prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Med anledning av mofion 1978/79:1049 hararbetsmarknadsutskottet i sill av godkända belänkande (AU 1978/79:21,rskr 1978/79:202) anfört alt frågan om utbildningsfonder skulle komma atlprövas inom ramen för den aviserade översynen av försöksverksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet räknade med all så skulle bli fallet, ochansåg därför all mofionsyrkandet inte borde föranleda någon ålgärd. Riksdagenbeslöt i enlighet med ulskollels förslag. I enmotion (1979/80:994) väckt i anslutning till budgetpropositionen 1980upprepades yrkandet om en utredning av frågan om utbildningsfonder i företag.Arbetsmarknadsulskottet erinrade i anledning därav i betänkandet AU 1979/80:21,rskr 1979/80:197 om sitt tidigare uttalande och framhöll vidare atl det avdirektiven lill ulredningen om arbetsmarknadsutbildning och utbildning iförelag inle klart framgår atl frågan om utbildningsfonder i företagen skalllas upp. Utskottet förutsatte dock all så skulle ske. har genomskrivelse givit regeringen till känna vad utskottet anfört. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen förtydligar uppdraget lill ulredningen omarbetsmarknadsutbildning och utbildning i förelag belräffande utredning ochprövning av frågan om särskilda fonder för utbildning av anställda inomföretagen på del sätt som har förutsatt. I della sammanhang erinrar jag om regeringens direktiv(1980:20) till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav refor- Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 261 Kommittéer: Del II Bo:l Prisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsakerm.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Priserna på nyproducerade lägenheter har under senare årökal snabbare än priserna i allmänhet. Prisökningarna har varit slörst när detgäller flerbostadshus. Stafisliska centralbyråns (SCB) byggnadsprisindex förbosläder, som mäter prisutvecklingen för nyproducerade hus äv lika kvalitet,steg från lill förflerbostadshus. För småhus steg indexet . Prisernai aHmänhet ökade . I fråga omdet stafiigt belånade bostadsbyggandet har en rad olikaåtgärder vidtagils för alt mildra prisutvecklingens effekter på boendekostnaderna.Tiden mellan de med hänsyn fill kostnadsutvecklingen återkommande justeringarnaav låneunderlagsnivån för bostadslån, del s.k. lånetakel, har kortats neravsevärt. Lånetaksnivån justeras numera . Härigenom har enbättre anpassning av belåningen lill kostnadsutvecklingen kunnat uppnås. Åvenhöjningar av länelaket ulöver vad som har varit motiverat avkostnadsutvecklingen har lillgripils. Sådana höjningar har skett vid fyraolilka tillfällen . Den senaste höjningen gjordes . Pågrund av del samband som finns mellan belåningsnivå och räntebidragets storleksamt deras inverkan på storleken av de kapitalkostnader som belastarfastigheten har dessa åtgärder bidragit till atl en något lägrekapitalkostnadsnivå än annars kunnat uppnås. Andraåtgärder som har använts för att mildra prisutvecklingens effekter har varitall sänka den garanterade räntan för slalligl belånade nyoch ombyggnader. Ifråga om hyres- och bostadsrältshus lämnas numera etl särskilt räntebidrag förräntekostnader under liden mellan husels färdigställande och bostadslånelsutbetalning i stället för de ränlelillägg lill låneunderlagel som lidigareförekom. Blandålgärder för alt mildra prisutvecklingens effekter på boendekostnaderna börockså nämnas del i budgetproposifionen för /81 (prop.1979/80:100 bil. 16) framförda förslagel all införa s.k. produktionskoslnadsbelåningi fråga om bostadslån för nybyggnad av hyres- och bostadsrältshus somupphandlas i konkurrens. Vad jag nuhar redogjort för gäller sådana åtgärder som har vidtagits inom ramen för delslalliga bostadsfinansieringssystemel. Byggnadsprisulvecklingen har emellertidföranlett även andra ålgärder. Jag tänker närmasl på de åtgärder som harvidtagits med stöd av allmänna prisregleringslagen. Bl.a. har prisstopptillämpats