prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För alt upprätlhållanuvarande verksamhet föreslår styrelsen oförändrad anslagstilldelning(+ . För flyttning avlantbruksnämnden i län tillnya lokaler behövs . För nästa budgetår böi medel förlantbruksnämndernas verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag har därvid beräknat 800000kr. för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. 1 avvaktan pä beslut angående nya lokaler för vissa statligamyndigheter i har jag interäknat några medel för lantbruksnämndens flyttning. Med hänvisning lill sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Lantbruksnämnderna för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 19 Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. 1979/80Utgift 4986397 1980/81Anslag 4733000 1981/82Förslag 5323000 Anslaget används för alt bestrida kostnaderna förkursverksamhet m. m. i syfte alt främja rationaliseringen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen saml den yttre rationaliseringen inom skogsbruket. Huvudalternativet innebär en reell minskning avanslaget från /81 . En fortsall rationalisering av rådgivningsverksamhetenoch viss omprioritering av arbetsuppgifterna torde kunna ge motsvarandekostnadsbesparing vid oförändrad ambitionsnivå. Pris- ochlöneomräkning m. m. Huvudförslaget innebär en besparingav . För utbildning av arrendesynemänbehövs sammanlagt . Anslagetbör beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag har dessutom beräknat80000 kr. för fortbildning av arrendesynemän och . som enengångsanvisning för utbildning av nya synemän. Sådana utgifter bestrids f.n.från anslaget J 1. Servitutsnämnder, m.m. som därmed kan upphöra. För nästabudgetår bör anslaget höjas med . Jag hemställer att regeringenföreslår all till Kursverksamhet för jordbrukets rationaliseringm.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. 1979/80Utgift 65 335019 1980/81Anslag 59000000 1981/82Förslag 59000000 Från anslaget utbetalas bidrag lill yttre och inre rationalisering enligt förordningen(1978:250) om slalligl slöd lill jordbrukets rationalisering m. m. Därutöveranvänds anslaget för vissa speciella ändamål. Budgetär bidrag m. m. 1979/80 55000000 .54 126600 1980/81 61000000 1981/82 (förslag) 64000000 Prop.1980/81:100 Bilaga 13 20 Anslaget bör föras upp med 70 milj. kr. och därav börfå tas i anspråk medel för speciella ändamål i samma utsträckning som förinnevarande budgetår. Vid beräkningen av medelsbehovet under anslaget harbeaktats bl. a. de överskottsmedel som tillförs anslaget i samband medförsäljningen av jordfondsfastigheler och atl beviljade, inle utbetaldabidragsbelopp per den 30juni 1980 uppgår till 80,0 milj. kr. Vidare harbeaktats det medelsbehov som erfordras för alt under /82bestrida statsbidrag till ålgärder mot översvämningar i . Under budgetåret1981/82 beräknas anslaget därutöver bli belastat med ca 13 milj. kr. iräntekostnader för den rörliga kredit av 200 milj. kr. som ställts lill styrelsens förfogande förinköp av skogsfastigheter. Bidragsramen för yttrerationalisering har varit tillräcklig för lantbruksnämndernas behov. Styrelsen föreslår därioroförändrad ram av 12 milj. kr. för /82. Den f. n. låga investeringstakten i jordbruket harminskat antalet ansökningar om slöd lill nya byggnadsåtgärder. Den därigenomuppkomna minskningen av bidragsbehovel för inre rationalisering uppvägsemellertid av ett ökal bidragsbehov för tilläggskostnader i samband medkostnadsfördyring av pågående eller färdigställda byggnadsåtgärder. Med hänsyntill den kraftiga stegringen av byggnadskostnaderna ochatt del normalt förflyter minst två-tre är från att stöd beviljas för i.ex.nybyggnad av ladugård till atl byggnaden är uppförd och slutavsynad harflertalet nybyggnader under 1970-lalet blivitdyrare än vad som vid ansökningstillfället beräknades. Fördyringen har dockunder i allmänhet inte medfört så allvarlig påfrestning påsökandens ekonomi som den gör under nu rådande förhållanden. Det