prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — har tillhuvudsaklig uppgift atl främja och samordna sådan rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet som väsentligt kan bidra till att höja produktiviteteninom storhus- Prop.1980/81:100 Bilagall 128 hållen.Institutet skall dessulom bedriva informations- och utbildningsverksamhet inomsitt område. Institutet är organiserat som ett fristående organ, somdrivs gemensamt av staten och en för ändamålet bildad stiftelse med företrädareför , Svenska kommunförbundel och restaurangnäringen.Verksamheten vid institutet regleras genom avtal som slaten har slutit med stiftelsen. Avtalet gäller -efter att ha förlängts - t.o.m. /86. föreslårför / 82 elt statsbidrag av . Detta innebär en höjningmed . i förhållande lill innevarande budgetår. Jag förordar en höjning av statens bidrag tillinsfitutet med . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen. alt lill Bidrag till /82 anvisa ell anslag av . G 7.Bidrag till vissa internationella byråer och organisationer m. m. 1979/80Utgift 151 125 1980/81 Anslag 170000 1981/82Förslag 170000 Från anslaget bestrids f.n. utgifter för Sverigesbidrag till nordiska skatte vetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag till avrundat . Anslaget bör såledesföras upp i statsbudgetförslaget med oförändrat belopp. Jag hemställer altregeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av 170000kr. G 8.Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1979/80Utgift 7 173170 1980/81 Anslag 8 750000 1981/82Förslag 10400000 Enligt förordningen (1960:603) om bidrag till vissahandikappade ägare av motorfordon utgår bidrag av statsmedel lill sådanahandikappade mo- 1980/81:100 Bilagall 129 lorfordonsägaresom har befriats från årlig vägtrafikskalt. Bidragen motsvararskattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare av bil uppgår lill och för ägare av motorcykel lill . Bidragen utgåri efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs av . Riksskatteverketföreslår - med utgångspunkt i de skattesatser som gällde vid liden för anslagsframställningen - all anslaget beräknas medoförändrat belopp till nästabudgetår. Antalet bidragsberättigade beräknas därvid av verkel till ca10450. Den övervägande delen av dessa erhåller helt bidrag. beslutade under /80(prop. 1979/80:30, SkU 1979/80: 15,rskr 1979/80:71) om en höjning av bensinskatten med per liter. Vidare har riksdagenunder urtima riksmötebeslutat höja bensinskatten med ytteriigare den (prop. 1980 U: I, SkU 1980 U:2, rskr 1980 U:2). Genom bidragsreglernasutformning resulterar en höjning av bensinskallen automatiskt i att bidragetlill de handikappade motorfordonsägarna höjs. Efter den senaste skaltehöjningen uppgår det maximalabidraget till I . Vid beräkningen av medelsbehovel under nästabudgetår måste hänsyn las lill dels att den skallehöjning som skedde i december1979 fär fullt helårsgenomslag förstunder nästa budgetår, dels att skaltehöjningen delvispåverkar /82. Reglerna för hur bidraget betalas ul medför altendast tre fjärdedelar av kostnadenför den senaste bidragshöjningen kommer att belasta anslaget under nästabudgetår. Den fulla kostnaden för de höjda bidragen kommer atl belasta statsbudgeten först under budgetåret1982/83. Med ledning av riksskatteverketsberäkning av antalet bidragsberättigadeberäknar jag medelsbehovet under della anslag under nästa budgetår lill avrundat 10,4 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår all lill Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon för /82anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar 1979/80Utgift 183675 502 1980/81Anslag 230000000 1981/82Förslag 85000000 Från delta anslag bekostas statligainvesteringsbidrag enligt dels lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning, dels lagen(1978:951) om statligt investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. 