prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — De budgetmedelsom det här blir fråga om är också förhållandevis blygsamma om man jämför medsamhällsstödet lill andra fritidsaktiviteter. 14.1.20 i län: Länsslyrelsentillstyrker ulredningens förslag . 14.1.21 i län:Länsstyrelsen ställer sig tveksam till införande av en allmän fiskevårdsavgifl.Länsstyrelsen anser del angelägel att skapa ökade ekonomiska resurser för denallmänna fiskevården, fiske-fillsyn, fiskeservice tn. m., men ifrågasätter omdessa ålgärder skall finansieras genom fiskevårdsavgifter. Utredningen harantagit atl en miljon fiskande kommer alt erlägga avgiften och atl den s. k.fiskevårdsfonden på detta sätt tillföres 20 milj. kronor. Med tanke påde kontrollmöjligheter som föreslagits bedömer länsslyrelsen alt dennaekonomiska kalkyl är alltför opfimisfisk. Bortfallet kommer framför allt allligga på den slora grupp av människor som fiskar endasi någon enstaka gång om årel.En betydande del av denna stora grupp av fiskande kommer troligen att avståfrån denna aktivitet om en fiskevårdsavgifl införes. Kostnaderna för administrationoch kontroll av avgiften blir omfattande och sannolikl kommer en allmän fiskevårdsavgiflinle alt accepteras av alla och skapa betydande irritation. Detta gällerframför allt de enligl utredningen 350000 fiskande som fiskar med egenfiskerätt. Eftersom samhället stöder andra fritidsaktiviteter bör ävenfritidsfisket kunna ges ekonomiskl slöd av budgetmedel, med hänsyn till detstora antal människor som utövar denna form av aktivitet. 14.1.22 i län:Med hänsyn lill att fiske i skilda former enligt uppgift utövas av cirka 2miljoner människor anser länsslyrelsen att de koslnader som fiskevårdsavgiftenföreslås täcka bestrids genom anslag i statsbudgeten. Länsstyrelsenavstyrker därför ulredningens förslag om fiskevårdsavgift. 14.1.23 Länsstyrelseni län: I jämförelse med jaktvårdsavgif terna föreligger här den skillnaden att antalet fiskande är ojämförligt störte Prop.1980/81:153 251 Bortåt två miljoner svenskar anses bedriva fiske i någon form. Då del gäller en så stor befolkningsgrupp synes del betydligt enklare att bekosta fiskevårdande åtgärder direkl via skallemedel. avslyrker för sin del det föreslagna avgiftssystemet. 14.1.24 i : Länsstyrelsenavstyrker förslaget om fiskevårdsavgift och anser atl de föreslagna fiskevärdsåtgärdernabör finansieras över statsbudgeten. 14.1.25 i län:- Medhänsyn lill de konlroll-, administrations-,uppbörds- och registreringsproblem som är förknippade med den föreslagna avgiftspliklenförordar , att de pengar som obestridligen behövs för fiskevård m.m. las upp på annal sätt nämligen av skattemedel. Frän rent principiellautgångspunkter inger del för övrigt vissa betänkligheter att vid straffansvar avgiftsbeläggaen så utbredd fritidssysselsättning som amatörfiske med dess "allemansrältsliga"karaktär. 14.1.26 i län: Del fria fisket med rörliga redskap vid uppfattas avmånga som en del i allemansrätten. Att behöva erlägga avgift, om än blygsam,för alt få fiska skulle därför enligt vad som framgått av remissvaren komma atlupplevas myckel negativt. Alt fiska pä frilid är en av våra vanligastefritidssysselsättningar och detta talar för att erforderliga kostnader fördenna aktivitet betalas av statsmedel. Man kan heller inte bortse frän attuppbörden av dessa avgifter ger upphov till ylterligare byråkrati. 14.1.27 i län:På de skäl ulredningen åberopat tillstyrker länsslyrelsen förslaget all införa fiskevårdsavgifl. 14.1.28 i län:Länsstyrelsen tillstyrker den föreslagna avgiften och det föreslagna uppbördssyslemet. Ävenom endast hälften av fritidsfiskarna betalar det föreslagna beloppet 20 krskulle den totala summan uppgå till , etl inte föraktligtbelopp som länsslyrelsen förutsätter kommer fritidsfisket tillgodo på olikasätt med minsta möjliga avdrag. fömtsätter också att äveninnehavare av fastighet med fiskerätt, om han utnyttjar fiskerätten, skallbetala avgift. Delta överensstämmer med jaklrällslag-stiftningen. 