prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — utrustning.Til) detta kommer att för marknadsföring är baseradpå nuvarande verksamhet och således inte anpassad till de villkor som skulle komma all råda vid ombildningtill aktiebolag. Alt bygga uppmarknadsföringsresurser för detla tar tid och kräver betydande ekonomiskainsatser. Med nuvarande verksamhetsinriktning ochorganisation och den konkurrens som råder i branschen kan man således inleräkna med all DAFA har möjlighelerall i rimlig omfattning kompensera etl bortfall av uppdrag med nyauppdrag. Det är enligl min mening därför inte realistiskt atl ombilda DAFA lill aktiebolag och låta verksamhetenbedrivas helt i fri konkurrens ochutan styrning av berörda kundmyndigheters agerande. behövs i stället ensamordning av de olika kundernasplanering av deras framlida datordrift och en samverkan mellan dessa och DAFA,så all kundernas övertagande av driften och en omstrukturering av DAFA kan ske lill så låga kostnader som möjligt totalt sett. En sådan samordning och samverkan är enligt minmening lättare att fä fill stånd omDAFA behåller sin ställning som myndighet. Jag återkommer till dennafråga i det följande. vill jag framhålla vikten av att DAFA iökad ulslräckning arbetar i konkurrens.Härigenom skapas en naturlig grund för att kontinuerligt effektivisera verksamheten. Vid utvecklingav nya ADB-system -även för myndigheter som har driften förlagd tillDAFA - bör därför frågan om driftlösningoch, vid beslut om servicebyråförläggning, val av sådan förläggning noga prövas. DAFA bör ifortsättningen få konkurrera medandra förelag om sådana uppdrag. DAFA bör rimligen ha fördelar vid konkurtens om statliga kunder genom sin storakunskap om statsförvaltningen ochgenom redan befinlliga uppdrag. Ralionaliseringsförordningen (1975:567, ändrad 1976:121, 1977:601 och1980:118) bör ändras mot bakgrundav vad jag nu har anfört. Jag återkommer fill regeringen senare i dennafråga. För att stärka DAFA:s förutsättningar atl i ökadutsträckning arbeta i konkurrens måste emellertid DAFA:s handlingsfrihet iolika avseenden ökas. Monopolulredningen har i sitt betänkandebehandlat frågan om i vilka avseendendet f.n. finns inskränkningar i DAFA:s ekonomiska handlingsfrihet och handlingsutrymme i övrigt. Dessafrågor har ytterligare belysts avremissinstanserna. Del finns således ell omfattande underiag för mina övervägandeni denna del. En inskränkning av DAFA:s verksamhet består i denspeciella inriktningenpå statsförvaltningen. Enligt verksinstruktion och regleringsbrev skall DAFA i första handtillhandahålla tjänster ål statliga 1980/81:100 Bilaga 11 42 myndigheteroch andra organ inom den civila statsförvaltningen. 1 mån av resurser fär DAFAdock även åla sig uppdrag från uppdragsgivare utanför statsförvaltningen. Som jag anfört anser jag del viktigt atlDAFA arbetar i konkurrens och ävenfortsättningsvis effektiviserar sin verksamhet. När nya ADB-system utvecklas och systemen skall förläggas lill servicebyrå bör enligl min mening DAFA konkurrera med andra byråer omuppdragen. bör emellertidföreskriften alt DAFA endast i mån av resurser får åta sig uppdrag frän andra än statliga uppdragsgivareändras. Jag anser för egen del det vara önskvärt att DAFA försöker bredda sinmarknad och minska det nästan totala() beroendet av statliga kunder. Med DAFA:s nuvarande inriktningoch rådande konkurrens inom dalaljänsteseklorn måsle dock möjligheterna lill mer väsentliga inbrytningar inom andra sektorerbedömas som begränsade, åtminstone på kort sikl. Inskränkningar föreligger vidare i DAFA:smöjligheter all engagera sig i systemutveckling.DAFA är f.n. i huvudsak ell organ förtjänster avseende dalordrifl. 