prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Där gör länsslyrelserna, på grundval av kännedom omlokala förhållanden, sådana bedömningar. Följande sammanställning ger för samtliga berörda kommuneren grov bild av de här angivna anläggningarnas relativa betydelse, mätt dels iförhållande lill induslrisysselsältningen i resp. kommun, dels i förhällande lillden totala sysselsättningen. Del måsle understrykas att beräkningarna grundarsig pä bedömningar av det akluella sysselsättningsläget i kommunerna och inlepå någon officiell statisfik. De största sysselsätlningsförändringarna mellan 1976 och1980 har ägl rum i , som har fält personalminskningar på 2400anställda. I län uppgår minskningen till 1 900 anställda, Norrbottenslän har 1 600 färre anställda än och i är minskningenunder 1 200 anställda. I är nedgången 700anställda och i och ligger minskningen pä 400personer per län. Procentuellt sett har och haft destörsta tillbakagångarna. Övriga län har haft mindre sysselsätlningsförändringar. kända förändringar skulle innebära forlsaltapersonalminskningar i , , , Norrbollens ochVärmlands län. Risken är vidare stor för fortsatt sysselsältningsminskning iÖrebro län. Utvecklingstendenser i vissa kommuner I del följande lämnas en översiktlig beskrivning av deregioner där berörda branscher har minsl 100 anställda. Kommuner som kan sägasingå i en gemensam arbetsmarknad behandlas i samma sammanhang. Eftersom delallvarliga sysselsättningsläget i redan nu är väl käntbegränsas kommentarerna till kommuner i mellersta och . I Tierps och Ösiluonmars kommuner har tillbakagången inommalmbrytningen och stålverken kompenserats av en tillväxt inom andra delar avindustrin. Regionens största arbetsplats är kärnkraftverket i Forsmark, där f.n.2200 personer arbetar, varav 500 som driflpersonal. Den senare gruppen beräknasöka med 200 personer när verkel är i full drift. Översikt över järn- och stålindustrins samtjärnmalmsbrytningens betydelse i skilda kommuner samt sysselsättningsförändringar19761980. i % av beräknad syssel- kommuner(länet) (39,5) (- 530) (29,0) (9,5) 1980/81:67 122 offentligasektorn har ökat med 1 250 personer . Pendlingenmellan kommunerna är stor. Ett omfatiande pendlingsulbyle sker också medUppsala kommun. Sysselsättningsgraden i (se tabell 5) ligger påsamma nivå som medelvärdet för regionala centra i stödområdet. Östhammarskommun har en klart högre sysselsättningsgrad än jämförbara kommuner. För bådakommunerna är arbetslösheten klart lägre än för resp. orlstyp. Genomen viss lillväxl inom andra industribranscher och närheten lill ärdessa kommuner mindre känsliga för framtida ändringar inom stålindustrin ochgruvorna än många andra regioner. IOxelösunds och kommuner domineras induslrisysselsältningen avstålverket. Industrisysselsättningen har minskat någol på senare är. Denoffentliga sektorn har ökal med ca 1600 anställda. Pendlingen mellan kommunernaär myckel slor. Sysselsättningsgraden ligger nägot under och arbetslösheten någolöver medelvärdet för ortslypen ulanför stödområdena. En viss befolkningsminskningförutses för kommunerna till följd av en svag sysselsätlningstillväxt. Medhänsyn lill att industristrukturen har försvagats under de senaste aren ulgörden angivna personalminskningen på 500 anställda i ettstort problem. Eskilstunakommun har under en följd av år haft en vikande industri-sysselsättning, främstlill följd av en ogynnsam branschstruktur. Industrin har gått tillbaka med merän 2000 anställda sedan är 1975. Ökningen av antalet sysselsatta inom denoffentliga sektorn, inklusive den genomförda omlokaliseringen av foriifikationsförvaltningen,uppgår till 2 700. Kommunen har utpendling främst till och Västeråsoch inpendling från dessa kommuner samt från och . Sysselsättningsgradenligger nägot under medelvärdet för primära centra utanför stödområdet.Eskilstuna har också en högre arbetslöshet än motsvarande kommuner. Kommunenhar en svag sysselsätlningstillväxt och man räknar