prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Av definitionen, som i sak överensstämmer med gällande rätt.framgär att förlust som inle står i samband med någon förvärvskälla, t. ex.skador på personliga tillhörigheter och infriande av en privatborgensförbindelse, utgör kapitalförlust. Till kapitalföriusl hänförs ocksä enförlust av sädan art alt man i den aktuella förvärvskällan normalt inte behöverräkna med förluster av delta slag. Måste man å andra sidan normalt räkna medförluster av viss art i verksamheten är dessa avdragsgilla. Som exempel påavdragsgilla förluster kan nämnas förlust pä grund av insolvens hos kunder,prisfall och försämring av lagerlillgängar och den fortlöpande värdeminskningsom inventarier och byggnader är underkastade. Andra exempel på avdragsgillaförluster är en kassörs föriusl på grund av felväxling och skadesländ som är ennormal följd av den bedrivna verksamheten. Enligl andra stycket skall vissa förluster, som i och försig mäste betecknas som onormala, ändå inte hänföras lill kapitalförlust. I andrastycket a) behandlas bl.a. förlust pä grund av skada eller förstörelse genombrand eller annan olyckshändelse av sådan tillgäng för vilken ersättning, omtillgången i slällel hade avyttrats, utgjort intäkt i förvärvskällan. Detillgångar som kan komma i fråga är inventarier och lagerlillgängar i rörelseoch jordbruk samt pä en konventionellt beskattad hyresfastighet. Bestämmelsenall skada eller förstörelse av dessa tillgångar inle skall anses somkapitalförlust torde överensstämma med gällande rätt. Bestämmelsen innebär, dåinventarier har skadats genom brand eller annan olyckshändelse, altavskrivningsunderiaget inte skall sältas ned pä grund av den värdeminskning somhar inträffat genom skadan. Vidare medges avdrag för kostnader föråterställande av tillgången i ursprungligt skick. Väljer den skatlskyldige allutrangera tillgängen kan, med hänsyn till att den planenliga avskrivningen avinventarier föresläs bli avskaffad, nägot särskill utrang- 1980/81:68 199 eringsavdrag inte göras. Tillämpar den skattskyldigeräkenskapsenlig avskrivning har han dock möjlighet att använda sig av den s. k,kompletteringsregeln. Den utrangerade tillgången skall då inte beaklas vidberäkning av inventariernas totala värde. Han kan också söka visa att detverkliga värdet pä hela invenlariebeslåndet till följd av utrangeringenunderstiger det bokförda värdet och pä denna grund göra en extra avskrivning.Har tillgängen anskaffats under samma beskattningsår fär avdrag göras föranskaffningsvärdet eller oavskriven del av delta. 1 andra stycket a) behandlas vidare förlust aviiiveiit;nier och liigertillgäng-ar i rörelse och jordbruk samt pä enkonventionellt beskattati hyresfastighet pä grund av brottslig li;uidliiig,Bestämnielscn all fiuhist av säclan:i tillgångar inte skall anses somkapitalförlust innebär eu inskränkning av kapitalförlust-begreppet, 1 dettasamiiiaiihaiig kan nägot beröras förlust ;iv kontantii medel genomförskingring, stöld eller rän. Svenska pengar kan inte anses utgcira varulager.Detta torde ocksä vara fallet med bankers innehav a\' svenska pengar. För attförlust av svenska pengar genom stöld c, d, skall vara avdragsgill krävssåledes enligt den allmänna regeln i första stycket all risken för stöld e, d,är nägot som man normalt behö\'er räkna med i verksamheten, I andra stycket b) behandlas skada eller förstörelse genombrand eller annan olyckshändelse av byggnad eller markanläggning. Förlust genomsädan händelse skall, såvitt gäller sådan del av fastigheten för vilkenvärdeminskningsavdrag kan komma i fråga, infe räknas som kapitalförlust.Bestämmelsen, som innebär en inskränkning av kapitalförluslbegreppel, skalllillämpas på byggnad som används i rörelse, driftbyggnad pä jordbruksfastighetoch på sädan annan fastighet för vilken inkomsten beskattas enligtkonventionell metod. Markanläggningar på rörelsefastigheter ochjordbruksfastigheter omfattas ocksä av bestämmelsen. Innebörden av det föreslagna undantaget