1 regleringsbrevet för DAFA för budgetåret1980/81 har regeringen vad gällersystemutveckling föreskrivit att DAFA för alt uppfylla sin huvuduppgift skall ulföra arbele medmetod- och systemutveckling i samband med uppdrag för administrativdatabehandling. Sådant arbete skalldebiteras uppdragsgivare till fullakostnaden där så inle är uppenbart orimligt. Vidare har föreskrivits all DAFA vid behov fårdelta i syslemulvecklingsprojekt medannan huvudman där så är nödvändigt för alt driflaspekterna skall tillgodosesi etl tillräckligt tidigt skede eller att övertagandet av eventuellt funktionsansvar underlättas och därdatamaskincentralen avses skall svaraför drift av det färdiga systemet. DAFA får också delta i syslemulvecklingsprojekt med annan huvudman isyfte att hämta in kunskaper och utveckla tjänster på smådatorområdet. Enligt min mening bör tyngdpunkten i DAFA:sverksamhet även i fortsättningen ligga inom datordriftområdet. Men för atlDAFA i enlighet med vad jag nyssförordat skall ha möjlighet all i ökande utsträckning arbeta i konkurrens bör nuvarande restriktioner belräffandesystemutveckling mildras. För alt kunna förvärva nya uppdrag måsle DAFAinvestera i framtagning av standardsystem och jämförbara produkter vilka efterviss anpassning är driftfärdiga.Jag återkommer fill denna fråga i del följande. DAFA bör vidare kunnaåla sig uppdrag som innebär att driftanpassa andraföretags standardsystem o.d. för drift utanför DAFA, I.ex. Också andra uppdrag rörande organisation och planering av datordrift bör DAFA enligt min mening kunna ålasig. DAFA bör vidare kunna engagera sig i vidareutveckling och lekniskmodernisering av befintliga kunderssyslem. Däremot anser jag alt DAFA inle bör engagera sig i utredningsarbete rörande ADB-system på stadierföre konstruklionsfasen när det ärfråga om system som driflmässigt uppenbart inte kommer atl förläggastill eller på annal säll skötas av DAFA. 1980/81:100 Bilaga 11 43 Uttryckt i mer allmänna ordalag anser jag altDAFA bör bredda sin verksamhet endasttill sådana konsulttjänster som harrelativt stark anknytning lill datordrift. Ominskränkningarna i DAFA:s möjligheter atl åta sig uppdrag till kunder utanför statsförvaltningen och allengagera sig i systemutvecklings-arbeteupphävs resp. mildras, kommer DAFA i ökad utsträckning alt konkurrera meddotterbolag lill . Den särställning somStatskonsult tidigare hade i fråga om statliga myndigheters ralionaliseringsuppdrag upphävdes den . Medden verksamhetsinriktning för DAFAjag har förordat finns del enligl min mening ingen anledning för regeringen alt reglera förhållandenamellan DAFA och Statskonsult på annat sätt vidta särskilda ålgärder för alt fä till stånd samverkan dem emellan. En väsenllig restriktion i DAFA:s handlingsfrihetoch möjligheter all konkurtera om kvalificerad arbetskraft med den enskildasektorn utgörs av den statligalönesättningen saml reglerna för inrättande av tj ä n s t e ri statsförvaltningen. För atl DAFA skall få bättre förutsättningar all verka i konkurrens bör därför enligl minmening DAFA:s befogenheter ökas. Enfri lönesältning liknande den som gäller för aktiebolag är dockutesluten om DAFA är en myndighet. Det bör dock nämnas all DAFA liksom andra myndigheter har möjligheter allkunna få regeringens tillstånd till konlraklsanslällning av personal saml all fålönefrågor prövade av chefslönenämnden. DAFA har f.n.befogenhet alt inrätta arvodestjänster i lönegrad eller lägre lönegrad. DAFA bör enligt min mening ges samma befogenhetsom andra myndigheter har all inrätta arvodestjänster inom samtliga lönegrader som inle berörs av chefslöneavtalel.Vidare bör elt enklare förfarande i fråga om tillsättning av tjänster ihöga lönegrader införas. F.n. avgör styrelsen frågor om tillsättning av tjänsti lägst lönegrad FI9. DAFA:s chef bör enligtmin mening på denna punkt ha samma frihet som cheferna för affärsverken och en del ämbetsverk. Det skulle innebära attverkschefen har befogenhet alt tillsätta alla tjänster som inte skalltillsättas av regeringen. Här berörda frågor om lönesältning ochtillsättande av tjänst ankommer påregeringen alt besluta om. Jag återkommer till detta i ell annal sammanhang. Nuvarande ordning för anskaffning av ADB-utrustning i statsförvaltningeninnebär alt statskontoret centralt anskaffar sådan utrustning till samtliga statliga