prop · G403204 · 1980-12-31 00:00:00 — I delta sammanhang bör erinras om alt föräldrapenning kanutgå , varav kan tas ut fram lill dess barnetfyller eller har gått ut del första skolåret. Enligl lagen (1978:410)om rätl till ledighet för vård av barn, m. m. har en förålder möjlighet atldels vara ledig från förvärvsarbete så länge barnet är under elt och elt halvtår, dels arbeta tre fjärdedelar av normal arbetstid så länge barnet är eller inte har gått ul del första skolåret. En garantiregel om ATP-rättför vård av barn bör helsl vara utformad så all den inte påverkar en föräldervare sig i valet mellan förvärsarbete och vårdarbete eller i valet av lidpunktför vårdarbetet. Dock måsle en övre gräns för barnels ålder bestämmas inomvilken tid garantiregeln kan verka. Härvid kan konstateras atl åldersgränsen etloch etl halvt år är alltför snäv för alt komma i fråga. Frågan uppkommer då omman skall välja en redan exislerande åldersgräns, , eller någon hell ny,exempelvis . Åldersgränsen för den särskilda föräldrapenningenbestämdes till bl. a. på grund av all föäldrarna skulle ha möjlighelalt kombinera olika deltids- och hellidsledigheler med ersättning fram 1. o. m.barnets första skolår. Den särskilda föräldrapenningen kan användas såväl isamband med barnels introduktion i daghem som vid skolstarten och i andrasammanhang då barnet under viss kortare lid behöver ha en förälder hos sig. Vidinförandel av ledighelslagen angav föredragande deparlemenlschefen (prop.1977/78:104 s. 32) att syftet med möjligheten till förkortning av arbetstidenför småbarnsföräldrar var atl bl. a. nedbringa barns långa dagliga vislelseli-derpå daghem och i familjedaghem. Vidare angavs alt behovet av sådandeltidsledighet torde vara störst och det första skolåret. 'På grundval härav bestämdes åldersgränsen till . Såväl den särskilda föräldrapenningen som ledighetslagen ulgårsåledes från den förvärvsarbetande förälderns silualion och möjliggör för denneatl under kortare eller helt avslå från förvärvsarbete ellerförkorta arbetsfiden. Såvitt avser möjligheten atl förvärva pensionsår på grundav vård av barn är avsikten som nämnls all en person måste vårda barn understörre delen av ell år. Vidare förutsätts atl någon pensionspoäng intetillgodoräknats på annat sätt . I praktiken kommer det därför altavse en längre lids vård av barn på heltid. Med hänsyn härtill finnerarbetsgruppen att del är lämpligt atl åldersgränsen bestäms till tre är. Deföräldrar som uppbär ersättning enbart enligl garanfinivån eller som väljer atlvara hemma och vårda barn även när ersättningen från föräldraförsäkringen harupphört kan då förvärva pensionsår. 4 1980/81. 1980/81:204 50 En garantiregel kan utformas så att en förälder fårtillgodoräkna sig antingen etl visst anlal år per barn eller samlliga de årföräldern vårdar elt eller flera barn som inle har fyllt . Inom föräldraförsäkringen är förmånerna numera knutna lillvarje barn. En regel som anknyter rätten lill pensionsår för vård av barn såvällill antalet barn, barnets ålder som ett visst maximalt anlal pensionsårförefaller enligt arbetsgruppen inle medföra några fördelar vilka skulleuppväga de administrativt besvärliga regler delta skulle ge upphov lill. Rälienlill ledighet enligt föräldraledighetslagen är beroende enbart av att det finnsetl eller flera barn under en viss ålder. Arbetsgmppen föreslår att en regel införs liknande den somgäller för ledighetslagen. En förälder skulle således få rätt atl fillgodoräknasig ett pensionsår för varje kalenderår han eller hon under mer ån halva åretvårdar ett eller flera barn som är . och barn bör inleheller mer än en förälder få tillgodoräkna sig ett pensionsår enligt de nyareglerna. Med angivna förutsättningar i övrigt skulle garantiregelnenkelt uttryckt innebära att en försäkrad med ett barn får tillgodoräkna sig och med två barn högst . Depensionsår vilka tillgodoräknas en förälder med stöd av garantiregeln bär intenågon pensionspoäng som påverkar det medeltal som senare bestämmer pensionensstorlek. Vid