prop · G403179 · 1980-12-31 00:00:00 — a. förl med sig en omflyttning mellan regioner, förändradeproduktionssätt och nya boendeformer. Särskill förekombetydande folkomflyttningar till städer och tätorter. Befolknings-omflyilningenhar, i varje fall i de slora inflyttningsorterna, inneburit anonymitet och brislpå samhörighel och medförl sociala problem. Inom arbetslivet har kraven ökat.Arbetslösheten bland unga som därigenom inte får någon förankring i arbelslivelkan vara en bidragande orsak lill missbruk. Dåligt fungerande boendemiljöer harförsvårat kontakten mellan människor. Likaså kan ökade påfrestningar ifamiljelivet med bl. a. fler separationer som följd också öka risken föralkoholproblem. SAMO anser det uppenbart alt dessa samhällsförändringarhar medfört svåra påfrestningar för många människor och bidragit till att skapaproblem. Det framstår också som mycket sannolikt enligl SAMO, atlstorkonsumtion av alkohol i många fall har mer eller mindre direkl samband meddenna typ av påfrestningar. Däremot anser SAMO alt det är mera diskutabelt hurviktiga dessa förhållanden år som förklaring till den ökade tolalkonsumlionenav alkohol i samhället. SAMO understryker emellertid alt det som kallas "missbruksproblemel"inte bara är en fråga om hög alkoholkonsumtion. Missbruksproblemel handlarockså om social utslagning. Storleken av den socialt utslagna gruppen avmissbrukare, som också är den mest synliga missbrukargruppen, bestäms inte baraav lotalkonsumtionens omfallning, utan även av hur starka utslagningsmekanismernai samhället är. 1980/81:179 13 problemen är inte bara ell ullryck för otillfredsställandesociala förhållanden. Alkoholen spelar därtill en självständig, problemskapandeoch prob-lemförstärkande roll. Jag villframhålla som min mening alt en socialt ansvarsfull politik som syflar lill attskapa trygghet och välfärd för alla människor självfallel ökarförutsättningarna att komma till rätta med alkoholmissbruket. Liksom SAMO anserjag emellertid att en alkoholpolitik som enbart tar sikte på atl undanröjasociala bakgrundsorsaker till missbruk och inte inkluderar ålgärder riktade direklmot bruket och överkonsumtionen av alkohol knappast har några möjligheter attbli framgångsrik. Det är således nödvändigt att på olika sätt söka minskaalkoholkonsumtionen. Detta kan ske genom olika informerande ochopinionsbildande insalser för all påverka alkoholvanorna. En annan väg är allbegränsa alkoholens tillgänglighet genom olika reglerande åtgärder, inklusiveen akliv prispolilik. Despecifika alkoholpoliliska åtgärder som SAMO föreslår bör ses som ettkomplement lill de allmänpolitiska reformer som syftar lill alt öka gemenskapenoch tryggheten i samhället och motverka negativa effekter avsamhällsutvecklingen. SAMOframhåller att elt centralt syfte med alkoholpolitiken är att påverkaallmänhetens attityder och värderingar när det gäller alkoholbruk ochalkoholvanor. Delta kan bl. a. ske genom informationsinsatser. Därför har SAMO,som jag har redovisat, lagl fram förslag till omfattande åtgärder föratt informera och påverka attityder kring bruk av alkohol och droger. 1 likhelmed SAMO anser jag att informationsinsatserna främsl måste ta sikte på atlförändra attityder och skapa medvetenhet om alkoholens effekter för alldärigenom uppnå en begränsning av det traditionella bruket. Informationen bördärför bl. a. förmedla kunskap om alkoholens skadeverkningar. Jag villstarkt understryka det angelägna i atl informationsinsatserna också riktas motbruket av andra droger. Åtgärder inom alkoholområdel bör i vissa sammanhangvidgas till insatser mot droger generelll. Jag delar hell SAMO:s uppfattning att det är angeläget attbredda och förstärka den omprövning av attityderna till alkohol som pågår.Utsikterna all med framgång lillämpa alkoholpolitiska restriktionssystem står iett direkt samband med allmänhetens inställning till reglerna på området ochtill förhärskande värderingar kring alkoholbruk över huvud taget. Dessaförhållningssätt spelar naturligtvis dessutom i sig en viklig roll föralkoholvanornas och konsumtionens utveckling. Motbakgrund av vad jag nu har framfört är det min bedömning atl det knappast kanfinnas en mer angelägen alkoholpolitisk uppgift för samhället just nu än atlmed olika insatser söka ylterligare förstärka den omprövning av lidigareinställning till bruk av alkohol som redan pågår. 