14.1.29----------------------------- Länsstyrelseni : Även om hyseren viss tveksamhet i fråga om i vilken omfattning ell påbud om allmänfiskevårdsavgift kommer att efterlevas och ifrågasätter möjligheterna attövervaka efterievnaden vill ändock tillstyrka förslaget om fiskevårdsavgifl. 14.1.30----------------------- Länsstyrelseni län: Länsslyrelsen anser att avgiften ärologisk och orättvis för fritidsfisket när detta jämförs med alla andra friluflsaktiviieter utom jakten, vilken har ett liknande system. Länsstyrelsenbedömer också atl risk finns för all fiskevårdsavgiflen kommer att sakna stöd i det allmänna rättsmedvetandet och alt detla leder till att många kommer att fiska utan att ha eriagt avgift. Avgiften kan ocksä förväntas leda till att antalet fiskande minskar genom att de minst aktiva helt avstår inför det krångel som lösande av avgiften innebär. 1980/81:153 252 bedömer att de samlade nackdelarna av denföreslagna fiskevårdsavgiften är så slora alt avgiften inte bör införas ochavstyrker således utredningens förslag på den punkten. Finansieringen av deföreslagna fiskevårdsbidragen bör liksom för andra former av friluftsliv skedirekt över statsbudgeten ulan särskilda pålagor för utövarna av aktiviteten. 14.1.31 i : Länsslyrelsenlillslyrker i princip införandet av en fiskevårdsavgift enligt del förslag somutredningen lämnar. 14.1.32 i : Denmest praktiska lösningen vore att kostnaderna hell finansierades överstatsbudgeten. Frågan är nämligen om det föreligger tillräckliga skäl att i denhärför erforderliga uppbördsverksamhelen engagera hela den slorafritidsfiskarekåren. En jämförelse med jaktvårdsavgiften ger inte tillräckligamotiv. Jaklulövandet och det mera sporadiskt och tillfälligtutövade fritidsfisket har många olikheter i de avseenden som här kan vara akluella.Exempelvis så har jaktbytet som regel betydligt störte värde. Vidare tillkommersvårigheterna att anordna en lämplig kontroll av att avgiften eriäggs. förordar därför atl bestämmelserna om fiskevårdsavgiflutgår ur förslagel och atl de erforderliga medlen anvisas över statsbudgeten.Staten satsar avsevärda belopp på insatser i övrigl för del rörligafriluftslivet och frågan är om del kan finnas skäl all avkräva den som fiskaren särskild avgift därför. För övrigl skulle enligl ulredningens uppskattningen avgift ge omkring 20 milj. kr. Skulle det emellertid vara så atl erforderliga medel förde föreslagna satsningarna ej kan anvisas hell över budgelen vill länsslyrelsenej motsätta sig att en fiskevårdsavgifl införes. 14.1.33--------------------------------------- Länsstyrelseni : avstyrkes förslaget om en fiskevårdsavgift. Inkomstbortfallet pä 20 milj.kronor bör finansi eras över statsbudgeten. 14.1.34---------- i län:Länsstyrelsen vill i likhel med länets fiskenämnd och fiskeriintendenl samt SCA uttala en viss tveksam het beträffande en allmän fiskevårdsavgifl. Rimligen bör molsvarande belopp kunna anslås av statsmedel eller direkt via en ökad avgift på fiskekorten.----- Vid jämförelse med jakten och jaktvårdsavgiften framstårfritidsfisket i de flesta fall som en mer spontan och improviseradsysselsättning, utan nämnvärda investeringar från utövarens sida, vilkel görjaktvårdsavgiften mindre adekvat såsom förebild. 14.1.35 i län:Länsstyrelsen släller sig i likhet med rennäringsdelegationen över huvudtagettveksam till införande av dylik avgift. Nackdelarna framträder särskill i formav svårigheter och krångel i samband med uppbörden därav. Kunde man därföravstå från fiskevårdsavgift vore del bäsl. Erforderliga medel borde kunna slällaslill förfogande över statsbudgeten. 14.1.36 i : Isammanhanget vill länsslyrelsen underslryka behovet av den allmännafiskeavgift utredningen föreslår.--------- 1980/81:153 253 14.1.37 i Norrbottenslän: biträder utredningens förslag om införandet av allmän fiskevårdsavgifl.