prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Maj:t uppdrog åt försvaretsmaterielverk att efter samråd med försvarsgrenscheferna, chefen förförsvarsstabens personalvårdsbyrå, försvarels civilförvaltning och försvaretsrationaliseringsinsli-tut utreda och lägga fram förslag om personalkassornasframtida ställning. Under utredningsarbetet skulle också den värnpliktigaarbetsgruppen beredas tillfälle att framlägga sina synpunkter. har redovisatuppdraget i rapporten . Under utredningens gång har synpunkler inhämtats frånbl.a. förband och skolor med personalkassa samt berörda centrala och regionalamyndigheter. Under utredningsarbetet har materielverket samrätt med fortifikationsförvaltningen. Av samrådsinstanserna har chefen för marinen,försvarets civilförvaltning, försvarels rationaliseringsinstitut och chefenför försvarsstabens personalvårdsbyrå anmält vissa egna synpunkter påmaterielverkets förslag. Genom materielverkets försorg har rapportenremitterats till (), Kompaniofficersförbundel(KOF), (), () och denvärnpliktiga arbetsgruppen. Personalkassorna inrättades under slutet av 1800-lalet.F.n. finns sådana kassor vid 75 militära förband. Personalkassorna har till uppgift att bidra med medellill personalvården vid förbanden. Delta sker genom olika verksamheter som gerinkomster. Bland de verksamheter som har tillfört kassornamedel kan nämnas egna bagerier, skrädderier, snickerier, nöjestillställningaroch försäljning av köksavfall. Den huvudsakliga och i många fall enda inkomstkällanblev efter hand marketenterirörelsen. För de inkomstbringande verksamheterna och förfritidsverksamheten förvärvade eller uppförde kassorna byggnader ochanläggningar som huvudsakligen ligger inom kasernomrädena. Även vissamarkförvärv gjordes. Förvärven och byggnadsverksamheten bekostades avpersonal-kassemedel, särskilda donationsmedel eller statsanslag. har verksamheten vid kassornaförändrats och perso-nalkasseverksamheten har upprepade gånger omorganiserats.Nu gällande bestämmelser för kassorna fastställdes av Kungl. Av bestämmelserna för personalkassorna framgår bl. a.alt medlen i första hand skall användas för anordningar som kan öka trivselnför värn- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 38 pliktiga, plutonsofficerare ochkadetter. 1 övrigt får personalkassemedel tasi anspråk för förströelseverksamhel, bildningsverksamhet m. m. Personalkassemedel får också användas lillvissa investeringar och arbeten på fastigheter som tillhörpersoinalkassorna. Personalkassornas lillgångar skall - lill den del de inteär investerade i fastigheter, byggnader eller anläggningar eller bundnai föriagskapital för rörelse e.d. - placeras i säkra värdehandlingar.Bestämmelserna är nu delvis ur bruk. Som nämnts har personalkassorna huvudsakligentillförts medel genom överskoll frånmarketenterirörelsen. De allt högrepersonalkostnaderna under senare ärhar emellertid medfört föriuster för marketenterirörelsen och kassornas ekonomiska ställning harinte medgett förlustläck-ning. Kungl.Maj:t beslöt därtör all marketenterierna skulle skiljas från personalkassornaoch fr.o.m. den drivas av förvaltningsmyndigheterna direkt. Eftersom andra inkomstkällor istort sett saknas, har personalkassorna vid många förband numera intenågon egentlig uppgift att fylla. Personalkassornas tillgångar utgörs avbankmedel, obligationer, fordringaroch förlagskapital om ca 11 milj. kr. samt mark, byggnader, anläggningar och vissa inventarier som år1970 representerade ett brandförsäkringsvärde av 16.4 milj. kr. Personalkassornas ställning per den 30 juni 1980framgår av följande sammanställning. Av kapitalbehållningen utgör ca 1,2 milj.kr.centrala uljämningsmedel, centralapersonalkassemedel, fondmedel och donationer. Dessa medel förvallas centralt av försvarels materielverk.Övriga medel förvaltas lokalt avpersonalkassorna. De olika kassornas ekonomiska ställning varierar. Vissa personalkassor förvaltar ca . 