prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — I län tillstyrker och anser att enstatlig be-svärsinstitufion bör behållas med tanke på behovet av likvärdigbedömning av meriter men menar att det torde räcka med att besvär får anförashos länsskolnämnden. pekar på exempel frånlandstingels vårdutbildningar som talar för en tillsättning av allatjänster. anser atl utredningensförslag endasi innebär en angelägen förenkling av tjänstetillsättningarna inomskolan eftersom behörighets- och befordringsgrunder skall förbli reglerade av slateni den mån de inle är förhandlingsbara. Del är svårt atl förslå atl intelandstinget som i övrigt tillsätter alla befattningshavare oavsett nivå inteockså skulle klara tillsättning av lärare och skolledare. 1980/81:107 127 Skolstyrelsen i finner atl det föreliggeranledning att överväga om del inte på reklorsljänsler bör finnas möjlighet altutse andra befattningshavare än de som har pedagogisk utbildning. Skall beslutandefunk-lionenflytlas ned på reklorsområdesnivå med ett brett medverkande från alla personal/elevkalegorierinkl. målsmannarepresentaiion kommer slora krav på administrativlämplighet/utbildning alt krävas även på dessa ijäns-. Tillstyrker förslaget beträffande lärarna men ej beträffandeskolledarna gör länsskolnämnden i och . Länsskolnämndeni avstyrker belräffande skolledarna. i län anser atl tillsättningen av lärar-och skolledartjänster skall göras av kommunen först då de ordinarie tjänsternaavskaffats. Länsskolnämnderna i och har ifrågasatt omuppdelning i ordinarie och exlra ordinarie tjänster bör bibehållas och anser atli så fall tillsällningsfrågan löses automatiskt. Avstyrker förslaget beträffande tillsättning avskolledare och lärare gör länsskolnämnderna i , , ,och . i länföreslår atl länsskolnämnderna tillsätter de ordinarie lärarna. Länsskolnämndeni ansluter sig lill reservation och redovisaratt de mindre kommunerna inte tar ställning eller motsätter sig förslaget. Länsskolnämndeni anser sig f. n. inte kunna ta ställning. /SR och TCO avslyrker förslaget. Avslyrker gör vidare Flens,, , , , , , , ,, , , , , , , , Kindaoch kommuner saml Skolstyrelserna i , och Are liksomSFS. i län avråder från all nugenomföra en förändring av tillsältningsproceduren mot de berördapersonalorganisationernas önskemål. SÄCO/SR instämmer i de synpunkler som framförts i detsärskilda yttrande som de fackliga organisationernas företrädare fogat tillutredningens slutbetänkande, i vilket betonas, att inga förbättringar skulleuppnås genom att skolchefer, övriga skolledare och lärare fick kommunaltreglerade anställningsvillkor. Tvärtom skulle en sådan ålgärd skapa enberättigad oro hos dessa personalkategorier för atl ställas i ettberoendeförhållande till lokala instanser som skulle rimma illa med kravet påen självständig och kompetent lärarkår. /SR förordar vidare att ställföreträdariagengörs tillämplig även på syo-funktionärer. TCO anför att TCO tidigare avvisat förslag lillförändringar i tillsättningen av lärare och skolledare och inle finneranledning all nu ändra sin inställning. TCO avstyrker således alttillsättningsbesluten förskjuls från central och regional nivå lill skolslyrelsenivå.Personalfrågor måste lösas Prop.1980/81:107 128 enligt de regler som gäller för förhandlingar på detberörda området. Utredningen har inte beaktat delta. i anser atl endecentralisering av alla skolledartjänster lill länsskolnämnderna börövervägas. kommun däremot anser att SÖ är en naturligtillsättningsmyndighet för samtliga skolledartjänster utom de arvoderade sludierektorstjänslerna. kommun anser all det föreslagna förfarandet lättger upphov till orättvisor med lokalpatriotiska bedömningar och skulle äventvinga fram stora lönejusteringar på den kommunala ijänslemannasektorn. Flenskommun anför att tjänstetillsättningarna på statens område är administrativtbetungande och kräver tillgång fill en expertis, som i varje fall de mindrekommunerna inte har. Dispensärenden bör med hänsyn lill vikten av enhetligpraxis handläggas