prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — En tredje utgångspunkt bör vara all de förslag somutredaren för fram skall rymmas inom ramen för de medel som f. n. årligenanvisas lill Norrlandsfonden. Prop.1980/81:51 51 Utredarenbör kartlägga om den utvidgade stödverksamheten bl.a. genom de regionalautvecklingsfonderna innebär dubbelarbele i förhållande till Nortlandsfonden. Omsä är fallet bör utredaren överväga om Norrlandsfondens arbetsuppgifter ochresurser helt eller delvis bör föras över till andra organ för att de samladeresurserna skall utnytfias effeklivl. Det kan därvid även bli aktuellt attöverväga om ändringar bör göras av riktlinjerna och formerna förNorrlandsfondens och övriga berörda organs verksamhei. Utredningsarbetet börbedrivas i nära samråd med Norrlandsfonden och dess anställda, de regionalautvecklingsfonderna i de berörda länen, landstingskommunerna ochlänsstyrelserna i dessa län, , statens industriverk ochstyrelsen för teknisk utveckling. Utredarenbör lägga fram sina förslag senast . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemsläller jag att regeringen bemyndigar chefen förindustridepartementet att tillkalla en särskildutredare med uppdrag att utreda Norrlandsfondens uppgifter inom samhälletsindustri- och regionalpolitiska organisation, alt besluta om sakkunniga,experter, sekreterare och annat biträde ät utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver altkostnaderna för utredningen skall belasta fjortonde huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Prop.1980/81:51 52 Stiftelsen består av de medel som genomregeringens beslut anvisats och kommer att anvisas fonden saml de medel som uppkommeri fondens verksamhei. Stiftelsen har lill ändamål alt i enlighet med deriktlinjer som godkänt (prop. 1975/76:200, NU 1976/77:7, rskr1976/77:50) främja näringslivets utveckling i , främst i Norrbottenslän. inlandskommunerna ägnas särskild uppmärksamhet. Sfiftelsenskall särskilt verka för utveckling och differentiering av den norrländskaförelag-samheten genom all, med beaktande av den regionalpolitiska planeringen,stödja etablering och utbyggnad av dels manufaktureringsindustri grundad pänorrländska råvaror, dels sådan industriell produktions- och serviceverksamheti övrigt, som är stödberättigad enligt normerna fördel statligalokaliseringsstödet, la initiafiv till och stödja utredningar och inventeringarsom bedöms vara av belydelse för det norrländska näringslivet, samt främjasamordning av regional industriell service i . Vidare skall stiflelsenta initiativ lill och stödja sådant forsknings- och utvecklingsarbete somsyftar till all vidareförädla norrländska råvarutillgångar eller eljest är avbetydelse för det norrländska näringslivet. Slöd lill etablering och uibyggnad lämnas i form avmedellångt eller långfristigt län. Kortfristiga län kan dock i undantagsfalllämnas för att möjliggöra en nödvändig ökning av omsättningstillgångarna isamband med väsentlig expansion eller större beställning, om andrakreditmöjligheter icke föreligger. Lån fär under en lid av högsl vara ränle-och amorteringsfritt. Återbetalning skall vara fullgjord räknatfrån dagen för länets utbetalning, om icke särskilda skäl föreligger förutsträckning av amorteringstiden. Låneverksamheten skall bedrivas i samverkanmed övriga organ som handhar slalligl kreditstöd på detla område. Slöd lill annan verksamhet enligl § 2 kan lämnas i form avlän, som fär vara förenat med villkoriig ålerbelalningsskyldighel, bidrag ellerföriusl-garanli. För beviljade lån skall i allmänhet gälla samma räntesatssom tillämpas för industrigarantilån med rörlig räntefot enligl kungörelsen(1960: 372) om statligt kreditstöd lill hemslöjd, hantverk och småindustri. Sfiftelsen Norrlandsfonden förvallas av en styrelse, somutses av regeringen för av högsl och består av nio ledamöter.Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande. Styrelsen utser inom sigvice ordförande. För ledamöterna ulses suppleanter lill del anlalregeringen bestämmer. Vart och ett av Väslernorrlands, , Västerbottensoch skall vara företrätt i styrelsen av en ledamot, som skallvara bosalt inom länet och väl förtrogen med dess förhållanden. 1980/81:51 53 möter skall näringslivet och forskningen vara företrädda.En ledamot utses efler förslag av . Om ledamot avlidereller entledigas före mandattidens utgång, utses ny ledamot i hans ställe förden tid som återstår. §5 Styrelsen har sitt säte i . skall finnas verkställande direktör,förordnad av styrelsen för högst , samt erforderlig personal. Fastställd av Regeringen . Viktigare frägor rörande stiftelsens verksamhei,organisation och ekonomiska förvaltning avgörs av styrelsen. Den direkta ledningen av stiftelsens verksamhet utövas avverkställande direktören i enlighet med de närmare föreskrifter som meddelas avstyrelsen. Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden närdenna finner del lämpligt eller när minst fem ledamöter begär del. Ettsammanträde åriigen bör hållas i vart och ett av . Styrelsen är beslutsför, när minst fem ledamöter ärnärvarande, bland dem ordföranden eller vice ordföranden. När ärenden av slorvikt handläggs, bör om möjligl samtliga ledamöter närvara. Som styrelsens beslut gäller den mening, varom de flestaförenar sig eller, vid lika röstetal den mening som ordföranden biträder. Vid styrelsens sammanträden förs protokoll. Av detta skallframgå vilka som varit närvarande, styrelsens beslut och de skiljaktigameningar som uttalats. Protokollet justeras av ordföranden och yllerligare enledamot. Regeringen beslutar om ersättning lill styrelsensledamöter och sup-, pleanter. §12 Stiftelsens räkenskapsår skall motsvara kalenderår. För varje räkenskapsår skall styrelsen och verkställandedirektören senasi avge förvaltningsberättelse, som senast den31 mars jämte revisionsberättelse skall överlämnas lill regeringen. Prop.1980/81:51 54 Styrelsens och verkställande direktörens förvaltning samlstiftelsens räkenskaper skall ärligen granskas av tvä revisorer. Revisorerna,varav en skall vara auktoriserad, ulses för ett räkenskapsår i sänder avregeringen, som även beslutar om ersättning till dem. S 15 Revisorerna skall före avlämnarevisionsberättelse. Stiftelsens medel skall, i den män de icke lagils ianspråk enligt § 3 eller behövs för bestridande av löpande utgifter, varaplacerade på räntebärande räkning i Riksbank, Post- och Kreditbankeneller, när särskild anledning föreligger, annan bank. Stiftelsen är undantagen från tillsyn enligl lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. Prop.1980/81:51 55 Stiftelsen beslår av medel som genomregeringens beslul eller pä annat säll lillförs stiftelsen saml medel somuppkommer i stiftelsens verksamhet. Stiflelsen har till ändamål att främja näringslivelsutveckling i , främst i . Härvid skall inlandskommunernaägnas särskild uppmärksamhet. Stiftelsen skall särskill ta initiativ lill och stödjaindustriellt utvecklingsarbete, utredningar, inventeringar och forskning avbetydelse för näringslivet i . Stiftelsen kan också, i sådana fall däringa andra slödmöj-ligheter står lill buds, stödja industriell etablering ochutbyggnad. Som underiag för stiftelsens verksamhet skall finnas etthandlingsprogram. Handlingsprogrammet skall utarbetas efter samråd med berördalänsorgan, norrländska forsknings- och ulbildningsorgan saml del norrländskanäringslivet och fackliga organisationer. Stiftelsen skall i sin verksamhei samarbeta med deregionala utvecklingsfonderna i berörda län samt med andra regionala ochcentrala stöd-och utvecklingsorgan, främst styrelsen för teknisk utveckling, statensindustriverk och . 