prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — I samband med denna nedtrappninganser OED det aktuellt att i stället införa en lånemöjlighet. Lån och bidragskall emellertid inte kunna utgå . Ett stöd genom 100%länefinansiering av merinvesteringen i stället för ett bidrg på maximalt 35%kräver ungefär så stort medelsbehov. Införandet av ett lån bedömsdock inte komma att ske fömän under senare delen av femårsperioden. OED har meddessa utgångspunkter bedömt det maximala lånebehovet till ungefär 600 milj.kr. Lånestöd till energihushållande åtgärder i nya processerhar OED inte bedömt erforderligt. Tillräckliga företagsekonomiska motiv fåranses föreligga för att finansiering på den normala kreditmarknaden skall varamöjlig. 2.3 Prototyper och demonstrationsanläggningar Del statliga slödel till prototyper och demonstralionsanläggningarutgår för byggnadssektorn via BFR:s experimentbyggnadsanslag och för industrin,transportsektorn och energiproduktionsanläggningar via SIND. Påbyggnadssidan är stödet så utformat att merinvesleringarna stöds i form av tånmed villkorlig återbetalningsskyldighet. För övriga sektorer utgår bidrag tillmaximalt av merinvesteringen. Eftersom det i flera situationer har varitotillräckligt med ett bidrag, bör denna stödform kompletteras med enlånemöjlighet. SIND har lämnat förslag till förändrade stödformer. SINDföreslår att nuvarande stöd kompletteras med ett lånesystem och anger nägonform av lån med villkorlig återbetalning som en möjlighet. Låne- och bidragsbehovettill prototyper och demonstralionsanläggningar har av SIND uppskattats till150 milj. kr/år. Fördelningen mellan lån och bidrag har inte angivits ochtotalt beräknas endast 75 %> av investeringen finansieras med lån ochbidrag. Med utgångspunkt frän en finansiering av merinvesteringenskulle lånebehovet kunna ' Merinvestering är utgångspunkten vid SIND:s bedömning avden godkända kostnaden och sammanfaller vanligen med denna. 1980/81:49 45 uppskattas till ca 100 milj. kr/år, dvs. 500 milj. kr. förfemårsperioden om halva stödbehovet förutsätts vara lån. 3 Stödbehov och stödformer Befintliga stödformer inom energiområdet och vissa viktigaindustripolitiska stödformer beskrivs i bilaga 2. 3.1 Investeringar som faller utanför nuvarande stödsystem Endast vissa typer av energiinvesteringar i befintligaanläggningar eller nya anläggningar är föremål för stöd av samhället. I figur3.1 visas huvudgrupper av investeringar på energiområdet och humvida deomfattas av nuvarande stödsystem eller ej. Figur 3.1: Nuvarande stödformers tillämplighet. Typ av stöd och ändamål anläggningar: Befintlig anläggning bidrag Befintlig (x)i (x)i X = stöd finns O = stöd saknas ' En ny bostad betraktas som befintlig när normalafastighetslän är beviljade. sådana bostäder är i princip berättigade till energisparslödför samma ätgärder som i Undantag förekommer t. ex. förtilläggsisolering. Stödsystemet år så utformat att nya anläggningar som inteär av demonstrationskaraktär faller utanför samhällets ekonomiskastödåtgärder. Det finns dock vissa andra styrmedel för nya anläggningar. Påbostadssidan finns byggnormer som anger vissa ramar för energiutformningen.Tillkomst och lokalisering av industriell eller liknande verksamhet, som är avväsentlig betydelse för hushållningen med energi, med träfiberrävara eller med landetssamlade mark- och vallentillgångar prövas av regeringen Prop.1980/81:49 46 enligt § 136a byggnadslagen. Vissa slag av investeringarpå energiområdet kan ocksä erhålla stöd genom de industripolitiska insatserna.Dessa möjligheter är dock begränsade. När det gäller befintliga anläggningar finns det bidragför energiinvesteringar i byggnader saml till processer och energiproduktioninom näringslivet. Bidrag utgår däremot inte till befintliga transportsystemoch endast i enstaka undantagsfall till el- och värmeproducerande anläggningar.Lån finns endast till befintliga bostadsfastigheter. För prototyp- och demonstralionsanläggningar inomnäringslivet utgår stöd i form av bidrag. SIND har som tidigare nämntsföreslagit all delta stöd kompletteras med ett lånesystem. 