på vissa byggnadsmaterial under senare fid. 1980/81:103 262 gäller skyldighet atl anmäla planerade prishöjningar ifråga om allt väsenlligt byggnadsmaterial senast en månad i förväg. Vidare kan nämnas all flera statliga myndigheter har iuppgift all följa prisutvecklingen inom bostadsbyggandet. Dessa är förutom SCB,som svarar för huvuddelen av den löpande stafistiken, bostadsslyrelsen ochstatens pris-och kartellnämnd (SPK). På bostadsslyrelsen ankommer bl.a. allundersöka och belysa utvecklingen i fråga om bostadsbyggandet. Hos styrelsenförs viss statistik över kostnadsutvecklingen. Regeringen har medanledning av den pågående prisutvecklingen inom bostadsbyggandet gett styrelseni uppdrag atl med skärpt uppmärksamhet följa kostnadsutvecklingen och fillregeringen fortlöpande redovisa vissa uppgifter om produkfions-koslnader urinkomna ansökningar. Speciella uppgifter har fillagls elt hos styrelsen sedanden inrättat särskilt råd för belånings- och värderingsmetoder.Rådet bislår styrelsen i frågor som rör utvecklingen av byggnadspriser ochbyggnadskoslnader och deras inverkan på värderingen och belåningen avbosladsbyggnadsobjekl. I sammanhanget kan också nämnas att hari uppdrag att utvärdera den hittillsvarande fillämpningen av del mark- ochkonkurrensvillkor som utgör en av förutsättningarna förbostadslån. SPK är central förvaltningsmyndighet för frågor rörandeprisövervakning. Nämndens verksamhetsområde omfattar alla varor och tjänster påsvenska marknaden - således även bostadsbyggande och bosladsförvaltning. Undantagetfrån nämndens verksamhetsområde är endast bank- och försäkringsväsendet. SPK har genomfört flera undersökningar somrör pris- och kostnadsutvecklingen inom bostadsbyggandet ochbosladsförvallningen. F.n. pågår inom SPK en bredare undersökning av pris- ochkonkurrensförhållandena inom bostadsbyggandet. Undersökningen som görs isamråd med avser enligt vad jag har erfarit att behandla bl.a.byggnadsindustrins lönsamhetsutveckling, kostnadsökningar till följd avminskade projektstorlekar, ökade material- och lönekoslnader,produktivitetsulveck-Hngen och effekter av kvalilelsförbällringar och kommunalataxor och avgifter och därvid särskilt förhållandena under senare hälften av1970-lalel. Belräffande SPK:s prisövervakning bör också nämnas atl frågan omför en ökad prisövervakning inom boendeområdet f.n. övervägs inom . Prisutvecklingen inom byggandet belyses vidare av denkartläggning och analys av byggnadsverksamhetens och byggnadsmalerialindustrinsstruktur och utveckling som statens industriverk har gjort i samarbete med SPK(SIND 1977:5). Som jag framhöll vid min anmälan lill budgetpropositionenför /81 (prop. 1979/80:100 bil. 16) inger utvecklingen avbostadsbyggandet på framför allt nybyggnadssidan viss oro. Myckel lalar för atlsärskilt nyproduktionen av lägenheter i flerbostadshus kan behöva ökas under denärmaste åren. är det som jag har framhållit i olika sammanhang inlerimligt atl räkna med någon väsenlHg höjning av de statliga bostadssubventionernainom en överskådlig framlid. Den fortsatta utvecklingen av byggnadsprisernablir därför av stor belydelse för boendekostnaderna och därmed för debostadssökandes möjligheter atl efterfråga nya bosläder. De undersökningar somhar gjorts visar atl byggnadspriserna stigit snabbare än denallmänna prisnivån. En fortsatt utveckling i samma riktning kommer mot bakgrundav vad jag har anfört om möjlighelerna atl 263 Kommittéer: Del II Bo:l höjade slalliga bosladssubvenfionerna all innebära ell allvarligt hinder förbostadsbyggandet . Möjlighelerna atl åstadkomma en lugnareprisutveckhng inom bostadsbyggandet bör därför undersökas. För atl få underlagför en kommande bedömning av lämpliga åtgärder inom detta område börprisutvecklingen nu analyseras närmare. Uppgiften bör anförtrosen särskild utredare. Utredaren bör kartläggautvecklingen av byggnadspriserna inom bostadsbyggandet under i första handsenare . Utredaren bör i huvudsak kunna ulgå från dekartläggningar och