prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 fråga om FOK:s förslag till lösning pä regional nivåanser ulredaren all de föreslagna beredningsgrupperna för samordningen skapargoda förutsättningar för en allsidig belysning av ärendena. Ulredarenlillslyrker därför FOK:s förslag i della hänseende. Om fär utökade beslutsbefogenheter i frågaom lokaliseringsstöd kan enligt utredarens mening handläggningsliderna i endel fall förkortas. Utredaren framhåller emellertid atl även medutökade befogenheter i flertalet sådana fall där andra statliga engagemang ärinblandade inle kan fatta samlliga de beslut som behövs. 1 sädana fall skulleenligl ulredaren elt genomförande av förslaget kunna medföra en förlängning avhandläggningstiderna. Enligl utredarens mening går del inle heller all bortsefrän riskerna av att en decentralisering av beslutanderätten medför all andraän regionala inlressen inte blir lillräckligl beaklade. Ulredaren avslyrkerdärför förslaget om utökade beslutsbefogenheter för länsslyrelsen. Vad FOK:s förslag i fräga om den regionala nivån i övriglbeträffar lillslyrker ulredaren all den rutinmässiga uppföljningen avstödföretag även fortsättningsvis handhas av ulvecklingsfonden. Förslagel altutvecklingsfonden skall vara skyldig all bilräda beredningsgruppen även i ärendensom rör andra förelag än slödförelag avstyrks däremot. Som skäl härför angerulredaren all ulökade myndighelsuppgifter för fonderna skul-22 1980181. Prop.1980/81:130 338 le kunna rubba deras egenlliga roll som service- ochuivecklingsorgan för näringslivel. I fräga omden centrala nivån föreslår ulredaren i likhel med FOK all AMS får befogenhetalt beslula om eftergift av statens anspråk pä grund av lokaliseringsstöd.Befogenheten bör enligt förslagel omfatta dels anspråk p. g. a. län sombeviljats av AMS själv eller av länsslyrelsen. dels borgens-ansvar efterlåntagarens konkurs också om regeringen beviljat del län som borgensansvaretavser. Föreligger särskilda skäl skall enligl förslaget prövningen dockförbehållas regeringen. För SlND:svidkommande föreslås inle några utökade beslutsbefogenheter, eftersom debefogenheter som f. n. gäller får anses tillräckliga. Enförutsältning för att de föreslagna vidgade beslutsbefogenheterna för AMS skallfå den åsyftade effekten atl fler ärenden än f.n. avgörs pä verksnivå är enliglulredaren att del sker ell utökat samräd mellan AMS och SIND. FOK:s förslag atldel bildas en cenlral samrädsdelegalion med företrädare för de bada verken innebärdock enligt utredarens uppfattning en onödig formalisering av samrådet somförlänger handläggningsliderna. Enligl utredarens mening bör det behövligasamrådet ske under så enkla former som möjligt och anpassas lill behovet i detenskilda fallet. Hur samrådet närmare skall ske bör enligl ulredaren vara enfräga som avgörs av verken själva. I fråga omFOK:s förslag atl EFSU skall avvecklas anmärker utredaren atl del såväl enligtFOK:s som utredarens förslag förutsälls all vissa ärenden även fortsättningsvisskall avgöras av regeringen. Enligl utredarens mening är det inle realistisktatt regeringens beredningsorgan för dessa ärenden avvecklas. Utredarenavslyrker därför FOK;s förslag i della hänseende. Avslulningsvis framhåller ulredaren alt de framlagdaförslagen i fråga om organisationen för samordningen inte innebär någraytterligare slalliga uppgifter, varför förslagen inle är ägnade all medföranågra ökade kostnader för staten. 1980/81:130 339 Utdrag ur betänkandet (SOU 1980:33) Svensk läkemedelsindustri ILIND;s tilläggsdirektiv (1 1978:5) angavs bl. a. att utgångspunkten för delegationensarbete skulle vara dels att goda betingelser skall föreligga för enkonkurrenskraftig svensk läkemedelsindustri, dels all bra och så långl möjligtbilliga läkemedel skall stå till förfogande inom landet. Vidare anfördes altdelegationen särskilt skulle belysa den svenska industrins roll i den inhemskaläkemedelsförsörjningen samt undersöka möjligheterna till ett mer utvecklatsamarbete mellan industrin och samhällel. I detidigare kapitlen har delegationen beskrivit och analyserat dels läkemedelsindustrinoch dess fömtsättningar, dels den svenska läkemedelsmarknaden varvid densvenska industrins roll i den inhemska läkemedelsförsörjningen belysts. 