5§ Stiftelsen får lämna slöd till a) utredningar,inventeringar och forskning i form av bidrag eller lån med villkorlig ålerbelalningsskyldighel, b) industrielltutvecklingsarbete i form av lån med eller ulan villkorligåterbetalningsskyldighet, lånegaranti eller föriustgaranli och c) industriell etableringoch uibyggnad i form av lån eller lånegaranti. För sådant lån bör fillämpassamma lånevillkor som för lokaliseringslån enligt förordningen (1979:632) om regionalpolitisktstöd. Om särskilda skäl finns fär dock räntebefrielse medges. För stiftelsen skall finnas en styrelse som beslår av nioledamöter jämte suppleanter. Ledamöterna och suppleanterna ulses för avhögst . Bland ledamöterna utser regeringen en ordförande. Styrelsen utserbland ledamöterna en vice ordförande. Prop.1980/81:51 56 Vart och ett av , , och Väslernorrlandslän skall vara företrätl i styrelsen av en ledamot, som skall vara bosalt inomlänet och väl förtrogen med dess förhällanden. Sådan ledamot utses avrespektive landsting. Övrigaledamöter utses av regeringen. Bland dessa skall näringslivet och forskningenvara företrädda. En ledamot utses efter förslag av . Om en ledamot avlider eller entledigas före mandattidensutgång, ulses en ny ledamot i hans ställe för den fid som återstår. 7§ Styrelsen har sitt säte i . Hos stiflelsen skall finnas en verkställande direktör, somförordnas av styrelsen för högsl fem är, saml i övrigl erforderlig personal. Viktigare frägorrörande stiftelsens verksamhei, organisation och ekonomiska förvaltning avgörsav styrelsen. Dendirekta ledningen av stiftelsen verksamhet utövas av verkställande direktören ienlighel med de närmare föreskrifter som styrelsen meddelar. Slyrelsen sammaniräder efter kallelse av ordföranden.Styrelsen skall sammankallas när minst fem ledamöter begär det. Styrelsenär beslutför när minst fem ledamöter är närvarande, bland dem ordföranden ellervice ordföranden. När ärenden av stor vikt handläggs, bör om möjligl samtligaledamöter närvara. Som styrelsens beslul gäller den mening, varom de flestaledamöterna förenar sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordförandenbiträder. Vid styrelsens sammanträden förs protokoll. Av detla skallframgå vilka som varit närvarande, styrelsens beslut och de skiljaktigameningar som uttalats. Protokollet justeras av ordföranden och yllerligare enledamot. Stiftelsens räkenskapsår skall sammanfalla medkalenderåret. Slyrelsenoch verkställande direktören skall varje är avgeårsredovisning beslående av resultaträkning, balansräking ochförvaltningsberättelse. 1980/81:51 57 Styrelsensoch verkställande direktörens förvaltning samt stiftelsens räkenskaper skallårligen granskas av två revisorer. Revisorerna, varav en skall varaauktoriserad, utses av regeringen för ett räkenskapsår i sänder. Revisorernaskall före avlämna en revisionsberättelse. Årsredovisningenoch revisionsberättelsen skall senasi överlämnas lill regeringen. (Regeringen beslular om ansvarsfrihet för slyrelsen.) Stiftelsenskall till regeringen inkomma med framställningom medelstilldelning för del kommande verksamhels-året. Till framställningenskall fogas en arbetsplan för del kommande verksamhetsåret och en beräkning avkostnaden för alt genomföra planen. Regeringen beslutar om ersällning lill styrelsensledamöter och suppleanter samt till revisorerna. Stiftelsensmedel skall i den mån de inte lagils i anspråk för sitt ändamål eller behövsför löpande utgifter, vara placerade på räntebärande räkning i SverigesRiksbank, Post- och eller, när särskild anledning föreligger,annan bank. Stiflelsen äger rätt alt la upp län. Ändringen av stiftelsens stadgar fastställs av regeringen. upphöra med sin verksamhet, skall dess överskjutande tillgångartillfalla staten. Stiflelsen är undantagen från tillsyn enligl lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. 