prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Svensk industrihar i stort sett försvarat sina andelar vad avserhandeln med i-länderna samt med . Marknadsandelen har förstärkts påu-länder i medan den minskal krafligl pä statshandelsländer ochu-länder i . Blandkonkurrentländerna har framför allt och kraftigt stärktsina positioner . Vidare har exporten frän vissa mindre,europeiska konkurrentländer som , och också växt mycketsnabbi. Dessa tre länders kapital varuexport är dock fortfarande liten. För att i absoluta värden redovisa den del av den svenskaexporten som utgörs av kapitalvaror (inkl. entreprenad- och konsultverksamhet)och 1980/81:130 298 somdärmed är av primärt intresse för exporlkreditstödets utveckling och utformningär den officiella statistiken otillräcklig. Delta beror dels på atl exporten aventreprenad- och konsultverksamhet är ofullständigt redovisad, dels att denofficiella statistiken även omfattar inlernleveranser frän svenska företag tillutländska dotterbolag. Internleveranser är inle stödberältigade. om exportfinansieringsfrägor, som besvarats av 75 svenskakapilalvarutillverkare saml entreprenad- och konsultföretag med betydandeverksamhel i utlandel, innehöll även frågor om företagens export. Samtligaslora exportörer av kapitalvaror (inkl. entreprenad- och konsultverksamhet)besvarade enkäten. Utredningen bedömer därför att enkäten tämligen väl återgerden svenska kapilalvamex-portens totalvolym exkl. inlernleveranser. Enkätföretagensexport (exkl. inlernleveranser) uppgick är 1979 till 25550 milj. kr. Enligt denprognos förelagen redovisade beräknas exporten uppgå till 30220 milj. kr. har dennaexpori ökal med 12,per är i löpande priser vilket beräknas motsvara ca 3,5%per år i volym. Enliten men växande del av kapitalvaruexporlen utgörs av enlreprenad-och konsultverksamhet.År 1979 svarade dessa branscher för av enkätföretagens lotala expori.Koncentrationen är kraftig. Hälften av kapitalvaruexporten (inkl. entreprenad-och konsultverksamhet) kommer frän de fem största exportörerna. Samtidigtkonstaterar ulredningen att de medelstora förelagen haft en starkareexportökning under senare är än övriga företag. Avenkätföretagens redovisade expori gär till andra i-länder, tillstatshandelsländer, till OPEC-länder samt resterande lill övriga u-länder.Den sistnämnda posten är tämligen jämnt fördelad pä i , Asienresp. Exportens fördelning på enskilda länder kanvariera starkt frän år lill år p.g.a. vissa myckel stora kontrakt. Kontraktöver 100 milj. kr. svarade för drygt en fjärdedel av helakapitalvaruexporten. konstaterar ulredningen att utgjordesav kontrakt understigande en milj. kr. Bilden av kapitalvaruexporten som enbartbestående av mycket stora anläggningsprojekl är därför felaktig. Föralt fä etl perspektiv på den "potentiellt" statsstödda kapital varuexportens(inkl. entreprenad- och konsultverksamhet) nuvarande betydelse för svensklnäringsliv har utredningen gjort en jämförelse med den totala varuexporten.Enkälförelagens export av kapitalvaror (exkl. inlernleveranser) lillslalshandels- och uppgick är 1979 till ca . Dettamolsvarar av den totala svenska varuexporten och av densvenska industrins totala saluvärde. Andelen av förädlingsvärdet är nägotmindre än andelen av exporten på grund av det höga importinnehållet ikapitalvaror. Prop.1980/81:130 299 Den statsstödda exportkredilgivningen omfattar stöd lillmedel- och långfristig finansiering (krediter med löptider ellerlängre). Av ulredningens enkät framgår att medel- och långfristig kreditgivningenbart utnyttjas för en mindre del av förelagens kapilalvaruexport. Förenkälföre-tagen gäller atl av exporten är konlantaffärer eller affärer medkort-frisliga exportkrediter. De medel- och långfristiga exportkrediternasvarar således för av exporten. Dessa krediter har ökat i betydelse underde . Två huvudformer av exportkrediter brukar vanligtvisurskiljas. Leverantörskrediter innebär i korthet atl exportören finansierarden lämnade krediten med egna medel eller genom