prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — för bidrag till skogsvård m. m.Under anslaget har tagits upp en bidragsram av 139 milj. kr., varav 4,5 milj.kr. för skogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbruksmark. Denna bidragsgivning börnu kunna upphöra. Fr. o. m. den bör sålunda inga nya utfästelser ombidrag till skogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbruksmark få göras. Frågan börlas upp i budgetpropositionen 1981. [5]Stöd till byggande av skogsvägar. Pä statsbudgeten för innevarande budgetär haranvisats ett förslagsanslag av 35 milj. kr. för bidrag lill byggande avskogsvägar. Under anslagel har lagils upp en bidragsram av 35 milj. kr. Vidarehar medgetts en ram av 6 milj. kr. för statlig kreditgaranti för samma ändamål.Möjligheter alt ge slallig kreditgaranti som komplement till statsbidraginfördes fr.o.m. den . För att minska statens utgifter föreslårjag en omfördelning mellan stödformerna som innebär att bidragsramen fr.o.m.den 1 juli 1981 minskas med 5 milj. kr. som ramen för statliglånegaranti ökas med samma belopp. Frågan bör tas upp i budgetpropositionen1981. Prop.1980/81:20 6 [6]Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. Anslagel är avsett förkostnader och ersättningar i samband med bekämpande av eller beredskap molsmittsamma husdjurssjukdomar. Jagvill i detta sammanhang la upp vissa frågor om statens utgifter för att bekämpasalmonella hos husdjur. Dessa utgifter har under senare är visat en klarökningstendens. För att analysera möjligheterna alt begränsa dessa utgifter och1 övrigt få en belysning av aktuella problem inom området tillsatte jag idecember 1979 en arbetsgrupp. Arbetsgruppen har överlämnatbetänkandet (Ds Jo 1980:5) Salmonella hos djur. Arbetsgruppenkonstaterar att samhällets ätgärder vid salmonellainfek-lion hos djur tillhuvudsaklig del tillkommit för alt hindra smittöverföring lill människor. Dessaåtgärder regleras i förordningen (1961:309) om bekämpande avsalmonellainfektlon hos djur m. m. a. att de ingripanden som gjorts för all bekämpasalmonellainfektlon blivit betydligt mer omfattande och dragit slörre kostnaderän man vid bestämmelsernas tillkomst sannolikt hade räknat med. Ersättningen avstatsmedel har ökat från 4,3 milj. kr. för /75 till 10,1 milj.kr. för /79. Som ett led i sjukdomsbevakningen 1 landet, bl.a.avseende salmonellainfektlon, utbetalas vidare ersättning lillveterinärmedicinska laboratorier för vissa obduktioner. Beloppet har ökat från1,5 milj. kr. för /75 lill 2,9 milj. kr. för /79. Enligtarbetsgruppens mening är det möjligt att 1 slörre utsträckning än hitlillsanpassa bekämpningsålgärderna till behovet i det enskilda fallet. En sådananpassning bör enligt arbetsgruppen leda lill minskade kostnader förstatsverket och lättnader för djurägarna utan att risken försalmonellain-fektioner hos människor för den skull behöver öka. Den ändring avtill-lämpningsreglerna som förslagel medför kan göras inom ramen för gällandelagstiftning. Arbetsgruppen har med utgångspunkt i kostnaderna försalmonellabekämpningen under /79 beräknat att dessa börkunna minska med ca 5 milj. kr. Betänkandetär föremål för remissbehandling. Om denna Inte motsäger arbetsgruppensbedömning bör nya tillämpningsregler kunna införas redan under innevarandebudgetår. För /82 bör besparingen kunna bli ca 5 milj. kr. Jagåterkommer till denna fråga i budgetpropositionen 1981. [7]Statsbidrag till miljövårdsinvesteringar. Medel för statliga bidrag tillmiljövårdsinvesteringar utgär Ln. över anslagen Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. och Slöd till avfallsbehandling m. m. 1980/81:20 7 Från anslagel Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m.m. utgår stöd för ny-, lill- och ombyggnad av avloppsreningsverk m. m. enligtbestämmelserna i kungörelsen (1968:308, omtryckt 1974:551, ändrad 1979: 354) omstatsbidrag till avloppsreningsverk. Från anslagel får också utgå medel lillförhöjda statsbidrag i vissa angivna fall, bl. a. till anläggningar iVlndelälvsområdet. För /81 står en bidragsram av 70 milj. kr.till förfogande för nu angivna bidrag. Från anslaget Stöd till avfallsbehandling m.m. utgårbidrag till bl.a. anläggningar för återvinning eller annat nyttiggörande avhushållsavfall saml försöksanläggningar för sådant ändamål. Bidrag utgår ocksåtill anläggningar för konventionell behandling av hushållsavfall samt tillanläggningar för behandling av annat avfall än hushållsavfall. Vidare ulgårbidrag till försöksanläggningar i full storlek, som minskar vatten- ellerluftförorening eller buller. För /81 har anvisats 59 milj. kr.på detta anslag. Frågan omfortsatta statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk behandlades avriksdagen . beslul innebar då att bidrag borde kunna utgåyfterilgare eft anlal år (prop. 1978/79:95, FiU 1978/ 79:35, rskr 1978/79:335).Mot bakgrund av bl.a. behovet av att minska budgetunderskottet ser jag detemellertid som nödvändigt alt frågan om formerna för fortsatta statsbidrag lillkommunala avloppsreningsverk redan nu på nytt prövas. Den principiellautgångspunkten vid överväganden rörande dessa bidrag bör enligt min uppfattningvara all byggandet av avloppsreningsverk är en samhällsuppgift av det slag somkommunerna normall har alt svara för. Vilka reningskrav som skall gälla för dekommunala avloppsulsläppen fastställs vid den prövning enligt miljöskyddslagen(1969:387) som sker av alla utbyggnader av kommunala avloppsreningsverk. Dennaprövning innebär normalt krav pä att avloppsvattnet behandlas bådebiologiskt och kemiskt. Vid särskilt känsliga vattenområden kan ytterligarebehandling vara aktuell. har de hittillsvarandestatsbidragen haft stor betydelse när det gällt all snabbt få till stånd denförbättrade avloppsrening som varil nödvändig frän vatlen-vårdssynpunkt.Kommunernas kostnader bör emellertid i princip täckas genom avgifter 1 enlighetmed grundsatsen om förorenarens kostnadsansvar. Ansökningarom bidrag har under de senasle åren betydligt överstigit de bidragsramar somställts till förfogande. En successivt ökad väntetid förbeslut om bidrag har därmed uppstått. Den balans av obehandladebidragsansökningar som förelåg den motsvarar enligtnaturvårdsverkets beräkningar ell lolalt bidragsbelopp av ca 525 milj. kr. Molbakgrund av del nuvarande budgetlägel och del förhällandet all bidragetsstimulanseffekt har minskat samt att det blir nödvändigtatt prioritera statliga insatser när det gäller andra 1980/81:20 8 angelägna miljövårdsfrågor bör enligt min uppfattningbidragsgivningen i dess nuvarande form upphöra. Jag föreslår därför attgenerella statsbidrag inte skall utgå efter /81 för byggande avavloppsreningsverk. Jag är självfallet medveten om de problem en avveckling avden nuvarande bidragsgivningen kan medföra för vissa kommuner. Jag vill idetla sammanhang framhälla att skatteutjämningssystemet Innebär ett finansieringsstödtill kommunerna också när del gäller reningsanläggningar. Vid prövningen avextra skatteutjämningsbidrag bör enligl min mening de ändrade bidragsreglernaför reningsanläggningar kunna beaktas för de mest utsattakommunerna. I vissa fall kan möjligheter också finnas alt finanslera utbyggnadav reningsverk med arbetsmarknadsmedel. Åven om nuvarande generella statsbidrag till kommunalareningsverk således nu föreslås upphöra bör möjlighel fill bidrag dock finnaskvar 1 vissa särskilda fall. Jag förordar därför all ett särskiltstimulansbidrag skall kunna ulgå i fortsättningen när del gäller ulprovning avny teknik inom avloppsreningsområdel. Vissa bidrag bör också efler särskildprövning kunna utgå för avloppsanläggningar inom områden där särskildavatten-skyddsåtgärder erfordras, dvs. närmast inom sådana områden där förhöjdastatsbidrag f. n. kan utgå. När det gäller stödet till avfallsbehandling har jag i1980 års budgetproposition framhållit att en sträng prioritering frånmiljövärdssynpunkt av anslagets användning är nödvändig. I första hand börbidrag utgå till anläggningar där nya eller förbättrade tekniska metoder attlösa viktiga problem inom miljöskyddsområdet