6.2Sammanfattning av delegationens överväganden Densvenska läkemedelsindustrin har expanderat snabbt . Denna expansion har framför allt skelt på utlandsmarknadernadär man i fasta priser mer än fördubblat sin försäljning. Densvenska industrins fortsatta utveckling är i hög grad beroende av olikaåtgärder från samhällets sida. gäller inte minst inom området högreulbildning och forskning då induslrin p. g. a. sin höga FoU-iniensiiet ärberoende av dels en stark och autonom akademisk forskning som på sina egnavillkor kan fungera som en värdefull samarbetspartner till industrin, dels allhögutbildad personal finns alt rekrytera. LIND:s uppfattning är att en generellstärkning av grundforskningen inom de ämnesområden som läkemedelsindustrinreplierar på är samhällets främsta medel atl pä sikt gynna en positivutveckling av branschen. Exempel på ämnesområden som bör prioriteras ärfarmaceutisk teknologi, toxikologi, biokemi, immunologi ochhybrid-DNA-teknologi. Vi har också betonat vikten av ett nära samarbele mellaninduslrin och samhällels forsknings- och utbildningsinstitutioner. Läkemedelsindustrinpåverkas även av läkemedelskonirollens och pris-kontrollens utformning ochfunktionssätt. Man är vidare i hög grad beroende avett nära och väl fungerande samarbete med den svenska sjukvården. Detta gällerinte minst i samband med den kliniska läkemedelsprövningen. har därförbedömt det som angelägel all läkemedelskontrollen, priskontrollen och formernaför klinisk läkemedelsprövning utformas med beaktande av dessa funktionersbetydelse för den svenska industrin. Densvenska läkemedelsindustrin består av fem sinsemellan relativt helerogenaföretag. Frånsett det siörsta företaget, , som svarar för mer än hälftenav den svenska industrins läkemedelsförsäljning är de internationellt sett småeller myckel små. De skiljer sig också ål beträffande forskningsinriktning ochiniernationaliseringsgrad. Ävenom utvecklingen för den samlade svenska industrin varil positiv har dockenstaka företag vissa problem. Dessa problem torde bl. a. sammanhänga med desnabbt stegrade FoU-kostnaderna och svårigheter atl på egen hand bygga upp enslagkraftig internationell marknadsföringsorganisation. a. dessa skälhar studerat vilka möjligheter som finns atl antingen genom mer riktadestödinsatser från samhällets sida eller genom ett närmare samarbete mellanförelagen stärka framför allt industrins forskning resp inlernalioneHamarknadsföring. Delegationensslutsats av dessa studier är att det inte finns anledning atlföreslå några direkta ålgärder. Dettainnebär dock inle att utesluter behovet av sådana insatser i framliden.Delegationen anser det därför vara väsentligl att branschens utvecklingfortlöpande bevakas så att önskvärda och/eller nödvändiga åtgärder frånsamhällets sida eller inom industrin (1. ex. strukturella förändringar) vidbehov kan vidtas. Läkemedlenutgör en viktig och alltmer integrerad del av vårt hälso-och sjukvårdssystem.De svarar för en icke obetydlig del av hälso- och sjukvårdskostnaderna (ca 9 %av ). Dessulom bär samhället huvuddelen av kostnadernaför läkemedelskonsumtionen - dels genom sjukförsäkringen, dels genomlandstingen. Den samhälleligt finansierade delen uppgick till ca 2 000 Mkrav totalt ca ' (73 96). a. ovanstående bakgrund och det faktum atl den svenska induslrin svarar förca av den inhemska läkemedelsförsäljningen har delegationen i sill arbeteprövat huruvida samhället i ökad utsträckning bör påverka läkemedelsindustrinsFoU-verksamhet. Därvid har vi bl. a. diskuterat möjligheten att bilda ensärskild utvecklingsfond (molsvarande). Därigenom skulle samhällel kunna riktaelt aklivi finansiellt slöd lill läkemedelsföretag för vissa FoU-projekl ellerför