----------------------------- 14.1.38 Centralorganisationen /SR:[/SR] anser att medel bör anvisas över statsbudgeten för de angelägnaåtgärder det här är fråga om. Om fiskevårdsavgiflen är enda allernalivel tillbudgetmedel tillstyrks den dock. 14.1.39 : F kanförstå utredningens ambitioner all tillföra fisket ekonomiska resurser ochdärigenom förbättra förutsättningarna för fritidsfisket. F ser emellertid en fara iall slå in på vägen att ta ut en avgift för all bedriva en fritidsaktivitet. F kan bekräftautredningens konstaterande all fritidsfisket är ell stort inslag ifriluftslivet och anser del omotiverat all belägga en friluftsaklivilet avgiftdä andra i regel ej är avgiftsbelagda. De koslnader som ärförenade med utveckling av fritidsfisket bör bestridas av stat och kommun. Den föreslagna avgiften ärvisserligen blygsam men blir för t.ex. en familj på fyra personer en betydandeavgift för fiske någon enstaka gång vilket det ofta kan bli tal om. Favstyrker förslaget om fiskevårdsavgifl. 14.1.40 Hushållningssällskapens förbundoch : Förbunden hyser vissa betänkligheter molinförandel av en fiskevårdsavgift och ser hellre att medel till fiskevård m. m.utgår av budgetmedel. Del har emellertid visat sig all några medel den vägenhittills icke utgått trots positiva uttalanden i denna riktning. Mol bakgrundhärav kan förbunden godta en fiskevårdsavgift för att bidraga till täckandet avnödvändiga kostnader. 14.1.41 i Sverige:När det gäller ulredningens förslag om införande av en allmän fiskevårdsavgiflvill LO avstyrka della. Fritidsfisket med handredskap har i stora delar avvårt land kommit all betraktas som en hävdvunnen folklig rättighet att jämförasmed allemansrätten. En allmän fiskevårdsavgift med vidhängande administrationskulle betraktas med stor irritafion från en bred allmänhet. De medel, somskulle tillföras fiskevärden, är knappasi av den storlek som skulle motivera ensädan principiell nyordning. 14.1.42 : Landsfingsförbundetanser all en finansiering över statsbudgeten är riktigare och avslyrker förslageli denna del, bl. a. för att det blir administrativt tungrott atl la ut en avgiflav landels ca 1 miljon fritidsfiskare. Avgiften strider också mot ulredningensintentioner ätt förenkla fritidsfisket. 14.1.43 : avslyrker förslagel om införande av särskildfiskevårdsavgift, främsl av psykologiska och praktiska skäl. Den uppskattade,relativt blygsamma intäkten står ej i proportion fill ofrånkomligadministration och krav på kontroll.-- 14.1.44 : Styrelsenvill avstyrka detla förslag, då det bliradministrativt tungrott atl av landets ca 1 miljon fritids- 1980/81:153 254 fiskareta ut en avgift som netto endast ger ca 18,3 milj. kr. I kostnaderna förinförandet av avgiften bör dessutom inräknas information om den nya avgiftensamt därefter fortlöpande kontroll av att avgift har erlagls. Avgiften striderocksä mot utredningens intentioner att förenkla fritidsfisket. Det blir vidaresvårt för den enskilde fritidsfiskaren som endast fiskar tillfälligt att skiljamellan fiskevårdsavgiflen och avgiften för fiskekort. Deförbättrade resurser för fiskevård som fiskevårdsavgiflen skulle ge bör kunnainrymmas i den ordinarie slatsbudgelen. förbättrade stöd mofiveras av attfritidsfiske är en fritidsaktivitet som engagerar en mycket stor gmppmänniskor. Ökade statliga bidrag är därför etl led i den satsning på rekreationför breda folkgrupper som statsmaklerna uttalat sig för i samband med beslutetom en ny rekreationspolitik. 14.1.45 turistråd: Enligt ulredningenskall de förslag belräffande fiskevård, service och information samt tillsynsom lagts fram, finansieras genom alt en fiskevårdsavgift skallerläggas av i princip alla fiskande. Detta förslag tillstyrker Turistrådetunder förutsättning atl de administrativa kostnaderna för uppbörd och tillsynkan hållas på en rimlig nivå. Motivet fill slällningstagande äralt bra information om lämpliga fiskeområden, kopplad lill förbättrad servicei samband med utövandet och fiskeförbättrande ätgärder, sannolikl kommer altuppfattas myckel I»sitivt. "Man får något konkrel för pengarna". 