pensionsberäkningen blir de däremot bärare av pensionspoäng sommotsvarar sagda medeltal. Vårdar skall enligt vad förut nämnts tillgodoräknasendast för år då det inte finns någon pensionsgrundande inkomst. Om föräldernhar pensionsgrundande inkomst skall pensionspoäng bestämmas enligt nuvaranderegler på grundval av inkomsten. Detta kan i vissa fall medföra att en föräldermissgynnas av att pensionsgrundande inkomst tillgodoräknas honom i stället föratt han tillgodoräknas ett vårdar, nämligen i vissa situafioner om föräldernhar mindre än med pensionsgrundande inkomst. I detla fall kan etl vårdarvara fördelaktigare än med en pensionspoäng som sänker medelpoängen förövriga år. Å andra sidan skall de regler som föreslås ses som komplementtill huvudregeln enligt vilken rätt till tilläggspension baseras påförvärvsinkomster. De fall då ett vårdar skulle vara fördelaktigare än elt årmed pensionsgrundande inkomst kommer dock i många fall att sakna betydelseeftersom tilläggspensionen förmodligen blir lägre än pensionstillskottet. F. n.saknas möjlighet för den förvärvsarbetande att bestämma vilka år som skallmedräknas när det gäller beräkning av medelpoäng. Arbetsgmppen finner detdärför inte lämpligt att nu införa några särregler med hänsyn till den härnämnda effekten. Vidare bör inte pensionsår på grund av vård av barnbeaktas vid tillämpningen av bestämmelserna om minsta antal poängår (3) somfordras för rätt fill tilläggspension. Den låga pension som den motsattalösningen skulle innebära medför för övrigt i regel inte annat än enmotsvarande Prop.1980/81:204 51 Däremotbör enUgt arbetsgruppen inte krävas att en person skall ha förvärvatpensionspoäng på grund av förvärvsinkomst före del han kan tillgodoräknasvårdar. Det bör vara fullt fillräckligt att sådana år med pensionspoäng erhållsefter vårdåren men före pensionsfallet. Depensionsår som tillgodoräknas med stöd av den föreslagna garantiregeln bör tasi beaktande inte bara vid beräkning av tilläggspension utan också vid fillämpningenav reglerna i 5 kap. 2 § AFL om rätt till folkpension för svensk medborgare vidbosättning utomlands. I dessa fall utgår folkpensionen i förhållande till detantal år för vilka den pensionsberätfigade vid beräkning av filläggspension fillgodoräknalspensionspoäng. 4.3.4Pensionsår vid beräkning av förtidspension och familjepension Depensionsår som tillgodoräknas den försäkrade på grund av värd av barn skallsåsom arbetsgruppen föreslagit beaktas vid tillämpningen av bestämmelserna omantalet poängår som fordras för rätt till full tilläggspension. De sålundatillgodoräknade poängåren bör beaktas vid beräkning av såväl ålderspension somförtidspension och familjepension (änke- och barnpension). Storlekenav hel förtidspension från tilläggspensioneringen motsvarar i princip denålderspension som den försäkrade skulle bli berättigade till om han hade börjatuppbära sådan pension fr. o. m. den månad då han uppnår . År vissaförutsättningar uppfyllda beräknas därvid förtidspensionen under antagande attden försäkrade även fr. o. m. året när pension börjar utgå t. o. m.det år då han uppnår har fillgodoräknals pensionspoäng, s. k.antagandepoäng. För att fillgodoråknas antagandepoäng fordras enligt gällanderegler att den försäkrade antingen för pensionsfallet har ensjukpenninggrundande inkomst som motsvarar en årsinkomst av förvärvsarbetelägst lika med basbeloppet vid årets ingång eller också har tillgodoräknatspensionspoäng för två av de fyra åren närmast för pensionsfallet. Detsenare villkoret för pensionsberäkning med antagandepoäng mildrades fr. o. m.den 1 juli 1979 från tre fill av . Som skäl härförangavs i prop. 1978/79:75 att försäkrad som endast tillfälligt lämnarförvärvslivet - exempelvsi för vård av småbarn - annars kunde gå miste omrätten atl få sin förfidspension beräknad på grundval av antagandepoäng. Om den försäkradeuppfyller villkoren för att få pensionen beräknad pä grundval avantagandepoäng, räknas det poängantal fram som skall åsättas åren fr. o. m. detår