prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — belänkande Invandrarna och minoriteterna (SOU1974:69) utgjorde grundval för de riktlinjer för invandrar- ochminoriletspolitiken som antogs av (prop. 1975:26, InU 1975:6,rskr, 1975:160). Beslutet innebar också aft de principer om den regleradeinvandringen som innefattas beslut bör ligga fast. Deår 1975 antagna riktlinjerna för invandraroch minoriletspolitiken harformulerats med utgångspunkt från målen jämlikhet, valfrihet och samverkan.Enligl riktlinjerna innebär jämlikhelsmålet ett fortsatt arbele för altinvandrarna skall få samma möjligheler, rättigheter och skyldigheter sombefolkningen i övrigt. Målet innebär vidare atl alla grupper i samhället skallha likvärdiga möjligheter all bibehålla och utveckla sill modersmål och altutöva kulturverksamhet. Del framhålls att invandrar- och minoritelspoliti- 1980/81:103 246 ken därför bör syfta lill atl ge medlemmar av språkligaminoritetsgrupper möjlighet atl inom ramen för en intressegemenskap, somomfattar hela del svenska samhället, ge ullryck för en egen språklig ochkullureH idenfitel. Valfrihelsmålel preciseras i riktlinjerna på så sätt altmedlemmar av språkliga minoriteter skall kunna välja i vilken grad de villuppgå i en svensk kulturell identitet och i vilken grad de vill bibehålla ochutveckla den ursprungliga idenfilelen. Ålgärder för alt bevara kontakten medursprungslandels kultur underlättar även valet mellan all stanna i återvända och återanpassas i ursprungslandet. Samverkansmålel innebärenligl riktlinjerna atl en ömsesidig och omfattande samverkan bör komma fiHstånd mellan invandrar- och minoritetsgrupperna och majoritetsbefolkningen.Målel inbegriper ömsesidig tolerans och solidaritet mellan invandrarna och deninhemska befolkningen. Samverkansmålet innebär även atl invandrarna gesvidgade möjligheler till kulturell egenverksamhel och alt invandringenspositiva kulturella effekter uppmärksammas i ökad ulslräckning. Del underströksi riktlinjerna atl ell förverkligande av samverkansmålet bl.a. förutsatte atlinvandrarna gavs möjligheler all aktivt della i del politiska livet i Sverige.Därmed avsågs främsl kravet på att utländska medborgare skulle få kommunalrösträtt och valbarhet. I enlighetmed dessa antagna mål för invandrar- och minoriletspolitiken harriksdagen under andra hälften av 1970-lalet beslutat om en rad reformer somsyftar till all förbällra invandrarnas och de etniska minoriteternas situafioni . Till dessa reformer hör bl.a. införandet av rösträtt ochvalbarhet för utländska medborgare (prop. 1975/ 76:23, KU 1975/76:25, rskr1975/76:78) och av hemspråkslräning och hemspråksundervisning för invandrarbarn(prop. 1975/76:118, UBU 1975/ 76:33, rskr 1975/76:391) saml en rad andraåtgärder inom olika samhällsområden. , som inomregeringskansliet har samordnande uppgifter i frågor rörande invandring ochinvandrarnas villkor i , har regelmässigt presenteratöversikter av ålgärder av detta slag under sin huvudtitel ibudgetpropositionen. De strävanden i syfte att förbättra invandrares ochetniska minoriteters ställning som har kännetecknat utvecklingen i vårt landunder senare år återspeglas även i den nya regeringsformen. I regeringsformen 1kap. 2 § slås fast atl etniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter atl behålla och utveckla ell eget kultur- och samfundsliv börfrämjas. Vidare har utlänningarnas grundläggande fri- och rättigheter skrivitsin i regeringsformens 2 kap. 20 §. Elt omfattande reformarbete har således bedrivits iSverige under 1970-lalel i syfte såväl atl reformera utlänningslagstiftningensom att förslärka invandrarnas och de etniska minoriteternas ställning. Iarbetet med all förverkliga de invandrarpolifiska reformerna har en radinstanser medverkat: statliga myndigheter, kommuner saml enskilda organisationer,bl.a. invandrarorganisationer och fackliga organisationer. som dellarefortnarbele har bedrivits har emellertid utvecklingen lett till förändringarpå en rad områden som är av betydelse såväl för