med en i stort settoförändrad folkmängd . De aviserade ändringarna iTorshälla ulgör ett väsentligt problem om än av mindre omfattning än de väntadeändringarna i . Strängnäskommun har en väl differentierad induslri som dock minskal i viss grad under desenaste åren. En osäkerhetsfaktor för den framlida sysselsättningen äremellertid CEA-verken med en olönsam produktion. Kommunen har haft en ökning avden offentliga sektorn med 600 anställda. Sysselsättningsgraden ligger nägotunder molsvarande ortstyp utom stödområdet. Arbetslösheten ligger dock lägre.Kommunen har bäde in- och utpendling med och utpendling också lillSödertälje och . Inga slörre ändringar väntas ske inom ÅkersSlyckebruk. Kommunen har i övrigl en viss sysselsällningslillväxl vilket görall befolkningen i slort sell håller sig pä en oförändrad nivä. Arbetsmarknadeni koimnun domineras av stålverket. Den offentliga sektorn är liten ochhar ökat med bara ett 100-tal anställda sedan Prop.1980/81:67 123 Kommunen har pendlingsulbyle med främst och . Ensidighetenpä den lokala arbetsmarknaden gör att kommunen har en relativt lägsysselsättningsgrad och en arbetslöshet som ligger högre än medelvärdet förjämförbara kommuner. Till följd av en svag sysselsättningsutveckling beräknasfolkmängden utvecklas svagt negativt. har en väldifferentierad industri och den offentliga sektorn har ökal med drygt 600anställda . Pendlingsutbylet är stort med Kariskrona ochKarlshamns kommuner. Sysselsättningsgraden är relativt låg men arbetslöshetenär också lägre än genomsnittet för motsvarande ortstyp. Genom en viss tillväxtav sysselsättningen beräknas folkmängden kunna ligga pä ungefär nuvarande nivåunder . kommun har en relatividifferentierad arbetsmarknad med som största arbetsgivare.Järnsvamps- och järnpulverproduk-lionen sysselsätter en mindre del avkoncernens anläggningar i . Kommunen har haft en viss ökning av industrisysselsältningenoch man väntar en svag fortsatt ökning . Den offentligasektorn har ocksä haft en ökning med 400 anställda . Kommunen haren stor utpendling främsi lill . Sysselsättningsgradenligger ungefär pä samma nivå som medelvärdet för regionala centra utomstödområdet. Arbetslösheten ligger lägre än medelvärdet för motsvarandekommuner. Genom en fortsatt sysselsättningstillväxl beräknas kommunensfolkmängd öka jämnt . har underde senasle åren haft tillväxt inom industrin som har kompenserat nedgången vidjärnverket. Ocksä för förutses en viss fortsatt lillväxl.Den offentliga sektorn har ökal med 3 100 anställda. Kommunen har ett slort pendlingsulbylemed , och kommuner. Sysselsättningsgraden ocharbetslösheten ligger på samma nivå som medelvärdet för primära centra. Genomen fortsatt sysselsätlningstillväxt inom bäde industrin och andra näringsgrenarberäknas kommunen få en fortsall snabb befolkningstillväxt. Regionensexpansion och differentierade arbetsmarknad gör all den lämligen väl kan motståminskningar av sysselsättningen inom enskilda branscher. harhaft tillbakagång inom industrin. har dock den offentliga sektorn ökalmed mer än 650 anställda, vilket gör att tolalsysselsättningen beräknas haökat. Kommunen har en relafivt hög sysselsättningsgrad men också en högre arbetshöshelän genomsnittligt för ortslypen. Kommunen har pendlingsulbyle med ochKarlskoga kommuner och viss inpendling från och kommuner.Några större förändringar väntas f. n. inte inom stålverket. kommun dominerasav stålverket som svarar för nästan hela industrisysselsättningen. Denoffentliga sektorn har lill skillnad frän nästan alla andra kommuner haft enmyckel liten tillväxt sedan är 1975. 