utprovas. Också när del gälleranläggningar för behandling av hushållsavfall måsle, framhålls del, bidragsgivningenha karaktären av ett stimulansbidrag för all få fram bättre tekniska lösningaroch öka återvinningen eller för att eljest lösa särskilda miljöproblem.Angivna uttalanden, som lämnades utan erinran vid riksdagsbehandlingen,innebär att anläggningar för behandling av hushållsavfall med redan etableradteknik nu i allmänhet inle kan prioriteras vid bidragsgivningen. Enligl minmening bör nu även den formella möjlighelen alt erhålla bidrag för sädanaanläggningar upphöra. Bidrag till anläggningar för behandling av hushållsavfallkommer därmed endast att kunna utgå för ulprovning av nya tekniska lösningar. Vad jag i det föregående har anfört innebär att båda deanslag som här behandlas i fortsättningen skall användas i första hand för stödtill anläggningar där ny teknik provas ul. Jag förordar därför all dessaanslag slås samman lill ett nytt anslag för slöd lill ulprovning av ny teknikinom miljövårdsområdet m. m. Jag vill i detla sammanhang framhålla att denföreslagna inriktningen på att stimulera framtagandet av nya tekniska lösningarsjälvfallet inte innebär att bidrag endast skall utgå till stora, teknisktmyckel avancerade anläggningar. Jag ser det som mycket angelä- Prop.1980/81:20 9 getalt också framtagandet av enkla och billiga lösningar av olika miljöproblemstimuleras. Där endast vissa delar av en anläggning kan sägas utgöra nyatekniska lösningar bör bidrag kunna ulgå just för dessa anläggningsdelar. Denav mig här förordade inriktningen av del forlsalta statliga stödet lillmiljövårdsinvesteringar bör gälla fr. o. m. /82. Jag vill framhållaall de förslag som redovisat i sin anslagsframställning förnästa budgetår väl ansluter sig till vad jag här förordat. Till den närmareinriktningen av användningen av det nya anslaget avser jag att återkomma i 1981års budgetproposition varvid också den slutliga resursavvägningen för anslageninom miljövårdsområdet kommer att ske. Jag bedömer det dock som möjligt attuppnå en besparingseffekt på totalt ca 50 milj. kr. genom den omläggning avbidragsgivningen till mlljövärdsinves-teringar som jag här har förordat. Jaghemställer alt regeringen föreslår attgodkänna de allmänna riktlinjer för det fortsatta statliga stödet tillmiljövårdsinvesteringar som jag har redovisat. [8]Utöver de anslagsfrågor som jag nu har behandlat villjag erinra om attdåvarande chefen för budgetdepartementel i del reviderade budgetförslaget förInnevarande budgetär bland olika översynsprojekt ocksä tagit upp ett projektunder verksamhetsområde. Detta skulle Innebära enprövning av förutsättningarna för viss samordning m. m. av såväl administrationsom annan verksamhet Inom lanlbruksnämndsor-ganisationen, bl.a. rådgivningen.Samtidigt erinrades om att skogsvärds-styrelsernas organisation settsöver av en särskild utredning. Därvid anfördes att frågan om samordning avvissa administrativa resurser för lantbruksnämnderna, skogsvärdsstyrelserna ochfiskenämnderna borde kunna övervägas i delta sammanhang. Detsamma gällde dencentrala informationsverksamheten på jord- och skogsbruksområdel. Jagavser all återkomma till regeringen 1 denna fråga. Översynen kommer sålundaatt bedrivas parallellt med beredningen inom avskogsadminislraliva utredningens förslag, som har remissbehandlats.Beredningen av detta förslag torde dock Inte utgöra någol hinder föröversynsarbetet. Översynsarbelet kommer också all omfatta den prövning av statenslokala fiskeriadminislration som aviserades i årels budgetproposition. Jagerinrar också om att dåvarande chefen för med stöd avregeringens bemyndigande tillkallat en utredning omorganisation och finansiering av djurens hälso- och sjukvård. Vidare bör nämnasatt jag efter regeringens bemyndigande tillkallat en särskildutredare med uppdrag att se över kontrollen av matpotatis med syfte att bl. a.minska statens utgifter. Prop.1980/81:20 BUaga 10 1980/81:20 1 Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM HANDELSDEPARTEMENTETSVERKSAMHETSOMRÅDE Det statsfinansiella lägel kräver som närmare utvecklatsav chefen för budgetdepartementel kraftiga besparingar inom denoffentliga verksamheten. måsle emellertid åtgärder som syftar lillall långsiktigt komma tillrätta med balansbristerna i den svenska ekonominvidtas. Inom handelsdepartementels verksamhetsområde kommer den förväntadeutvecklingen för den inhemska liksom den internationella ekonomin att ställakrav på betydande insatser inom områden som rör utrikes handeloch särskilt den exporlfrämjande verksamheten. Mot bakgrund av att en av degrundläggande orsakerna till obalansen i den svenska ekonomin härrör frånunderskottet 1 bytesbalansen finner jag del angeläget alt betydande satsningargörs för att pä olika sätt främja svensk export av varor och tjänster. Jagbedömer att delta skall kunna ske genom omprioriteringar, rationaliseringar ochbesparingar inom departementets verksamhetsområde. Härutöver anserjagytterligare besparingar möjliga genom en hårdare utgiftsgranskning, en ökadavgiftsbeläggning av olika tjänster saml i vissa fall minskning avambitionsnivån. Sammantaget planeras besparingarna all uppgå till ca 80milj. jämfört med vad som beräknats för /81. Större delen avdenna besparing kommer att kunna genomföras under /82. En mindredel måste ske genom personalminskningar och kan med hänsyn lill bl.a. naturligavgång komma alt leda lill alt besparingarna ger effekt först under budgeläret1982/83. Vissa avgifter beräknas emellertid kunna införs redan under budgetåret1980/81 och således få besparingseffekter redan innevarande budgetår.Besparingarna fördelar sig pä ca 60 milj. kr. avseende investeringar för delekonomiska försvaret och ca 20 milj. kr. fördelade på anslagen för stöd tillsvensk projektexport, kommerskollegium, pätent-I 1980/81. 1980/81:20 2 och registreringsverket, slatens pris- och kartellnämnd,, och . Av de 20 milj.kr. hänför sig ca 7 milj. kr. lill ökade avgifter och resten till minskadeutgifter. 1 del följande lämnar jag en kortfattad redogörelse förbesparingsåtgärderna inom departementets verksamhetsområde. Jag återkommer i1981 års budgetproposition till den närmare innebörden av besparingarna underolika anslag. De statliga insatserna för ett främjande av svensk exportär av väsentlig betydelse för exporten. Det ekonomiska utrymmet för ett ökatstatligt stöd är emellertid begränsat även inom delta prioriterade område. 1den nuvarande ekonomiska situationen är del dock angelägel att åstadkomma bådeen förstärkning av de statliga insatserna och en samtidig ekonomisk besparing.Detta resullal har visat sig möjligt all uppnå genom en bättre avvägning av deresurser som anvisat under olika anslag för exportfrämjandeverksamhei. Förbudgeläret 1980/81 har anvisat (prop. 1979/80: 100 bil. 14, NU1979/80: 34, rskr 1979/80: 224) 39,2 milj. kr. för exportfrämjande åtgärder,varav 5,9 milj. kr. står till regeringens disposition för särskilda exporlfrämjandeinsatser av olika slag. Medlen lill regeringens disposition utnyttjas såvälför verksamhet som genomförs under förevarande anslag som för sådan verksamhetsom normalt budgeteras under andra anslag för exporlfrämjande. Som exempel päåtgärder kan nämnas exporlaktioner (tidigare benämnt projektverksamhet),information och intensifierad kommersiell representation i utlandet. Enligl minmening finns det behov av att genom omfördelning förslärka dessa resurser isyfle all redan under innevarande budgetär skapa möjlighet till kraftfullareinsatser än vad som är möjligt med de resurser som f. n. anslagils förexporlfrämjande åtgärder. Detta gäller bl. a. stödet lill nya exportörer. För /81 har anvisaKprop. 