prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Från anslaget bestrids utgifter för olika former avlönsparande. Nya lönsparandel, numera benämnt sparande på vinstsparkonto, drarutgifter för vinslutlotlning och viss del av sparpremien bekostas också avstatsmedel. beslöt om en ny form av lönsparande s.k.skatiesparande (prop. 1977/78: I(x5, FiU 37, rskr 346, SFS 1978:423-429). Försåväl sparande på vinstsparkonto som skatiesparande bestrids från anslagetutgifter för informationskampanjer. svarar för administrationen av deolika formerna för lönsparande. Riksgäldskonlorets administrationskostnaderbestrids frän särskilt anslag under huvudtiteln och dess verk m. m.Kampanjverksamheten åligger den s. k. lönsparkommitlén, som är underställdriks-gäldsfullmäklige. Fullmäktige i riksgäldskonloret förordar i enlighet medframställning av lönsparkommitlén atl informationen om de tre lönsparformernatotalt bedrivs i ungefär samma omfattning som under innevarande budgetår menmed speciella insatser vad gäller sparandet på skattefondkonto. Fullmäktigeföreslår all 4 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Vid beräkningen av anslagetför informationskampanjer har förutsatts att sparinstituten även ifortsättningen själva bekostar en väsentlig del av sparinformationen. Informationenföreslås ges i huvudsak enligl hittillstillämpade linjer och med anlitande av annonsering samt genom broschyrer, film,TV och affischer. Inom vinslsparandet skall anordnas en årligvinslutlotlning. Utlotlning-en som bekostas av staten skall äga rum närmasl efter spararet. Vinstsumman skall uppgå till avsaidoökningen inkl. ränta och sparpremier under spararet på samtliga konton.För år 1980 beräknas nämnda beräkningsunderiag till ca . Medelsbehovet för vinster i utlottningeni beräknas mol denna bakgrund lill 80 milj. kr. Under /82 kommer vidare atl utbetalas ensparpremie på av den del av sparandel som fortfarandestår kvar på kontot vid utgången av eltvarl av . Premien bekostasav staten och bankerna med hälften vardera. Statens kostnader försparpre-miering beräknas lill 25 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 10 49 Fullmäktige förordar sålunda all lill Lönsparandem. m. anvisas ell förslagsanslag av 109 milj. kr. för budgetåret1981/82. Jag har ingen erinran mot fullmäkfigesberäkningar av medelsbehovet för vinslutlotlning och sparpremiering försparandel på vinstsparkonlo. När det gäller de särskilda insatserna för atlöka informationen om de olika sparformerna anmälde jag ibesparingsproposilionen (prop 1980/ 81:20)alt en minskning av anslaget bör kunna ske. Min bedömning grundar sig på att en höjning av informationsanslagetskedde i samband med introduktionen av skatlesparandet. De särskildaintroduklionsinsatserna för detla sparandeär nu genomförda varför en minskning av anslaget med 1 milj. kr. Informationsinsatsernakommer därför att /82 uppgåtill 2,5 milj. kr. Dessa medel bör även i fortsättningen koncentreras på informationen om skaltefondsparandet. Detsammanlagda anslagsbehovet uppgår således lill 107,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Lönsparande m.m. för /82anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 10 8 Ekonomiska attachéer 8 Kommittéerm. 9Statistiska centralbyrån: 10 Statistik, register och prognoser 36 Folk- och bostadsräkning 1980 47 m. m. 48Lönsparande m. m. Bilaga 11 till budgetpropositionen 1981 Prop. Budgetdepartementets verksamhet avser främslberedning av frågor om skatteväsendet och samordning av alla frågor som rör statens budget. Vidare omfattar verksamheten frågor om skatteutjämningsbidragm.fi. generella statliga bidrag till den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiskafrågor. Till departementets verksamhetsområde hör också frågor om rationalisering och revision inom statsförvaltningen vilketinnefaltar de med rationaliseringen nära sammanhängande frågorna om användningenav ADB i statens verksamhet. Vidare omfatlar verksamheten frågor om arbets- ochanställningsvillkor i offentliga anställningar samt