prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Svenska enskildaorganisationer mottar också SIDA-bidrag för personalbistånd och hjälp tillflykting-lägren. Biståndet till befrielserörelserna, liksom övriga delarav anslagsposten, fördelas av regeringen och SIDA efter rekommendationer avberedningen för humanitärt bistånd. 1 denna sitter representanter för depolitiska partierna, folkrörelserna och enskilda organisationer. Beredningenoch SIDA förutser att situationen i södra kommer att öka behovet avflyk-tinghjälp, studiestöd, rättshjälp, information, forskning, utbildning ochstöd till politiska fångar och deras familjer. Från utgår sådanl stöd genom såväl enskildaorganisationer som mellanstalliga organ. UNHCR, Röda Korset, InternationalDefence and (), (), ,FN:s 1980/81:100 Bilaga 6 99 utbildningsprogramför södra (UNETPSA), FN:s Namibia-inslitut, ,m. fl. erhåller bidrag lill sådan verksamhet. Stipendiestödet genom (lUEF) haravvecklats och flyttats över lillandra organisationer. Ulöver det föreslagna beloppet förutser jag attmedel ur katastrofreserven liksom hittillskan komma alt utnyttjas för humanitära insatser. Skulle bli självständigt bör med kortvarsel kunna lämna bistånd till dennya staten, varvid medel från såväl ifrågavarande anslagspost som kalastrofreservenbör kunna utnyttjas. 1979/80Utgift 332,4 milj. kr. Reservation 76,2 milj. kr. 1980/81Anslag 314,3 milj. 1981/82Förslag 400,0 milj. kr. 'Därutöver har anslagsposten tillförts 10,1 milj. kr. av den vid utgången /80 ointecknade reservationen på anslaget C 2. riktlinjer för användning av dennaanslagspost står fast. Katastrofbistånd bör i första hand lämnas somhjälp åt människor i , som hardrabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter.Katastrofmedel kan även användas som extra bistånd till länder, som erhåller svenskt utvecklingsbistånd och vilkas försörjningoch utveckling hotas av oförutseddahändelser. Etl tredje användningsområde är ålgärder för atl förbättrakatastrofberedskapen och förebygga katastrofer.Dessutom fyller anslagsposten Katastrofer m.m. funktionen av allmänreserv inom det bilaterala anslaget. Behovet av hjälpinsatser för flyktingar och andrakrigsoffer har fortsatt alt öka.Katastrofbiståndet till dessa kategorier under /80 varfem gånger större än hjälpen tilloffren för naturkatastrofer. Detta hängerfrämst samman med en allvarlig försämring av flyktingsituationen i världen, vilkel jag har berört underavsnittet om FN:s flyktingkommissarie() under anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. De största katastrofinsatserna under det gångnabudgetåret har utgjorts av bidrag påungefär 55 milj. kr. till delinternalionella hjälpprogrammel för nödlidandekampucheaner. Detta hjälpprogram, som har genomförts av ,(), WFP och UNHCR, har omfattat såväl insatser inne i som i gränsområdet mellan och och iflyktingläger på thailändskt territorium.Hjälpprogrammel är ett av de största i den internalionella humanitära hjälpens historia. Efter storasvårigheter under de första månadernahar insatserna i stort sett varit framgångsrika. Den akuta hungersnöden harkunnat avvärjas. Framtidsutsikterna för den hårt drabbade kampu-cheanskabefolkningen synes ha ljusnat något. 1980/81:100 Bilaga 6 100 Flyktingsituationen i östra , särskilt påAfrikas , har, som SIDA påpekar, allvarligt förvärrats . Härfinns den största mängden avflyktingar i världen vid sidan om Palestina-flyktingarna i . Situationen på harunder ytterligare förvärrats av den svåra torka, som drabbathela den afrikanska kontinenten. Medmedel från katastrofposten samt extramedel från anslaget C I. har under det gångna budgetåret avsatt närmare 50milj. för olika hjälpinsatser påAfrikas . Hjälpen fill har främst gått direkt till den etiopiska regeringens speciellakatastroforganisation, medaninsatserna i och i första hand har kanaliserats genom UNHCR och WFP samt enskilda organisationer, såsomEvangeliska (). Betydande bidrag har under desenaste åren utgått genom Svenska RödaKorset till ICRCs och Röda