prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — a. kunna erbjudamyndigheter att planera och genomföra myndighetsinterna kurser regionalt ochlokalt. SIPU har också till uppgift atl verka för att även den kommunalavuxenundervisningen och viss högskoleutbildning kan tas till vara i denstatliga personalutbildningen. Jag räknar med att SIPU även i övrigt kommer att kunnaerbjuda betydelsefulla insatser för jämställdhetsarbetet inomstatsförvaltningen genom att beakta jämställdhetsaspekterna i sådan utbildningdär det är relevant, I.ex. i samband med chefs- och ledarutbildning. Jag vill i sammanhanget erinra om attchefsutbildningskommittén enligt sina direktiv (Dir 1979:74) bör beaktamöjligheterna att genom sin verksamhet verka för jämställdhet mellankvinnoroch män. Som jag har nämnt skall myndigheterna årligenlämna en rapport om sitt jämställdhetsarbete lill SAMN. Med utgångspunkt frånbl. a. den årliga rapporteringen bör en ny samlad utvärderinggöras av jämställdhetsarbetet i statsförvaltningen. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle alt ta del av vad jag nu haranfört. 1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 13 7 Försöksverksamhet med barntillsyn vid statens kursgård Sjudarhöjden Försöksverksamheten med barntillsyn vid statenskursgård Sjudarhöjden i bedrevs av dåvarande slalenspersonalutbildningsnämnd (PUN) under tidenseptember 1977-juni 1979. En utvärdering av försöksverksamheten lämnades till regeringen när försöksperioden gick ut. Regeringen förlängde på PUN:s framställningförsöksverksamheten under /80 och uppdrog ål personalutbildning (SIPU) att handha försöksverksamheten. Vidare uppdrog regeringen åt SIPU attredovisa en förnyad utvärdering före utgången av den nya försöksperioden. Den26 överlämnades ensådan redovisning. Av den framgår bl. a. följande. Barnstugan har plats för 15 barn. Statligtanställda kursdeltagare utnyttjadeunder /80 i genomsnitt av de tillgängliga tillsynsplatserna. Den faktiska nettokostnadenvar per barn och tillsynsdag. Trots ökade informationsinsatser jämfört /79 hade efterfrågan på barntillsyn i samband medutbildning vid Sjudarhöjden sjunkit under /80. För att intehuvuddelen av barnstugans kapacitet skulle stå outnyttjad har SIPU erbjudit kommun att använda ettantal platser under försöksperioden.Kommunen har under /80 utnyttjat barnstugans resursertill . SIPU:s utvärdering visar att föräldrar tar medbarn till Sjudarhöjden främst under utbildning som varar ellerlängre. En av orsakerna till denlåga beläggningen är därför enligl SIPU troligen att långa sammanhängande internatutbildningar f. n. inte genomförsvid Sjudarhöjden. Det är mot bakgrund av den låga nyttjandegradeninte rimligt att staten fortsätterbarnstugeverksamheten vid Sjudarhöjden. Regeringen har därför beslutatom att avveckla barnstugan. Jag anser emellertidatt del är värdefullt att småbarnsföräldrar, som önskar delta i SIPU:s internatutbildning och som inte kan ordnabarnlill-synsfrågan på annat sätt,har möjlighet att ta med barnen tillkursgården. Överläggningar pågårdärför med kommun om möjligheten att anordna barnpassning i regi för barn till statsanställda kursdeltagare. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 14 Redovisning av utvecklingen av depersonaladministrativa informationssystemen har lämnats senast i prop.1979/80: 100 (bil. 3 s. 5). Statens löne- och pensionsverk (SPY) har fr. o. m. den1 ansvaret för alla centrala personaladministrativainformationssystem inom den civila statsförvaltningen, dvs. det generellalöneuträkningssystemet (SLÖR), det automatiska matrikelföringssystemel och detpersonaladministrativa informationssystemet (PI). SLÖR har införts hos så gott som samtligamyndigheter som kan komma ifråga. Vid utgången av /80 hade 280myndigheter anslutils. Antalet löneutbetalningar är ca 150000 och den totalanettolönesumman som betalas ut genom SLÖR uppgår till ca 600 milj. kr. återstår i stort sett endast att ansluta ett antalsmå myndigheter som inte har resurser för att