prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Regler om skyldighetför barnmorska alt föra s. k. förlossningsjournal finns i 10 § reglementet(1955:592) för barnmorskor. Glasögonoptiker skall enligt socialstyrelsensinstruktion för dessa (1976:75) föra journal rörande sin verksamhet, t. ex. iform av kortregisler, vilkel skall innehålla uppgift om kundens namn ochfödelsetid, läkarens ordination, av optikern utförda undersökningar och derasresullal saml om utlämnande av glasögon. Socialslyrelsen har i 27 §normalreglemente för mödra- och barnhälsovården (MF 1969:39) skrivit inskyldighet atl i sådan verksamhet föra journal. Enligt bestämmelser som utfärdats av skolöverstyrelsenefter samråd med socialslyrelsen, åligger det skolläkare att liHse atlhälsokort förs för varje skolans elev. Vid sjukhusvård gäller enligl föreskrift i 31 §sjukvårdskungörelsen att överläkare åligger atl se lill atl föreskrivna ellereljest behövliga journaler m. m. förs. Enligt 39 § samma kungörelse fårsocialstyrelsen meddela föreskrifter om journaler m.m. och fastställablanketter lill de formulär som erfordras. Sådana bestämmelser har meddelatsbeträffande lasarett för psykiatrisk vård. Belräffande enskilda vårdhem gällerenligt 16 § stadgan om enskilda vårdhem m. m. atl vårdhemsläkare åligger all setill alt av socialslyrelsen föreskriven journal förs vid hemmet och förvarasdär. om vad en journal skall innehållaär få och knapphändiga. För den sjukhusbundna somatiska vården finns inga föreskrifteri delta avseende. Socialslyrelsen har meddelat bestämmelser i en kungörelse omjournalföring i öppen vård (MF 1965:108) och om journaler vid enskilda vårdhem(MF 1970:46). Journal i öppen värd skall - där inte särskildaomständigheter föranleder annal - innehålla (1) pafienlens namn och födelsefid(2) dalum för konsultationer, (3) uppgifter angående anamnes (anamnes =sjukdoms förhistoria), utförda undersökningar och deras resullal samlbehandlingsåtgärder, i den mån de är erforderHga för bedömande av patientenshälso- och sjukdomstillstånd samt (4) uppgifter om utfärdade remisser och intygsom har samband med vården. har i elt cirkulär (MF 1973:90) omavfallande av läkarintyg. Del II 8:12 Skr. 1980/81:103 100 läkarutlåtande, journaler m. m. meddelat vissa yllerligareanvisningar angående journalföring. Bestämmelserna tar huvudsakligen sikte påatt fästa läkarens uppmärksamhet på att för patienten kränkande ellernedsättande omdömen inle bör las in i intyg, ullålande eller journaler. Inom hälso- och sjukvården förekommer - förutompatientjournalerna -yllerligare palientdokumenlalion som saknar någon entydigförfattningsreglering. En viss överblick över de handlingar som förekommer gesi de allmänna råd om gallring i vissa medicinska arkiv som f. n. är föremål föröversyn. Olika rutiner gäller för palientdokumenlalion mellan olikasjukvårdsområden men ibland också mellan kliniker på samma sjukhus. Deltagäller både journaler och andra palienluppgifler. gäller dock lill övervägande del alt konventionellajournaler förs. Förutom de klinikvis förda journalerna förekommer på några hålli landel försök med enhets- och samlingsjournaler, som omfattar informationfrån flera kliniker (motsv.). Videoteknik och bandupptagningar har kommit attanvändas alltmer inom vården. Inom sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri) pågår fortlöpande projektarbeten avseendejournalhanlering och journalulveckling. En grundjournal har utarbetats somkommit all användas i stor utsträckning inom vården. I växande ulslräckning används emellertid mikrofilmninginom hälso- och sjukvården. Spri har efter utredning gett ut rekommendationerfill sjukvårdshuvudmännen belräffande mikroarkivering av patientjournalerbaserade på kostnadsberäkningar som visar alt denna typ av arkivering är ellförmånligt alternafiv. Datorteknikens användning inom hälso- och sjukvården harhittills haft begränsad omfallning. Denna tekniks användningsområden är dockfortlöpande