prop · G403126 · 1980-12-31 00:00:00 — Del är angeläget att evenluellafarhågor, t.ex. rädslan atl förlora sina pensionsförmåner inte avhåller dessaungdomar från alt pröva sina möjligheter i arbetslivet. Del nu redovisade förenklade prövningsförfarandet för atlåterfå lidigare beslutad förtidspension avser främsl äldre förvärvsarbetande.Efter samråd med chefen för villjag understryka att detförenklade prövningsförfarandet bör komma lill ökad användning också för yngreförtidspensionärer. innebär atl de nu tillämpade normerna behöverkompletteras. För yngre förtidspensionärer kan del i vissa fall förflyta längretid än den ursprungliga pensionen beviljades innan försök tillförvärvsarbete påbörjas. Mol denna bakgmnd bör förtidspensionen i normalfalletkunna vara vilande under en fid av från den Prop.1980/81:126 106 tidpunktdå beslutar alt pensionen skall upphöra alt utgå till följdav att försök lill nytt förvärvsarbete påbörjas. Misslyckas arbets-försöketunder bör del räcka med all den försäkrade fill försäkringskassanger in en ansökningsblankett om att förvärvsarbetet upphört och att övrigaförhållanden är oförändrade i förhållande lill när förtidspensionen upphördealt utgå. I prakfiken innebär del förenklade prövningsförfarandet en vilandepensionsrält, om det inte vid omprövningen visar sig att arbetsförmågan harväsentligt förbättrats, eller att den handikappades möjligheter till arbeteökal väsentligl. Delförenklade ansökningsförfarandel kräver inle någon lagändring för alt det skallkunna lillämpas. Del ankommer på RFV atl meddela de anvisningar som ärerforderliga för atl del förenklade ansökningsförfarandet skall komma tillanvändning. Vidare är det angeläget att berörda myndigheter sprider informationom det förenklade ansökningsförfarandet för alt motverka den tvekan somhandikappade kan känna inför ett arbels-försök. 9 Åtgärder för att underlätta den strukturella omställningen i konjunkturdämpningar 9.1Arbetsmarknadspolitikens uppgifter vid lokala sysselsättningskriser Sverigeär ett land med myckel starkt beroende av den internalionella utvecklingen.Vårt handelsutbyte med utlandel molsvarar närmare en tredjedel av hela BNP.Detla stora handelsutbyte har varit en förutsättning för vår ekonomiskatillväxt. Utan den specialisering och de långa produktionsserier som delinternationella utbytet möjliggör skulle vår samlade produktion av varor ochtjänster vara betydligt mindre än vad den är . Deninternalionella arbetsfördelningen har alltså möjliggjort den ekonomiska ochsociala trygghet som en god materiell levnadsstandard innebär. Men detinternationella beroendet ställer också stora krav på beredskap tillförändringar och anpassning av näringslivet. Det går inle all sträva efter fullsysselsättning och hög inkomstnivå och motsätta sig de förändringar avarbetslivet som är en förutsättning för just full sysselsättning och höginkomstnivå. Förändringar av arbetslivet och tryggheten i sysselsättningen fårinte ställas i ett motsatsförhållande - del ena är en fömtsättning för delandra. är det så atl förändringarna kan bli ett hot mot den enskildestrygghet, om vi inte kontrollerar formerna för de omställningar påarbetsmarknaden som utvecklingen påkallar. Det gäller att finna ochupprätthålla den känsliga balansen mellan förändring och trygghet. Det är en avarbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter att tillsammans med ålgärder inomden generella ekonomiska politiken och inom industri- och regionalpolitikenbidra lill denna balans. Prop.1980/81:126 107 nadspolifikenskall alltså underlätta den nödvändiga strukturella omvandlingen avnäringslivet och se till atl denna kan genomföras under socialt acceptablaformer. Deförslag som jag redan presenterat rörande åtgärder för att påverkaarbetsgivarnas rekryteringspolilik och de arbetslösas sökbeleende är ägnadeall främja anpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft ochdärigenom alt också underlätta stmkluromvandlingen. I vissa lägen måste dockextraordinära insatser sällas