av en central myndighet. och kommuner delar den uppfattningsom anförs i reservation av Hans Nyhage och avstyrker därför förslaget. SSK föreslår alt kommunerna beslutar själva om dispens vidlillsätlning av tjänst. Förslagel har avstyrkts av SÖ, länsskolnämnderna iSödermanlands. , , , och . Älvsborgsoch saml kommim. vilka anser att frågor rörande dispensbör avgöras av slallig myndighet. SÖ anför all lärarbristproblem inte kan lösas med hjälp avdispenser. Andra möjligheter att ta tillvara icke lärarulbildade personerserfarenheter än atl dispensvägen göra dem till lärare måste därför sökas. När SSKföreslår alt behörighetskrav och befordringsgrunder skall regleras av stateninstämmer SÖ i delta. En konsekvens härav bör dock bli. atl dispens frånbehörighetskraven också förblir en fråga för statliga myndigheter. Dispens isamband med lillsätlning av viss tjänst bör fortsättningsvis, liksom ,meddelas av länsskolnämnden och s. k. generell dispens av SÖ. SÖ framhåller atlmöjlighet finns att väsentligt förenkla och schablonisera de numera alltförkrångliga behörighetsbestämmelserna. Genom tilläggsbestämmelser ochövergångsbestämmelser med mycket hög detaljeringsgrad har de nu gällande behörighetsföreskriflernablivit så invecklade att de mera motverkar än främjar sill syfte. Engenomgripande översyn bör därför komma till stånd. SSK föreslår att större vikt läggs vid den s.k. fjärde befodrings-grundenän f. n. Merparten av remissinstanserna har inle särskilt berörtdenna fråga. De som ulan särskild kommentar tillstyrker SSK:s förslagbeträffande tillsättningen av ordinarie lärare enligt alternativ 2, vilketflertalet remissinstanser gör, kan således anses inte ha haft något att erinramot förslaget. SÖ, länsskolnämnderna I , , Gotlandsoch län, och samt ,, , , , , , Prop.1980/81:107 129 Lunds, , , , och Hallstahammarskommuner har uttalat sig till förmån för förslaget. i tillstyrker men villbetona alt endast sådana icke numeriskt mätbara meriter som är klart relevanta lilltjänsternas beskaffenhet och skolans särskilda behov skall beaktas. ochKramfors kommuner understryker vikten av att den s.k. flärde befordringsgrundenfår tillmätas större värde. De diskussioner som förts om en betygsfrilärarutbildning visar att lärarkandidater ej vill godkänna enbetygsättning för sin del. Hur skall då en meritvärdering utanbetyg kunna åstadkommas. Andra kriterier måste kanske införas. Det är därförskäl i alt söka förändra synen på meritvärdering. kommun förordaratt fjärde befordringsgrunden tillämpas oftare än f. n. men att den får enfastare substans. kommun anser att.ett överförande till kommunalnivå av tillsättningen av lärare måste kombineras med en förändring av meritvärderingssystemet. Ystads kommun understryker att den fjärdebefordringsgrunden måsle användas med största urskiljning. kommun anseratl en konsekvens av att den fjärde befordringsgrunden ges större utrymme kanbli elt mer utdraget tillsättningsarbete. förutsätter atl direktiv ges, som ger fjärdebefordringsgrunden ökat värde vid tillsättning av lärartjänster. TCO anser att frågan om former för ledigförklarande, urvalbland sökande med hänsyn till specialisering, företrädesrätt osv. torde fånärmare övervägas sedan principbeslut fattals om en omläggning avlärarutbildningen. SäCO/SR avvisarförslaget. i ifrågasätter förslaget. Detfinns ej skäl att ändra vägningen av denna befordringsgrund därför atltillsättningen av ordinarie tjänster övergår från statlig till kommunalmyndighet. i anför att den fjärdebefordringsgrunden kan få alltför stor urvalstyngd och menar atl sökande till lärar-och skolledartjänster kan uppställa elt absolut krav på atttillsättningsärenden handläggs med en objektiv bedömning ulan snedblickar påovidkommande synpunkter. menar att del föreligger risk för attsubjektiva omdömen kan bli avgörande. Liknande synpunkter har skolstyrelsen i Skurupskommun framfört. i län är inte beredd att tillstyrkaall ökad vikt läggs vid fjärde befordringsgrunden. Även länsskolnämnden i och kommunifrågasätter förslaget. Det avstyrks vidare av , och kommunerliksom av . SFSförordar att de grundläggande kraven på meritvärderingssystem skall vara 1.objektiv meritvärdering, 2. riksrekrytering, 3.