analyser som har utförts eller ulförs på olika håll,särskilt de som SPK har gjort eller gör. Utredaren bör dock vara oförhindradalt vid behov komplettera det material som finns eller håller på alt tas frammed ytterligare undersökningar. Vidare bör utredaren närmare analysera de faktorersom har påverkal prisbildningen samt med utgångspunkt i en sådan analysundersöka möjligheterna all förhindra fortsatta snabba prisstegringar. I sillarbele bör utredaren samråda med berörda myndigheter och organisationer.Arbetet bör bedrivas skyndsamt. I debatten ombyggnadsprisulvecklingen, Hksom i myndigheternas undersökning av utvecklingen,har vissa förhållanden ägnats särskild uppmärksamhet. Jag vill här i kortheterinra om sådana förhållanden som utredaren enligt min mening bör uppmärksammasärskilt. Prisutvecklingen inombostadsbyggandet har självfallet påverkals av de produkt- ochslandardförändringar som har ägt rum. Vid karlläggningen av viktigareförändringar i della hänseende bör utredaren bl.a. uppmärksamma sådana förändringarsom har föranlelts av skärpta normer för byggnadsverksamheten. Det gällerdärvid inle bara statliga byggnormer ulan också normer som har sin grund iarbelarskyddskrav, miljökrav o.d. Viss kritik har framförtsmot alt nya skärpta normer införs utan alt kostnadseffekterna därav haranalyserats i tillräcklig utsträckning. Utredaren bör undersöka hur delförhåHer sig härmed och vid behov överväga metoder alt bällre kunna förutsekostnadseffekterna av ändringar i stafiiga normer. Inom planverket pågårvisst arbete med att analysera koslnadskonsekven-serna av regeländringar ochnya normer. Utredaren bör ta del av detla analysarbete. Bland de faktorer som kanha påverkal prisutvecklingen har vidare nämnts minskadproduktivitet till följd av bl.a. övergången till mindre projekt och varierandehustyper. I sin analys av orsakerna till prisutveckHngen bör utredaren särskiltundersöka om produkfionsapparaten är anpassad till dagens förutsättningar förbostadsbyggandet.Utredaren bör i detta sammanhang också studera i vad måninträffade strukturförändringar kan ha påverkal konkurrenssituafionen inombostadsbyggandet. Resultatet av bostadslyrelsens utvärdering av mark- ochkonkurrensvillkorens fillämpning vid statlig bosladslångivning bör beaktas,Hksom resultatet av den undersökning i fråga om kostnadsutvecklingen förflerbostadshus i vissa mindre orter som bostadsslyrelsen har i uppdrag atlulföra i samråd med SPK. En annan faktor avbetydelse för prisutvecklingen torde vara kommunernas principer när del gälleralt belasta byggnadsprojekten med plan- och exploateringskostnader ochkommunala anslutningsavgifter av olika slag. Kommunerna har sloramöjligheter att den vägen både direkt och indirekt påverka kostnaderna förbyggande och drift av bostäder. 1980/81:103 264 gäller plan- och exploaleringskoslnader bör utredarenbl.a. undersöka hur kommunerna fördelar dessa kostnader mellan sig ochbyggherren. Vidare bör utredaren kartlägga de principer som kommunernatillämpar när det gäller fördelningen av plan- och exploaleringskoslnadermellan bosläder som byggs i s.k. slorkvarter och dem som byggs i områden medtraditionella stadsplaner, liksom mellan bostäder i exploateringsområden ochbosläder i äldre områden. I fråga om de kommunala anslutningsavgifterna är delbl.a. angelägel alt utredaren belyser de principer som kommunerna i dagfillämpar vid laxesätlningen och det faktaunderlag som laxesätlningen byggerpå. Utredaren bör också undersöka i vad mån förändringar ilaxesätlningen är en konsekvens av kostnadsförändringar eller ell uttryck förändrade laxeprinciper. Bostadsslyrelsens statistik över preliminära lånebeslutvisar på förekomsten av kraftiga prisskillnader i fråga om till syneslikartade byggnadsprojekt inom saiTima region. Prisskillnaderna har dessutomökat . Utredaren bör i sin undersökning av dessa förhållandensärskilt söka klarlägga om dessa skillnader beror på olikakonkurrenssituationer eller på andra förhållanden. Här bör också