prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 absoluta tal förutsätter säledes dennakalkyl all nettot av varu- och tjänstehandeln förbättras med närmare 15miljarder kronor . En utveckling i enlighet medallernaliv 2 skulle innebära att underskottet i varu- och ijänslehandeln ökadefrän 1,av BNP 1979 till ca 2,av BNP är 1985. I alternativ 1 beräknas varuexporten öka med 6,per årunder som importen vänlas öka förhållandevis långsamteller med 3,per är. Handelsbalansens underskoll skulle därmed begränsas tillca i löpande priser 1985. Alternativ 2 skulle innebära en förhållandevis långsamökning av varuexporten i genomsnitt 2,1979-1985. Importen däremotkan mol bakgrund av de förulsällningar om relativprisernas och den privata konsumlionensutveckling som görs i della allernaliv vänlas öka klart snabbare, eller med3,. Underskolten på handelsbalansen kan enligl kalkylerna för deltaalternativ väntas öka lill ca 1985. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 25 1 altemativ 1 väntas relalivprisutvecklingen gentemotutlandet även möjliggöra en gynnsam utveckling för tjänstesektorernas exportsamlidigl som importen volymmässigt hålls tillbaka. Uttryckt i löpande priserkan vid en utveckling enligl detta alternativ en påtaglig förbättring avijänsleba-lansens saldo väntas. I alternativ 2 anger beräkningarna en kraftigökning av underskolten i Ijänslebalansen. En cenlral post i bylesbalansberäkningarna utgörs avförutsättningarna angående oljeimportens prisutveckling. Den totala svenskaoljeimporten kan grovt sett fördelas på två huvudgrupper. Dels importen avråolja för vidare förädling vid de inhemska raffinaderierna. Dels importen avfärdig-raffinerade produkter, som 1979 svarade för av den lolala oljeimporten.Prisutvecklingen för de två huvudtyperna av oljeimport skiljer sig åt. Såledeshar imporlpriset för raffinerade oljeprodukter ökat betydligt snabbare änråoljepriserna under 1970-lalels oljeprischocker. Mot denna bakgrund och efter samräd med industriverketsenergibyrå har i LU 80 dessa utvecklingstendenser förutsatts bestå. Långtidsutredningenhar ocksä antagit att det cykliska mönstret som oljepriserna uppvisat under1970-talet skall beslå under LU:s prognosperiod. Relationen mellan råolja ochproduktpriser har bestämls med utgångspunkt prisrelalioner. förutsälls således del nominella importpriset på raffineradeoljeprodukter växa snabbare än råoljepriset. Det nominellaråoljepriset förutsätts således öka med 15,1979-1985. De nom.inellaproduktpriserna förutsätts öka med 17,. Dettaframgår bl.a. av tabell 4.3 i belänkandet. Av samma tabell framgår all dessanominella prisökningstakter skall deflateras med en prisökningstakt om 6,9%per år för importen av bearbetade varor. Sammanvägt för hela oljeimporten gerdessa siffror en genomsnitilig realprisökning om 8,, som angivilsovan. Räknar man härifrån av den prisutveckling som skett fram lillförsta kvartalet 1981 återstår en realprisslegring på den sammanvägda oljeimpor-tenom per är fram lill 1985. Miljoner kronor, löpande priser Anm. Handels- och tjänstebalans redovisas i tabellenenligt den fördelning pä varu-och tjänstetransaklioner avnationalräkenskapernas uppgifter som används i LU:s beräkningar. Detta innebäratl fördelningen på varu- och tjänstebalans av nettot av det totala varu- ochtjänsteutbytet skiljer sig frän de uppgifter som redovisas av . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 26 () säger i sill remissvar erhåller en säkrare grund för beräkningarna av bytesbalansutveckiingen omden stora korrigeringsposten kan delas upp pä de olika posterna ibytesbalansen. SCB har gjort alternativa beräkningar med en detaljeradberäkning av ränte- och utdelningsnettol. Man konstaterade emellertid altresuhalet av dessa beräkningar lyder pä att förekomsten av den ofördeladekorrigeringsposten i LU ej menligt inverkat på beräkningsresultatet. framhåller alt en ökning av exporten endasikan möjliggöras om skogsindustrins råvarukostnader relativt saluvärdet inteökar ytterligare, framför allt