lån. Köparkrediler å andrasidan innebär att det är köparen eller köparens bank som slår som låntagare.Köparkrediterna har blivit allt vanligare och har ökal sin andel avenkät-företagens medel- och långfristiga exportkrediter frän av kontrakttecknade till prognostiserade för kontrakt som tecknas . De statsstödda exportkrediterna är, liksom exporten,slarkl koncentrerade till de största företagen. Av de redovisade enkätsvarenframgår atl av de statligt subventionerade exportkrediterna är 1980beräknas gå lill fem stora företag och koncerner. De mindre och medelstoraföretagen tecknar i ytterst ringa ulslräckning kontrakt med kreditlideröverstigande . Av de medel- och långfristiga exportkrediter som dessaföretag lämnade hade en löptid överstigande medanmotsvarande andel för storföretagen var . Den totala medel- och långfristigt finansieradekapitalvaruexporlen (inkl. entreprenad- och konsultverksamhet men exkl.internleveranser) till slalshandels- och motsvarar enligt ulredningensbedömning ca 3,av den lotala svenska varuexporten. Vissa effekter av statsstödd exportkreditfinansiering Utredningen konstaterar att erfarenheterna av SEK-systemetär begränsade såväl tidsmässigt som vad gäller systemels utbredning. Avdrag/bidragsystemetanvänds i mycket ringa omfattning. En utvärdering av etl stödsystem av typen subventioneradeexportkrediter mäste grundas på ett antagande om vad som skulle inträffa omstödet inte funnits. Utredningen slår fast atl några säkra svar pä sädanahypotetiska frägor aldrig kan ges. Med anledning av de begränsade erfarenheterna och demetodologiska svårigheterna gör utredningen därför inle några kvantitativabedömningar av subventionernas betydelse för exporten av kapitalvaror (inkl.entreprenad- och konsultverksamhet). Med utgångspunkl från bl.a. den svaga 1980/81:130 300 lönsamheten inom svensk verkstadsindustri, den hårdakonkurrens som föreligger samt de betydande subvenlionsinslag som destatsstödda exportkrediterna innebär (räknat på exportpriset) anserutredningen det dock sannolikt att exporten av kapitalvaror blivit slörre än omsädan subventionering ej förekommit. Speciellt belydelsefulla torde de subventioneradekrediterna ha varit för slörre projekt och för projekt pä slalshandels- ochu-länder, projekt där subventionsinslagel är särskill högt. Utredningen har ocksä granskat exporten av kapitalvaror urvissa andra aspekter. a. kan konstateras atl den del av denna export som idagslägel finansieras med medel- och långfristiga krediter kan beräknas beröra25000-30000 sysselsättningstillfällen av vilka mer än hälften finns i vissaslörre tätorter i Syd- och . Vidare kankonstateras att samtliga delbranscher inom kapitalvaruomrä-det kanklassificeras som kunskapsinlensiv tillverkning. kan redovisa ellväxande överskott i handeln med utlandel vad avser kunskapsintensiva resp.mycket kunskapsintensiva produkter. Det är framför allt de myckelkunskapsintensiva kapilalvaruproducerande branscherna som redovisar etlstigande överskott i utrikeshandeln. bör framhållas att kapitalvarorinnehåller en högre andel importvaror än genomsnittet för svensk industri. Avvarje krona i kapilalvaruexport ulgör den inhemska förädlingsvärdeandelen igenomsnitt medan köps in i form av underleveranser m. m. fränutlandel. Belräffande konjunkturberoendet pekar uppgifter fränenkälföretagen pä att utvecklingen varit stabil. Förenskilda förelag har dock de ärliga variationerna i vissa fall varil slora. Ylterligare ett av kapitalvaruproduktionens kännetecken ärden relativt låga förbrukningen av energi. Räknat per försäljningskrona görexempelvis verkstadsindustrin av med mindre än en sjundedel av den energi somförbrukas inom massaindustrin. Somavslutning på genomgången av effekter av en statsslödd exporlkreditfinansieringägnar ulredningen stor uppmärksamhet ål de slatsfinansiella kostnaderna. Underperioden juli 1978-juni 1980har staten utbetalat 51 milj. kr. till SEK. Underandra beräknas den statliga kostnaden bli närmare 52 milj. kr.Della är emellertid bara