prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — JagviU betona att skolstyrelsen endast får medge bibehållna löneförmåner iöverensstämmelse med SÖ;s förteckning. Jag anser dock, som jag harsagt, att skolstyrelsen själv, utan SÖ;s medgivande, bör få fatta beslut om lönmed B-avdrag under tjänstledighet för studier inom en ram som uppgår till 10%av den totala omfattningen inom kommunen av Prop.1980/81:97 64 tjänstledigheterför studier med B-avdrag och oavkortad lön inom denna tioprocentiga ram fårsålunda skolstyrelsen exempelvis medge lön med B-avdrag även för sådana studiersom ger behörighel till annan tjänst utöver vad jag tidigare (avsnitt 5.3.3)anfört. Eftersomskolstyrelsens beslut skall utgöra en samlad bedömning av det lokala behovet avpersonalutbildning och dess innehåll bör, enligl min mening, skolstyrelsensbeslut om löneförmåner vid personalutbildning inte kunna överklagas. En sådansamlad bedömning lorde, enligt min mening inte säkrare och bättre kunna görasav någan annan instans. Genommina förslag kommer olägenheter av byråkratiskt slag att minska för denenskilda läraren. söker han plats i högskolan hos UHÅ eller den enskildahögskoleenheten. Han ansöker hos länsskolnämnden om lön med B-avdrag och hanansöker hos skolstyrelsen om tjänstledighet för studier. Han är alltså beroendeav tre myndigheters icke samordnade beslut innan han kan börja utbildningen. Genomde förslag jag nu har framlagt minskar detta krångel. Jagvill också nämna att jag har övervägt andra lösningar grundade på ett renodlatindividuellt förfarande utan skolstyrelsens inblandning. Ett fortsatt sådantsystem leder emellerfid enligl min uppfattning till belydande nackdelar förframför allt skolstyrelserna, men också för de enskilda. Skolstyrelsernaskulle i stort sett inte få ett störte inflytande över angelägenhetsbedömningenän . Exempelvis skulle en invandrartät kommun inte kunna främjapersonalens utbildning i invandrarkunskap eller in-vandramndervisningensmetodik. Kommuner med stor brist på speciallärare kommer att sakna möjlighetenatt prioritera ulbildning i specialpedagogik. En kommun med yrkeslärare somsaknar betydelsefuUa kunskaper för undervisningen i fackteori får mycket småmöjligheter att vidta åtgärder däremot. Såväl enskilda som skolstyrelser ochföreträdare för personalen har framfört att nuvarande antagningssystem medmyckel sena antagningstider fill de enstaka kurserna har betydandeolägenheter. Del kan inträffa att en lärare kommer med på en utbildning mycketsent. Det medför svårigheter för den enskilde och för kommunen, exempelvis attanskaffa vikarie. Å andra sidan kanske lärare som sökt tjänstledighet förstudier inte blir antagna. Det kan få såväl kostsamma som svårlösta följder förden kommun som försäkrat sig om en ersättande lärare, liksom detgivetvis är besvärligt för de enskilda. Ett system med antagning enligt vad jagfidigare (avsnitt 6.3) har redovisat borde i betydande grad minska alla dessaolägenheter. Minaförslag får vissa konsekvenser av anslagsleknisk natur. För överblickens ochsammanhangets skull redovisar jag i det följande vad jag Prop,1980/81:97 65 avseratt föreslå regeringen att budgetproposition förelägga . SÖbör, som jag har nämnt tidigare, även fortsättningsvis disponera ett anslag förskolforskning. Anslaget skall huvudsakligen användas för uppdragsforskninginom högskolans ram men också för visst centralt utvecklingsarbete. F. n.används ungefar hälften av anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet tdl forskning och ca 5 milj. kr. används för centraltutvecklingsarbete. bör anslaget ligga på ungefar den sammantagnanivån, men för att möjliggöra en avveckling av annan verksamhet, som nubekostas från anslaget, bör en nedskärning ske successivt. Som jag harredovisat i avsnitt 3.4 bör det läroplansarbete, som f.n. bekostas med medelfrån FoU-anslaget, i fortsättningen bedrivas med andra medel inom SÖ. Dessaresurser skall också täcka rese- och trakta-mentskostnader för de experter somdeltar i läroplansarbetet. Demedel som frigörs bör fr. o. m. /83 med 4 milj. kr. via ett nyttanslag filiföras länsskolnämndema som ett stöd för regionalt utvecklingsarbete.