migrationen lill och frånSverige som för invandrarnas situation här. Jag vill i första hand peka på det förhållandet atlinvandringen tiH väsenlligen har ändrat karaktär under denna period.Arbetskraftsinvandring en från utomnordiska länder har i praktiken upphört ochersatts av en icke konjunklurbunden invandring av flykfingar och av anhörigafiH personer som bor i . Flykfingar och därmed jämställda svarar numeraför en 247 Kommittéer: Del II A:4 fjärdedelav den årliga invandringen från utomnordiska länder, medan anhöriga fillpersoner som bor i svarar för två fjärdedelar. Nivån på invandringenfill under den andra hälften av 1970-talel har också varit betydandetrots svårigheier på den svenska arbetsmarknaden. Den genomsnittliga årligainvandringen av utländska medborgare med rätt att bosätta sig här har uppgåttlill 36.000 personer , vilkel med hänsyn till storleken avbefolkningen i landet är en i internationell jämförelse relafivt hög siffra. Avdella årliga genomsnitt har 20.000 varit nordiska och 16.000 utomnordiskamedborgare. Den genomsnitfliga årliga utvandringen av ufiändska medborgareunder andra hälften av 1970-lalet har uppgått fill 17.000, varav 11.000 harvarit nordbor och 6.000 utomnordbor. Ungefär en tredjedel av invandrarna ochutvandrarna är barn och ungdomar. Det kan vidare konstateras alt de som harinvandrat hit i belydHgl större utsträckning än lidigare harkommit från ekonomiskt mindre utvecklade länder i andra världsdelar. Denutomeuropeiska invandringens andel av den totala invandringen av ufiändskamedborgare fill har ökal från . Bedömningen av frågor somhänger samman med internalionell migrafion av sysselsältningsskäl har också genomgåttslora förändringar sedan 1968 års rikfiinjer för ullänningspoliliken ladesfast. Under 1970-lalel har migrafions-frågorna blivit föremål för etlomfattande internationellt samarbete, både multilateralt och bilateralt. Detmultilaterala samarbetet - som främsl har bedrivits inom FN, , ochEuroparådet - syftar fill atl förbättra invandrarnas och deras barns viHkor ivistelseländerna. Det syftar också i allt högre grad fill all främja bådesådana ålgärder som motverkar emigrafion av sysselsältningsskäl genom en ökadsysselsättningsutveckling i utvandrings-länderna och sådana som ger bällre slödål dem som ålervandrar till ursprungsländerna. Etl anlal internafionellakonventioner och rekommendafioner med denna innebörd, för vilka har uttalatsitt stöd, har anlagils . Dessa uttalanden har ännu i relativtbegränsad utsträckning inverkat på utformningen av den svenska polifiken. Jagvill dock här erinra om det uttalande som gjordes i prop. 1975:26 om allSverige vid utformningen av sin invandringspolitik bör ta hänsyn tilleffekterna av migrationen för utvandringsländernas ekonomi. Migrationensekonomiska och sysselsättningspolitiska effekter har även kommit att tillmätasallt slörre vikl i bilaterala samarbete med berörda länder. I deltasamarbete, som främsl bedrivs med och , intar även frågan ominvandrarbarnens framlid och övriga frågor om utvecklingen av invandrarnassituation på en allt större plats. Tillde faktorer i omvärlden som inverkar på invandringen fill och påutformningen av vår polifik hör vidare flyktingsituationen. Ökade krav påinsatser för all lösa flykfingproblemen riktas mot framför allt de rikareländerna. De särskilda rikfiinjer för överföring och omhändertagande avfiyktingar som antog (prop. 1978/79:100 bil. 15, AU1978/79:22, rskr 1978/79:230) innebär aft överföring av flykfingar till Sverigeendasi bör tillgripas som en lösning i sista hand. En väsenllig del av densvenska fiykfingpoliliken utgörs av det ekonomiska bistånd som lämnas lillandra länder och till internafionella organisationer - främst FN;sflykting-kommissarie () - för humanitärt stöd åt flyktingar, bl.a. i syfteall underlätta asyl i länder som Hgger så nära hemlandet som möjligt. Denkollekliva överföringen inom ramen för den årliga flyklingkvolen haremellerfid, lill följd av den förvärrade flykfingitualionen i andravärldsdelar. Del II