myndigheter med undanlag föraffärsverken. Anskaffningar varsvärde överstiger . underställs regeringens prövning. DAFA måste alltså vända sig lill statskontoret i anskaffningsfrågor. Denna ordning kan ibland innebära en olägenhet för konkurrenssynpunkt, bl.a. därigenom att anskaffningsärendena kandra ul . Vidare innebäranskaffningsförfarandel svårigheier om DAFA skall kunna åta sig s.k. syslementreprenaduppdrag, i vilkabåde utvecklingsarbete och 1980/81:100 Bilagall 44 har föreslagit att DAFA i likhet med affärsverken ges befogenhet all själv fattabeslut om anskaffning av ADB-utrustning och alt gränsen för regeringensprövning höjs från . lill 1 milj. kr. 1978/79:121 (avsnitt 9.3) uttalades altdel fanns skäl all delegera beslutandetlill ADB-användande myndigheter med hög egen kompetens på området. Flera skäl kan anses tala för att DAFAbör ges ökad handlingsfrihet i anskaffningsfrågor. Nuvarande regler ochförfaranden utreds emellertid Ln. avden s.k. ADB-anskaffningsulredningen (B 1979:09). Därvid utreds bl.a. frågorna om ökad delegering avanskaffningsbeslul till myndigheternaoch värdegränser för regeringens prövning. 1 direktiven nämns DAFA särskilt vidgenomgängen av utredningsuppgifterna. Enligl vad jag har erfarit kommerutredningen, som väntas bli klar , att föreslå förändringar som ökar DAFA:s handlingsfrihet i här berörtavseende. Jag avser att snarastmöjligt efter remissbehandling av utredningens betänkande återkomma tillregeringen i denna fråga. 1 avvaktan på della anser jag alt nuvaranderegler bör gälla även för DAFA. Redan dessa reglerborde inrymma möjligheter all vidga DAFA:s förutsättningar alt offererasmådator- och lerminalljänster. Enligt vad jag har erfarit förberederstatskontoret och DAFA ell gemensamt förslag till regeringen härom. Statsmakterna svarar för uppdragsmyndighelers,liksom affärsverkens, kapitalförsörjning.DAFA får således inle självständigt lånaupp medel. Till den del löpandeutgifter inle kan bestridas med löpande inkomster får DAFA disponera en röriig kredit på högst 12 milj. kr. Kassamässiga överskoll somuppkommer i verksamheten får sällas in på räntebärande räkning iriksgäldskonloret. Däremot ställs inte, lillskillnad från affärsverken, särskilda invesleringsanslag fill förfogandesom förlag för rörelsen. Av särskilt intressei delta sammanhang är DAFA:s möjligheler att behållaöverskottsmedel ("vinstmedel") i rörelsen. 1 princip skall DAFA f.n. i likhet med affärsverken inlevereraöverskottsmedel till statsverket. DAFA har dock efter framställning fill regeringendels fåll balansera vinstmedel tillkommande budgetår i resullalutjämnande syfte, dels fåll disponera vinstmedel för utveckling av nyakundtjänster. En viss fondering av medeli resullalutjämnande syfte är enligl min mening av värde både för DAFA:s prissättning och för atl läcka eventuella underskollvissa verksamhetsår. Det finns därför enligt min mening inle anledning alländra nuvarande praxis härvidlag. Jag anser emellertid atl DAFA för varjeverksamhetsår bör ägna särskild uppmärksamhetåt alt planera för investeringar i nya standardsystem och jämförbara produktersom är avsedda all förbättra DAFA:s möjligheler all förvärva nya uppdrag.Sädana planer bör översiktligt redovisas i anslagsframställningen. DAFA bör vid sin prissättningräkna in etl visst pålägg för denna anpassning och vidareutveckling avverksamheten. Prop.1980/81:100 Bilagall 45 närmareöverväga denna fråga, som ankommer på regeringen atl besluta om. Slutligen finns även en inskränkning i DAFA:shandlingsfrihet när del gälleratt fatta beslut om den egna organisationen. Regeringen beslutarnämligen i denna fråga och föreskriver i DAFA:s instruktion hur mångahuvudenheter (f.n. fem) som skall finnas. Denna inskränkning synes visserligenvara ulan slörre belydelse för DAFA:s konkurrenskraft, men jag anser likväl bör upphävas. Möjligheler skapas därigenom för DAFA all snabbt ändraorganisationen om så bedöms nödvändigl, i.ex. för all bättre kunna anpassa sigtill nya tjänster och kunder. DAFA bör därför få frihet alt genomslyrelsebeslul själv ändra indelningen i huvudenheter. Jag återkommer i annalsammanhang till regeringen med förslag till de ändringar i DAFA:s instruktionsom behövs för detta. 