationen skall kunna tillgodoses är utomordenfligt knappt. Dettagör enligt utredningen att den fysiska riksplaneringens behov avinformationsförsöijning så långt möjligt bör tillgodoses inom ramen för dengmndläggande landskapsinformationen. framhåller atlmycket stark restriktivitet bör iakktas vid ett fortsatt kunskapsinhämtande. mån mer kunskap behövs bör den åstadkommas med kvalificerad och kritiskbearbetning av det material som redan finns. Direkt avvisande till rapportens förslag är Näringslivetsbyggnadsdelegation. Allmänna synpunkter om kompletteringar av den fysiskariksplaneringens underlag lämnas av , iSödermanlands län och länsläkarorganisationen i , som framhålleratt den fysiska riksplaneringens kartläggningar och analyser av naturresursanvändningenbör sättas i förhållande till användningens biologiska, ekonomiska och socialaverkningar. Instanserna framhåller att såväl rapporten som förslaget till nyplan- och bygglag i stort sett saknar överväganden och förslag i dettaavseende. Genom en systematisk sammanställning och uppföljning avmiljöpåverkande faktorer samt befolkningens hälsotillstånd torde enligt denämnda remissinstanserna värdefulla insikter kunna vinnas om miljöns påverkanpå befolkningens hälsa. 2.3.2 Riksöversikter och länssammanställningar I rapporten föreslås att berörda centrala myndigheterajourhåller översikter på riksnivå - riksöversikter - över olika verksamheteroch intressen som är av särskild betydelse för hushållningen med mark ochvatten. Det kan exempelvis gälla översikter över områden som är av riksintresseför naturvården eller har särskild betydelse för utvinning av råvaror. Vidareföreslås i rapporten att länssammanställningar och förhållanden av betydelseför den fysiska riksplaneringen hålls aktuella hos länsstyrelserna. Sådanalänsvisa sammanställningar kan enligt rapporten tjäna som underlag för decentrala verkens riksöversikter och för fullföljandet av den fysiskariksplaneringens intentioner i den kommunala planeringen. 1980/81:183 61 Förslagetkommenteras positivt av ett 30-lal remissinsianser, huvudsakligenlänsstyrelser och kommuner. Tveksamma eller negaliva är riksrevisionsverketoch Näringslivets byggnadsdelegation. Någrastatliga sektormyndigheter kommenterar behovel av och innehållet iriksöversikterna. anser all riksöversikler bör upprättasrörande skyddsaspekter i krig för att ge såväl somandra totalförsvarsmyndigheter möjlighel alt kunna medverka i den fortsattaplaneringen. instämmer i atl det finns behov av att på riksnivåäjourhålla varje sektors basdala. För skogsbrukets vidkommande sker det sedanmer än ett halvt sekel inom ramen för riksskogstaxeringen. Inom elt pardecennier kommer även statistik frän den översiktliga skogsinventeringen attkunna sammanställas till riksöversikter. anser att för verkelsdel bör riksöversiklerna innehålla material från tidigare inventeringar överdjuphamnsmöjligheler samt material från arbetet med en perspektivplan försvenska hamnar. är berett att ta pä sig ansvaret förriksöversikter inom sitt ansvarsområde. Som är verket också berett atlleda och samordna inventeringar och sammanställningar inom verketsverksamhetsområde som utförts av länsstyrelser och kommuner. Verkel är vidareberett att öka sina insatser för atl på olika sätt sprida information om denkunskap som verket besitter inom hela miljövårdsområdet. Enligtlänsstyrelsen i behöver underlagsmaterialet från centralamyndigheter bearbetas av länsstyrelserna för att bättre svara mot kommunernasbehov. i Södermanlunds län framhåller att det är betydelsefulltatt information om natur- och kulturiandskapet och dess förändringaräjourhålls. Någrakommuner ger allmänt positiva synpunkter i anslutning till rapportens förslag.Falu kommun tillstyrker förslaget om riksöversikter och länssammanställningaroch framhåller atl del har varil svårt all följa exempelvis naturvårdsverketsoch fortlöpande redovisningar avseende riksintressantaområden för naturvården, kullurminnes-vården och friluftslivet. Göteborgskommun menar all begreppet riksöversikt bör användas för en riksomfattanderedovisning av riksintressena eventuellt i form av en karta och inte sektorvisför olika centrala myndigheters redovisningar av sina resp. partsintressen.