prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — Gemensamnt för de nordiska länderna är att stora delar avproduktionen är koncentrerad till några fä företag. Sainl-Gobain kontrollerarca 1/4 av den norska marknaden genom A/S och hälften av densvenska marknaden genom . I domineras marknaden av ettpar större företag utanför Sainl-Gobain- och Pilking-tonkoncernerna. I representerad genom isolermtetillverkning vid . Utrikeshandeln är, bortsett från , inriklad motsamhandel mellan de nordiska länderna. Den svenska importen ökade under senare delen av1970-lalel och uppgick till 9,3 kton. Drygl 90 proceni kom från de övriganordiska länderna; 3,3 klon, 3 klon och 2,6 klon.Exporten frän har minskal från 3,2 kton 1970 till 0,5 kton är 1979. import minskade frän 15 klon 1970 lill knappt 2kton 1979. Importandelen, mäU i volym, frän de övriga nordiska länderna uppgick1979 till ca 35 proceni. Den danska exporten har ökal frän 0,4 kton 1970 lill6,1 klon 1979. Av exporten gick 2,8 klon till medan reslen levereradeslill , och . Den finländska importen har under hela 1970-lalet varilobetydlig. För exporten gäller samma förhållande 1970-75. De senasle åren, 1978och 1979, har dock exporten uppgått till 2,2 respektive 3.0 kton, vilka harlevererats till och . imporl sjönk från 10,2 klon 1970 fill 1 klon 1979.Exporten var obetydlig i början av 1970-talel medan den ökade under slutet förall 1979 uppgå ull ca 3 kton, vilken huvudsakligen gick till . Den tekniska utvecklingen av isolerrutor är inne i ettmycket aklivi skede hos de enskilda företagen som de svenskamyndigheterna och förelagen diskuterar och gemensaml söker utarbeta regler förtypgodkännande och tillverkningskonlroll. 1980/81:89 52 Den framlida efterfrågan på fönsler. isolerruior ochplanglas i bestäms i huvudsak utifrån byggandels utveckling, delsnybyggnation och dess fördelning på småhus respekvive fleriamiljshus. dels påROT'-sektorns utveckling och dels marknadsutvecklingen för isolerruior. Med utgångspunkt ärs förbrukning av fönsler ochdärtill hörande räglasbehov har tre allernaliv över eflerfrägeulvecklingen förplanglas beräknals. Alternativen har skilda anlaganden vad gäller nybyggnationen,dess fördelning på småhus och flertåmiljshus saml ROT-seklorns utveckling.Råglasbehovel beräknas öka med 9.9 proceni, eller 36,8 procenilolalt fram lill 1985. genombrott i isolermletillverkningen moldubbelmlor med beläggning skulle dock kunna leda lill en minskning avefterfrågan pä råglas. Råglasbehovel beräknas i de olika alternativen då minskamed 4,7 proceni. öka med 4,7 proceni eller med 18.6 proceni. 2.2 Slutsatser och rekommendationer Ulredningens slutsatser och rekommendationer baseras pä enproblemanalys i kapitel 6. 1 kapillel analyseras företagsstrategier ochsamhälleliga aspekter inom planglasinduslrin och isolermtebranschen. Följandeslutsatser har dragils i analysen. / Planglasindustrin A Företagsstrategier Floatglasleknikenhar slagit igenom och dominerar inom planglaslillverkningen. Sannolikl kommerde kvarvarande maskinglasverken, t.ex. de i Lahlis och Korsör, all fåsvårigheter au överleva. PB:s patent päfloallekniken löper ut i början av 1980-talel, varigenom konkurrensen mellanglastillverkarna kan ske på likvärdiga villkor. Nägon ny,revolutionerande tillverkningsteknik, är inte känd. Den tekniska Ulvecklingeninriktas på alt utveckla och förbättra floalmeloden. dels med avseende päslutprodukten (beläggningar m. och dels med avseende på processtekniken(energibesparingar m. Någonkonkurrensbegränsande samverkan mellan förelagen eller dominans av ett endaförelag har ej kunnal konslateras. fätal företag, varav PB och Sainl-Gobaindominerar, konkurrerar med varandra på en oligopolitisk marknad. De övervakasav olika länders samt EG:s kartellmyndigheter. Inlegralionframåt i fräga om vidareförädling av planglasel lill isolerrutor m. m. saml avdistributionen växer i betydelse som ett led i kampen om marknadsandelar. ' ROT-seklorn = reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Prop.1980/81:89 