utveckling av avancerad teknik (t. ex. hybrid-DNA), projekt, som på gmnd avsin storiek eller företagsekonomiskt sell höga risknivå är svåra atl finansierapå vanligt sätt. Genom en sådan fond ges också möjligheter för samhällel att fåinsyn i läkemedelsindustrins utvecklingsverksamhet samt atl i vissulslräckning påverka denna utveckling i överensstämmelse med mer övergripandehälso- och sjukvårdspoliiiska mål. 1sina överväganden har bedömt all etl direkl samhälleligt inflytande överläkemedelsindustrins FoU-verksamhet inte är motiverat. Även om den svenskainduslrin svarar för av läkemedelsförsäljningen i så utgörindustrins FoU-verksamhet endast ca 1,5 96 av den lotala 'Varav (ca ) ulgör ersättning tillindustrin och (ca ) utgör distributionskostnader. Prop.1980/81:130 341 läkemedelsinduslriellaforskningen i väriden. Då den svenska sjukvården, i likhel med andraindustriländers sjukvårdssystem, utnyttjar och är beroende av i del närmastesamtliga forskningsresultat som produceras inom väridens läkemedelsindustrierär det inte troligt alt en samhällelig styrning av 1,5 96 av dessa FoU-resurserpå något avgörande säll skulle förbällra den svenska hälso- och sjukvården. Dåstaten genom den inrättade industrifonden fått möjlighet alt stödjaspecielll riskfyllda och kapitalkrävande utvecklingsprojekt anser detinte heller vara motiverat att inrätta en särskild fond förläkemedelsforskning. LINDanser dock all informations- och kunskapsutbytet mellan framför alltsjukvårdshuvudmännen och industrin böre förbättras och formaliseras. Del synessärskilt angeläget för dem som är ansvariga för sjukvårdens utveckling atl fåinformation om läkemedelsindustrins långsiktiga forskningsprojekt med demöjligheter för rationalisering av sjukvården del kan innebära. Industrin gesdärigenom också tillfälle atl öppet få redovisa sina forsknings- ochutvecklingsplaner och deras bakomliggande motiv. Dessutom skulle ett sådantinformationsutbyte kunna medföra både en bättre förankring av planeradeprojekts kliniska delar och en möjlighet till kontinueriigt återförande avkunskap och erfarenheter från sjukvårdsansvariga lill industrins forskare. Isin beskrivning och analys av den svenska läkemedelsförsörjningen konstaterarLIND all denna hitintills i allt väsentligt fungerat väl. DelegaUonen harsåledes inte bedömt det vara motiverat att med utgångspunkt i denna studieförslå några omedelbara åtgärder. Däremot anser delegationen att utvecklingeninom läkemedelsområdet fortlöpande bör följas vad avser såväl utbudet som pris-och koslnadsulveckling. I denna bevakning bör även deförsörjningsberedskapsmässiga aspeklerna beaktas. Ensådan samlad bevakning av den svenska läkemedelsförsörjningens utveckling gördet möjligt att vid behov vidta korrigerande åtgärder. 6.3Inrättande av branschråd för läkemedelsindustrin Denbild som i delta belänkande ges av den svenska läkemedelsindustrin visar på enrelativt liten men slarkl expansiv bransch. Den tillhör de högteknologiskabranscher som bl. a. IVA och STU bedömt ha stora utvecklingsmöjligheter ochdärför bör prioriteras i en industripolitisk satsning. Detär vidare en bransch som bl, a. på grund av sin höga FoU-intensiiei och närasamband med sjukvården har många och breda kontaktytor med olika delar avsamhällels inslilulioner. Utvecklingshastigheten inom läkemedelsområdet ochdärmed också branschen är hög varför företag och företagsstrukturer som idagär livskraftiga relativt snabbt kan komma alt utsättas för hot vilka på olikasätl måsle bemötas genom förändringar. Svenskläkemedelsindustri har att tävla med slora utländska läkemedelsindustriföretag.Konkurrensen är hård. För atl ell läkemedelsförelag skall kunna erövra ochbehålla goda positioner på marknaden erfordras elt fortlöpande tillfiöde avnya produkter och offensiv marknadsföring av dessa. Svenskläkemedelsindustri har också en betydande roll i den för sjuk-och hälsovårdenbetydelsefulla läkemedelsförsörjningen. 