1980/81:179 14 min inställning atl så långt möjligt söka minskaalkoholkonsumtionen blir att alkoholpolitiken också måste ha som mål attbegränsa tillgången till alkohol. Såsom både skatteutskottet och SAMO harpåpekat får åtgärder för alt minska den totala konsumtionen inte bara inriklaspå den registrerade konsumtionen utan också på den oregistrerade såsomkonsumtion av skattefri alkohol och olovligt tillverkad eller renad alkohol.Jag kommer därför i del följande att föreslå ytterligare åtgärder i dettasyfte. 3.2 Den skattefria alkoholen i utlandstrafiken har vid upprepade tillfällen givit uttryck åtuppfattningen att den skattefria alkoholen, den s. k. turistspriten, är eltallvarligt problem, både alkoholpolitiskt och fiskalt. Genom den snabbaexpansionen av framför allt färjetrafiken har detta problem blivil alltmerpåtagligt . Frågan om turislspriten behandlades utförligt av skalleutskotielunder vårriksdag (SkU 1979/80:44). Utskottet diskuterade dels hur maneffektivt skall kunna stoppa smugglingen, dels om det finns möjlighel attbegränsa eller stoppa den skattefria resandeinförseln. Utskottet förordade alldessa problem skulle tas upp med förtur av SAMO. I det följande redovisar jag S AMO:s bedömningar av deproblem som den skattefria införseln av alkoholdrycker innebär och de åtgärdersom har vidtagits. I takt med den ökande utlandslrafiken, särskilt mellan denordiska länderna, har införseln av skattefri alkohol till ökatkraftigt i omfattning. Enligt de uppskattningar som har gjorts av generaltullslyrelsenmotsvarar den obeskattade införseln av spritdrycker 8 ä 10 proceni av dentotala, registrerade spritförsäJjningen. Motsvarande andel för vinets del är 5 av den registrerade försäljningen. Eftersom i synnerhet färjetrafikenär starkt koncentrerad till storstadsområdena kan man utgå från att turistspritensandel av totalkonsumtionen är ännu högre i dessa områden. Införseln avturistsprit har vidare ökat i klart snabbare takt än den registreradekonsumtionen. Turislinförseln är oåtkomlig för de slyrmedel, i förstahand prisinstrumen-let, genom vilka samhället söker påverkakonsumtionsutvecklingen. Utvecklingen är, som SAMO anför, uppenbarligen inteförenlig med det övergripande alkoholpolitiska målet att minskatotalkonsumtionen av alkohol. 1980/81:179 15 Därtill kommer atl de uteblivna skatteintäkterna antasuppgå till . Jag delar helt SAMO:s uppfattning att del är svårt alt senågot förnuftigt motiv för all en resande skall få skattefrihet för alkoholdryckerav det enda skälet atl han har företagit en utlandsresa. Dessutom strider denskattefria handeln med alkoholdrycker mol principen att i möjligaste mån minskadet privata vinstintresset i alkoholhanteringen. För att en person som är bosatt i skall få tull-och skattefrihet för alkoholdrycker som han har med sig vid inresa med båt tillSverige måsle han ha vislats ulomlands under minsl 24 limmar. Trots alt lullverkelhar ägnal övervakningen av denna regel förhållandevis slor uppmärksamhel hardel inte varit möjligt alt skapa en lillfredsslällande laglydnad. Tullverkethar genom kontroller konstaterat all 20 ä av de resande på vissafärjelinjer smugglar. I takt med atl antalet resande i färjetrafiken har ökathar också färjornas proviantering med obeskattade alkoholdrycker och de infördakvantiteterna av sådana varor blivit allt slörre. Fartygens proviantering av skattefria varor ärförutsättningen inte bara för en betydande legal införsel av obeskattadealkoholdrycker och tobaksvaror ulan också för en omfattande smuggling av sådanavaror. Förhållandet aktualiserar två frågor nämligen dels hur man effektivastskall kunna stoppa smugglingen, dels om del finns