prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — omriktlinjer för energipolitiken; Regeringen förelägger vadsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag för deåtgärder eller det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. I propositionen läggs fram förslagtill riktlinjer för energipolitiken fram till omkring . Det betonas att energipolitiken skall skapa förutsättningför ekonomisk och social utveckling. Tillgängliga energikällor skall utnyttjaspå bästa möjliga sätt. Effektiv hushållning skall främjas. Miljön skall värnas.I propositionen understryks att ett centralt mål för energipolitiken är ettkraftigt minskat oljeberoende. Vidare framhålls att förutsättningar skallskapas för en avveckling av kärnkraften enligt beslut. En successiv utveckling skallenligt propositionen ske mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Oljeimportens stora ekonomiskabetydelse behandlas särskilt. Det framhålls att vi genom att minskaoljeanvändningen kan förbättra våra möjligheter att nå full sysselsättning vidstabila priser. 1 propositionen redovisas riktlinjer och styrmedel för ettprogram för energihushållning . Det betonas att tyngdpunkten iprogrammet bör ligga på åtgärder som sparar olja och som verkar på kort ochmedellång sikt. Styrmedel som priser samt rådgivning, utbildning ochinformation betonas. En omprövning av programmet föreslås ske omkring . En viktig del ienergihushållningsprogrammet för industrin är att föra ut kunskap omenergibesparande åtgärder. För rådgivning till bl. a. mindre och medelstoraföretag samt till energiinriktad utbildning av yrkesverk-1 Riksdagen1980181. Prop.1980/81:90 2 sammaberäknas pn ram om sammanlagt 65 milj. kr. för den närmaste treårsperioden. Förenergirådgivning inom jordbruk och trädgårdsnäring föreslås 9 milj. kr. Energianvändningen beräknas uppgå till 400-430 TWhår 1990. Det innebär att den genopisnittliga årliga förändringen avanvändningen av energi beräknas till mellan enminskning med 0,och en ökning med 0,. Det framhålls att detta är enväsentligt lägre ökningstakt än vad andra industriländer räknar med. I propositionen betonas att det är nödvändigt attenergiförsörjningen dimensioneras så att det finns utrymme för den snabbaindustriella tillväxt som fordras för att det skall varamöjligt att uppnå balans i ekonomi. Pet framhålls attenergitillförselsystemet bör planeras så att en användningsnivå kring den övregränsen av det angivna intervallet skall kunna tillgodoses. Ett program för oljeersättning läggs fram.Programmet består av tre delar, nämligen åtgärder med anledning av förslag fränoljeersättningsdele-gationen, åtgärder grundade på elanvändningskommitténsförslag och åtgärder för att minska pljeanvändningen i Storstockholmsområdet.Oljeersättningen beräknas bli ca 9 milj. ton . I propositionen redovisas de olika bränslenasförutsättningar och kvaliteter och den roll som de därmed bör spela ienergiförsörjningen. Prissättningen sorn ett medel i den statligaoljepolitiken behandlas. Det framhålls att en friare prispolitik skulle kunnabidra till att mildra försörjningsproblemen med knapphet påolja. Svenska roll som instrument för denstatliga oljepolitiken behandlas. Ett kapitaltillskott till bolaget på 225milj. En höjning föreslås av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter med . per m motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja. Medlen disponeras för att medge förstärkt stödtill prospektering efter olja, naturgas och kol. Vidare föreslås en höjning avramen för statliga kreditgarantier för oljeutvinning m. m. med 2000 milj. kr.till 4000 milj. kr. Möjligheterna till ökad användning av naturgas iSverige behandlas. Ett lån till av 22 milj. kr. för fortsattutrednings- och förhandlingsarbete föreslås. En försiktig kolintroduktion förordas. Riktlinjersom innebär skärpta miljökrav vid kolelcjning redovisas. En aktivkolförsörjningspolitik förespråkas. Stöd till kolprpspektering föreslås. Frågor om utveckling och introdiiktion av inhemskabränslen behandlas i propositionen. Det framhålls att en målsättning är attersätta 3 milj. ton olja med framför allt skogsavfall och torv. I propositionen aviseras ett uppdrag till statensvattenfallsverk att utreda förutsättningarna för att uppföra någraeldningsanläggningar för torv i södra och . Vidare redogörsför vidtagna förenklingar i handläggningen av ärenden om torvkoncessionerenligt lagen om vissa mineralfyndigheter. 