har därför blivit nödvändigt att i vissa fall lämna bidragtill tilläggskostnaderna för att undvika likvidiiets-svärigheter. Behovet av bidrag till inre rationalisering /82 har av nämnderna uppskattals till 108 milj. kr., varav 45milj. Medlen kommer huvudsakligen att förbrukas somregionalt rationaliseringsstöd i norra . Bidragen inom det allmännarationaliseringsstödet uppgick under /80 lill mindre än 0.5milj. Mot bakgrund av det stora behovel av ralionaliseringsåtgärder iområdet och stödets stora regionalpolitiska betydelse finner styrelsen delangeläget alt ramen höjs i takt med kostnadsstegringen så alt bidragens reellavärde bibehålles. Styrelsen föreslår därför atl ramen för statsbidrag tilljordbrukets rationalisering ökas med 6milj. kr., varav 55 milj. kr. till bidrag för inrerationalisering, och 12 milj. kr. lill bidrag för yttre rationalisering. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 21 Del statliga finansiella stödet till jordbruket geshuvudsakligen i form av lånegarantier. Vid sidan härav lämnas från delta anslagbidrag till yttre och inre rationalisering, i huvudsak som regionallrationaliseringsstöd i norra . För /82 bör ramen för statsbidrag räknasupp med 3 milj. kr. kr., varav 9 milj. kr. till yttre och 55milj. till inre rationalisering. Liksom f. n. bör dock regeringen kunnajämka mellan dessa ändamål. Jagberäknar behovet av medel under anslaget till 59 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. medge alt under /82statsbidrag beviljas till jordbrukets rationalisering med sammanlagt högst64000000 kr., 2. till Bidrag till jordbruketsrationalisering, m.m. för /82 anvisa ell förslagsanslag av59000000 kr. Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1979/80Utgift '25000000 Behållning 8000 1980/81Anslag 25000000 1981/82Förslag 1000 ' Kapitalbudgetens investeringsanslag Jordfonden. Jordfonden uppgår, sedan den för /81tillförts 25 milj. kr., till . Lantbruksslyrelsen disponerardessutom en rörlig kredit hos riksgäldskonloret intill 25 milj. kr. t.o.m. den30juni 1982. Jordfonden används för att bestrida lantbruksnämndernaskostnader för fastighetsförvärv i samband med åtgärder för yttrerationalisering på lantbrukets område, m. m. 1 enlighet med vad som anförts i prop. 1978/79: 101 hartill styrelsens förfogande dessulom ställts en rörlig kredit av 200 milj. kr.vilken särredovisas underjordfonden. Krediten skall disponeras för störreförvärv av mark, främsl skogsmark. Den förvärvade marken skall i första handtillföras bestående lantbruk eller användas för byle med andra skogsägare.Krediten skall vara återbetald . Pä medel som tas ianspråk utgår ränta efter räntefot som fastställts av riksgäldskonloret. Lantbruksnämndernas köp och försäljning av mark genomjordfonden ulgör etl av de viktigaste medlen i strukturrationaliseringen. Under /79 var jordfondens likviditetmyckel svag. Tillgängliga medel måsle i huvudsak reserveras för fullgörandetav statens inlösenskyldighet enligt jordförvärvslagen. 1980/81:100 Bilaga13 manadesdärför lantbruksnämnderna all öka sina försäljningar och att skärpa bevakningenav utestående fordringar. Försäljningen av jordfondsmark har under budgetåret1979/80 varit i stort sett oförändrad i förhällande till föregående år. De utestående fordringarna har minskat,trots de svårigheter som föreligger för köparna att snabbt få lån i bank. Dessafordringar uppgick vid utgången av /80 lill 77,5 milj. kr. Behållningen pä jordfonden har till följd av de vidtagna åtgärderna successivt kunnat ökas. Vidutgången av /80 var den 63,7 milj. kr. Fastighetsinköpen med hjälp av jordfonden har / 80 kunnat hållas pä i stort sett oförändrad nivå jämfört mednärmast föregående budgetår. Detta har varit möjligt trots atl försäljningenprioriterats och stora insatser gjorts för inköp och försäljning med hjälp avden särskilda krediten av 200 milj. kr. Den förbättrade likviditeten harmöjlig-aorl en bättre arbelsplanering och etl rationellare utnyttjande avtillgängliga