A:4 Skr. 1980/81:103 248 under 1970-talel koncentrerats fill flyktingar från länderutanför . Utvecklingen har också visat atl i eninternationell krissiluafion måste ha beredskap för alt i viss ulslräckning,vid sidan av den årliga fiyklingkvoten, kollektivt överföra fiyktingar frånoroshärdar i olika delar av väriden. Härfill kommer de som reser hit på egenhand för atl här söka skydd. Vår lagstiftning ger en fiykfing rätt liH asyl.Jag vill i defta sammanhang hänvisa till aft beslut om en nyutlänningslag innebär etl ökat skydd för de flyktingar som söker en iSverige. Den kollekliva överföringen av flyktingar och de nuvarande reglerna omskydd ål flyktingar och åt utlänningar som åberopar humanitära skäl av politiskart innebär således sammanfattningsvis betydande åtaganden på flykfingpolili-kensområde för del. Utvecklingenunder har även inneburit elt ökal medvetande om invandringenslångsikliga konsekvenser för samhällsutvecklingen i vårt land. Invandringen harsvarat för hälften av den befolkningsökning som har ägt rum i underefterkrigstiden. Genom sina arbetsinsatser i svenskl näringsliv och i denoffentliga sektorn har invandrarna bidragit lill välståndsutvecklingen. De harfilifört nya kulturdrag och vidgat våra internationella kontakter. I Sverigebor nu 424.000 utländska medborgare. Därfill finns i befolkningen nära 380.000invandrare som är svenska medborgare. Det innebär atl ungefär en tiondelav befolkningen i är utländska eller f.d. utländska medborgare. Av de utländskamedborgarna är emellertid födda i , och av deutländska medborgare som är födda utomlands har bott här . del av dem som i den allmänna debatten betecknas som invandrare i Sverigehar så nära släktförbindelser med svenskar atl de förmodligen inte självaskulle anse sig fiHhöra minoritetsgrupper. Samfidigt finns del blandinvandrarna ell betydande antal som betraktar sig som medlemmar av etniskaminoriteter. I har genom invandringen mer än ett trettiotal etniskaminoritetsgrupper etablerats som var och en omfatlar mer än elt tusentalpersoner. Den siörsta av dem, de finskspråkiga, omfatlar mer än en kvartsmiljon personer. Den utveckling i riktning mol ell flerspråkigt ochmångkulturellt samhälle som genom invandringen har inletts i kommer atlfortsätta. I denhittillsvarande debatten om invandringen fill har i relativt litenutsträckning hänsyn tagils lill aft det förehgger elt nära principiellt sambandmellan åtgärder för regleringen av invandringen till å den ena sidanoch ålgärder som vidtas för invandrare som bor i landet å den andra. Storlekenoch sammansättningen av invandringen till är i hög grad beroende avvilka grupper som redan bor här och hur deras situafion utvecklas. ärde olika invandrargruppernas villkor i och relationerna mellaninvandrare och den inhemska befolkningen, liksom också relationerna mellanolika invandrargrupper, nära beroende av invandringens storiek och sammansäftning.Frågan om del närmare sambandet meHan regleringen av invandringen ochutvecklingen av invandrarnas villkor har emellertid inle fidigare prövats avregering och riksdag. Del bör i detta sammanhang uppmärksammas all de nuvaranderiktlinjerna för invandraroch minoriletspolitiken, bl.a. vad gäller insatserpå utbildnings- och kulturområdena, kännetecknas av en avsevärt högreambifionsnivå än vad som gällde när riktlinjer för den regleradeinvandringen slogs fast av . Det bör också uppmärksammas allinvandrarnas arbelsmark-nadssituafion numera präglas av betydande problem.Sålunda har arbetslös- 249 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:4 heten under den senare delen av 1970-talel varit dubbeltså hög för de ufiändska medborgarna som för totalbefolkningen. För ungdomarnahar arbetslösheten varit väsenlligt högre än för de svenska ungdomarna.Särskilt i storstadsområdena ulgör utländska medborgare en myckel slor andel avde arbetslösa. Utvecklingen av invandrarnas arbetsmarknadssituation är avavgörande betydelse för deras möjligheter atl finna sig till rätta i samhället. Det harendast gått de nu gällande riktlinjerna för invandrarochminoriletspolitiken antogs av . Som jag redan har framhållit har enrad reformer beslutats i enlighet med dessa riktlinjer. De avriksdagen beslutade rikfiinjerna bör vara vägledande även för denfortsatta politiken. På vissa punkter kan del bli nödvändigt all söka preciseramålen så all deras innebörd framstår tydligare. Del gäller bl.a. förhållandelmellan samhällets strävanden i riktning mol social och ekonomisk jämlikhet åden ena sidan och de etniska minoriteternas rättigheter atl behålla ochutveckla etl eget kullurliv å den andra. 