1980/81:100 Bilagall 130 För att stimulera näringslivets investeringar imaskiner och inventarier beslutaderiksdagen atl införa etl särskilt invesleringsav-drag vid taxeringen lill statlig inkomstskatt ochell slalligl investeringsbidrag för invenlarieanskaffning (prop. 1975/76:61,SkU 1975/76:26, rskr 1975/76: 101).Såväl avdraget som bidraget begränsades ursprungligen till anskaffningar eller tillverkning som skedde underperioden den 15 oktober 1975-den 31december 1976. har emellertid sedermera förlängts, först lill (prop. 1976/77:25, SkU 1976/77:9, rskr 1976/77:61), därefter lill utgången av (prop. 1976/77: 73, SkU 1976/ 77:33,rskr 1976/77: 173) och till utgångenav (prop. 1977/78:52, SkU1977/78: 15, rskr 1977/78:49), och slutligen till utgången av (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79: 19, rskr 1978/79:107). Skattskyldiga,som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk och som 31 december 1979 anskaffat ellertillverkat maskiner och andra dödainvenlarier för stadigvarande bruk i verksamheten,medges elt särskilt investeringsavdrag vid laxeringen lill slallig inkomstskatt med ett belopp som motsvarar10% av anskaffnings-ochtillverkningskostnaden för investeringar 'och av dessakostnader den I maj 1976-den31 . Som förutsättning för rätt lill avdrag gäller bl. a. alt kostnaden under beskattningsåret haruppgått lill sammanlagt . En skallskyldig, som inle alls eller endast delvishar kunnat ulnyllja investeringsavdraget,kan i stället få etl statligt skattefritt investeringsbidrag motsvarande av anskaffnings- ellertillverkningskostnaden för investeringar den 15 oktober 1975-den 30april 1976 och av denna kostnad under fiden den I maj 1976-den 31 december1979. En förutsättning är atlanskaffnings- eller tillverkningskostnaden har uppgått till . Bidraget kan ulgå under högst fembeskattningsår inom denifrågavarande lidsperioden och får för varje beskattningsår inte beräknas påhögre anskaffnings- eller tillverkningskostnad än . Bidrag och avdrag kan inte förekomma samtidigt.Ansökningar om bidrag prövas av eftertaxeringsperiodens utgång. beslutade vid /79 attinföra etl särskilt, tidsbegränsatavdrag vid taxering till slallig inkomstskatt för atl ge exlra stimulans åt näringslivets byggnadsinvesteringar(prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79: 19, rskr 1978/79: 107). Avdraget medgesmed av kostnaderna för ny-, till- eller ombyggnad av fastighet som används irörelse, jordbruk eller skogsbruk.Som förutsättning för alt avdrag skall kunna medges gäller atl kostnaderna har nedlagts den 1oktober 1978 - den 31 mars 1980.Avdrag medges dock endasi för sådana byggnadsarbeten som sattes igång före utgången avseptember 1979. 1980/81:100 Bilagall 131 Samfidigl med beslutet ombyggnadsinvesleringsavdragel beslutade vidare alt företag som inle kanutnyttja avdragsrällen för byggnadsinvesteringar skall kunna få elt statligtinvesteringsbidrag för byggnadsarbeten. Bidraget beräknas till av kostnaderna om dessa inte har varit alltför obetydliga. Kostnaden för elt ochsamma byggnadsarbete skall ha uppgått till . Bidragetär vidare maximerat så att det kanutgå för en anskaffnings- eller tillverkningskostnad av högst I milj. kr. Lagen (1978:951) om statligtinvesteringsbidrag för vissa byggnadsarbetenär utformad efter mönster av lagstiftningen om slalligl investeringsbidrag för invenlarieanskaffning.Detla innebär all avdrag och bidraginte kan åtnjutas på samma gång och all ansökningar om bidrag kan prövas av först sedantaxeringsnämnden har avslutat arbetet med laxeringen förbeskattningsåret. Del totala antalet ansökningar ominvesteringsbidrag uppgick till 17500under /80. Undernämnda budgetår utbetalades ca 183,7 milj.kr. i bidrag för maskiner och invenlarier. För /81 hade vidliden för anslagsframställningens avgivande inkommit ca 11000 ansökningar avseende inventarieanskaffningar och ca 1000 avseende byggnadsinvesteringar.Del lotala antalet ansökningar under /81 beräknas till ca 15000 med etl sammanlagt bidragsbelopp om ca 170 milj. kr. Även under /82 kommer deldominerande antalet ansökningar att gälla bidrag för maskiner ochinvenlarier. beräknar atlkostnaderna för dessa bidrag kommer atl