frän den allmännadefinitionen av kapitalförlustbegreppet äratt avskrivningsunderlaget för enbyggnad, som har skadats genom brand eller annan olyckshändelse, inte sätts nedpå grund av den värdeminskning som har inträffat genom skadan. Även efterolyckan medges alltsä avdrag enligt värdeminskningsplanen. Har byggnaden totalförstörtsfär utrangeringsavdrag i stället göras. Förslaget medför dock inte attgränsdragningen mellan avdragsgilla reparationskostnader och inte avdragsgillautgifterförombyggnad ändras. Om således skadorna på en byggnad haft sådanomfattning att arbetena för att avhjälpa skadan har karaktär av ombyggnad, fårutgifterna för arbetena inle dras av direkt. Utgifterna skall i ställetaktiveras oeh dras av enligl särskild avskrivningsplan. Däremot blir utgifterför alt bola mindre skador avdragsgilla om åtgärderna i tekniskt hänseendeulgör reparationsarbete. Jag har i det föregående föreslagit attförsäkringsersättningar e. d. för byggnader och markanläggningar, som harskadats genom brand eller annan olyckshändelse, ulgörskattepliktig intäkt iförvärvskällan. Prop.1980/81:68 200 till lag om eldsvådefond får emellertid ett beloppmotsvarande försäkringsersättningen sällas av till eldsvådefond för byggnadereller lill eldsvådefond för markanläggningar. Det belopp som har satts av lilleldsvådefond för byggnader fär enligl förslaget användas för bl. a. ny-, lill-eller ombyggnad. Därigenom kan man alltså fä direktavdrag för utgifter för t.ex. ombyggnadsarbeten. I andra styckei c) finns ett undanlag från den allmännadefinitionen av kapitalförlust då fråga är om förluster avseendelånefordringar, värdepapper eller liknande tillgångar. För att en sådan förlustskall vara avdragsgill krävs att innehavet betingas av näringsverksamhet sombedrivs av den skaltskyldige eller annan, som med hänsyn tilläganderätlsförhällanden eller organisatoriska förhällanden kan anses stå denskaltskyldige nära (jfr punkt 1 femte stycket b av anvisningarna till 54 § KL).Bestämmelsen överensstämmer i huvudsak med gällande rätt. I fräga om aktier,andelar eller liknande tillgångar kan avdrag för föriusl f. n. medges endastvid beräkning av inkomst av rörelse. I praktiken torde knappasl sädanatillgångar innehas som ett led i driften av jordbruk eller hyresfastighet. Avsystematiska skäl bör dock möjlighelen att fä avdrag för föriusl pä dessatillgångar tillkomma också dessa typer av näringsidkare. F. n. lorde avdrag för förluster avseende aktier, andelareller liknande tillgångar inte medges för värdeminskning som är endastberäknad. För avdragsrätl lorde krävas att förlusten är definitiv. Detlasammanhänger med de bestämmelser som gäller för realisationsvinstbeskattningvid försäljning av akfier m. m. Vid beräkning av sädan vinst sker nämligen inlenågon beskattning av återvunna värdeminskningsavdrag. Om avdrag medgavs förvärdeminskning som är endasl beräknad skulle detta kunna leda lill endefinitiv-och i sak omotiverad-skattelättnad. Att förlusten är definitiv kan iallmänhet konstateras först sedan aktierna har avyttrats eller genom att delförelag, som aktieinnehavet avser, trätt i likvidation eller gått i konkurs.För avdragsrätt krävs vidare att det skall vara fräga om en verklig förlust.Detla har särskild betydelse i fråga om organisationsaklier. Den omständighetenatt ett sädanl bolag har trätt i likvidation ulgör således inle tillräckligtbevis för att avdragsgill förlust föreligger. Den bokföringsmässiga förlustenkan dä motsvaras av all en dold reserv, t. ex. en hyresrätt, utan vederlag haröverförts till moderbolaget. I sådant fall anses nägon verklig förlust inle hauppkommil. De förutsättningar som f. n. måste vara uppfyllda för altavdrag skall medges för förluster avseende aktier, andelar eller liknandetillgångar bör enligt min mening gälla ocksä i fortsättningen. Samma krav börställas för alt avdrag skall medges för förluster avseende lånefordringar.Däremol bör orsaken lill förlusten inte tillmätas nägon betydelse. F. n. tordeen viss osäkerhet föreligga om en förlust på aktier pä grund av t. ex.krigshändelser är avdragsgill. Jag anser inte all sädana omständigheter börinverka pä avdragsrälten. 