1 synnerhet på utbildningsområdet görsig behovet av en sådan avvägning alltmer gällande. Vidare krävs en preciseringav valfrihetsmålet. Valfrihetsmålets syfte är alt ge alla människor i Sverigesom vill tillhöra en etnisk eller språklig minoritet möjligheter till kulturellidentitet och lill alt bibehålla och utveckla sill språk och kulturarv. Deetniska minoriteternas rättigheter är inskrivna i regeringsformen.Valfrihelsmålel får dock inle tolkas som ell godtagande av sådana värderingarsom slarkl avviker från den grundsyn som kommer lill uttryck i vår lagstiftningrörande I.ex. jämslälldhel mellan kvinnor och män eller barns rättigheter. Jagvill erinra om all del redan i prop. 1975:26 anges alt del kan visa signödvändigl all på della sätt ylterligare precisera målformuleringarna förinvandrar- och minoriletspolitiken. Jag ansersammanfattningsvis, mol den allmänna bakgrund som jag nu har skisserat, att enparlamentariskt sammansatt kommitté bör tillkallas med uppgift atl dels se över1968 års riktlinjer för den reglerade invandringen, dels överväga den fortsattainriktningen av åtgärder för invandrare och minoriteter i i anslutningfill rikfiinjer. Kommitténbör för genomförande av den första arbetsuppgiften skapa sig en bällre bild avde totala migrationsströmmarna till och från och av orsakerna tillförändringar i sammansättningen i invandringen än vad vi har . Deär angeläget all kommittén bedömer vilka faktorer inom och utanför somkan komma all påverka migrationen lill och från i elt längretidsperspektiv. Jag vill här erinra om vad jag har framhållitbelräffande faktorer i vår omvärld som inverkar på migrationen till och frånSverige. Kommittén bör även söka belysa effekfivilelen av den nuvaranderegleringen av invandringen lill . Kommittén bör sedan mol bakgrund aven sådan analys pröva vilka principiella överväganden som bör läggas till grundför regleringen av invandringen fill från utrikespolitiska,flyklingpoliliska, samhällsekonomiska, sysselsättningspolifiska, humanitära,sociala och andra utgångspunkter. Denordiska länderna har gemensamt uttalat all grunderna för den friarörligheten i står fast. har en översyn av 1954 årsöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad inletts. Kommittén bör i sittarbete beakta de resultat som denna översyn kan komma att leda lill. Den börockså följa del svensk-finska samarbetet i syfte atl kanaliseraarbetskraflsflytlningarna via de offentliga arbetsförmedlingarna. Vad gäller invandring av sysselsättningsskäl frånutomnordiska länder bör 1980/81:103 250 kommittén ulgå från den restriktiva inställning som sedanflera år har präglat såväl behandlingen av enskilda ansökningar omarbetstillstånd som framställningar om kollekfiv överföring av arbetskraft.Våra ansträngningar måste inriktas på atl bereda arbele för de invandrare somredan finns i landet, inom ramen för de sysselsältningspolitiska målen all gekvinnor, ungdomar, äldre och handikappade bättre möjhgheter på arbetsmarknaden.I sina principiella överväganden bör kommittén vidare la hänsyn lill delförhållandel all en ökande andel av invandringen lill utgörs avflykfingar och andra skyddssökande. Del bör här åler erinras om all vårlagstiftning ger flyktingar rätt fill asyl här. främjar vidare sedanlänge familjeinvandring och är i viss mån bundet av internationella åtagandeni fråga om familjeåterförening. Kommittén bör med utgångspunkt frånprincipiella bedömningar av della slag överväga