3.2 Principiellt tänkbara stödformer Ett lånesystem kan variera efler fiera olika typer avvariabler. Del gäller bl.a.: - indirekt eller direkilån - lån kombineratmed bidrag En närmare redogörelse för tänkbara låneformers egenskaperlämnas i bilaga 6. Olikaaktörer på energimarknaden påverkas olika av samma låneform. En genomgång av deaktuella energitillförselsälten leder till att ihuvudsak följande intressenter kan komma ifråga: Kolimportörer, rederier,hamnar, transportföretag, distributörer av fasta och flytande bränslen,skogsförelag, torvindustrier, processindustrier, pe-trokemiföretag,elproducenter samt hetvattenproducenter. I det följande beskrivs effekterna avlåneutformningen på följande huvudkategorier av aktörer, företag, kommunalabolag, kommuner och privatpersoner. Lånevillkorens effekter på förelagen Vid bedömningen av vilka stimulanseffekter som kan uppnåsmed olika låneformer måste hänsyn även las till del individuella företagetstotala lönsamhets-, likviditets- och soliditetsställning. Beroende pä ettföretags situation i dessa avseenden kan olika låneformer få olika effekt. Generellt finns följande samband för huvudvariablerna ochderas påverkan: Amortering Likviditet,soliditet Ränta Lönsamhet, likviditet (soliditetindirekt) Säkerheter Indirektpåverkan på lönsamhet, likviditet och soliditet 1980/81:49 47 Då investeringskalkyler främst baseras pålönsamhetskriterier borde, rent teoretiskt sett, önskvärda stimulanseffekteruppnås genom att konstmera goda räntevillkor. har dock desvenska företagens soliditet i många fall försämrats, vilket har lett tillsvårigheter alt öka upplåningen. Detta medför i praktiken att lån för att fåstimulanseffekt måste vara attraktiva beträffande såväl amorterings-, ränte-som säkerhetsvillkor. I figur 3.1 har kortfattat beskrivits olikaamorteringsvillkors effekt på företag. Generellt kan sägas all de variabler,som har störst attraktionskraft för företag torde vara möjligheten till villkoradåterbetalningsskyldighet, visst amorteringsanstånd samt lång amorteringstid. En låg ränta har i allmänhet positiv påverkan på ettföretags lönsamhet. Räntebefrielse har givetvis också positiv effekt. Enräntesats som ligger under marknadsräntan är ungefär likvärdig med ettbidrag till företaget på (vid löptid och en diskontering tillnuvärde ). En räntebefrielse motsvarar medsamma förutsättningar ett bidrag på . Krav på säkerhet för lån kommer i normalfallet attinkräkta på ett företags möjligheter att erhålla lån för andra lönsammainvesteringar. Att en viss del av en investering finansieras med bidraginnebär för ett företag all in- och utbetalning "möts" i tiden samtatt någon ränlekoslnad ej belastar investeringskalkyler på denna del. Skattemässigtär bidrag neutralt i den meningen att bidraget utgör intäkt somkostnaderna normalt utgör avdragsgill kostnad. Effekter för kommunala bolag De olika effekter skilda låneformer har på förelag, ochsom beskrivits ovan, torde i allt väsentligt vara giltiga även för kommunalabolag. Dessa bolag drivs normalt utan vinstsyfte och har inte samma krav påsoliditet som fristående företag. Det är därför troligt att amorteringstidenhar större påverkan på investeringsbeslutet än frågan om säkerheten.Självfallet har även räntesatsen stor belydelse. Rent teoretiskt torde såväl de grundläggande kraven vid investeringskal-kyleringsom olika låneformers effekt vara desamma såväl för kommuner som för företag.Vissa skillnader finns dock i praktiken med hänsyn till möjligheten förkommuner att inom vissa gränser justera lönsamheten av en investering genomtaxesättning och/eller förändrat skatteuttag. För ett företag är möjligheternatill förändringar i "utförsäljningspriset" såväl internt som externtbegränsade med hänsyn till marknadsprisbildningen. Inom verksamhet görs även en skillnad mellankapital- och driftsbudget, vilket påverkar kommunernas