1980/81:90 3 Riktlinjerför uranförsörjningen redovisas. En introduktionsplan för alternativa drivmedelläggs fram. Planen består av dels en omfattande satsning pä utveckling ochinförande av fordon för drift med s.k. M 100-bränsle, dels en intensifieradverksamhet för att klarlägga de närmare förutsättningarna för introduktion avbtandbränsle. 1propositionen läggs fram förslag till lag om utförande av eldnirigsanläggningar för fast bränsle. Förslaget innebär att eldningsanläggningar somårligen förbrukar 180 TJ bränslen, motsvarande ca 5000 m tung eldningsolja,skall utföras så att de kan eldas med fast bränsle. Mindre eldningsanläggningarskall enligt förslaget utföras så att de utari omfattande ombygga nadsarbeteneller kompletteringar kan eldas med inhemskt fast bränsle. Enligt lagförslagetskall anläggningshavaren då det gäller större eldningsanläggningar före val avfast bränsle samråda med den myndighet som regeringen bestämmer. Myndighetenavses därvid verka för att inhemskt bränsle används före kol om det inteframstår som olämpligt av ekonomiska eller andra skäl. Åtgärder för finansiering av fjärrvärmeutbyggnadenmed hänsyn till den föreslagna lagen om fastbränsleeldning redovisas ipropositionen. I propositionen lämnas riktlinjer för den fortsattautbyggnaden av fjärrvärme. Vidare behandlas särskilt storstadsregionernasvärmeförsörjning. Förslag till lag om ändring i lagen om vissarörledningar läggs fram. Ändringen innebär att rörledningslagenskoncessionskrav kommer att gälla också Qärrvärmeledningar av större omfattning. Generella villkor för installation avdirektverkande elvärme med elradiatorer föreslås i propositionen. Behovet av elkraft beräknas i propositionen kommaatt uppgå till ca . Utbyggnadenav vattenkraft föreslås få en sådan omfattning att bidraget från vattenkraftenår uppgår till vid normal tillrinning. bör en uppföljningav lämnade tillstånd göras i syfte att bedöma om eftersträvade tillskott frånvattenkraft kommer att uppnås. Därutöver föreslås i propositionen att i förstahand kraftvärmeverk eldade med fasta bränslen byggs ut från slutet av1980-talet. I propositionen betonas behovet av planering för deelproduktionsanläggningar som skall ersätta kärnkraften. Behovet av attkraftföretagen bygger upp erforderliga projektreserver framhålls. Ipropositionen behandlas åtgärder för att ytterligare höja säkerheten vid desvenska kärnkraftverken. Ett förslag till lag om finansiering av framtidakostnader för hantering av använt kärnbränsle m. m. läggs fram. Vidare föresläsatt en ny myndighet inrättas den för att svara för den verksamhetsom ankommer pä staten när det gäller hantering av använt kärnbränsle. I propositionen framhålls att kommunernas roll ienergipolitiken bör inriktas främst pä åtgärder som får betydelse för attminska oljeberoendet 1980/81:90 4 En förändring föreslås i lagen omkommunal energiplanering. Enligt förslaget skall kommunerna senast den 1 juli1982 upprätta planer för att minska användningen av olja. Planen skall antas avkommunfullmäktige. I propositionen läggs vidare framriktlinjer för en omorganisation av myndigheter m.fl. organ inom energiområdet.För övergripande planeringsfrågor, forsknings- och utvecklingsverksamhet vadgäller energitillförsel på kort och medellång sikt, energiplanering,information och utbildning, råd, föreskrifter och tillsynsfrågor m.m. föresläsatt en myndighet, statens energiverk, bildas. Vid sidan härav föreslås att dennya organisationen bör bestå av ytteriigare tvä organ dels den nyligeninrättade oljeersättningsfonden, dels ett organ för långsiktiga ochövergripande uppgifter vad gäller energiforskning. Den nya organisationen i funktion . I propositionen anmäls att enorganisationskommitté kommer att tillkallas för att lägga fram förslag tilldetaljutformning av den nya organisationen. Förslag läggs fram om ett nytt -det tredje - treårigt energiforskningsprogram med en kostnadsram om 1400 milj.kr. för treårsperioden / 82-1983/84. En huvuddel av resurserna satsas påsädana energikällor, främst inhemska, som ersätter olja och oljeprodukter.Stora satsningar med det syftet görs på bl. a. teknik för produktion avskogsbränslen, torv och energiskog samt miljövänliga och effektivaförbränningsanläggningar. Stora insatser görs också på förädling av inhemskabränslen och kol och på utveckling av motorer för användning av alternativa drivmedel,bl. a. ren metanol. Även utveckling av solvärme-, värmepumps- ochenergilagringsteknik samt teknik för effektivare energianvändning ocholjeersättning i industriella processer samt i jordbruk och trädgårdsnäring fåren stor del av resurserna. Det nu pågående vindkraftprogrammet fullföljs. Bevakning av den tekniskautvecklingen på långsiktigt betydelsefulla områden bibehålls för att bidra tilllångsiktig energipolitisk handlingsfrihet. Sådana bevakningsinsatser görs bådegenom ökad satsning på grundforskning och genom målinriktade insatser päenergianvändnings- och energitillförselområdena. Finansieringen avenergiforskningsprogrammet läggs om och sker fr.o.m. nästa budgetår genom enhöjning av den särskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter med . per m'motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Förslag läggs också fram om anslagunder fjortonde huvudtiteln för /82 under littera E. I propositionen behandlas ocksåberedskapen mot omgivningskonsekvenser vid olyckor i kärnkraftverk. Förslageninnebär att beredskapen effektiviseras och att beredskapsplaneringen även skallbeakta mycket Prop.1980/81:90 5 Handlingsberedskapen hos de närmast berörda organen föreslås bliförstärkt genom bl. a. en systematiserad utbildning av beslutsfattarna, enständigt fungerande personal bered skåp samt ett säkerställt telesamband. Inom närområdet till kärnkraftverk, den s.k. inreberedskapszonen, behövs enligt förslaget en i förväg genomförd detaljplaneringav skyddsåtgärder. Denna planering avses omfatta bl. a. information tillallmänheten, förberedelser för alarmering, utrymningsplanering ochförhandsutdelning av jodtabletter. För beslut om olika skyddsåtgärder vid en olyckabehövs vidare bl. a. mätningar, s. k. indikering, av strålningsniväer ochdärmed hälsorisker. Av detta skäl förordas att en indikeringsorganisationupprättas inom en vidsträckt indikeringszon. föreslås byggas utsuccessivt . Kostnaderna, som föreslås finansieras medavgifter som tas ut av kraftföretagen, beräknas för /82 till16,7 milj. kr. Enrevidering föreslås av löpande oljelagringsprogram 1978-1984 innefattande enändring av sammansättningen av tvångslagren att genomföras fram t. o. m.utgången av . En statlig inlagring av ytterligare 4,5 milj. m' råoljaoch ca 250000 m' oljeprodukter föreslås fram t.o. Detta innebär enminskad inlagring av bl. a. ca 3 milj. m' råolja i förhållande till löpandeoljelagringsprogram. Enändring i användningen av oljelagringsfonden förordas så att samtligadriftkostnader, exkl. räntekostnader, för delprogrammet Bränslen och drivmedelm.m. under trettonde huvudtitelns anslag . Drift av beredskapslager skallfinansieras över oljelagringsfonden. Vidare hemställs om medel för /82för delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m. under anslagen . Drift avberedskapslager och . Beredskapslagring och industriella åtgärder. 