överklagnings-räU. 9 Riksdagen1980/81. Prop.1980/81:107 130 SFS anser vidare alt skolförordningens trebefordringsgrunder bör omarbetas så att tre nya meritgrunder skall gälla vid tjänstetillsätlningav lärare, att den första befordrings-meritgrunden skall vara tjänst somlärare, att den andra skall vara annan arbetslivserfarenhet, att den tredjeskall vara studier, att ett Ijärde urvalskriterium införs avseende den sökandesspeciella meriter, att ett femte införs avseende den sökandes ålder, atl ingaextra meritpoäng erhålls för betyg utöver godkänd för studier. SSK anför att förslaget om lärartillsältning innebär attkommunerna måste svara för den samordning som krävs så atl en sökande inle tillsättspå flera tjänster. Skäl kan finnas atl överväga alt underiätta samordningengenom en central service. Denna kan ombesörjas av i.ex. i anser inle bara attmeritkontoret bör vara kvar utan också att det bör utökas så att samtliga somsöker tjänster, icke-ordinarie såväl som ordinarie, kan få meritbesked frånmeritkontoret all foga lill sina ansökningshandlingar. Även länsskolnämnden i , , ,och kommuner förordar all meritkonloret skall varakvar. Länsskolnämndeni har noterat atl utredningen i fråga om behovet av centralservice framställer SÖ och som utbytbara. mening måsle en decentralisering leda till en flyttning frän centralnivå till underliggande och då i siörsla möjliga utsträckning till lokal. 1 denmån ansvar måsle ligga på central eller regional nivå bör det ligga panuvarande statliga myndigheter. Det finns ingen anledning att låtakommunförbunden träda i myndighets ställe, eftersom det inle skulle leda lillstärkt självständighet hos kommunerna. Även länsskolnämnden i påpekar altsamordningen vid tjänstetillsättningar blir avsevärt mera komplicerad omkommunerna själva skall sköta den. Ystads kommun påpekar behovet av interkommunalasamordningsfunktioner, då samma lärare söker lärartjänst i skildakommuner, som ersätter nuvarande statliga. Falu kommun har ingenting emol all samordningsservicemellan kommunerna utförs av SÖ eller . i anser det vara bådemöjligt och befogat att lägga upp elt centralt lärarregister. Det skulleförslagsvis åligga de enskilda lärarna alt hålla de egna personuppgifternaaktuella. i förordar att länsskolnämndernafår utökade resurser för fortbildning av bl. a. lärare, kuratorer, psykologer m.fl.eftersom de flesta kommunerna i landet är för små eller har för fåbefattningshavare av en och samma kategori för all fortbildning inom kommunenskall vara meningsfull. 1980/81:107 131 SSK:suttalande om all del inle är realistiskt alt nu föreslå omedelbara modifieringarav statsbidragssystemet samt att det är angelägel att man följer upp effekternaav del nuvarande syslemel innan man beslutar sig för att förändra det stöds avnästan alla remissinstanser. Uttalande för allnuvarande system kan behöva ersättas har gjorts av endast etl parremissinstanser. förslag har SSK skisserat ett prestalionsrelateral statsbidragssystem påsikt. Många remissinstanseravstår från att kommentera eller ta ställning till modellen med det elevbaseradestatsbidragssystemet under hänvisning till att det nuvarande statsbidragetinfördes så sent som den . Andra uttalar sig i och för sig positivtom det elevbaserade stalsbidragel men hänvisar till det infördasystemet och slutligen andra avvisar förändringar med anledning av att det nyasystemet lillämpas första / 79. Flertalet remissinstanser har avståttfrån all ta definitiv ställning. Av dem som uttalat någon åsikt i frågan, dvs. etl80-tal instanser, har flertalet ansett att modellen har övervägande fördelaroch därför lämpar sig för en fortsalt utveckling. Utredningens förslag attutbetalningen av statsbidraget skall ske helt under löpande redovisningsår har endasimött positiva kommentarer. Många betonar del angelägna i att