prop · G403135 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:135 Regeringens proposition omformer för styrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter, m. m.; Regeringenföreslär att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att ett nytt budgeteringssystem införs för de allmännaförsäkringskassornas förvaltningsutgifter. Anslag till dessa utgifter skallanvisas på statsbudgeten enligt samma leknik som gäller för statliga myndigheter.Försäkringskassornas räkenskapsår föreslås ändrat från kalenderår tillstatligt budgetår. Avsiktenär också att vissa administrativa beslutsbefogenheter skalldecentraliseras från till försäkringskassorna. Denya reglerna föreslås fillämpas fr. o. m. /83. 1Riksdagen 1980/81. 1980/81:135 2 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 18 kap. 4,8,12-14 och 16 §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 4 §2 För allmän försäkringskassas förbindelser häfta allenastkassans tillgångar. Utan medgivande må allmänförsäkringskassa ej överlåta eller med inteckning för gäld belasta fast egendomoch ej heller upptaga, övertaga eller ikläda sig ansvar för lån eUer åtaga sigannan förpliktelse, såvida ej denna har sammanhang med kassansverksamhet. Om vad som skall iakttagas beträffande allmänförsäkringskassas tillgångar och skulder, därest kassan upphör eller dessverksamhetsområde ändras, meddelar regeringen bestämmelser i varje särskiltfall. Styrelseledamot utses, om/ce rege- Styrelseledamöter utses, om inte ringen annat förordnar, för av regeringen föreskriver annat, för en , räknat från och med den 1 tid av , räknat från och med den januariåret näst efter det, då han 1 jidi året då val i hela riket tdl landsting och kommunfidl- mäklige har ägt rum. Styrelseledamot må skiljas från En styrelseledamot kan skiljas uppdraget genom beslul av den som från uppdraget genom beslut av den som utsett honom. Avgår styrelseledamot innan den Avgår en styrelseledamot innan tid för vilken han blivit utsedd, gäll den tid, för vilken han blivit utsedd fill ända, skall för den återstående gått fill ända, skall för den återståen- fiden utses ny ledamot i den ordning, de tiden utses en ny ledamot i den vari den avgångne ledamoten blivit ordning, vari den avgångne ledamo- ten blivit utsedd. ' Lagen omtryckt 1977:630. 2 Ändringen innebär att andra stycket upphävs. Hos allmänförsäkringskassa skola vara anställda en direktör, vUken i enlighet med deanvisningar, som lämnas av kassans styrelse, har atl leda arbetet inom kassansamt en eller flera föredragande för pensionsärenden. Hos sådan kassa skolajämväl vara anställda en eller flera förtroendeläkare och förtroendetandläkare.Dessa hava att tillhandagå kassan i frågor, som kräva medicinsk eller odontologisksakkunskap, och skola söka främja samarbetet mellan kassan och inom dess områdeverksamma läkare och tandläkare. Utöverde befattningshavare, som avses i första stycket, skola hos allmänförsäkringskassa vara anställda tjänstemän i erforderligt antal. I denallmänna skaU finnas en direktör, som har atl leda arbetetinom kassan i enlighet med styrelsens anvisningar. Vidare skall finnas en ellerflera förtroendeläkare och förtroendelandläkare. Dessa skall biträda kassan ifrågor som kräver medicinsk eller odontologisk sakkunskap samt verka för ettgott samarbete mellan kassan och de läkare och tandläkare som är verksammainom dess område. Därutöver skall finnas personal i mån av behov och tillgångpå medel. Befattningshavarehos allmän försäkringskassa tillsättas och entledigas 1) direktör,föredragande för pen sionsärenden, förtroendeläkare, för troendetandläkare ävensom annan tjänsteman, beträffande vdken rege ringen så föreskrivit, av riksförsäk ringsverket; samt 2) övriga tjänstemän av kassan. fillsättandeoch entledigande av befattningshavare hos kassan inhämta yttrande frän kassansstyrelse. För befattningshavare, för vilka regeringen så föreskrivit, skolaanställnings- och arbetsvillkor fastställas under