14.1.46 : Del framgår klart av ulredningens redovisning all samhällets slödlill fritidsfisket varil alltför ringa. Fritidsfiskets väldiga omfallning ochsociala värde motiverar elt rejält ekonomiskt stöd från stat och kommun. Del ärenligt förbundel inle orimligt att de kostnader av engångs- och årligkaraktär, som angetts i utredningen bestrids genom budgetmedel. Förbundetvill i delta sammanhang erinra om att samhället påtagit sig ett stort ekonomisklansvar vad gäller andra fritidsaktiviteier som t, ex. idroltsverksamhelen. Förbundetvill dock starkt underslryka all del tillmäter lillgången på ekonomiskaresurser för av utredningen föreslagna ändamål en avgörande betydelse. Förbundetvill därför klart deklarera alt del är berett atl acceptera föreslagen fiskevårdsavgift därest statsmakterna anser sig böra välja denna finansieringsform.-- 14.1.47------------------------------- : TCO delar utredning ens uppfattning vad gäller införandet av en fiskevårdsavgifl samt det föreslagna uppbördsförfarandet. 14.2.1Kammarrätten i : Kammarrätten kan känna viss sympati för tanken alt desom fritidsfiskar också bör betala huvuddelen av de kostnader som fordras förall fisket skall kunna ulvecklas och administreras. Utifrån denna principiellautgångspunkt kan det vara konsekvent atl fiskevårdsavgift införes och att dennasättes sä högt att någol annal statsstöd inte utgår än det som skallfinansieras med influtna medel. Så långl gär emellertid inle kommitténsförslag. Denföreslagna avgiften innebär en halvmesyr. Den skulle inle täcka statenskostnader för fritidsfisket och den skulle medföra byråkrati och Prop.1980/81:153 255 besvärför den enskilde. Det är tveksamt om man bör införa en så låg avgift som päföreslagna per person med allt vad detta innebär av kontroll, straff ochregistrering (vilket torde vara nödvändigt). I varje fall är detinte troligt att så många som utredningen tror - 1 milj. människor - kommer attbetala avgiften. Intäkterna kommer då - sedan adminstrationskostnaderna betalts- att bli ganska betydelselösa. Ulredningen har inteheller närmare berört de avgränsningsproblem som uppkommer när det gäller denföreslagna avgiften. Det är sålunda inte ovanligt att en hel familj är ute i enbåt och bedriver fiske. Skall då alla familjemedlemmarna som tillfälligtvisbefattar sig med ett handredskap vara skyldiga att betala avgift eller räckerdel med att endast en familjemedlem eriagt denna? Kammarrätten ställer sigpå gmnd av det anförda tveksam lill att införa en fiskevårdsavgift i synnerhetom denna sättes så lågt som föreslagits. 14.2.2------------------- :--- RRVifrågasätter om inle denna avgiftbör anpassas så att den täcker samtliga adminstraliva kostnader förverksamheten. 14.2.3--- och fiskevattenägareför bund: --- Någon erinran mot storieken av föreslagen avgift har förbun den icke men ifrågasätter om inte någon form av familjelicens bör övervä gas. 14.3.1 Riksåklagaren:-- Åldersgränsenför uttagande av fiskevårds-avgift bör sammanfalla med straffmyndighetsåldern. 14.3.2 i Östergötlandslän: Liksom LRF och Fiske- vattenägareförbundeti anser att också licensierade yrkesfiskare skallbetala fiskevårdsavgifl. skapar nalurliga fömtsättningar att påverka beslutom de fonderade medlens användning i fiskevårdsarbetet. 14.3.3--------------------------- Länsstyrelseni : kan det tyckas alt gränsen för avgiftsfrihet -salts väl lågt med tanke pä alt skoltiden för de flesta ungdomar numerasträcker sig betydligt längre. En gräns vid syns vara elt lämpligareförslag och ansluter dessulom naturligt till nu gällande myndighetsålder. 14.3.4------------------------ Länsstyrelseni län: även yrkesfiskekåren bör deltaga ikostnaderna för fiske värden och därmed sammanhängande problem. 14.3.5 Länsstyrelseni : De mera anspräklösa formerna av fritidsfiske - fiske med metspö - som mindre är inriktat på fångst än på avkoppling, borde i alla händelser vara fritt. Den föreslagna avgiften (), torde i och för sig vara av mindre betydelse än besväret alt erlägga avgiften för den, som kanske vid något enstaka tillfälle vill meta. En avgifl framstår också i detta sammanhang såsom mindre skälig, då den sällan torde kunna motiveras av nägon service från del allmännas sida. 1980/81:153 256 14.3.6---------------------------------------- Länsstyrelseni : Möjligheler borde undersökas altför befrielse från fiskevårdsavgifl avgränsa sädana fiskerältsägare somutnyttjar sitt fiske i huvudsak såsom husbehovsfiske utan att ha anlitat någrasamhällsorgan för vård eller förvallning av fisket. 