föremål för utredning och överväganden. Inte heller när det gäller sättet för förvaring avjournalerna finns normalt centralt utfärdade föreskrifter, utan det ankommer påde enskilda sjukhusdirektionerna all besluta om detta. Förvaringen sker både iprimärarkiv vid klinikerna och vid centralarkiv för hela sjukhus. För all dokumentation inom hälso- och sjukvården gällerall den omfattas av tryckfrihetsförordningens och sekretesslagstiftningensbestämmelser om offentlighet och sekretess. Journaler och annan dokumenlafioninom den allmänna hälso- och sjukvården ulgör allmänna handlingar enligttryckfrihetsförordningen. En journal anses upprättad - och är därmed allmänhandling - så snart den färdigställts för anteckning och införing. Föruppgifter inom vården gäller dock bestämmelser om ell omfattande sekretesskyddför den enskilde och hans nära anhöriga. Genom den nya sekretesslag (1980:100)som beslutat om och som träder i krafl förstärksden enskildes inlegrilelsskydd inom hälso- och sjukvården yllerligare bl. a.genom alt sekretesslagens bestämmelser kommer all gälla även mellan och inommyndigheter och genom att sekretessen i princip endast kan brytas genom föreskrifterom uppgiftsskyldighel i lag eller förordning. För datajournaler gällerdärutöver datalagstiftningens bestämmelser om sekretess. har i sitt huvudbetänkandeHälso- och sjukvårdspersonalen (SOU 1978:26) lagt fram förslag om allpatienterna under vissa förutsättningar skall ha rätt att få sina journalerhelt eller delvis förstörda. Enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen har patienten fr. o. m. fått denna rätt. 101 Kommittéer: Del II 8:12 Medicinalansvarskommitténhar vidare behandlat patientjournaler ur olika aspekter. När del gällerskyldigheten all föra journal konstaterar kommittén alt förhållandena motiveraren översyn av hela del rådande systemet med hänsyn främsl lillintegrilelsintressen och atl det bör göras en genomgång och ell försök atlsamordna reglerna för i vilka fall och av vem journal skall föras. Skälföreligger enligl kommittén för alt de grundläggande reglerna om skyldighet atlföra journal alltid ges förfaltningsstöd. Översynen bör omfalla alldokumentation, underrättelse till andra myndigheter, patientregister o. s. v.och även avse olika dokumenlalionsmeloder. Kommittén konstaterar dock atl deorganisatoriska förhållandena på sjukvårdsområdet är så olika all ensamordning inte kan komma lill stånd men förulskickar all situationen kan blien annan när hälso- och sjukvårdsutredningen lagt fram förslag tillramlagstiftning på hälso- och sjukvårdens område utgående från en helhetssyn påhälso- och sjukvården. När del gäller innehåll och utformning av journalernakonstaterar kommittén atl en reglering i lagform knappast är möjlig. I prop.1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.instämde föredragande statsrådet i kommitténs överväganden och förordade atl enöversyn av bestämmelserna om patientjournaler och andra dokumenlalionsfcrmerborde övervägas sedan hälso- och sjukvårdsutredningen avslutat sill arbele.Riksdagen har beslutat i enlighet härmed (SOU 1979/80:16, rskr 1979/80:130). är ettcentralt dokument inom hälso- och sjukvården. Syftet med gällande bestämmelserom journaler m. m. är i första hand all lillgodose patienternas intresse av engod och säker vård. Journalen ger således den enskilde yrkesutövarenmöjligheler att följa egnas och andras tidigare diagnoser ochbehandlingsålgärder. Samhället får möjlighet alt kontrollerakvaliteten i yrkesutövningen. har även forskningens intresseav journalmaterialel betonats bl. a. för alt förebygga sjukdomar och skadorinle minst inom den yrkesmedicinska verksamheten och inom förelagshälsovården.Patienten har emellertid också ell slarkl intresse av att personliga uppgifterom honom inle sprids obehörigen. Det förhållandet atl inom den modernasjukvården allt mer används olika nya dokumentationsmetoder såsom band- ochvideoupptagningar, fotokopiering, datateknik