möjligheter att begränsa ellerstoppa den skattefria införseln. SAMO redogör för de åtgärder som har företagils isyfte att komma till rätta med den olagliga införseln av skattefriaalkoholdrycker. Generaltullslyrelsen, som är representerad i SAMO, har i dennafråga haft överläggningar med de centrala finska och danska tullmyndigheterna. Frågan om den olagliga införseln av alkoholdrycker haräven tagits upp i överläggningar mellan berörda tullmyndigheter och de rederiersom upprätthåller trafiken mellan och samt mellan ochDanmark. Dessa överläggningar har lell till att de rederier somtrafikerar sträckan har förbundit sig att genomföra ettåtgärdsprogram för att komma till rätta med den olovliga införseln. Ålgärdsprogrammelinnebär alt systemet med fribiljetter i princip skall upphöra, att ett visstlägsta biljettpris skall tillämpas och alt biljetterna skall datumslämplas föratt underlätta kontrollen av 24-timmarsregeln. Ålderskontrollen skall ocksåskärpas så alt alkoholdrycker inte säljs till underåriga. Åven rederierna som bedriver färjetrafik mellan svenskavästkusten och har efter överläggningar med generaltullstyrelsenaccepterat atl 1980/81:179 16 vidtaga ålgärder för att förbättra efterlevnaden avgällande bestämmelser. De berörda ländernas tullmyndigheter kommer noggrant attfölja utvecklingen. har med hjälp av fartygens redovisadeproviantering av alkoholdrycker gjort en jämförelse mellan tremånadersperiodenoktober-december 1979 och 1980. Denna jämförelse visar bl. a. följande. Av deÅlandsfärjor som gör dagturer till och av dem somgår från lillfinska fastlandet via har försäljningen av spritdrycker ombord minskatkraftigare än vad antalet passagerare har gjort. En jämförelse mellantrafikutvecklingen och försäljningen ombord på de färjor som trafikerar svenskavästkusten och visar att passagerarantalet har ökat medan försäljningenav spritdrycker och vin har minskat under samma jämförelseperiod. Resultatenav rederiernas åtgärder kommer dock inle alt kunna avläsas med tillförlitlighetförrän tidigast . Om de av rederierna vidtagna åtgärderna inte leder tillönskvärt resultat bör enligl SAMO:s uppfattning ytterligare ålgärder vidtas.Därvid bör vissa begränsningar av den nu legala införseln, t. ex. när detgäller vissa korta resrutter, inle uteslutas. SAMO finner det angeläget altberörda rederier nu får denna inställning från kommitténs sida klargjord. Till följd av en lidigare nordisk överenskommelse ärrätten lill införsel sedan lång lid slopad i bl. a. Öresundstrafiken. 1 dennatrafik tillåts servering av alkoholdrycker, men inte detaljhandel med sådanadrycker, SAMO anser alt vid en ylterligare inskränkning skulle denna ordninginföras också i Ålands- och Jyllandslrafiken liksom andra rutter med jämförlig reslängd, SAMO framhåller alt om en avveckling av skattefriheten på korlarutter blir nödvändig bör den mot bakgrund av sysselsättningsproblemen och medhänsyn lill bl, a, rederinäringens ekonomiska intressen ske etappvis som bedöms erforderlig, t. ex. . Detta skallenligt SAMO:s förslag kunna ske genom alt provianteringen av alkoholdryckersuccessivt reduceras tills den slutligen endast molsvarar den skattefriaserveringen ombord. Enligl min mening bör det vara av gemensamt nordiskt inlresseatt den smuggling som har konstaterats i samband med färjetrafiken snarastupphör. Om rederiernas åtgärder inte leder till önskat resultat anser jag alt generaltullslyrelsenbör få i uppdrag alt undersöka möjligheterna alt tillsammans med övriga berördanordiska tullmyndigheter införa begränsningar i provianleringen avalkoholdrycker så att det inte blir möjligt atl köpa slörre kvaniteter än vadsom lagligen får införas. Om det visar sig atl de förhållanden som har berörtsbeträffande den skattefria alkoholen i utlandslrafiken likväl kommer alt kvarståär det min bedömning att den nu legala skattefria införseln bör begränsas. Bliren sådan avveckling av den skattefria införseln nödvändig bör den mot bakgrundav sysselsättningsproblem och med hänsyn till bl. a. rederinäringens ekono- Prop.1980/81:179 17 miska inlressen ske etappvis under minsl en femårsperiod. När delgäller dessa yllerligare ålgärder bör det ankomma på regeringen all inom ramenför del nordiska samarbetet verka för samförslåndslösningar av de här angivnaproblemen. 