1980/81:130 342 Detär mot den här tecknade bakgrunden angeläget all branschens utveckling följsoch analyseras i ett fortlöpande samråd mellan samhällel, företagen och deanställda. För atl ge detla samråd en fast form och säkra kontinuiteten iarbetet bör ett särskilt branschråd inrättas för läkemedelsindustrin. Branschrådetbör vara etl organ för samråd och informalionsutbyle och skall således inle hanågra beslutande eller verkställande funktioner. I rådet bör utväxlasinformation om och bedömningar av branschens men även läkemedelsförsörjningensutveckling. Behovet av induslripolitiska eller andra samhälleliga ålgärder somfrämjar branschens resp läkemedelsförsörjningens effektivitet och utvecklingbör fortlöpande analyseras. Speciell vikt bör läggas vid del ovan föreslagnainformationsutbytet mellan industrin och sjukvårdshuvudmännen angåendeindustrins FoU-planering. Rådet bör ta initiativ lill utredningar om sådanafrågor där informationsunderiaget brister. Befinlliga utredningsresurser börhärvid utnyttjas i första hand. Branschrådetbör kunna fungera även som en kanal för kontakter mellan branschen ochmyndigheler, kommittéer m. fi. som överväger åtgärder av belydelse förläkemedelsindustrin. Branschrådetbör innehålla representanter för staten (representerande social- ochindustridepartementen), sjukvårdshuvudmännen (),läkemedelsindustrin (via LIF) och företrädare för de industrian-slälldasfackliga organisaUoner. Till rådet bör dessutom knytas permanent men ävenlillfällig expertis från andra berörda myndigheter och organisationer (t. ex.Apoteksbolaget, medicinska forskningsrådet, ). Rådet bör varaformellt frislående men administrativt och arbetsmässigl repliera påinduslridepartemeniel. Rådet bör ha etl permanent sekretariat. 1980/81:130 343 Sammanställning av remissyttranden över rapporten(SOU 1980:33) Svensk läkemedelsindustri Läkemedelsindustridelegalionens() rapport (SOU 1980:33) Svensk läkemedelsindustri har remissbehandlats. Yttrandenöver betänkandet om svensk läkemedelsindustri har avgelts av ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), kommerskollegium, slalens pris- ochkariellnämnd (SPK), överslyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statensindustriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), medicinskaforskningsrådet (MFR), Centralorganisationen /SR (/SR), Landsorganisationeni (LO), , (),industrier (RUFI), () och (), vilka haravgett ett gemensamt yttrande. (), (), , Sverigeskemiska industrikonlor (Kemikoniorel), och (). Vidarehar yttrande inkommit frän . Vissaremissinstanser har till sina yllranden fogat yttranden från andra instanser.Sålunda har universitets- och högskoleämbelel bifogat yttranden frånkarolinska institutet och . har bifogatyttranden från , och Skåneshandelskammare saml handelskammaren i . Fleraremissinstanser kommenterar inledningsvis hur utredningen har fullgjort sittuppdrag. 1 regel är omdömena positiva. Exempelvis anser medicinskaforskningsrådet alt utredningen fullgjort sitt uppdrag pä ell förtjänstfulltsätt, dvs. man har gjort ell anlal ingående och värdefulla analyser saml dragitvälgrundade slulsalser mol bakgrund av dessa analyser, ochCentralorganisationen /SR all ulredningens beskrivning av den svenskaläkemedelsindustrin i nationellt och internalionelll perspektiv ger en god ochnyanserad bild av branschen samt atl denna beskrivning ger en god grund för deöverväganden som delegationen presenterar. Någraremissinstanser ger dock inte utredningen odelat beröm. Statens industriverkanser atl betänkandet ger en god bild av läkemedelsindustrin vad gäller dekartläggande och probleminventerande delarna men konstaterar dock allsamtidigt som utredningen framhåller atl den svenska lake- 1980/81:130 344 medelsinduslrin tillhör de högteknologiska branscher sombör prioriteras i en industripolitisk salsning ger man inga förslag till hur ensådan prioritering skall komma till ständ. framhåller allbelänkandet ger en allsidig, översiktlig och korrekt beskrivning av den