in för atl de uppkomna sysselsättningsproblemenskall kunna lösas på elt tillfredsställande sätt. Delta gäller särskill underperioder när en allmänt låg efterfrågan i ekonomin utlöser latentastmkturproblem i näringslivet och de personer som berörs härav inte kan beredasarbete inom andra branscher och förelag. Under konjunkturdämpningen åren1976-1978 satsades myckel stora resurser i form av arbetsmarknads- ochindustripoliliska insatser inom främsl stål-, varvs-och tekoindustrierna.Syftet med statens insatser var alt göra del möjligt för nedläggningshotadeförelag, med avgörande belydelse för sysselsällningen i ett område, att isocialt acceptabla former genomföra en nödvändig anpassning lill långsiktigtförändrade förhållanden. Deolika initiativ regeringen tagil för atl bygga upp en långsiktigt uthålligindustrislmklur minskar behovel av särskilda insatser liknande dem som gjortsför bl. a. varvs- och stålindustrin. Vibefinner oss emellertid nu i etl läge med en sjunkande industrikon-junklur. Medstor sannolikhet kommer denna allmänna eflerfrågedämpning all utlösa ävenslmkturelll betingade lokala sysselsättningsproblem, där samhällel måste gripain med olika åtgärder. Detfinansiella utrymmet för ålgärder av den typ som sattes in under den förtalågkonjukturen har emellertid minskal genom den samhällsekonomiskautvecklingen. Stödinsatser för krisdrabbade industrier mäste vägas mot effekteri form av ökad budgelbelastning och därigenom risken för ökad inflation ochförsämrad konkurrenskraft. Regeringen har senast i årets budgetproposition uttalatatl del saknas resurser för insatser liknande de som gjorts för varvs- ochstålindustrin. Detär mol denna bakgmnd angeläget att vi nu drar upp riktlinjer som är generellltillämpbara vid lokala sysselsättningskriser. Med tanke på de negativa följder sloraingrepp kan få i form av bl.a. konkurrenssnedvridning, ineffektivresursallokering och konflikter med övergripande regionalpoliliskamålsättningar bör så klara allmänna kriterier som möjligt anges för när och hurextraordinära samhällsingripanden skall ske. Utformningen av åtgärderna börsjälvfallet bygga på de erfarenheter som vunnits av de olika insatser somgjordes under den förra lågkonjunkturen. Chefen för industridepartementet harnyligen lagl fram förslag lill riktlinjer för de näringspolifiskt mofiveradeinsatserna i sådana sammanhang. När det gäller de arbetsmarknadspoliliskainsatserna villjag framföra följande. Arbetsmarknadspolitikensuppgift i samband med lokala sysselsätt- Prop.1980/81:126 108 ningskriserär främsl att förbereda de berörda arbetstagarna för övergången till annanverksamhet och i övrigl främja denna övergång. När de lokalasysselsättningskriserna inträffar med svag arbeiskraftseflerfrågankan del bli nödvändigt atl fillfälligt skapa rådrum för arbetsförmedlingengenom alt med hjälp av särskilda bidrag upprätlhålla verksamheteni krisföretaget. Det är emellertid inle nägon arbetsmarknadspolitisk uppgiftatl på sikl upprätthålla verksamhel som inle är kommersiellt bärkraftig. Omden icke bärkraftiga verksamheten upprätthålls längre än nödvändigt försämrasde berördas möjligheter att erhålla långsiktigt trygga anställningar samtidigtsom ekonomin som helhet kan gå miste om expansionsmöjligheter på grund avarbetskraftsbrist. Den tidsmässiga anpassningen av sädana insatser är säledesav mycket stor betydelse. Jag vill också underslrykaall insatser av den här karaktären inle i första hand kan motiveras av att denenskildes situation påkallar särskilda åtgärder i just dessa fall. Arbetsmarknadenkännetecknas som jag redan framhållit av ständigt pågågende förändringar därenskilda individer måste vara beredda lill olika slags omställningar. För denenskilde blir inte omställningskraven mer påfrestande för atl de föranleds avförändringar inom storföretag. Del vore orimligt om samhället skulle garanteraavsevärt mer långtgående insatser för att skydda sysselsättningen för anställdai slora företag än för anställda i små företag. Anledningen till extraordinäraarbetsmarknadspolitiska insatser i dessa fall är helt enkelt all arbetsförmedlingenoch dess olika instrument inle är dimensionerade för alt effektivt kunna mötasådana extrema toppbelastningar som en snabb avveckling av etl för ortendominerande förelag medför. 