53 Genometableringen av ett floatverk i har ett modernt planglasverklokaliserats lill . Konkurrenskraften för nordisk glasinduslri hardärigenom slärkis. Cirka 4(K) nya arbelstillfällen har lillkommii. Maskinglasverkeni och har nedlagts. De negativa effekterna päsysselsätlningen har motverkats genom vidareutveckling av annan tillverkninginom förädling av planglas. En viss nellominskning av sysselsättningen harskell. Under denärmaste åren är det sannolikt att maskinglasverken i Korsör och Lahlis läggsner. Sysselsättningsproblemen vid en nedläggning kommer dock inle att bli likaframträdande som de hotade bli i . Forskning ochproauktutveckling sker i huvudsak inom de multinationella företagens ceniralaforsknings- och produklulvecklingsavdelning-ar. I de lokala enheterna i Nordenförekommer en del utvecklingsarbete inom vidareförädlingen.Glasforskningsinslitulei i sysslar mycket litet med problem inomplanglasindustrin. Med undantagför visst tullskydd för den finska maskinglasindusirin har inga statligastödåtgärder vidtagits i samband med genomförda strukturförändringar inomplanglasindustrin i . Däremot har samråd skell och överenskommelser omsysselsätlningsgaranlier förekommit i samband med tillstånd om nyetableringarför förelagsförvärv. // Isolerrute- och fönstertillverkning AFöretagsstrategier Annat material som ersättning för glas i fönstret,l.ex. plast, är all räkna med endast i mindre utsträckning och för speciellaändamål. Glaset är i stort sett ohotat. Den i Sverigeförhärskande 3 mm-rutan fär ökad konkurrens från 4 mm-mtan som dominerar iNorge saml i länder utanför . 3-glasfönsterär standard i nya hus och i äldre hus i takt med att fönsler byls ul. 2-glasisolerrutamed en mla belagd på innersidan kan uppfylla nuvarande norm för k-värde menlorde inte slä ul 3-glasfönstrel med lanke pä sänkta k-värden som en fortsattreell energiprishöjning sannolikt kommer att leda till. En ökad samverkan och integration mellan fönsterglas-och fönster-tillverkare har ägt rum och kan förväntas fortsätta. Tekniken förbeläggning av glasrutan, gasfyllning saml försegling av rutorna är underutveckling. Nya produkterlanseras som underlättar användandet av underhälls-fritt material såsom plastoch aluminium i bågar och karmar. kan medföra en ökad inlegralion avtillverkningen av isolermta och fönster. Prop.1980/81:89 54 Fönsierglaslillverkningkan karakteriseras som en smäskaleindusiri. Tillverkningstekniken är enkel ochkapitalbehovet litet. Närhetsfördelarna i distributionen är slora. Mersofistikerade produkler enligl (7) kan dock ge större förelagkonkurrensfördelar. Marknadenkarakteriseras av konkurrens mellan mänga företag. Handeln mellan de nordiskaländerna är fri men en begränsande faktor är svårigheter med transport pålängre avstånd. Samråd och informalion myndigheterna emellan i denordiska länderna förekommer. Däremot har man ännu inle utformat gemensammanormer och regler för typgodkännande m. m. Konkurrensensker mellan ett slorl anlal företag som föranlett många nedläggningar och enbetydande rationalisering. Priserna pä isolerrutor har ökal långsammare än förbyggmaterial i övrigt. Lönsamhelen har lidvis varil myckel låg. Produktionen avfönsterglas (enkelglas och isolerrutor) har i stort sett varit stabil medansysselsättningen minskal. Även i fortsättningen förväntas en liknandeutveckling för såväl produktion som sysselsätlning. Såväl kommun somEmmaboda Glas AB:s verksamhei i ä.- särskill sårbar genom EGAB:s storaandel av sysselsättningen på orlen. I samtliganordiska länder har regionalpolitiskt stöd utgått fill isolermte-lillverkare.