då pensionen börjar utgå t. o. m. det år den försäkrade fyller (övergångsvis ). Härvid tillämpas den av två alternafiva metoder som gerdet för den försäkrade gynnsammaste resultatet. Den ena metoden innebär attstorleken av antagandepoängen beräknas motsvara medeltalet av de två högstapoängtalen närmast före Prop.1980/81:204 52 Den andra metoden betyder attantagandepoängen beräknas på grundval av poängförvärven under samtliga år fr.o. m. del år en person fyller t. o. m. årel närmast före pensionsfallet. Anlagandepoängenskall därvid storleksmässigt motsvara medeltalet för halva antalet av de år somsålunda kommer i fråga, varvid hänsyn i första hand tas lill åren med de högstapoängtalen. De nämnda reglerna om beräkning av tilläggspension med antagandpoängäger tillämpning inte bara beträffande förtidspension ulan också med avseendepå familjepension efler försäkrad som avlider före det han uppnått den allmännapensionsåldern. Uppfyllerden försäkrade inte villkoren för atl få förtidspension (eller familjepensionefter honom) med tillgodoräknande av antagandepoäng, beräknas pensionen pågrundval av föreliggande faktiska pensionspoäng (och poängår) för tiden före pensionsfallel. Vidinförandet av en möjlighel för försäkrad alt tillgodoräkna sig poängår för ATPpå grundval av vård av barn uppkommer frågan huruvida sådana år bör kunna fååberopas för uppfyllande av villkoren för beräkning av förtidspension (ochfamiljepension) med antagandepoäng. Nuvarande regler härom innebär atl enförsäkrad, som haft förvärvsarbete och somlämnar delta för att i hemmet la vård om minderårigt barn, är bibehållen sinrätt att få förtidspension beräknad efler den förmånligare metoden medantagandepoäng också viss lid efter del vederbörande lämnat förvärvslivet. Omden försäkrade under det år då barnet föds uppbär föräldrapenning avtillräcklig sloriek över garantinivån -lägst . för år 1981- eller då erhåller föräldrapenning av året och inkomsl avförvärvsarbete förvärvar föräldern pensionspoäng till ATP pågrundval härav. Möjlighelen alt vid ett eventuellt pensionfall tillgodoräknasantagandepoäng kvarstår sedan för den försäkrade närmastefter barnets födelse. Förälderna har i sådanl fall förvårval pensionspoäng avförvärvsarbete för två av de fyra åren som föregått pensionsfallet. Omemellertid föräldern väljer all vara hemma och la vård om barnet även efter deldelta uppnått ålder eller om föräldern får ytterligare barn ulan alt haåtergått i förvärvsarbete, kommer däremol vederbörande att förlora rätten atlenligt nu gällande regler beräkna förtidspension (och familjepension) eftermetoden med anlagandepoäng. Det skulle därför kunna övervägas alt låla denförsäkrade åberopa även år som tillgodoräknats med stöd av den av arbetsgruppenföreslagna garanfiregeln när del gäller att uppfylla villkoren förantagandepoängberäkning. Eftersom vårdar - enligl arbetsgruppens förslag- inte åsällsnågon pensionpoäng kan pension i sådant fall endast beviljas försäkrad somutöver vårdar har minsl med pensionspoäng. Regeln skulle dock utfallaslumpmässigt, eftersom inkomsten under etl enda år skulle kunna bli avgörandeför tilläggspensionens storlek. 1980/81:204 53 Skäl finns således som talar för all la vårdar i beaktandevid tillämpning av bestämmelserna om antagandepoäng. För försäkrade som gjortbara ett kortare avbrott i förvärvsverksamheten för att under viss lid la vårdom barn medför redan nuvarande regler atl de är bibehållna vidsin möjlighet atl få anlagandepoäng beräknade. Som framhållits ovan utgjorde detlamotivet bakom den reform som genomfördes och varigenom detkompletterande villkoret för pensionsberäkning med antagandepoäng mildradesfrån tre till två av de fyra åren närmast före pensionsfallet. All nu dessutomta hänsyn till vårdar vid avgörandet av om den försäkrade uppfyller villkorenför antagandepoängberäkning innebär atl denna gjorda lagändringskulle få en betydligt ökad räckvidd. Det förefaller därför oundvikligt alt denlagändringen fick tas upp till fönyat övervägande, varvid del kunde bliaktuellt att återgå till det lidigare gällande kravet på pensionspoäng förminst tre av . Överväganden av den innebörden falleremellertid utanför det uppdrag som arbetsgruppen har. Men hänsyn till det anförda anser arbetsgruppen atl del f.n. saknas underlag för ett förslag om alt låla pensionsår som tillgodoräknatsen försäkrad på grund av vård om barn få åberopas för atl uppfylla villkorenför beräkning av förtidspension (och familjepension) med antagandepoäng. 