45 %av kassorna har en kapitalbehållning på mer än . De fonderade medlen är av två slag. Genomdonationer bildades en stiftelse för uppförande av ettsoldathem vid dåvarande 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 39 Av olika anledningar förverkligades inte byggnadsplanerna. Stiftelsen upplöstes och fondmedlenöverlämnades till personalkassanvid flygflottiljen. förvaltas medlen av . Behållningenär f n. För marinen har föreskrivits atl av kassornasnettobehållning skall fonderas föratl stödja kassor som är i behov av ekonomisk hjälp. Medlen fonderas i marinens fond för manskapskassor ochmarketenterier. upphörde avsättningarna lill fonden. Några medel har inte utbetalats från fonden sedan är 1975. Behållningen utgör f. n.7000 kr. Personalkassornas realkapilal i form av mark,byggnader och anläggningar omfattarsammanlagt 115 olika objekt fördelade på 38 förband. av objekten finns vid arméförband. Byggnaderna ochanläggningarna utgörs huvudsakligenav lokaler och anläggningar för fritids- och affärsverksamhet samt kulturhistoriskt intressantabyggnader. Till personalkassorna hör bl. a. idrottsanläggningar,biblioteksbyggnader, biografer, bagerier, museer och ell hotell. Vid någraförband disponerar personalkassorna gravplatser. Personalkassornas inventarier utgörs i huvudsak avmaskiner och utrustning förkassornas olika rörelser och för fritidsverksamhet. anför i sin rapport att verket inte har funnit några motiv för allbehålla personalkassorna. Kassorna föreslås därför bli avvecklade. Dennauppfattning delas av samråds- och remissinstanserna. Irapporten redovisas fem olika alternativ till hur kassornas lillgångar skullekunna förvaltas och disponeras efter en avveckling. Det första alternativet innebär att kassornas medeldisponeras av resp. myndighet för personalvårdsändamål. Enligt det andraalternativet förs medlen samman centraltoch fördelas sedan på grundval av t. ex. antalet Ijänstgöringsdagar vid förbanden. Elt tredje alternativ är alt en stiftelsefår disponera medlen och dela ut demför personalvårdsändamål efter ansökan från förbanden. Det fjärde alternativetinnebär att kassorna övertas av statsverket och att de budgeterade medlen förtrivselfrämjande åtgärder ökas. Enligl det femte alternativet får kassornasmedel under en övergångstid disponeras av förbanden förpersonalvårdsändamål i huvudsak enligt samma principer som hittills.Samtliga personalkategorier bör dock tillgodoses.De medel som därefter kan komma atl återstå föreslås bli överförda till försvarsstabens personalvårdsbyrå ochanvändas för personalvårdsändamål enligl överbefälhavarens bestämmande.Överbefälhavaren föreslås varahuvudman för personalkassorna . Materielverketförordar det femte alternativet. Avsamrådsmyndigheterna anser chefen för marinen att det av materiel- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 40 verketförordade alternativet bör genomföras men med en tioårig avvecklingstid.Försvarets civilförvaltning och anser attpersonalkassornas tillgångar utan motprestationer bör överlämnas tillstatsverket. biträder i sitt yttrande materielverketsförslag men anser liksom chefen för marinen atl avvecklingen bör ske under enfioårsperiod. Kompaniofficers- och Plutonsofficersför-bunden saml denvärnpliktiga arbetsgruppen förordar det tredje alternativet, dvs.stiftelsealternativet. I rapporten föreslås vidare att de centralauljämningsmedlen och perso-nalkassemedlen samt marinens fond för manskapskassoroch marketenterier förs över till försvarsstabens personalvårdsbyrå ochanvänds för personalvårdsändamål enligt överbefälhavarens bestämmande. Defondmedel som ursprungligen avsattes för att uppföra etl soldathem viddåvarande flygflottilj bör enligt förslaget överlämnas till Svenskasoldathemsför-bundel. förordar alt personalkassornas mark,byggnader och anläggningar antingen överlåtes fill resp. förband utanersättning eller inlöses av staten mot ekonomiskt vederlag. Försäljning på denöppna marknaden bör också kunna ske i de fall objekten står på fri grund ochinte avses utnyttjas inom försvarsmakten. Medel som erhålls genom försäljningpå den öppna marknaden bör tillfiilla resp. personalkassa. Medel som erhållsgenom inlösen bör ställas till försvarsgrenschefernas förfogande och användasför fritidsändamål. Ansvaret för biograferna bör enligt materielverketövertas av resp. förband med försvarsstabens personalvårdsbyrå som huvudmanför verksamheten. Chefen för försvarsstabens personalvårdshyrå ställer sigtveksam till att ta över ansvaret med hänsyn till den reducering av resursernaför personalvårdsbyrån som omorganisationen inom försvarsstaben kan komma attinnebära. Även den bageriverksamhet, som f. n. bedrivs vid femförband, föreslås bli överförd till myndigheterna under förutsältning dels attmyndigheterna ställer sig positiva till detta, dels att bagerierna kan täckasamtliga sina kostnader. Inventarierna inom fritidsverksamheten och vidmarketenterierna och biograferna föreslås bli överlåtna förbanden utan atlpersonalkassorna får någon ersättning härför. Inom försvarsmakten finns