inte i jämförelse med förhållandena i våravikligas-te konkurrenlländer. Fullmäktigei påpekar all osäkerhelen är slor belräffande ulvecklingslalen förbylesbalanssaldol. Små avvikelser från den anlagna import- ochexporlulvecklingen kan slå krafligl på bylesbalanssaldol. Osäkerheten ärspecielll stor vad gäller de beräkningar som görs över varu-och tjänstehandelnspriselaslicileter. Dessa används för att beräkna hur export och import kommeratt ulvecklas med en successiv minskning i de relativa prisernapä svenska varor och ijänsler. Man bör därior inte fästa alltför stor vikt vidden exakta storieken på det bytesbalanssaldo som LU presenterar. Riksbankenpåpekar vidare att del bör observeras all, irols den svaga ulvecklingen avkonsumtionen som alternativ I innebär, blir utdelningen räknat i reduktion avbytesbalanssaldot myckel begränsad. Orsaken slär till slor del all finna i delökade ränlenellol gentemot ullandel. visar faran i att skjuta enanpassning av bytesbalansen framåt i liden. Ju större bylesbalansunderskottettillåts bli desto större förbättring behövs i varu-och Ijänslebalansen för attuppväga de ökade räntebetalningarna. Man noterarockså att de skattade priselasticiteterna för export och import är relativtlåga. Utdelningen i form av reduktion av bylesbalansunderskottet vid ensänkning i de relativa priserna på svenska varor och tjänster kan därför synasrelativt läg. Ju högre priselasticiteten är för expori och import deslo slörreblir bytesbalansförbältringen vid en sänkning i relativpriset. Detta innebärocksä alt det skulle vara fördelaktigt all öka utbudet av de exportvaror somhar störst priselasticitet. i delta perspektiv ter det sig enligtfullmäktiges mening angeläget att öka virkesul-tagel i de svenska skogarna, såatt man uppnår optimal långsiktig avverkningsnivå. En annan metod att reduceraunderskottet i bytesbalansen är atl genomföra energibesparingar samt utvecklainhemska energikällor för alt minska importen av energi. Fullmäktige i understrykernödvändigheten av att bylesbalansunderskollel elimineras möjligt ochföreslår atl målet sätts till 1985 snarare än 1990. Ju längre fram i lidendetta mäl sätts, desto Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 27 slörre blir riskerna alt underskottet inle kan finansierasoch att en drastisk och oplanerad omläggning av den ekonomiska politikentvingas fram. Betydelsen av att föra en ekonomisk politik som skapar förtroendehos omvärlden kan inte nog betonas i en situation som den nu rådande. Om denekonomiska politiken skulle synas föra i den riktning som beskrivs iutredningens alternativ 2 kommer med all säkerhet kredilvärdighel attskadas. Vår förmåga att finansiera bylesbalansunderskottet undergrävs därmed.Även utredningens alternativ 1 kan komma atl uppfällas som alltför litetambitiöst och därmed visa sig svårt atl finansiera. Redan det upplåningsbehovsom föreligger 1981 ligger över vad fullmäktige anser möjligt att, medbibehållen kreditvärdighet, säkerställa en rimlig finansiering av. anser liksom LU all del är nödvändigt med ökad export.Förbättringen i bytesbalansen enligl altemativ I leder emellertid lill etlökat utrikeshandelsberoende och härigenom skulle bli ännu känsligareför internationella störningar. ser en stor fara i altulvecklingen mol extern balans skall leda till ökal internationellt beroende.En alternativ utveckling genom minskad import och därmed mindre krav päexportökningen kräver i sin tur en kraftig omställning av vår industri. Trolsdella måste dock pä sikl denna inriktning komma till stånd för att nå ettstörre ekonomiskl oberoende. påpekar vidare alt osäkerhelenvad gäller möjligheler all öka sin export förstärks av att fleraländer försöker lösa sina balansproblem på liknande sätl som del menar alt del finns stora risker att exportefterfrågan kankomma att ulvecklas svagare än vad man räknat med i LU:s huvudalternativ. () tror på en lägre världshandelstillväxt änvad LU räknat med och menar därför atl de svenska relalivpriserna måste sänkasmer än vad LU föruisäller