statsbidraget tillgrundskolan inte bakas in i skatteutjämningsbidrag utan även i forlsältningen specialdestineras. Många har vidare uttrycktoro för all glesbygdskommunerna skulle bli missgynnade av statsbidrag enligtutredningens modell. Alt kommuner som har särskilt slor andel invandrare,handikappade eller sociala problem behöver speciella resurser har ocksåbetonats av ganska många remissinstanser. Innan elt nyttstatsbidragssystem beslutas bör del, påpekar vissa remissinstanser, föregås avanalyser och försök, varvid man särskilt bör beakta bidragsutfallet jämfört mednuvarande system. Många kommuner har betonat atl del inle får bli fråga om en övervältringav kostnader på kommunerna. SSK anser all en ökad schabloniseringav statsbidraget skulle medföra etl minskat behov av revisionsinsalser. RRV anför att åtminstonenär det gäller förvaltningsrevision är detta knappast korrekt. Genom att kravenpå bl. a. utvärdering av skolans resultat kommer att öka i takt med schabloniseringenav bidraget, är det rimligt att anta atl även granskningen av bl.a. denutvärdering, som skolans myndigheter fullgör, kommer att öka i betydelse. Detbör påpekas atl även SÖ:s revisionskontor kan bedriva förvaltningsrevision vidsidan av sin redovisningsrevision. Inteheller SÖ delar utredningens uppfattning att den ökade schabloni- Prop.1980/81:107 132 seringen av statsbidraget torde medföra minskal behov avrevisionsinsatser. Det är snarare fråga om att såväl den kommunala som denstatliga revisionen bör ges en mer förvaltningsrevisionen inriktning. SÖpåpekar vidare atl det fortfarande finns behov också av en redovisningsrevisioninom området från statens sida. Denna revision bör dock i första hand inriktaspä den interna kontrollen - på såväl statlig som nivå -saml på denkommunala revisionen inom området. SSK menar att principen om ett samlat kommunalt driftansvarinnebär atl inga andra slalliga regler om skolväsendets kommunala ledning börfinnas än skollagens bestämmelser om skolstyrelser och utbildningsnämnder. Föratt få en spridning av beslutsfallandel kan man utnyttja kommunallagensbestämmelser om delegation. De nuvarande lagbestämmelserna medger dock endastdelegation lill avdelning inom skolstyrelsen, till enskild ledamot ellersuppleant i skolstyrelsen eller lill tjänsteman hos kommunen.Delegationsrätten bör vidgas så att del blir möjligt alt delegera viss beslulanderälllill grupp av tjänstemän eller fill partssam-mansalla organ. SSK föreslår ocksäalt man bör redan från början lägga fast vilka ärenden som alltid skall avgörasinom rektorsområdet eller skolenheten och av vem eller vilka. i och menaratt kvarvarande statliga bestämmelser om hur verksamheten på niväskall organiseras förenklar planering och beslutsfattande. säger atl erfarenheler tydligt har visat att elt centraltutfärdat regelsystem som uppifrån och detaljmässigl styr en verksamhet kanmotverka förändringar av de slag som önskas. Beprövad erfarenhet visar ävenatt elt ökat lokalt ansvar och närhet fill problemen lättare ger de önskadeförändringarna. Detla lalar för en fortlöpande decentralisering såväl frånstat till kommun som inom kommunerna. SÖinstämmer i att man även fortsättningsvis centralt i förtaltning skall regleravilka frågor som skall avgöras inom rektorsområdet/skolenheten liksom av vemeller vilka/vilket organ. Skälet härför är atl kommunallagens möjligheler inleinnesluter delegation till grupp av tjänstemän eller lill ett organ medföreträdare för t. ex. personal och elever. En del redan befintliga organ enlig3 kap. skolförordningen (konferenskapillel) har sådan konstruktion. i län delar utredningensuppfattning att ell fullt genomfört kommunall huvudmannaskap medför altkommunallagens bestämmelser måste ses över. Liknande synpunkter framförs av SPN,, , och kommuner och . 