svenskaläkemedelsindustrin. Endasi vad beträffar analysen av den svenska läkemedelsindustrinskonkurrenskraft anser man atl lyckats mindre väl. Apotekarsocietetenanser alt detta är en brist särskilt eftersom läkemedelsindustrin under desenaste åren i olika sammanhang nämnls som exempel pä de högteknologiska ochkunskapsintensiva branscher, i riktning mot vilka det svenska näringslivetborde omstruktureras. Vidare menar atl del hade varilvärdefullt om man i betänkandet vid genomgängen av läkemedelsindustrins rolloch struktur med avseende pä främst den inhemska läkemedelsförsörjningen ylterligarehade kunnal belysa konsekvenserna av förändrade förutsättningar, dvs. altvolymutvecklingen inom hälso- och sjukvården nu mäste dämpas samt alt kraven päomstrukturering av värden blir allt starkare och man framhåller all behoven avsamverkan mellan systemets olika delar på grund av dessa förändringar nu måsteökas. finner del förvånande att utredningens egnaslutsatser är att nägra direkta åtgärder inte är påkallade och drar slutsatsenatt denna passivitet inför 1980-talets problem närmast är betingad avsvårigheter att jämka samman skilda ägarintressen. Förbundel anser attföretagen har behov av ett omfattande fortsatt samhälleligt slöd, inte minstmot bakgrund av all förbundet bedömer framtidsutsikterna mindre positivt än vadLIND har gjort. Både finansiellt och organisatoriskt stöd behövs enligtförbundet och del organisatoriska stödet är viktigt för all nå en nödvändigsamordning mellan företagen i forskning och internalionell marknadsföring. att ett vidmakthållet eller ökat stöd ätläkemedelsindustrin också kräver en motprestation från industrins sida i formav ett ökat infiytande för samhället. i pekar pä de ursprungligadirektiven till den av den socialdemokratiska regeringen tillsaltaläkemedelsindustridelegalionen, där del sades atl "arbetet bör bedrivasmed särskild inriktning på att lillgodose samhällels krav på inflytande överläkemedelsindustrin" och "att en övergripande målsättning bör varaalt i samhällels regi sammanföra läkemedelsindustrins verksamhet". 1 ochmed alt dessa direktiv efter regeringsskiftet ändrades till all i ställetutmynna i önskemål om en i huvudsak allmän beskrivning av svenskläkemedelsindustri samt till förslag om inrättandet av ett lill intetförpliktande branschråd för samråd och informationsutbyte tvingas LO konstateraat\ det ursprungliga syftet med Prop.1980/81:130 345 Ullsätlandel av läkemedelsdelegationen inle fullföljts. LOkan inle bilräda en sädan passiv linje ulan föreslär att läkemedelsindustrinskyndsamt blir föremål för förnyade överväganden och att förslag till elt delvis samhällsägt sälj- ochforskningsstödjande bolag då allvarligt beaktas. Läkemedelsindustriföreningenräknar upp utgångspunkterna för läkemedelsindustridelegationenstilläggsdirektiv, nämligen atl goda betingelser för en konkurrenskraftig svenskläkemedelsindustri skall föreligga, atl bra och så långt möjligt billigaläkemedel skall stå lill förtbgande i landet, alt den svenska industrins roll iden inhemska läkemedelsförsörjningen särskill skall belysas samt attmöjligheterna till elt mera utvecklat samarbele mellan induslrin och samhällelskall undersökas och anser att den sammanfattning som görs i belänkandetredovisar de väsentligaste problemområdena som måste beaktas för att dessadirektiv skall uppfyllas. beklagar att betänkandet enbart ägnar sigäl den inhemska läkemedelsförsörjningen i fredstid. Man pekar vidare på atlden successivt ökande specialiseringen inom läkemedelsindustrin liksom ökadetablering av tillverkning utomlands medför starkt ökade beredskapsproblem päläkemedelsområdet. Kemikontoret framhåller att det vid sidan avverkstadsindustrin i allmänhet är mot kemiseklorn - och särskilt den kemiskainduslrin - som uppmärksamheten riktas för att inom denna finna grenar somborde vara lämpade för en fortsatt gynnsam utveckling i värt land. Kemikontoretpåpekar alt det är svårt att söka förutsäga möjligheterna till