1980/81:68 201 1 punkt 10 andra stycket av anvisningama till 29 S finnsf. n. en bestämmelse om avdrag för förlust på fordran vid ackord. Enligt dennabestämmelse gäller att - såvida det kan antas att ackordet har sin grund iintressegemenskap mellan borgenären och gäldenären - avdrag pä grund avackordet kan medges endast som koncernbidrag. Åven ulan en uttrycklig regeltorde del vara klart att en förlust, som uppkommit genom alt ackord beviljatsett dottebolag eller ett annat närstående bolag, inle utgör avdragsgillomkostnad. Nägon verklig förlust kan dä inte anses konstaterad. Jag förordardärför att bestämmelsen i andra stycket av punkl 10 av anvisningarna fill 29 §upphör all gälla. Enligl andra stycket d) skall förlust päborgensförbindelse som betingas av näringsverksamhet som bedrivs av denskallskyldige eller annan, som med hänsyn lill äganderättsförhållanden ellerorganisatoriska förhällanden kan anses stå den skatlskyldige nära, inte räknassom kapitalförlust. Denna bestämmelse överensstämmer i sak med gällande rätt. Enligt andra stycket e) utgör ulgifler för projektering e.d. av byggnader och markanläggningar, som är avsedda för stadigvarande bruk irörelse eller i jordbruk eller skogsbruk, inle kapitalförlust. Förslaget lordeinnebära en inskränkning av kapitalförluslbegreppel. Det har nämligenförekommit att resultatlösa utgifter av detta slag bedömts som kapitalförlust. Det är knappasl möjligt att i lagtexten ange hur utgifterför projektering e. d, skall behandlas i olika situationer. Del väsentliga ärall del klart framgär alt sådana ulgifler inle skall behandlas som enkapitalförlust. Enligl min mening bör, dä utgifterna har nedlagts pä altundersöka alternativa lösningar, de utgifter som kan hänföras direkt till enuppförd anläggning räknas in i avskrivningsunderlaget för denna anläggning.Utgifter för förkastade alternativ bör fä dras av direkt. Av allmänna regler följer att projekteringsutgifter förförkastade alternativ är avdragsgilla endast om den planerade anläggningen harvarit avsedd för användning i den förvärvskälla som förelaget bedriver. Medhänsyn till detta torde det inte föreligga någon rält för ett koncernföretag,som t. ex. har uppförlen byggnad, alt låta ett annat koncernförelag få avdragför utgifterna för projektering av byggnaden. Punkt 4 av anvisningarna IiU 21 § Bestämmelsen om att inläkl genom avyttring av maskiner ochandra inventarier m. m. hänförs till inläkt av jordbruk med binäringar harulgätt. Regler om den skattemässiga behandligen vid avyttring av inventarierfinns i den nya punkten 10 av anvisningarna till 21 S. 1980/81:68 202 Punkt 10 av anvisningarna lill 21 § Enligt den nuvarande lydelsen av punkt 4 av anvisningamatill 21 § hänförs lill inläkl av jordbruk med binäringar bl. a. intäkt genomavyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier m.m. Någon motsvarande föreskrifl finns inle i punkterna 5 och 6 av anvisningarnatill den nämnda paragrafen angående vad som utgör inläkl av skogsbruk resp.inläkl av annat slag. I punkl 10 har därför tagils in en generell föreskrift omatt intäkt vid avyttring av ifrågavarande slag av tillgångar räknas lill intäktav jordbruksfastighet. Punkt 1 av anvisningarna till 22 § I tredje stycket finns f. n. en bestämmelse attomkostnadsavdrag fär göras för anskaffning och insättning av sädanautrustningsdetaljer i skyddsrum som har värde endasl fråncivilförsvarssynpunkt, säsom speciella dörrar, luckor och karmar för dessa,inre begränsningsväggar för gasfång vid ingångar och reservutgångar, luftrenareoch tillhörande fördelningsledningar. Efler tillkomslen av denna bestämmelsehar ett nytt system för byggande och finansiering av skyddsrum införts. Som jaghar anfört i den aUmänna motiveringen (2.2.8) innebär detta system bl, a, attdel inte längre finns skäl att behälla den särskilda skatteregeln för