medverkan av regeringeneller myndighel som regeringen bestämmer. Direktörenoch de andra tjänstemän, beträffande vilka regeringen föreskriver det,tillsätts och entledigas av . Övriga tjänstemän tillsättsoch entledigas av kassan. skall vid tillsättande och enfledigandeav tjänstemän hos kassan inhämta yttrande från kassans styrelse. För de tjänstemän, för vilka regeringen föreskriver det,skall anställnings- och arbetsvillkor fastställas under medverkan avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I den utsträckning regeringen förordnar må försäkringskassainrätla ny tjänst endasi efter medgivande av . I den utsträckning regeringen föreskriver det fårförsäkringskassan inrätta nya tjänster endast efter medgivande avriksförsäkringsverket. Allmänförsäkringskassas räkenskaper skola avslutas för år. Räkenskapsavslutningenskall vara verkställd före utgången av nästföljande mars månad. Styrelsenskall senasl varje är lill revisorerna avlämna en av styrelsensledamöter underskriven förvaltningsberättelse för det senast förflutna året.Styrkt avskrift av berättelsen skall översändas fillriksförsäkringsverket samt till vederbörande landsting eller kommunfullmäktige. Före utgången av oktober månad skall styrelsentillställa en beräkning av kassans förvaltningskostnaderför nästföljande år. Enallmän försäkringskassas räkenskaper skall omfatta perioden den 1 juli-den 30juni (budgetår). Styrelsen skall senasl den / oktober tillrevisorerna lämna en av styrelsens ledamöter underskriven årsberättelseinnefattande förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkning för detsenast förflutna budgetåret. Styrkt avskrift av årsberättelsen skall samtidigtöversändas fill och till eller kommunfullmäktige. Styrelsenskall tillställa de uppgifter om kassansförvaltning som fordras för framställning om anslag. För varje revisor utses en suppleant. Revisor må skiljas från uppdraget En revisor kan skiljas från uppdra- av den som utsett honom. get av den som utsett honom. Revisor skall hava den erfarenhet En revisor skall ha den erfarenhet Förgranskning av styrelsens förvaltning och den allmänna försäkringskassansräkenskaper skola utses en revisor av och tvårevisorer av landsfinget eller, där fräga är om kassa, vars verksamhetsområde utgöresav kommun, av kommunfullmäktige. Förgranskning av styrelsens förvaltning och den allmänna försäkringskassansräkenskaper skall för varje budgetår utses en revisor av riksförsäkringsverketoch två revisorer av eller, där fråga är om en kassa, varsverksamhetsområde utgörs av en kommun, av kommunfullmäktige. beträffande bokföring ochinsikt i ekonomiska förhållanden, som med hänsyn till kassans verksamhet erfordrasför uppdraget. Till revisor må ej utses den som är i kassans eller styrelseledamotstjänst, ej heller nära anhörig till styrelseledamot. av bokföring och deninsikt i ekonomiska förhållanden som med hänsyn till kassans verksamhetfordras för uppdraget. Till revisor/år inte utses den som är i kassans eller enstyrelseledamots tjänst eller den som är nära anhörig fill en styrelseledamot. Denna lag träder i kraft såvitt avser 18 kap. 14 § Iredjestycket den Ijuli 1981, såvitt avser 18 kap. 8 § och iövrigt . Vad som enligt 18 kap. 14 § tredje stycket i dessförutvarande lydelse föreskrivs om skyldighet att fillställariksförsäkringsverket en beräkning av kassans förvaltningskostnader skall dockgälla till utgången av . Tiden 1982 skall vidtillämpning av 18 kap. 14 § andra stycket i dess nya lydelse anses som ettbudgetår. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , , Proposition om former för styrning av försäkringskassornasförvaltningsutgifter, m. m. De allmänna försäkringskassorna och riksförsäkringsverketsvarar för administrationen av större delen av samhällets ekonomiskatrygghetssystem. Enligt 18 kap. 1 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL,skall det finnas en allmän försäkringskassa i varje landstingskommun och ivarje kommun som inte tillhör etl landstingsområde. Totalt finns 26 försäkringskassor.Formellt är kassorna inte statliga myndigheter utan självständiga offenlligrältsligaorgan med egna styrelser. är centralförvaltningsmyndighet och utövar tillsyn över kassornas verksamhel (18 kap. 2 § AFL). Utgifterna för försäkringskassornas administrationfinansieras på samma sätl som sjukförsäkringens utgifter, dvs. till med slatsbidragoch till med arbetsgivaravgifter. I princip fastställer varjeförsäkringskassa sin egen budget och avgör därmed själv omfattningen av sina förvaltningsulgifler. framförde i enrevisionsrapport om fillsyn av de allmännaförsäkringskassorna m. m. vissa synpunkter beträffande försäkringskassornasorganisation och förvaltningsulgifler. I rapporten förordades bl. a. all eltsyslem skulle införas för styrning av försäkringskassornasförvaltningskostnader. I rapporten framhölls vidare behovet av attriksförsäkringsverket som etl led i tillsynen i ökad omfattning föQdeutvecklingen av försäkringskassornas förvaltningsutgifter. Chefen för bemyndigades den 14 juni1979 att tillkalla en kommitté - kommittén (S 1979:08) för översyn avriksförsäkringsverkets Prop.1980/81:135 7 -för att göra en organisationsöversyn av verket. Enligt direktiven (Dir.1979:60) skulle kommittén även pröva frågan om formerna för styrning avförsäkringskassornas organisation och förvaltningskostnader mot bakgrund av vadsom anförts i . Kommitténhar redovisat sina överväganden och förslag i sistnämnda avseende i deibetänkandet(Ds S 1980:7) Former för styrning av försäkringskassornas organisation ochförvaltningsutgifter. En sammanfattning av kommitténs förslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandel avgelts av ,, statskontoret, . (), Försäkringskassornas förhandlingsorganisation (FFO),, . i (LO), Tjänstemännens centralorganisafion (TCO), Centralorganisationen /SRoch (). Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från flertalet allmänna försäkringskassor. Enremissammanställning bör fogas lill prolokollet i detta ärende som bilaga 2. 2Allmän motivering 2.1 Allmänt Utvecklingenav samhällets ekonomiska trygghetsanordningar har inneburit väsentligtutvidgade arbetsuppgifter för de allmänna försäkringskassorna. Detta har trotsökad användning av automatisk databehandling lett fill en kraftig ökning avförsäkringskassornas förvaltningsutgifter. har kassornas förvaltningsulgiflerberäknats lill 2 190 milj. kr., vilket innebär en ökning med mer än 1 000 milj.kr. Antalet årsarbetare hos kassorna har ökat från 11 800 år1975 till ca 17 1980. har omslutningen inomden allmänna försäkringen ökat från ca 47 000 milj. kr. fill ca 100 000 milj.kr. Föreär 1974 finansierades försäkringskassornas förvaltningsutgifter helt medavgifter från de försäkrade. Tarifferna för dessa avgifter, som även skulletäcka en del av sjukförsäkringskostnaderna, fastställdes för varje kassa avriksförsäkringsverket. Härigenom gällde i princip en ram för förvaltningsutgifternaäven om detta i praktiken inte medförde någon direkt styrning av kassornasförvaltning. Sedan sjukförsäkringsavgifterna slopats för anställda fr. o. m. år1975 finansieras förvaltningsutgiflerna numera med arbetsgivaravgifter, egenavgifterfrån egna företagare och statsbidrag enligl samma regler som gäller för sjukförsäkringensutgifter. 'Ledamöter: generaldirektören , ordförande, avdelningschefen ,revisionsdirektören, numera chef revisorn , sekreteraren och civilekonomen . 