personaladministraliva och personalpolitiskafrågor för statligt anställda. Slutligenhör också frågor om lokalförsörjning för statliga myndigheter och om samhällsinformation lill budgetdeparlementets verksamhetsområde. De förslag till utgifter inom budgetdeparlementets verksamhetsområde som läggs fram för /82 omfattarca 14407 milj. kr. Delta innebär en ökning med ca 535 milj. kr. iförhållande till motsvarande utgifter underinnevarande budgetår. Ökningen sammanhänger främst med ökade utgifterför skatteutjämningsbidrag. För nästa budgetår utgör bidragen till denkommunala sektorn liksom tidigare denstörsta utgiftsposten. Utgifterna för dessa bidrag ökar med ca 485 milj. kr. till sammanlagt ca 10860 milj. kr. Anslaget lill skatteutjämningsbidrag har beräknats ökamed I 860 milj. kr. Denna stora ökning hänger samman med reformeringen avskatleutjämningssystemet . Utgifterna för allmänna bidrag lillkommunsektorn nästa budgetår påverkasvidare av kompensationen för minskat kommunall skalleunderiag i anledning av 1970 och skaltereformer. 1anslutning lill genomförandet av den s. k. förenklade beräkningen av detkommunala skatteunderlaget, vilket påverkar kommunsektorns inkomsterfrån kommunalskatt fr. o. m. ,slopas enligt beslut de båda kompensalionsbi-dragen. Minskningen i statsbidragsgivningen medanledning härav uppvägs för kommunsektorns del av ökade inkomster frånkommunalskatt. /82belastas således endast med en halvårseffekt när det gäller dessa bidrag. Slutligen bortfaller ur statsbudgetenell särskilt statsbidrag 1 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 111 2 underår 1980 som utbetalas lill delandstingskommuner och landstingsfria kommuner som inle får någotskatteutjämningsbidrag. Medelsbehovet för nästa budgetår minskar ocksågenom bortfall av kostnader isamband med allmänna fastighetstaxering och genom minskade kostnader för investeringsbidrag. Däremotökar medelsbehovet för byggnadsarbeten för statlig förvaltning och för anskaffningav ADB-utrustning genom att tidigarereservationsmedel har förbrukats. Rationalisering och revisioninom statsförvaltningen, m. m. Del centrala ansvaret för rationalisering ochrevision inom statsförvaltningenligger på statskontoret resp. riksrevisionsverkei. För verksamheten inomförsvaret gäller dock särskilda bestämmelser. Statsmaklerna har tagitställning till statskontoretsuppgifter och verksamhetsinriktning (prop. 1979/80:124, FiU 1979/80:26, rskr 1979/80:308). Statskontoret skall varacentral förvaltningsmyndighet förrationalisering, administrativ utveckling och ADB i den civiladelen av statsförvaltningen samlsvara för anskaffning av ADB-utrustning. En kommitté tillkallades för alt utarbeta ett förslag lill organisation m. m. för statskontoret. har slutfört sitt arbeteoch redovisat delta i en rapport (DsB 1980: 16) Statskontorets organisation m.m. Överväganden och förslag samt ställningstaganden tilldessa redovisas i prop. 1980/81: 101 omtilläggsbudget II lill statsbudgetenför innevarande är. Dessa innebär bl.a. en ny programindelning för statskontorels verksamhet fr. o. m. nästa budgetåroch att en översedd organisation skall börja tillämpas redan under innevarande budgetår. Några yllerligare resursertilldelas inte statskontoret i samband med detta. Uppgifter och verksamhetsform fördalamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) har behandlats avflera ulredningar. 1978/79:121 om användningen av ADB i statsförvaltningen redovisades de riktlinjer för bl.a. utveckling och drift av ADB istatsförvaltningen som regeringenavsåg att tillämpa. Dessa riktlinjer, som i här berörda delar anslöt sig lill (FiU 1978/79: 34, rskr 1978/79: 339), påverkarförutsättningarna för DAFA:sverksamhet. Vidare har monopolutredningen i betänkandet (Ds B 1979: I) Datakonkurrens behandlatfrågan om DAFA:s särställning ochdärmed sammanhängande frågor. Slutligen har belyst förulsältningarna för DAFA alt verka ikonkurrens samt olika organisatoriska former som kan länkas för verksam.heten. Fråga har väckts om inte DAFA av flera