Överkapacilet har uppkommil delvis som en följd härav. Produktutvecklinghar intensifierats inom förelagen såsom en följd av konkurrensen saml avavnämarnas och myndigheternas ökade krav på funktionsnivån. Ökal samarbetemellan företagen och myndighelerna saml mellan myndigheterna i de nordiskaländerna vad gäller typgodkännande och kontrollprocedurer har konstaterats. Utifrån analysen och slutsatserna har följandeREKOMMENDATIONER lämnats i kapitel 6. Omstruktureringen av planglasinduslrin är för svensklvidkommande klar för överblickbar tid. För och del äterstårdock omstruktureringar som kan bli aktuella . De förslaglill åigärder i form av främst gemensam nordisk planering av planglasindustrinhar växt fram ur händelserna i i samband med omstruktureringen avglastillverkningen och de problem dessa förde med sig för de anställda och förkommunen. Såväl facket som kommunen kämpade länge hårl för att bevaraplanglaslillverkningen i , i första hand genom all bygga ett floatverkdärstädes, i andra hand, då PB etablerade i , genom att uppskjuta ensläckning av maskinglasvannorna. Prop.1980/81:89 55 som försvarslinje tvä. sedan del ställ klart altmaskinglasverkel trols protester skulle nedläggas, hävdat alt Sainl-Gobainskulle uppfylla sin sysselsällningsgaranli genom all upplaga tillverkning avnya produkler. Säsom redan skildrats har della ocksä skell, dock icke i denutsträckning all sysselsätlningen hell kunnat vidmakthållas i glasförelaget. En planering på nordisk basis av planglasindustrin vadavser elableringar, sysselsättning, produktutveckling m. m. skulle förulsätlaell överförande av äganderätten till exislerande och framlida planglasverklill de nordiska stalerna. Det kan nämligen pä goda grunder förutsättas an demultinationella förelag som äger och driver planglasverk i inlekommer att acceptera att ansvaret för planeringen överföres lill de nordiskastaterna, om inte dessa förvärvar äganderätten lill förelagen. Säsom framgått av den genomförda analysen av branschensteknologiska status, internationella karaktär och konkurrensförhåUanden finnsdärför inga moliv eller förutsättningar för upprättande av en samlad plan förde nordiska ländernas insatser inom planglaslillverkningen innefattandegenomförandet av en gemensam nordisk induslriplanering. Glasframslällning och vidareförädling av glas - planglas,emballageglas och manuellt glas - har belydande omfallning i de nordiskaländerna. Säväl grundforskning som tillämpad forskning och produktutvecklinginom del glaskeramiska områdel har därför betydelse för dessa industrier. Såsomredovisats i problemanalysen om planglaslillverkningen finns däremol inteanledning all föreslå någon speciell satsning på forskning och produktutvecklingmed avseende pä processerna för framställning av planglas. // Isolerrute- och fönslerlillverkning I motsats till planglasindustrin kommerstrukturförändringar att även fortsättningsvis äga rum inom isolermtebranscheni samtliga nordiska länder. Delta beror pä den snabba utvecklingen av nyaprodukter kombinerad med en stagnerande marknad. Det är svårt alt förutsägahur dessa förändringar kommer att påverka enskilda förelag och regioner. Uppenbartär dock att isolermletillverkningen i år specielll sårbar och därmedintar en särställning beroende på dess stora betydelse för sysselsätlningen påorten. Strukturförändringarna påskyndas av rådande överkapaciletsom hotar att öka. Det finns med hänsyn härtill anledning att särskill nogabeakta det regionalpolitiska stödels sekundära effekter för förelag i andraregioner. Sålunda är del uppenbari att ett nytt "Emmabodaproblem" kanåieruppslä om lokaliseringsstöd ges till konkurrerande förelag. Starkåterhållsamhet bör därt'ör iakttagas med lokaliseringsstöd i denna bransch. Av stor betydelse för branschens utveckling är åtgärderför all skapa enhetliga regler för typgodkännande av produklerna och system förpro-duklionskontroll. Del arbete som inletts på detta område inom för byggbestämmelser (NKB) - ett samarbetsorgan för de Prop.1980/81:89 .56 fem olika ländernas cenirala byggmyndigheler - gär ul päall förbällra samordningen av byggbeslämmelser i . Ett mera allmäntinförande av typgodkännanden och produklionskonlroll - som detla arbele äsyflar- skulle underlätta utveckling och marknadsföring av ändamålsenliga produkler.Enhetliga normer och bedömningsgrunder i de nordiska länderna skulle dessulomfrämja handeln och konkurrensen mellan förelagen saml gemensam