medel. Lantbruksslyrelsen finner det angeläget allinköpsverksamhetens nivå höjs under den första hälften av 1980-talel. Delta ärspecielll viktigt med tanke på de försäljningar kyrkan kommer att göra somkompensation för nämnda större förvärv av skogsmark och för andra liknandemarkaffärer. Inköpsverksamheten på jordfonden måste därför prioriteras högreän tidigare. Enligl styrelsens bedömning kommer verksamheten att ha en sådanomfattning atl den kredit intill 25 milj. kr., som disponeras t.o.m. den 30juni 1982, regelmässigt behövs. Styrelsen föreslår därför atl denna kredit börfå disponeras utan tidsbegränsning. Utvecklingen av inköps- och försäljningsverksamhetenbelyses av följande sammanställning. (milj. kr. ) (ha) Med utnyttjande av den röriiga krediten av 200 milj.kr. hade vid utgången av juli månad 1980 markförvärv gjorts för 198,8 milj.kr. Fram till den har mark sålts för 71,9 milj. kr., varav vidsamma tidpunkt inbetalats 45,1 milj. kr. Under /81 beräknarstyrelsen all försäljningar kommer att ske för ca 70 milj. kr. Lantbruksslyrelsen förhandlar f.n. med domänverket om markförvärv för ca 32 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 23 har stora arealer mark som är av intresseför jord- och skogsbrukets rationalisering. Verket har ökat sill skogsinnehav netto med ca 40000 ha produktiv mark. Näringsutskottel har i sitt av godkändabetänkande NU 1979/ 80:46 uttalat sig om domänverkels markpolitik. a. alt en strävan bör vara att staten inle netto ökar sittmarkinnehav. Utskottet förutsätter också atl överenskommelse ävenfortsättningsvis kan träffas mellan domänverket och lantbruksslyrelsen omöverföring av mark lill jordfonden för förstärkning av enskilda fastighetersmarkinnehav där behov föreligger. Lantbruksslyrelsen kommer mot denna bakgrund att ta uppförhandling om överförande av yllerligare mark från domänfonden tilljordfonden. Härtill kommer förvärv som bör göras i samband med att skogsföretagsäljer ylterligare mark till kyrkan och andra. För att fullfölja de intentioner som angivits iregeringsuppdraget att förvärva mark från skogsföretag ochintentionerna i närings-utskottets betänkande bedömer styrelsen alt den rörligakrediten av 200 milj. kr. behöver utökas med 50 milj. kr. och att kredittidenförlängs med till . Sammanfattningsvis bör den till jordfonden knularörliga krediten av 25 milj. kr. få disponeras ulan tidsbegränsning saml densärskilda rörliga krediten av 200 milj. kr. utökas med 50 milj. kr. ochkredittiden förlängas till . Lantbruksnämndernas inköps- och försäljningsverksamhei,som sker med anlitande av jordfonden, har slor belydelse för jordbruketsrationalisering. Fonden har tillförts betydande belopp ochuppgår f.n. till närmare 370 milj. kr. har lämnat utanerinran vad jag anfört om tillskott lill jordfonden i prop. 1980/81: 20 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. Anslaget bör därför föras upp med 1 000kr. Den rörliga kredit av 25 milj. kr. somlantbruksslyrelsen disponerar i för jordfondsändamål börförlängas intill . Av den rörliga kredit av 200 milj. kr. somlantbruksslyrelsen disponerar i riksgäldskonloret för större förvärv av markfrån domänverket och skogsbolag ulnylljas f. n. ca 150 milj. kr. Denna kredithar haft stor betydelse när del gällt alt lösa likviditelsproblem för vissaskogsbolag. Den har också varit elt värdefullt medel i ansträngningarna altförbättra de aktiva jord-och skogsbrukarnas brukningsenheter och deras utkomstmöjligheter.Försäljningar och byten sker nu i den takt som lantbruksnämndernas resursermedger. Takten påverkas också av köparnas möjligheler alt finansiera sinaförvärv. Pä senare tid har vissa nya utbud ägt rum av slörre skogsarealer somär lämpliga alt tillföra del enskilda skogsbruket. 1980/81:100 Bilaga13 24 bördärför den rörliga krediten av 200 milj. kr. i ökas lill 250milj. och kunna disponeras av lantbruksslyrelsen intill den 31 december1982. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. medge alt lantbruksstyrelsen fårdisponera en röriig kredit av . i t.o.m. den30juni 1983, 2. medge att lantbruksslyrelsen fårdisponera en rörlig kredit av 250 milj. kr. 3. lill Markförvärv för jordbruketsrationalisering för /82 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. Lån med uppskjuten ränta 1979/80Utgift '- Behållning 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 'Kapitalbudgetens investeringsanslag Länefonden för lån med uppskjuten ränta. Medlen disponeras av lantbruksslyrelsen för län meduppskjuten ränta enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationalisering. Av det ursprungliga investeringsanslaget av 15 milj.kr. disponibla den Ijuli 1980. Lantbruksstyrelsen har i skrivelse till regeringen bl. a.föreslagit att nuvarande högsta lånebelopp för lån med uppskjuten ränta höjsfrän . Förslaget motiveras med atl lånens ursprungligarealvärde sjunkit till följd av penningvärdeförsämringen. /82 bör anslaget tas upp med I . Jagbiträder lanlbruksslyrelsens förslag att höja det högsta lånebeloppet för lånmed uppskjuten ränta frän . Anslaget bör föras upp medI . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån med uppskjuten ränta för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Frän anslaget bestrids utgifter för att läcka förlusterpå grund av statlig garanti för lån till jordbrukels yttre och inrerationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket,trädgårdsnäringens ra-fionalisering m.m., rennäringens rationalisering m.m.samt inköp av avelshästar och ridhästar. Anslag m. m. Förlusternasom varit obetydligaberäknas öka. Genom att några trädgårdsförelag försatts i konkurs beräknasstyrelsen få infria garantiåtaganden om totall ca 15 milj. kr. Föriusterväntas även uppkomma i fråga om kreditgarantier för lån till vissa jordbruksförelag. Anslaget bör därför höjas till 10milj. 1980/81 Beräknad ändring 1981/1982 Anvisad Jämkad Bevilj. Anvisad Jämkad Bevilj. bruks- dra-styrel- ganden sen sering m. m. ring m. m. Inköp av avelshästar och rid- hästar m, m. -5,0 Diskonlohöjningarna under första delen /80 har fört upp låneräntorna till en nivå som medförtlikviditetssvårigheler för Prop.1980/81:100 Bilaga 13 26 högtskuldsatta jordbrukare, dvs. nyetablerade jordbrukare och sådana som nyligengjort större investeringar. Diskontohöjningarna har för nämnda kategorierlåntagare i mänga fall blivit särskilt betungande genom de senaste årens bristpå kapital hos de vanliga bankinrättningarna varigenom många av dessalåntagare nödgals att interimistiskt - i avvaktan på lånens övertlyttning tillhypoleksförening - utnyttja lån med en ränta som är högre änhypoteksräntan. Svårigheterna har dessutom förstärkts av en något försämradlönsamhel inom mjölkproduktionen vilken särskilt drabbat del norrländskajordbruket. Invesleringsbenägenheten har därför f. n. avtagitvilket medfört atl länegarantiramen för /80 i stort varittillräcklig för behoven. Ramen för /81, som är 100 milj. kr.slörre, får likaså under nuvarande förhållanden bedömas vara tillräcklig eftersomdet ökade behovet av driflslån för kreditsanering samt jordförvärvslån isamband med alt brukningsenheter byter ägare kompenseras av nedgången avgarantier för län till byggnadsåtgärder. Från ralionaliseringssynpunkt får detanses angeläget att sistnämnda verksamhet inte avtar i alltför hög gradeftersom det fortfarande råder en eftersläpning i förnyelsen avekonomibyggnadsbe-slåndel inom jordbruket. Trots slora investeringar under1970-lalel synes i stort sett endasi del normala åleranskaffningsbehovet hatäckts medan ingen nämnvärd kompensation skett för bristen på byggnadsförnyelseunder 1960-talel. Styrelsenbedömer att investeringarna kommer atl åter stiga under budgetärel 1981/82.Därtill kommer det f. n. svåruppskaltade lånegarantibehov som följer avstyrelsens förvärv av skogsmark från bl. a. skogsindustrier med efterföljandevidareförsäljning lill enskilda jord-och skogsbrukare. Oavsett vilka ökade behov som följer av det anförda ökarbehovet av lånegarantier