1980/81:67 124 mimenberäknas trols en vikande sysselsättning få en befolkningstillväxt till följdav inflyttning till omräden med pendling lill Kariskoga och Kristinehamn.Visst pendlingsulbyle förekommmer även med Filipslad. Sysselsättningsgradenligger något över medelvärdet för kommuncentra i stödområdena. Arbetslöshetenligger ungefär pä genomsnittsnivån för ortslypen. Personalrationaliseringarnainom kommer alt medföra en minskning av sysselsättningen vidstålverket i . Det är därför angeläget att kommunen kan få en tillväxtinom annan industriell verksamhei. Munkforskommun har en lika slor dominans av slålinduslrin som för industrisysselsältningen.Däremot har en slörre offenllig sektor, som också har ökat något merän i . Pendlingsutbylet sker i första hand med . Bådesysselsättningsgraden och arbetslösheten i kommun ligger högre änmedelvärdet för kommuncenlra inom stödområdena. Industrisysselsältningenberäknas kunna behällas på en i slort sell oförändrad nivå under de kommandeåren och därigenom beräknas också den totala sysselsättningen och befolkningenkunna bibehållas på en i stort sett oförändrad nivä. Pä samma sätt som förStorfors är en breddad industriell bas angeläget för kommun. Filipstadskommun år regionalt centrum i östra . Största induslriarbetsplats ärWasabröd AB med ca 900 anställda. har tolall knappt 60Ö anställdai kommunen. Härutöver finns flera mindre och medelstora industriföretag.Kommunen har således en förhållandevis differentierad induslrisysselsällning.Den offentliga sektorn som har ca 2000 anställda har ökat med 250 sedan år1975. Sysselsättningsgraden i ligger någol över medelvärdetför regionala centra i stödområdet. Arbetslösheten ligger ocksä någol lägre änför jämförbara kommuner. Pendlingsutbylet sker främst med kommun. Kommunenhar haft en befolkningsminskning, vilken genom en vikandesysselsättningsutveckling beräknas fortsätta också . Hagforskommun är regionall centrum i mellersta . Kommunen har haft en mindreogynnsam utveckling av industrin än vad som kunde befaras när stälkrisen brötut för fyra är sedan. Den offentliga sektorn i kommun är något mindreän industrisysselsältningen och den har ökal med drygt 100 anställda sedan är1975. Sysselsättningsgraden ligger på samma nivå som medelvärdet för regionalacentra i stödområdet. Däremot är arbetslösheten högre. Pendlingsutbylet skerdels med , dels med . Sysselsättningen beräknas minskanågot och härigenom beräknas folkmängden minska med ett100-tal invånare . Degerforskommun har haft en viss minskning av både industrisysselsältningen och dentotala sysselsättningen . Den offentliga sektorns ökningbegränsar sig till ca 100 anställda. 1980/81:67 125 harett omfattande pendlingsutbyte med , som också har fått vidkännas enviss Ullbakagång inom industrin. Där har dock den offentliga sektorn ökal medca 600 anställda. och kommuner har en sysselsättningsgradsom motsvarar medelvärdet för regionala centra i stödområdet. Arbetslöshetenligger nägot lägre. Pä sikt förutses en svag ökning av sysselsättningen.Härigenom beräknas folkmängden minska någol. Förändringarna inom Uddeholmtorde fä vissa konsekvenser för . Inom kommun harförändringarna inom stäldivisionen som ledde fram till bildandet av KilslaAB inneburit en kraffig nedskärning av verksamheten. bedöms dennybildade enheten ha goda möjligheter alt hävda sig, varför ytterligarepersonalminskningar där knappast bedöms vara aktuella. Hälleforskommun har stålverket som dominerande arbetsplats. Den offentliga sektorn medca 850 anställda har en i stort sett oförändrad sysselsättning jämfört med år1975. Kommunenhar ett isolerat läge med obetydlig pendling. Sysselsättningsgraden liggeröver medelvärdet för ortstypen inom stödområdet och arbetslösheten ligger någotunder motsvarande kommuner. Det ensidiga beroendet av stålindustrin och densvaga tillväxten inom andra verksamheter gör kommunen mycket sårbar förförändringar inom stålverket. Kommunens totala sysselsättning beräknas minskade närmaste åren och det medför en långsiktig minskning av befolkningen med ett100-tal invånare . Ljusnarsbergskommun har en förhållandevis mer differentierad induslri än de flesta mindrestål- och gruvkommuner. Industrisysselsältningen har dock minskat efter år 1975och den offentliga sektorn har haft en relativt svag tillväxt. Pendlingsulbyleförekommer med och