forskning ochutveckling inom . Önskvärt är all NKB:s verksamhei intensifieras inomdelta område för all uppnä snabba resullal. Prop.1980/81:89 51 Bi/aga 3 SIND PM 1980:12 Emballageglasindustrin en förstudie Starkt koncentrerat ger förstudien ell anlalutgångspunkter som är väsenlliga för en bedömning av svenskemballageglasinduslri. - En svagemballagemarknadsulveckling kan förväntas. I förening med konkurrens frän andraförpackningsmaterial resulterar della i en minskning av efterfrågan efleremballageglas i . - Importenfortsätter all ta ytterligare andelar. Dock i relativt långsam takt.Transportkostnaderna utgör i viss ulslräckning ett skydd för hemmaproduktionen. - Nuvarande högaexportvolymer av tomma förpackningar är svära all behälla. Det befaradebortfallet kan sannolikt delvis kompenseras med export av fyllda förpackningar(dryckesförpackningar). - En utvärderingav de inledda satsningarna pä fyllda förpackningar kan göras förslunder slutel av 1980. - 1980 ärkapacitetsulnytljandet gott att saknas enligt huvudalternativet beläggningför 70 miljoner förpackningar, d.v.s. ca 1,5 produklionslinje, eller 90-100personer. Även det optimistiska allernalivel ger ell överskoll på personal istorleksordningen 2030 personer. - PLM har iföreiagei expansiva produkler som delvis bör kunna kompensera förneddragningar i de svenska glasbruken. - PLlM:s glasbrukär inle kortsiktigt hotande på företagsekonomiska grunder. SIND:s prognoser över efterfrågan efler svensktemballageglas visar på en fortsatt vikande marknad. "Nya" dryckesförpackningar kan under vissa förutsättningar begränsanedgången men del är ännu för tidigt all bedöma effekterna. Den s. k. återflaskan är en produkl som om den införs förvin- och sprilförpackningar skulle höja eflerträgenivån med (räknat pä prognosen ). Äterfiaskan kan dock av flera skäl sannoliktinte bli aktuell , varför den av SIND prognostiserade överkapaciteten(enligt huvudprognosen nära 120 miljoner förpackningar 1985) kvarslår underperioden, oavsett om älerglas införs eller inle. Enligt prognosen resulterardetla i ell minskal personalbehov 1985 pä 125 lill 180 personer. Prop.1980/81:89 58 finner i den genomförda förstudien all denvikande efterfrågan efter emballageglas inle kan ses isolerat som ellemballageglaspro-blem. Emballageglasel är för de flesta ändamål en av fleraalternativa förpackningsmaterial. Glaset konkurrerar med exempelvis emballageav bleckplåt, aluminium, plast och papper. Del är således inte särskilt meningsfulltall genomföra partiella studier och föreslå äigärder pä delområden ulan altbeakta subslitutsförhällandena. Emballageglas lillverkas vid PLM:s glasbruk i ochLimmared. 1 dessa orter är glasbruken de enda arbetsplatserna av belydelse.Alternativa sysselsättningsmöjligheter inom pendlingsavsländ är få. Dellagäller speciellt som ligger i . Sysselsättningsneddragningarfär därför negativa återverkningar i de berörda orternas lokalaarbetsmarknader. Till emballageglasproblemei är således också knulel ellbruksortsproblem. Mol denna bakgrund föreslär industriverket allföreliggande förstudie följs upp av en bredare utredning på emballageområdet.Därvid bör konsekvenserna för emballageinduslrin av evenluelll förändradestyrmedel* på dryckesförpackningsomrädel särskilt beaklas. I den föreslagna ulredningen bör vidare de regionalakonsekvenserna av omstruktureringar i emballagebranschen belysas. * har uppdragit ål särskildutredare all överväga frägor om återvinning av vissa dryckesförpackningar. 