skyddsrumsanordningar.Jag föreslår därför all denna bestämmelse utgär. Beslämmelserna i fjärde stycket om den skattemässigabehandlingen av frukt- eller bärodling har omarbetats. Förslaget lorde inteinnebära nägon ändring i sak utan får ses som ett förtydligande av vad som f.n, gäller, I fråga om fri kost för personal i jordbruk råder inteöverensstämmelse mellan del belopp som den anställde förmänsbeskattas för ochdet belopp som arbetsgivaren får dra av, Värdel av arbetet för att tillredakoslen ingår nämligen endast i del förra beloppet, Enligl första meningen i detnuvarande åttonde stycket skall skallskyldigs barn som fyllt 16 är självttaxeras för inkomst av arbete på fastigheten som barnet kan ha haft i form avpengar, naturaförmåner eller annat, dock högsl för vad som motsvarar marknadsmässigtvederlag för barnets arbetsinsats, I andra meningen föreskrivs alt motsvarandebelopp får dras av som driftkostnad, Avfattningen av andra meningen, som ficksin nuvarande lydelse vid omläggning av jordbruksbeskaltningen (SFS1972:741), synes mot bakgrund av det sagda inte vara hell rättvisande. Jagföreslär därför all meningen ges den avfattning som framgär av sjunde stycket ilagförslaget. Punkt 3 av anvisningarna till 22 § (2.2) Beslämmelserna i första styckei får i sak ansesöverensstämma med gällande räll. Vissa förtydliganden har dock gjorts. Avbestämmelserna framgär all avdrag för värdeminskning av en driflbyggnad skall beräknas enligl Prop.1980/81:68 203 avskrivningsplan till viss procent för är räknat avanskaffningsvärdet. Man skall således ta hänsyn lill beskattningsårets längd.Vidare anges att avdraget skall medges från den tidpunkl då byggnadenfärdigställts. Värdeminskningsavdragen är bundna lill de är på vilka debelöper oavsett om de kunnal utnyttjas eller inte. Har den skattskyldige någolär underiålil all yrka värdeminskningsavdrag skall således vid beräkning avstorleken av utrangeringsavdrag hänsyn ändå las lill del värdeminskningsavdragsom belöper pä ifrågavarande år. Del belopp som enligl avskrivningsplanenbelöper pä innehavstiden skall också beaktas vid beräkning av eventuellrealisationsvinst. Har en skallskyldig i någol undantagsfall hell avstått frånatt yrka avdrag för värdeminskning bör dock del ograverade anskaffningsvärdetpå byggnaden ligga lill grund för beskatlningskonsekvenserna vid utrangeringoch avyttring. I andra stycket har gjorts en ändring av språklig natur. 7'rerf/e5rycÄ:ennnehållerbestämmelser om gränsdragningen mellan sädana delar av och tillbehör lill enbyggnad som är avsedda att direki tjäna byggnadens användning i driften(byggnadsinventarier) och byggnaden i övrigl. Värdel av byggnadsinventarierskall inle inräknas i byggnadens anskaffningsvärde. Beslämmelsernaöverensstämmer i huvudsak med nuvarande regler. En åndring har dock gjorts ifråga om ledningar för elektrisk ström, vatten, avlopp etc. Enligt nuvaranderegler skall en sådan ledning hänföras till byggnadsinventarier om den direkitjänar byggnadens användning i driften. Om ledningen ä andra sidan ärnödvändig för byggnadens allmänna användning skall ledningen iavskrivningshänseende hänföras lill byggnaden. I de fall då en ledning har enblandad användning, dvs. den förser byggnaden med krafl, vatten m. m. för säväldess allmänna funktioner som dess av driften föranledda särskilda behov, skallen uppdelning av utgifterna för ledningen ske pä en byggnadsdel oeh eninventariedel. Ett förtydligande om delta har tagits in i anvisningspunkten.Enligl milt förslag skall vidare -med reglema i punkl 4 beträffandemarkanläggningar som förebild - en särskild schablonregel införas för ledningarmed blandad användning. Ledningen skall sälunda i sin helhet hänföras tillbyggnadsinventarier om utgifterna för ledningen till minst tre fjärdedelar kananses hänförliga till driften. Om utgifterna för ledningen till minsl trefjärdedelar kan anses hänförliga till byggnadens allmänna användning skallledningen hänföras till byggnaden. Övriga ändringar i tredje stycket är av redaktionell ochspråklig natur. Ändringarna i fjärde och femte styckena år av språklig natur. 