kommuner. Sysselsättningsgraden liggerlägre än medelvärdet för kommuncentra i stödområdet och kommunen har enbetydligt högre arbetslöshet än jämförbara kommuner. Kommunen har en negativsysselsättningsutveckling och befolkningen beräknas härigenom minska med ett80-tal personer . Lindesbergskommun har en väl differentierad induslri med flera större och medelstoraföretag. Antalet offentligt sysselsatta har ökat med ca 700anställda. Pendlingsutbylet med är betydande. Vidare förekommer pendlingtill och från , och kommuner. Sysselsättningsgraden iLindesbergs kommun är nägot högre än medelvärdet för regionala centra istödområdet och arbetslösheten ligger något lägre. En viss sysselsätlningstillväxtbedöms som trolig vilkel innebär en i slort sett oförändrad befolkning underde närmaste åren. Situationen i Spännarhyltan kan innebära attjärnmalmsbrytningen i Strässa avvecklas. Vidare kan en del avproduktionen i påverkas negativt. Genom den relativt stabilaarbetsmarknaden i kan vissa förändringar genom arbetspendling. Prop.1980/81:67 126 Hallstahammarskommun har utöver med 3000 anställda flera medelstora företagoch en tämligen stabil arbetsmarknad. Den offentliga sektorn har ökal med 300anställda . Kommunen har ett slorl pendlingsulbyle med ,och kommuner. Sysselsättningsgraden ligger lägre änmedelvärdet för kommuncentra utanför stödområdet och arbetslösheten ärbetydligt högre än för motsvarande kommuner. Kommunen beräknas fä en svagsysselsättnings- och befolkningsminskning. Genom närheten till ochgoda pendlingsmöjligheter även till kommun kan vissa sysselsättningsförändringarlösas genom arbetspendling. Köpingskommun har en stabil industriell bas med flera medelstora anläggningar.Härutöver har mer än 2000 anställda. Industrin väntas i stort sett hållasin nuvarande sysselsättning. Den offentliga sektorn har haft ensysselsättningsökning med 850 anställda. Pendlingsulbyle förekommermed , , och kommuner.Sysselsättningsgraden ligger på medelvärdet för regionala centra utanförstödområdet. Arbetslösheten ligger dock högre än genomsnittet för ortstypen.Den differentierade arbetsmarknaden i kommunen och goda pendlingsmöjlighelergör alt kommunen har långsiktigt stabila utvecklingstendenser. Delta avspeglarsig även i en pä sikl ungefär oförändrad befolkning. ISurahammars kommun har stålverket en relativi stor andel av industrisysselsättningen.Minskningen i stålverkets sysselsättning uppvägs knappt av den ökning som har skellinom den offentliga sektorn. Kommunen har ett pendlingsutbyte med Hallstahammarsoch kommuner. Sysselsättningsgraden ligger nägot under medelvärdetför kommuncentra ulanför stödområdet och arbetslösheten är klart högre. I desenast framtagna befolkningsprognoserna beräknas folkmängden öka obetydligt somen följd av en ganska svag sysselsätlningstillväxt. aktualiserade förändringarvid stålverket innebär en minskning med ca 300 anställda. kommun har mer äntvå tredjedelar av sin industrisysselsättning inom stålverket. Kommunen harvidare en framgångsrik verkstadsindustri. Sysselsättningen inom den offentligasektorn har ökat med 300 anställda . har ett omfattandependlingsutbyte med , och Skinnskatlebergs kommuner samtviss inpendling från kommun. Sysselsättningsgraden är högre ocharbetslösheten är lägre än genomsnittet för regionala centra i stödområdet.Aktuella prognoser förutser en viss sysselsättnings- och befolkningstillväxt ikommunen. Norbergskommun har Spännarhyltan som största induslri. Härutöver finns några smä ochmedelstora industrier. Den offentliga sektorns ökning på ca 200 anställda molsvarari stort sett den minskning som har skett inom Spännarhyltan efter är 1976.Härigenom har den lolala sysselsättningsutvecklingen varit svag. Detla kan bl.a.avläsas i en läg sysselsättnings- 1980/81:67 127 gradoch en hög arbetslöshet i kommunen. Redan i nu offentliga prognoser, somförutsatte en fortsatt drift vid hyttan och gruvindustrin, räknade man med enminskad sysselsättning och en långsamt