1 sådana fall riskerar arbetsförmedlingens arbeteall blockeras av problemens omfattning. Förmedlingens uppgifter måsle därförspridas ul över en längre tidsperiod och de normala sysselsältningsåtgärdernaavlastas med extraordinära insatser inom krisförelaget. 9.2Stöd till omställning vid lokala sysselsättningskriser Under1970-talels andra hälft har elt anlal arbetsmarknadspoliliskl motiverade medelprövats för alt motverka problemen i samband med slruklurellasysselsättningskriser med svåra lokala konsekvenser. Del gäller det tillfälligasysselsättningsbidraget lill förelag med dominerande ställning på orten (dels.k. 75%-bidraget), del tillfälliga sysselsättningsbidraget till äldrearbetskraft inom lekoindustrin (del s.k. äldrestödet), särskildasys-selsättningsavlal med enskilda förelag (t.ex. ochBillerud-Uddeholm AB) och de särskilda s. k. anslällningsgaranfier som medhjälp av statliga medel ingått som en del av omslmklureringen av stål- ochvarvsindustrierna. Vidare kan nämnas den organisation -Projekt 80 AB (P80)- somunder på statsmakternas initiativ tillkom i syfte all underlättagenomförandel av slora personalreduceringar vid Svenska 1980/81:126 109 Varvsenheler i Göleborg (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/ 79:115). beslul innebarall personalstyrkan vid Göleborgsvarven skulle reduceras under tvä åroch alt de övertaliga varvsarbetarna skulle garanteras anställning t.o.m den31 . Som ell resullal av etl avtal om anslällningsgaranli mellanSvenska och de berörda fackliga organisationerna bildades P80 meduppgiften atl underlätta övergången till nya och varaktiga arbeten.Förberedelserna för ny anställning skulle ske bl.a. genom ulbildning. 1avvaktan pä nytt arbete skulle personalen sysselsättas med ulbildning ellerarbele. Genom denna huvuduppgift alt placera den övertaliga arbetsstyrkan ianställningar utanför koncernen har insatserna inom P80 haft en annan profilän t.ex. sysselsättningsbidraget fill företag med dominerande ställning påorten och det s.k. äldrestödet. Jaganser att det finns behov av all nu tillskapa elt nytt arbelsmarknads-polifisktrådmmsslöd för stora lokala sysselsättningskriser. Ett riktmärke för en sådanstödform bör vara atl den skall möjliggöra en resursansamling och aktivtsamarbete mellan förelag och arbetsmarknadsmyndigheter. Jag föreslår i delföljande utformningen av ett omställningsbidrag till förelag med dennaprincipiella inriktning. Omslällningsbidragel börkunna ulgå vid sådana driftsinskränkningar som på elt avgörande sätt påverkarden lokala arbetsmarknaden och där sysselsättningsproblemen inte kan lösas mednormala arbetsmarknadspolifiska ålgärder och tillgängliga lokalaarbetsförmedlingsresurser. Omslällningsbidragel bör kunna ulgå när den akluelladriftsinskränkningen berör mer än 300 personer och där antalet berördasamtidigt ulgör av företagets hela arbetsstyrka. I de falldriftsinskränkningen rör förelag som har en helt dominerande ställning påmindre ort bör bidrag kunna ulgå om mer än KX) personer berörs. Denslorleksgräns jag här föreslår innebär en klar skärpning i förhållande lill deregler som gällde för det tillfälliga sysselsättningsbidraget till företag meddominerande ställning på orten. Jag mofiverar denna skärpning med alt företagetsjälvt måste ta ansvar för atl mindre driftsinskränkningar planeras ochorganiseras sä all de kan genomföras förhållandevis smidigt med hjälp av normalpersonalomsättning och naturlig avgång. Syftet med och karaktären på detomställningsbidrag jag här har angivit riktlinjerna för förutsätter all denbeslutsfattande myndigheten har en vid överblick över arbelsmarknadsproblemen.Beslut om bidrag bör därför fattas av AMS. I de fall den aktuelladriftsinskränkningen berör mindre än 3(X} personer