prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — anser att det är särskilt angeläget att minska användningen avlätta oljor för uppvärmningsändamål för att förbättra försörjningstryggheten,minska kostnaderna och bränsleimporten. Den lätta eldningsoljan bör enligtvattenfallsverket i större utsträckning reserveras för transportsektorn, därden är svårare att ersätta. Verket anser därför att det i enlighet med utredningensförslag är av största betydelse att använda tillgänglig del av fillkommande elproduktionskapacitelunder för att ersätta olja inom uppvärmningsseklorn. Föratt ersätta tung eldningsolja med kärnkraft och vattenkraft under sommartidföreslär ulredningen installation av stora elpannor i ochindustrier. Förslaget innebär förutom billig värmeproduktion en direktoljebesparing, varför förslaget är angeläget och bör stödjas genom beslut av sådaninstallation. Elpannorna kan avskrivas på ett fåtal år varför de inte innebärnågon låsning för framtiden. Produktionssituationen kan förändras snabbt varförkraftproducenterna bör ha kontrollen över in- och utkoppling av elpannorna. Detstora oljberoendet är största energipolitiska problem och dessulom ensvår belastning för landets handelsbalans. biträderdärför förslag i de delar detla, jämlikt direktivensintentioner, syftar till atl utnyttja den tillgängliga elproduklionskapacitetenför att ersätta olja - framför allt lätt eldningsolja - för uppvärmning. Prop.1980/81:133 154 som anser att el i första handbör utnyttjas i stora och medelstora pannor anför: Då lillgången på elenergi enligl prognoser för 1980-laletblir god, bör elöverskoltet (exkl, installerad elvärme inybyggnation) utnyttjas för uppvärmningsändamäl i bebyggelsen. Oljesubstitutionmed hjälp av överskotlsel bör införas på ett ur genomförandesynpunkt praktisktoch snabbt sätt. Förbundet anser det därför rimligt att överskotlselen i förstahand utnyttjas som komplement i större värmeproduktionsanläggningar för bosladsuppvärmning.Genom att elpannor av ansluten värmeeffekt installeras parallelll i oljeeldademedelstora och stora anläggningar, bör oljebehovet under vär, sommar och hösttill stor del kunna konverteras lill el. Ett samspel mellan elutnyttjande ocholja bör efter kraftbalanssilualionen kunn åstadkommas genom ett snabbi omställningsförfarande. delar kommilléns bedömning attytterligare ca 1 000 MW kan installeras i elpannor kopplade till Qärrvärmenälvarvid en besparing skulle kunna uppnås. Föreningen tillstyrkerkommitténs förslag atl skattreduklion vid sädana elleveranser inle bör knytastill särskilda perioder av året ulan avse all leverans. framhåller atl det är mer angelägel attförslagen genomförs med snar verkan, än att en fulländning av förslagengenomförs och tillämpningen fördröjs. som förordar utbyggnad av Qärrvärmeanför: En avveckling av kärnkraften skall ske pä sikt.Alternativa möjligheter till elproduktion måste därför byggas upp successivt.De kommunala kraftvärmeverken utgör en viklig del av dessa möjligheter.Verkens elproducerande förmåga förutsäller utbyggnad av Qärrvärmenät.Användning av elvärme för atl minska oljeanvändningen mäste därför ske på sådantsätt att utbyggnaden av Qärrvärmenäten inle förhindras eller försenas. Skulle detlaske förändras förutsättningarna i negativ riktning för en utbyggnad av Qärrvärmeproduktionenoch därmed också möjligheterna att långsiktigt trygga elförsörjningen. Alla byggnader, som värms med olja, kan inte övergåtill elvärme. Den prioritering, som måsle ske i kommunerna, bör göras pålikartade grunder i hela landet. I första hand bör elvärme förbehållassmåhusområden, som inte har tillräcklig värmetäthet för Qärrvärme, men ändåutgör så tät bebyggelse atl fastbränsleeldning i varje byggnad är olämplig. Liknande synpunkler framförs av . kommun påpekar all det kan vara lämpligt alttillfälligt använda el vid utbyggnad av Qärrvärme i stället för provisoriska gmppcentralereldade med lätt eldningsolja. anser att el tillfälligt böranvändas under upp- Prop.1980/81:133 155 byggnadsskedetav