genom de kraftiga koslnadsstegringar som sker framförallt på byggnadsomrädel. Styrelsen anser däiför att en viss ökning av lånegarantiramenär nödvändig. Denna ökning bör dock kunna begränsas lill 37 milj. kr., dvs. Styrelsen föreslär således att ramen för lånegarantier lill jordbrukelsrationalisering för /82 ökas till 750 milj. kr. Kreditgarantiramen för trädgårdsnäringensrationalisering m.m. avser garanti för ralionaliseringslän, förvärvslån ochdriftslån lill trädgårdsföretag, maskinlån, lån lill samverkansföretag samttill inrättande av lagerhus och auktionslokaler för Irädgårdsprodukter. Sedan den gäller ändrade bestämmelser förstöd lill trädgårdsnäringen. Det slora investeringsbehov saml behov av ökatdriftskapilal som uppstått inom växthusföretagen för att möta de ökandebränslekostnaderna har medfört all anspråken på kreditgarantier väsentligtökat. För /80 har kreditgaranliramen ökats med 5 milj. kr. till40 milj. kr. genom överföring från ramen för jordbrukets rationalisering. För /82 föreslår styrelsen alt ramenfastställs lill 40 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 27 Kreditgaranliramen för rennäringensrationalisering avser garanti för rationaliseringslån, rendriftslån ochredskapslån. Ramen bör vara oförändrad. Kreditgaranliramen för lån tillinköp av avelshästar och ridhästar bör behällas oförändrad. Del statliga finansieringsstödet lill jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering lämnas i huvudsak som kreditgarantier. Efterfrågan på sådanagarantier har varit mycket stor. Kreditgaranti-ramarnahar ocksä höjts från ca 400 milj. kr. lill 750 milj. kr.Investeringarna i jordbruket har avtagit . Detla har främsl singrund i del osedvanligt höga ränteläget vilket gjort del svårt att få invesleringarnalönsamma. Inom trädgårdsnäringen ökar däremot investeringarna f. n. Bakom dennautveckling ligger bl. a. behovel av investeringar i energisparande åtgärder.Vidare har vissa investeringar eftersatts till följd av svag lönsamhet åren1978 och 1979. Jag tillstyrker därförlanlbruksslyrelsens förslag att räkna upp ramen för kreditgarantier lillträdgårdsnäringens rationalisering med 5 milj. kr. till 40 milj. kr. Den lotalaramen för kreditgarantier till jordbrukets och trädgårdsnäringensrationalisering bör kunna hållas oförändrad. Ramen för jordbruksändamålberäknar jag till 708 milj. kr. För /82 bör slallig garanti beräknas förlån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån,driftslån och maskinlån med 708 milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m.m. med 40 milj. kr.,för lån till rennäringens rationalisering m.m. med 2,5 milj. kr. samt för låntill inköp av avelshästar och ridhästar med 0.5 milj. kr. eller sammanlagt 751milj. Regeringen bör kunna jämka mellan ändamålen. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med 1.5 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. medge alt för /82 statlig kreditgaranti lämnas för lån tilljordbrukets rationalisering m. m.. för lån lill trädgårdsnäringensrationalisering m. m.. för län till rennäringens rationalisering m. m. och förlån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt , 2. till Täckande av förluster på grundav statlig kreditgaranti för budgetärel 1981/82 anvisa etl förslagsanslag av I500000 kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 28 Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget utbetalas bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering enligt förordningen(1979:427) om statligt slöd till trädgårdsnäringens rationalisering. Därutöveranvänds anslaget för bidrag lill Svenska fruklfräm-jandel. Svenskagrönsaksfrämjandet och Svenska blomsterfrämjandel. Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering Budgetär bidrag 1979/80 2 000000 1217000 1980/81 2 000000 1981/82 (förslag) 2000000 Förordningen (1979:427) om statligt slöd tillträdgårdsnäringens rationalisering trädde i kraft vid ingången av budgetåret1979/80. Under budgetåret har bidrag beviljats med . vartill kommer150000 kr. Av bidragsmedlen har . beviljats somregionalt ralionaliseringsstöd. Såväl anslaget som bidragsramen bör föras upp medoförändrat belopp 2 milj. kr. Anslaget och bidragsramen bör för nästa budgetår tasupp med oförändrat 2 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. medge atl under /82statsbidrag beviljas lill trädgårdsnäringens rationalisering med sammanlagthögst , 2. till Bidrag llll trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av2000000 kr. Restitution av bensinskatt till trädgårdsnäringen 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslaget avser kollektiv återbäring av skatt på bensinsom förbrukats till jordfräsar inom yrkesmässig trädgårdsodling. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 29 bidragtill vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ändamål och disponeras avlantbruksslyrelsen efter samråd med styrelsens irädgårdsnämnd. Medel som inteutbetalas som bidrag förs vid utgången av påföljande budgetår över lillträdgårdsnäringens bensinskatlefond, som förvallas av kammarkollegiet och färdisponeras av lantbruksslyrelsen för samma ändamål som anslaget. Under /80 har för bidrag lill olikaändamål disponerats . Medelstillgången på bensinskattefonden uppgickvid utgången av budgetåret . återstod på anslaget234785 kr. Beviljade men inte utbetalade bidrag utgjorde I . Anslagetbör föras upp med . Anslagetbör mol bakgrund av den höjda bensinskatten räknas upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Restitution av bensinskatt tillträdgårdsnäringen för /82 anvisa elt anslag av I . Stöd till innehavare av fjällägenheter m. m. 1979/80Utgift '2224 537 1980/81Anslag 812000 1981/82Förslag 1 100000 'Anslaget Odlings- och byggnadshjälp åt innehavare av vissa kronolägenheterm. Anslaget används i huvudsak för bidrag tillinvesteringar i byggnader och andra fasta anläggningar pä beslåendeflällägenheler, till flyttningsbidrag och avlrädesersältning ål innehavare avfjällägenheter samt för all bestrida vissa andra utgifter för lägenheterna. Lantbruksslyrelsen föreslår under förutsätlning altfjällägenhelsulred-ningens förslag genomförs att anslaget för budgetåret1981/82 förs upp med 1,3 milj. kr. och all en ram av 1,2 milj. kr. förinvesteringar ställs till styrelsens förfogande. Vid beräkningen av anslagsbeloppel har hänsyn tagitstill såväl beräknade utgifter för inlösen av byggnader på beståendefjällägenheter, som de inkomster av ca . av arrendeavgifter m. m. somredovisas under anslaget. 1980/81:100 Bilaga13 30 räknar med fortsalt restriktivitetbeträffande underhäll och investeringar pä de fjällägenheter som verketförvaltar. Trots della beräknas kostnaderna bli något högre än föregåendebudgetår. För ändamålet behövs . Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om denframtida dispositionen och förvaltningen av fjällägenheterna. Utredningen om fjällägenheter' avgav under är 1979 elldelbetänkande (Ds Jo 1979: I) Förvaltningen av fjällägenheter m.m. inomrenskötselom-rådet. som behandlar allmänna frågor samt enskilda lägenheter inomNorrbottens län. Utredningen harar 1980 avgett slutbelänkandel (Ds Jo 1980: 2)Förvaltningen av fjällägenheter m.m. inom renskötselområdel, som behandlarvissa allmänna frågor samt enskilda lägenheter inom ochJämtlands län. Efter remiss har yttranden över utredningens förstabetänkande avgetis av överbefälhavaren, kammarkollegiet, riksrevisionsverkei(RRV), riksanlikvarieämbetet, lantbruksslyrelsen, , statensnaturvårdsverk, , (), bostadsslyrelsen,domänverket, länsstyrelserna i , och ,byggnadspantutredningen (Ju 1977:05), tomträllskommillén (Ju 1977: 12),(). () samlSveriges (). Därutöver har yttrandeninkommit från och . Likaledesefter remiss har yttranden över utredningens andra betänkande avgetis avkammarkollegiet, RRV, , lantbruksstyrelsen, statensnaturvårdsverk, domänverket, länsstyrelserna i och ,LRF, SSR, SKKF och . 1 huvudsak är det tvä slagsupplåtelser från staten som är aktuella.