bör dock beslul fattas avregeringen. Omslällningsbidragel börutgå i relation till lönekostnaderna för den övertaliga arbetsstyrka som berörsav driftsinskränkningen som förlänger den lagstadgadeuppsägningstiden. Jag anser all den bidragsnivå som tillämpades försysselsättningsbidraget till företag med dominerande ställning på orten var välavvägd. Prop.1980/81:126 110 inkl.sociala avgifter innebär all företaget får en rimlig täckning av sinamerkostnader som utgifterna för statskassan blir avsevärt mindre änvid de alternativa sysselsältningsåtgärder som annars skulle behöva tillgripas.Jag har redan påtalat den vikl som måste fästas vid bidragets tidsmässigaanpassning i förhållande till konjunktursvängningarna. Av detla skäl anser jagalt bidragsperioden inle får göras för lång. Jag förordar all bidraget får ulgåunder som förläggs till den första delen av den på della sättförlängda uppsägningstiden. Enväsenfiig faktor vid stöd av denna lyp är att den övertaliga arbetsstyrkan ärklart definierad. Erfarenheterna från senare år av slora driftsinskränkningarvisar att detla är en fömtsättning för alt de arbetsmarknadspoliliskaåtgärderna skall kunna utnyttjas på ell effekfivt sätt. Mot denna bakgmnd böromslällningsbidragel kunna ulgå försl sedan den övertaliga arbetsstyrkan tagitsul och sagts upp enligt de regler som anges i lagen (1974:12) omanställningsskydd. Den procedur som skall föregå uppsägningar enliglmedbestämmande- och anställningsskyddslagarna och främjandelagen avses inleskola påverkas av all uppsägningsliderna förlängs och avgångarna från förelagelflyttas fram. Jag vill särskill framhålla alt del omslällningsbidrag som jaghär diskuterar inte är avsett att utnyttjas för atl ge utrymme förrekonstruktioner eller insatser av industripolitisk karaktär. Syftet medbidraget är enbart alt underlätta omställningen när behovet av permanentpersonalreduktion är klart fastställt. Omslällningsbidragelskall göra det lättare alt med hjälp av olika åtgärder föra över arbetskrafttill en arbetsmarknad utanför krisförelagel. En av de konstateradefördelarna med P80 var den kraftsamling och del samarbete som möjliggjordesmellan företag och arbetsförmedling. Förmedlingen har med företagets hjälpkunnal arbeta individuellt med var och en i den övertaliga arbetsstyrkan.Förberedelser för nya arbetsuppgifter har skett framför allt i form avutbildning och yrkespraktik. Molbakgmnd av de här erfarenheterna bör redan från bidragsperiodens början ensärskild arbelsförmedlingsgmpp avdelas för den övertaliga arbetsstyrkan.Arbelsförmedlingsgmppen bör även lokalmässigl flytta in i förelagel.Arbetsgivaren bör ställa personella resurser lill arbetsförmedlingensförfogande för att svara för administration av den övertaliga arbetsstyrkanoch akfivt medverka i omslällningsarbetel. Detbör ankomma på arbetsförmedlingsgruppen all avgöra i vilken utsträckningbidragsperioden skall utnyttjas förförmedlingsaktivileter i form av t. ex.arbelsmarknadsinformation, aktivt arbetssökande och utbildning. Övrig tid börarbetsgivaren fritt kunna disponera för underhålls- och av-vecklingsarbele etc.Om läget så kräver med hänsyn lill redan fastlagda leveransåtaganden börföretaget också medges att utnyttja den övertaliga personalstyrkan för reguljärproduktion. Arbetsförmedlingenbör ha förtur när del gäller aktiviteter för den övertaliga arbetsstyrkan ävenunder den uppsägningstid som följer på bidrags- Prop.1980/81:126 111 perioden.Under denna period bör dock normala utbildningsbidrag utgå lill sådan övertaligpersonal som genomgår arbetsmarknadsutbildning. Effekten avomslällningsbidragel fär inle bli att avvecklingen fördröjs ulanall del sker någon redukfion av den övertaliga arbetsstyrkan. För att främjarörligheten i de fall det här är fråga om anser jag alt del är väl mofiveratmed extraordinära rörlighelsslimulanser. Jag föreslår alt personal i densärskilda arbetsstyrkan som erhåller fast anställning hosannan arbetsgivare skall få behålla av lönen från den ursprungligaanställningen under hela bidragsperioden. 