korsföreningarnas förbunds (ligans) Afrika-program, vari insatsernapä utgör en betydandekomponent. Allting tyder på fortsalt stora hjälpbehov i detta område. Förhoppningarna om en återgång tillnormala förhållanden i efterIdi Amins fall har kommit på skam. Situafionen har blivit alltmera kaotisk. Hungersnöden har förvärrats. Sverigebidrog genom olika kanaler med drygt 15 milj. kr. i katastrofbistånd /80. Innevarandebudgetår har beslutats om insatser för drygt I milj. kr. till de nödlidandei . Fortsatta hjälpinsatser torde bli nödvändiga. Livsmedelssituationen på hela den afrikanskakontinenten har försämrats under detsenaste året. De internationella hjälporganisationerna har alltmera börjatuppmärksamma dé stora behoven på denna hiuills ofta försummade kontinent. Försvensk del förblir det en huvuduppgift atl humanitärt bistå nödlidandeafrikaner. Till följd av den sovjetiska inmarschen iAfghanistan har stora flyktingskarorkommit lill . Einligt UNHCRrör det sig om mer än I miljon flykfingar.Sverige lämnade under /80 6,5 milj. kr. till UNHCRs och Röda korsets hjälpinsatser i Pakistan.Jag förutser fortsatta hjälpinsatser för dessa människor. Den har i sina ansträngningaralt möta de växande katastrofbehoven i världen fåll ett nytt värdefulltinstrument lill sitt förfogande,nämligen specialenheten för hjälpverksamhet utomlands inomFN-beredskapsstyrkan. Denna enhet, som tillkom , består av 160 personer,som med kort varsel kan sättas in i kataslrofsituationer. Den har under detgångna budgetåret anlitats av UNHCR och WFP i och ,där sammanlagt ca 80 personer har tjänstgjort. Vidare har UNHCR hitfills anlitat ett 20-tal personer i ettflyktingläger i . En grupp urenheten har satts in i samband med jordbävningskatastrofen i . Erfarenheterna av specialenhetenär mycket goda och deinternationella organisationerna har uttryckt stor uppskattning av personalensinsatser. 1980/81:100 Bilaga 6 101 När det gäller det växande antaletkatastrofsituationer har FN-systemets bristandeberedskap att på ett effektivt sätt möta behoven framstått allt tydligare. har länge pläderat för ochfinansiellt stött olika insatser för katastrofberedskap ochkatastrofförebyggande åtgärder. Bristerna ligger emellertid även i själva organisationen och i samordningen mellan berörda FN-organ. har därför i ECOSOC lagtfram en resolution, som ger FN:s generalsekreterare i uppdrag att noggrantstudera FN-systemets organisation på detta område. Intensiva kontakter haräven förekommit med andra intresserade länder i syfte att gemensamt komma framtill förslag till förbättringar.Bland de synpunkter som har framförts kan nämnas behovet av förbättrade resurser på bl. a. personalsidan (där densvenska specialenheten kan tjäna som modell) och på transportsidan. Vidare diskuteras möjligheten att ge UNDPs lokalarepresentanter klarare samordningsansvar i alla katastrofsituationer. Katastrofer m.m. fungerar, som jagtidigare har framhållit, som en allmän reservpost inom det bilateralaanslaget. Som exempel på denna funkfion vill jag nämna att medel för samarbetemed den västafri-kanska örepubliken e Principe har bestridits frånanslagsposten Katastrofer m.m. underbudgetåren 1976/77-1980/81 med sammanlagt 7 milj. kr. Samarbetet har gällt stöd inom hälsovårdsområdet och finansiering av konsultstudier inom stadsplanering ochvattenförsörjning. Erfarenheternaav samarbetet är övervägande positiva. För /82 föreslår jag attett belopp på högst 3 milj. kr. beräknas för samarbetet med landet. Regeringen har beviljat anslag för ensvensk statskredit till Turkiel. Krediten uppgår till 45 milj. kr. ochfinansieras dels med särskilt beviljadeanslagsmedel, dels med 20 milj. kr. från anslagsposten Katastrofer m. m. Krediten ingår i ett blandOECD-länderna samordnat betalningsbalansstöd för . Den situation i flera delar av världen, som jaghar redovisat, talar för ett betydandebehov av medel, som kan användas för humanitära hjälpinsatser. Densvåra ekonomiska situationen för flera av programländerna gör det ocksåangeläget att resurser finns tillgängliga för extra biståndsinsatser. Enfortsatt hög beredskap för att kunna lämna bistånd i akuta nödlägen, motiverar en kraftig ökning av anslagspostenKatastrofer m. m., särskilt som den tillgängliga ointecknade reservationen vidutgången av /80 är avsevärt mindre än . Denomständigheten att anslagsposten är en allmän reserv på det bilateralaanslaget ställer också anspråk påmedelsutrymme. Mot denna bakgrund beräknar jag 400 milj. kr. för Katastrofer m. m. under budgetåret1981/82. 