1980/81:51 58 Sammanställning av remissyttranden över Norrlandsfondsutredningensbetänkande (11980:8). Sammanställningenåterger synpunkter som redovisats på utredningens förslag. Beskrivning avrådande ordning eller referat av vad utredningen anfört har dock inte tagitsmed. Synpunkterna har i sammanställningen indelats efter de förslagskapilel somåterfinns i belänkandet. Ettflertal remissinstanser instämmer i utredarens bedömning att behovet avsärskilda insatser för att skapa ytterligare arbetstillfällen är särskilt storti de fyra nordligaste länen. RRVanser att inrättandet av stiftelsen och den verksamhet fonden hittillsbedrivit har varit banbrytande och betydelsefullt på flera omräden därsedermera andra organ tillkommit. RRVifrågasätter emellertid om det behov av en mer differentierad bransch- och slorleksslruklurpå företagen som föreligger i de fyra nordligasle länen bäst tillgodoses genomen rad olika organs insatser inom likartade omräden och med likartadestödformer. Främst gäller detta lån och bidrag till industriell uibyggnad ochindustriellt utvecklingsarbete. RRV pekar här på att stöd i form av län päspeciella villkor till industriell utbyggnad i främst utgärgenom del regionalpoliliska stödet men ocksä genom de regionalautvecklingsfonderna, AB Industri-kredit, AB Företagskapital, Investeringsbankoch genom industrigarantilån. RRV framhåller all även stöd lill industriellutveckling ges av en rad olika organ, l.ex. de regionala utvecklingsfonderna isamarbete med slyrelsen för teknisk utveckling, och dess dollerbolag,lUC i , Regioninvest i och den nybildade fonden för industrielltutvecklingsarbete. AMSkonstaterar att trots de omfatiande regionalpolitiska insatser som gjorts undersenare år, kvarstår en betydande regional obalans på den svenskaarbetsmarknaden. AMS instämmer i utredningens konstaterande att de nordligastelänen har en jämfört med landet i övrigl svag arbetsmarknad med lägförvärvsfrekvens bland befolkningen, hög arbetslöshet och krav på omfatiande arbetsmarknadspoliliskainsatser. Problemen är särskilt framträdande i , därnäringslivet också är ovanligt ensidigt och dominerat av ell fätal storföretag.Mot denna bakgrund är enligt AMS fortsatta satsningar för att tillvarataga demöjligheter till industriell utveckling och expansion som finns i denordligaste länen högst angelägna. Därvid är del också angeläget att tillse altde olika stödformer Prop.1980/81:51 59 som finns samordnas, så att de tillsammans kan verka säeffektivt som möjligt. Länsstyrelseni noterar med tillfredsställese all Norrlandsfondenföreslås få fortsätta sin verksamhet. Norrlandsfonden, som kan betraktas som enav de första regionalpolitiska insatserna, har enligl haft storbetydelse för utvecklingen av näringslivet i de nordliga länen. Det ligger helti linje med de ambitioner har inom det regionalpolitiska områdetalt Norriandsfonden får arbeta vidare. anser del vara riktigt attdet kunnande inom produktutvecklings- och kredilbedömningsområdel som finnsinom Norrlandsfonden får fortsätta alt komma det norrländska näringslivet lilldel. i konstaterar medtillfredsställelse alt utredningen fastslår att Norrlandsfonden bör finnaskvar. anser att mänga skäl finns för ett sädanl ställningslagandeoch pekar på att det viktigaste är Norrlandsfondens roll i samhällelsregionalpolitiska strävanden att skapa en mer balanserad utveckling mellanlandets olika delar. Även om ibland hävdas motsatsen sä är enligl länsstyrelsende regionalpolitiska problemen större och djupare i norrlandslänen än i övrigadelar av stödområdet. /SRanser att Norriandsfondens betydelse för näringsliv och sysselsättning i denordligaste länen inte kan sältas i fräga. Norrlandsfondens verksamhei skallses som en del av samhällels regional- och sysselsätlningspolitiska insatser i Norriand.Mol bakgrund av NF:s länga erfarenhet har fonden enligt /SR blivit väletablerad och besitter gedigen kunskap om norriandslänens speciella problem. Landstingsförbundetframhåller alt näringslivet i norrlandslänen är betydligt svagare och består islörre utsträckning än i övriga landet av förelag med liten tillväxtkraft.Skall den regionala obalansen kunna vändas, räcker det därför inte medtraditionella regional- och sysselsätlningspolitiska insatser. Insatser mästeockså i betydligt större ulslräckning strategiskt riktas mot att erhållaföretag och produkler med utvecklingspotential. Enligt landstingsförbundetmåste ett långsiktigt struklurbyggande