14.3.7----------------------------- Länsstyrelseni : Allmän avgifl bör enligt styrelsensuppfattning eriäggas av alla kategorier av fiskare. 14.3.8------------------- och fiskevattenägareför bund: Förbunden anser del orimligt, att fiskevatlenägare, när han fiskarpå eget , skall betala fiskevårdsavgifl. Han bör i denna situation undantasfrån skyldigheten all betala sådan avgift. 14.3.9------- : Jämväl yrkesfiskare bör betala fiske vårdsavgifl. 14.4.1 : slödertanken pä etl uppbördssyslem med register av jaklkortsmodell. 14.4.2 Kammarkollegiet: Vidare skulle enliglbelänkandel kammarkollegiet meddela bestämmelser om ordningen för uppbörd av fiskevårdsavgifloch utfärdande av bevis om eriagd avgift. Kollegiet anser atl del är lämpligareom regler i angivna hänseenden faslställes av regeringen, antingen genom attinarbetas i den blivande fiskeförordningen eller genom alt föreskrivas påannat sätt. Belräffande uppbörden av fiskevårdsavgiflen diskuteras tvä skildasystem i betänkandet: elt med. och etl utan registrering av dem som skallbetala avgift. Kollegiet vill ifrågasätta om man inle - i varje fall under enövergångsperiod - bör stanna för del registerlösa allernalivet. 14.4.3 : RRVifrågasätter om det är nödvändigt all lägga upp ett dataregister omfaltandeungefär en miljon fritidsfiskare för all man skall kunna sända utbetalningsunderlag lill den årliga avgiften. Ett enklare uppbördsförfarande börövervägas, t.ex. all det vid postkontoren finns blanketter för direktinbetalning. Eftersom informafionen riktar sig till en slor del avbefolkningen, kan det tänkas atl allmän information i press, radio och TV kangenomföras med jämna mellanrum. 14.4.4 Nämnden församhällsinformation: Om en fiskevårdsavgift införesbör också någon form av registrering ske. För att enkelt kunna nå berördamänniskor med information är en registrering värdefull. 14.4.5 : Styrelsen harför sin del ej några särskilda erinringar atl anföra mot den konstmkfion av enfiskevårdsavgifl som redovisas i betänkandet. 14.4.6 : mening är del vidare möjligt alt öka utrymmet för fiskevårdsålgärdergenom atl införa en extra skatt på fiskeredskap. En sädan ordning äradministrativt enklare än utredningens förslag om fiskevårdsavgift. Skatten påfiskeredskap bör användas främsl för fiskeförbättrande ätgärder i s.k.frivatten, där inga kortintäkter kan finansiera fiskevården. Prop.1980/81:153 257 14.4.7Länsstyrelsen i : Pä sätt utredningen föreslår talarövervägande skäl för atl ett uppbördssyslem med register av jaktkortsmodell ärmest effektivt. 14.5Kontroll att fiskekortsavgiften erläggs 14.5.1 Lantbruksstyrelsen: Utredningenföreslår att den som mot vederlag upplåter fiskerätt till annan är skyldig atttillse att denne har eriagt fiskevårdsavgift. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter häremot dömes till böter. Enligl lantbruksstyrelsens mening är dennaövervakningspålaga olämplig. Den som upplåter fiskerätt lill allmänheten måstenämligen av serviceskäl anlita ett stort antal fiskekortförsäljare vid turistanläggningar,affärer, bensinstationer med stor och varierande personal. För attdistributionen av fiskekort skall fungera med föreslagen övervakning finnsrisk för krav pä ökad ersättning från försäljarna eller kommer man att vägraatt försälja fiskekorl till men för fritidsfiskaren. 14.5.2 : Allmänhetens fiskekortsköpkommer atl försvåras. Flera kortförsäljare torde säga ifrän sig försäljningsälagandetp. g. a. dels kontrollskyldigheten som inskrivits i förslagel, dels detstraffansvar som följer om avgiftskontroll inte fullgjorts. Det bör framhållas atlminderåriga ofta arbetar på platser där fiskekort säljs. -Kontrollskyldigheten utesluter de rationaliseringsmöjligheter som bl. a. fiskekortsautomateroch bokning innebär. 