Även återstoden av de frigjorda medlen bör över detta nya anslag fördelas pålänsskolnämndema som fördelar dem vidare till kommunerna enligt de principersom jag har förordat för anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Hit försockså medlen från nuvarande anslag Lokalt utvecklingsarbete inom skolväsendelm. m. vilkel sålunda bör avvecklas i sin nuvarande form. Detnuvarande anslaget Fortbildning m.m. består av anslagsposternaSkolöverstyrelsens fortbildningsverksamhet. Fortbildningsavdelningarnasverksamhet och Länsskolnämndemas fortbildningsverksamhet. Somjag har nämnt bör verksamheten vid länsskolnämnderna inriktas på ettstöd till den lokala skolutvecklingen och olika lagutbildningar somsammanhänger därmed. I propositionen om den statliga skoladministrationenm.m., som jag kommer att föredra , kommer jag att lämna förslagtill en ändrad tjänsteorganisation för nämnderna. De resurser underfortbildningsanslaget under anslagsposten Länsskolnämndemasfortbildningsverksamhet, vilka används fill genomförande av fortbildning ochlöner till fortbildningsledare och fortbildningskonsulenter bör överföras tilllänsskolnämndemas anslag och därvid bilda underlag för dels vissa fastatjänster, dels rörliga medel för anställning av experter, m.m. Den totalasumman, inkl. kostnaderna för tjänsterna, är f. n. ca 33 milj. kr. Den del avanslagsposten som använts för yrkesstudier m. m. bör tUlföras det föreslagnabidraget den lokala skolutvecklingen. Fortbildningsavdelningarna disponerar drygt 35 milj. kr. för sin verksamhet.Jag har tidigare förordat att delar av deras verksamhet successivt skallöverföras till högskolan, vilket får till följd att anslaget Fortbildning m. m.kan minskas mot en ökning av anslagen till högskolan. Som jag harnämnt kan emellerfid inte all personalutbildning inom skolväsendet lämpligenbedrivas inom högsko/an. SÖ bör därför fortsättningsvis 5 1980/81. Prop.1980/81:97 66 disponeramedel för den typ av utbildning som högskolan inte kan åta sig. SÖ och UHÄ böri samråd inkomma med förslag i samband med anslagsframställningarna /83 om hur medlen skall fördelas på anslagen till resp.Utbildning för undervisningsyrken. Fortbildning m.m. och Skolöverstyrelsen.Vissa medel från fortbildningsavddningarna kan också behöva föras tilllänsskolnämnderna för fortbildningen för lokalt utvecklingsarbete i gmndskolan. Somjag har förordat i besparingspropositionen, (prop. 1980/81:20, UbLf 1980/81;15, rskr 1980/81; 120) bör numera PLAG, eller med den nya benämningenfortbildningen för lokalt utvecklingsarbete i gmndskolan, bedrivas påundervisnlngsfri tid. 1980/ 81; 100 bil, 12s. 260) har jag närmare utvecklat detta. PLAG har redan genomförts i ett antalrektorsområden. De kommuner och rektorsområden som ännu inte fått del därav börenligt min mening få särskilda medel för att genomföra en utbildning med PLAG:sinriktning. Jag anser att länsskolnämnderna bör svara för dennamedelsförddning. Det bör ankomma på SÖ att ge förslag på hur medlen skallfördelas på nämnderna liksom vilka sammanlagda resurser som kan behövas härtor. Jagavser som jag fömt har nämnt att återkomma till regeringen medförslag om uppdrag åt UHÄ att i samarbete med SÖ och med beaktande av vad jag har anfört. Inomhögskolan bör under anslaget Utbildning för undervisningsyrken tillskapas ensärskild anslagspost för varje högskoleregion för personalutbildning inomskolväsendet. Denna anslagspost bör bestå av den del av anslaget Fortbildningsom svarar mot kostnaderna för den del av fortbiid-ningsavdelningarnas verksamhetsom förs över till högskolan. Jag anser vidare att anslagel ytteriigare börhöjas för att svara mol de vidgade uppgifterna som blir följden av ettgenomförande av de förslag till en förändrad personalutbildning förskolväsendel som jag här har redovisat. Detta bör finansieras genom