1980/81:90 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Mogård, Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , ,, , , . Föredragande: statsråden , Åsling, Söder ochBurenstam . Proposition om riktlinjer för energipolitiken Statsråden , Åsling, Söder ochBurenstam anmäler sina förslag. Anförandena redovisas i underprotokollenför industri-, jordbruks-resp. . Statsrådet hemställer attregeringen i en proposition förelägger vad han och statsråden ,och har anfört för de åtgärder eller det ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Regeringen ansluter sig tillföredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreläggariksdagen vad här har anförts för de åtgärder eller det ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Regeringen beslutar att deanföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1-3. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet I vid regeringssammanträde Föredragande: statsrådet , såvitt avser kapitel 1-14, statsrådet , såvitt avserkapitel 15. Anmälan till proposition om riktlinjer för energipolitikensåvitt avser industridepartementets verksamhetsområde Energipolitiken skall skapaförutsättning för ekonomisk och social utveckling. Detta ställer krav påtryggad energiförsörjning och god energihushållning. En väl avvägdenergipolitik är nödvändig för att centrala välfärdsmål skall nås till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. Tillgängliga energikällor skallutnyttjas på bästa möjliga sätt. Effektiv hushållning skall främjas. Ett centralt mål förenergipolitiken är ett kraftigt minskat oljeberoende. Förutsättningar skall skapasför en avveckling av kärnkraften enligt beslut. Övergång till fasta bränslen skall främjas. En successivutveckling skall ske mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Med utgångspunkt häri lägger jag idet följande fram förslag till riktlinjer för energipolitiken fram till omkringår 1990. Som en följd av mina ställningstaganden föreslår jag också visslagstiftning. Lagförslagen bör fogas till detta regeringsprotokoll som bihangenligt följande: 1. lag om utförande av eldningsanläggningar för fastbränsle (bihang A) 2. lag omfinansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. (bihang D) 3. lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) (bihang G) 4. lag omändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter(bihang H) 5. lag omändring i lagen (1978: 160) om vissa rörledningar (bihang I) 6. lag omändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissa kraftanläggningarm. (bihang J) 2 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 2 7. lagomändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar (bihang K) 8. lag omändring i lagen (1977:439) om energiplanering (bihang L) Över förslagen 1 och 2 harlagrådets yttrande' inhämtats. Regeringsprotokoll med lagrådsremiss samtlagrådets yttrande bör fogas till detta regeringsprotokoll såvitt avserförslaget 1 som bihang B resp. bihang C och såvitt avser förslag 2 som bihang Eresp. Inledningsvis vill jag i detföljande lämna en kort redogörelse för utvecklingen inom energiområdet undersenare tid. beslutade (prop. NU1975:30 rskr, 1975:202) om riktlinjer för energipolitiken för tiden tillomkring . Utgångspunkten för det program som i sina huvudpunkter dåantogs med stor majoritet var att den energipolitiska planeringen skulleförbättras och utvidgas till att i princip omfatta hela energiområdet. Dettainnebar att programmet inriktades starkt på hushållning med energi ochplanering för inte bara tillförseln utan även användningen av energi. tog ställningtill den dåvarande regeringens förslag till riktlinjer för energipolitiken(prop. 1978/79: 115). Förslagen grundade sig i huvudsak pä resultatet av detarbete som (I 1976:05) hade bedrivit. Förslagen, som iförsta hand avsåg tiden fram till omkring , utformades i syfte.attmöjliggöra en successiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat påuthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Det framhölls att en centralenergipolitisk uppgift för vårt land var att stegvis förbättra vårtförsörjningsläge genom att minska det stora oljeberoendet. I propositionenredovisades ett flertal åtgärder för att begränsa energianvändningen.Omfattande insatser för att ersätta olja med andra energislag