uppgå lill ca 80 milj. kr. Bidragen förbyggnadsinvesteringar beräknas tillca 5 milj. kr. Medelsbehovel förnästan budgetår beräknar verkel således lill 85 milj. kr. Grunden för investeringsbidrag upphörde såvittgäller maskininvesteringar i och medutgången av och såvill gäller byggnadsinvesteringar i och med utgångenav . Ansökningar om bidrag för ell visst beskattningsår kan göras först sedan laxeringen iförsta instans har avslutats. Under nästa budgetår torde i stort sett endastförelag med brutet räkenskapsårkomma atl ansöka om bidrag. Antalet ansökningar bör därför komma att reduceras betydligt jämfört medunder innevarande budgetår. Den beräkning av anslagsbehovet somriksskatteverket har gjort föranleder ingen erinran från min sida. Jag vill i detla sammanhang nämna all riksdagennyligen har beslutat all införa ettnytt invesleringsavdrag vid inkomsttaxeringen för dels investeringar iinventarier under liden - , dels byggnadsinvesteringarunder liden - den 31mars 1982 (prop. 1980/81:60, SkU 1980/81: 13, rskr 1980/81:66). 1980/81:100 Bilagall 132 investeringsbidragsom är samordnat med dessa avdragsmöjligheler har emellertid inte införts. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt lill Bidrag till vissa investeringar anvisa etlförslagsanslag av . 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Från detla anslag bekostas exporlkreditbidrag enligtlagen (1978:401) om exportkreditstöd. Vid /78 beslutade statsmakterna om olikaåtgärder för atl ge svenska företag ökade möjligheter att konkurrera pålikartade villkor som förelag i andra länder i fråga om krediter vid expori (prop.1977/ 78: 155, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379). Besluten innebar bl. a. attdel exportkreditslöd i form av ett extra avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaräntekostnader, som tidigare gällde för exporlkredilavtal som ingås föreutgången av , föriängdes lillall gälla även avtal som ingås . Vidare kompletteradesexporlkredilstödet med en möjlighet för sådana företag, som inte hartillräckligt vinslunderiag för alt kunna utnyttja avdraget, att i stället fåett statligt s. k. exportkreditbidrag. Gällande regler för exportkredilslödetåterfinns i lagen (1978:401) om exportkreditslöd och förordningen (1978:402) omvillkor för exportkredit-stöd. Exportkreditslöd kan alltså utgå i form av avdrag vidinkomsttaxeringen eller som bidrag. Ansökan om slöd görs i första hand hosexportkredit-nämnden som prövar om de allmänna förutsättningarna för slödföreligger. Ansökan skall göras hos nämnden före utgången av den tid inomvilken det sökande förelaget skall lämna allmän självdeklaration för detbeskattningsår då exporlkredilavlalel har ingåtts. På grundval avexporlkredilnämn-dens beslut kan exportföretaget sedan yrka avdrag eller ansökaom bidrag. Exportkreditavdraget innebär atl exportföretaget vidberäkning av nettointäkt enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt får ell extra avdrag för stödberältigadekostnader. yrkande om extra avdrag prövas i vanlig ordning vid förelagetsinkomsttaxering. Exportkreditbidraget innebär att exportförelaget istället för all erhålla exporlkreditavdrag får uppbära ell slalligl,skattefritt bidrag som motsvarar hälften av avdraget. Bidraget är ettsubstitut till avdraget och skall bara Prop.1980/81:100 Bilagall 133 betalasut när avdraget inle har kunnat utnyttjas i sin helhet och inle heller harutnyttjats till viss del. Däremot finns det inget hinder mot all elt företag ifråga om en och samma exportkredit får avdrag etl år och bidrag etl annal år.Avgörande för stödformen är om det då finns utrymme för avdrageller inte. Bedömningen av frågan om avdragsmöjligheten har kunnat utnyttjaseller inte grundas på lagakraflvunnet beslut om taxering enliglkommunalskallelagen och lagen om slallig inkomstskatt. Ansökan om exportkreditbidrag prövas avriksskatteverket, som också betalar ut bidragen. Ansökningshandlingen skallkomma in senast efter del att exportföretagels taxeringar förbeskattningsåret har vunnit laga krafl. Innan