enminskning av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kursermotsvarande kostnaderna för lärares pedagogikstudier och genomomprioriteringar inom anslaget Utbildning för undervisningsyrken. Denna nya anslagspostbör fördelas av regionslyrdserna på högskoleenheter. Jaghar i det föregående förordat en ny statsbidragskonstmktion för bidrag till denlokala skolutvecklingen i , gymnasieskolan, den kommunalavuxenutbildningen och grundutbildningen för vuxna. Kostnaderna härför börsvara mot nuvarande statsbidragskostnader för på ersättare avlärare som är tjänstlediga för studier med bibehållna löneförmåner, igymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen kostnaderna för den studieledigeslön. Även resekoslnadsersällningar och traktamenten bör inräknas, av praktiskaskäl dock med undantag av kostnaderna för resekostnadsersältning ochtraktamente vid genomgäng av Prop.1980/81:97 67 speciaUärarutbUdning.Resurserna bör lämnas med en viss procentsats av statsbidragen till resp.skolform på sätt som jag närmare har redovisat i det föregående (avsnitt 6.6).SÖ bör i samband med sin anslagsframställning för /83 redovisaförslag till vilka procentsatser som skall gälla för att statens kostnaderskall ha samma omfattning som hitfills, dock minskat med de förändringar somföljer av beslul med anledning av besparingsproposifionen (prop.1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr 1980/81; 120) avseende speciallärarUnjen ochförslagen budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12) i vad avserminskning av statsbidragsprocenten till 98. Jag har tidigare (avsnitt2.4) för översiktens skull redovisat nuvarande omfattning av den verksamhet jaghär behandlar. För klarhetens skull vill jag nämna att de belopp jag därvid harpresenleral på gmnd av konstmktionen av statsbidragen till ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen inte motsvarar de särskildaresurser till lokal skolutveckling som jag här har förordat. Jagvill i detta sammanhang något beröra avvecklingen avfortbildnings-avdelningarna som självständiga enheter. Ävenefter avvecklingen av fortbildningsavddningarna bör den pedagogiska personalen,dvs. fortbildningsledare, biträdande fortbildningsledare,undervisningsteknologer och språkassistenler, finnas kvar inom personalutbildningsverksamheten.Därutöver bör en viss del av den administrativa personalen bibehållas. Jagulgår från att större delen av den här avsedda personalen bör överföras tillhögskolan, men att en mindre del kan behövas inom SÖ för deutbildningsuppgifter verkel enligt mina förslag skall svara för. Den personalsom vid avvecklingen av fortbildningsavdelningarna finns kvar bör erbjudasanställning vid resp. högskola. Del kan också bli aktuellt att viss personal istället anställs i SÖ. Den sammanlagda personalstyrkan vidfortbildningsavdelningarna bedömer jag dock vara större än del framtida behovetvarför en viss personalavveckling bör ske. Beredningen härav bör anförtros denorganisationskommitté jag anser bör tillkallas för att förbereda genomförandetav de förslag jag kommer alt framlägga rörande den statligaskoladministrationen m.m. Uppgiften bör fullgöras i samverkan med berördamyndigheier och vara slutförd som SÖ:s personalminskning.Denna organisationskommitté bör också i samråd med UHÅ och SÖ ansvara förfördelningen av fortbildningsavdelningarnas pedagogiska och administrativa personalpå resp. berörda högskolemyndigheter. Jag avser alt återkomma lill regeringen idenna fråga. 