och mikrofilmning försvårarkontrollen över spridningen. Gällande bestämmelser omskyldighet att föra journal är begränsade fill etl fåtal personalgrupper ochvissa verksamhetsformer inom hälso- och sjukvården. Endast vissaminimiuppgifler skall antecknas i journalen. Regler saknas för hur en journalskall vara utformad och vilka andra dokument som skall föras inom hälso- ochsjukvården. Delta gäller även frågan om hur journaler m. fl. De bestämmelser som finns är svårtillgängliga och spridda iförfattningar utfärdade på olika nivåer och av oHka organ. En översyn bör därför skeav utformningen av den grundläggande patientdokumentationen inom hälso- ochsjukvården med hänsyn såväl fill pafienternas intresse av god och säker vårdsom fill deras integritets- och rätlssäkerhelsintressen. Översynen bör ledatill förslag om vilka befattningshavare som skall vara skyldiga att förajournal, i vilka situafioner skyldighet skall föreligga och inom vilkaverksamhetsformer journal skall föras. Översynen bör omfatta även de övrigahandHngar om pafienterna som behövs inom hälso- och sjukvården såsompafienlliggare, patientregister och uppgifter om patient till annan myndighet.Översynen bör också omfalla vad journalen bör innehålla och hur journalen börvara utformad. Del II 8:12 8kr. 1980/81:103 102 intresse är att belysa möjligheterna att förenkla ochförbilliga journalhanteringen, t. ex. med ändamålsenliga administrativarutiner eller med användande av modern teknik. Utgångspunkten bör vara atl degrundläggande bestämmelserna om skyldigheten all föra journal bör ges i lag.Vid översynen bör eftersträvas en ökad enhetlighet av bestämmelserna. Så långtdet är möjligt bör likartade bestämmelser föras samman i en enda författning. Översynen bör ske i nära samarbete med Spri. Vidare börhåHas fortlöpande och nära kontakt med . I fråga omdokumentation inom skolhälsovården bör samråd ske även med Svenskakommunförbundel. Under översynsarbelel bör kontakt också tas med försvaretssjukvårdsstyrelse och värnpliktsverket. F. n. ses bestämmelserna om gallring av de medicinskaarkiven över av en särskild utredare (1980:03). Alt utföra den förordadeöversynen bör ges som ett tilläggsuppdrag till den särskilda utredaren. Vissapraktiska frågor har uppkommit i samband med användningen av olika nya metoderför dokumentation, rörande förvaringsrutiner, rutiner för folokopiering ochutlåning av journaler, diklering av journaler och rättelse, ändring ellerförstöring av journal, t. ex. hur förstöring eller ändring av en mikrofilmadjournal praktiskt skall ske. Frågan om vem som ansvarar för riktigheten avinförda anteckningar i journaler och om varje införd uppgift skall signeras avbehandlande läkare diskuteras ofta bland den berörda personalen. Den ökandeanvändningen av diktafoner i journalhanteringen vållar också problem både vadgäller komprimering av journaltexten och ansvarel för rättelser eller ändringari den utskrivna texten. saknas en enhetlig reglering av dessa frågorvilkel vållar osäkerhet bland personalen framför allt med hänsyn fillpatienternas integritets- och rättssäkerhelsin-tressen. I den utsträckning detvisar sig möjligt och lämpligt bör översynen också omfalla dessa och liknandefrågor. Utredaren bör under översynsarbelel ta del av de erfarenheter somförekommande försöksverksamheter med problemorienterade patientjournaler bl. a.på samnordiskt initiativ kan ha givit. Med hänvisning till vad jag här har anfört hemställer jagatl regeringen beslutar om tilläggsdirektiv till utredningen om gallring avmedicinska arkiv m. m. i enlighet med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. 