naturgasförsörjningen där så är möjligt med hänsyn lill elnätens kapacitet.För atl äsladkomma detta bör industrin enligl gasföreningen se lill att detfinns särskilda el/gaspannor. Fleraremissinsianser tar upp behovet av nätförstärkningar vid en stor övergång frånolja till el och påtalar all övergängen bör ske planerat sä attdistributionsnätens kapacitet beaktas. Konverteringenfrån olja till elvärme medför behov av nätförstärkningar påeldistributionssystemen. Normalt torde detta ej leda till större problem, dåmarginalinvesteringarna är låga och elverken är vana atl klara belastningsökningarpä delaljnälen pä upp emot 10 ä per är. 1 speciella fall måste dock konverteringstaktenbegränsas, vilket lämpligen sker genom elverkens egen försorg, eventuellt i samarbelemed vederbörande kommun t. ex. genom den kommunala energiplaneringen. Nätförstärkningarkan erfordras för alt tillgodose uppkommande behov av eluppvärmning. Det är väsenlligtalt investeringsuppgifterna för att förstärka nätet begränsas så att de heltkan avskrivas , dä den extra produktionskapaciteten på elområdetföreligger. En betydande begränsning av nätförstärkningarna sker om kommunernaefter samräd med eldistributören beaktar investeringsulgifterna vid sinbedömning av lämpliga områden för övergång lill elvärme. Liknandesynpunkter framförs av och kommuner. EnligtELAK har de förslag som kommittén lagt fram enbart positiv inverkan påberedskapssituationen med undanlag av förslaget till stöd för installation avrenodlade elpannor. ÖEFsom i sitt yttrande enbart lar upp beredskapsaspekterna anför: Beredskapenför elvärmda byggnader mot störningar i bränsleimporten har ansettsvara betryggande eftersom valtenkraften kan tillgodose det beräknadekrigsbehovet av el. Enligt genomförda beräkningar av CDL ärvattenkraftproduktionen under ett normalår lika med krigsbehovel av el. Enomfattande ulbyggnad av elvärme i befintliga oljevärmda byggnader medför - ominte eldningsmöjligheterna bevaras - alt elvärmebehovet måste baseras päimporterade bränslen. Beredskapen blir dä sämre för el - än för oljevärmdabyggnader. Eftersomen sådan sämre beredskap inte är acceptabel behöver beredskapsätgärder säsmåningom genomföras i nybyggda elvärmda hus. Ett bevarande aveldningsmöjligheterna i befintliga oljevärmda hus vid övergång till elvärmemedför å andra sidan att den inhemska elproduktionen kan reserveras för nya elvärmdahus och kostnader behöver då inte läggas ned på atl vidla beredskapsätgärder idem. Resonemanget förutsäller att vattenkraften eller annan inhemskelproduktion inte kommer att byggas ut. En ulbyggnad av t.ex. vattenkraftenökar beredskapen och gör beredskapsätgärder hos elvärmeanvändarna obehövliga. 1980/81:133 156 ELAKhar i sina överväganden kommit fram lill att del är fördelaktigare frånsamhällsekonomisk synpunkt att använda den tillgängliga elproduk-fionskapacitetenför oljeersättning än för att exportera el. SIND,RRV och BFR anser alt möjligheterna till export borde övervägas ytteriigare. Exportav överskotlsel skulle inte ge samma problem med "återkonvertering"eller hindra utvecklingen av nya energislag. En sådan export skulle också ledatill väsentlig minskning av oljeförbrukningen i mottagarlandet, samfidigl somden skulle påverka handelsbalans gynnsamt. Av dessa skäl föreslår RRValt möjlighelerna till ökad export av elkraft utreds närmare. ELAKhar påtalat att den nuvarande beskattningen på olja och el snedvrider konkurensentill oljans fördel. Med anledning av att energiskatte-kommittén (B 1979:06) hari uppgift att lägga fram förslag om beskattningen av energi ansåg sig ELAKförhindrad att lägga fram förslag om en neutral beskattning på olja och el.ELAK föreslår lån och i vissa fall bidrag vid konvertering från olja till el.ELAK föreslår även att energisparlån efter prövning från fall till fall skallkunna förenas med villkor om konvertering med elpatron eller motsvarande. ELAKföreslår jämkning av elskatten vid användning av el i stora pannor underperioden då vattenkraft och kärnkraft