3.2.4 Provision på försäljning av skattefriaalkoholdrycker SAMO tar i detta sammanhang upp en mer speciellfrågeställning. Vissa svenska rederier tillämpar, i likhet med de finskarederierna, ett procentlönesystem för den personal som sköter försäljningen avskattefria varor ombord på färjorna. Delta innebär att ju mer alkoholdryckeroch andra skattefria varor som personalen säljer, deslo högre blir deras lön.Motsvarande system lillämpas också av några svenska flygförelag. Från alkoholpolitisksynpunkt är en sådan ordning stötande. Jag anser del angeläget att rederiernaoch flygbolagen undviker alt genom provision på försäljning av alkoholdryckerstimulera till en ökad alkoholkonsumtion. Enligt min mening bör enbart riskenför negativa alkoholpolitiska effekter av det nuvarande systemet med provisionpå försäljning av alkoholdrycker motivera de avtalsslulande parlerna attmedverka lill förändringar som beaktar alkoholpolitiska aspekter. 3.2.5 Servering av alkoholdrycker på färjorna Frågan om servering av alkoholdrycker på färjor i utrikestrafikbehandlades relativt ingående i samband med alkoholpolitiska reform.I motsats till vad som är fallel inom landel - och i inrikeslrafiken - krävs inget tillstånd för alkoholservering ombord på den utrikes färjelrafiken. Alkoholpoliliskaulredningen föreslog (SOU 1974:91) att tillståndslvång för servering påpassagerarfartyg skulle gälla även i irafik mellan och annal nordisktland eller annan stat vid . 1976/77:108 konstaterade deparlemenlschefen altdet i olika sammanhang hade påtalats "att allvarliga missförhållandenråder vid servering ombord på fartyg i den internationellafartygstrafiken". Enligtdepartementschefens mening inrymde emellertid förslagel om tillståndstvångpraktiska problem, t. ex. med avseende på konlroll, som för sin lösning krävdeöverenskommelse på regeringsnivå mellan och andra berörda stater.Departementschefen ansåg "atl möjligheterna att uppnå sådanaöverenskommelser även i forlsältningen bör bevakas bl. a. i det löpandenordiska samarbetet". SAMO inskränker sig på denna punkt till att konstatera attbehovet av ålgärder vad gäller alkoholserveringen i ulrikestrafiken kvarståroförändrat. 1980/81. 1980/81:179 18 Frågan om en bättre serveringskontroll i den nordiskafärjetrafiken bör enligl SAMO:s mening bli föremål för överläggningarmellan de nordiska länderna. Jag avser att senare föreslå regeringen atl inom ramen fördel nordiska samarbetet ta initiativ till sådana överläggningar. 3.2.6 Straffet för varusmuggling Som jag lidigare har konstaterat har smugglingen avalkoholdrycker stor omfattning. SAMO framhåller viklen av att påföljden försmuggling görs så kännbar atl en tillräcklig prevention uppnås. För närvarandeär bötesstraffet för smuggling av en helbutelj (I liter) spritdrycker normalt100 kr. Därtill förverkas den smugglade spriten. Jag vill erinra om att med hänsyn tillpenningvärdets förändring har beslutat om en kraftig höjning avmaximibeloppet för böter i samband med varusmuggling. I detta sammanhang vill jag framhålla alt jag i prop.1980/81:76 har förordat straffskärpning för såväl grovt narkotikabrott och grovvarusmuggling avseende narkotika som för enkelt narkotikabrott och förvarusmuggling avseende narkotika. Yllerligare en fråga bör nämnas i della sammanhang. Pä framslällningav generaltullslyrelsen har regeringen bes'utat att ordningsbotskungö-relsen(1968:199) ändras så alt tulltjänsteman blir behöriga att förelägga ordningsbotför ringa varusmuggling. Detta innebär en förenkling av sanklionssyslemet sombör kunna frigöra resurser inom för effektivare åtgärder motresandesmugglingen. 