upprätthålla etl tillräckligtkunnande för att självständigt ombesörja rapportering, felrättning m. m. Dessamyndigheter kommer att anslutas till SLÖR efterhand som överenskommelserträffas med lämpliga värdmyndigheter som kan svara för inrapporteringen. Regeringen har fastställt avgiftenför standardversionen av SLÖR till . och per löneuträkning ochbemyndigat SPV att efter samråd med fastställa avgiftenfrän och med /82. Statskontoret och SPV har fortsatt arbetet medåtgärder för kostnadssänkning. Det kompletterande arbetet med systemutveckling ochomstrukturering av vissa funktioner i det automatiska matrikelföringssystemethar visat sig vara mer omfattande än vad SPV förutsåg. En mer genomgripanderevidering av systemet har fått göras. Utvecklingsarbetet bedrivs nu med siktepå att en försöksverksamhet skall kunna återupptas och att ettreorganiserat matrikelregister avseende anställda vid myndigheter anslutnatill SLÖR skall kunna läggas upp . Produktionen av Pl-systemet startade . Somutgångspunkt för systemet gäller bl. a. att anslutning till systemet skall vara frivillig för berörda myndigheter.Anslutningen till systemet har hittillsi första hand avsett intresserade myndigheter som varit anslutna till detsystem som utvecklades i samband med omlokalisering av viss slallig verksamhet,det s.k. OPAl-systemet. Till följd härav har OPAl-systemet nu kunnat läggasned. Till Pl-systemet är f.n. 13 myndigheter anslutna medsammanlagt ca 32000 anställda. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 15 9 Decentralisering inom statsförvaltningen har beslutat dels om allmännariktlinjer för arbetet med decentralisering i den offentliga förvaltningen(prop. 1978/79: 111 bil. 14, KU 35, rskr 364), dels om allmänna riktlinjer förregionalpolitiken, i vilka ingår frågan om en delegation föromlokaliseringsfrågor m. m. 1978/79: 112, AU 23, rskr 435). Av beslutenframgår all decentraliseringsarbetet politiskt bör samordnas i regeringen ochdess kansli samt att ett särskilt organ med ansvar för denna verksamhet bör inrättasi form av en delegation knuten till . Den av sålunda begärda delegationen fördecentralisering av statlig verksamhet har inrättats genom etl regeringsbeslutden . Delegationen arbetar enligt riktlinjer som därvidfastställts av regeringen (jfr budgetdeparlementets promemoria den 18 december1979). Enligt de av regeringen beslutade riktlinjerna skalldelegationen som regeringens och samordnande organ fördecentralisering och lokalisering av statlig verksamhet verka för enintensifiering av arbetet med decentralisering av befogenheter och resurserfrån cenirala statliga myndigheter till regionala och lokala statliga och andraorgan, liksom från regional till lokal nivå. Delegationens tillkomst innebäremellertid inte någon ändring av den ärendefördelning som tillämpas inomregeringen och dess kansli. När det gäller frågor som berör enskildamyndigheter, har därför liksom hittillsvederbörande statsråd och departement beredningsansvaret. 1 delegationens uppgifter ingår enliglregeringsbeslutet att särskilt uppmärksamma lokaliserings- ochdecentraliseringsaspeklerna vid inrättandet av nya statliga organ och vidomorganisation eller utökning av en statlig myndighels verksamhet. Delegationenskall vidare under beredningen av olika ärenden inom departementen verka föratt decentraliseringssträvandena beaktas. Delegationen skall därvid lämnasynpunkter på de statliga myndigheternas anslagsframställningar i syfte atlfrämja decentralisering inom den offentliga sektorn. Arbetet skall enligtregeringens beslut bedrivas med utgångspunkt i regionalpolitiskaställningstaganden. Delegationen har i enlighet med regeringens riktlinjerprioriterat arbetsinsatserna så att de koncentrerats på lokalisering avplanerade nya myndigheter och befintliga myndigheter som anmält lokalbehov.Delegationen har även understött det arbete som bedrivs i statsrådsberedningenmed decentralisering av ärenden från . har i flera uttalanden under de senaste åren- exempelvis i de åberopade båda