helt svarar för elproduktionen. För attfå igång en omfattande konvertering från olja till el krävs enligt ELAK även informationtill allmänheten. Flertaletremissinstanser anför att den nuvarande beskaltningen på olja och el är ettavgörande hinder för en övergång från olja till el inom uppvärmningssektorn. som anser atl uQämning av skatten på olja och el samtinformation är tillräckliga styrmedel anför: Enligtbetänkandet är flertalet redovisade konverteringsalternafiv icke privatekonomisktmotiverade men väl samhällsekonomiskl lönsamma. I belänkandet visas emellertidockså att om energiskatten görs neutral, dvs. belastar el och olja lika perenergienhet, blir konverteringsalternativen privatekonomiskt lönsamma. Även omså sker är det naturligtvis inte hell säkert att önskvärda konverteringarkommer till stånd. Delta generelll verkande styrmedel synes dock först böraprövas innan detaljförslag med åtföljande byråkrati sätts in för atl nä detoomtvistade målet. Kommittén har pålalal att den nuvarande energibeskattningensnedvrider konkurrensen mellan olja och el fill nackdel för elkraften, menmenar all en förändring av energibeskattningen har en rad andra aspekter sommåste anlyseras innan ett ställningstagande är möjligt. Föreningen vill påpekaatt några sådana analyser inte genomförts i samband med alt nuvarande energibeskattninginfördes. Därför bör en förändring i riktning mol ökad uQämning iskattehänseende mellan el och olja kunna genomföras relativt snabbt.Förändringen kan göras preliminär i avvaktan på energiskatteutredningens Prop.1980/81:133 157 analyser.Det slår under alla förhållanden klart alt den nödvändiga förändringen avenergibeskattningen endast kan gå i riktning mot alt elen inte diskriminerasjämfört med oljan. Enligt föreningensbedömning är en neutral energibeskattning kombinerad med saklig information omde samhällsekonomiska och försörjningsmässiga fördelarna med atl utnyttja el istället för olja tillräckliga medel för atl uppnå det eftersträvade syftet. Detförslag till information till allmänheten som finns i betänkandet tillstyrkesoch föreningen är beredd alt medverka härvidlag. Skulleen förändring av energibeskattningen icke kunna accepteras vill föreningenansluta sig fill de förslag kommittén framlagt i syfte att rationellt utnyttjalandets kraftproduktionsapparat för att därmed spara olja. IVAsom anser att konverteringar måste vara privatekonomiskt lönsamma för altkomma till ständ anför: Dennu existerande energibeskattningen som missgynnar elenergin i förhållande tillolja är enligt åsikt det största hindret för att uppnå dennalönsamhet. Energibeskattningen bör göras neutral med avseende påenergislag. En sädan förändring av skattesystemet på energiområdet börrimligtvis bli ett resultat av Energiskattekommitléns arbete. Det tordeemellertid dröja avsevärd lid innan denna förändring kan realiseras. Akademienanser därför att skall beredas möjlighet atl beviljaskattereduktioner vid vissa elleveranser. Dessa reduktioner kan enklast gestill större förbmkare för avbrytbara elleveranser som används för ersättningav oljebaserad värmeproduktion. Dessa reduktioner bör göra el neutral iskattehänseende i förhållande till oljan och kunna gälla . Ismåhusbebyggelse anser att en neutralisering av energiskattenkompletterat med möjlighelen att ge statliga lån utgör elt gott styrmedel föratt uppnå en oljeersättning. EIOanser atl i avvaktan pä energiskatteutredningens förslag bör provisoriskabestämmelser om uQämning av skatten på olja och el införas. Delhar inte legat inom kommitténs uppgifter all genom generella åtgärder såsom t.ex.via energibeskattningen, söka utvägar alt nå del avsedda syftet. Trots att delåtminstone på kort sikt, dvs. minst , finns anledning fill attstimulera till ökad elanvändning med vissa flexibili-telskrav är nuvarandebeskattning sådan alt den närmast motverkar övergång från olja till el. Fiskaliskaskäl för beskattningen fär pä så sätt en återhållande effekt på strävan attbegränsa oljeberoendet. Liknandesynpunkter framförs