1 konsekvens härmed böromslällningsbidragel lill förelaget inle reduceras för sådan personalreduklionsom beror på all personer ur den övertaliga arbetsstyrkan övergår till sådanannan fasl anställning som jag här angivit. Däremot bör bidraget reduceras omavgången från den kvarvarande arbetsstyrkan fär en sädan omfattning atl del ärmöjligt att föra tillbaka personal från den övertaliga arbetsstyrkan. De regler jag nuföreslagit innebär alt arbetsgivaren i vissa fall i bidrag erhåller avlönen för uppsagd personal medan kostnaderna endasi uppgår fill 50%.Mellanskillnaden skall i delta fall ses som en kompensation för deadministrativa resurser företaget förutsätts ställa lill arbetsförmedlingensförfogande och som etl ekonomiskt incitament lill en akfiv medverkan iarbetsförmedlingens omplaceringssträvanden. Ju bättre detla gemensamma arbelelyckas, deslo mindre utgifter kommer arbetsgivaren dessulom alt få under denåterstående uppsägningstid som följer på bidragsperioden. De regler för bidraget somjag nu har föreslagit innebären mer restriktivt utnyttjande än vad som gälldeför sysselsättningsbidraget för företag med dominerande ställning på orten. Delär dock inte möjligt all nu närmare ange hur stor omfallnig insatserna kommeratl få under nästa budgetär. Omfattningen måste avgöras av de problem somaktualiseras. Som jag redan framhållitblir emellertid kostnaderna för omslällningsbidragel mindre än de alternativaålgärder som slår lill buds. De aktiva förmedlingsinsatser som knyts lillomslällningsbidragel bör dessutom medföra alt de arbetsmarknadspolitiskainsatserna i detta fall tidsmässigt kan begränsas. De utgifter som omslällningsbidragelmedför bör enligt min mening gott och väl motsvaras av minskade utgifter förandra arbesmark-nadspolitiska åtgärder, i första hand under anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. Jag förordar atl utgifterna för det nuföreslagna omställningsbidraget bestrids från detla anslag. Mol bakgrund avvad jag här har anfört bör inte införandel av omslällningsidragel nu föranledanågon särskild uppräkning av anslaget Sysselsättningsskapande ålgärder /82. Omslällningsbidragelkommer enligl min mening all ge en fastare grund och mer enhetliga regler församhällets insatser vid lokala sysselsättningskriser . Jag äremellertid väl medveten om att de olika Prop.1980/81:126 112 effektemaav ell nytt intmment aldrig helt kan förutsägas. Jag förordar därför atl deldet här föreslagna bidraget i första hand prövas under budgetåren 1981/82 och1982/83. Därefter bör tillräckligt underlag finnas för slällningstagande fillevenluella förändringar i den här föreslagna utformningen. Jag har i del härpresenterade förslaget om omslällningsbidrag fäst myckel stor vikt vidarbetsförmedlingens aktiva insatser. Sådana insatser är naturligtvis också avstörsta belydelse även i sädana omställningssituationer där omfattningen avden akluella driftsinskränkningen inle är så slor så att den kvalificerarföretaget lill omslällningsbidrag enligt de av mig föreslagna reglerna.Extraordinära förmedlingsinsalser av tillräcklig omfallnig försvåras av atlförmedlingen är hårt ansträngd av ordinarie uppgifter. Del kan i ell allmäntbesvärligt arbetsmarknadsläge vara svårt all inom den ordinarie organisationenfrigöra de nödvändiga exlraresurserna ulan atl vikliga löpande uppgiftereftersatts. För atl skapa den nödvändiga flexibiliteten kan i vissa fallbehövas tillfälliga resursförstärkningar. Formerna för sådana tillfälligaresursförstärkningar behöver närmare utredas. Jag avser atl hänskjula dennafråga lill den aviserade parlamentariska ulredningen om arbetsmarknadsverket. 