skäl bordeombildas lill aktiebolag.Rent principiellt är DAFA:s verksamhet av sådan art all den lämpar Prop.1980/81:100 Bilagall 3 sigför alt drivas i aktiebolagsform. Avgörande skäl talar dock emol en ombildningav DAFA lill aktiebolag. DAFA föreslås därför behålla sin ställning sommyndighet. DAFA bör dock ges slörre handlingsfrihet i olika avseenden. avser alt fortsätta omorienteraverksamheten mot sådana förhållanden inom statsförvaltningen som har storbelydelse för atl realisera behovet av omprövning och omprioritering avoffentliga åtaganden. uppgifter under /82kommer dessulom atl utökas genom att riksrevisionsverkei skall svara för denexterna revisionen av affärsverkens redovisning och bokslulshandlingar. För att begränsa och underiätta det uppgiftslämnande avolika slag som förelag, organisationer och offentliga organ måsle lämna lillmyndigheter m.fi. inrättades under /78 en särskild delegation,delegationen för förelagens uppgiftslämnande (DEFU). Statsmyndigheterna ärskyldiga atl anmäla krav på ny eller utökad uppgiflsinsamling till delegationen.Mol bakgrund av de erfarenheler som har vunnits avdelegationens arbele skall statsmaklerna ta ställning till vilken inriktningfortsatta åtgärder på delta område bör ha. Det är myckel angelägel atl de slalliga myndigheterna genomsin norm-givning m. m. inte åsamkar bl. a. kommunerna ökade kostnader.Föreskrifter härom finns i kungörelsen (1970:641) om begränsning imyndigheternas rätt att meddela föreskrifter, anvisningar och råd. Enligt kungörelsen får statliga myndigheter inle ulanregeringens medgivande ge ändrade eller nya föreskrifter, anvisningar ellerråd som kan leda till direkta eller indirekta kostnadsökningar i den verksamhetsom berörs. Del åligger alt följa myndigheternastillämpning av begränsningskungörelsen. De myndigheter som under budgetåren 1980/81 och 1981/82planerar att ge ut nya eller ändrade föreskrifter etc. som kan leda lill nyaeller ökade kostnader har ålagts att redovisa dessa planer i samband medanslagsframställningarna för /82. Härigenom har möjligheterskapats alt mera samlat bedöma hithörande frågor. Skatte-och kontrollväsen m. m. väl fungerande skattesystem är av stor belydelseför samhällets verksamhet. Organisationen för beskattning och uppbörd förbättrassuccessivt. Åtgärder för alt hindra skatteundandragande i olika former ärdärvid ett väsentligt inslag. Taxerings- och kontrollorganisationen gessuccessivt ökade resurser. i första instans har underen följd av år byggts ut genom att länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna fått betydande personalförstärkningar. Prop.1980/81:100 Bilagall 4 svarar för den centrala ledningen avbeskattnings-, uppbörds- och ifolkbokföringsväsendel. En huvuduppgift förverkel inom skatteområdet är alt verka för en effektiv, rättvis och likformigbeskattning. Denna uppgift fullgör verkel genom kontroller, genom råd, anvisningaroch föreskrifter, genom information till myndigheter och allmänhet samt genomen konlinueriig anpassning av organisation och arbetsformer inom skatteväsendettill utvecklingens krav. Betydande medel anslås också inom årets återhållsammabudgetförslag till utbildningsverksamhet inom skatteområdetoch till information om skatte- och folkbokföringsfrågor. Vid beslutades om dels riktlinjer fören ändrad skatteadministration och taxering i första instans, m.m. (prop.1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229), dels ell nytt syslem för automatiskdatabehandling inom folkbokförings- och uppbördsväsendet (prop. 1975:57, SkU1975: 32, rskr 1975: 230). Besluten innebär bl. a. alt alla deklarationer skallgranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelseeller lokal skattemyndighet. Skatteadministrationen effektiviseras bl. a. genomell väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningen och laxeringen. Den nyataxeringsorganisalionen har börjat genomföras vid taxering. Under årenföre övergången bedrevs elt omfattande utrednings- och utvecklingsarbete avriksskatteverket och statskontoret inom