1980/81:135 8 För innevarande budgetår har medel för statens bidragförts upp i statsbudgeten pä etl särskilt anslag under socialhuvudtiteln, B 4.Bidrag till försäkringskassornas förvaltningskostnader. Förändringen är endastav formell natur i förhållande till närmast föregående budgetår, då försäkringskassornasförvaltningskostnader redovisades som en delpost under anslaget Bidrag tillsjukförsäkringen. Anslagels storlek medför i princip ingen begränsning avkassornas förvaltningsutgifter eftersom anslaget kan överskridas utansärskilda åtgärder. I årets budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 8, sid.55) har underställts uttalanden om att den restriktiva budgetprövningsom gäller för statliga myndigheter bör tillämpas också för de allmännaförsäkringskassorna. Jag anförde där alt i avvaktan pägenomförandet av ett nytt budgeteringssystem bör få i uppdrag atl följakostnadsutvecklingen hos försäkringskassorna och utfärda de anvisningar sombehövs för att de principer som gäller för genomförandel av statligamyndigheters huvudförslag skall tillämpas även för försäkringskassornasförvaltningskostnader . I enlighet med vad som förutskickades i budgetpropositionenåterkommer jag nu med förslag i fråga om elt nytt budgeteringssystem förkassornas förvaltningskostnader. Kommittén föreslår i belänkandel all ett syslem medekonomisk ramstyrning införs för försäkringskassornas förvaltningsutgifter.Anslaget för ifrågavarande kostnader skall enligt förslaget behandlas enligtsamma teknik som gäller för övriga anslag på statsbudgeten. Kommittén föreslårvidare att vissa administrativa beslutsbefogenheter skall decentraliseras frånriksförsäkringsverket lill försäkringskassorna. Remissinstanserna är positiva fill huvudprinciperna iförslaget. konstaterar att utredningsarbetet haft enbred förankring inom såväl verket som försäkringskasseområdet.Försäkringskasseförbundet finner att kommitténs förslag i stort settöverensstämmer med den s. k. RFV/- med representanter förriksförsäkringsverket och försäkringskassorna - förslag, vilka i alltväsentligt godtagits av . Försäkringskassornas behov av medel förförvaltningsutgifterna bör enligt min mening - i likhet med vad som gäller förstatliga myndigheter - bli föremål för årlig prövning av statsmakterna. Jagförordar därför i likhel med kommittén alt ett system för anslagsstyrning avförsäkringskassornas förvaltningsutgifter införs. Systemet bör utformas sä attdet ger statsmakterna ett fillfredsställande underlag för prövning och konlrollav försäkringskassornas förvaltningskostnader på motsvarande sätl som gäller förde statliga myndigheterna. Det är ocksä angelägel att fä en ekonomiskredovisning som kan ge underlag för beräkningen av konsekvenser förorganisation och förvaltningsulgifler av planerade regeländringar i trygghetssystemen. 1980/81:135 9 Genom en effektiv och ändamålsenlig styrning av deekonomiska resurserna minskar behovet av annan administrativ styrning. Därvidökar möjligheterna till decentralisering av administrativa beslutsbefogenhetertill försäkringskassorna. Detla innebär en markering av försäkringskassornassjälvständiga ansvar för förvaltningen inom givna regler och anslagsramar,som man uppnår en ytterligare renodling av riksförsäkringsverketscentrala ansvar för verksamheten. 2.2 Ekonomiska ramar för försäkringskassornas förvaltningsutgifter Kommittén föreslår att statsmakternas anslag tillförsäkringskassornas förvaltningsutgifter skall ges i form av en totalram förkassornas sammanlagda förvaltningskostnader. Kommittén föreslår vidare enmodell för dels beräkning av totalramen dels fördelning av totalramen mellanförsäkringskassorna. Enligt kommittén skall det ankomma päriksförsäkringsverket att efter samråd med beräknadel sammanlagda medelsbehovet och ge in anslagsframställning till regeringen iöverensstämmelse med vad som gäller för begäran om anslag på statsbudgeten.Beräkningen av totalramen skall enligt förslaget bygga på dels vissaschablonberäkningar, främst baserade på invånarantal samt uppgifter frånförsäkringskassornas s. k. arbetsredovisningssystem (som bygger på perso-nalslatislikoch ärendestatistik), dels en bedömning av ekonomiska och andra uppgifter somhämtas in från kassorna. Dessa faktorer avses även ligga till grund för denfördelning mellan kassorna som skall ske sedan statsmakterna tagit ställningtill totalramen. Fördelningen bör göras av efter samrådmed . Från flera remissinstanser har synpunkter anförts belräffandeberäkning även