14.5.3----------------------------- Länsstyrelseni : Länsslyrelsen ifrågasätter omdet är möjligt att ålägga upplålaren av fiskerätt att kontrollera omfiskerättssökaren eriagt fiskevårdsavgifl. Fiskekort säljs i automater, kioskeroch bensinstationer m. m. Ytterligare utredning behövs för att hitta lämpligakontrollformer. 14.5.4 i : Någonomfattande kontrollapparat kan av förklarliga skäl inle komma ständ förindrivningen av fiskevärdsavgifterna, utan inbetalningen får i storutsträckning bygga pä frivillighet. Däremot anser atl den kontrollskyldighetmed åtföljande kriminalisering, som ålagts den som försäljer fiskekorl är tveksam.Motivationen till frivillig inbetalning bör i första hand byggas upp avinformation om hur avgiften kommer de fiskande till godo. Med hänsyn lill den föreslagnafillsynsapparaten torde det ej vara erforderligt att införa etl straffansvarför fiskekortsförsäljare. Hotel om upptäckt av tillsynsman torde varatillräckligt för frifidsfiskare atl eriägga avgift frivilligt. 14.5.5 i län: Kontrollenav syslemel kan Det finns- skäl att anse den plikt att övervaka avgiftsbetalningensom utredningen vill ålägga fiskerättshavare vid upplåtelse av fiske motavgift vara alltför långtgående. 14.5.6--------------------------- Länsstyrelseni : Enligt utredningen skall den somupplåter fiskevatten vid straffansvar vara skyldig att kontrollera all den som skall fiska har betalt fiskevårdsavgift. Detla får anses vara elt alltför betungande ansvar för fiskevattensägarna. Dessutom kan detta mot verka intresset för att upplåta fiskevatten för fritidsfisket. 17 1980/81. 1980/81:153 258 14.5.7------------------------ Länsstyrelseni län: Kontrollen av all avgiften erlagts överlämnasi stor ulslräckning lill de föreningar och enskilda personer som säljer fiskekorlen,vilket kan bli en betungande uppgift eftersom fiske ulan erlagd avgift kommerall vara straffbart. Kontrollkravet kan också stoppa pågående rationaliseringav fiskekortförsäljningen genom automater och postgiro. 14.5.8---------------------------- Länsstyrelseni : kan ej ansluta sigtill utredningens uppfattning och förslag atl var och en som mot avgiftupplåter fiskerätt lill annan vid straffansvar skall vara skyldig tillse altden lill vilken fiskerätten upplåts har eriagt fiskevårdsavgift. Regeln kanupplevas som en last från upplätarens sida och lägga hinder i vägen förfiskekortförsäljning genom automater. 14.5.9 Länsstyrelseni : Den föreslagna fiskevårdsavgiften på räknar ulredningen med skall erläggas av ca I milj. av landets 2 milj. fritidsfiskare. Eftersom man inle heller i detta avseende föreslår förbättrade övervakningsresurser konstaterar man, alt 1 milj. eller av landets fritidsfiskare kommer alt bli lagöverträdare. Del kan inte vara rimligtatt lägga kontrollen av erlagd fiskevårdsavgift på föreningarnaskortförsäljare. Fiskekort säljs ju även i automater eller genomutbetalningskort som tillsänds medlemmar per post. Det bör räcka med skyldighetenligl 47 § för enskild person att kunna uppvisa bevis om erlagd fiskevårdsavgiflför polisman eller person som avses i 56 §. 14.5.10 i Västernorrlandslän: Skulle fiskevårdsavgift införas enligt utredningens förslag blir del svårtoch kostsamt alt övervaka att betalningsskyldigheten fullgjorts. T.ex. kannämnas alt konlroll genom upplåtaren icke är möjlig vid fiske på frivatteneller där fiskekort numera säljs via automat. 14.5.11 i län:I 48 § i förslaget till lag om fiske stadgas, att den som mot vederlag upplåterfiskerätt lill annan är skyldig alt tillse att denne har eriagt fiskevårdsavgifl,och i 53 § andra slyckel i förslaget stadgas, all den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mol detta dömes lill böter. Det bör övervägas att dessa bestämmelserersattes med regler av innehåll atl upplåtelse av fiskerätt är giltig endasi omstadgad fiskevårdsavgifl erlagls och atl erinran härom bör göras vidupplåtelse.