3.3 Lördagsstängning av Systembolagets butiker Under de senaste årens alkoholpolitiska debatt har detfrån olika håll föreslagils alt Systembolagets butiker skall hållas slängda pålördagarna. I skrivelser till har krav på lördagsstängningav syslem-butikerna framförts av enskilda, en rad organisationer och flerakommuner. Önskemål om lördagsstängda systembutiker har också framförts avSystembolagels personalförening. Även Handelstjänstemannaförbundel har lill SAMOframfört samma önskemål. Frågan har också aktualiserats i riksdagsmotioner. Socialslyrelsen,som i en promemoria utförligt har diskuterat effekterna av lördagsstängdasystembutiker, har förordat att försök med sådan begränsning av öppettidernagenomförs. uttalade i sitt alkoholpolitiska beslut atldel bör kunna anförtros åt Systembolaget atl självt bestämma när butikernaskall vara öppna. Därvid förutsälles att några påtagliga förändringar av dågällande öppethållandetider inle skulle inträffa. 1980/81:179 19 Både permanent lördagsstängning och försök med sådanskulle innebära en så påtaglig förändring att bör höras i frågan. Frågan om lördagsslängning av Systembolagets butikerbehandlas i SAMO:s rapport. En majoritet av SAMO:s ledamöter föreslår alt ettförsök med lördagsstängda systembutiker genomförs. Av dem som förordar ett sädantförsök anser flertalet att det bör pågå av , medan tre avdem anser att försöksverksamheten bör begränsas till sommarmånaderna. Fyra av ledamöterna anser att en lördagsstängning av systembutikernainte är den rätta åtgärden mot alkoholmissbruket. Ledamöterna anser del viktigiatt man före införandet av restriktioner är säker på dessas effektivitet så attinte den allmänna "förbudströtthelen" ökar, SAMOredogör för den försöksverksamhet med lördagsstängning av iFinland (motsvarigheten till de svenska systembutikerna) som pågår sedan år1977, Denna försöksverksamhet är alltsedan år 1978 landsomfattande ochbutikerna har varit lördagsstängda , maj t. o. m. september. Effekternaav de finska försöken har studerats i en rad avseenden, varvid olika, alkoholpolitisktgynnsamma effekler har kunnal konstateras. Försökenhar medfört en viss minskning av den lotala alkoholkonsumtionen. Den mestnoggranna analysen av lördagsslängningens effekter på alkoholförsäljningengjordes års försök. minskadeförsäljningen från med . ökade dockförsäljningen av mellanöl. En ökning av alkoholserveringen på restaurangernakunde också noteras. Ökningen av mellanöls-och reslaurangförsäljningen var dockinle lika stor som nedgången av försäljningen från Alko-butikerna.Totalförsäljningen av alkoholdrycker -uttryckt i hundraprocentig alkohol -minskade sålunda med uppskattningsvis på grund avlördagsstängningen. Vid försök beräknades lördagsstängningen hamedfört en minskning av tolalkonsumlionen . Det mest påtagligaresultatet av försöken med lördagsstängda i är emellertidnedgången av antalet omhändertaganden för fylleri. Resultatet av 1978 årsförsök blev en klar nedgång av fylleri på allmän plats. Denna nedgång hadeinletts redan före försöksperiodens början. minskadefyllerifrekvensen med 12 proceni. uppgick emellerfidminskningen av anlalel omhändertaganden till . Totallunder veckosluten () var minskningen 23 proceni underförsöksperioden. Till denna stafisliska bild av försökels effekter påfyllerifrekvensen kan läggas rapporter från polismyndigheterna i en radkommuner, vilka nästan utan undantag redovisar en minskning avordningsproblemen och "en positiv verkan på den allmänna ordningen ochsäkerheten". 1980/81:179 20 Om en lördagsstängning av systembutikerna får dessadämpande effekter på storkonsumtionen av alkohol, borde man också enligt SAMOkunna förvänta sig positiva verkningar när det gäller viss brollslighet som ihög grad är koncentrerad lill veckosluten och slår i starkt samband med alkoholberusning.SAMO nämner särskilt våldsbrott, skadegörelse och trafiknykterhetsbrott. Del är vidare enligl SAMO sannolikt att enlördagsstängning skulle få den gynnsamma effekten att trycket på akutsjukvårdenminskade . 