början av en läng period av statliga ersättningar tillSEK även om hänsyn enbart las till redan ingångna avtal. Eftersom en betydandeeftersläpning föreligger vad avser statens kostnader kommer slora utgifter förredan ingångna avtal atl åsamkas staten . De tvä förstaårens krediter och kreditavlal i SEK-systemet beräknas under perioden 1981-1990komma all kosta staten ytteriigare 470-630 milj. kr. i fasla () priserutöver de drygt 100 milj. kr. som redan utbetalats t. o. m. är 1980. Utredningen har också beräknal statens koslnader vid enfortsatt expansion av SEK-systemet. Beräkningarna, som bygger på uppgifterfrän SEK;s kansli, har gjorts utifrån olika antaganden om volymutveckling Prop.1980/81:130 301 m. m. Kalkylerna visar att det framför allt är skillnadenmellan marknadsräntan (SEK:s upplåningskostnad) och SEK-ränlan som påverkarstatens koslnader. Vid nuvarande (. -80) räntegap mellan marknadsräntaoch SEK:s genomsnittliga ullåningsränta (drygl 5 procenlenheler) kommer statensåriiga kostnader all stiga till ca 240 milj. kr. och 295-485 milj. kr.år 1985 (räknat i 1980 ärs priser). Utredningenredovisar ocksä vissa kalkyler över avdrag/bidragsystemets kostnad. Dennakostnad är dock svår atl exakt uppskatta eftersom tillgängliga uppgifter ärofullständiga dels om systemets verkliga ulnylljan-degrad. dels omrefinansieringsräntan, tidpunkt för kredilavlyft m.m. I den grova kalkyl somutredningen redovisar uppskattas den sammanlagda statliga kostnaden (i löpandepriser) för gjorda åtaganden i avdrag/ bidragssystemet till ca 40milj. Kostnaden fördelar sig ungefär lika pä statsskatten ochkommunalskallen. Internationella riktlinjer för statsstöddexportkreditfinansiering I flera internalionella sammanhang har regeringsätagandengjorts i syfte atl begränsa konkurrensen med statliga exporlkredilsubvenlioner.Den viktigaste av de internationella överenskommelserna är the Arrangement(consensus) inom . 1 kallas överenskommelsenconsensus-överenskommelsen även om den ursprungliga överenskommelsen är 1978utvidgades till flera länder och därefter benämnts the Arrangement. Den nu gällande överenskommelsen, som är frän 1978 (medvissa ändringar fr.o.m. ) avser främst minimivärden förkonlanlandelens storlek, lägsta refinansieringsränta samt maximal kreditlid. Ifräga om refinansieringsränta och löptid indelas de lånlagande länderna i trekalegorier med avseende pä BNP per capita. Differentieringen av villkoren innebäratt de falUgasle länderna kan erbjudas de längsta kredittiderna och lägstarefinansieringsränlorna. Del bör observeras all villkoren enligt the Arrangementenbart gäller den statligt subventionerade exportkredilfinansieringen.Exportörerna är sälunda oförhindrade alt med köparna överenskomma omkontraklsränta som avviker frän den subventionerade refinansieringsräntan. Följande räntevillkor gäller enligt the Arrangement. Prop.1980/81:130 302 Tabell 2 Minimiräntor enl. the Arrangement Typ av låntagande länder (överstigande ) 7, () 8,8,7, Maximal kredittid 10 år Anm. SEK tillämpar dessa räntor med ett tillägg för krediter i svenska kr. pä 0,och ett allmänt tillägg för bolagets kostnader . har förls överiäggningar om vissahöjningar av con-sensusräntorna. Något beslut om en höjning har ännu den I mars1981 inle fattats. har arbetat för en reducering av subventionsgraden. Statligt stöd till exportkreditfinansiering i vissa andraländer I flertalet industriländer förekommer statsstöddarefinansieringssyslem i syfte att stärka exportföretagens möjligheter atl lämnamedel- och långfristiga krediter till förmänliga villkor. 