situation. Figur3.1 Olika amorteringsvillkors effekter på företag b) rak amortering a) amorterings-frihetviss tid b) ingel amorte-ringsanständ Ett lån med villkorad älerbetalningsskyldighet reducerar osäkerheteni investeringskalkyler och förelagens risktagande. Ur låntagarens synpunkt ligger en klar fördel i att återbetalai nominella termer med hänsyn till existerande inflation. Annuiletslåninnebär att räntekostnaden är störst i första skedet av investeringen, vilketkan fä negativa effekter på förelag med låg lönsamhet. Ur skallesynpunklinnebär denna lånelyp doek all avdragsgilla koslnader uppslår tidigt, vilkelkan vara fördelaktigt för vissa företag. Amorteringsfrihel under viss lid kanha positiva effekter likvidilelsmässigl. Specielll gäller delta om invesleringenär olönsam , som är mer kostnadskrävande änberäknat. Med hänsyn till likviditetseffeklerna och inflationen ären längre amorteringslid positiv. teras alt kommuner ej beskattas i vanlig ordning förrörelsevinst, varför skatteaspekterna torde vara av ringa intresse. Mot bakgrund av kommunernas situation bör även i dettafall variabeln lång amorteringstid ha den största stimulanseffekten. Dock kanlån kombinerat med bidrag få än större effekt. Under nuvarande skattesystem torde de amorteringsvariablersom har störst "positiv" effekt vara amorteringstiden samt möjlighettill annuiletslån, där skatteeffekterna av störte räntebetalningar nära itiden är positiva. Räntesatsens storlek är här troligen av mindre betydelse. 3.3 Förslag till ramar för lånevillkoren Med hänsyn fill de starkt varierande omständigheterna somkommer all finnas i enskilda fall bör lånevillkoren kunna utformas inom vidagränser. Följande huvudsakliga riktlinjer kan dock anges. Stödets syfte är att öka användningen av energiteknik somkan utnyttjas för att ersätta olja. En första förutsättning för detta är attanvändarkategorierna är intresserade av en övergång till sådan teknik. Vid engenomgång av aktuella aktörer har OED därför funnit att grundprincipen bör varaatt rikta stödet till köparen av utrustning. Stödet bör också kunna omfattaalla delar i uppbyggnaden av ett energitillförselsätt. Detta bör bidraga fillatt undanröja det hinder som utgörs av att utvinning av energiråvara intekommer till stånd innan avsättning i energiproduktionsanläggningar kansäkerställas och vice versa. Utöver själva energiproduktionsanläggningarna börsålunda även anläggningar och utrustning för utvinning, bearbetning ochhantering av bränslevaror ingå. 1980/81:49 49 Återbetalningenav lån bör kunna anpassas till projektels cash flow, dvs. alt återbetalningentidsmässigt anpassas till de framtida intäkterna eller kostnadsminskningarna iprojektet. Anstånd med amortering och räntebetalning skall kunna beviljas,varvid räntan normalt ackumuleras och läggs till kapitalet. I vissa fall böräven räntebefrielse kunna medges . Närdet gäller själva lånet innebär en läng amorteringstid (för större anläggningar)och med viss amorteringsbefrielse i ett inledningsskede en betydande fördel förlåntagaren. Från samhällsekonomisk utgångspunkt finns det heller inget som stridermot amorteringslider av denna längd. Amorteringstiden bör allmänt begränsas tillprojektets förväntade livslängd. Amorteringsfrihet bör ocksä kunna lämnas upp . Närdet gäller räntevillkoren innebär en räntenivå som ligger lägre än gängsemarknadsränta som tidigare nämnts en stimulanseffekt likvärdig med ett bidragpå räknat över lånels hela löptid. OED har dock funnit alt räntan börvara marknadsanpassad med undantag för möjlighet till räntebefrielse de förstaåren. En utgångspunkt kan vara kommunlåneräntan. Närdet gäller säkerheten innebär del ett risktagande från statens sida all avståfrån någon form av inteckning/säkerhet. Går ett företag i konkurs tvingasstaten avstå sina anspråk även om den aktuella energiinvesteringen i sig självvarit lyckad. Ett mycket starkt skäl som talar för att staten skall avståsäkerheten är dock den betydande stimulans som det innebär