ramen för det s. k. ;numera bedrivs arbelel med alt fullfölja taxeringsreformen inomriksskatteverkets ordinarie organisation. Verkets möjligheter all effektivtfullfölja reformarbetet och atl kontinuerligt anpassa ADB-systemen och andrarutiner efter fortlöpande förändringar i skattesystemet förstärks i åretsbudgetförslag. Inom det nya ADB-systemet för folkbokföring och beskattningfinns - förutom 21 regionala datorer - en central dataanläggning som ärplacerad hos . Den sektion inom verket som svarar för driftenav centraldatorn får förstärkningar som går utöver vad riksdagenlidigare beslutat om (prop. 1976/77:25 bil. 6, SkU 1976/77:10, rskr 1976/77:62). fär till nästa budgetär möjligheteralt stödja kronofogdemyndigheterna dels i de fall indrivningsärenden ärovanligt komplicerade eller om de har förgreningar över etl flertalkronofogdedislrikt, dels när det finns behov av särskild ekonomisk expertis.Syftet med detta är all effektivisera indrivningen av skatter och avgifler. har under innevarande budgetår fåttett särskilt medelstillskotl för all göra en undersökning omskalleundandragandets former och omfattning som brottsförebyggande rådet harinitierat. Det är första gången som skattemyndigheterna medverkar i en sådanundersökning. Arbelel fortsätter även under /82. 1 årets budgetförslag förstärks även länsstyrelsernasmervärdeskatleen-heler i storstadslänen med tanke på den stora andel av statensinkomster som mervärdeskatten svarar för. 1980/81:100 Bilagall 5 administrationav punktskatter förstärks i samband med att verket har sett över organisationoch arbetsformer rörande punklbeskallningen. Regeringen har också nyligenmedgett att bedriva fortsatta överväganden om ett ADB-stödinom den indirekta beskaltningen. För att stimulera näringslivels investeringar imaskiner och inventarier får skattskyldiga som driver rörelse, jordbruk ellerskogsbruk och som t. o. m. utgången av anskaffat eller tillverkatmaskiner m. m. under vissa förutsättningar elt särskilt investeringsavdrag om25 % av anskaffnings- eller tillverkningskostnaden vid laxeringen till statliginkomstskall. Om en skatlskyldig inte alls eller bara delvis har kunnatutnyttja investeringsavdraget kan han i stället få elt skattefrittinvesteringsbidrag motsvarande av anskaffnings- ellertillverkningskostnaden. För att ge exlra stimulans ål näringslivetsbyggnadsinvesteringar har statsmakterna också skapat en möjlighet atl få etltidsbegränsat investeringsavdrag även för byggnadsinvesteringar (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79:19, rskr 1978/ 79:107). Avdraget medges avsådana kostnader som nedläggs för ny-, till- eller ombyggnader av fastigheter irörelse, jordbruk eller skogsbruk undertiden oktober 1978-mars 1980.Byggnadsarbetena måsle dock ha satts igång under liden oktober 1978-september1979. Företag som inte kan utnyttja avdragsrällen för byggnadsinvesteringarnakan i stället - på samma säll som när del gäller maskininvesleringarna - få ell4-procentigt slalligl investeringsbidrag. Ärenden om investeringsbidrag prövas avriksskatteverket. Bidragen betalas ut från etl anslag underbudgetdeparlementets huvudtitel. Anslaget beräknas lill 85 milj. kr. för nästabudgetår, vilket innebär en minskning med 145 milj. kr. sammanhängande med attden bidragsgrundande tidsperioden inte har föriängls i samband med attstatsmakterna beslutat om nya möjligheter för investeringsavdrag. Skatteutjämningsbidragtill kommuner m. m. har beslutat om en omfattande reformering avskatteutjämningsbidragen till kommuner och landstingskommuner under åren 1980.1981 och 1982 (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35. rskr 1978/79:335 och prop.1979/80:90, FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287). Skatteutjämningsbidragen för kan beräknas uppgåtill totalt 8433 milj. kr. varav 4800 milj. kr. 3495 milj. kr.till landstingskommunerna och 138 milj. kr. lill kyrkliga kommuner. Igenomsnitt för landel beräknas skatteutjämningsbidragen ulgå med ca 1016 kr.per invånare eller omkring 3: 30 per skattekrona . Syfiet med bidragenär atl motverka skattekrafts- och kostnadsskillnader och därmed utjämna skillnaderi ekonomiska förutsättningar. Skatleutjämningssystemet är ett av de främstamedlen för alt skapa förutsättningar för en i möjligaste mån likvär- Prop.1980/81:100 Bilagall 6 digkommunal service i olika delar av landel. Den största betydelsen harskatteutjämningsbidragen för , för norrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av landel. De största bidragsökningarna genomskatteutjämningsreformen fär de södra och mellersta delarna av landel. Genom beslut om en förlängning igenomförandet av skatteutjämningsreformen har 145 kommuner och ältalandstingskommuner för fått särskild kompensation med sammanlagtinemot 128 milj. kr. Dessulom har regeringen beslutat om extraskatteutjämningsbidrag med över 98 milj. kr. till ekonomiskt svaga kommuner. Skatteutjämningsbidragen till kyrkliga kommuner harfr.o.m. skrivits fram med en årlig ökning på av de belopp somutgick . Denna teknik är statisk och har lett lill vissa inle önskvärdaeffekter eftersom den inte tar hänsyn lill alt de kyrkliga kommunerna harutvecklats olika. Bidragen har således inte längre en tillfredsställandeskatteul-jämnande funktion. Mot den bakgrunden har beslutat(prop. 1980/81:20, FiU 1980/81: 13, rskr 1980/81:88) all reducera skatteutjämningsbidragentill kyrkliga kommuner är 1982 i förhållande till de bidrag som utgårår . Vidare skall inte belopp understigande . För allförhindra att någon kyrklig kommun drabbas oskäligt hårt kommersärskild kompensation all utges inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag såatt ingen kyrklig kommun får bidraget sänkt från föregående år med mer än vad sommotsvarar per skallekrona. Chefen för kommundepartementel har nyligentillkallat en särskild utredare med uppgift bl. a. all inom ramen förkyrkofonden tillskapa etl övergripande utjämningssystem för kyrkliga kommuner. beslutade (prop. 1979/80:58, SkU1979/80:20, rskr 1979/80: 137) om den s. k. förenklade beräkningen av detkommunala skatteunderlaget i enlighet med vad som hade föreslagits ipropositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin. Beslutet innebär atlinkomsterna från kommunalskatt ökar genom atl kommunsektorn fr.o.m.1981 års taxering tillförs skalleunderlag från beskattade förmåner där skatteni dag i sin helhet tillfaller staten. höjs grundavdraget vid denkommunala inkomsttaxeringen från . och skatlebortfallsbidragetför skattereform saml kompensationsbidragel skattereformslopas. Härigenom uppnås övergångsårel 1982 neutralitet. 1979/80:58framhölls bl. a. dock alt de successivt ökade inkomsterna för kommuner ochlandstingskommuner som kommer att bli resultatet av denna reform får beaktas ide överläggningar som skall hållas i fortsättningen mellan regeringen ochkommunförbunden. Det konstateras också atl del kan bli aktuellt med en ny anpassningav del kommunala grundavdraget resp. den särskilda statliga skattereduktionenom de skattepliktiga förmånernas omfattning ökar mer markant . Prop.1980/81:100 Bilagall 7 Kommunsektorns reala utveckling har under senare årtilldragit sig ett allt slörre intresse. träffades enöverenskommelse mellan regeringen och kommunförbunden om en preciseradriktpunkt för bl. a. utvecklingen av den kommunala konsumtionens volym. Införår 1981 beslutade (prop. 1979/80:90, FiU 1979/80:25, rskr1979/80: 287) om en förlängning i genomförandet av skatteutjämningsreformensamtidigt med atl ett anlal specialdestinerade statsbidrag reducerades iomfallning. Åtgärderna syftade tillalt genom en reduktion av del finansiella utrymmet i kommunsektorn hållatillbaka volymökningar. och därefter laderiksdagen fast preciserade riktlinjer för den kommunala verksamheten (prop.1979/80:150. FiU 1979/ 80:40, rskr 1979/80:421). Dessa innebär bl. a. en starkbegränsning av den kommunala verksamhetens ulbyggnad . har uppvisat ökningstakter i denkommunala konsumtionens volym som vida överstiger den överenskomna nivån på . synes en dämpning komma att ske jämfört med