1980/81:97 68 Förändringarnai statsbidragssystemet bör enligt min uppfattning kunna träda i kraft den Ijuli 1982. Del innebär att från den lidpunklen skall skolstyrelserna fattabeslut om lärares tjänstledighetsförmåner vid studier. Vidare fårskolstyrelserna från den tidpunkten medel disponibla för det lokalautvecklingsarbetet i enlighet med mina förslag. Från den börockså mina förslag i propositionen om den statliga skoladministrationen m. m.träda i krafl. En fömtsättning härför är att anslaget Länsskolnämndernatillförs medel från anslaget Fortbildning m.m. Länsskolnämndemasfortbildningsverksamhet under det senare anslaget bör således upphöra frånnämnda tidpunkl. Del medför bl.a. att tjänsterna som forlbildningsledare ochfortbildningskonsulcnt dras in från . Från börockså del nya anslaget Länsskolnämndemas utvecklingsstöd inrättas. Det bör frånden tidpunkten tillföras medlen på det nuvarande anslaget Lokallutvecklingsarbete inom skolväsendel m.m., vilket sålunda därmed avvecklas i sinnuvarande form. Fr.o.m. /83 bör även nedskärningen av anslagelPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet inledas. Nedskärningen böremellertid ske successivt under minst två budgetår. De frigjorda medlen bör,som jag har nämnt, överföras till anslaget Länsskolnämndemas utvecklingsstöd.Från länsskolnämnderna fördela medel till kommunerna fråndetta anslag. Under detta anslag kommer länsskolnämnderna även att för sinegen verksamhet kunna disponera 4 milj. kr. överförda från anslagel Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendel fr.o.m. den Ijuli 1982. Tillskapandet av särskildaanslagsposler för personalutbildning inom skolväsendet under anslagelUtbildning för undervisningsyrken bör ävenledes ske den i och medall forlbildningsavddningarna vid den lidpunkten upphör.Forlbildningsavdelningarna bör således redan från en tidigare tidpunkl /82 engageras i högskolans utbildningsplanering. Den förutnämnda organisationskommittén bör kunna medverka i all finna former härför. Del nya antagningssystemetkräver, enligt min mening, noggranna överväganden innan del sätts i gång.Därtill krävs vissa informationsinsatser lill såväl kommuner som presumtivastuderande. Rent tekniskt torde också en relativt lång förberedelsetiderfordras. Jag förordar därför att antagningarna till studier med början underhösten 1982 och så långt möjligt sker enligl det nya systemet ochall detla i sin helhel skall träda i funktion med antagningarna lill ulbildningsom börjar höslen 1983. Fördelningen av fortbildningsavdelningarnasnuvarande medel på högskolan resp. SÖ bör, som jag lidigare har förordat,prövas av SÖ och UHÅ i samarbete inför anslagsframställningarna /83. Prop.1980/81:97 69 Slutligenfinns anledning att erinra om att vissa av mina förslag rör frågor som,särskilt i vad de avser personalutbildning, kan bli föremål för kollektivavtal.Sådana avtal kan leda till avvikelser från vad jag här förordat. Mina förslagkan också komma att aktualisera förhandlingar om vissa ändringar ikollektivavtalsbestämmelserna för berörd personal. Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. antaett inom utarbetat förslag till änd ring i högskolelagen (1977:218), 2. godkänna de riktlinjer förskolforskningsområdet som jag har förordat, 3. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna beträffande verksamhets- och planeringsformer förskolforskningen, 4. godkänna mitt förslag att denpedagogiska nämnden inom avskaffas, 5. bemyndiga regeringen attinrätta en tjänst som professor (22) i enlighet med vad jag har förordat, 6. bemyndiga regeringen att ändrabenämningen på en tjänst som professor (22) i enlighet med vad jag harförordat, 7. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga ompersonalutbildningen för skolväsendet, 8. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna i fråga om planering och genomförande av sådana enstaka kurser somär avsedda som personalutbildning för skolväsendet, 9. godkänna mitt förslag omavveckling av fortbildningsavdelningarna och fördelningen av deras uppgifter, 10. godkännavad som har förordats om en ny statsbidragskon stmktion för lokal skolutveckling, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 11. denregionala samordningen av FoU-arbetet, 12. angelägnafortbildningsbehov. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärd ochdet ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1980/81:97 70 Sammanfattning av skolforsltningskommitténs betänkande(SOU 1980:2) Skolforskning och skolutveckling Utredningens uppgifter ocli arbele (kapitel 1) SkolforskningskommiUénsuppdrag avser en översyn av den verksamhet som bedrivs inomreservafionsanslagel pedagogiskt ulvecklingsarbele inom skolväsendet m, m,anslag disponeras av och från anslagel bekostas forsknings-och ulvecklingsarbele inom ansvarsområde, dvs. förskolväsendet i dess helhel saml för huvudparten av vuxenutbildningen utanförhögskolan. Då en slor del av forskningen inom anslaget bedrivs vidvelenskapliga institutioner vid universitei och högskolor behandlas ävenhögskolan och en del av dess forskning av kommitién. Uppdragel gäller bådefrågor om FoU-arbelels organisation och adniinis-iralion och frågor om dessinnehåll. Direkliven betonar viklen av all kommittén lägger förslag som beaktarsåväl behov av en ökad anknylning till skolans vardagsproblem som behov av meragrundläggande undersökningar om förhållandel mellan skola, yrkesliv ochsamhälle i övrigt. Kommiltén skall vidare lägga förslag som beaktar de allmännaprinciper rörande sekioridl forskning som forskningsrådsuiredningen lagt framoch om vilka fattade vissa beslul. Riksdagsbeslutet idessa avseenden innebär all myndigheier bör disponera medel för forsknings-ochulvecklingsarbele inom sina respektive områden. Vidare bör den forskning sombedrivs inom ramen för sådana anslag utföras i högskolan och repliera påhögskolans velenskapliga kompetens. Kommitién inledde sittarbele med au sammanträffa med företrädare för FoU-arbeiets intressenler ochmed dessa diskutera hittillsvarande erfarenheter från FoU-arbetet och önskemålinfor framtiden. Kommiltén har vidare genomfört två större studier. Den förstautgörs av en undersökning av det lokala utvecklingsarbetet i tre kommuner.Frågeställningarna här gäller förulsällningarna för lokalt initierat ochbedrivet ulvecklingsarbele; vilka fakiorer som verkar underlättande respektivehindrande för detla arbete. Den andra studien utgörs av en granskning avverksamheien inom FoU-anslagel där särskild vikl lagts viden analys av resultatuppföljning och resultalulnylljande. Underutredningsarbetets gång har fattat beslut om en ny läroplan förgrundskolan, I della ingår bl. a. beslul om en lokal genomföran-deresurs om ca40 . Beslutet ledde vidare lillatt en parlamentarisk delegation för bättre skolmiljö och uppföljning avreformbesluten rörande tillsatts. Prop.1980/81:97 71 utrell del pedagogiska forsknings- ochutveckling.sarbetel inom skolöversiyrel.sens ansvar.sområde har denskoladministrativa kommiltén uirell den slalliga skoladminisiralionensarbclsu|ipgifler, organisation och arbetsformer. Vidare harfolkbildningsul-redningeii avlämnal sill slutbetänkande. Mellandessa två ulredningar och skolforskningskommiiién finns beröringspunkter såvälvad gäller I oU-arbclets innehåll som dess organisation. Belänkandelär .så uppbyggl all kapitlen 2 I, o. m, 10 rc(lovi,sar och analyserarFoU-verksamhelens olika delar. Där inlär kommittén vissa principiellaståndpunkter. Kommitténs iiverväganden och förslag finns samlade i kapitel 11. Anslaget pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet:tillkomst och utveckling (kapitel 2) Anslagetlillkom 1962 i samband med beslul om , I skolberedningcnsbetänkande framhölls behoven av fortlöpande forsknings- ochulvecklingsarbele inför genomförandel av den nya skolan. Den tioårigaförsöksverksamhet som föregick beslulel om borde enliglskolberedningen få en fortsättning i ell syslemaliskl forsknings- ochulvecklingsarbele som led i en forlsall löpande revision av läroplanen, Isamband med beslulel om del nya anslagel skapades inom ensärskild enhel med ansvar för planering och uppföljning av verksamheien inomanslagel. Denna enhel har hafl skiftande benämningar alll efter olikaomorganisationer av verket i slort. utgör byrå L3-byrån torforsknings- och ulvecklingsarbele ~ den ansvariga enheten. Anslagetssyfle och användrting angavs redan i beslutet . Tyngdpunkten i delFoU-arbeie som bedriviis har legat på försöksverksamhet och