vikande befolkning i kommun.Denna trend förvärras genom de nu offentliggjorda besluten att lägga ned hyttanoch gruvorna i . Den kvarvarande industrin är inte så stor att den kansysselsätta den arbetskraft som blir arbetslös. En viss ökning av arbetspendlingenkan ske, men detta är inte tillräckligt för all förhindra en kraftig ökning avarbetslösheten, en utflyttning av arbetskraft och en långsiktigt snabbareminskning av folkmängden i kommunen. kommun har haft enbetydande tillbakagång av industrisysselsältningen . Ökningen på300 anställda inom den offentliga sektorn har inle täckt mer än en tredjedel avtillbakagången inom stålindustrin. Pendling förekommer med ochHedemora kommuner. Sysselsättningsgraden och arbetslösheten ligger i nivå medmedelvärdet för regionala centra i stödområdena. Kommunen har haft enlångsiktig minskning av befolkningen. En väntad sysselsätlningstillväxt gör attfolkmängden nu i slorl sett stabiliseras på en oförändrad nivå. Förändringarnainom stålindustrin i kommun torde nu i allt väsentligt vara slutförda.Del finns dock anledning alt räkna med fortsatta rationaliseringsälgärdervarigenom antalel anställda långsamt minskar. har ett relafivtväldifferentierat näringsliv. Industrisysselsältningen uppvisar en visstillväxt. Vid Vikmanshyltan har man nu nått en sysselsältningsnivå på 300anställda. Klosterverken i har ca 850 anställda. Den offentligasektorn har ökal med 800 anställda. Pendling förekommer lill och från ,och kommuner. har en högre sysselsättningsgradoch gynnsammare arbetslöshetssiffror än medelvärdet för regionala centra istödområdet. Kommunen beräknas genom en ökad sysselsättning kunna få en vissbefolkningsökning . kommun har utöverDomnarvels järnverk en betydande sysselsättning inom flera industribranscher.Flera mekaniska verkstäder arbetar delvis som underleverantörer till Domnarvelmedan andra har utvecklats för specialistproduktion med anknytning till stål-och verkstadsindustrin. Härutöver finns flera småindustrier vilka sammantagnagör all kommunen har en lämligen differentierad industristruktur. Denoffentliga sektorn ökade med 1 200 anställda mellan och våren 1979.Därefter har tillkommit den personal som arbetar vid statens vägverk och trafiksäkerhetsverket,tillhopa ca I 000 anställda. har en betydande inpendling frånsamtliga angränsande kommuner och utpendling främst till och Säterskommun. Sysselsättningsgraden ligger på samma nivå som genomsnittet för primäracentra i stödområdena. Arbetslösheten ligger lägre än för flertalet primäracentra. Kommunen beräknas trols den väntade minskningen av sysselsättningenvid Domnarvet med ca 1 000 anställda att få en ökning av den totala sysselsätlningenmed ca 300 . 1980/81:67 128 Ludvikakommun har haft en minskning av sysselsättningen inom gruvindustrin med 650anställda . Därutöver har kommunens andra stora arbetsplats, ASEA,haft en personalminskning i storleksordningen 600 anställda under ett par år.Industrin i övrigl har haft en i stort sell oförändrad sysselsättning. Ökningeninom den offentliga sektorn har inle varil tillräcklig för att kompensera dennatillbakagång inom industrin. Åven för förutses en fortsattminskning inom gruvindustrin och det innebär all arbetsmarknaden i kommunenytterligare försämras. Kommunen har pendling till och frän och Ljusnarsbergsoch kommuner. Sysselsättningsgraden ligger lägre än genomsnittetför regionala centra i stödområdet och arbetslösheten är väsentligt högre. Denfortsatta tillbakagången både inom industrin och lolall väntas leda lill enfortsatt befolkningsminskning i storleksordningen 100 personer tillmitten av . Utvecklingeni kommun år nära förbunden med förändringar i kommun.Det avspeglar sig såväl i fråga om sysselsättningsgrad somarbetslöshetssiffror som också i kommun är ogynnsamma. Kommunenhar en dominans av gruvindustri, stålverket och verkstadsindustri. Denoffentliga sektorn är relativi liten och den har haft en ökning på 240anställda . Pä samma säll som för