1 betänkandeljämförs de subventionerade exportkreditsyslemen i , , ,, , , , , ,, och med det svenska systemet. Utredningen konstaterar all det föreligger betydandesvårigheier att väga samman olika länders syslem till något enhetligt mätt överförmånligheten. Ulredningen kan dock konstatera att det svenska systemet ivissa avseenden framstår som förmånligare än andra länders. Detta gäller framförallt möjlighelerna lill finansiering i annan valuta än den inhemska. Å andrasidan är det svenska systemet mindre förmånligt än vissa vikligakonkurrentländers avseende grundräntan. Enligt utredningens mening ligger del svenska systemet idagslägel någonstans i mitten av konkurrensordningen vad gäller förmånligheteni olika länders system. Delta ligger i linje med de ambitioner har haftatl inte leda eller bidra lill den internationella kreditkonkurrensen.Ulredningens slutsals är atl del knappast kan hävdas att svenska exportörer,generellt sett, befinner sig i elt underläge mot konkurrenterna pävärldsmarknaden. Utvecklingen fillväxt, exportkrediter ochbetalningsläge Den internalionella efterfrågan pä kapitalvaror resp. pä medel-och långfristiga exportkrediter styrs av en rad faktorer, bl.a. ekonomisk till- 1980/81:130 303 Ulredningen anser det rimligt all på medellång sikträkna med en nägot lägre ökningstakt i exporten av kapitalvaror från tillstatshandels- och jämfört med . gällerdock alt den procentuella ökningen och därmed exportpotentialen förkapitalvaror (inkl. entreprenad- och konsulttjänster) genomsnittligt sett ärhögre i statshandels- och än på i-landsmarknaderna. I absoluta talkommer i-landsmarknaderna atl vara dominerande. Ävenom kapitalvaruexporten kommer atl vara mindre expansiv änunder kommer trycket på extern finansiering pä gynnsamma villkor attöka i del ansträngda belalningsläge som förutses för en myckel stor gruppstatshandels- och . Detta är sedan nägra år Ullbaka fullt märkbart iÖsteuropa och i många . Kravet pä exportörerna atl ställa upp med godakreditvillkor kan därför förväntas öka . Utredningens slutsatsär alt i allt väsenlligt måste anpassa sig till det läge som störreexportländer skapar. SomEKN erfarit är det förenat med betydande risker atl lämna exportkreditgarantier.Under de allra senaste åren har ocksä EKN:s utveckling vad beträffarrörelseresultat och reserver varil negaliv. Vid en jämförelse med andra ländersinsiitut uppvisar EKN ell mycket svagt resultat. InomEKN diskuteras olika möjligheler atl vända utvecklingen. 1980 ärsexportkreditutredning framhåller att det inle ankommer på den all lämna förslagi denna fråga men då den intimt sammanhänger med SEK-systemet och den svenskakapitalvaruindustrins framlida utveckling understryker ulredningen behovet aven skyndsam prövning. Utredningen pekar bl.a. pä de problem som sammanhängermed all EKN tenderar alt i hög grad bli etl försäkringsinslitut för täckning avstora risker. Föroch emot statsstödda exportkrediter en principdiskussion Ettflertal faktorer bestämmer konkurrensförmågan hos kapilalvaruex-portörerna:pris, kvalitet, design, jämförbarhet med lidigare installationer,leveranssäkerhel, servicenivå, finansiering m.m. Nägon slulsais om vilkenfaktor som är viktigast gär inte all dra p. g. a. svårigheterna att kvantifierade olika faktorernas inverkan pä köparnas beslut. Det kan emellertidkonstateras att finansieringsfrågorna ofta tilldrar sig speciell uppmärksamhetnär det gäller expori till statshandelsländer och icke-oljeexporterande u-länder.Del nuvarande systemet med subventionerade exportkrediter infördes framföralltav hänsyn till bytesbalans och sysselsättning. Ulredningenansluter sig inle reservalionslösl lill dessa argument. Om subventioner sättsin för atl exportera ej konkurrenskraftiga varor kommer denna export att gealltför dyr import i utbyte. För all bemöta tillfälliga obalanser i ekonomintorde andra, generella och mer effektiva medel föreligga. Utredningensöverväganden leder fram lill slutsatsen atl Prop.1980/81:130 304 dockbör föriänga ell system med subventionerade exportkrediter. Ett viktigt skältill detta är att för att hävda sin ställning på exportmarknadernamåste anpassa sig till den snedvridning av konkurrensen som andra länderssubventionering av exporten förorsakar. Kapitalvamindustrin(inkl. entreprenader och konsultverksamhet) är ett område inom vilket svenskindustri kan antas ha långsiktiga komparativa fördelar. Kompetens pä dettaområde lar lång lid att bygga upp. Enligt