belysas vilkeninverkan annan byggnadsverksamhet med sämre konkurrens- ochkontrollförulsätlningar har på prisbildningen inom bostadsbyggandet. Utvecklingen av byggnadspriserna visar enligt min meningockså på behovet av en fortgående produktutveckling. Utredaren bör belysafrågan närmare och därvid bl.a. undersöka om del nuvarande statliga slödel tillexperimenlbyggande inom byggnads- och anläggningsområdet kan ges en inriktningsom bättre stimulerar en allmän produktutveckling inom området. Vad särskilt gäller del slalligabostadsfinansieringssystemel finns del bl.a. anledning anta atl justeringarnaav låneunderlags- och panlvärdenivån kan påverka byggnadsprisutvecklingen pålängre sikl. I budgetpropositionen för /81 (prop. 1979/80:100bil. 16) har regeringen bl.a. föreslagit all s.k. produktionskoslnadsbelåningskall införas för sådana byggnadsprojekt avseende hyres- och bostadsrältshussom upphandlas i konkurrens. Förslagel innebär dock inle atl justeringar i frågaom låneunderlag- och panlvärdenivån för bostadslån får mindre belydelse förbyggnadsprisulvecklingen än . Dels gäller förslaget endasi en del avbostadsbyggandet. Dels kommer länelaket även vid produktionskoslnadsbelåningatt vara en låneförulsällning. Utredaren bör uppmärksamma detla förhållande ochsom ell led i sin undersökning även belysa den inverkan som automatiskajusteringar av låneunderlag och pantvärde eventuellt kan ha på den långsikfigaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet. Om del finns elt samband, bör utredarenöverväga om den nuvarande ordningen är acceplal-bel med hänsyn lill effekternaför prisutvecklingen. En vikfig fråga i detta sammanhang är också om deprinciper som gäller för beräkning av låneunderlag och panlvärde ärlämpliga med hänsyn fill möjlighelerna all välja material och konstruktionersom ger låga drifls-och underhållskostnader. Utredaren bör belysa effekterna avnuvarande regler från denna utgångspunkt. bör utredaren uppmärksammaalt en ökad användning av material och konstruktioner som ger låga drift- ochunderhållskostnader kan leda lill ökade byggnadskoslnader och därigenom lill enökad samhällssubventionering av boendel. Effekter av delta slag bör klarläggas. Utredaren bör uppmärksamma samhällssubvenlioneringen avboendel 265 Kommittéer: Del II Bo:2 också i ett annal avseende. Samhällets slöd tillbostadssektorn i form av räntebidrag, bostadsbidrag och skalleminskning förinnehavare av en och tvåfamiljsfasligheter uppgick till drygt 15miljarder kr. En väsenllig del av delta slöd är av generell karaktär och lederfill minskade boendekostnader i nyproduktionen. Byggnadspriserna kan hapåverkats härav. Minskade boendekostnader kan ha skapat möjligheler förproduklionsledel all höja sina priser. Utredaren bör belysa de eventuellasamband som kan föreligga mellan, å ena sidan, de generella och riktadebostadssubventionerna och, å den andra, prisbildningen. Som jaginledningsvis har redovisat har fiera statliga myndigheter lill uppgiftatt följa prisutvecklingen inom bostadsbyggandet. En viklig fråga är om denuppföljning som sker kan effektiviseras och förbättras. Som jag framhöll vidmin anmälan fill den senaste budgetpropositionen finns del anledning atl stärkainsatserna när del gäller alt belysa och förklara utvecklingen avbyggnadspriserna. Inom övervägs som jag lidigare nämndefrågan om ökad prisövervakning hos SPK på boendeområdet. I del arbetet harvissa organisatoriska frågor som berör myndigheterna kommit upp fillbehandling. Enligl vad jag har erfarit kommer statsrådet och chefen förhandelsdepartementet atl la upp frågan om ålgärder från regeringenssida med anledning av delta. Utredaren bör beakta resultatet härav men varaoförhindrad all överväga också andra organisatoriska förändringar i syfte atlskapa bällre förutsättningar för en effektiv uppföljning av prisutvecklingen. Isammanhanget bör utredaren erinras om de direkfiv lill samtliga kommittéer ochsärskilda utredare angående finansieringen av reformer, som regeringenutfärdade (Dir. B 1980:40. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för alt tillkalla en särskild utredare med uppdrag all utredaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker m.m. alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar all kostnaderna skall belasta trettonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes framställning. För förrättningar som handläggs av statliga och kommunalafaslighetsbild-ningsmyndigheler betalas ersättning lill statsverket enligllantmäteritaxan (1971:1101, omtryckt 1976:491, ändrad senast 1979:1070).Huvudprincipen är atl ersättningarna helt skall täcka kostnaderna för förrällningsverksam- 1980/81:103 266 I vissa fall kan ersättningen helt eller delvisbetalas från ell särskilt bidragsanslag. Bl.a. betalas sådan ersällning medslöd av bestämmelser i kungörelsen om statsbidrag till kostnader för faslighetsbildningsförrättning-arm.m. (1971:1105, ändrad senast 1974:338), statsbidragskungörelsen. Förrältningsverksamhelen omsluter ca 205 milj. kr. varavca 165 milj. kr. inom del stafiiga lantmäteriet. Härav betalas knappt 7 milj.kr. Lantmäteritaxan bygger på beslut med anledningav förslag i prop. 1971:170 angående grunder för laxesätlningen ilantmäteriverksamheten m.m. (CU 1971:32, rskr 1971:322). aft avgifterna för de enskilda förrättningarna skall anpassas till dennylta förrättningen medför för fastigheten. En sådan anpassning sker genom för det helt övervägande antalet förrättningar tar ul enhefiiga avgifter,sakersältningar. I övriga faU erläggs avgiften med etl visst belopp för varjearbetad timme, lidersältning. Systemet med sakersältningar innebär all ersättningarnautjämnas mellan oHka förrättningar. Utjämningen gäller för landet i desshelhet, dvs. för både den statliga och kommunala förrältningsverksamhelen.Uppbörden av samtliga förrällningsavgifler i landel handhas av statenslantmäteriverk (LMV). För de arbeten som ulförs av kommunala lanlmäleriorganbetalar LMV enligt den s.k. ålerbäringslaxan ersättningar fill kommunerna somsvarar mot schablonmässigt beräknade genomsnittskostnader för kommunernasarbetsinsatser. Regeringen tillkallade en sakkunnig med uppgiftall dels undersöka i vad mån det fanns möjlighet alt vidga området försakersällriing, dels se över taxans subventionsregler. Den sakkunniges förslag,(Ds B 1975:2) utredning angående översyn av lanlmäleritaxan,resulterade i en ökad användning av sakersättningar fr.o.m. den 1 juli 1976.Numera las ersättningen för av förrättningarna ut i form avsakersättning. Som en följd av utredningens förslag justerades ocksåsubventionsreglerna. De kom härefter atl bli mer preciserade. Tidlaxan höjdes och den 1 augusti 1975.Vid det senare tillfället höjdes även sakersättningsbeloppen. Härefter hartaxan höjts vid ytterligare fyra fillfällen. Sammantaget innebär della allunder 1970-lalet har beloppen höjts väsentligt mer än vad som motsvarar prisochlöneutvecklingen såväl i samhället som inom lantmäteriet. Trots de storahöjningarna av ersättningsbeloppen har verksamheten i det statliga lantmäterietmed undanlag för lämnat underskoll under en följd av år. Även om detfinns förklaringar lill atl taxan har höjts i den takt som har skett, anser jagall utvecklingen är oroande. Vid upprepade tillfällen har kritik riktats mot lanlmäleritaxan.Den anses vara svårbegriplig för sakägarna och svårhanterlig för lantmäterielspersonal. I viss mån har det varit svårt all fulll ul upprätthålla deursprungliga principer på vilka taxan bygger. Som jag redan har nämnt har taxan setts över i olika avseenden.Visst utredningsarbete rörande taxan pågår också. Sålunda utreder LMV ålerbäringslaxansedan några år tillbaka. Svenska kommunförbundel och riksrevisionsverkei ärrepresenterade i delta arbete. Arbetet avses enligl LMV bli slutfört undervåren 1980. LMV har under fiera år också arbetat med atl utveckla enrutin för all samla in erforderligt underlag för laxesätlningen. Arbetet harbedrivits som ett led i ett särskilt