om del är möjligt och lämpligtalt på förhand avgöra hur stort utrymmet för den årliga infiyttningen av olikakategorier invandrare till bör med hänsyn till möjlighelerna attpå etl tillfredsställande säll ta emot dem. Kommitténbör sedan med ledning av sina principiella bedömningar ge förslag fill allmännarikfiinjer för tillståndsgivningen belräffande flyktingar, sökande medhumanitära skäl, anhöriga, arbelskraftsinvandrare, gäslstuderande och övrigaaktuella kategorier. Kommittén bör få i uppdrag alt överväga den i prop.1979/80:96 väckta frågäti om del alltjämt skall finnas etl särskilt skydd förutlänningar som åberopar humanitära skäl av politisk art utan att de ärflyktingar enligt 3 § i den nya utlänningslagen och hur långgående elt sådantskydd i så fall bör vara. En principiell fråga som är av intresse i deltasammanhang är i vilken utsträckning den spontana invandringen av enskildautlänningar som åberopar humanitära skäl av politisk art kan komma all inverkapå möjligheler all ta emol flyktingar genom sådan organiseradöverföring som sker i samarbete med bl.a. UNHCR. Kommittén bör vad gällerbedömningen av frågan om invandringen av anhöriga lill invandrare i ihuvudsak utgå från nuvarande riktlinjer, som de redovisas i prop. 1979/80:96.En allsidig bedömning bör emellertid göras av vilka alternativa familjebegreppsom skulle kunna lillämpas med hänsyn lill värderingar i olika kulturkretsar,och vilka konsekvenser en ändring av de nuvarande riktlinjerna för invandringav anhöriga skulle medföra. Jag vill i detta sammanhang erinra om all jag iprop. 1979/80:96 har förordat alt ett i viss mån vidgat familjebegrepplillämpas i fråga om flyktingars rätt atl la hit anhöriga. Jag anförde därvidall frågan om en lillärapning av ett vidgat familjebegrepp vad gällersläktingar lill dem som inle är flyktingar men som har fåll stanna avhumanitära skäl av politisk art bör prövas av den nya kommittén. Vad slutligengäller frågan om gäststuderandes rätt alt inresa och studera i vill jaghänvisa lill den utredning som görs av gäststuderandekommittén (U 1978:03). Vidsina överväganden skall kommittén beakta gäslsluderandekommitléns förslag ochde nya bestämmelser som förslagen kan leda fill. Kommittén bör genomgående ägnasärskild uppmärksamhet ål behovel av ålgärder för all väntefiderna iutlänningsärenden skall bli så korta som möjligt. Mot den allmänna bakgrund som jag nu har angivit börkommittén vara oförhindrad all i sitt arbele allsidigt överväga olika frågorsom sammanhänger med regleringen av invandringen lill . Som jag lidigare har nämnt bör kommittén utgå från 1975års riktlinjer för invandrar- och minoriletspolitiken vad gäller den del avarbetet som avser invandrares och etniska minoriteters silualion i . 251 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:4 övergripande karaktär för kommittén är atl bedöma hurkulluroch utbild-ningspolifiken skall kunna inriklas så atl den bällretillgodoser etniska och spåkliga minoriteters rätt lill en egen kulturellidentitet, méd Utgångspunkt från målen all åstadkomma social jämlikhet ochtolerans mellan olika grupper i . Det är givet att utvecklingen av dens.k. andra generationen invandrares villkor slår i förgrunden i elt sådanlperspektiv. Jag villerinra om all en omfattande utredningsverksamhet och etl betydande reformarbetemed anknytning fill invandrarnas och minoriteternas situafion pågår inom enrad instanser. Kommittén skall beakta det utredningsarbete i nu akluella frågorsom redan pågår. Av särskild belydelse härvidlag är del arbele som görs avdiskrimineringsutredningen (A 1978:06). Dess uppgift är all överväga behovet avålgärder för alt förebygga fördomar och diskriminering mol invandrare ochinfiyllade etniska, språkliga, nafionella eller rehgiösa minoriteter. Jag villäven nämna all ell flertal Utredningar m.m. med anknytning fill invandrarnassilualion i görs inOm berörda ämbetsverk. Vad gäller frågor omutbildning för invandrarbarn och barn tillhörande etniska och språkligaminoriteter i bör kommittén bl.a. beakta