103 Kommittéer: Del II K:l Departementschefen,statsrådet , anför. Dencivila luftfarten i regleras i luftfartslagen (1957:297, omtryckt1979:643) och luftfartskungöreisen (1961:558, ändrad senast 1978:553). Tilldessa ansluter också vissa andra regeringsförfattningar av mera speciellkaraktär. Författningarna återspeglar helt naturligt de uppfattningar som råddevid tiden för deras tillkomst om lämplig disposition och språk. Under den tidsom har förflutit därefter har emellertid synsättet förändrats. Enligt minmening motiverar denna utveckling en samlad översyn av luftfartsförfattningarna.För detla ändamål bör del tillkallas en särskild utredare. Som jag redan har antyttbör översynen i första hand ha karaktären av en språklig och redaktionellöverarbetning. Därutöver finns emellerfid också vissa frågor av sakHg innebördsom bör behandlas av utredaren. Bl.a. har luftfartsverketoch i olika framställningar till regeringenaktualiserat frågan om vissa ändringar i luftfarts-lagstiftningen. Inomkommunikafionsdepartemenlel har också upprättats en promemoria den 19 december1979 med en redogörelse för vissa mindre frågor, som bör behandlas avutredaren. Jag vill också erinra omdet arbete som f.n. bedrivs rörande luftfartspoli-liska frågor avlufllransporlutredningen (K 1978:07). Del är angeläget all utredaren samrådermed lufttransportutredningen så alt hänsyn kan tas lill deförfattningsändringar som kan visa sig bli nödvändiga med anledning av utredningensöverväganden. Samråd bör givetvis också ske med andra ulredningar som arbetarmed frågor av intresse i delta sammanhang. Utredaren bör varaoförhindrad att ta upp även andra frågor som har samband med uppdraget och somkan komma all aktualiseras under arbelets gång. Luflfartslagstiftningenhar tillkommit efter nordiskt samarbete. Delta ledde fram till attluftfartslagsfiftningen i , , resp. i alltväsentligl skulle bH Hkalydande. I samarbetet förutsattes emellertid attnafionella förhållanden kunde föranleda författningsändringar som inle rubbadegrunderna för samordningen. Del kan inle uteslutas atl utredarens arbete kankomma alt tangera områden där en nordisk samordning bedöms som väsenllig. Omså skulle bH fallet bör utredaren samråda med de berörda myndigheterna iDanmark, och . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för kommunikafionsdepartemenlel altfillkalla en särskild utredare med uppdrag alt se över luftfarlsförfalt- 1980/81:103 104 alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver altkostnaderna för utredningen skall belasta sjätte huvudfitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av forsknings- och utvecklingsverksamheten inomtransportområdet Departementschefen, statsrådet , anför. Enligl beslut i anledning av prop. 1978/79:99om en ny trafikpolifik (/79:18, rskr 1978/79:419) skall en utredninggenomföras för alt se över formerna för transportforskningen i landel.Utredningens huvuduppgift skall vara all se över iransportforskningensorganisation och formerna för samverkan mellan olika forskningsorgan. För dellaändamål avser jag tillkalla en särskild kommitté. Jag återkommer i del följandetill kommitténs arbetsuppgifter. I ett samhälle som måsle vägledas av principer om godhushållning med resurser, personHg säkerhet och god miljö krävs avtransportsektorn en snabb leknisk och funktionell utveckling. Det gäller atltillskapa en tillfredsställande trafikförsörjning i landets olika delar lilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Detla förstärker behovet av eneffekfiv transportforskning. Ansvaret för forsknings- och ulvecklingsarbelel rörandeIransporler är uppdelat på ett stort anlal organ. Uppdelningen är i och för sigförklarlig eftersom den återspeglar del förhållandet alt Iransportfrågornaberör i stort sett alla väsentliga samhällsområden. Transportfrågorna ses - somframgår av del följande - inle bara från trafikpolitiska ulan också från bl.a.industripoliliska, energipolitiska, miljöpolitiska och jämställdhelspolitiskautgångspunkter. krävs en effektiv samordning av forskningsinsatsernamellan oHka organ. Statliga forskningsråd och myndigheter med FoU-slödjandefunktioner som berör transportområdet är transporlforskningsdelegationen (TFD),styrelsen för teknisk utveckling (STU), delegationen för energiforskning (DFE)och statens råd för byggnadsforskning (BFR). Trartsportforskningsdelegalionen (TFD) inrättades genombeslut av riksdag (prop. 1971:79, TU 1971:7, rskr 1971:190). Enligtinstruktionen (1971:489) för transporlforskningsdelegationen (omtryckt1975:1069) handhar delegationen uppgifter som avser initiafiv, planläggning,samordning och stöd i fråga om forskning och utveckling rörande transporter,trafik och trafiksäkerhet i den mån sådana uppgifter inle ankommer på annanstatlig myndighet. 