1avvaktan pä utredningens förslag bör de här föreslagna insatserna i första handklaras genom omprioriteringar inom ramen för befinlliga resurser. Frägan omresurstillskott för /83 får prövas i höstens budgetarbete. Jagvill här också framhålla all det föreslagna omslällningsbidragel endast ärtillämpbart vid sådana företagsavvecklingar som sker i planerade ochkontrollerade former. I sådana fall där driftsinskränkningar aktualiserasgenom konkurs finns redan en särskild stödform, nämligen statsbidrag, i vissafall till nedläggningshotade förelag. Jag vill här erinra om att problemalikenkring stöd till förelag på obestånd behandlats av en särskild utredaresom presenterai sina överväganden i betänkandet (Dsl 1981: 1) Rådrumsslöd ochhandläggning av obeslåndsärenden m.m. Chefen för industridepartementet harnyligen redovisat sina ställningstaganden i denna fråga. 9.3Stimulans till nyrekrytering i expansiva företag Detförslag som jag nu har redovisat är ägnat atl underiätta avvecklingen av ickekommersiellt bärkraftig verksamhet på etl sådanl sätt att inte den slmkturellaanpassningen försvåras. Dessa insatser skall motverka s.k. inlåsningseffekler.Del är emellertid också angeläget atl med mer offensiva ålgärder stimulerarekryteringen lill expansiva företag och branscher, framför allt inomindustrisektorn. Elt problem härvidlag är all även rekryteringen inomexpansiva industriföretag är beroende av konjunkturutvecklingen. Underkonjunktursvackor är behovet av rekrytering begränsat även inom framlidsförelagenoch när konjunkturen vänder uppåt begrän- Prop.1980/81:126 113 sasden möjliga sysselsättningsökningen i dessa företag ofta av konkurrensen frånföretag med mindre goda framtidsutsikter. Förall hålla nere arbetslösheten i konjunklurdämpningen åren 1976-1978sysselsattes inom arbetsmarknadspolitikens ram av arbetskraften.En sådan hög volym är inte möjlig alt uppnå med de traditionella åtgärderna iform av beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning och skyddad verksamhet.Arbetsmarknadspolitiken har därför successivt flyttat in i förelagen. Delvishar sysselsällningen upprätthållits genom s. k. labour-hoarding. Företagen harmed hjälp av olika subventioner under konjunktursvackan behållit en störrearbetsstyrka än vad som varit motiverat av den aktuella produktionen. Den härtypen av insatser kommer alt behövas även i framtida lågkonjunkturer. Det äremellertid önskvärt all en slörre andel av den labour-hoarding som är nödvändigav sysselsältningsskäl förläggs just lill de mest expansiva förelagen. Enbidragsform med delta syfte prövades under den närmast föregåendekonjunkturuppgången. För att förmå företag med förväntad uppgång i produktionoch sysselsättning all lidigarelägga sina rekryteringar infördes elttillfälligt nyrekryteringsbidrag, som kunde utgä till förelag inomtillverkningsidustri, handel eller privat tjänstesektor som ökade antaletsysselsalla och som upprätthöll sysselsättningsökningen ,som varade fram till utgången av juni månad 1979. Effekterna av detla bidrgblev avsevärt mindre än förväntat. Nyrekryleringsbidrag beviljades för ensammanlagd nyrekrytering pä ca 12000 personer till en kostnad av ca 100 milj.kr. AMS beräknar emellerfid alt nettoeffekten av stödformen endast molsvarar entidigareläggning av ca 4000 anställningar under i genomsnitt etl kvartal. AMSframhåller atl bidragskonslruktionen visade sig vara alltför komplicerad ochförknippad med betydande adminislraliva problem. De krav på förhandsanmälan ochintroduktionsutbildning av all nyrekryterad personal som knöts till bidraget ikombination med den korta lid som stod till förfogande för allmän informationom bidragsformen medförde enligt AMS att handläggningen blev mycket kompliceradoch betungande för länsarbetsnämnderna. AMSdiskuterar i sin rapport atl ge den arbelsmarknadspolifiskt subventionerade ulbildning som genomförsinom förelagen en mer offensiv inriktning. Utbildningsbidraget tillpermilteringshotad personal, den s.k. 20-kronan, utgår endasi lill företag sominte kan sysselsätta den befinlliga personalen fullt ul. 1 rapportenifrågasätts om inte utbildningsbidraget bör förbindas med ell villkor atlsysselsättningen upprällhålles pä minst oförändrad nivåoch all således den naturliga avgången ersätls. Föregen del vill jag inle förorda att någol villkor om rekrytering knyts till20-kronan.