den översyn som utförs avkommittén (S 1979:03) öm hemspråksträning för förskolebarn samt denutvärdering av olika modeller för hemspråksundervisningen i som påregeringens uppdrag görs av . Kommittén (U 1979:13) angåendeskolor med annan huvudman än stat och kommun har bl.a. i uppdrag alt utredafrågan om skolor bildade av etniska, språkliga och religiösa minoriteter.Vidare behandlar gymnasieutredningen (U 1976:10) frågor om invandrareleverssituation i gymnasieskolan. Frågor om utbildning av vuxna invandrare övervägsbl.a. av kommittén (A 1978:07) för översyn av svenskundervisningen förinvandrare. Kommittén har i uppdrag alt utarbeta elt program för ålgärder isyfte att underlätta invandrarnas möjligheler atl genom särskild utbildning fågrundläggande kunskaper i svenska och om svenskt samhälls- och arbetsliv.Nyligen har även lämnats uppdrag atl kartlägga situafionen för särskildagrupper bland invandrarna. Jämställdhetskommitlén (Ju 1976:08) har fåll ellsådanl uppdrag vad gäller invandrarkvinnor och slalens invandrarverk elluppdrag avseende insatser för invandrarungdom. Kommitténsuppgift är mot denna bakgrund atl överväga den fortsatta inriktningen avålgärder för invandrare och minoriteter i i anslutning lill 1975 årsriktlinjer för invandrar- och minoriletspolitiken saml föreslå de preciseringari riktlinjerna som är nödvändiga, främst med hänsyn lill valfrihetsmålet.Kommittén bör vara oförhindrad alt efter hand pröva olika frågor med anknytninglill invandrares och etniska minoriteters sociala, arbetsmarknads-,utbildnings-, kulturella och religiösa situafion, i den mån dessa frågor inteutreds i annan ordning. Det är angeläget atl en samlad utvärdering görs aveffekterna av de reformer som har införts under 1970-lalel i syfte all främjajämlikheten mellan invandrare öch den inhemska befolkningen, öka den kulturellavalfriheten för invandrare och minoriteter, vidga invandrarnas möjligheler lillpolitiskt inflytande och öka samverkan mellan invandrarna och befolkningen iövrigt. Jag vill erinra om alt expertgruppen (A 1975:05) förinvandringsforskning genomför ell större forskningsprojektbenämnt invandringens långtidseffekter. Kommittén skall beakta resultaten avdella projekt vid sin utvärdering av den invandrarpolitiska reformverksamheten.Vad gäller ålgärder inom utbildningsområdet bör kommittén bl.a. belysainvandrarnas möjligheter till elt friare val av studier och yrke. Kommitténbör också kartlägga olika 1980/81:103 252 invandrargruppers arbetsmarknadssituation och övervägaåtgärder som underlättar möjlighelerna för invandrare atl få elt fast arbete. Utvecklingen i riktning mot ell fierspråkigi ochmångkulturellt samhälle påverkar utformningen av ålgärder på en radsamhällsområden. En fråga som har fåll ökad aktualitet i delta sammanhang är omdet är ändamålsenligt alt införa samma stödåtgärder för alla etniskaminoriteter ulan hänsyn fill deras storlek och deras särskilda förhållanden ochbehov. Kommittén bör från praktiska ulgångspunkter undersöka hurregeringsformens stadganden om minoriteters rättigheter tillämpas inom olikaakluella samhällsområden. Denna arbetsuppgift bör bedrivas i kontakt medinvandrar- och minoritets-organisationer. Del är angelägel altorganisationernas belydelse för den egna gruppen och för samhället i stortkarlläggs i della sammanhang. Kommittén bör även bedöma problem som har sambandmed religionsutövning och religiösa förhållanden bland minoriteter i . Kommittén bör särskilt utreda frågan om samhälletsmöjligheler på atl erbjuda språkliga minoriteter i Sverigeutbildning, vård och service på deras språk. En förutsättning för överväganden av detta slag är allbegreppen etnisk och språklig minoritet analyseras närmare och allmöjlighelerna atl statistiskt närmare ange minoriteternas storlek prövas. Jagvill erinra om all frågan om offentlig registrering av språklig eller etnisktillhörighet har väckts i samband med remissbehandlingen av etl förslag omspråkundersökning som har upprättals av expertgruppen för invandringsforskning.