Åven kommun är allmänt positiv till rapportens förslag. anser att det finns fördelar med att översikter upprättas förvissa begränsade redovisningsområden. Det kan gälla redovisningar av genomfördaresursinventeringar, exempelvis av mineraltillgångar. Riksöversikter ochlänsöversikter kan enligl förbundel också vara värdefulla när nya viktigafrågor skall föras in i den fortsatta planeringen, exempelvis för energi- ochhavsresurserna, och då det föreligger särskilda behov av att snabbt få enöversiktlig bild av de resurser som står till förfogande. Däremot kan förbundetinte acceptera atl översikter införs Prop.1980/81:183 62 som ett nytt generellt planeringsinstrument i den fysiskariksplaneringen. Det föreligger enligt förbundel uppenbara risker för allinformation successivt kommer alt lagras pä överiklema och därigenom göradessa lill statliga styrinstrument vid sidan av den lagreglering som föreslås iden nya plan-och bygglagen. Samma farhågor beträffande riksöversikterna somstyrmedel framförs av och kommuner. Flera länsstyrelser och kommuner framhåller att arbetetmed riksöversikter och länssammansslällningar kommer att kräva ekonomiska ochpersonella resurser. i framhåller att enbearbetning krävs av länsstyrelserna för att översikterna skall kunna geunderlag för kommunernas arbele. En sådan bearbetning kräver en inte obetydligresursinsats, vilken måste läggas på länsstyrelsernas ordinarie arbetsuppgifter,och som därför är svår alt genomföra. Karlskronu kommun har ingen erinran molansvarsfördelningen beträffande arbelel med riksöversikterna utan finnerförslagel mycket bra. Kommunen anser emellertid att det krävs särskildaresurser för att hålla materialet aktuellt. Elt 10-tal remissinstanser diskuterar ansvarsfördelningenmellan organisationer på cenlral, regional och lokal nivä. framhåller att kunskapsinsamlingen för den fysiskariksplaneringen mäste ägnas större uppmärksamhet än . Varjeriksöversikl måste baseras på successiv sammanställning och urval av merdetaljerad information. Vidare bör enligt föreningen informationsinsamlingenvara rikstäckande. Detta talar för att insamlingsnivän bör vara länet ellerkommunen. menar vidare alt länsslyrelserna mäste bli dennaturliga centralen för insamling av data om naturmiljön. Genom att länsstyrelsernaockså har ansvaret all sammanställa malerial länsvis får de centrala myndigheternatillgång lill ordnad och utvärderad information som kan användas tilleventuella riksöversikler. Behovet av delegering av arbetsuppgifter tillregional och lokal nivå framhålls även av länsstyrelserna i ,och samt Nordvästra i och framhåller dessulom delekniska förutsättningar och andra resurser som finns på länssstyrelserna ochöverlanlmälarmyndigheterna. Ett fåtal remissinstanser visar viss tveksamhet eller ärnegativa till förslaget. pekar pä den risk som finns förell mer allmänt insamlande och sammanställande av uppgifter i riksöversiklerulan att det föreligger ett aktuellt behov av dessa. I flera fall lorde del enligtverket räcka med länsvisa sammanställningar. Näringslivets byggnadsdelegationfinner förslaget att kommuner och länsstyrelser kontinuerligt skall uppdateraplaneringsunderlag och inventeringsmaterial oövertänkt, eftersom rapporteninte anger vilka uppgifter som egentligen behöver redovisas i riksöversikteroch länssammansslällningar. Några instanser bl. a. i länframhåller behovel av centrala anvisningar för hur malerial framtaget inomramen för den Prop.1980/81:183 63 fysiska riksplaneringen skall systematiseras, presenterasoch lagras så att det blir fillgängligt för olika användare. I rapporten föreslås att innehållet i och formerna förföreslagna riksöversikter och länssammanställningar utreds närmare. Detföreslås alt planverket ges i uppdrag att i samarbete med berörda ämbetsverkoch länsstyrelser svara för en sådan utredning. Omkring tio remissinstanserkommenterar förslaget. anser all en utredning bör kommatill stånd för att se över dels länsslyrelsernas och de centrala verkens behovav kunskapsmaterial, dels vilket behov del finns av yllerligarekunskapsmaterial på denna översiktliga