1980/81:107 133 SSK föreslår att den instruktion för skolchefen som nufinns i skollagen och skolförordningen ersätts av lokala instruktioner ochbefattningsbeskrivningar. SPN, länsskolnämnderna i , samt . , , Svalövsoch kommuner, slalskontrollkommittén och m.fl.tillstyrker förslaget. anser att skollagens ochskolförordningens bestämmelser om skolchefer bör kunna beskäras avsevärt.Primärkommuner och landsting är kompetenta atl själva utforma sinadministration. Viktigt är att man inte som har skilda regler för landstingoch primärkommuner utan utformar de regler som eventuellt blir kvar lika.Liknande synpunkter framför . kommun tillstyrker förslaget underförutsättningen att behörighetskraven för tjänsterna regleras centralt. komniun anser atl antalet statsbidragsberättigadetjänster jämte lönenivå bestäms av staten. Liknande synpunkter framförs av länsskolnämndeni och kommun. a. , , och kommuneravstyrker förslaget. SSK säger att genom den lokala instruktionen skallkommunen kunna uppdra åt skolchefen att också vara chef för annan verksamhet änskolan, som lagts under skolstyrelsens förvaltning. förutsätter att den förvaltning som svarar fören tredjedel av varje kommuns samlade verksamhet regelmässigt måste ha enförvaltningschef på heltid för skolförvaltningen. Liknande synpunkter försfram av länsskolnämnden i län samt och kommuner. SÖ framhåller atl planering, uppföljning och utvärderingblir angelägna kommunala uppgifter då ansvaret för skolan vidgas. De påverkarledningsresurserna i kommunerna och inom rektorsområdena. Inom den kommunalaskolledningen måste del finnas kvalificerad personal som kan avsättatillräcklig tid för att leda utvecklingen av kommunens skolväsende, dra i gångförsöksverksamhet och planera för fortbildning av skolans personal. SAF anför att i en decentrahserad skola kommerskolledningsfunktionen att få en annan karaktär än den nuvarande. Uppgifternablir i mindre utsträckning förvaltningsmässiga, utan utvecklas mot en planerande,styrande och uppföljande funktion. ställer nya krav på skolledarna. Delhade varit önskvärt alt SSK hade redovisat mera utföriigt vad dess övrigaförslag till förändringar innebär för den framlida skolledarrollen. i säger atl innehållet iförslaget kan komma att leda till en utökning av personal vid de cenirala skolkanslier na. Liknande synpunkter förs fram av , , ,och kommuner, länsskolnämnden och i Gävleborgslän. 1980/81:107 134 , Ålvsborgs läns landsfing och statskontrollkom-mUténm.fl. anser att kommunerna bör ha ansvaret för fortbildning av allskolpersonal. kommun delar utredningens syn i fråga om ansvarsfördelningenför fortbildning, men vill betona vikten av att staten svarar för allmännariktlinjer, samordning, rådgivning och service vid fortbildningens uppläggning. i menar all en följd avförändringarna mot ett ökat kommunalt ansvar blir att kommuner och landstingsjälva måsle planera fortbildningen av all skolans personal. Eftersom dettaställer krav på kvalificerad personal som ansvarar för fortbildningen, börlandstinget självfallet samordna denna verksamhet med den fortbildningsverksamhetsom har byggts upp för övriga anställda inom , framför allt förvårdpersonalen. kommun påpekar att det är viktigt främst för demindre kommunerna, att SÖ:s och länsskolnämndernas uppgift i ansvar förhittillsvarande fortbildningsverksamhet består. Bl.a. de s.k. uddalärargrupperna måste få sin fortbildning, vilket de mindre kommunerna inte kanklara ensamma. Länsskolnämnderna m.fl. har i stort klarat den uppgiften bra.Dessutom behövs också ett organ för samordning av fortbildningen inom länet.Fortbildningen får därigenom också en koppling till länsskolnämnden sompedagogiskt resurscentrum. SÖ och länsskolnämnden i avslår från attföra fram närmare synpunkter pä fortbildningsfrägorna i avvaktan på LUT 74:sbetänkande. Krav på ökade resurser, personella och ekonomiska, försfram av de allra flesta remissinstanserna. SÖ understryker att sådana uttalanden som fästeruppmärksamheten på åtgärder för ökat kommunalt ansvarstagande också i vissahänseenden medför ökade kostnader i kommunerna. Det är synnerligen angeläget atlkommande delegeringsåtgärder beslutas i full insikt om kostnadseffekter och medklara lösningar av var kostnadsansvaret