utbetalning sker måsteriksskatteverket undersöka om utrymme för fullt avdrag finns eller om företagetdelvis har utnyttjat avdraget. Denna prövning sker i först hand på grundval avlagakraflvunnet beslut om företagets taxering. Om företaget begär det fårprövningen dock grundas på det beslut angående förelagels taxering somföreligger när lar ställning till yrkandet om bidrag. Finnsdel enligt della beslut inte utrymme för fulll avdrag kan bidrag således medgesoch utbetalas ulan hinder av alt taxeringen inle har vunnit laga krafl. Några ansöktiingar om exporlkreditbidrag har inteinkommit lill verket vid tiden för anslagsframställningen. Någon prognos / 82 låter sig heller inte göras. föreslårdärför alt anslaget i likhet med innevarande budgetår las upp med I . Någon tillförlitlig beräkning av medelsbehovet underdetta anslag är inte möjlig atl göra. Förutom svårigheten alt överblickaomfattningen av underlaget för exportkredilslödet är det omöjligt atl förutsetaxeringsutfallel och de därav föranledda yrkandena om bidrag. Med hänsyn tillosäkerheten om vilket medelsbehov som kan bli aktuellt förordar jag altanslaget förs upp med ett formellt belopp av . också i statsbudgetenför /82. Del faktiska utfallet av bidragsbelalningarna får istället redovisas för i lämpligl sammanhang när underlag finns fördetla. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Exportkreditbidrag för /82anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilagall 134 Gli.Kostnader för vissa nämnder m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids kostnader - i regel arvoden lillledamöter och suppleanter m.m. - för regeringskansliels förhandlingsdelegation,slals-tjänslenämnden (såvill avser statsverkets andel), kontraktsdelegationen,statens tjänslebosladsnämnd, offentliga arbetsgivares samarbelsnämnd (såvittavser statsverkets andel), statens grupplivnämnd, statsförvaltningens ceniralaförslagsnämnd, slalens arbetsmiljönämnd (såvitt avser statsverkets andel),trygghetsnämnden, lönedelegationen för beredskapsarbetare m.fl., skiljenämndeni vissa irygghetsfrågor, , statensijänslepensionsnämnd, statens ansvarsnämnd, rådgivande nämnden imedbeslämmandefrågor, offentliga sektorns särskilda nämnd, statensutlandslönenämnd, statens chefslönenämnd samt gemensamma förslagskommiltén förregeringskansliet ulom . Med hänsyn lill belastningen /80beräknar jag medelsbehovet till . under budgetärel 1981/82. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader för vissa nämnder m. m. /82 anvisa etl förslagsanslag av . Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. 1979/80Utgift 253303945 1980/81Anslag 2000000000 1981/82 Förslag 2000000000 Till grund för beräkningen av anslagsmedlen lillavlöningar och pensioner under nästa budgetår har, som jag tidigare denna daghar redovisat vid min anmälan av punkl I i För flera huvudtitlar gemensammafrågor (bil. 3 till budgetpropositionen), lagts de lönebelopp som enligtgällande avtal tillämpas fr.o.m. . Lönekostnadspåläggel harberäknats av lönebeloppen. I beräkningarna av anslagsmedlen har, där såhar varit möjligt, hänsyn tagits även lill de ekonomiska ramar för lokalalöneförhandlingar som myndigheterna har disponerat. De löneavtal som f. n. lillämpas upphör atl gälla den31 . Del är inte möjligt att nu beräkna vilkel medelsbehov förnästa budgetår som kan uppkomma på grund av nya avtal mellan parterna på denstatliga arbetsmarknaden. Förevarande anslag skulle därför kunna föras upp med 1980/81:100 Bilagall 135 endastell formellt belopp i förslagel lill statsbudget. För att man skall fä etl något bättre uttryck för statens utgiftsbehovunder nästa budgetår bör emellertidtäckningsanslagel föras upp med ett rent schablonmässigt beräknat belopp. Jag förordar att anslaget tas uppmed samma belopp som i statsbudgetenför innevarande budgetår, dvs. Jag vill dock understryka altdelta inle innebär någon prognos över utfallet av de kommandelöneförhandlingarna. Regeringen bör i huvudsaklig överensstämmelse medvad som har gällt beträffande tidigare anvisade läckningsanslag - efterprövning i varje särskilt fall kunna frånanslaget anvisa de medel som behövs ulöver reservationsanslag ochobetecknade anslag på grund av lönehöjningar m.m.som föranleds av avtal som har godkänts av lönedelegation ellerregeringen. På motsvarande sätt bör medel kunna anvisas, när merbelaslning inlebör ske av förslagsanslag och förslagsvis betecknade anslagsposter som harmaximerats av regeringen. Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bör dock betalas på samma sätt som verkens övrigautgifter. Merkostnader för löner somfaller på anslag inom utgiftsramarna fördet militära försvaret och civilförsvaret bör läckas av Ijärde huvudtitelnsanslag för reglering av prisstegringar. Regeringen bör slutligen i likhet med vad somgäller för innevarande budgetår ha möjlighet atl - efter prövning ivarje särskilt fall - från anslaget kunnaanvisa de medel som behövs, när reservationsanslag, obe-lecknade anslag elleraffärsverk belastas med slörre utgifter än som har beräknats i budgetproposition eller särskildanslagsproposition på grund av attpersonliga tjänster har inrättats för tjänstemän som enligl beslut bör undantasfrån flyttning från i samband med myndighets omlokalisering(tjänstemän med s. k. NOM-garanti). Under hänvisning till vad jag sålunda har anfört hemställer jag attregeringen föreslår alt lill Täckningav merkostnader för löner och pensioner m.m. under /82 anvisaett förslagsanslag av . Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för främst planerings-och utredningsarbete i samband med omlokalisering av statligamyndigheter (jfr prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971: 196och prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr 1973:220). Utgifterna för förberedelserna föromlokaliseringen av försvå- 1980/81:100 Bilagall 136 retsmyndigheter bekostas inom utgiftsramen för del militära försvaret. Utgifterna under detta anslag avser bl. a.organisations- och ortskommittéernasverksamhet samt arbetsbiträde ät och konsultinsatser hos omlo-kaliseringsmyndigheterna.Dessutom bestrids utgifter för vissa besöksresor för anhöriga till statligtanställda som omlokaliseras. Vidare bestrids från anslaget utgifter för insatser av vissa myndigheter som harcentrala samordnings- och planeringsuppgifler i samband med omlokaliseringarna. Kostnaderna för genomförandet avomlokaliseringen, I.ex. för de särskilda förmåner som utgår till de anställda som flyttar med lill lokaliseringsorterna eller för myndighets flyttning eller utrustning, skall iallmänhet betalas frånmyndighetsanslaget. 1 fråga om affärsdrivande verk eller myndighet för varsdrift endast anvisas etl formellt anslag av I . bör dock även kostnadersom hänger samman med genomförandet av omlokaliseringen kunna betalasfrån detla anslag. Belastningen på anslaget torde komma atl uppgålill inemot 2,9 milj. kr. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår lill . De kostnader förgenomförandel av omlokaliseringensom bör betalas från detla anslag har jag beräknat lill I . Huvuddelen av delta belopp avser kostnader för omstationering av personal vid stiftelsen Institutet förföretagsutveckling. Det sammanlagda medelsbehovelför nästa budgetår uppgår således tillI . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt fillFörberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet för /82 anvisa etl förslagsanslag av I950000 kr. 1980/81:100 Bilagall 137 Sid, Anslag kr, A. Budgetdepartementetm. 