1980/81:100 Bilaga 6 Tabell 5: Katastrofer m. m. Insatserbeslutade 31december 1980 (milj.kr.) Rödakorset för hjälpverksamhet Röda korset för beredskapsprogram Röda korset föröstra korset för Afrika-program 2,05,0 1,0 RäddaBarnen för hjälp till Västra Rödakorset för filtar och tält till jordbävningsdrabbade BPA för röjningsarbeteFN-beredskapsstyrkan (specialenheten) Rödakorset för hjälpverksamhet i SWAPOför filtar och tält till flyktingar 0,2 Rödakorset för stöd till röda kors/ Förinsatser p. g. a. torkan 7,0 Eritreagruppenför stöd till hälsoklinik 0,3 För stödtill livsmedelsförsörjning 3,0 iform av svenskt vete samt flyktingbistånd 10,0 SIDAför hälsovård och stadsplanering 1,8 FN-beredskapsstyrkan(specialenheten) 1.6 Rödakorset för röda halvmåne 0,2 3,0 0.4 0,3 1,5 1980/81:100 Bilaga 6 (milj.kr.) Lutherhjälpenför hjälp till hemlösa 0,4 Förinsatser främst inom transportsektorn 10,0 Frikyrkan Hjälper för stöd till jordbruket Röda korset för katastrofinsatser Pingstmissionen för utsäde, jordbruksredskap reparationsarbeten m. m. Frikyrkan hjälper för medicin 0,3 2,0 0,5 2,0 1,0 0,3 Frikyrkan Hjälper för stöd till flyktingar För betalningsstöd, livsmedelsförsörjning För rehabilitering av flyktingar UNHCR för repatriering av flyktingar Ostafrikanska Gemenskapen, EAC För pågående insatser Frikyrkan Hjälper för översvämningshjälp Frikyrkan Hjälper för livsmedel för insatser mot torka Frikyrkan Hjälper för hus ät kastlösa för översvämningshjälp Röda korset för katastrofberedskap för politiska flyktingar Röda korset för stöd till jordbävningsdrabbade 1980/81:100 Bilaga 6 104 /80 (milj. WFP, FAO för livsmedel Frikyrkan Hjälper för utrustning av laboratorium Röda korset för hjälpinsatser Frikyrkan Hjälper för hjälpinsatser Det intemationella hjälpprogrammel 1981 UNHCR för afghanska flyktingar Röda korset för afghanska flyktingar WFP för lageriokaler KFUK/KFUM för flyktingstöd För tyfon- och översvämningskatastrof Röda korset för tyfondrabbade UNHCRför insatser i 2,0 Rödakorset för mat och mediciner 1,0 Rödakorset för hjälpinsatser 1,0 FörFN-beredskapsstyrkan (specialenheten) 4,8 2,5 Rödakorset för insatser bland flyktingar 5,0 0,75 Rödakorset för jordbävningsdrabbade 1,0 FrikyrkanHjälper för hjälp till nödställda 0,6 Rödakorset för jordbävningsdrabbade 0,1 Rödakorset för orkandrabbade 0,5 1980/81:100 Bilaga 6 (milj.kr.) Rödakorset för livsmedel, medicin UNHCRför insatser bland repalrierade flyktingar IWGIAför stöd till indiankonferens 25,0 0,4 0,7 0.3 3,02,7 Rödakorset för mindre hjälpaktioner Rödakorset för ligans beredskapsprogram Påfyllnadav tältlager för snabba hjälpinsater (,Svenska röda korset, SWAPO) Reservation 38,4 milj. kr. 1979/80Utgift 120,2 milj. kr. 1980/81Anslag 158,0 milj. 1981/82Förslag 160,0 milj. kr. bidrag till IPPF pä 37 milj. kr., som fr.o. 1981/82 upptas underanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Under denna post finansieras ämnesinriktad verksamhet,personal till FNs biträdande experter samt insatsförberedelser ochresultatvärdering. Tabell6: Särskilda program Utgift 1979/80 Anvisat 1980/81 SIDAsförslag Föredraganden /82 1981/82 Personal till FN: Diverse utredningar m. m. 1980/81:100 Bilaga 6 106 SIDA föreslår för /82 ett anslagtill Särskilda program på 163 milj.kr., exklusive elt beräknat bidrag tillInternationella familjeplaneringsfederationen(IPPF), som överförs lill anslaget för internationella biståndsprogram.Ett av SIDA föreslaget bidrag inom denna anslagspost på 5 milj. kr. för miljövård har