5.4Vissa frågor rörande DAFA:s verksamhet Som nämnts i del föregående väntas flera avDAFA:s siörsta kunder själva la över dalordriften. Även åtskilliga mindreuppdrag torde tas ifrån DAFA och läggas över för drift på egna små datorer("minidatorer" o.d.). Överföringar av ADB-system för drift på egnaanläggningar måste emellertid föregås av utredningar samt framtagning av nyadriftlösningar, anskaffning av ADB-utrustning, uppbyggnad av driftorganisalionm.m. För större system kan överföringsperioden ta två till . Om enteknisk avancerad driftlösning som bygger på en långtgående spridning avregister och datorer befinns lämplig, kan överföringsperioden bli ännu längre.Dessutom torde det i de flesta fallen bedömas som fördelaktigt alt vidta ävenandra förändringar än enbart omläggning av driften. Av hänsyn lill såväl DAFA:sekonomi och personal som till de totala kostnaderna för statsverket är det molden bakgrunden nödvändigt alt få till stånd en samordning av de olika kundernasplanering av sin framfida datordrift och en samverkan mellan dessa och DAFA. Elt lämpligt sätt att få underlag för överväganden om ivilken utsträckning, ordning och takt slörre kunder lämpligen bör ta över sindalordrifl är alt låta statskontoret i samarbete med DAFA och i nära kontaktmed de större slalliga kunderna utreda och lämna förslag till fortsatthandlande. Av betydelse för utredningsarbetet är att statskontoret, som ärcentral förvaltningsmyndighet för rationaliserings- och ADB-frågor och som anskaffarADB-utrustning till statliga myndigheter, har stor kunskap om kundernasADB-system och resurser på ADB-området. Jag avser all senare föreslåregeringen atl uppdra ål statskontoret all utföra här berört utredningsarbete. Jag vill med hänsyn lill rådande slatsfinansiellasituafion framhålla atl ekonomiska faktorer måste tillmätas myckel stor viktvid överväganden både om i vilken utsträckning och kundernasjälva skall få la över driften liksom belräffande utformningen av nyadriftlösningar. 1980/81:100 Bilagall 46 Jag övergår nulill frågan om anslag till DAFA på statsbudgeten för nästa budgetår. Den totala omslutningen av DAFA:s verksamhet uppgickunder /80 till 110,1milj. Netloresultalel blev ett överskott på . DAFA förutser en fortsatt efterfrägeökning på sinatjänster. För innevarande budgetår beräknar DAFA således en omslutning på 127,3milj. och ett nettoresultat på . DAFA föreslår att anslagetför nästa budgetår förs upp med ett formellt belopp av . och all DAFA även fortsättningsvis får disponeraen röriig kredit i riksgäldskonloret om 12 milj. kr. Jag har i det föregående inte förordat några ändrade former för finansieringen av verksamheten vid DAFA. 1 förslaget lill statsbudget bör DAFA följaktligen behandlas på samma sätt som lidigare.Jag biträder DAFA:s förslag vadavser anslag och röriig kredit för nästa budgetår. Med hänvisninglill vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslår alt 1. godkänna den inriktning avDAFA:s uppgifter och den verksamhetsform för DAFA som jag har förordat, 2. lill Datamaskincentralen för administrativ databehandling för /82 anvisa ett förslagsanslag av I000 kr. Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet 1979/80Utgift 4285428 1980/81Anslag 4000000 1981/82Förslag 4000000 Från anslaget bestrids utgifter förralionaliseringsprojekt, administrativt utvecklingsarbete ellerförsöksverksamhet som bedrivs i rationaliserings-syfte. Anslaget las i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Det slår i första hand till förfogande för ralionaliseringsprojekt inom sådana myndigheter som inte själva disponerar erforderiiga resurser för ralionaliseringsprojekt.Anslaget bör utnyttjas när del med hänsyn lill liden för projektets bedrivande, projektets storiek eller annat skälinle är lämpligt all begära någonsärskild medelsanvisning av för ändamålet. Anslaget bör även kunna utnyttjas för sådana s. k.