nivå i arbetet med den fysiskariksplaneringen. anser atl del är angelägel all den föreslagnaulredningen kommer till stånd. Även om framtida faklasam-manställningaroch redovisningar i ökad utsträckning görs pä myndighetsnivå kommerfaktainsamlingen enligt kommunen även att belasta den kommunalaadministrationen. Positiva till utredningen är dessutom statens planverk,statistisku centrulbyrån, miljödatanämnden, landskapsinformu-tionsutredningenoch LO. Tveksamma till rapportens förslag är och Näringslivetsbyggnadsdelegution. är tveksam till en utredning i planverketsregi då bl.a. landskapsinformalionsutred-ningen och markdatagmppen vidbostadsdepartementet f n. arbetar med dessa frågor. uppgift f n.torde enligl kunna inskränkas till att förmedla vilka slagsriksöversikter som finns för de skilda sektorerna. Näringslivetsbyggnadsdelegution framhåller atl det inte behövs en förnyad utredning. Enligtdelegationen riskerar man alt bygga upp en omfattande administration som detfinns föga efterfrågan på. För att ge statsmakterna överblick och möjlighet att följautvecklingen beträffande mark- och vattenanvändningen saml miljösituationen ilandel torde det enligt rapporten även i fortsättningen finnas behov av atlgöra mera samlade redovisningar belräffande dessa frågor. Framlida sammanställningaroch redovisningar bör i ökad omfattning göras på myndighels-nivå. Innehållet iredovisningarna och de skall göras behöver enligtrapporten inte läggas fast pä förhand utan kan bestämmas av regeringen och fåformen av uppdrag lill berörda myndigheter. , ochhavsresursdelegationen föreslås ha det samlade ansvaret för att följa mark- ochvattenanvändningen samt miljösituationen i landet. Förslaget kommenteras av ett fåtal remissinstanser.Statens naturvårdsverk stöder den princip för ansvarsfördelning mellanmyndigheter pä olika nivåer som framförs i rapporten. Verket anser emellertidatt rapporten inte har löst frågan om ansvarsfördelning mellan olika verk ochmyndigheter när det gäller olika naturresurser. anser sig haett bevakningsansvar för ett stort antal naturresurser och ser som sin uppgiftatl 1980/81:183 64 fortlöpandefölja och ha överblick över användningen av mark, vatten och luft saml övermiljösituationen i landet. Enligt uppfaUning har man ocksåett hushållningsansvar för faunan, skyddsvärd natur, skyddsvärda naturtyper ocharter, exempelvis bokskog, urskog och stränder. Verket framhåller behovet avkartläggningar och analyser för att den fysiska riksplaneringen på olika nivåerskall leva upp till ett ekologiskt synsätt. Det behövs enligt verkelprobleminriktade undersökningar som kompletteringar den basinformation somtas fram generellt för hela landet. tillstyrker ulredningensförslag och hänvisar till en försöksverksamhet med kvantitativa analyser av dekartredovisningar som länsstyrelsema har gjort i samband med den fysiskariksplaneringens planeringsskede. Avsikten med försöksverksamheten är att finnarationella former för en fortlöpande uppföljning på central nivå avutvecklingen beträffande utnyttjandet av mark- och vattenresurserna.Miljödatanämnden hälsar med tillfredsställelse de förbättrade möjligheter tillredovisningar av miljösituationen som framkommer om berörda myndigheter fårökade redovisningsåligganden inom sina ansvarsområden. industriförbundframhåller att det knappast finns behov av att göra ofta återkommandeinventeringar och sammanställningar av exempelvis miljösitua-Uonen i landet.Samlade redovisningar bör enligt förbundet begränsas till att avse problem- ochfrågeställningar som har hög aktualitet. föreslår att denmest angelägna informationen från rapporten bör samlas i en kartbok. En sådanläUillgänglig kartbok för alla i planering inblandade parter, såväl fackfolksom förtroendevalda, skulle enligt stimulera intresset för enmera övergripande syn på planfrågor. Den kunde enligt även gå uttill landets skolor för att på ett tidigt stadium grundlägga intresset förhushållning med mark och vatten och andra miljöfrågor. iÄlvsborgs län ser positivt på rapportens förslag om samlade redovisningar. Rapportendiskuterar inte samlat planeringsunderlag som kan erhållas genomstaUstikproduktionen.