totalram och fördelningen inom denna. Riksrevisionsverkeiframhåller atl resurstilldelningen inle bör göras alltför schablonmässigeftersom det finns risk för att möjliga effektivitetsvinster då inte skulletillvaratas. understryker vikten av det analysarbete ianslutning till schablonberäkningarna som skall åligga verket. Frånförsäkringskassehåll pekar man bl. a. på att arbetsredovisningssystemet ännuinte är tillräckligt utvecklat samt att kassorna behöver ett bättreredovisningssystem. För egen del finner jag det föreslagna budgetsystemet meden gemensam tolalram i statsbudgeten lämpligt för kassornasförvaltningskostnader. Försäkringskassorna är 26 till antalet och har ihuvudsak samma organisation och verksamhetsförhållanden. anserjag att det bör ankomma på att pä grundval av uppgifterfrån försäkringskassorna och efter samråd med göraframställning om den totala anslagsramen för kassornas förvaltningsutgifter. Verkelbör även disponera anvisat anslag och svara för fördelning av medlen mellankassorna. Som kommittén anfört bör fördelningen göras av verket efter samrädmed . 1* 1980/81. 1980/81:135 10 När det gäller beräkningen av det samlade medelsbehovetoch fördelningen av den anvisade lolalramen är del av stor betydelse attberäkningarna grundas på tillräckligt väl underbyggda och tillförlitligauppgifter. Beräkningarna avses enligt förslaget bygga på dels vissaschablonberäkningar, dels en bedömning av andra uppgifter som hämtas in frånkassorna. Försäkringskassorna mäste därför förse med deuppgifter om kassornas förvaltning som behövs för framställning om anslag samtfördelning av anvisade medel. Jag vill här betona vikten av det analysarbetesom bör utföras pä grundval av bl. a. dessa uppgifter. Det föreslagna systemet kräver en väl utveckladplanerings- och budgetprocess hos försäkringskassorna. Det bör ankomma påriksförsäkringsverket atl med utgångspunkt i de statliga budgetanvisningarnalämna anvisningar och rekommendationer till kassorna för deras budget- ochredovisningsarbete. Enligt vad jag inhämtat pågår redan arbete med enutveckling av systemen beträffande arbelsredovisning och kassornas redovisning. Kommitténs förslag all försäkringskassorna i samband medrambudget-systemet skall övergå från kalenderår till att tillämpa det statligabudgetåret har inte väckt någon erinran från remissinstanserna. Jag anslutermig lill förslaget. I samband med denna ändring bör även mandatperioderna förförsäkringskassornas styrelseledamöter i enlighet med utredningens förslagändras så att perioderna börjar - i stället för som f. n. dén 1januari. BeträffandeFörsäkringskasseförbundels medelsbehov förutsätter kommittén att detta skallomfattas av anslaget till försäkringskassorna. Riksre-" visionsverketframhåller atl medelsbehovet för förbundet bör prövas på samma sätt som när detgäller försäkringskassorna samt alt det i regleringsbrev skall anges inomvilka ekonomiska ramar förbundet får bedriva sin verksamhet. Verket föreslårvidare att - i likhet med vad sorn gäller för försäkringskassorna -får utse en revisor att granska förbundets verksamhet. För egen del vill jag anföra följande.Försäkringskasseförbundet är en service- och intresseorganisation förförsäkringskassorna. Förbundet har bildats genom en överenskommelse mellankassorna och handhar frågor inom kassornas omräde där gemensam behandlingbedöms vara rationell. Förbundets verksamhet finansieras genom medlemsavgifterfrän kassorna beräknade efter invånarantalet med belopp som fastställs vidkongress eller förbundsmöte. I likhet med kommittén finner jag attFörsäkringskasseförbundets medelsbehov bör innefattas i anslaget tillförsäkringskassornas förvaltningskostnader. Jag är f. n. inte beredd attföreslå några ändrade regler beträffande medlen till förbundets verksamhet. Jagförutsätter dock att motsvarande restriktiva ekonomiska bedömning, som när detgäller försäkringskassornas egna förvaltningsutgifter, kommer att tillämpasäven när det gäller medelsbehov. 