förts till anslagsposten Särskildamiljö- och markvårdsinsatser. Efterdenna överföring uppgår SIDAs förslag fill 158 milj. kr. Jag anser den ämnesinriktade verksamheten varaett viktigt och värdefulltkomplement till del landinriktadesamarbetet. Genom denna verksamhetkan delta i program och initiativ av stor utvecklingsstrategisk betydelse och därmed förstärka vårt kunnande.Insatserna under anslagspostenSärskilda program är därför av slor betydelse för agerande i utvecklingsfrågor, både i förhällande fillenskilda länder och till internationellaorganisationer. Jag föreslär därför atl anslagsposten uppräknas till sammanlagt 160 milj. kr., varav 123 milj. kr.anslås till den ämnesinriktade verksamheten. Tabell7: Ämnesinriktad verksamhet Ämnesinriktad verksamhet avser ämnesområden, sombedöms vara av särskild betydelse för utveckling men där deinternationella insatserna är otillräckliga. Den ämnesinriktade verksamhetenbedrivs i samarbete med FN-organ, andra mellanstalliga organisationer samtinstitutioner och företag i . Den avser främst globala ochregionala projekt för metod- ochstralegiutveckling samt olika former av utbildningsinsatser. Den ämnesinriktade verksamheten ulgör ettkomplement till det land-programmeradebiståndet. Den ger utrymme för en experiment- och försöksverksamhet, som normalt inle kan rymmas inomenskilda landprogram. Ämnesinriktadverksamhet gör det möjligt all ta upp nya angelägna Prop.1980/81:100 Bilaga 6 107 ämnesområdeneller atl intensifiera pågående verksamhet inom områden, som finnerviktiga. SIDA konstaterar att dess mångåriga erfarenheter avsamarbete med FN-organ och internationella organisationer har visat att SIDAmåste engagera sig mer akfivt i alt utforma och genomföra programmen. SIDAavser att försätta koncentrationen av programmen till färre områden ochinsatser för att inte en alltför stor del av verkets kapacitet skall tas ianspråk. Mot denna bakgrund har SIDA inlett en översyn av den ämnesinriktadeverksamheten. 1 del följande lämnas en kortfattad beskrivning av denpågående och planerade verksamheten inom det ämnesinriktade biståndet. Inom hälsoområdet sker samarbete främst med WHO ochkoncentreras till program för atl förbättra primärhälsovården. Det svenskabidraget uppgår innevarande budgetär till 9 milj. kr. På befolkningsområdetstöder SIDA regionala insatser i och Väslafrika. SIDAs stöd lill lantbruk och livsmedelsförsörjningkoncentreras till fyra områden, nämligen husdjur (köttproduktion,nötkrealursförädling, veterinärmedicinsk utbildning), växtodling (lagring,utsäde, utbildning och forskning) samt skogsbruk och fiske (utbildning ochrådgivning). Samarbetet sker huvudsakligen med FAO. SIDA avser att gradvisföra över stödet till nya långtidsprogram. Ett regionalt program för utvecklingav det hantverksmässiga fisket i länderna kring Bengaliska bukten pågår . Stöd till ett byskogsprogram inleddes /80. Härutöver förberedsett långtidsprogram för integrerad landsbygdsutveckling, vilket utgör enuppföljning av världskonferensen om jordreformer och landsbygdsutveckling. Stödet till kooperationen består av metodarbele, kurseroch seminarier inom olika internationella organ. De svenska kooperativaorganistionerna stöder internalionell verksamhet genom sitt samarbetsorganSwedish (). De svenska kooperativa organisationerna harsedan är 1959 lämnat bidrag till den Internalionella Kooperativa Alliansens ()regionala utbildningsprogram. Fr.o.m. /81 överflyttas stödettill från anslagsposten Enskilda organisationer till Särskilda program. Verksamheten inom undervisningssektorn omfattar bl. a.bidrag till för utbildningsplanering och för utbildning av handikappadebarn samt till för metodutveckling pä yrkesutbildningsområdet. Jag anseralt SIDAs insatser på utbildningsområdet främst bör inriktas påspecialutbildning av olika slag. Innevarande budgetår beräknar SIDA 9,6 milj. kr.för ändamålet. Inom sysselsättning och arbetsmarknadsfrågor omfattarprogrammet dels rådgivning avseende sysselsättningsskapande åtgärder, dels stödtill länder och befrielseröreiser i södra i syfte att utforma sysselsättnings-och basbehovsstrategier. Samarbetet sker främst med . 