översynsprojekl som kan bli akluellainom ramen för regeringens ansträngningar att minska budgetunderskottet. har medel disponeratsför bl. a. en översyn avålerkravsverksamheten inom studiestödssystemet och en utredning om Prop.1980/81:100 Bilagall 47 utvidgatdatorstöd till verksamheten vid bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna. /79 har anslaget även tagits i anspråk för att bestridakostnader för s. k. externa arbelslagarkonsulter som personalorganisationernapå grundval av träffade medbestämmandeavtal anlitar i ralionaliseringsfrågor.För innevarande budgetår har genom avtal, som godkänts av riksdagenslönedelegation och regeringen, slaten som arbetsgivare förbundit sig attslälla drygt 5,1 milj. kr. lill förfogande för detla ändamål.Medbestämmandeavtalen innehåller inle någon bestämmelse om rätt lill ersättningför utnyttjande av externa arbelslagarkonsulter efter /80. Omdet till följd av senare träffade avtal, som på vägnar godkänns avriksdagens lönedelegalion, skulle bli aktuellt med utgifter för delta ändamålockså under nästa budgetår förordar jag - efter samråd med statsrådet även sådana kostnader får belasta della anslag. Med hänsyn lill anslagets karaktär i övrigt kan någonsäker bedömning av medelsbehovet för nästa budgetår inle göras. Jag förordaralt anslaget förs upp med oförändrat 4 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår all till Viss rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet för /82 anvisa ell förslagsanslag av4000000 kr. 1979/80Utgift 51666961 1980/81Anslag 51888000 1981/82Förslag 56 331000 är central förvaltningsmyndighetför revision och redovisning saml därmed sammanhängande frågor inomstatsverksamheten. 1 fråga om revision åligger del verket alt bedrivaförvaltningsrevision och därvid särskilt att granska statlig ochstatsunderstödd verksamhet och tillse att den bedrivs effektivt. Verket skalläven granska taxor och avgifter i slallig verksamhet samt granska hur denslalliga upphandlingen bedrivs och verka för samordning av denna. Vidare skallverkel utöva tillsyn överrevisionskonlor och meddela föreskrifter och anvisningar för revisionensutförande saml över den revisionsverksamhet som bedrivs inom andra enheter förintern revision inom statsförvaltningen. Verkel skall tillse attredovisningsrevision bedrivs ändamålsenligt och i betryggande former och ävensjälvt bedriva redovisningsrevision i den mån detla är särskilt föreskriveteller verket finner det behövligt. Såsom har redovisats för (prop. 1979/80:150 bil. 2, FiU 1979/80:41, rskr 1979/80:394) skall 1980/81:100 Bilaga11 /82 även svara för den externa revisionen avaffärsverkens redovisning och bokslulshandlingar. 1 fråga om redovisning och därmed sammanhängande frågoråligger det verkel särskilt all utveckla metoder för verksamhetsplanering,budgetering och redovisning inom statsförvaltningen. Verkel skall tillse atlredovisningssystemen är ändamålsenliga samt meddela föreskrifter och anvisningarför den statliga redovisningen. Verket handhar den löpande riksbokföringen ochskall för varje budgetår upprätta budgelredovisning och rikshuvudbok. Detåligger även verket alt kontrollera statsverkets checkräkning i ochatl utarbeta statistik över statens finanser. Vidare skall verkel anordna och medverka vid utbildningav personal för redovisnings- och revisionsverksamhet saml därmedsammanhängande uppgifter inom statsförvaltningen. Riksrevisionsverkei leds av en styrelse. Chef förverkel åren generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Inom verketfinns fem avdelningar, nämligen tre revisionsavdelningar, en prognosavdelningsamt en ekonomiadministraliv avdelning. Riksrevisionsverkei fillämpar programbudgetering ochtilldelas anslag i programtermer. Följande programindelning gäller för verket. Prognoser, budget, redovisning Riksrevisionsverkels verksamhet under programmenfinansieras från elt förslagsanslag benämnt Riksrevisionsverkei. Av