av bl.a. och kommuner. Jönköpingskommun som anser all elpannor bör användas i Qärrvärmenät under läglasttid föratt spara olja anför: Detmarginella elpriset inkl. elskatt ligger på ca /kWh, medan Qockoljealternalivelomräknat torde ligga pä ca /kWh. 1980/81:133 158 vialt del samhällsekonomiska elmarginalpriset frän etl kärnkraftverk läglasttidligger på kanske /kWh. Dessa taxe- och skaltefrågor mäste lösas om manvill få lill sländ den önskade konverteringen. CDLanser att energiskatten för elleverans till störte pannor bör jämkas för atl geincitament till att ersätta eldningsolja med el på detta sätt. Jämkningen kanenligt CDL lämpligen ha den form som kommittén föreslår, att skattebefrielse erhållesför avkopplingsbara leveranser till slörre elpannor under åretnär alternativet är alt dra ner produktionen av kärnkraft. Det är enligt CDL:smening ocksä nödvändigt alt skattebefrielsen kan erhållas , upp till förslagsvis för att panninstallationer skall bliföretagsekonomiskt lönsamma och verkligen komma till stånd. CDL föreslår att riksskatteverketsnarast får befogenhet att bevilja skattebefrielse på ovan angivet sätt. Liknandesynpunkter framförs av bl.a. och . Medstöd av kungörelsen (1964:351) med tillämpningsföreskrifter till förordningenom allmän energiskatt har RSV medgett återbetalning av energiskatt på överskotlskraftsom förbrukats i elektriska pannor för eller ånga. Återbetalning har medgettsefter ansökan av förbrukaren. Skattebefrielsen har avsett en i förväg begränsadperiod under vår och sommar. har befrielsen gällt tiden 26 april-17augusti. EnliglRSVs uppfattning medger ordalagen i kungörelsen knappast att skatten på elkraftjämkas på det sätt ELAK ifrågasatt. Bestämmelserna måste - om enjämkningsmöjlighet skall införas - ändras. RSV ifrågasätter om inteutredningsuppdraget i första hand bör åvila energiskattekommittén. RSVmotsätter sig däremot inte alt delta i utredningen och bidra med skallelekniskasynpunkler. LRFsom förordar att ekonomiska styrmedel skall användas för att åstadkomma enönskvärd utveckling inom energiområdet anför: Avgifts-och skattepolitiken måsle få en långsiktig utformning, sä all man kanöverblicka de ekonomiska konsekvenserna av sill handlande. Kommitténs förslagtill styrning innehåller allt för mycket av administrativa åtgärder som verkarulvecklingshämmande och slår mycket olika mol olika grupper i landet, ochspeciellt missgynnar glesbygden. Energihushållningsdelegationensom i ett betänkande (SOU 1980:43) lagt fram förslag till energihushällningsprogramoch därmed behandlat olika former av slöd anför: Föratl kunna minska oljeanvändningen genom att tillvarata den tillgängligakapaciteten inom elproduktionen krävs en omfattande konvertering av oljepannoroch panncentraler till el . Skall detlavara möjligt sä måsle verksamheten stödjas pä lämpligl sätt. Delegationen anseri likhet med kommittén att den samhällsekonomiska 1980/81:133 159 lönsamheten bör ulgöra utgångspunkten för konverteringen.Delegationen, som tidigare i sitt betänkande (SOU 1980:43)föreslagit atl övergång lill el skall införas som stödberättigad ålgärd i detstatliga energistödel, slöder kommitténs förslag att lån bör beviljas förinstallation av elpatron, elkasset och varmvattenberedare samt för kostnaderför byte av oljepanna till panna för andra bränslen. Byte av oljepanna lillelpanna eller kombinafionspanna är enligt kommittén endast lönsamt förfastighetsägare i det fall den gamla pannan är utsliten och ändå måste bytas ul. Delegationen anför vidare: Från samhällsekonomisk synpunkl är del emellerfid i flerafall lönsamt att tidigarelägga pannbyten. Kommittén föreslår att dessa pannbytenskall stimuleras med bidrag molsvarande pannans restvärde beräknat enligtschablon, dock högst . Skillnaden mellan fastighetsekonomisk ochsamhällsekonomisk lönsamhel förklaras av att energiskatten på el för närvarandeär högre än på olja. Vid en neutral energibeskattning blir bytet dock lönsamtäven för fastighetsägaren och behovet av bidrag bortfaller således. Frågan