1980/81:100 Bilaga6 108 arbetsmarknadsområdetlämnas stöd till ett ILO-program, som syftar till att öka förmågan hosarbetsmarknadens parter att handskas med arbetsmarknadsproblem och-konflikter. Innevarande budgetår beräknas de svenska insatserna uppgå till 7,2milj. Huvuddelen av SIDAs aktiviteter för kvinnor i u-länderligger inom landramarna. Finansiering av svenska enskilda organisafionerskvinnoprojekt är ett annat sätt att stödja kvinnor i . Deverksamheter, som får stöd inom denna del av SIDAs program, omfattar delsinformationsspridning och seminarier, dels forsknings- ochexperiments-verksamhet i mindre skala. Uppföljningen av kvinnokonferensen i Köpenhamnbör kunna resultera i nya insatser till förmån för u-landskvinnorna. SIDA avser koncentrera verksamheten inom det kulturellaområdet fill massmediautveckling. Den s. k. inom UNESCOhar understrukit behovet av ökat bistånd på detta område. har sedanlänge gjort belydelsefulla insatser, bl. a. på teleområdet, där vi harsärskilda förutsättningar. har också verkat för framväxten av en fripress och radio- och televisionsnät, som arbetar för ett rikt och fritt informationsflöde,bl. a. för alt minska den brist på balans som råder också i detta avseendemellan rika och fattiga länder. SIDA stöder bl. a. en insats för regionalutbildning på kommunikationsområdet i samarbete med fill en kostnad av 4milj. Jag delar SIDAs uppfattning om det angelägna iinternationellt stöd på massmediaområdet. Jag vill emellertid, liksom tidigare,understryka alt utvecklingen av massmedia inte främst behöver vara enmellanstallig angelägenhet. Icke-statliga organisationer bör därför ocksåkunna spela en viktig roll i utvecklingssamarbetet på detta område. En samladutvärdering av befintliga insatser inom massmediaområdet kommer att äga rum.Jag anser det angeläget att stödja de krafter i den fattiga världen, som villverka för ett fritt informationsflöde. Insatserna inom industriell teknik avses omfatta direkteller indirekt hjälp med att anpassa teknologi till situation. Andra syften är att bidra till attu-länderna minskar sitt beroende av multinationella företag samt får ta del avdet internalionella rättssystemet på området. Arbetet inriktas också päproduktutveckling, marknadsföring, förhandlingsteknik samt byggprojektledning.SIDA har påbörjat samarbete med beredningen för internationellt teknisktsamarbete, som delvis övertagit ansvaret för vissa tidigare SlDA-finansieradekurser i industriell teknik, kvalitetskontroll samt industriellt underhåll. Verksamheten inom området industriell teknik harhittills huvudsakligen genomförts i samarbete med UNIDO, InternafionellaSlandardiseringsor-ganisationen (ISO) och FNs internationella organisation förimmaterialrätt () samt fill för utbildning i tekniköverföring. Den handelsfrämjande verksamheten koncentreras på deminst utvecklade länderna och till insatser inom transportsektorn. 1980/81:100 Bilaga 6 109 nasektor omfattar utbildning i hamnförvaltning, befraktning och sjöförsäkring.Insatserna i de minst utvecklade länderna via avser bl. a. rådgivning om handelspolitik och planeringav utrikeshandel. SIDA ger bidrag till ITC för utbildning av u-landsföreträdarei internafionell upphandling. SIDAserfarenheter av det landinriktade samarbetet för landsbygdens vattenförsörjning och avloppshantering pekar påbehov av bättre planering ochsamordning. SIDA har inlett ett samarbete med WHO, som syftar till att stödja planering och samordning av deomfattande internationella ansträngningar,som krävs för att förbättra landsbygdsbefolkningens tillgång till renthushållsvatten och drägliga sanitära förhållanden. Projektet är ett ledi aktiviteterna inför det internationella vattenårtiondet. SIDA planerar också att stödja försöks- ochexperimentverksamhet som syftar till att finna alternativa sanitära lösningar,anpassade vattenanläggningar och enkla metoder för