ulredningens bedömning kommervisserligen subventionerna inte atl kunna avvecklas mensubventionstiden kommer ändå att vara kortare än den tid som del lar alt nulämna en marknad för att sedan åler söka bygga upp en kapitalvaruexport dåandra länder upphört att subventionera sin export. Utredningenslår vidare fasl atl exporten av kapitalvaror till slalshandels- och u-länderär av långsiktigt svenskt intresse. Den del av svensk kapitalvaruindustri somär konkurrenskraftig möter stor efterfrågan frän statshandels- och u-länder.Tillväxten på dessa marknader är starkare än på i-länderna. Kapitalvaruexporlenhar också spjutspelseffekter som pä kan vara betydelsefulla förannan export. Utredningenbetonar dock atl aldrig kan tjäna pä en ökad protektionism och ettökat inslag av statliga subventioner. bör därför användaexporlkredilsubvenlioner restriktivt och även fortsättningsvis aktivt verkainternationellt för alt begränsa sädana. Dekalkyler som utredningen presenterar visar alt det nuvarande subventionsinslageli SEK-systemet uppgår till i genomsnitt av exportvärdet (avförädlingsvärdet). Per tillkommande års-arbetstillfälle i den berörda delen avkapitalvaruindustrin kan subventionerna beräknas utgöra . Längakrediter och krediter till är betydligt mer subventionerade ängenomsnittet. Enligt utredningens beräkningar uppgår subventionen - med delräntegap som f.n. () existerar mellan SEK-ränlorna ochmarknadsräntorna som mest lill av exportvärdet. Subventionen är medandra ord i vissa fall större än vad den nedre gränsen () för blandadekrediter anger. Såvälexportföretagen som bankerna har i sina konlakler med ulredningen pläderat förett större inslag av subventioner för all svensk industri skall ha sammakonkurrensförutsättningar som utländska leverantörer. Framför allt harFrankrike, , , och nämnts som ländervarifrån kredilkonkurrensen är särskilt hård. Förelagen och bankerna föreslärbl.a. att det nuvarande räntepåslaget i SEK-systemet (utöverconsensus-räntenivån) skall avskaffas. Prop.1980/81:130 305 ett stort behov av subventionerade exportkrediter. Svenskaföretag har i nuvarande höga kostnadsläge ingen möjlighet alt möta denutländska statsstödda konkurrensen genom atl pä egen hand täcka nägon slörremerkostnad. Utredningen menar dock att en restriktiv tillämpning avexportkredit-subvenlioneringen i är påkallad. Marknadsränteförändringaroch slatsfinansiella överväganden kommer atl kräva en ständig uppföljning ochprövning av systemels subventionsinslag. SEK-systemet bygger på alt ramar anges förkreditgivningens omfattning. Ulredningen konstaterar dock all ramarna inte haranvänts och all de knappast med nuvarande riktlinjer kan användas för all styraverksamhetens omfattning. Även omramarna skulle användas för all begränsa verksamheten tillgodoses inle därmedönskemålet om att på förhand kunna fastställa de statsfinansiella effekterna.Nägra möjligheler finns inle, enligl ulredningens mening, atl på förhandkontrollera de statsfinansiella kostnaderna i SEK-systemet ulan all mansamtidigt skapar elt kösystem. Dä ell sådanl rymmer många problem avvisas delav ulredningen. Kostnadsbegränsadeåtgärder berör frågan om förelags- och marknads-neutralitet. Starka skäl finnsenligt utredningens mening all förorda ett neutralt exportkredilsyslem sä lillvida atl alla förelag, som möter subventionerad konkurrens och som exporterarkapitalvaror till visst land, skall ha i princip samma förutsättningar alterhålla statsstöd. Ulredningen drar dock slutsatsen att olika restriktioner mednödvändighet måste införas i ett svenskt exportkredilsyslem. Slalensmöjligheter alt begränsa kostnaderna bör enligt ulredningen utgä ifrån atl delinte bör förutsättas atl svenska företag alltid skall ges möjlighel atl bjudamed utländska konkurrenter likvärdiga finansieringsvillkor. Del kan inte helleranses rimligt alt svenska staten skall möta utländsk kredilkonkurrens oavsettomfattning och marknad. Härav skulle följa under antagandel attkonkurrentländerna prioriterar olika exportländer och