1979/80:100 bil. NU 1979/80:34, rskr 1979/80:224) 47 milj. kr. för slöd lill svenskprojekt-export m. m. Härutöver finns odisponeral reserverade medel om ca 25milj. Enligl min mening bör 10 milj. kr. av dessa förasöver lill anslaget B 3. Exportfrämjande åtgärder som en förstärkning av deresurser för exportfrämjandel som står lill regeringens disposition under dettaanslag. Dessutom anserjag att 5 milj. kr. av de reserverade medlen kan utgöraen besparing redan under innevarande budgetär. Jag hemsläller all regeringen föreslår all för /81 till B 3. Export främja ndeåtgärder föra över lOOOOOOO kr. frän reserverade medel under reservafionsanslagelB 4. Slöd lill svensk projektexport m. m. 1980/81:20 3 är central förvaltningsmyndighet meduppgift alt handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissafrågor i samband med näringsrätlsliga regleringar och inrikeshandel. Jag avser föreslå regeringen en höjning av avgifterna förvissa tillstånd enligl aktiebolagslagen (1975: 1385) och lagen (1953:308) omekonomiska föreningar. Jag avser ocksä att senare föreslå regeringen alt införaen expeditionsavgift för licenser som avser import. Sammanlaget beräknas deföreslagna avgiftsförändringarna att inbringa drygt I milj. kr. under budgetåret1981/82. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) Slatens pris- och kartellnämnd (SPK) är centralförvaltningsmyndighet för frågor rörande prisövervakning och har lill uppgiftall följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- ochkonkurrensförhåUandena inom näringslivet med undanlag av bank- ochförsäkringsväsendet. Nämndens arbete omfattar främst prisövervakning ochadministration av sådana prisregleringar regeringen beslutar om, utredningar ompris- och konkurrensförhållandena inom olika branscher samt vissinformationsverksamhet i anslutning härtill. Enligl instruktionen (1973:609)för SPK åligger det särskilt nämnden bl.a. att biträda ,() och konsumentombudsmannen (KO) vid vissa utredningar. Prisövervakningoch därmed sammanhängande insatser erfordras för att regeringen skall ha enmöjlighet ingripa mot sådana prisstegringar som har sin grund t. ex. ibristande konkurrens eller inflalionistiska förväntningar. I ett läge då storanedskärningar av de offentliga utgifterna är nödvändiga är det naluriigt attgöra en omläggning av prisövervakningen så att man i stort kan nå åsyftadverkan med mindre resurser. Jag anser därför att SPK:s insatser bör omdisponeras.Områden som vart för sig har liten betydelse för den allmänna prisutvecklingeneller som kännetecknas av en väl fungerande konkurrens eller som under alla omständigheterär tekniskt sett mycket svårreglerade bör göras till föremål för koncentreradeundersökningar när sä bedöms lämpligt i stället för en mera löpandeuppföljning. Självfallet bör SPK även inom dessa områden följa prisutvecklingenoch ha en beredskap för särskilda insatser. Regeringen bör i särskild ordningföreskriva vilka varu- och tjänsteområden som bör bli föremål för den av migföreslagna ordningen för övervakning av priserna. SPK:sutredningar om konkurrensförhållandena inom olika branscher barett nära sambandmed den prisövervakande verksamheten. Besparingarna på detla område bör därföri första hand ta sikte på de områden där ti /81. I .saml Nr20. Prop.1980/81:20 4 prisövervakningen ges en annan uppläggning. Möjligheternaför de myndigheter som fär biträde av SPK med utredningar all få arbete utförtkan också förutses att minskas. NO som saknar egna utredningsresurser ochdärför i hög grad utnyttjar SPK bör bidra till att avlasta SPK genom noggrannavvägning av vilka utredningar som är att betrakta som nödvändiga. Jag bedömervidare att en besparing avseende SPK:s informationsverksamhet kan genomföras. Jag räknarmed att SPK genom dessa förändringar skall kunna hålla tjänster vakanta och altanslaget därigenom kan begränsas med 3 milj. kr. Jag räknar med att huvuddelenav besparingen kan genomföras under /82 och resterande del under1982/83. Den konsumentpolitiska verksamheten i har byggtsul kraftigt under framför allt 1970-lalet. Nya myndigheter har tillkommit ochlagar har införts i avsikt alt förbättra konsumenternas ställning pä marknaden.Detta har medfört all konsumentskyddet har stärkts väsentligt. Verksamheten haräven inneburit att näringsidkare har fält kompletterande underlag förbedömningar av konsumenternas behov. Mot bakgrund av det ansträngdastatsfinansiella