utvecklingenunder senare är. Den budgeterade volymökningen ligger på . Detsamhällsekonomiska utrymmet för ökning av den kommunala konsumtionen har dockvisat sig vara avsevärt myckel mindre än vad som kunde bedömas så sent somvåren 1980. För den första hälften av 1980-lalel anger 1980 årslångtidsutredning (SOU 1980:52) elt utrymme på endast en procents ökning perår. För att få ned volymutvecklingen erfordras kraftiga ålgärder från stat ochkommun. har beslutat om genomförande avden sista delen av skatteutjämningsreformen med en ökad medelsöverföring tillkommunsektorn på som en direkt följd av regeländringen.Sammantaget med automatiken i skatteutjämningssyslemel ökar bidragen mednärmare tvä miljarder kronor . De kommunalekonomiska frågorna inför år1982 kommer all behandlas i en särskild proposition efteröverläggningar med kommunförbunden. Efter överläggningar mellan regeringen ochkommunförbunden med bl. a. utgångspunkt långtidsutredning kommerriksdagen att även föreläggas redovisning i fråga om den realautvecklingen av den kommunala verksamheten och de åtgärdersom krävs för att dämpa volymexpansionen så atl den kan hållas inom samhällsekonomisktgodtagbara ramar. 1 bilagan 2 till budgetpropositionen (budgetförslaget)redovisas mera utförligt bakgrunden till de åtgärder som kommer atl krävas. För nästa budgetår beräknas utgifterna förbyggnadsarbeten för statlig förvaltninguppgå lill ca 275 milj. kr. Delta innebär en minskning med ca Prop.1980/81:100 Bilagall 8 i förhållande till innevarande budgetår. Minskningen beror främst påatt den investeringsvolym som beräknas för planerade nya projekt har begränsatsbl. a. mol bakgrund av det slatsfinansiella läget. a. uppskjuts vissaplanerade investeringar för i i enlighet med vadsom anfördes i prop. 1980/81: 20 om besparingar i statsverksamheten (bil. som investeringsvolymen begränsasupprätthålls en beredskap för att kunna påbörja nya byggnadsinvesteringar somett led i de konjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs.Omfattningen av byggnadsinvesteringarna kan komma att förändras i förhållandetill budgetförslaget med anledning av sådana åtgärder. Administrativ, politiskoch geografisk decentralisering utgör ett naturligt inslag i del besparings-och omprövningsarbete som pågår inom samhällsförvaltningen. En delegation.fördecentralisering av statlig verksamhet har därför inrättats i enlighet med vadriksdagen har beslutat (prop. 1978/ 79: III bil.14, KU 1978/79:35, rskr 1978/79:364: prop, 1978/79: 112, AU 1978/79: 23, rskr 1978/79:435).Statsrådet är delegationens ordförande. Delegationens verksamhetbehandlas närmare i bilaga 3 till budgetpropositionen (För flera huvudtitlargemensamma frågor). Ett medbestämmandeavtal för det kommunalaundervisningsområdet (MBA-KLU) har ingåtts . Avtalet, somgäller frågor om handläggning av ärenden hos kommunerna, omfattar lärare ochandra arbetstagare med statligt reglerade anställningar. Det är ett gemensamtstatligt och kommunalt avtal. För alt effektivisera arbetet med att förenkla statligakollektivavtal har regeringen beslutat atl en särskild språkexpert övergångsvisskall knytas till . Åtgärden skall ses mot bakgrunden avvad som anförs i prop. 1978/79: 111 (KU 1978/79: 35, rskr 1978/79: 364) omåtgärder mot krångel och onödig byråkrati. Utredningen (B 1979:07) om minskning av statens beståndav tiihyr-ningsbostäder har avlämnat betänkandet (Ds B 1980:4) Statensbostäder - åtgärder vid försäljning m.m. En samlad redovisning och bedömning av olika åtgärdersom vidtagits bl. a. inom ramen för myndigheternas jämsiälldheisarbcte framtill har presenterats i en rapport (SOU 1980: 20) om jämställdhet istatsförvaltningen. En sammanfattning av rapporten redovisas i punkl 6 ibilaga 3 till budgetpropositionen (För flera huvudtitlar gemensamma frågor).Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits och av överläggningar med myndigheteroch de statsanställdas huvudorganisationer har etl handlingsprogram Prop.1980/81:100 Bilagall 9 utarbetatsför det fortsatta jämställdhetsarbetet.