marknader atl Sverigekommer all vara det land i världen som intar en tätposililion ikreditkonkurrensen. Detta strider mot den politik som sedan läng lidföljt. Exempel har redovisats där utländska konkurrenter erbjuder 20 årskrediter till en ränta på 5,. Omräknat innebär detta ett subvenlionsinslag päca av kreditbeloppel. Det är utredningens uppfattning atl svensk industriinle bör driva expori med så stora subvenlionsinslag om della inle sker ibislåndspolitiska syften. Ulredningenanför, atl restriktionerna i subvenlioneringsgraden bör genomföras somkgenerella påslag och (1) vara i linje med den politik drivit iinternationella sammanhang, (2) i sä liten ulslräckning som möjligt rubbaneutraliteten mellan olika lyper av tillverkare, saml (3) få ett så snabbigenomslag som möjligt i kostnadsbesparande syfte. 20 Riksdtigen 1980/81. Prop.1980/81:130 306 SEK-systemet har fungerat väl och nägra förändringar isystemets allmänna funktion och organisation är inle påkallade. Ulredningenföreslär atl SEK-systemet förlängs efter försöksperiodens utgång den 30 juni1981. har i en promemoria som överlämnatslill ulredningen diskuterat kompletlerande stödformer som utgår frän en ändradarbelsfördelning mellan SEK och affärsbankerna. sädani alternativ är allöverlåta all eller viss valulafinansiering av exportkredilgivningen lillaffärsbankerna. Ulredningen har inle haft möjlighel att i sak granska för-ochnackdelar med ett sädani system eller närmare överväga hur del skulle kunnautformas. Enligl utredningens mening torde en sädan systemförändring krävaomfattande sludier. SEK ägs av slalen och elt antal banker med hälftenvardera. Bolaget driver dels kreditgivning till marknadsmässiga villkor, delssubventionerad sådan genom del s, k. SEK-systemet. SEK-systemet har enligl ulredningen sedan del infördes denI vunnit stor anslutning. För samtliga kontrakt med kredittider pätvä är eller mer som enkätföretagen tecknar beräknasSEK-systemets andel bli . Exportkreditgivning genom SEK-systemet befinner sig ännu iell uppbyggnadsskede. () har avlal om kreditertill elt sammanlagt belopp på . Uteslående kreditlöfteni SEK-systemet var . Inom SEK räknar man medatt normalfiödet av beviljade ansökningar ligger . Utredningen bedömer det som troligt all ca en femtedel av dessa kommer atlleda lill krediter. SEK:s uUåningsränlor är differentierade utifrån trevariabler; land, lånens löptid samt valula (LLV-fördelningen). Inom ramen fördenna LLV-fördelning varierar utlåningsräntorna som lidigare framgått (labell1) mellan 7,75 och 9,. Fördelas de utestående krediterna ochkredilavtalen enligl LLV-fördelningen erhålles följande belopp, tabell 3. 1980/81:130 307 Tabell 3 Fördelning av utestående krediter och kreditavtalpå olika ländergrupper, löptider och valutor (% av totalt utestående belopp).' Kredit i svenska kronor - löptid 2-5 år - överstigande 5 år Kredit i utländsk valuta - löptid 2-5 är - överstigande 5 år ' Beräknat på utestående krediter och kreditavtal1980-06-30 Källa: SEK Tabell 3 visar atl krediter överstigande svarar totaltför av SEK:s utestående krediter och kreditavtal. Av dessa krediter ochkreditavtal överstigande gär en mycket stor del lill kategorin fattigareländer (av totalvolymen). Motsatt gäller alt utgörs av krediterpå till i-länder. Länga krediter lill kategorin fattigare länder är mersubventionerade än vad exempelvis kortare krediter pä kategorin rika länder är.Del kan därför vid besparingsöverväganden vara meningsfullt atl väga sammankreditfördelningen med subventionsgraden för olika lyper av krediter (setabell 4). Tabell 4 Fördelning av den totala subventionen på olikaländergrupper, löptider och valutor (%). Kredit i svenska kronor - löptid 2-5 år - överstigande 5 är Kredit i utländsk valuta - löplid 2-5 är Även om tabellen bygger på vissa antaganden och data avhistorisk karaktär torde man som ell genomsnitt kunna utgå ifrän all drygl 40%av kostnaderna för SEK-systemet är all hänföra till krediter överstigande 5 ärtill kategorin fattigare länder.