besluten - framhållit attdecentraliseringen skall prövas målmedvetet i den fortlöpande planeringen av destatliga myndigheternas organisation och verksamhet. Vidare anförs i prop. 1980/81:20 bl. a. att besparingsansträngningarna måste föras vidare på ett planmässigtsätt och i ett långsiktigt perspektiv och att detta arbete måste föras Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 16 insom elt viktigt inslag i budgetprocessen. Mot denna bakgrund är det angelägetatt myndigheterna också prövar möjligheterna att genom decentralisering avbeslut m. m. åstadkomma besparingar. Jag hemställer att regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vadjag nu har anfört. 10 Användningen av ADB i statsförvaltningen (1978/79: 121) om användningen av ADB istatsförvaltningen redogjordes för olika frågor om statsförvaltningensanvändning av datorer för administrativa ändamål. a. påtaladessvårigheterna att snabbt och enkelt skaffa en överblick över den statligadatabehandlingen. behov av information anfördes särskilt. Dennafråga berördes även i riksdagsbehandlingen av propositionen (FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339).Finansutskottet fann det ändamålsenligt att en årlig redovisning över ADB istatsförvaltningen bifogades budgetpropositionen med hänsyn till dels deviktiga principfrågor, dels de betydande effekter för medborgarna sominförandet av ADB ofta medför. Regeringen gav mot denna bakgrund statskontoret iuppdrag att utarbeta en redovisning efter vissa riktlinjer över användningen avADB i statsförvaltningen. föreliggande redovisning, som bör fogas sombilaga till protokollet i detta ärende, bygger sålunda på uppgifter somstatskontoret ställt samman. Redovisningen avser främst användning av ADB föradministrativa ändamål. 1 sammanhanget kan nämnas att, i enlighet med vadriksdagen uttalade i förut nämnda ärende, en datadelegation (B 1980:03) tillkallats för att bl. a. bevakautvecklingen av datoriseringen, främja kunskapsutvecklingen på området ochföreslå åtgärder för att garantera en positiv utveckling av datoranvändningen isamhället under demokratisk styrning och kontroll. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 17 Innehållsförteckning l.Denallmänna lönenivån för statsanställda m. m. Lönegradsplaceringen för vissatjänstemän m. m. Nya regler för nordiskutbytestjänstgöring 4 Verksamheten i Offentligasektorns särskilda nämnd 5 Försöksverksamhet med barntillsyn vid statens kursgård Sjudarhöjden 13 Decentralisering inom statsförvaltningen 15 10. Användningen av ADB istatsförvaltningen 16 2 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 21 Användningenav ADB i statsförvaltningen Föreliggande redovisning, som utarbetats med hjälp avstatskontoret, bygger på den särredovisning av ADB-verksamheten som har skett imyndigheternas anslagsframställningar enligt särskilda anvisningar. Även annaninformation har utnyttjats, exempelvis uppgifter tillgängliga hos statskontoret,och datainspektionen. AffärsverkensADB-verksamhet omfattas endast i ringa utsträckning. Redovisningen behandlar ihuvudsak utnyttjandet av ADB för administrativa ändamål. Den ADB-verksamhetsom gäller reglering av processer och förlopp av teknisk natur berörs därför inte. Ej heller omfattas denADB-använd-ning. som avser rationalisering av kontorsarbetets olikabasfunktioner, t. ex. den ADB-baserade ord- och textbehandlingen. Redovisningeninleds med en översiktlig information i avsnitt 1 i syfte att ge ensammanfattande helhetsbild av statsförvaltningens ADB-använd-ning. Därefterredovisas i avsnitt 2 för varje ADB-användande myndighet kostnaderna förADB-verksamheten samt dennas organisation och dess huvudsakliga inriktning.Planerade förändringar anges huvudsakligen som anskaffningsbehov av utrustning.Viktigare ADB-system beskrivs mer detaljerat. En presentation avmyndigheternas 5-årsprognoser för ADB-system i drift eller under utvecklinghar inte varit möjlig, eftersom sådana uppgifter saknas i flertaletanslagsframställningar. Avslutningsvis ges i avsnitt 3 en orientering ompågående utredningar på ADB-omrädet och tillgänglig information somöversiktligt beskriver den statliga ADB-verksamheten. 1fyra olika avsnitt presenteras användningsområden, kostnader, organisation ochutrustning för ADB-verksamheten inom statsförvaltningen. Inom statsförvaltningen används numera ADB för olikaändamål inom flertalet verksamhetsområden. Det område där datorerna först togsi bruk var för matematiska beräkningar. Denna typ avdatabehandling kallas vanligen teknisk-vetenskaplig. De vanligastetilllämpnings-områdena för ADB inom statsförvaltningen torde numera tillhöradet administrativa området. Den administrativa databehandlingen karaktäriserasoftast, i motsats till den teknisk-vetenskapliga, av relativt enkla bearbetningarav stora mängder data. Bland de första administrativa uppgifterna 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 22 förvilket ADB togs i bruk var löneadministrationen och skatte- och folkbokföringen. Allmänt kan sägas att ett begränsat antal ADB-tillämpningarsvarar för merparten av statsförvaltningens ADB-kostnader. De störretillämpningarna återfinns inom följande verksamhetsområden (med den centraltansvariga myndigheten nämnd inom parentes): - Fastighetsregistrering ochinskrivning () - Administration inom polisväsendet() - Administration av allmän försäkring() - Bil- och körkortsregistrering(trafiksäkerhetsverket) - Statistikproduktion (statistiskacentralbyrån) - Administration av skatter,folkbokföring samt exekutionsväsende () - Löneuträkning (statens löne- ochpensionsverk) - Ekonomisk redovisning() - Administration avarbetsförmedlingsverksamhet (). Tillämpningarna inom dessa områden svarar för avsevärtmer än hälften av de i anslagsframställningarna /82 redovisadeADB-kostnaderna i civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken). Ett annat sätt att betrakta statsförvaltningensADB-verksamhet är att studera förekomsten av ADB-tillämpningen för olikaändamål. 1 nedanstående tabell redovisas procentuella andelen myndigheter somansvarar för drift och/eller utveckling av egna ADB-tillämpningar inom några användningsområden.Valet av och indelningen i olika användningsområden är inte entydig utan fårses som etl exempel på hur ADB-användningen kan beskrivas. Områden specifikaför i huvudsak en myndighet eller en förvaltningssektor somskatteadministrationen eller administrationen av den allmänna försäkringen harinte medtagits. Redovisningen bygger på material från statskontoretsdokumentationscentral över statliga ADB-system för administrativa ochstatistiska ändamål kompletterat med uppgifter från anslagsframställningarnaför /82. 116 myndigheter (motsv.) omfattas av redovisningen. Tabell I: Användningsimiråden för ADB Användningsområde Andel (%) av myndigheterna medegna Personal- och löneadministralion 23 Dokument- och ärendehantering 45 Teknisk/vetenskaplig databehandling 24 Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 23 Personal- och löneadministration innefattarpersonalplanering, personalregistrering, löneberäkning, löneregistrering m. m.De större tillämpningarna inom detta område är det generella lönesystemet SLÖR(för försvaret F/SLÖR) samt det centrala personaladministrativa systemet Pl,vilka båda centralt handhas av statens löne- och pensionsverk (SPV). Ekonomiadministration innefattar ekonomisk redovisning,fakturering, kostnadsberäkningar etc. Inom detta område finns bl. a. detcentrala redovisningssystemet (System S) för vilket ärhuvudman. Materieladministration av.ser administration av lager,förråd, materiel eller inventarier av olika slag. Exempel på störretillämpningar inom detta område återfinns bl. a. inom statens vägverk . Dokument- och ärendehantering är en samlingsbeteckningför hantering av dokument i diarier, arkiv, bibliotek etc. En av de störretillämpningarna inom detta område är ADB-system för forskningsbiblioteken(LIBRIS) med som huvudman. Statistikproduktion avser ADB-system vars huvud- ellerdelsyfte är att framställa