för ett företag allpå detta säll erhålla en lånemöjlighet som ligger utanför den normala soliditelsbedömningen.Därmed underiältas bl.a. övrig belåning av projektet. OED föreslår därför attlän normall skall lämnas ulan att säkerheter ställs av låntagaren. Lånmed villkorlig återbetalning har framförts av flera intressenter och avindustriverket som en lämplig form av lånesystem. Det finns några parallelleratt dra till fungerande bidrags- och lånesystem med villkorligåterbetalning. BFR:s experimentbyggnadsprogram innebär bl.a. all villkorligalån medges till de merkostnader som gäller för aktuell investering. STU:sstödprogram innehåller också en form av villkorliga bidrag. Bägge dessa formerav villkorliga bidrag och lån innebär dock alt tidskrävande förhandlingar omhur mycket medel som skall återbetalas måste föras. OEDanser att län med villkoriig återbetalning skall kunna förekomma. Förhandlingom att återbetalning inte skall komma till stånd skall tas upp på låntagarensinitiativ. I sådana låneavtal bör regler finnas för de kriterier som skallgälla för eventuell avskrivning och för den tidpunkt, inom vilken krav påbeslut om avskrivning kan ställas. Därmed bör mängden fall reduceras därförhandlingar kan bli akluella. Generelltbör lån och i förekommande fall bidrag kunna läcka av merinvesteringeni förhållande till motsvarande anläggning för 4 1980/81. Prop.1980/81:49 50 olja i de fall en sådan merinvestering kan anges. Detta ärfallet för många energiproduktionsanläggningar och energibesparande åtgärder iindustrin. I de fall en merinvestering inte kan anges, bör summan av lån ocheventuella bidrag inte kunna uppgå till hela investeringskostnaden. Andelenbör, oavsett om merinvestering kan anges eller inte, bero av projektets riskkaraktärpå sätt som närmare anges i följande avsnitt (3.3.2). OED har funnit fyra grupper av stödberättigade objekt. Prototyper och demonstrafionsanläggningar.Komplettering av nuvarande stöd med lån. Investeringar ifullskaleanläggningar med stora kommersiella risker. Speciellaövriga investeringar i syfte att övergå fill andra bränslen än olja. Energibesparandeåtgärder i befintliga processer och byggnader i näringslivet (övergång frånnuvarande bidragssystem lill lånefinansiering). Det nuvarande stödet till PoD-anläggningar som ulgår iform av bidrag på högst av merinvesteringen bör kompletteras med en lånemöjlighel.Summan av bidrag och lån bör inte överstiga av totalinvesteringen, varavbidraget inte bör översfiga '. Villkorlig återbetalning bör kunna medges.Beslut om eventuell avskrivning av del eller hela lånet skall fattas senast treår efter anläggningens idriftlagande. Ränte- och amorteringsanstånd bör kunnabeviljas . Investeringar i fullskaleanläggningar med storakommersiella risker är aktuella främst i steget efter demonstration och ärdärigenom inte stödberättigade . Enligt OED:s mening finns skäl attkomplettera de nuvarande stödformerna för dessa fall. Aktuella objekt är inuvarande kostnadsläge främst nya anläggningar för torv och skogsavfall samtför syntetiska drivmedel och vissa anläggningar för solvärme. Därtill kommerinvesteringar i anslutning till storskaliga försök bl.a. på transportområdet.Eftersom den kommersiella risken kan vara betydande, bör formen vara lån ivissa fall kombinerat med bidrag. Summan av lån och bidrag bör inte överstiga50% av totalinvesteringen'. Bidragsdelen bör inte överstiga av merinvesteringen.Villkorlig återbetalning av lånedelen bör kunna medges i undantagsfall.Möjligheter lill ränte- och amorleringsanstånd upp till bör finnas samt lillräntebefrielse högst . Lånemöjligheter bör också tillskapas för speciella övrigainvesteringar i fullskaleanläggningar med måttliga kommersiella risker men somär svåra att fä till stånd av olika skäl t. ex. höga investeringskostnader iförhållande till oljeanläggningar. Akluella objekt är kapacitetsökning i formav kolpannor i industrin. Länen bör inle vara villkorliga och bör inteöverstiga av totala investeringskostnaden'. ' När