1 den finska diskussionen om effekterna av lördagsstängdaalkoholbutiker har ibland framförts farhågor för att stängningen skulle kunnaleda till en ökad langning av alkoholdrycker. Den ökning av langningen som endel polismyndigheter har förmärkt är emellertid inle så slor all den enligl denfinska polisens uppfaUning väger tyngre än fördelarna med lördagsslängning. SAMO har vid kontakter med det finska social- ochhälsovårdsministeriet inhämtat all ministeriet bedömer effekterna av dehittillsvarande försöken med lördagsstängda som i allt väsenlligtpositiva. Denna bedömning delas av polismyndigheterna, Alko och de socialamyndigheterna. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna har Alkosförvaltningsråd beslutat alt den hilfillsvarande försöksverksamheten skallpermanentas. Det innebär alt tills vidare är stängda maj t. o. m. september. Man överväger ocksä att hålla butikernastängda alla under årel. Den finska regeringen har ännu inte tagitställning lill delta förslag. Slyrelsen för Systembolaget, som har beretts tillfälle attyttra sig över SAMO:s förslag, avstyrker i sitt remissvar förslagel omlördagsstängning av systembutikerna. Enligt Systembolagets mening innebär beslulom försök med lördagsstängning i reahteten ett beslut om permanentlördagsstängning. Därför krävs, enligt bolagels mening, en betydligtgrundligare utredning än den SAMO har åstadkommit. Skall man likväl pröva lördagsstängning bör del ske med siörstaförsiktighet, understryker Systembolaget. Enligt bolagets uppfattning är det iså fall lämpligast att införa lördagsstängning - i praktiken permanent -undersommarmånaderna från och med det år regeringen beslämmer för attså småningom, om erfarenheterna motiverar det, utvidga den årliga lördagsstängningsperioden. Enligt Systembolaget kan någon mätbar effekt av enlördagsstängning inte väntas på den totala alkoholkonsumtionens omfaftning. Denrapporterade minskningen av alkoholkonsumtionen i var större under deförsta försökspferioderna än under de senaste. Mot denna bakgrund förefallerdet, anser bolaget, som om kundkretsen i allt mer anpassat sina inköp lilllördagsslängningen, så alt denna efter hand har förlorat sin effekt. 1980/81:179 21 Systembolaget anser vidare atl den i iakttagnaminskningen av fylleriförseelserna inle behöver innebära atlmissbrukarna har minskat sin konsumtion ulan endast alt de har förskjutit dentill andra lider. I sitt yttrande pekar Systembolaget även på vissapraktiska problem som en lördagsslängning av systembutikerna skulle föra medsig för bolagel. När det gäller konsekvenserna för Systembolagelspersonalrekrytering säger bolaget bl. a. atl en lördagsstängning visserligenskulle underlätta rekryteringen av heltidsanställd personal, men samtidigtförsvåra rekryteringen av deltidsanställd personal, eftersom dedeltidsanställda skulle komma att få kortare tjänstgöringstider och därmedlägre inkomsler. Bolagelkonstaterar vidare alt syslembutikernas försäljning skulle komma alt öka underfredagarna vid en lördagsstängning. Detta innebär enligl bolagel all en stordel av butikerna skulle få för liten kapacilel för försäljningen underfredagseftermiddagarna. I sitt remissyttrande avslyrker sålunda Systembolagetförslaget om lördagsstängda systembutiker. Denna ståndpunkt har emellertidsenare kommit atl i någon mån modifieras. Vid en uppvaktning i socialdepartementetav bolagets verkställande direktör och personalföreningen har nämligenföreningen förklarat atl dess krav avser en permanent lördagsslängning under detre sommarmånaderna, juni till och med augusti. Bolagets verkslällande direktörhar uttalat att han efter konsultation med flertalet av ledamöterna i bolagetsstyrelse kan acceptera en permanent lördagsstängning under de tre nämndamånaderna, trots att del enligl honom är föga troligt atl detta ger någramätbara alkoholpolitiska fördelar. En permanent lördagsslängning avsystembutikerna skulle kunna tjäna som enförsöksverksamhet i den meningen att resultatet av sommarstängningen skullekunna bilda underlag för ett framtida ställningstagande till frågan om en ev.utvidgning av lördagsstängningen till atl omfalta alla .