statistik. De största tillämpningarna inom dettaområde handhas av (). Teknisk-vetenskaplig databehandling innebär somtidigare nämnts matematiska beräkningar av olika slag. Exempel på störretillämpningar inom detta område är de för väderprognoser vid Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (). Ett stort antal av statsförvaltningens ADB-systemomfattar register med personuppgifter, personregister. Enligt datalagendefinieras personregister som "register, förteckning eller andra anteckningar,som förs med hjälp av automatisk databehandling och som innehållerpersonuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften". För att inrätta ett personregister krävs enligtdatalagen (1973:289) tillstånd frän datainspektionen (Dl). Vid inrättandet avvissa register beslutar regering och riksdag efter hörande av Dl. Det är då iallmänhet fråga om register av större format. F. n. finns omkring 1 500personregister i statsförvaltningen och totalt i ca 25000. Under kalenderåren 1977, 1978 och 1979 inkom till Dlfrån statliga myndigheter 182, 136 resp. 154 ansökningar om tillstånd att förapersonregister. Kostnadssammanställningenbaseras i huvudsak på den redovisning av ADB-kostnaderna som myndigheternaenligt särskilda anvisningar redovisat i anslagsframställningarna /82. Materialet har kompletterats genom förfrågningar hosmyndigheterna. Sammanställningen omfattar den civila statsförvaltningen ochförsvaret men inte affärsverken. 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 24 Myndigheterna inom den civila statsförvaltningen ochförsvaret har haft skilda anvisningar för redovisningen. De behandlas därförseparat i framställningen. Eftersom ADB har karaktären av hjälpmedel och därmed ärintegrerad med övrig verksamhet är det ofta svårt att särskilja och identifieraADB-kostnaderna. Sättet att avgränsa dessa har därför varierat hos myndigheterna.Allmänt kan sägas att man i anslagsframställningen vanligen endast redovisatsärkostnader för ADB såsom servicebyråavgifter, utrustnings-kostnader ochkostnader för personal som är direkt engagerade i datordriften eller medsystemutveckling. Vidare har myndigheterna i huvudsak endast redovisatkostnaderna för den administrativa databehandlingen. Även när det gäller attsärskilja olika typer av ADB-kostnader är gränsdragningen mellan dessa svårför myndigheterna. Detta beror främst på olika uppfattningar om huruvida manbör hänföra kostnader för löpande underhåll av ADB-system tillsystemutvecklings- eller driftkostnaderna. För att undvika dubbelräkning har i denna redovisninginte kostnader för datacentraler inriktade på uppdragsverksamhet istatsförvaltningen medtagits. Eftersom datacentralernas verksamhet är uppdragsfinansieradspeglas deras kostnader i de avgifter som myndigheterna betalar för erhållnaADB-tjänster. Avgifterna till universitetsdatacentralerna frånhögskolorna har endast kunnat täckas in delvis. De kostnader som saknas ärhuvudsakligen delar av ADB-kostnaderna för forskning och utbildning vidhögskolorna. Högskolornas avgifter till universitetsdatacentralerna uppgicktill ca 40 milj. kr. motsvarande av deras totala intäkter. Högskolornasövriga kostnader för ADB inom forskning och högre utbildning finns ej samlatredovisade och kan därför inte presenteras. En mer detaljerad beskrivning av datacentralernaredovisas i avsnitt 1.3. På grund av ovan angivna begränsningar i underlagetbör det betonas att kostnadsuppgifterna som redovisas är osäkra. Totalkostnaderna för ADB inom statsförvaltningen(exklusive affärsverken) beräknas enligt myndigheternas uppgifter uppgå tillca 950 milj. kr. för /81. I beloppet ingår kostnader för driftoch utveckling av ADB-system. Däremot är kostnaderna för registrering baradelvis inräknade. På grund av tidigare beskrivna begränsningar och brister iredovisningen kan förmodas att ADB-kostnaderna under budgetåret i varje fallinte kommer att understiga detta belopp. Nedan redovisas hur kostnaderna fördelar sig påADB-drift respektive systemutveckling samt på olika kostnadsslag dels för dencivila statsförvaltningens myndigheter, dels för försvarets myndigheter. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 25 1.2.1ADB-kostnader inom civila statsjörvaltningen Tabell2: ADB-kostnader för civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördeladepå ADB-drift och systemutveckling 1979/80' 1980/81' 1981/82' % milj. kr. % milj. kr. Totalt 741 100 821 100 916 100 'Utfallna kostnader ' Budgeterade kostnader ' Beräknade kostnader * Se not 4 till tabell 3 Av tabellen framgår att ADB-driften svarar för ca 75 %och systemutvecklingen för av kostnaderna under de tre budgetåren. Tabell3: ADB-kostnader för civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördeladepå olika kostnadsslag 1979/80' 1981/82' Övrigt (lokaler. 'Utfallna kostnader ' Budgeterade kostnder ' Beräknade kostnader '' 1detta belopp ingår personalkostnaden för länsstyrelsernas dataenheter. Kostnadentiar schablonerats genom att antalet tjänster multiplicerats medmeddellönen för personalen på dataenheten i . Kostnaden75 milj. kr. är inkluderad i 1980/siffra. /80 och 1981/82 harett motsvarande belopp adderats så att förhållandet mellan åren bibehållits. 'Häri ingår kostnader för ADB-utrustning (kapitalkostnader i form av avgiftertill statskontoret m.m., hyra till leverantörer), avgifter till servicebyråeroch kostnader för driftförsök. Av tabellen framgår att kostnadsandelen för datordriftär ungefär lika stor som för personal och konsulter, . Tabell4: ADB-kostnader' för försvaret fördelade på drift och utveckling 1980/81- 1981/82' % milj. kr. ADB-drift 79 61 83 66 Systemutveckling 50 39 42 34 Totalt 129 100 125 100 'Exklusive fortifikationsförvaltningen och . - Budgeteradekostnader ' Beräknade kostnader Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 26 Tabellen visar att driftkostnaderna utgör ochsystemutvecklingskostnaderna av totalkostnaden. Dessutom framgår attsystemutvecklingskostnaderna beräknas minska med / 82. Tabell 5: ADB-kostnader inom försvaret' fördelade päolika kostnadsslag 1981/82' Personal (egen, annan myndighet) Övrigt (lokaler, expenser, m. ' Exklusive marinen, ,fortifikationsförvallningen och civilförsvarsstyrelsen.- Budgeterade kostnader -' Beräknade kostnader * Avgifter till servicebyrå, kostnader för utrustning,registrering, drittförsök. prov m. m. Tabellen visar att datordriften (främst avgifter tillförsvarets datacentral) svarar för den största kostnadsandelen, ca 40 %.Dessutom framgår att kostnadsandelen för konsulter i stort sett är lika storsom för personal, ca 1.2.3Kostnadsutveckling för utrustning och underhåll För att visa hur kostnaderna för ADB har utvecklatsunder behövs uppgifter om de totala kostnaderna förADB-verksamheten. Sådana uppgifter finns inte eftersom någon kontinuerligberäkning av dessa kostnader inte gjorts. Kostnadsutvecklingen under 1970-taletspeglas dock ganska bra genom tabell 6 nedan som återger kostnaderna förADB-utrustning och underhåll i statsförvaltningen. Tabell 6: Avgifter, hyror och utgifter för underhåll'för ADB-utrustning som anskaffats viastatskontoret" 1969/80-1979/80 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 76/77 77/78 78/79 79/80 ' Underhållet varierar för olika typer av utrustning.Uppgift saknas om underhällskostnadernatotalt. Följande schabloner har använts: för hyrd utrustning av hyran, för köpt utrustning av avgifterna till statskontoret. Reservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning (tidigare statensdatamaskinfond). * I löpande priser. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 27 Av tabellen framgår att /70 varkostnaderna för ADB-utrustning och underhåll i statsförvaltningen (exkl.affärsverken) 29 milj. kr. Motsvarande siffra /80 var 245 milj. kr. 1 avsnitt 1.3.1 och 1.3.2 redovisas hur ADB-driftenrespektive systemutvecklingen är organiserad i statsförvaltningen. Samtidigtges vissa kostnadsuppgifter. Datordriften kan i princip organiseras på två olikasätt i förhållande till den ADB-användande myndigheten.