för all exporten skall kunna öka på ett sädant sätlall en minskning av underskollel i bytesbalansen kan påbörjas underfemårsperioden fram lill 1985. Den av LU beräknade terms-of-trade förlusten ärdärför för läg enligl SAF. SAF konslalerar vidare att ser man lill vad som nukan överblickas av femårsperioden framträder inga utsikler till en förbättringav den svenska exportens internationella konkurrenskraft. En av de viktigasteförutsällningarna för alternativ I ler sig därmed allt mindre realistisk enliglSAF. säger i sitt remissvar all en första utgångspunkt för denekonomiska politiken måsle vara att de grundläggande balansbristerna skallundanröjas. hävdar att del strukturella bytesbalansunderskottelär större än del registrerade. Bytesbalansens underskott skapar behov av enomfattande upplåning i utlandet. Även om man när jämvikt i bytesbalansen mot80-talels andra hälft och lånevolymen upphör att växa fram kvarstår eltbetydande bruttouppläningsbehov för all ersätta tidigare krediter. Det finnsflera risker i denna utveckling, som Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 28 tenderar att försämra villkoren eller minska tillgången påulländska krediter. Kemiska Industrikonlor påpekar hur viktigt del ärall den svenska handelspolitiken utformas på elt sådant sätt atl den friahandelns principer inte åsidosätts. bör t. ex. inle ensidigt såsomsketl för en del livsmedelsprodukter avveckla tullarna, mot EG. Specielllviklig är denna princip i handeln med statshandelsländerna, där kemikoniorelanser all en stor potential föreligger för utökat handelsutbyte. () har inget alt erinra motönskvärdheten av en utveckling av den svenska utrikeshandeln enligl LU:salternativ 1. Enligl Sl:s mening behöver snarare sänkningarna av våra relafivakoslnader vara kraftigare än de som LU anger. SI ultrycker dock Iveksamhellill möjlighelerna att realisera LU:s export- och imporlprognoser men konstateraratt en exportökning är ett ofrånkomligt villkor om vi ulan härda åtstramningarav den inhemska konsumtionen skall minska bytesbalansunderskottet. En blick påulrikeshandelsdata säger emellertid all både riskerna och möjligheterna liggerpå imporlsidan. Här växer oljenotan mot en tredjedel av vår export. LU:s analyshade vunnit på om energifrågornas betydelse för balansproblem fått enmera framskjuten plats. SI betonar vidare vikten av alt imporlsidan uppmärksammas.Det är ju dock oljeprjsstegringarna som gjort våra balansproblem akuta. Valetav energipolitik blir avgörande för våra möjligheler alt komma lillrälta medbalansproblemen i utrikeshandeln. Även övriga delar av den svenska importutvecklingenär oroväckande enligt SI. Pä grund av en försvagad konkurrenskraft harimportandelen i vär industriproduktion ökal påtagligt. Det förefaller idaguppenbart, menar SL atl den solidariska lönepolitiken letl lill en utslagningav delar av hemmamarknadsinduslrin som gått långl utöver vad som varil fallet imed oss jämställda industriländer. () instämmer i LU:s krav altunderskollel i bytesbalansen måste minskas. Men det krävs inle atl jämviktenskall vara återställd vid någon viss tidpunkt. Det vikliga är all rörsig i rimlig takt i riktning mol en jämvikt. Vad som är rimlig takt blir bl. a.beroende av hur snabbt del totala underskottet mot OPEC-länderna avvecklas. () vill i delta sammanhangframhålla sambandel mellan energipriser och livsmedelspriser. En fortsattprisstegring på olja kan förväntas påverka prisutvecklingen på jordbruksprodukter.LRF vill ocksä slå fast, alt export av marginella kvantiteter svenskajordbruksprodukter inte skall ses som ett ekonomiskt problem. Tvärtom, ger denjordbruksproduktion det här är fråga om, ett bidrag lill ökad sysselsättningoch faktiska exportinkomster. Jordbruket bidrar därmed till att förbättra enutomordentlig dålig handelsbalans. och Svenska Köpmannaförbundelifrågasäller i sitt gemensamma yttrande om exportindustrin i kan klarasin kostnads- och produktivitetsutveckling bättre än de utländska producen- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 