åstadkommas. LO pekar på att samhällels insatser för att främjanäringslivels utveckling i de nordligaste länen har intensifierats. Förutomall del regionalpoliliska stödet vidareutvecklats har de regionalautvecklingsfonderna fält betydande resursförstärkning. Därtill har alltsedanslutet av 1970-lalet i vissa regioner inrättats inveslmenl- ochutvecklingsbolag. Utvecklingen av medelsarsenalen har skapat nya förulsätlningarför Norrlandsfondens arbete. Därav följer naturiigt enligt LO alt Norriandsfondensverksamhetsområdet måste ses över för att leda fram till en klararearbetsfördelning mellan framför allt Norriandsfonden och de regionalautvecklingsfonderna men även mellan övriga organ som med olika åtgärder stödjernäringslivet i skogslänen. LO anser därför att det presenterade förslaget tillarbetsfördelning kan prövas. Prop.1980/81:51 60 Norrlandsfonden framhåller all näringshvel i de fyranordligaste länen har genomgått dramatiska förändringar under de senasle tjugoåren och att della ulföriigl dokumenterats i bl. a. länsplaneringsarbetet.Tillbakagången inom de areella näringarna saml strukturomvandlingen inomindustrin har enligt Norrlandsfonden skapat svåra sysselsättningsproblem främsti inlandet och kraven på arbetsmarknadspoliliska insatser har varit myckel slora,specielll i Norrbollens län. Norrlandsfonden framhåller vidare att storleksordningenvad avser behoven av insatser för alt nä de regionalpoliliska mälen ställerutomordentligt höga krav på en konsislent och slagkraftig regionalpolitik.Helt klart är ocksä all en ökad induslrisysselsällning är en eenlral och oersällbardel av del program som måsle genomföras. Den hillills bedrivna regionalpolilikenhar enligt Norrlandsfonden icke på långa vägar kunnat motsvara de behov av nysysselsättning som under hand blivit allt slörre. Regionala iitveckling.sjonden i påpekaralt utvecklingsfonden tidigare uppmärksammat industridepartementet på deproblem som kännetecknar näringslivet i , exempelvis induslrisysselsällning,lillverkningsinduslrins slruktur, etc. Fonden bedömer del därför som nödvändigt all belydanderegionalpolitiska insatser erfordras framgent, varför Norrlandsfonden även i forlsältningenbör finnas kvar som regionalpolitiskt instrument. 4.2 Möjligheter att tillgodose behoven genom förändringari andra organs verksamhet Möjligheterna att tillgodose behoven genom förändringar iandra organs verksamhet har endast ansetts lämpliga av remissinslanser. RRV konstaterar således alt fömtsättningarna förNorrlandsfondens verksamhet väsentligt har ändrats genom all likartadverksamhet nu bedrivs av andra organ, men också genom all själva gmndförulsällningenför fondens finansiering har ändrats. "RRV delar inte utredningens bedömning alt dessaverksamheter inle skulle kunna överföras på andra organ. Inom områdetindustriellt utvecklingsarbete har, som tidigare påpekats, en rad organ byggtupp kompetens. Den omfattning dessa aktiviteter torde komma att få torde mer änväl kunna inrymmas i dessa organ. Om även Norriandsfonden, som ulredningenföreslär, mera aktivt skall initiera och driva större utvecklingsprojekt, tordeytterligare expertis krävas inom fondens kansli. Dessulom föreligger risk förgränsdragnings- och kompetenskonflikler gentemot utvecklingsfonderna inomproduktutvecklingsområdet. Dessa problem kan sannolikt inte undanröjas enbartgenom all länevillkoren för denna typ av utvecklingsarbete görs likvärdiga. Moldenna bakgrund föreslår RRV att Norrlandsfondens verksamhet avvecklas." Prop.1980/81:51 61 Statskontoret anför följande: "Statskontoret instämmer i utredningens åsikt alt detlakan vara vägande argument för all bibehålla en viss organisation intakt.Eftersom frågan om Norrlandsfondens framtida roll är den fundamentala i helautredningen, krävs det dock en hel del analys och diskussion innan ställningkan tas. Det första man måste undersöka är om den hittillsvarande verksamheten,med stödgivning pä lolalt ca 690 miljoner, varil effektiv. Vad