föreslogs. Trotsdessa åtgärder bedömdes oljan under hela den aktuella perioden komma att lämnadet största bidraget till landets energiförsörjning. beslöt (NU 1978/79:60,rskr 1978/79:429) dels om principer och styrmedel för energihushållning samtriktlinjer för försörjning med bl. a. olja och naturgas, dels om uppskov medbehandlingen av prop. 1978/ 79:115 jämte motioner i de delar som berörde ellerhade nära samband med kärnkraften. Regeringen återtog senare prop. 1978/79:115i dessa delar. Bakgrunden till beslutet om uppskovvar att det reaktorhaveri som inträffade vid det amerikanskakärnkraftverket nära , , hade lett överenskommelse mellan riksdagspartierna om att en rådgivandefolkomröstning rörande kärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningenskulle hållas. lade regeringen fram förslag till lag omfolkomröstning i ' Beslut fattat vid regeringssammanträde den 4 resp. 11december 1980. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 3 kämkraftsfrågan (prop. 1979/80:75). Förslaget antogs avriksdagen (NU 1979/80:26, rskr 1979/80:141). Folkomröstning hölls den 23 mars1980. Efter folkomröstningen förelade regeringen riksdagenproposition 1979/ 80:170 om vissa enerjgifrågor, vari behandlades vissaallmänna riktlinjer för energipolitiken med utgångspunkt bl. a. i resultatet avfolkomröstningen. I propositionen betonades behovet av att minskaoljeberoendet och betydelsen av energihushållning. Ett program för fortsattenergihushållning aviserades i propositionen liksom en fond för investeringari energiteknik som snabbt kan ersätta olja. Åtgärder för att införa fastabränslen förordades. Eltillgången föreslogs enligt propositionen användas föratt bl. a. ersätta olja. Det skulle dock ske utan läsning till ett ökatelutnytt-jande och/eller försvårande av introduktion av andraenergikällor. I propositionen behandlades också förslag till åtgärder för atthöja säkerheten i de svenska kärnkraftverken. Slutligen lades i propositionenfram vissa riktlinjer för genomförandet av det s.k. . Ipropositionen angavs att mer omfattande och detaljerade riktlinjer för denframtida energipolitiken skulle läggas fram under /81. beslutade i enlighet medförslagen (NU 1979/80:70, rskr 1979/ 80:410). beslutade riksdagenom stöd för åtgärder för att ersätta olja, m.m. (prop. 1980/81:49, NU1980/81:19, rskr 1980/81:100). Bestämmelser om stödet finns i förordningen(1980: 1085) om statligt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. Den nyastödverksamheten, som administreras av delegationen (I 1980:08) för uppbyggnadav en oljeersättningsfond, inleddes och finansieras genomden särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. För den första treårsperiodenberäknas stödet uppgå till 1 700 milj. kr. Mina förslag i det följande ärutformade i syfte att möjliggöra en kraftig minskning av oljeberoendet och attskapa förutsättningar för en avveckling av kärnkraften. Som underlag för minaställningstaganden ligger utredningsbetänkan-den, rapporter m. m. enligtföljande sammanställning. I de fall remissbehandling har skett ingår i bilaganen sammanställning av remissyttrandena. Kommitté eller Betänkande/Rapport/PM Remiss- Bilaga (SIND Nej 1.1 1980: 17) Energiprovningsutred- Provning för bättre energi- Ja 1.2 ningen (1 1978:06) hushållning(Ds I 1980: 12) Försökskurseroch utred- Nej 1.3 ningsarbete vid statens industriverk 1979/80 rörandeenergihushållningsarbete Energikonsulentervid regio- Ja 1.4 (I Energi och förpackningar. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Betänkande/Rapport/PM Oljeersättningsdelega-tionen(I1979:01) Utredningen om omställbara eldningsanläggningar (I 1977: 11) (I 1980:05) Industridepartementet Reaktorsäkerhetsutred-ningen (I 1979:07) Ångexplosionskommit-tén(I1980:06) Utredningen om kärnkraftens radioaktiva avfall - organisations- ochfinansieringsfrågor (1 1978:07) Utredaren av myndighetsorganisationen inom energiområdet,m. (I 1979:10) Introduktionav alternativa drivmedel. Ds I 1980: 19 Övergång till fasta bränslen. SIND 1979:4Fjärrvärme från Forsmark El och olja. Koncessionsplikt för vissa fjärrvärmeledningarBidragsgivning till små vattenkraftverk. Översyn avexpeditionsavgifter inom elområdet Utredning om differentiering avkoncessionsavgifter pä elområdet Ds I 1980:27Kärnkraftens avfall, organisation och finansiering. De statliga energimyndigheterna - arbetsfördelning ochsamverkan. Ds I 1980: 16 Jag har dessutom tagit del av mängd synpunkter och förslag rörande åtgärder inom energiområdet fränkommuner, organisationer, företag och enskilda. Chefen för industridepartementet grundar sinaställningstaganden på bl. a. följande utredningsbetänkanden. Betänkande/Rapporl/PM Delegationenför energiforskning (I 1975:02) R 2-utredningen (I 1978:08) Energi i utveckling. 1980:35(EFUD81) Fortsattverksamhet vid R 2- Ja Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 5 Som underlag för ställningstaganderörande framställning av etanol finnes följande betänkande. Kommitté eller Betänkande/Rapport/PM Remiss- Bilaga (Jo Etanol ur jordbrukspro- Ja 2.11 1979:05) dukter. 1980/81:100 (bil. 17 s.114-115 och s. 142-143) har regeringen föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för /82 beräkna 1. till : Kraftstationer m.m. ett reservationsanslag av 1 750 milj.kr., 2. till Statenselektriska inspektion ett förslagsanslag av , 3. till Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 4. till : Kärnsäkerhetsforskning ett reservationsanslag av I 000kr., 5. till/wo.j/«a(/er/örv(55a nämwt/er ett förslagsanslag av , 6. till Vissautbildningsåtgärder m.m. i energibesparande syfte ett reservationsanslag av , 7. till Främjandeav landsbygdens elektrifiering ett reservationsanslag av 4,5 milj. 8. till Åtgärderför hantering av radioaktivt avfall m. m. ett reservationsanslag av , 9. tillMedelstillskott till Svenska ett reservationsanslag av7 milj. 10. till Solmätning vidSveriges meteorologiska och hydrologiska institut ett reservationsanslag av , 11. till Energiforskning ett reservationsanslagav , 12. till Bidrag tillverksamheten vid ett reservationsanslag av I . Jag anhåller att nu få ta upp ävenfrågorna under p. Chefen för industridepartementet återkommer i detföljande (kapitel 15) till frågorna under p. 11 och 12. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 6 2 Den internationella bakgrunden 2.1 Energipolitik i ett internationellt perspektiv Tillgången till billig energi iform av importerad olja efter harvarit en av förutsättningarna för den välståndsökning som har upplevt.Utvecklingen har emellertid också lett till ett stort utlandsberoende. För attvi skall kunna nå angelägna samhällsmål som ekonomisk utveckling, godresurshushållning, full sysselsättning, regional balans, social och ekonomiskutjämning och god miljö är vi beroende av en säker energiförsörjning på rimligavillkor och därmed av stabila förhållanden på den internationellaoljemarknaden. Oljeberoendet innebär att vi i hög grad påverkas av beslut ochhändelser i vår omvärld över vilka vi inte har någon kontroll. Detta är, med deframtidsperspektiv vi nu kan skönja och med tanke pä risken för störningar ioljetillförseln, en bräcklig grund för vår välfärd. Enligt min mening är det enväsentlig uppgift för energipolitiken att nära följa och förutse utvecklingen ivår omvärld i energihänseende och att anpassa inriktningen av vår energipolitikdärefter. Vi måste försöka skapa oss en bild av hur den internationellaenergisituationen kommer att se ut mot slutet av detta århundrade. På grundvalav våra bedömningar av energisituationen måste vi . med tanke pä dentid det tar att genomföra förändringar i energisystemet, vidta åtgärder för atttrygga en energiförsörjning på rimliga villkor. Härtill kommer att vi i denenergipolitiska planeringen måste räkna med plötsliga och oförutseddastörningar i den internationella oljeförsörjningen. Erfarenheterna från1970-talet har tydligt visat vikten av att vi bygger upp ett energisystem somgör oss mindre sårbara mot sådana störningar.