1980/81:89 59 glasbruk i strukturomvandling: Forskning ochutveckling Den svenska glasinduslrin bedriver tillsammans med dennordiska glasinduslrin gemensam glasforskning inom Stiftelsen dess underorgan. Antalet forskare är ett femlonlal och den ärliga budgelenomsluter . Personalens kompelens är kvalificerad ochutrustningen är högklassig. Verksamheten finansieras dels av medlemsavgifter fränbranschens olika förelag ocb dels genom bidrag frän Slyrelsen för TekniskUtveckling (STU). Bidraget från STU regleras i ett flerårigt avlal som styrforskningens inriktning inom ett ramprogram. Knappt en tredjedel avverksamheien är uppdragsforskning som drivs med kommersiell inriktning. Glasindustrin har ej utnyttjat sina möjligheler all styraforskningens inriktning. har i stor ulslräckning lämnats äl forskarnasjälva. Bland annat lill följd av glasindustrins bristande styrning avforskningen har ell vissl främlingsskap uppställ mellanGlasforskningsinsiitulel och glasinduslrin. De svenska glasbrukens egen FoU-verksamhel ärmyckel begränsad. Egentliga FoU-insalser görs i huvudsak endast vid de bäggeslora flerbmksförelagen. Insaiserna inriktas främst pä all öka produktiviteten.Behovel av FoU-insatser är dock slort. Den glasindustrin tror för egen del all nyttan avgrundforskning inom glasomrädel är begränsad. Även en betydande ökning avgrundkunskapen inom glas skulle, menar företrädarna för den glasinduslrin,inte innebära någol väsentligt bidrag lill den industriella utvecklingen förden glasinduslrin. En jämförelse har gjorts med branschforskningen inom denkeramiska industrin. Denna bransch omfattar ett färre anlal relativi sloraförelag. Företagens egna tekniska kompelens är mer utvecklad. Samarbetet mellanförelagen vad gäller teknisk utveckling är mer öppen. De olika företagen är direki engagerade ibranschforskningen och styr forskningsinsatserna i enlighet med deras egnainlressen. En summarisk undersökning har gjorts om den västtyskaglasforskningens organisation. Till skillnad frän vad som gäller i ärbransch-forskningsinstitutets egna forskningsresurser myckel begränsade. Branschforskningsinslitulel arbetar främst med allorganisera forskningsprojekt. Själva forskningsinsatserna genomförs avinstitutioner knutna till högskolor och universitet eller privata företag.Nägol offentligt Prop.1980/81:89 60 stöd till ramforskning förekommer ej. Allt offentligt slödinriktas pä bestämda projekl. Slor vikl läggs pä att projeklen är förankrade ide enskilda förelagen och pä all uppgjorda lidsplaner infrias. Nägon ambitionalt bygga upp egna forskningsresurser finns sålunda ej. Del sammanfallandeintrycket för utredarna är: - Glasforskningsinsiitulel måsle sträva efler altengagera glasinduslrin i sina forskningsprojekt. Insaiserna av karaktären grundforskning bör begränsas ytterligare till förmän för mera jordnära projekt. -- Glasinduslrin måsle själv hårdare engagera sig istyrningen av Glasforskningsinsiitulel. - Glasforskningsinsliluielbör öka sina inlernalionella kontakter och dra bättre fördel av deforskningsresultat som där uppnås. - Ökade anslaglill branschgemensamma forskningsinsatser leder ej med nuvarande arbetssättlill alt FoU-insatserna inom den glasinduslrin gagnas. STU:s egnainsatser ligger dock ulanför detta omdömes räckvidd. - Allmänt bordeGlasforskningsinstilutet i valet mellan all bygga upp egna forskningsresurseroch alt externt upphandla forskningsinsatser till bestämda projekl i ökadutsträckning köpa forskningsinsatser utifrån. - Ett område bördock tillföras nya resurser. Delta gäller leknisk fortbildning pä alla nivåerinom förelagen. Glasforskningsinsliluleis egen personal skapar en värdefullresurs som bör användas till all genom utbildningsinsatser höja den tekniskakompetensen inom den glasinduslrin. Den glasindustrin behöver höja den tekniskakompetensen inom de enskilda förelagen. Samlidigl är del väsenlligl att en vissglasleknologisk forskning kan upprällhällas inom landel. anser att nuvarande slöd frän STU börforlsälla i hittillsvarande former. ser det som angeläget att slödjafortbildningen av teknisk personal och driftspersonal inom den manuellaglasindustrin. Denna forlbildningsverksamhel kan drivas avGlasforskningsinsiitulel eller av frislående utbildningsinstitut.Industriverket anser att denna fortbildning bör ges statligt stöd. Utbildningsinsatserna bör inriktas på främsi följandepersonalgrupper: - Förmän,verkmästare, operatörer, formgivare, marknadsförare Verkels konkreta förslag till branschslöd förtreårsperioden /82 lill 1983/84 är följande: 1980/81:89 61 