1980/81:135 11 detta sätt finansierade verksamhelen begränsas lill sådanagemensamma frägor som faller inom försäkringskassornas kompetensområde.Beträffande revisionen utgår jag från att kommittén i sitt fortsatta arbeleprövar frägan huruvida revisionen av försäkringskassornas verksamhet även böromfatta förbundet. Kommittén förutsätter atl statsbudgetens anslag tillförsäkringskassornas förvaltningsutgifter får karaktären av förslagsanslag, vilketär den form som används för flertalet myndighetsanslag. Det innebär vanligenatt anslaget får överskridas endast efter regeringens medgivande. att detta budgetanslag skall omfatta det totala beloppetför kassornas förvaltningsulgifler. Förvaltningsutgiflerna under anslaget skalltill finansieras via avgifter. Avgiftsmedlen bör redovisas som eninkomstpost under förslagsanslaget. På samma sätt bör enligt kommitténersättningsbeloppet från allmänna pensionsfonden för kassornas administrationav tilläggspensioneringen redovisas som inkomst under anslaget. Jag biträder kommitténs förslag som i dessa delar lämnatsutan erinran av remissinstanserna. De närmare frågorna om den tekniskaredovisningen av anslaget på statsbudgeten bör behandlas i anslutning till detårliga budgetarbetet. Det gäller bl. a. frågan om det finns anledning atlsärbehandla vissa utgifter som har karaktären av engångsbelopp, t. ex.utrustning av nya lokaler. Jag utgår frän att sådana utgifter redovisas så attde kan avskiljas i anslagsframställningen. Kommittén föreslår vidare att samma regler föröverskridande m. m. i princip skall gälla för ifrågavarande anslag sombeträffande anslag till statliga myndigheter. Dock föreslår kommittén att, avde medel på anslaget som vid budgetårets slut evenluellt inte har förbrukats,hälften upp till ett visst belopp skall få användas av respektiveförsäkringskassa för vissa ändamål av värde för kassans utveckling. Härförskall dock krävas särskild prövning av regeringen. Förslaget mofiveras med behovelav att stimulera till hushållning med resurserna. Kommitténs förslag angående dispositionen av kvarståendeanslagsmedel tas upp av flera remissinsianser. Statskontoret anför att man omförslaget genomförs bör pröva att införa samma princip ocksä för statligamyndigheter. delar kommitténs uppfattning om behovet avalt stimulera till bättre hushållning med tilldelade resurser. Verket anserdock att man bör överväga även andra metoder eller i varje fall slälla somvillkor dels atl kvarstående medel kan hänföras till reellaeffektivitetsvinster, dels att anslaget totalt sett inte är förbrukat. Härvidförutsätts att under löpande budgetår kan göra omdispositionermellan kassorna. Frän försäkringskassehåll är man positiv till förslagetatt kassorna skall få disponera budgetöverskott. Man anser dock alt förslagethar för många begränsningar. I anslutning till frågan om förfarande medkvarstående budgetanslag erinrar man vidare om kassornas fonder avseende den Prop.1980/81:135 12 Försäkringskasseförbundelanför all fonderna skulle kujina fylla en viktig utjämnande funktion vid överskottrespektive underskott i budgetutfallet. Enligt min mening är del i och för sig önskvärt attstimulera till sparande av anslagna medel. Delta är dock en fräga som gällergenerellt för alla förvaltningsanslag.Tag är därför f. n. inle beredd altföreslå några särregler när del gäller anslaget till försäkringskassornasförvaltningsutgifter. Jag finner inle heller att det föreligger nägot behov avatt i detta sammanhang använda de fonder som finns hos försäkringskassorna fråntiden . Beträffande ifrågavarande fonder får jag framhålla attregeringen har gett i uppdrag alt föreslå hur man skallförfara med dessa fonder sedan det efter ändring av finansieringsreglerna fr.o. m. inte föreligger behov av fondering utöver den som sker i denallmänna sjukförsäkringsfonden. Jag räknar med att en slutredovisning avuppdraget skall lämnas . 2.3 Decentralisering av vissa administrativa uppgiftertill försäkringskassorna