har stödverksamhetenbetytt för de företag som fält slödel? För det övriganäringslivet? Dessa frågeställningar har inte alls behandlats av utredningen. Om mandiskuterar en organisations framlida roll, måsle man noggrant analysera olikaalternativ. Vad händer om de olika stödformerna splittras på andra exislerandeorganisationer? Vad händer om Norrlandsfondens egen organisation splittras?Vilka andra inslilulioner/slödorgan kan. med eller utan förändringar i sinainstruktioner (motsvarande), överta de uppgifler Norrlandsfonden har? Analysav dessa frågeställningar saknas nästan helt i ulredningen. Förekommerdubbelarbete, i den meningen att Norrlandsfonden utför samma eller liknandeuppgifter som andra stödorgan. Denna fråga, som ocksä betonas i direktiven, harinle alls behandlats av ulredningen. Eftersom bl.a.detta grundläggande material saknas i utredningen, kan statskontoret inte taställning till de framlagda förslagen om Norrlandsfondens framtida roll." Nationalekonomiskainstitutionen vid framhåller att de argument somutredningen anför mot ett införlivande av NF:s verksamhei i de regionalautvecklingsfonderna inte är övertygande. Yllerligare ansträngningar bör görasför att integrera de olika stödorganen "under en halt". Bland de remissinslanser som talar för Norrlandsfondens forlsatlaexistens är länsstyrelserna i , Västerbollens och Norrbollenslän, /SR, förelagsbankers förbund, KF, ,landslingen i , och , LO, NF, regionalautvecklingsfonderna i , , och Västerbottenslän, SAF/, , kommunförbundet. , TCO och SHIO. i framhåller bl.a. attdel ligger hell i linje med de ambitioner har inom delregionalpolitiska området att NF får arbeta vidare. Liknande synsätt harlänsstyrelsen i som framhåller att del svära sysselsättningslägeti de fyra nordligaste länen nödvändiggör ett ökat nyföretagande och att N Färav väsentlig betydelse i detta sammanhang. i framhåller att densatsning som skett pä utvecklingsfonderna enligl uppfattningutmärks av en strävan att utveckla de smä och medelstora företagen i landet.Uppbyggnaden Prop.1980/81:51 62 av fonderna i de olika länen följer samma mall. Någonspeciell regionalpolitisk profil för de mer utsålla länen finns ej. Det finnsdärför en stor risk all om Norrlandsfondens resurser och uppgifler överförs lillutvecklingsfonderna i norrlandslänen kan "spridningseffekter" somsträcks ul lill övriga delar av landet bli följden. har i andrasammanhang bland annat i synpunkter över den nu gällande slödområdesindelningenpekat på den uttunning av regionalpoliliken som skell genom alt regionalpoliliskamedel blivit tillgängliga i allt större delar av landet. Den resurs somNorrlandsfonden representerar måste därför enligt fä förbliintakt för del geografiska område som har de största regionalpolitiskaproblemen. /SR anser att utredningen klart visar alt NF ha enfunktion även sedan de regionala utvecklingsfonderna skapats. Centralorganisationentillstyrker därför alt fonden skall fortsätta sin verksamhet, men vill samtidigtunderstryka vikten av att gränsdragningen mellan fondernas verksamhet blirhelt klar. anser attNorrlandsfonden bör bestå som självständig enhet och framhåller som motiv fördelta bl. a. vikten av alt hjälpsökande har slor valfrihet, att en fungerandeinstitution, som uppenbart varil av stort värde, inte bryts sönder och att enfortsall uppbyggnad av en bred infrastruktur sker inom fondens arbetsområde. framhåller alt man under senare är viasitt delansvar för utvecklingsfonderna och slödel fill de mindre ochmedelstora förelagen i mycket konkret mening pålagil sig ett ökat ansvar försysselsättningen i länen. Ambitionen hos landstingen är ocksä all gä vidare i dellaengagemang. All med utvecklingsfonderna som bas skapa förutsättningar för enlångsiktig offensiv utvecklingsstrategi är en gemensam målsättning för de fyranordligasle länens näringspolitiska satsningar. Norrlandsfondens framtida rollbör enligt förbundet ses som en viktig del i ett sådant samlat regionalpolitisktperspektiv.