omenergiskatternas utformning uireds av energiskattekommitién.Energihushållningsdelegationen är i princip emol införande av bidrag ochavstyrker förslagel atl ge bidrag till pannbyten. Delegationen motsätter sig bestämt elanvändningskommitténsförslag att energisparlån skall kunna kopplas till villkor om konvertering fillel med elpatron eller motsvarande. Det är stor risk att ett dylikt villkorsnarare hämmar energisparverksamheten än gynnar en övergång till elvärme. Föratt snabbt få igång konverteringsverksamheten menar delegafionen i likhet med elanvändningskommitténalt det är viktigt atl ge allmänheten information om såväl de lekniska möjlighelernasom de ekonomiska villkoren för stöd. Kommitténs förslag alt pannbesiktning skall ingå i denbesiktningsverksamhet som sker i samband med energisparrådgivning och altbesiktningsmannen skall lämna förslag till pannbyte eller konvertering ilämpliga fall, är förenliga med delegationens förslag att besiktning skallutgöra villkor för att erhålla energisparslöd samt atl etl program förregelbunden besiktning av i första hand värmeanläggningar skall genomförassnarast. avstyrker ELAK:s förslag om att energisparstödskall förenas med villkor om konvertering från olja till annat uppvärmningssätt.Bostadsslyrelsen avslyrker även förslaget om älägganden i samband medbesiktning alt byta ut oljepannor och anför därvid: I samband med nuvarande förmedling av energisparbidrag ochenergisparlån sker i många fall besiktning av byggnaden. För att påskyndatakten bör besiktningsmännen åläggas att vid besiktningstillfället ocksåundersöka den oljeeldade pannans kondition anser kommittén. Om pannan visarsig i behov av utbyte bör fasfighetsägaren åläggas att, isamband med erhållande av energisparbidrag och energispariån, byta ut pannan. Enligt mening är det i elt övervägandeantal fall bättre alt komplettera den befintliga oljeeldade pannan med elpatroneller elkassett än att byta ut den. En annan lämplig åtgärd är att installeraelektrisk varmvattenberedare för tappvarmvattenberedning dä energieffektivitetenär som sämst i oljeeldade pannor. Prop.1980/81:133 160 Ipunkt 24 föreslår ulredningen alt pannbyte lill kombinalionspanna (oljayel/ved)bör stimuleras genom bidrag, samt att sådanl pannbyte också bör stimulerasgenom förmånligare lån. Delta förslag stöds ej av kommittén. Energisparkommitténhar tidigare diskuterat bidragsdelen - ingående i nuvarande energisparstödsystem- och dragit slutsatsen att stimulanseffekter sannolikl kan erhållas även ombidragsdelen utgår. Främst beroende på de kraftigt stigande priserna. Fömtsättningenär all lånemöjligheterna kvarstår. Vadgäller de förmånligare lånevillkoren som föreslås vid byle till kombinationspannaär kommittén av den uppfallningen alt de villkor som gäller enligl energisparkungörelsenär tillfyllest. Örebrokommun tar liksom upp frågan om användning av de oljeeldadekraftvärmeverken och anför: Viär införstådda med att det ur samhällsekonomisk synvinkel kan vara rikfigt attutnyttja den befinfiiga produktionsresurs för elkraft, som finns i bl. a.kraftvärmeverken - och att det till och med kan vara rikfigt med statligastödåtgärder för alt kunna förverkliga delta. Det räcker emellertid inte medatt det är samhällsekonomiskt riktigt att utnyttja kraftvärmeverken - det måsleäven vara företagsekonomiskt riktigt. Man kan väl knappast begära attkraftvärmeverken av enbart samhäUsekonomiska skäl året mnt, skall produceraelenergi som med dagens oljepris kostar ca / kWh, när man enligtvattenfalls nya taxa kan köpa densamma för /kWh ochför ca /kWh . Vänersborgskommun anser alt konvertering till elanvändning inte bör stödjas i områden där Qärtvärmeär utbyggd eller planeras. Kommunen anser alt ELAK:s förslag skulle medföraökad arbetsbelastning på det kommunala organ som förmedlar bostadslån och anfördärvid: Detökade antalet bidragsberättigade åtgärder, som föresläs av kommittén (sid. 16 p.3), leder fill en ökad arbetsbelastning pä förmedlingsorganet. Fömtomförmedling av stöd vid ändring och