skall ligga. framhåller alt den kommunalaskolförvaltningen uppvisar olikheter i sina förutsättningar att ta emol nyaarbetsuppgifter, kvalitativt och kvantitalivt. Elt ökat behov av personal,utbildning och fortbildning kommer att uppstå. Den ökning av resursbehovet, sommåste anses ofrånkomlig, bör dock hållas inom en rimlig nivå om utvecklingensker stegvis och efter en genomtänkt plan. Decentraliseringen från statligamyndigheter måste därför samordnas med den kommunala resursplaneringen.Därigenom ges möjlighet till viss begränsning av kostnaderna. En överföring avfrigjorda statliga resurser till kommunerna måste dessutom förutsättas, omoförändrad kostnadsfördelning skall vidmakthållas. och i samtFilipstads kommun anser att det ankommer på det fortsatta utredningsarbetet attnärmare analysera i vilken omfattning kommunernas kostnader kan beräk- 1980/81:107 135 nas öka och i vilken utsträckning den kommunalaförvaltningsapparaten påverkas av de reformer som belänkandet förordar. SSKföreslår atl bestämmelserna i skolförordningen om rektorer och studierektorer ivad avser bör utgå. Del är dock praktiskt att i skolförordningenange alt del är skolledningen som skall fatta beslut av viss art och också svaraför den dagliga ledningen. Några bestämmelser om antalet rektorer som kommunenfår eller skall ha behövs inte. Förslagettillstyrks av SPN, länsskolnämnderna i , , , Värmlandsoch län, Östergöfiands och , , , ,och kommuner samt i . Länsskolnämndeni anser att ett ökat kommunalt ansvar även i fråga omskolledningen i är en naturiig utveckling. Redan nu är friheten attanvända skolledarresursen slörre än vad som framgår av utredningen. Nämndenvill dock förorda en viss reglering av antalet skolledare, i varje fall underen övergångsperiod. Nämnden känner nämligen en viss oro för att skolan skullekomma atl få svårt atl hävda sitt behov av en skolledning av viss storlek, omen sådan fråga skall prövas vid en fri jämförelse med övriga kommunala organ. SAF anser atlen decentralisering också bör innebära större frihet för kommunerna att självai stora drag avgöra skolorganisationen. Det förutsätter - vad föreningenförstår - att nuvarande poängberäkningssystem med åtföljande arbelsområdesindelningavskaffas och alt skolorganisationen byggs upp på andra grunder. Erfarenheterfrån utvecklingen i näringslivet kan här ge vägledning. börbyggas upp med relativt små enheter med stor självständighet och med egetresultatansvar. Förslagetavstyrks av länsskolnämnden i och , ,i , samt och Sollefteåkommuner. Länsskolnämndeni påtalar tendensen att placera skolledartjänster vid dencentrala skolförvaltningen i kommunen i slällel för alt åstadkomma mindrerektorsområden med bättre kontakt mellan skolledare och personal elever -föräldrar. Denna centraliseringstendens bör motverkas genom bestämmelser ochgenom länsskolnämndens tillsyn. Länsskolnämndenoch i framhåller atl rektorerna har nyckelposterför elt väl fungerande skolväsende. Slora differenser mellan kommunerna i frågaom "reklorsläthel" skulle sannolikt innebära avsevärd risk för altkravet på en mellan kommunerna likvärdig utbildningsstandard skulleeftersättas. Enligt nämndens mening bör kommunerna visserligen ha en vissfrihet all besluta om antalet rektorstjänster liksom om antalet tjänster förbiträdande skolledare men denna frihet måste gälla inom ramar fastställda genomstatliga, centralt utfärdade föreskrifter. Prop.1980/81:107 136 kommun anser all några konkreta fördelar med attlåta kommunerna själva ta hand om organisationen av skolledningsfunktionen ikommunen inle finns. Den nuvarande organisafionen fungerar tillfredsställandeoch bidrar aktivt till alt de uppsatta utbildningspolitiskamålen hålls samfidigtsom ett fortlöpande förnyelsearbete mycket väl kan drivas inom de ramar somstatsmakterna dragit upp. SSK föreslår atl den statliga skoladministrationen främstskall utveckla skolan och förmedla erfarenheler. Den skall arbeta stödjande ochstimulerande. Den styrande och kontrollerande uppgiften tonas ned.