framtidaexpansion inom en viss industriseklor men hävdar med denna reservation allläkemedelsindustrin hör till de branscher där förutsättningarna bör vararelativt ljusa för en fortsatt god utveckling. instämmer i utredningens konstaterande atlutvecklingshastigheten inom läkemedelsinduslribranschen är hög och alt förelagoch förelagsstrukturer som är livskraftiga relalivi snabbt kan komma attutsättas för hot som på olika sätt mäste bemötas genom förändringar ochhänvisar till de svåra problem som vållats bl.a. inom och hosFerrosan. sätter fiera frågetecken för LlND:s bedömning alt denhöga tillväxttakten inom läkemedelsindustrin kommer atl beslå även undet;1980-lalet och 1990-talel bäde internalionellt och i . Faktorer somlalar emol en sådan positiv utveckling är bl. a. enligt förbundet det faktumalt fiertalet länder nu och under 1980-lalel drabbas av nedskärningar i denoffentliga sektorn som ju har en avgörande roll som marknad förläkemedelsindustrin. Kopplat till denna utveckling växer 1980/81:130 346 enligt förbundet en mer centraliserad upphandling avläkemedel upp inom den slutna värden och med den ell ökal koslnadsmedvetandeoch en strävan all minska antalet preparat. Andra faktorer som enligl förbundelpekar mol ell härdare marknadsklimal under 1980-lalel är ökad priskonkurrens,ökal utrymme för vad kallar plagiatförelag, försämrad lönsamhet, minskalutrymme för forsknings- och utvecklingsverksamhet. 4 Forskning och utveckling Socialslyrelsen framhåller alt betänkandet viddiskussionen om FoU nästan enbart sysslat med innovationer varför slyrelsenvill underslryka behovet av fortsatt forskning för all behålla eller utökamarknaden för befinlliga preparat. Forskningen kan enligt slyrelsen gälla såvälförsök alt åstadkomma bällre och mer ekonomiska framställningsmetoder som kliniskforskning. Slyrelsen pekar pä all det här i etl par fall brustit inom svenskindustri så atl försäljningen av ifrågavarande produkter från all ha varil ihuvudsak svenska kan förväntas ske framför allt genom import. Svenskajäbriksarbelarejörbundet framhåller alt forskningskostnaderna ökar snabbi ochbedömer all andelen icke-palenlskyddade produkter i läkemedelsföretagens utbudkommer atl öka. I sin bedömning atl förelagen inom läkemedelsindustribranschenfär etl omfattande fortsatt samhälleligt slöd saml all molpreslalion ocksäskall krävas frän industrins sida i form av ökal infiytande för samhälletföreslär förbundet atl bildandel av ett sälj-och forskningsstödjande bolag börutredas. Ägare lill detla slödbolag skall vara samhället och övrigaläkemedelsförelag tillsammans. Genom slödbolagel skall enligtförbundet statliga pengar kanaliseras till forskning inom resp. delägarbolagoch i samverkan mellan två eller flera delägare. Vidare skall den forskning somorganiseras genom della stödbolag ske i bl. a. läkemedelsföretagen pä uppdragav slödbolagel. som också gemensamt med det forskande delägarförelaget skallförfoga över rätlen till forskningsresultaten och deras användande. Eltkronoandelssys-tem liknande del som finns inom gruvseklorn bör enliglförbundet införas pä läkemedelsområdet mol bakgrund av att samhällel sommarknad och genom en generös prispolitik möjliggör förelagens egenfinansieradeforskning. Det skulle innebära alt slödbolagel , gemensamt med resp.delägarbolag, skulle förfoga över de forskningsresullal som kommer ut av denegenfinansierade forskningen i resp. bolag. För atl la tillvara deslorskalefördelar som finns i vissa led i forskningen skulle slödbolagel enligtförbundel ocksä aktivt verka för att samordna forskning mellan tvä eller fieraläkemedels- eller kemiska företag, där sä är värdefullt. Slödbola-gels andrahuvuduppgift skulle vara all verka för en samordning av den Prop.1980/81:130 347 Förbundel häller inle medLIND om all samarbete med utländska läkemedelspartners sannolikt är bäsl ulanpåslår sig ha negaliva erfarenheler av branscher som splittras upp pä skildautländska ägarintressen eller samarbetspartners.