4.3.5 Berähdng av pensionsår för den som omfattas avundantagande från tilläggspensioneringen m. m. Pensionsgrundande inkomst beräknas på grundval av denförsäkrades inkomst av anställning och inkomsl av annat förvärvsarbete (främslinkomst av rörelse och av jordbruksfasfighel). En försäkrad har med samtycke avsin make möljighet att enligl 11 kap. 7 § AFL anmäla individuellt undantagandefrån försäkringen för tilläggspension såvitt avser inkomsl av annat förvärvsarbeteän anställning. De närmare reglerna för undantagande redovisas i avsnitt 4 ibilagan. Elt undantagande gäller all inkomst av annat förvärvsarbete än anslällning.I sådant fall las inte ut någon egenavgift lill tilläggspensioneringen.Däremot beräknas pensionspoäng enligt vanliga regler på inkomst av anställningsom den försäkrade kan uppbära. I betänkandel (SOU 1977:46) Pensionsfrågor m. m. harpensionskommittén (S 1970:40) gjort den bedömningen att bestämmelserna omundantagande från tilläggspensioneringen nu har spelat ut sin roll. Molbakgrund härav och med beaktande av undantagandets verkan för den försäkrade dådet gäller rätt fill pensionsfillskott och anslutning fillarbetsskadeförsäkringen har kommittén föreslagit alt anmälan om undantagande ifortsättningen inte skall få göras. Vissa lidigare gjorda undanlaganden skulledock alltjämt äga giltighet. skulle sålunda undantagandeinsfitutetslopas enligt kommitténs förslag. Detta har ännu inte föranlett lagsfiftning. Arbetsgruppen har inhämtat atl av det totala antaletförsäkrade som Prop.1980/81:204 54 omfattasav undantagande från tilläggspensioneringen, ca 28 600 personer är det endast12 % (3 332 män och 902 kvinnor) som är . De män och kvinnorvilka hade gällande undantagande vid utgången av och vilka är i sådanålder att det kan antas vara mer vanligt förekommande att de avstår frånförvärvsarbete för att vårda minderårigt bam år således tämligen få tillantalet. Vidare framgår av de statistiska uppgifterna alt 7 718 män () och1 499 kvinnor (33,) är s. k. hemmamakeförsäkrade. av dem som hadegiltigt undantagande var försäkrade för en sjukpenning på grund av anställningsinkomslvilken uppgick fill . Fråganom eventuellt tillgodoräknande av poängår inom ATP för vård av barn förförsäkrad som omfattas av undantagande torde sålunda vara av tämligen begränsadbetydelse och beröra bara ett mindre anlal män och kvinnor. Och skullepensionskommitténs förslag alt upphäva undantagandeinsfitutet genomföras,kommer spörsmålet att helt förlora aktualitet. Denna fråga bereds f. n. inomsocialdepartementet. Iavvaktan på den fortsatta behandlingen av pensionskommitténs betänkandeföreslår arbetsgruppen att de försäkrade som har gällande undantagande intebör få möjlighet att tiUgodoråkna sig pensionsår på gmnd av vård av barn för deår undantagande gäller. Påsamma sätt bör inte vårdar tillgodoräknas förälder som haft förvärvsinkomstunder året men som inte gottskrivits någon pensionspoäng det årel fill följd avatt han eller hon inte inom föreskriven tid till fullo eriagt tilläggspensionsavgiftenligt 19 kap. 3 § AFL. Administrationenav det förslag arbetsgruppen har framlagt är huvudsakligen en fråga om hurregistrering av vårdåren skall ske. F. n. får deuppgifter som ligger till grund för beräkning av pensionspoäng avförvärvsarbete från den lokala skattemyndigheten, som beräknarpensionsgrundande inkomst med ledning av uppgifter från den allmännasjälvdeklarationen. Den möjligheten föreligger knappast för de fall som nuavses, eftersom de av förslaget berörda föräldrarna i flertalet