29 terna, så att de svenska exportpriserna ökar I %långsammare per är än priserna för motsvarande varugrupper i inlernationellhandel. vill ifrägasälta omexporten, som angivits i allernaliv 1. kan komma all öka med sä myckel som om årel. LU:santaganden om oljeprisernas utveckling kommenteras av två remissorgan,nämligen Konjunklurinslitulel (Kl) och Tjänstemännens cenlralorganisalion(TCO). Kl finneratt efter avräkning av ulvecklingen 1979-1980 (enligt den preliminära nationalbudgeten1981) innebär LU:s kalkyler i alternativ I en realprisstegring på oljeprodukterlolalt med 1980-1985. Realpriset på råolja skulle stiga med 2 ä2.5 % ärligen 1980-1985 medan realpriset på petroleumprodukter skulle öka med drygl9 % . Kl anser att den ytteriigare realprisslegringför pelroleum-produkler som förutsattes med åriigen ulöver vad somskulle gälla för råoljan framslår som pålagligl svårmoliverad. Kl anser all ellväl sä rimligt räkneexempel i stället kunnal utgå från et( antagande om dels enoförändrad importvolym 1980-1985 av såväl råolja som pelroleumpro-dukter - LUkalkylerar med en årlig minskning med 1979-1985 - dels enrealprisökning pä per är 1980- 1985 för både råolja och pelroleumprodukter.Detta skulle enligl Kl innebära all imporlvärdel 1985 blir i slorieksordningen15 miljarder kr lägre än vad LU;s allernaliv I implicerar. Kl konslalerar dockatl med hänsyn lill vad som är känt om realprisutvecklingen 1980- 1981framstår en äriig realprisökning för råolja med drygl 1980-1985 ganska oplimisliskt antagande sell från svensk utgångspunkl. Del skullenämligen innebära en sänkning av realprisel lill 1985. KLs slulsaisblir dock all luider rimliga förulsällningar - exempelvis en realprisökning1980-1985 om för råolja och knappl förpelroleumprodukter - skulle oljebalansen 1985 få ell något gynnsammare utfall -4 ä - än vad som framgår av LU:s kalkyler. TCO hävdari sill remissvar all LU:s anlaganden och resullal inle är konsislenla när detgäller beräkningarna av oljeimportens koslnader 1980-1985 och därmed inleheller när del gäller bytesbalanssituationen och den svenska nettoslällningengentemot utlandet. TCO hävdar att inkonsistensen är av den storleksordningenoch påverkar LU:s resultat så kraftigt atl det är sannolikt atl den ocksäpåverkar uppläggningen av den svenska ekonomiska politiken. Enligl rCO:s beräkningarleder LU:s metod lill krafligl överskattade bytesbalansunderskotl under1980-lalet och till starkt överskattad utlandsskuld. TCO:s kalkyler pekar motatt LU räknat ärliga realprisökningar på oljeimpor-len 1980-1985. TCOhar emellertid uppfallal LU:s realprisökning på råolja om per är1980-1985 som gällande hela oljeimporten. Man menar dessutom atl en sädan lägrerealprisökning verkar rimlig och all en Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 30 Ivä-procenlig real prishöjning på importerad olja1980-1985 skulle ge en tota! oljeimport 1985 som understiger LU:s beräkningarmed slorieksordningen 8- . Oljeimporten minskar yllerligareenligl TCO om hänsyn las lill att oljelagren ökade 1979. Oljenolan skulledessulom minska . Det underskoll ibytesbalansen som LU anger lill 1985 skulle helt försvinna.Vidare skulle, hävdar TCO, utlandsskulderna liksom ränteutgifterna reduceras såkraftigt atl den svenska nettoskuldens andel av BNP 1985 skulle bli 12-13 %>i stället för LU:s . 6 Utvecklingen av privat konsumtion och andravälfärdsaspekter I detta avsnitt behandlar LU dels den privalakonsumtionens utveckling dels en del andra välfärdsaspekter som inte låter sigmätas i gängse konsumtionstermer. Det konstateras inledningsvis att denprivata konsumtionen endast utgör en del - närmare bestämt 1979 - av denlolala konsumtionen. Den andra delen ulgörs av offenllig konsumtion och beslårnäslan enbart av Ijänsler. Merparten av dessa tjänster är emellertid till sinnalur privala nyttigheler. Eftersom dock produktionen av dessa tjänsterhuvudsakligen finansieras med skattemedel och sker i offentlig regiregi-streias den som offentlig konsumtion i stället för som privat