kommun förutses en svagsysselsättningsutveckling och en långsiktig minskning av befolkningen med ca100 invånare . Hoforskornmun har haft en minskning av befolkning och sysselsättning i en läng följdav är, trots relativt goda pendlingsmöjligheter till . Stålverketdominerar helt industrisysselsältningen och kommunen har i övrigl ett svagtutvecklat näringsliv. Den offentliga sektorn har haft en svag lillväxl undersenare delen av 1970-lalel. Sysselsättningsgraden i kommun ligger någolöver medelvärdet för kommuncenlra i stödområdet. Arbetslösheten är dockrelativt låg. Del ensidiga beroendet av en slor anläggning gör kommunen mycketsårbar för de förändringar som sker vid stålverket. Pä samma säll som förliknande kommuner i Bergslagen är en breddning av näringslivet angelägen. Mednu aktuella utvecklingstendenser beräknas folkmängden fortsätta att minskaunder . Sandvikenskommun ulgör jämle en gemensam arbetsmarknad med stor pendling mellankommunerna. i år en av största arbetsplatser.Ståldivisionen har haft en minskning av sysselsättningen. Antalel anställdaberäknas nu öka med ca 250 fram . Andra industribranscher har haften viss tillbakagång. Denna har dock vägts upp av en betydligt slörre tillväxtinom den offentliga sektorn. Regionen har en relativi differentieradarbetsmarknad även om andelen anställda i basindustrier är påfallande hög.Sysselsättningsgraden i / ligger i nivå med medelvärdet för primäracentra i stödområdena. Arbetslösheten ligger någol högre. Genomen långsiktig tillväxt av den totala sysselsätlningen beräknas folkmängdenkunna bibehållas på en i stort sett oförändrad nivä. Den relativt bredaindustriella basen förefaller ha en sädan sammansättning all tillbakagångar ivissa anläggningar i tämligen slor utsträckning kan kompenseras av ökningarvid andra anläggningar. Härutöver har regionen genom sin roll som primärtcentrum vikliga servicefunktioner för länet, vilket gör att det också där skeren viss tillväxt, inom såväl privat som offentlig service. Bakgrundsdata om kommuner med järn- och stålindustri samt järnmalmsbrytningår 1980. löshet män-(-kvi män-(-kvinnor 1980/81:67 130 Kommun/Område Folk- Prognos Beräknadtotal Beräknad syssel- Relativ arbets mängd är 1984 sysselsättning sättningsgrad löshet mån-l-kvi är 1979 män+ kvinnor 12 mån. , 1979 nov.79-okt. Summa stödområden, PC 73.0 2.3 PC utomstödområdet 75.0 1.7 Summastödområden, RC 71.0 2.9 RC utomstödområdet 75.0 1.7 Summastödområden, KC 70.0 2.6 KC utom stöd, exkl SS 74.0 1.5 Riket 8 303 010 8389820 3 880086 74.0 1.8 /Cä/Za.-Arbetslöshetsdata: AMS. Övrigadata: Underlag till länsplaneringen. Anm: Prognoserna bygger pä förhållanden kända . Prop.1980/81:67 131 Proposition ..................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1 Inledning ..................................................... 2 2 skrivelse .............................................. 5 3 Föredraganden ................................................ 6 3.1.1 Internationell utblick ............................ 6 3.1.2 Ulvecklingen i .......................... 10 3.2.1 80 ..................... 12 3.2.2 framställning ............................ 20 3.3 Nya råjärnsprocesser .................................. 25 3.4 Stålindustrins skrolförsörjning ....................... 27 3.5 De mindre handelsstälverken .......................... .. 28 3.6 Specialstålsinduslrin .................................... .. 29 3.7 Särskilda statliga insatser ........................... 34 4 Hemslällan .................................................... 37 5 Beslul ........................................................... 38 Bilagal Perspektivplan 1980 Svenskl Stål .............. 39 Bilaga2 i , sammanfattning avmarknadsulredning m.m. saml projekt gruppens förslag ...................................... 70 Bilaga3 Verksamhetsberättelse för Struklur delegationen .......................................... 94 perioden1976 fill 1980 .............................. 113