grundläggande betydelse för riksrevisionsverketsverksamhet är organisationen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten. myndigheter är sammanförda iredovisningsgrupper med en redovisningscentral inom varje grupp.Redovisningscentralerna ger myndigheterna kameral service och utnyttjar därvidell redovisnings-syslem, system S, som bl.a. bygger på användningen av ADB. Ihuvudsaklig anslutning lill redovisningscentralerna finns revisionskontor somi första hand bedriver redovisningsrevision. Den cenirala revisionen genom skeri form av en effektivitetsinriktad förvaltningsrevision. (1000 tal kr.) 1979/80 Utgift 1980/81 Budget 1981/82 Beräknar Prognoser, budget, redovisning 28618 23 089 51 706 29614 22 324 51938 37 585 24 550 62135 37 771 24 660 62431 Prop.1980/81:100 Bilagall 49 Budgetförslaget för /82 innebär enliglriksrevisionsverket en real minskning av verkets resurser . Ulöver dettahar den disponibla liden genom ökad frånvaro på grund av ändringar ilagstiftningen minskat med fem procenlenheler, vilket motsvarar 13-14personår. En sådan nedskärning av resurserna är, enligl riksrevisionsverkei,inte möjlig alt helt kompensera genom produktivitetsförbättringar. Riksrevisionsverkei strävar efter att verksamhetenskall utgöra elt viktigt underlag för det översynsarbele som statsmakterna ochmyndigheterna bedriver i syfte all möjliggöra omprövningar och omprioriteringarav gjorda åtaganden. Särskilt stort torde behovel av insatser från verkets sidavara i del ansträngda statsfinansiella läge som f. n. råder. Riksrevisionsverkeiifrågasätter därför del lämpliga i att skära ner verkets resurser. Verksamheten planeras huvudsakligen bedrivas med deninriktning som gäller . Detta innebär att den inleddalyngdpunklsför-skjutningen mol avgränsade insatsområden fullföljs. Åven vissanya uppgifter, främst extern revision av affärsverken, tillkommer. Programmet Revision indelas i delprogrammenProjektverksamhet. Remisser, Annan extern verksamhet saml Internstödverksamhet. Tyngdpunkten i programmet ligger under delprogrammetProjektverksamhet. Målet för programmet är alt tillse att den slalliga verksamheten bedrivs enligtstatsmakternas intentioner och atl verksamheten genomförs under god hushållningmed resurser. Genom revisionen skall myndigheterna stimuleras till ökadplanmässighel, bättre intäkts- och kostnadsmedvetande saml lill förenklingaroch förbättrad samordning inom och mellan myndigheter. RRV kommer i likhet med föregående år atl koncentrerarevisionsinsatserna till elt anlal insatsområden. Varje insatsområde är etluttryck för att väsentliga problem i den statliga verksamheten bedöms föreliggainom delta område och att förvaltningsrevisionen kan bidra till en förändring ieffektivitetshöjande riktning. Insatsområdena omprövas i den årliga planeringen.Under innevarande budgetår har bl. a. insatsområdena system-styrning ochslatsbidragsförvaltning tillkommit. För att underlätta arbetet med omprövningar ochomprioriteringar är del väsentligl atl myndigheterna följer upp och redovisarresultat och effekter av sin verksamhet. En av de viktigaste uppgifterna förförvaltningsrevisionen blir därtör att granska och därmed bidra till att utvecklamyndigheternas uppföljning och utvärdering av resultat och effekter av slalligoch statsunderstödd verksamhet och att höja kvaliteten på myndigheternasinformation till statsmaklerna omdessa förhållanden. skall därför insatsområdetresultat och effekter ha fortsall hög prioritet. 4 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 50 Insatser inom området taxor och avgifter prioriterasockså. Resurserna beräknas i stor utsträckning tas i anspråk förregeringsuppdrag och löpande funktioner. Utrymmet för direkta revisionsinsalserberäknas därför bli begränsat. Revision av cenirala myndigheters styrning avverksamheten inom ell samhällsområde syslemslyrning - prioriteras till följdav ökade krav på hur del växande antalet sådana myndigheter skall samordna ochstyra verksamheten inom resp. samhällsområde.