konsumtion.Både under 1960-lalel och 1970-lalel var tillväxten i offentlig konsumtion 1-2procentenheter högre än i privat konsumtion. För LU:s prognosperiod förutses den privala konsumtionenöka i alternativ 1 och i alternativ 2. Denallmänt sett svaga konsumlionsulvecklingen i allernaliv 2 fördelar sig dockolika pä olika konsumtionsvarugrupper. Genom detmodellsystem för den privala konsumtionen som i föreliggande längtidsulredninganvänls för förslå gången har del varit möjligi atl fördela den privalakonsumtionen av varor och tjänster pä 10 huvudgrupper och 58 delgrupper.Konsumlionsutvecklingen för olika varor och tjänster förklaras i modellen medhjälp av inkomst- och prisförändringar. Konsumtionsutvecklingen i de tiohuvudvarugrupperna såväl historiskt som för prognosperioden framgår av labell5. Den allmänl svaga reallöneulvecklingen i alternativ 1innebär all varugrupper med höga inkomslelasticileler och sliganderelativpriser får en svag eller negaliv utveckling. Den s.k. övrigvarugruppen,vilken domineras av tjänsteproduktion av olika slag, beräknas säledes minska ivolym 1979-1985 i alternativ 1. Detta beror främsl på atl nellolav lurisUjänstslrömmarna mellan och utlandel minskar kraftigt, vilket isin tur är ett resultat av atl kostnadsrelationen mellan och utlandetulvecklas gynnsamt sell ur svensk synvinkel. 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning gifteri utlandet minskar därmed som utländska turistutgifter i Sverigeökar. Detta får i sin tur positiva effekter på konsumlionsutvecklingen ihotell- och restaurangbranschen. Andra tjänster såsom t.ex. finansiellatjänster och hushållstjänster minskar däremot. Konsumlionsutvecklingen ivarugruppen transporter, vilken domineras av hushållens inköp av nya bilar,beräknas minska 1979-1985 i detta alternativ. De varugruppersom beräknas öka mest i alternativ 1 är kulturella varor och tjänster - lotterier,spel, underhållning, sport och liknande - där ökningen beräknats till perär 1979-1985 samt fritidsartiklar med en ökningstakt på per är underprognosperioden. Idet mer konsumtionsexpansiva alternativ 2, där konsumtionsökningen beräknats uppgåtill 1979-1985, får samtliga huvudvarugrupper en positivkonsumtionsutveckling. Varugruppen transporter får dock en mycket svag ellernärmast stagnerande utveckling med en ökningstakt på . Liksom ialternativ 1 är de mest expansiva varugrupperna kulturella varor och tjänstersaml fritidsartiklar, där ökningstakten beräknats uppgå till 3,8 respektive3,1979-1985. Privata konsumtionens utveckling i de tio huvudvarugrupperna 19651985 4.1 1,7 -0,2 Kulturella varor och tjänster -3,9 -0.9 0.0 -0,4 Övriga varor och tjänster 4,1 -1,3 -0,4 -2,0 Beträffandeden privata konsumtionens fördelning på olika grupper i samhällel förutser LUatt den historiskt noterade utjämningen av boende-standarden, vilken utgör dendominerande delen av hushållens konsumtionsutgifter, fortsätter underprognosperioden. Snabbast förväntas detta ske i alternativ 1, där nyproduktionenav bosläder är högre än i alternativ 2. Inkomstutjämningenförutses forisätta på grund av en fortsatt utjämning avförvärvsfrekvenserna. Några avgörande förändringar i transfereringssystemet,som skulle kunna motverka en sådan utveckling, förväntas inte heller. Däremolär det uppenbart alt en utveckling enligt alternativ 2, med stor öppenarbetslöshet vid slutet av prognos- 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 32 perioden,även torde få ogynnsamma effekter på inkomst- och välfärdsfördelningen. Välfärdenhar alltmer kommit att bli beroende av tillgång till god miljö i takt med attde grundläggande materiella behoven tillgodoselts. Enligt naturvårdsverketberäknas de samlade ärliga investeringarna i tekniska miljöskyddsåtgärder uppgå till ca I 000 milj. kr priser. Insatserna imiljövård beräknas därmed av bli ungefär lika stora per årunder första hälften av 1980-lalet som . Däremot kommerinriktningen av miljövårdsinsatserna successivt atl ändras och istörre utsträckning avse långsiktiga och irreversibla