1 sjätte stycket anges hur en anskaffningsvärdeskall beräknas. Beslämmelserna överensstämmer i princip med nuvarande regler.Har en bebyggd fastighet förvärvats genom köp gäller f. n. enligt den s. k.proporlioneringsregeln alt så stor del av vederlaget för fastigheten ansesbelöpa pä byggnader som del laxerade byggnadsvärdet - bortsett frän värdet avöverbyggnad - utgör av fastighetens hela taxeringsvärde. I faslighetstaxeringslagen(1979:1152), som skall tillämpas första gången i frågaom 1981 års Prop.1980/81:68 204 allmänna fastighetstaxering, har delvärdel överbyggnadslopats. Detta föranleder en ändring i proportioneringsregeln. Sista meningen istyckei har sin motsvarighet i nuvarande punkt 3 b fjärde stycket avanvisningarna till 29 §. I stycket har vidare gjorts ändringar av språklignatur. Har en investeringsfond e. d. lagils i anspråk föranskaffning av en byggnad skall, enligl sjunde stycket, som anskaffningsvärdeför byggnaden anses den verkliga utgiften för byggnaden minskad med delianspråktagna beloppet. Med investeringsfond e. d förslås allmäninvesteringsfond enligl lagen (1979:609) om allmän investeringsfond ochliknande fonder saml allmän investeringsreserv enligl lagen (1979:610) omallmän investeringsreserv. Bestämmelsen, som också är tillämplig påstatsbidrag, kan ses som en erinran om vad som redan nu gäller närinvesteringar finansieras genom fondutnylljande eller statsbidrag (jfr t. ex.10 § lagen om allmän investeringsfond och anvisningarna till 19 § KL), Beslämmelserna i åttonde stycket innebär ändringar iförhållande till gällande rätt. Enligl förslaget skall den nye ägaren vid ettbenefikt förvärv av en byggnad överta överiåtarens avskrivningsplan. Detlainnebär alt den nye ägaren kommer i samma skattesituation som den föregåendeägaren befunnit sig i om denne fortfarande hade ägt byggnaden. Detsamma skallgälla om ell moderbolag eller en överlagande förening övertar en byggnad vidsådan fusion som avses i 28 § 3 mom. I nionde stycket har gjorts ändringar av språklig natur. 7/0776 5/vc/:e7 innehåller bestämmelser om primäravdrag,Enligl förslagel skall rätten till primäravdrag inträda med denordinarie avskrivningsrätten, dvs. när byggnaden färdigställts. Vid beräkningav avdraget skall i konsekvens med detla hänsyn också las till beskaltningäretslängd och lill hur länge byggnaden har innehafts under beskattningsåret. Enligt nuvarande regler medges utrangeringsavdrag endast ifräga om ekonomibyggnader och personalbostäder men inte i fråga om en mangårdsbyggnad.Enligt elfte stycket i förslagel skall emellertid en i princip generell rättlill utrangeringsavdrag föreligga i fräga om driftbyggnader. F. n. medges inleutrangeringsavdrag om ägaren vid övergäng till planenlig avskrivning avbyggnader pä jordbruksfastighet har använt ett taxerat byggnadsvärde e. d. somingängssvärde [ 9 § tredje stycket lagen (1972:742) om ikraftträdande av lagen(1972:741) om ändringi kommunalskattelagen (1928:370)]. Enligt min uppfattningbör denna begränsning inte längre gälla. Punkt 4 av anvisningarna till 22 § (2.2) I anvisningspunkten har gjorts ändringar av huvudsakligenspråklig och redaktionell natur. I femte stycket har dock införts en särskildregel för beräkning av anskaffningsvärdet när en investeringsfond e. d. hartagils i anspråk för anskaffning av en markanläggning. Som anskaffningsvärdeskall dä anses den verkliga utgiften för markanläggningen minskad med det 1980/81:68 205 Med investeringsfond e. d. förståsallmän investeringsfond enligl lagen (1979:609) om allmän investeringsfond ochliknande fonder saml allmän investeringsreserv enligl lagen (1979:610) omallmän invesleringsreserv. Bestämmelsen, som ocksä är tillämplig påstatsbidrag, kan ses som en erinran om vad som redan nu gäller närinvesteringar finansieras genom fondutnylljande eller statsbidrag (jfr t. ex.10 S lagen om allmän investeringsfond och anvisningarna lill 