huvudregeln av merinvesteringen i förhållandetill motsvarande anläggning för olja inte kan tillämpas (se 3.3.1). Prop.1980/81:49 51 och räntebetalning bör kunna medges. Räntan ackumuleras dåfill kapitalet. Stöd utgår till energibesparande åtgärder ibefintliga processer och byggnader i näringslivet. Stödet utgår i form avbidrag om högst av merinvesteringen. Stödet planeras att avtrappas fram / 84. Ett alternafiv till detta är att ersätta de nuvarandebidragen med en länemöjlighet. En sådan lånemöjlighet bör vara motiveradåtminstone övergångsvis i perioden efter bidragens avvecklande. Dessa lån börinte vara villkorliga och bör inte överstiga av investeringskostnadema'.Högst anstånd med amortering och räntebetalning bör kunna medges.Räntan ackumuleras dä till kapitalet. I kapitel 2 beskrivs de totala investeringsbehoven ochmerkostnaderna för investeringar i andra bränslen än olja samt investeringarför hushållningsinsatser. OED har vid bedömningen av stödsystemets omfattning gjorten särskillnad mellan anläggningar för kol respektive för skogsavfall ochtorv. I nuvarande kostnadsläge blir de totala merkostnaderna (kapitalkostnader -(-driftskostnader)högre vid utnyttjande av skogsavfall och torv än vad som gäller för kol.Kreditvärdigheten i samband med investeringar i anläggningar för dessaenergiråvaror är därför lägre och det samhälliga stödbehovet större än ikolfallet. De ovannämnda kostnadsrelationerna är underkastade en dynamiskförändring som fortlöpande måste beaktas vid stödets utformning. Nedan följer en sammanställning och kommentarer lillstödbehovet för respektive sektor mellan : En utbyggnad av 200 MW beräknas kräva en merinvestering på315 milj. kr. (osäkra kostnadsuppgifter). Denna utbyggnad bör finansieras viaden nya stödformen. Totalt anges i kapitel 2 en merinvestering pä 550 milj.kr. för en fast-bränsleeldning om sammanlagt 1960 MW inom industrin. Ungefär3/4 av denna fastbränsleeldning gäller ersättning av gamla ängpannor och endast ' När huvudregeln av merinvesteringen i förhållandetill motsvarande anläggning för olja inte kan lillämpas (se 3.3.1). Prop.1980/81:49 52 1/4 är nytillskott för . Debefintliga ångpannorna inom industrin kan erhålla statligt stöd förövergång lill fastbränsleeldning i form av ett bidrag av merinvesteringen.Den del som avser byte till kolpannor i befintliga oljeanläggningar bör därmednormalt läckas via de redan befintliga bidragen och med den övergång lill lånsom beräknas ske (se rubriken inom industrin nedan). Av de1960 MW som beräknas byggas till 1985 avser 160 MW övergång till ängpannor förskogsavfall och torv och merinvesteringarna uppgår lill 40 milj. kr. Det ärknappast troligt att dessa merinvesteringar kommer att kunna stimuleras tillräckliglav redan befintligt stödsystem, oberoende av om de avser byte av en gammalpanna eller en ny anläggning. Investeringarna i kolpannor där det gällernytillskott i pannanläggning-arna omfattas inte av nuvarande stödformer. Dennautbyggnad kan beräknas till ca 450 MW och kräver merinvesteringar på ca 130milj. För industrins ångpannor blir därmed stödbehovet i den härdiskuterade formen totalt ca 170 milj. kr. Beräkningarna i kap. 2 anger totalt en utbyggnad för fastbränsleeldningmed 860 MW som beräknas kräva en merinvestering pä 490milj. Genom en uppgörelse mellan och parterna påkapitalmarknaden har kredilfrågan för fjärrvärmeulbygg-naden lösts. OED har härförutsatt att det därmed normalt inle skall behövas några extra stödinsatsernär det gäller utbyggnad av hetvattencentraler som eldas med kol. Däremot kande anläggningar som utnyttjar skogsavfall och torv behöva stöd. Merinvesteringenför dessa anläggningar uppgår enligt kap. 2 lill 215 milj. kr. Beräkningarna i kap. 2 anger en utbyggnad av kraftvärmemed 400 MW, vilkel innebär merinvesteringar på 450 milj. kr. Detta avser enbartkolanläggningar . 