miljöproblem. Beträffandearbetsmiljöfrågorna konstaterar LU all utrymmet för satsningar på enförbättrad arbetsmiljö ökar i etl klimat med allmänl hög investeringsaktivitetoch god fillväxt i näringslivet. Mol denna bakgrund torde förutsättningarna fören forlsall förbättring av arbetsmiljöerna vara större i alternativ 1 än ialternativ 2. Enannan aspekt på den framtida utvecklingen av välfärden är befolkningenshälsotillstånd. LU konstaterar att i den mån denna fråga är beroende avvårdapparatens kvalitet, kapacitet och tillgänglighet, några avgörandeförändringar härvidlag inte förutses under prognosliden. 1 allernaliv I ärvisserligen utrymmet för en forlsall ulbyggnad begränsat, men bland deprioriterade områdena älertlnns bl, a. äldrevård och barndagvård. 1 alternativ2 förutsätts en utbyggnad ske i ungefär samma takt som lidigare. Flertaletremissorgan inslämmer i LU:s slutsals att utrymmet för ökad real privatkonsumtion måste bli mycket begränsat . menar atl utrymmet för real prival konsumtion och därmedäven reallöneutvecklingen, netto efler skatt, mäsle bli väsentligt lägre än iLU:s alternativ 1. () påpekar allfördelningspolitiken slälls pä myckel svåra prov, när balansproblemen kräverdels återhållsamhet i konsumtionen dels ökning av produktionen ochinvesleringar, vilka inte kan åstadkommas utan att de ekonomiska incitamentenblir bättre än . Hur detta problem skall lösas ger inte LU klartbesked om, menar SI. Enligl SI måste man acceptera att produklionshöjandeålgärder åtminstone i ett inledningsskede medför ökad inkomstspridning. konstaterar alt LU:s kalkyl över den privata konsumtionenräknar med atl hälften av den tolala ökningen på består av ökadkonsumtion av fritidsartiklar och kulturella varor och tjänster. menarkommunförbundel ler sig någol förvånande med tanke pä all del enligl LU:skalkyl är pensionärerna som står för konsum- 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 33 Kommunförbundel visar-med ell räkneexempelalt om konsumtionen av fritidsartiklar och kulturella varor och tjänster underhela perioden ligger kvar på samma nivå som 1979 begränsas den privalakonsumlionsökningen lill . Därmed skulle, hävdar kommunförbundet,utrymmet för den kommunala konsumtionsökningen öka frän 1,per är till 2,0%per år 1979-1985, vilket enligt kommunförbundel skulle vara uttryck för enbällre prioritering än vad som impliceras i LU:s kalkyl. Naturvårdsverketinstämmer med vad som förs fram i avsnittet om yllre miljö, nämligen all"välfärden alltmer har kommit all bli beroende av fillgång till god miljöi takt med att de grundläggande materiella behoven tillgodoselts". Verketsäger sig självfallel vara medvelel om alt en försämring i samhällsekonominkan komma all negativt påverka möjligheterna för miljövården atl hävda sinakrav. De miljöproblem som återslär att lösa är .emellertid enligt verketsbedömning slora både sakligi och opinionsmäs-sigl. Det kommer därtör enliglnaturvårdsverket atl bli nödvändigl all även efler 1985 vidla åtgärder för atlskydda den yttre miljön i en omfallning som är ålminstone lika slor som den somangivits för liden fram tiil 1985. 7 Den offentliga sektorns resursförbrukning ochproduktion Med offenllig seklor avses i långlidsulredningarnastatliga och kommunala myndigheter. De affärsdrivande verken och de offentligtägda bolagen hänförs däremol lill det privata näringslivel. Sektorns produkfionmäts via kosinadema eftersom marknadsprisbildning i slorl sell saknas föroffenlliga Ijänsler. innebär atl någon hänsyn lill deprodukliviielsslegring-ar som säkerligen förekommer inte kan las inationalräkenskaperna. Därigenom underskatlas sannolikl den volymmässigautvecklingen i den offenlliga tjänsteproduktionen. Den övervägande delen av de offentligt produceradetjänsterna används lill offenllig konsumtion. Totalt uppgick den offentligakonsumtionen 1979 till 83000 milj. kr. Härav svarade slalligkonsumfion för 26400 milj. kr. och konsumtion för 56600 milj. kr. För den offenlliga konsumtionen innebar ell mycket intensivt utbyggnadsskede.