11 Budgetdepartemenlet 32605 000 12 Gemensamma ändamål fördepartementen 110334000 14 Kommittéer m.m. 13500000 B. Statligrationalisering och revision m.m. 15 Statskontoret 62 753 000 18 Anskaffningav ADB-utrustning 115000000 21 Datamaskincentralenför administrativ databehandling 21 1 DAFA:s verksamhet 27 2Statsmakternas riktlinjer för användning av ADB i statsför valtningen 36 4 Utredning av 46 Viss rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet 4000000 C. Skatte-och kontrollväsen 63 Kostnader för årlig taxering m. m. 65 Kostnader allmännafastighetstaxering 5000000 66 Ersättning till postverket m.fl.för bestyret med Bidrag och ersättningar till kommunerna 68 Ersättning till för mistad tolag 580000 68 Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m, m, *9334000000 69 Skattebortfallsbidrag till kommunerm,n, 70000000 70 Kompensation till kommuner m,fl, i anledning av 1974års skattereform 1 455 000000 81 Byggnadsarbeten för statligförvaltning 275000000 88 Inredning av byggnader för statligförvaltning 30000000 93 Inköp av fastigheter m. m. F. Statligpersonalpolitik m. m. 96 Statens löne-och pensionsverk 42 337 000 99Statlig personaladministrativ informationsbehandling 1 000 99 Avlöningar till personal pä indragningsstal m. m, 50000 100 Statens personalbostadsdelegation 962 000 Personaladministration ochpersonalutbildning 101 Förvaltningskostnader 15 Uppdragsverksamhet I 000 Prop.1980/81:100 Bilagall 105 Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 107 Jämställdhet inom statsförvaltningen 108 Bidrag till stiftelsen 109 Vissförslagsverksamhet m, m, 109 Vissaskadeersättningar m. m. 116 1388000 122 Utgivning av tidningen 1 668000 124 Viss informationsverksamhet 1000000124 Fråga om statliga myndigheters utgivning av tidskrifter 127 Bidrag till Institutet förstorhushållens rationalisering 595000 128 Bidrag till vissa internationellabyråer och organisationer m. m. 128 Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon 10400000 129 Bidrag till vissa investeringar 85000000 132 Exportkreditbidrag 1000 134 Kostnader för vissa nämnder m, m. 134 Täckning av merkostnader för löneroch pensioner m. m. 135 Förberedelser för omlokalisering avstatlig verksamhet 1950000 Tryckeri, Stocktioim 1980 Bilaga 12 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till hör skolväsendet,högskoleutbildningen och forskningen,vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten, inlernationellt kulturutbyte, radio ochtelevision samt press- och tidskrifts-slödel. Utbildningsdepartementetshuvudtitel präglas av den återhållsamhet som del sar ällsekonomiska ochslatsfinansiella läget kräver. 1 proposition (prop. 1980/81:20) om besparingari statsverksamheten, m.m. har redan förslaglagts fram lill besparingar inomsamtliga sektorer av departementetsansvarsområde. Förslagen preciseras nu yllerligare i budgetpropositionen. Anslagsnedskärningarna har utformatsså att målen för tidigare reformerinle påverkas. De satsningar som bedömts nödvändiga för att bibehålla den kvalitet som kännetecknar densvenska utbildnings- och kulturpolitikenhar med några undantag finansierats genom omprioriteringar. De krav den omedelbara framliden ställer påutbildnings- och kulturpolitiken äratt dels bidra till förnyelse, delsgöra det till relativt sett lägrekostnader. De förslag som redan lagts fram i besparingspropositionen och somnu läggs fram i budgetpropositionen belyser de planeringsproblem som måstebemästras. En central planeringsuppgift är att inomtillgängliga ramar lösa de problemsom det stora antalet födda , den s.k. ungdomspuckeln, skapar. De kvantitativaproblemen har varit lokaliserade lill gymnasieskolan. De förskjuts nu stegvis lill högskolan som under den senare hälften av 1980-lalel kommer altställas inför en växande efterfråganpå utbildning. planeringsproblem har även en kvalitativ sida. Fördelningen av individer mellan linjer ochsektorer är av central betydelse både för individens sysselsättning ochsamhällets produktionsförmåga. En av utbildningspolitikens många uppgifter är attbidra till strävandena attstärka landets utvecklings- och konkurrensförmåga genom all skapa den nödvändiga kunskapsbasen. Elt centraltpolitiskt mål är alt stärka den konkurrensutsattasektorn. Det ställer direkta krav på utbildningsväsendet. Resurserna skallomfördelas så all en styrning sker iriktning mol industrin. Utbildningssystemet skall också svara för att existerande arbetskraft tillförs nya kunskaper ochfärdigheter. Kraven på forskningen är likartade. Den skall svara för ny kunskapoch skall kunna I Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga12 2