tillämpadforskning. Riksdag och regering harockså framhållit viklen av all FoU-arbetetkoncentreras till sådana problemområden som är mesl betydelsefulla för all deulbildningspolitiska målen skall kunna nås. FoU-anslagel blev därmed redan frånstarten ell seklorsanslag i den mening som forskningsrådsuiredningen senarebehandlat sekloriell forskning. Anslagelhar utvecklats från ell relativt begränsai anslag på 1962lill del största enskilda seklorsanslagel inom utbildningsområdet. Budgetårel1979/80 uppgår del lill . Del har dock aldrig överstigit0,37 proceni av de slalliga utbildningskostnaderna inom skolöverstyrelsensansvarsområde. Under millen av 1960-lalel sattes som mål att anslagel bordeulgöra minsl en, helst två, proceni av de lolala statligautbildningskostnaderna. mål har som synes dock aldrig nåtts eller ensvaril i närheten av att nås. Fram lill i början av 1970-lalet växte anslagetmen efler 1973 har det minskat och ulgör 1979/80 endast 0,24 proceni avutbildningskostnaderna inom SÖ-områdel. En urholkning har ägl rum under senareår genom att anslagstilldelningen varil nominellt oförändrad. Denna urholkninghar allvariigt äventyrat möjligheterna att bedriva ett långsiktigt FoU-arbeie.Della är så mycket mera kännbart som de områden inom utbildningsväsendet somanslaget skall täcka, ständigt ökal genom att ansvarsområdevidgats. Prop.1980/81:97 72 floraökar därtill ständigt genom tillkomsten av nya grupper och nya utbildningar. Planeringenav anslagels disposition har gradvis utvecklats såväl i takt medutbildningsväsendets behov som i lakl med vidgade erfarenheler av forskningsplanering.Under åren fram ull 1972 skedde planeringen av anslagel i två, i princip frånvarandra skilda delar; en gällde ulvecklingsarbele inom ochulvecklingsarbele i kommuner och enskilda skolor, den andra gällde forskningvid velenskapliga inslilulioner vid universitet och dåvarande lärarhögskolor.Från 1972 infördes en FoU-planering i s. k. program varvid skapades ell programför förskola, ell för grundskola, ell för gymnasieskola, ell förvuxenutbildning, ell för lärarutbildning samt ell slutligen för sladieberoendeoch stadieövergripande FoU-arbete. I bildades programgrupperför vart och ell av dessa program, vilka lillsammans med FoU-enheten arbetadefram de årliga anslagsframställningarna. Särskild vetenskaplig rådgivning har.sedan 1971 gells av ell vetenskapligt råd (delta behandlas i kapitel 3).Inflytande från breda allmänintressen i FoU-planeringen har sedan 1971tillförsäkrats genom tillkomsten av den pedagogiska nämnden (kapitel 3), Undersenare år har därtill utvecklats en planeringsslruklur som komplemenl tillsladier/program. Denna innebär au utbildningsväsendets problem, oavsett inomvilka stadier de främsi finns, bildar ulgångspunkl för planering ochprioritering. Fördelningav medel på FoU inom olika stadier har växlat. Under del inledande skedetanvisades huvudparten av medlen lill den då nya . Efter hand harnya utbildningar och områden tillkommit och ell område - lärarutbildning - haröverförts från lill UHÄ. Detta skedde 1976 i samband medhögskolereformen. Budgetårel 1978/79 var fördelningen av FoU-medel på stadieroch program följande: (i proceni) Fortbildning/personalutveckling 1,6 Planering, uppföljning ochinformation 11,7 Anslagelhar fördelats på intern och extern verksamhet. Med intern avses sådanaFoU-projekl som leds direki av olika arbetsenheter i , medextern avses sådana projekt som läggs ut som uppdrag lill i första handvelenskapliga institutioner. Den interna verksamheten är i första handulvecklingsarbele och löpande läroplansulveckling, den exlerna i första handforskningsprojekt. Fördelningen mellan intern och extern verksamhei har varitrelalivijämn . Cirka hälften av medlen hardirekl anvisats tillexterna projekl, den andra hälften lill interna projekl. De senare har dock ibelydande utsträckning bedriviis ulanför , i kommuner,enskilda skolor, länsskolnämnder, studieförbund, folkhögskolor och vidvelenskapliga inslilulioner.