fall helt saknarförvärvsinkomst och därför inte behöver avge självdeklaration. Föratt förmåner inom den allmänna försäkringen skall utgå krävs i vissa faU attanmälan görs, vilken sedan skall följas av ett intyg att man uppfyllt föreskrifternaför förmånen. Ett anmälningsförfarande tillämpat på det nu föreslagna systemetinnebär att föräldern anmäler till att hon eller han understörre delen av året kommer att vårda barn och inle har för avsikt attförvärvsarbeta eller studera. Efter avslutat kalenderår får föräldern göra enansökan om att tillgodoräkna sig ett vårdar genom att fylla i en försäkran.Härefter påförs denne ett pensionsår. Föratt ett sädant system skall fungera måste dock information ges till Prop.1980/81:204 55 föräldrarnaså alt de inte på grund av underiålen anmälan går miste om sin rätt. Berördamyndigheter torde i samband med att en förälder begär föräldrapenning kunnalämna information om förälderns möjligheter att anmäla sin avsikt att åberopavård av barn för tillgodoräknande av pensionsår. Ett annal alternativ är att enperson i samband med förestående pensionering avlämnar en försäkran. Ett sådantalternativ kommer dock att sakna kontrollmöjligheter och del skulle vara sågott som omöjligt att göra en objektiv utredning omförhållandena. Man skulle således bli helt hänvisad till de uppgifter som sökandenlämnar. Arbetsgruppen,som i denna fråga har haft samråd med , förordar detförstnämnda alternativet, varigenom föräldern åläggs att göra en anmälan tillförsäkringskassan och därefter-1, ex. i samband med en årsskiftesmtin - bereds fillfälleatt skriftligt ansöka om tillgodoräknande av pensionsår. fårföräldern tillfälle att anmäla sin avsikt att utnyttja även det kommandekalenderåret som vårdar. Föratt en förälder skall få erforderlig tid för anmälan om möjlighetentill kontroll beslår föreslås alt anmälan kan få retroaktiv verkan för en tidav högst . Beslut om vårdar får sedan ansökan med försäkran inkommilfattas i omedelbar anslutning till vårdaret. Beslutanderätten bör ankomma heltpå allmän försäkringskassa. beslut skall kunna överklagas tillförsäkringsrätt och försäkringsöverdomstolen. Om det visar sig att en förälderkommer att tillgodoräknas pensionsgrundande inkomst och till följd häravpensionspoäng bUr beslutet om vårdar inaktuellt och den påförvärvsarbete gmndade pensionspoängen gällande för . Karaktärenav den föreslagna reformen gör att det krävs vissa informationsinsatser tillföräldrarna och vidare beräknas för administrativa åtgärder.Ikraftträdandet bör ske , eftersom reglerna om beräkning avpensionspoäng knyter an till kalenderår. De nya reglerna om en rätt att åberopavård av barn som grund för beräkning av pensionsår bör därför enligtarbetsgruppen träda i kraft . Reglernabör vid ikratträdandet medföra att de föräldrar som därefter uppfyller vUlkorenför intjänande av pensionsår får möjlighet till detta. De föräldrar som vidikraftträdandet har barn som eller senare fyller tre årkommer därmed, om de i övrigt uppfyller villkoren, att omfattas av reformen. Dennu vidgade möjligheten att tjäna in pensionsår kommer först att medförakostnadsökningar i form av högre utgående tilläggspensioner. Kostnader föradministrationen uppkommer dock . Kostnaderna för de högretilläggspensionerna samt för den löpande administrationen bör enligt arbetsgruppens uppfattning belasta AP-fonden. Prop.1980/81:204 56 informationsinsatserna vid införandet av de nya reglernabör dock finansieras över statsbudgeten. Om tilläggspensionen efter förhöjningen utgår fill lågapensioner sker i förekommande fall en molsvarande avräkning mol pensionsfillskott.