vattenrening. SIDA har utarbetatriktlinjer för energibistånd. Samarbete förbereds med ett antal fackorgan och vissa organisationer i . Del kommer ihuvudsak att förmedlas genom FAO, FNs avdelning för naturresurser och energi, UNIDO och FNs organ församhällsplanering. Under rubriken övrigt ges huvudsakligen stöd tillorganisafioner, som bedriver opinionsbildande, utbildande och utredandeverksamhet. Bidrag utgår till bl. Dag Hammarskjöld-fonden för seminarier omalternafiva utvecklingsmodeller och till insatser av för sparande iu-länder som ett led i ett långsiktigt internationellt program med syfte att främja den interna resursmobiliseringeni . SIDA finner detangeläget att medel också kan utnyttjas för åtgärder med anledning av detinternationella . Personal till FN: biträdande experter och fredskår Enligt SIDAsriktlinjer för verksamheten skall biträdande experter i första hand sändas till de minst utvecklade länderna samt till programländer.Rekryteringen skall främst inriktas på yrkesområden, som är av intresse förframtida rekrytering inom det svenska biståndet. 1 mitten av 1980 tjänstgjorde 66 svenskar som biträdandeexperter. var 26 personer under rekrytering.Eftersom antalet biträdande experter i fält ännu inte nått upp fill denplanerade nivån om 100 personer har inteheller hela anslaget utnyttjats. För /82 beräknar jag i enlighet med SIDAs förslag 15 milj.kr. Medlen används i första hand till att förslärkaSIDAs kapacitet vid beredning,kontroll och utvärdering av svenska biståndsinsatser. De konsulter ochexperter, som anlitas för detta ändamål, kan vara enskilda personer, företageller institutioner. SIDA har ett omfattande samarbete Prop.1980/81:100 Bilaga 6 110 k. institutionella konsulter, främst vid i . SIDA har vidtagit en rad åtgärder i syfte attåstadkomma en effektivare resultatvärdering. Ett nytt handlingsprogram förutvärderingsverksamheten har utarbetats. avses samordningen mellanresultatvärdering och insatsförberedelser förbättras. Jagberäknar ett medelsbehov om 20 milj. kr. för /82. 1979/80Utgift 108,6 milj. kr. Reservation 27,0milj. 1980/81Anslag 125,0 milj. 1981/82Förslag 165,0 milj. kr. ' Därutöver har anslagsposten tillförts 5 milj. kr. avden vid utgången av /80 ointecknade reservationen på anslaget C 2. De enskilda organisationernas roll iutvecklingssamarbetet och riktlinjerna för det statliga stödet lill dennaverksamhet har utförligt redovisats i prop. 1977/78: 135 om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. går huvuddelen av bidragen lillundervisnings- och hälsovårdsinsatser. En mindre del avser projekt förlandsbygdsutveckling och volontärverksamhet. 1 tabell 8 redovisas de stafiigautbetalningarna fördelade på organisationstyp. Tabell 8: Utbetalningar av stöd till enskildaorganisationers biståndsverksamhet budgetåret1976/771979/80 fördelade på organisationstyp Av tabellen framgår att knappt hälften avutbetalningarna går lill missionssamfunden. Sammanlagt gick ungefär likamycket till de humanitära, kooperativa och fackliga organisationerna /80. Därav erhöll de kooperativa och fackliga organisationernaSwedish () och /(LO/TCO) tillsammans 27 milj. kr. eller en fjärdedel av desamlade utbetalningarna för utbildningsverksamhet i . 1980/81:100 Bilaga 6 111 Bland missionsförbunden är det Pingstmissionensu-landshjälp, som har mottagit de största bidragen under /79.Därnäst i storleksordning kommerSvenska . Bland de humanitära organisationerna mottar och FrikyrkanHjälper de största bidragen. Normallavser stödet till de enskildaorganisationernas verksamhet bidragtill samarbete med systerorganisationer i . För atl kunna byggaut verksamhet som förbättrar kvinnans situation i har under /79 beslutatgodkänna att medel därutöver skallkunna användas för bidrag direkt tillkvinnoorganisationer i . Sammanlagt har omkring 2 milj. kr. lämnatsdirekt frän SIDA till kvinnoprojekti bl. a. , , och . Totall har SIDA via enskilda organisationer eller direkt till kvinnoorganisationer lämnat drygt 50 milj. kr. till kvinnoprojekt i .