Verkelföreslär all slöd för fortbildning av leknisk personal och driftspersonal inomden glasinduslrin utgär med under treårsperioden.Angivna stöd föreslås förmedlat genom statens industriverk. Totaltanslag för ireärsperioden: . Sammanställningav remissyttranden över rapporterna Manuellaglasbruk i strukturomvandling och (SIND PM1980: 22) om forskning och utveckling för 1Allmänna synpunkter på utredningens förslag till målsättning för branschensutveckling och statliga åtgärder Ettanlal remissinslanser, bl.a. länsslyrelser, de anställdas organisationer ochnästan samtliga kommunala insianser, har starka invändningar mol statensindustriverks (SIND:s) bedömningar och förslag och anser alt SIND borde haredovisat åtgärder enligt det utvecklingsalternativ som stär i överensslämmelsemed vad uttalat sig för och som innebär oförändrad sysselsätlning i branschen. Induslrinscentrala organisationer har principiella invändningar mol fortsatt statligtstöd men är dock, liksom branschorganisationen , ihuvudsak positiva lill SIND:s förslag. anser dock de föreslagnaresursinsatserna otillräckliga pä vissa punkler. Övrigamyndigheter som yttrat sig i frågan är i huvudsak positiva till SlND:s förslag. Deremissinslanser som är negativa till SlND:s förslag i fråga om branschensutveckling anför i huvudsak följande. Länsstyrelseni : Utredningen har gjort en allvar lig avvikelse frän uppdraget som del formulerats av där del klart sägsatt nuvarande nivä i branschen bör behällas. framstårsom otillräckliga om man menar allvar med att behålla branschen på enlivskraftig nivå. Länsstyrelsenställer sig tveksam lill den klassning som görs av det fysiska tillståndet ibyggnader och maskiner vid Reijmyre glasbruk. Den är alltför ytlig och stämmerinle med verkligheten som är klarl bättre än vad som framgår av bedömningen. Tyngdpunktenbör ligga på insatser för att göra glasbmksförelagen konkurrenskraftiga.Reijmyre glasbruk är ensamt i med fillverkning av eldfast glassom används i en rad produkter där det ställs stora krav på hållbarhet mottemperaturväxlingar och kemisk resistens. Produkfionen har slort värde frånberedskapssynpunkt. Det malerialtekniska området är under snabb utveckling. Delär naturligt alt del strukturstöd som föreslås, inriktas bland annat pä utvecklingav Reijmyres produktion av eldfast glas. Reijmyresproduktion av hushålls- och prydnadsglas ulgör ell nödvändigt komplemenl tillproduktionen av eldfast glas. Prop.1980/81:89 63 också förutsättningen för den omfatiande turismen iRejmyre. Nämnda samband gör all stora insalser bör göras för alt bevara ävendenna produktion i . I den män det vid beslul om fördelning av strukturstödetblir nödvändigl alt välja mellan förelag och glasbruksorler bör beaklas orlenRejmyres speciella förhållanden. Belräffande Reijmyre är länsslyrelsens bestämda upplänningalt det i förslå hand är nödvändigl alt finna former som gör del möjligl förbruket all fortsätta och förnya sin verksamhei. Bruket ligger isolerat frånannan glasinduslri och kan av del skälet inte på samma salt som smäiandsbrukeningå i siruklurändringen med inskränkningar och nedläggningar ulan alt delokall får myckel starkt negativa konsekvenser. i : SIND anför en pessimistisksyn pä branschens framlid. Detta återspeglar sig i del förslag som SIND läggerfram. anser all SIND borde ha anvisat offensiva åigärder och dåframför alll kraftfulla exportsatsningar. Försl när ordentliga satsningar hargenomförts och utvärderats kan enligl länsslyrelsens mening branschens framlidaslorlek diskuteras. SIND behandlar strukturproblemen i huvudsak utifråntreårsperioden /82-1983/84.-- Det är------- en alllför kort lidsperiod när lång siktiga strukturproblem skall lösas. anser all SIND- borde ha redovisatalternafivet om oförändrad sysselsättning med de ätgärder och kostnadersom allernalivel skulle innebära. Detta alternativ skulle då avremissinstanserna kunnat vägas mol SIND:s alternativ om s.k. marknadsanpassadutveckling med branschslöd.---- SIND har sålunda frångått riksdagensuppdrag att