1978/79:115 har en uppgörelseträffats mellan industridepartementet och som motsvarar den somgäller för fjärtvärme. Detta innebär alt finansieringen av koleldade kraflvärmeverknormalt bör kunna genomföras utan särskilt stöd. Anläggningar och infrastruktur för syntetiska drivmedel Enligt redovisningen i kap. 2 beräknas investeringar ianläggningar för syntetiska drivmedel uppgå till . Investeringar i infrastruktur för syntetiska drivmedel beräknas ocksäuppgå till I miljard kr., ca 1/3 gäller investeringar i fordon och 2/3 idistributionssystem för bränslet. Investeringar i den här omfattningenförutsätter ett beslut om fullskalig introdukfion av syntetiska drivmedel ilandet. I avvaktan på ett 1980/81:49 53 sådant beslut bör ändå finansieringsutrymme skapas för enuppbyggnad av anläggningar och infrastruktur för syntetiska drivmedel. Som engrund för stödbehovet bedömer OED del som rimligt all räkna medinvesteringar på ca 100 milj. kr/år för syntetiska drivmedel. Infrastruktur för kol, torv och skogsavfall Investeringar för infrastruktur för kol, torv ochskogsavfall har enligt kap. 2 beräknats till 150 milj. kr. fram till 1985.Investeringarna för kol kan knappast behöva stödjas. Ett stödbehov om 100 milj.kr. för infrastruktur för torv och skogsavfall kan däremot bedömas föreligga. Det stöd som utgär via SIND för prototyperoch demonstrationsanläggningar inom industrin, transportsektorn och förenergiproduktionsanläggningar bör kompletteras med en lånemöjlighet. Enliglredovisningen i avsnitt 2.3 beräknas lånebehovet uppgå till 500 milj. kr. I samband med en nedtrappning av nuvarande bidrag förenergihushållande åtgärder inom industrin redovisas enligt avsnitt 2.2.3 ettfinansieringsbehov på totalt 600 milj. kr. i formav lånemedel. I dessa medel ingår också övergång till fastbränsleeldning ibefintliga industripannor samt stöd till små vattenkraftverk. För transportsektorn beräknas enligt avsnitt 2.2.2 ettstödbehov på ca 100 Tabell 4.1 Stödbehov för energiproduktionsanläggningar och energihushållning 1981-85, milj. kr. Solvärme, fjärrvärme 315 Infrastruktur för torv och skogsavfall 100 Prototyper och demonslrationsanläggningar (kompletleringav SlNDS:s nuvarande anslag) 500 Med i genomsnitt samma stödbehov underfemårsperioden innebär det ett finansieringsbehov pä 500 milj. kr/är. 1980/81:49 54 Detfinns anledning att vid bedömningen av medelsbehovet endast la hänsyn till enreducerad andel av det totala finansieringsbehovet. En anledning är förekomsteneller tillkomsten av kompletterande styrmedel i form av skatter, prisgarantier,marknadsgarantier eller exempelvis lagstiftning om fastbränsleeldning. Trepågående utredningar inom energiområdet - utredningen om omställbara eldningsanläggningar,utredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning samtenergiskatteutredningen - kan beräknas lämna förslag som pä sikt direkt ellerindirekt kan påverka behovet av statligt finansiellt stöd lillenergiinvesteringar. Vid bedömningen av de närmaste årens medelsbehov är detinte möjligt att la hänsyn lill effekterna av förslag från dessa utredningar. Somexempel kan nämnas de samband som finns med utredningen om omställbaraeldningsanläggningar som har till uppgift att lämna förslag till lagregler fören övergäng lill fastbränsleanvändning. Med en lagstiftning som är omfattandeoch innebär att mycket stora delar av pannbesländets nytillskott och ersättningskall eldas med fasta bränslen i stället för olja, påverkas förutsättningarnaför ett lånestöd. Det kommersiella risktagandet minskar eftersom ett engergiallernativ- oljan - är utsorterat. Med de ekonomiska utgångspunkter som finns ikonsekvensutredningen kommer kolet att bli huvudalternativet. De kommersiellariskerna kommer i slällel att hänföras till torv, skogsavfall, sol m.m. Därmedkan behovet av låneslöd ha reducerats avsevärt om utgångspunkten är ett lånmed kommersiellt risktagande. Slutsatsenatt behovet av låneslöd minskar vid en lagstiftning om fastbränsleeldningbehöver inte gälla i alla situationer. Del kan fortfarande finnas motiv försärskilda lån till anläggningar som utnyttjar olja.