19 § KL). En särskild regel har vidare i sjätte stycket införts fördet fallet att ett moderbolag eller en övertagande förening övertar enfastighet från ett dotterbolag eller en överlåtande förening vid sådan fusion,som avses i 28 S 3 mom. Del överlagande företagel skall då få göra de värdeminskningsavdragför markanläggning som skulle ha tillkommit det överlåtande företaget om deltaförelag fortfarande hade ägl fasligheten. Punkt 5 av anvisningarna till 22 § (2.1) Reglerna har utformats så att överensstämmelse råder medbestämmelserna i punkterna 3-6 av anvisningarna lill 29 S om avdrag förvärdeminskning m. m. av inventarier o. d, i rörelse. Föreskrifierna i tredjestycket saknar motsvarigheter i de nuvarande reglerna för beräkning av inkomstav jordbruksfastighet. Punkl 6 av anvisningarna lill 22 § (2.2) I första stycket har gjorts ändringar av språklig natur. Bestämmelserna i andra stycket överensstämmer i huvudsakmed gällande räll. Vissa förtydliganden har dock gjorts. Dessa ansluter siglill den nya lydelsen av punkt 3 första stycket av anvisningarna till 22 §,Vidare föresläs en rätt lill direktavdrag i fråga om byggnader ellermarkanläggningar som år avsedda att användas endasl ett fåtal år. Ändringarna i tredje och fjärde styckena är av språklignatur. Punkt 4 av anvisningarna till 24 § (2.2.7) Enligl milt förslag (punkt 3 av anvisningama lill 25 §)skall utgifter för anskaffande av maskiner och andra för stadigvarande brukavsedda inventarier, vilka i avskrivningshänseende inte hänförs till byggnad,dras av enligt bestämmelserna i punkterna 3-5 av anvisningarna till 29 §. I dennu behandlade anvisningspunkten anges alt vederlaget vid avyttring av en sädantillgång utgör inläkt av annan fastighet. Detta innebär - till skillnad molnuvarande regler - all vad som inflyter vid försäljning av inventarier av lösegendoms natur skall las upp till beskattning i förvärvskällan. Tillämpasenligt punkl 4 andra styckei av anvisningarna lill 25 § rörelsereglerna vidinkomstberäkningen skall vidare den del av försäljningslikviden för faslig- 1980/81:68 206 heten som belöper på byggnadsinventarier ochmarkinventarier tas upp som intäkt av annan fastighet. Punkl 2 a av anvisningarna liU 25 § (2.2) Bestämmelserna i första stycket får i sak ansesöverensstämma med gällande rält. Vissa förtydliganden har dock gjorts. Avbeslämmelserna framgär all avdrag för värdeminskning av en byggnad, som avses i24 S 1 mom., skall beräknas enligt avskrivningsplan lill viss proceni för ärräknat av anskaffningsvärdet. Man skall således la hänsyn lill beskattningsårelslängd. Vidare anges all avdragel skall medges från den tidpunkt då byggnadenfärdigställts. Värdeminskningsavdragen är bundna till de år pä vilka de belöperoavsett om de kunnat utnyttjas eller inle. Har den skattskyldige något årunderlåtit att yrka värdeminskningsavdrag skall således vid beräkning avstorleken av utrangeringsavdrag hänsyn ändå las lill det värdeminskningsavdragsom belöper pä ifrågavarande år. Det belopp som enligt avskrivningsplanenbelöper pä innehavstiden skall ocksä beaktas vid beräkning av eventuellrealisationsvinsl. Har en skaltskyldig i något undanlagsfall helt avstått fränall yrka avdrag för värdeminskning bör dock del ograverade anskaffningsvärdetpå byggnaden ligga lill grund för beskatlningskonsekvenserna vid utrangering ochavyttring. Övriga ändringar i första stycket är av redaktionell ochspråklig natur. I andra stycket anges hur en anskaffningsvärdeskall beräknas, när byggnaden har uppförts av den skatlskyldige. 1 tredjestycket anges hur anskaffningsvärdet skall beräknas, när den skattskyldige harförvärvat byggnaden genom ell onerösl fång. Beslämmelserna överensstämmer iprincip med nuvarande regler. Ändringarna är av redaktionell och språklignatur. Har en investeringsfond e. d. tagits i anspråk föranskaffning av en byggnad skall, enligt /(ärf/e stycket, som anskaffningsvärdetför byggnaden anses den verkliga utgiften för byggnaden minskad med delianspråktagna beloppet.