ekonomiadministrativl projekt. Sedan den 1juH 1979 267 Kommittéer: Del II Bo:2 genomförlantmäteriet även en särskild taxestudie i åtta län. Som elt led i del löpandearbelel inom del stalHga lantmäteriet har LMV strävat efter all rafionaliseraverksamheten för alt kostnaderna för förrältningsverksamhelen m.m. skall kunnahållas tillbaka. Särskilda studier genomförs exempelvis belräffandefaslighelsbildningsmyndigheternas inre arbele. Syfiet med arbetet är alt man ihela organisafionen skall få lill stånd rationella arbetsformer. Inom ramen fördetla arbele har LMV påbörjat en generell studie av produktivitetsutvecklingeni förrältningsverksamhelen. Svenska kommunförbundelhar i olika sammanhang fört fram kritik mot både lantmäteritaxan ochålerbäringslaxan. Inför de justeringar i ålerbäringslaxan som genomfördes den 1januari 1980 framhöll kommunförbundel i en skrivelse lill regeringen altåterbäringslaxans huvudprincip inle kan tillämpas på ell för kommunernalillfredsslällande säll. Förbundel anför i skrivelsen all del stafiigalantmäteriels verksamhet skiljer sig markant från verksamheten vid de kommunalafaslighelsbildningsmyndigheterna. Del är därför enligl förbundets uppfattninginle lämpligl alt LMV bedriver fortsatt utredning om denna taxa. Förbundelföreslår alt kommunerna skall få fastställa egna lantmäleritaxor. Härigenomskulle, menar förbundet, förutsättningar skapas bl.a. för en samordnaddebitering enligt en sådan taxa och de övriga taxor som fillämpas i kommunerna,I.ex vid byggnadslovgiv-ning. om en utredning med uppgift alt utarbeta meraändamålsenliga principer för lantmäteri- och återbäringstaxorna. Målsättningenbör enligt förbundet vara att begränsa den statliga detaljstyrningen avkommunerna och all möjliggöra en individuell avgiftsfinansiering av kommunernasinsatser i förrättningsverk-samhelen. I skrivelse tillregeringen föreslår LMV alt bidragen lill sakägare för täckning avförrältningskostnader enligt slalsbidragskungörelsen skall upphöra. LMVberäknar alt en avveckling av dessa bidrag skulle innebära besparingar på500.000-600.000 kr. Statsbidragsgivningen behandlas även i en mofion(1979/80:1503) under innevarande (CU 1979/80:26, rskr 1979/80:267). Imotionen anförs aft bidragsbestämmelserna synes vara alltför invecklade försåväl den enskilde som lantmäteriet. Motionen innehåller förslag till nyavillkor för bidragsgivningen. Av vad jag nu har anförtframgår all kritik mol lantmäteritaxan har framförts från flera utgångspunkter.Vidare framgår att taxan har höjts myckel . Trots detla harförrältningsverksamhelen lämnat underskott. Dessa har fått täckas med medelöver statsbudgeten. Jag anser mot denna bakgrund att det är nödvändigt att seöver principerna för taxan och taxans konstruktion. Uppgiften bör anförtros ensärskild utredare. En grundläggandeutgångspunkt för utredaren bör vara alt ersättningarna för den samladeförrältningsverksamhelen också i fortsättningen skall grundas påsjälvkoslnaderna för verksamheten. Samma princip bÖr så långl möjligt gälla förde enskilda förrättningarna. En annan utgångspunkt börvara att ell nytt regelsystem skall vara enkelt att förstå och atl fillämpa.Utredaren bör vidare sträva efter att taxesystemel skall kunna liHämpasoberoende av hur lantmäteriverksamheten är organiserad. Utredarenbör särskilt pröva behovel av de statsbidrag som kan betalas ut enligtslalsbidragskungörelsen. Härvid bör bl.a. prövas möjlighe- 1980/81:103 268 ten att begränsa bidragen till alt gälla endasi försakägare som berörs av en förrättning ulan alt själv ha begärt den. Översynen av lantmäteritaxan bör inledas med enutvärdering av de effekter som gällande principer för lantmäteritaxan har förlmed sig. Etl av motiven för beslut om taxan var allåstadkomma en bällre fördelning av avgifterna mellan förrättningarna än vad somtidigare var fallet. Utredaren bör undersöka om taxekonstruktionen haråstadkommil en sådan bällre fördelning. Genom saklaxan utjämnas alltså ersättningarna mellanförrättningarna.