komplettering av värmeanläggningar ibostäder föreslås eventuellt atl kommunen skall förmedla stöd fill värmecenlralerför alternafivbränslen och solvärme. Föratt uppnå de mål som anges under punkt 26 i betänkandet bör föreslagnastimulansåtgärder, som syftar fill ökad elanvändning, arbetas fram i samordningmed förslag fill stimulansåtgärder för ökad användning av altemativa bränslen. ELAKföreslår (sid. 113) att godkännande frän eldistributören skall vara etl villkorför atl län och bidrag skall beviljas i samband med övergång tilleluppvärmning. Detta mäste leda fill att eldistributören kommer att medverkasom remissinstans vid behandling av ärenden vilket medför att handläggningensomfattning för förmedlingsorganet ökar. Prop.1980/81:133 161 tar även upp frägan om information lillallmänheten och anför därvid: Kommittén föreslår (sid. 22 p. 29) atl information lillallmänheten skall lämnas om de tekniska möjligheterna och de ekonomiskavillkoren för konvertering från olja till el. Denna information förutsätts skeinom ramen för de slatsbidrag kommunerna erhåller för en energisparverksamhet.Kommunen anser att konsekvensen härav är all statsbidragen måste ökas då i annalfall övrig energisparinformation kan förutsättas minska. anser all sådan typ av informationlåter sig väl förenas med kommitténs reguljära informationsverksamhet.Kommittén betonar även att denna utökade information angående konverteringaräven släller större krav pä kommunernas egna energiinformalionsresurser och attdet därför är viktigt att den kommunala rådgivningen byggs ul snabbast möjligt. och positiva till att medverka vid information till allmänheten om ekonomin föroch det tekniska utförandet av olika konverteringsmöjligheter. 2.3 Förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer iviss tillkommande permanentbebyggelse ELAK föreslär förbud mol direktverkande elvärme med elradialorer.Från förbudet undantas bostadshus som förbrukar mindre energi föruppvärmning än ett hus byggl enligt SBN 75. 1 ett andra steg föreslås gränsenbli . Därutöver undantas fritidshus, industrilokaler, kulturhistorisktvärdefulla byggnader, samt byggnader som värms upp lillfälligt. Det överväldigande flertalet av remissinstansernaavstyrker att etl förbud mot direktverkande elradiatorer inrättas enligt ELAK:sförslag. , energihushållningsdelegationen, energisparkommittén,Jönköpings- och kommuner, HSB, LRF, , saml delegationen förenergiforskning tillstyrker ELAK:s förslag till förbud mot direktverkande elradialorer. HSB anser att det redan nu är mindre moliveral attprecisera de skärpta kraven i det andra steget som ELAK föreslär. som anser att beslut om dispens fränförbud mot direktverkande elradiatorer bör fattas av kommunen anför: Dispensgivningen från förbudet mol direktverkandeelradiatorer bör, enligt kommitténs mening, vara grundat pä dels energihushållningskravelvad avser byggnads- och installationsteknik, där kravnivån mäste optimeras föratt driva fram en dynamisk utveckling. Dels på de lokala förutsättningarna sområder i en kommun med avseende på anslutning till centraliserade energiförsörjningssyslem(t.ex. Qärrvärme) eller alternativa uppvärmningssystem. Beslut om dispens bördärför fattas av kommunen, där en eventuell generell kravnivå bör anpassas lillde lokala förhällan- 11 1980/81. Prop.1980/81:133 162 dena.Kommittén finner att ytteriigare och fördjupade studier bör göras för attförbättra beslutsunderlaget. Oxelösundskommun anser atl svårigheter kan uppslå vid tolkning av de av ELAK föreslagnadispensreglerna och anför därvid: Kommunstyrelsenfiilstyrker också förslag om förbud mot installation avdirektverkande elradialorer i nyproducerade bostäder. Kommunstyrelsen vill dockpeka pä de svårigheter som kan uppslå vid tolkningen av de föreslagnadispensreglerna. Beräkningen av det exakta energibehovet i en byggnad, specielllvid ändring av uppvärmningssystemet innebär svårigheter. Dispensbesluten kandärför i vissa fall bli orättvisa, speciellt om den beräknade energiminskningeninte uppnäs.