105 Kommittéer:Kommunikationsdepartementet Del II K:2 Enligt instruktionen åligger det delegationen särskilt atti fråga om transporter, trafik och trafiksäkerhet bl.a. följa utvecklingen ochdärvid samverka med berörda myndigheter, insfitutioner, forskare och företag.TFD skall vidare upprätta elt långsiktigt program för forskning och utvecklingoch fortlöpande förnya detla saml främja samverkan mellan berörda myndigheteroch institutioner i fråga om planläggning och genomförande av forskning ochutveckling. I uppgifterna ingår även atl planlägga och genomföra eller låtagenomföra utrednings-, forsknings- och utvecklingsprojekt, planera och fördelastatligt stöd fill forskning och utveckling samt främja ändamålsenliginformations- och dokumentationsverksamhet. Förutom nu nämnda ordinariearbetsuppgifter har TFD ålagts programansvar för del i program 2"Energianvändning för Iransporler" ingående delprogrammetinom det av beslutadehuvudprogrammet Energiforskning. Styrelsenför leknisk utveckling (STU) har bl.a. till uppgift atl lämna statligt slödlill leknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. På transportområdetstöder STU främsl fillämpad transportforskning och utvecklingsarbete medleknisk inriktning vid tekniska högskolor, flygtekniska försöksanstalten,forskningsinstilufioner och företag. Etl nytt område för STU är Irafiksäkerhelsteknik.STU skall inte bara beakta behovet av all utveckla transportsystemet, utanockså allmänt stödja forskning som kan stimulera industriell utveckling. Förprojekt som berör både TFD och STU har skett en gränsdragning som innebär altTFD stöder forskning beträffande transportsystem och STU teknik- ochkomponentulveckling i transport- och hanieringsanordningar ofta i anknytningtill produktions- och hanleringspro-cesser inom industrin. Inomenergiforskningsprogrammel har STU självständigt programansvar för det iprogram 2 ingående delprogrammet . Delegationenför energiforskning (DFE) har som en av sina uppgifter att stödja övergripandesystemstudier inom ramen för del statliga energiforskningsprogrammet. DFE harvidare fill uppgift alt samordna forsknings- och utvecklingsverksamheten inomenergiområdet och alt ta fram underlag för planering av forskning ochutveckling inom delta område i ell långsiktigt perspektiv. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) stöder bl.a. forskning inomsamhällsplaneringens område. har man bl.a. startat olikaprojekt som berör trafik och bebyggelse. Verksamheten har varit av relafivtliten omfattning, men flera projekt med en bredare och mindre tekniskinriktning har initierats, bl.a. studier om olika trafikantgruppers krav påtrafiksystemet. Ansvaret för forskningen inom detla område fördelas mellan TFDoch BFR enHgt praxis så att TFD stöder forskningsarbeten som berörhuvudtrafikleder och därtill knuten trafikavveckling medan BFR bevakarforskningsfrågor som berör lokala trafiknät, anpassning av trafiknät ochbebyggelse samt miljöproblem i tätbebyggelse. Etl annal forskningsstödjandeorgan med viss anknytning till transportområdet är arbelarskyddsfonden. Statliga institufioner som har fill huvuduppgift attbedriva eget och uppdragsfinan.sieral forsknings- och utvecklingsarbete påtransportområdet är statens väg- och trafikinstitut (VTI, flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) och slalens skeppsprovningsanslalt (SSPA). VTI, sombildades med TFD, bedriver forsknings- och utvecklingsarbete främslinom