läget framstår del nu som naluriigt att undersöka hur verksamhetenkan koncentreras och göras mindre kostsam. Jag anser att bör koncentrera sinainsatser lill områden av avgörande betydelse för konsumenterna. Det gällerproblem som rör människors liv, hälsa och säkerhet, mer belydande ekonomiskarisksilualioner, svaga konsumentgruppers problem samt frågor som hänger sammanmed rationalisering av hushållens arbete och minskning av hushällensenergikonsumtion. Jag bedömer all en begränsning av verksamheten på övrigaområden kommer att bli nödvändig. Intäkterna från de publikationer ger ulbör ocksä ökas. Jag förordar även en begränsning av konsumentverketskampanjverksam-hel. Genom dessa åtgärder bedömer jag all anslagel D 4.Konsumentverket: Förvaltningskostnader kan begränsas med 2,3 milj. kr. Jag kommer senare att även ta initiativ till en översyn avkonsumentverket för att begränsa anslaget med ytteriigare minst 1,7 milj. kr. Vid sidan av anslag förförvaltningskostnader disponerar verkel ett särskilt anslag förundersökningsverksamhet m. m. Anslaget, som f. n. uppgår lill ca I milj. kr.,används för bland annat konsumentinriktad forskning vid högskolor och andrainstitutioner. Bakgrunden lill anslagel är att slalsmakterna har velatstimulera forsk- 1980/81:20 5 ning inom ett fält som har varit eftersatt. På senare lidhar konsumentekonomiska inslag i ekonomiutbildningen tillkommit viduniversiteten och en professur i konsumentekonomi har inrättats. Åven i övrigtföreligger andra finansieringsmöjligheter för denna typ av forskning. Behovetav ett särskilt stöd lill denna verksamhei har alltså minskat. Jag anser därför alt anslagel kan avvecklas. Genomavveckling av anslaget D5. : Undersökningsverksamhet m.m.erhålles en besparing på ca 1 milj. kr. beslutade i enlighet med regeringensproposilion (1979/80:114) om verksamheten vid . Ipropositionen anmäldes all frågan om avgifter vid nämnden skulle övervägas.Den organisationskommitté som f.n. förbereder verksamheten vid den nyareklamationsnämnden kommer all lämna förslag lill regeringen när delgäller avgifter. Jag räknar med alt ta upp frågan i samband med min anmälanlill statsbudgeten för /82. Kostnaderna för PRV:s verksamhei skall täckas av deavgifter dess kunder erlägger. Avgifterna under varje program skall i principge full kostnadstäckning. I fråga om programmet Namnärenden har regeringen frångåttprincipen med kostnadstäckning bl. a. med hänsyn till intresset av alt de sominle har tillräckligt särskiljande namn byter släktnamn. Täckningsgraden har beräknatstill ca 0,7, dvs av PRV:s kostnader skall täckas av kundernas avgifter. Pågrund av ökade koslnader har täckningsgraden sjunkit till ca 0,55.För att åleruppnå en genomsnittlig täckningsgrad på 0,7 under de närmastebudgetåren har avgifterna för ansökan i släktnamns-ärende beräknats behövahöjas från till . För förnamnsansökan skulle avgiften oförändratvara . I syfte att ulan dröjsmål öka statens inkomster har nämndaavgifisökning genomförts fr.o.m. den vilket Innebär enmerintäkt lill slalen på ca . För alt uppnå full kostnadstäckning för programmet skulleavgifterna behöva höjas till ca . för en släklnamnsansökan och till ca225 kr. för en förnamnsansökan. En sådan avgiftshöjning skulle leda lill attintäkterna lill staten ökar med ytteriigare ca . Jag anser allprinciperna för täckningsgrad bör ändras för programmet Namnärenden så att fullkostnadstäckning skall gälla och avser att framlägga förslag lillregeringen om en sådan åtgärd. 1980/81:20 6 SärskUda kostnader för förenings- m.fi. Från delta anslag bestrids länsstyrelsernasannonskostnader för all kungöra sådana anmälningar som skall las in iförenings- och handelsregislren. Avgifter, som fiyter in i samband med anmälningarna,redovisas på statsbudgetens inkomstsida under titeln för registreringi förenings- m.fl. register. Avgifterna avses läcka koslnaderna under detlaanslag saml länsstyrelsernas handläggningskoslnader i samband med anmälningarna.För budgeläret 1979/80 har pä inkomsttiteln redovisats .