År pensionen högre, kan reducering av kommunalt bostadstillägg (KBT) komma ifråga. Den genom reformen uppkomna ökningen av ATP-pensionen i form av enålderspension baserad på poångmedeltalet 2,00 för förälder med två barn blir ca3 . i nuvarande penningvärde och under förutsätlning av maximallutnyttjande av rätlen till pensionsår för vård av barn. Härvid har hänsyn intetagits till eventuell reduktion av pensionstillskott, barntillägg eller KBT.Garantiregeln kan dessutom ge upphov till ökade kostnader inomfolkpensioneringen genom den anknytning som finns mellan folkpension ochtilläggspension när del gäller möjligheten att uppbära folkpension vidbosättning utanför . Att beräkna de ökade kostnaderna förtilläggspensioneringen år svårt. Reglerna kommer i viss utsträckning atlpåverka kostnaderna för förlids- och barnpensioner 'förhållandevis snart.Kostnadseffekterna torde på dessa område emellertid bli marginella. Når det gäller kostnader för ålderspensioner kankonstateras alt del dröjer länge innan reformen slår igenom. Relativt fåkvinnor föder barn efter det de fyllt . Tyngdpunkten i barnafödandelligger på kvinnor mellan . De förstakostnadsökningarna för ålderspension inom ATP av nämnvärd storlek inträffaromkring . Framåt har huvuddelen av reformen slagit igenom. Fullfunktion når dock inte reformen förrän ca . Det säger sig självt attkostnadsberäkningar för så avlägsna tider bör tas med den allra störstaförsiktighet när så osäkra faktorer som födelse- och medellivslängdstal,förvärvsfrekvens saml löne- och prisutveckling ingår i fömtsättningarna. Nedanstående exempel kan ses som en illustration av vilkakostnadsnivåer som kan bli aktuella. Genomsnittligt poängmedeltal = 3,00 GenomsnittUgt antal fillkommande pensionsår = 3 Genomsnittligt antal berörda föråldrar per årsklass =4 000 Genomsnittligt antal överlevnadsår efter pensione ringen = 17 Kostnader: 2 898' x 4 000 x 17 = ca 200 milj. kr. De 200 milj. kr. avser således de årliga kostnaderna nårsystemet är i full funktion, dvs. när de som är pensioneras. ' 60x3,00x3x16 100 _ , ngo . ---- löölö----- '- Prop.1980/81:204 57 har beräknat de årliga administralionskostnadernafill ca 9 milj. kr. 5 Specialmotivering till förslaget om lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring 11 kap. 6a § I paragrafen har tagits in bestämmelser om rätl för densom i hemmet vårdar eget barn, som inle fyllt , alt fillgodoräkna sig poängårinom ramen för ATP-förmånerna. Kravet alt föräldern skall vårda barnet för atlfå åberopa garantiregeln är detsamma som för rätlen lill föräldrapenning ochrätten fill ledighet enligt föräldraledighetslagen. Det avgörande är attföräldern faktiskt värdar barnet genom all la hand om det under den aktuellaperioden. Därvid behöver dock inte avses ell fortlöpande omhändertagande(jämför prop. 1977/78:104 och prop. 1978/79:168 s. 56). Elt poängår intjänasenligt huvudregeln om en person på grundval av arbete i anslällning eller annatförvärvsarbete förtjänar . utöver del vid årels ingång gällandebasbeloppet. En person som når upp till detla beloppp, för år ,får enligt huvudregeln pensionspoäng för det året och detta fillgodoråknashonom som ett pensionspoängår på grundval härav. Om föräldern fillgodoråknaspensionspoäng kan han inle välja att i stället fillgodoräkna sig pensionsårenligt denna paragraf. För att en förälder skall uppfylla vårdkravet måsteföräldern själv ha den faktiska vården av barnet. Kravet är därför inteuppfyllt om barnet vistas en längre fid på sjukhus eller anstalt eller om detunder större vistas inom barnomsorg. Föräldrarna tillde barn som av bl. a. sociala skäl vistas påexempelvis daghem får dock anses uppfylla vårdkravet. Vid bedömning av.omvårdbehovet är uppfyllt skall det vara avgörande om föräldern avstår frånförvärvsarbete i första hand för att vårda eget barn i hemmet. En förälder somär heltidsstuderande kan inte uppfylla vårdkravel. Vården skall enligt första stycket utövas under slörredelen av årel, dvs. under längre lid än halva kalenderåret. Möjlighet finnssåledes atl medräkna ett kalenderår för födelseåret om barnet är fött eller tidigare. I ett sådant fall kan inte tillgodoräknande ske för detår varunder barnet fyller . Vidare kan en förälder få tillgodoräkna sigåret om han studerar under t. ex. av året och däreftervårdar barn än halva kalenderåret. Det mest naturliga torde vara att vården utövas under ensammanhängande tidsperiod.