vägtransporlområdet. Enligl förordningen (1971:233) med instruktion för 1980/81:103 106 statens väg- och trafikinstilut (omtryckt 1975:1067, ändrad1979:513) har institutet särskilt till uppgift att bedriva dels forsknings- ochutvecklingsverksamhet, dels systematisk informations- ochdokumentationsverksamhet rörande sådan verksamhet saml all sprida kännedom omde resultat som nåtts i arbetet. Verksamheten avser till största delentillämpad forskning, men även utvecklingsarbete och viss grundforskning.Verksamheten vid VTI finansieras lill ungefär hälften genom uppdragsverksamhet. FFA bedriver forsknings- och utvecklingsarbete inomflygområdet med uppgift atl främja utvecklingen av flygtekniken inom landel.Slalens skeppsprovningsanslalt har lill främsta uppgift att utföra provningaroch undersökningar av belydelse för skeppsteknik och sjöfart. Vid sidan av de särskilda FoU-institulionerna på transportområdetkan nämnas slalens geotekniska institut (SGI) som utför forsknings- och utvecklingsarbeteav betydelse inom bl.a. vägområdet. Insfitutets verksamhet finansieras tillövervägande del genom uppdragsverksamhet - främsl för slalens vägverk. Flera statliga förvaltningsmyndigheter bedriver egenutvecklingsverksamhet. Det gäller , statens vägverk,, luftfartsverket och trafiksäkerhetsverkel. Därutöver är dessamyndigheter uppdragsgivare för forsknings- och utvecklingsarbeten vid olikainstitutioner och förelag. Inom väg-, luftfarts-, järnvägs- ochsjöfartsområdena sker dessulom forskningsverksamhet genom internationellaorganisafioner. I fråga om trafikens miljöpåverkan bedriver eller stöder iförsta hand slalens naturvårdsverk och slalens vägverk sådan forskning. Regeringen har tillkallat en särskildkolleklivlrafikberedning (K 1979:07) med uppgift alt analysera behovel av nyairafiklösningar på kollektivtrafik-området, initiera, följa upp och utvärderaförsöksverksamhet med nya trafiksystem, följa den nationella ochinternationella utvecklingen på området och pröva olika utvecklingsåtgärderför den kollekfiva trafikförsörjningen i tätorter av olika struktur.Beredningen förutsätts bedriva sitt arbete i nära kontakt med statligaforskningsorgan och myndigheter med allmänt forsknings- ochutvecklingsslödjande funkfioner som berör transportområdet. Bland enskilda organisationer och förelag som är inriktadepå transportforskning kan nämnas (). TFK gör undersökningar och utredningar på del Iransporttekniska ochIransportekonomiska området. I detla sammanhang bör även framhållas detomfattande forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs inomIrafikmedelsindustrin och inom trafikförelag, konsultföretag m.fl. Synen på arbetsuppgifterna för forskningen ochutvecklingsarbetet inom transportområdet har successivt ändrats under senareår. Ökad vikl har kommit att läggas vid frågor rörande bl.a. trafiksäkerhet,miljö och energiförbrukning. Transporterna har också allt mer kommit alluppfattas och behandlas som en integrerad del i produkfionsprocessen inomindustrin, handeln, jord- och skogsbruket. Det ömsesidiga beroendet mellantransportsystemets utveckling och bebyggelse- och samhällsulveckHngen harbhvit allt tydligare. Det är bl.a. mol denna bakgrund som flera organ isamhället från delvis andra ulgångspunkter än de trafikpolitiska har beröringmed Iransportforskningen. torde framför allt också behovel avnya trafikformer, nya och utvecklade irafikmedel och transportsystem samt nyadrivmedel och drivkällor komma atl öka. 107 Kommittéer: Del II K:2 Dennautveckling innebär ökade krav på forsknings- och utvecklingsverksamheten inomtransportområdet. Samfidigl ökar behovet av samverkan mellan olikaFoU-stödjande organ liksom mellan myndigheter, institutioner. i fråga om planläggning och genomförande av forsknings- ochutveckHngsverksamhel. Dessulom ökar behovel av kontakter och samarbeteforskare emellan liksom mellan forskare och forskningsavnämare. Ökade kravställs också på informations- och dokumentationsverksamheten.