sedan lång lid tillbakapersonalkassor. Dessa inrättades för att genom inkomster från olikaverksamheter bidra med medel till personalvården vid förbanden. Kassornaförvärvade eller uppförde för de olika rörelsegrenarna och för fritidsändamålmark, byggnader och anläggningar. Dessa ligger huvudsakligen inom kasernområdenaoch 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 41 bekostadesav personalkasse- och donationsmedel eller genom statsanslag. Den huvudsakliga och i många fall endainkomstkällan blev marketenterirörelsen.De allt högrepersonalkostnaderna medfördeemellertid atl marketenterierna efter hand började gå med förlust. Maj:t beslöt därför alt marketenteriernaskulle skiljas från kassorna och i stället drivas av resp.förvaltningsmyndighet. Är 1973 uppdrogKungl. Maj:t åt att efter samråd med vissa myndigheter utreda och lämna förslag angåendepersonalkassornas framtida ställning. 1 rapporten föreslårmaterielverket alt personalkassornaavvecklas, eftersom de numera enligt materielverkets mening inte har någon egentlig uppgift all fylla.Denna uppfattning delas av samrådsinstansernaoch de organisationer som har yttrat sig över förslaget. Även jag anser alt personalkassorna bör avvecklas,eftersom de uppenbarligen inte längre fyller någon funkfion.Personalvårdsbehoven tillgodoses numera genom statsmedel. Personalkassorna har likvida tillgångar om ca 11milj.kr. samt mark, byggnader,anläggningar och vissa inventarier med elt brandförsäkringsvärde av ca16,4 milj. kr. 1 rapporten redovisar materielverket fem olika alternativ för avveckling av kassorna.Alternativen innebär i korthet följande. Kassornas medel kan antingendisponeras av resp. myndighet eller centralt fördelas efter vissa principer. Enligtell annal alternativ bör en stiftelse fådisponera medlen och fördela dem efter ansökan från förbanden. Medlen kan också överläs av statsverket,varvid medlen för trivsel-främjande åtgärder ökas. förordar elt alternativ sominnebär atl personalkasse-medlenunder en femårig övergångstid disponeras av förbanden för trivsel-ändamål ihuvudsak enligl nuvarande principer. Samtliga personalkategorier bör tillgodoses. Medel som ev. återstår efterövergångsperioden skall förvallas avöverbefälhavaren och användas för personalvårdsändamål. Överbefälhavaren börvara huvudman för kassorna . Av samrådsinstanserna har försvaretscivilförvaltning och försvarets rafionaliseringsinstitutförordat att medlen överlämnas tillstaten, eftersom de är atl betraktasom statsmedel. och den värnpliktiga arbetsgruppenförordar i sina yttranden stiflelseallernalivet. För egen del biträder jag materielverketsförslag. Formen med personalkassorför alt lillgodose personalvårdsbehov bör helt avvecklas. Del ankommer på staten atl sörja för personalvårdeninom försvarsmakten. Del har tidigare fastslagits att personalkassornastillgångar tillhör staten. Jag villemellertid erinra om det frivilliga arbete som har lagts ned pä denna verksamhet och atl kassorna tidigarevarit ekonomiskt själv- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 42 försörjande.Därtör anser jag alt tillgångarna bör komma de värnpliktiga och deanställda till godo. Av de likvida tillgångarna förvaltas ca 1,2milj.kr. Dessa till-gängarinnefattar cenirala uljämningsmedel, centrala personalkassemedel, fondmedel ochdonationer. Fondmedlen utgörs av dels . som ursprungligen tillkom för uppförande av ettsoldalhem vid dåvarande Göla flygflottilj,dels . i en central fond för slöd till kassor inom marinen. Materielverketföreslår att fondmedlen för soldalhemmet överlämnas fill Svenska soldalhemsförbundel och övriga medel tillöverbefälhavaren för personalvårdsändamål. Jag biträder förslaget ochförutsätter alt eriorderliga permutalioner genomförs. , byggnader och anläggningar som tillhörpersonalkassorna föreslås antingen överlåtas ulan ersättning tillförbanden eller inlösas av staten. 1 de fall byggnader och anläggningar står pä fri grund och det inte äravsikten atl utnyttja dem inomförsvarsmakten, bör de kunna försäljas på den öppna marknaden. Vidinlösen bör medlen förvaltas av försvarsgrenscheferna och användas för fritidsändamål. Vid försäljning bör medlen tillfallaresp. Jag biträderförslagel och finner det lämpligt alt avvecklingen sker enligt de redovisade alternativen. Jag utgår från all berördamyndigheter noga prövar den avvecklingsform som är lämpligast för resp.objekt. Vid avveckling av byggnader ochobjekt av kulturhistoriskt intresse utgår jag vidare från alt erforderligtsamråd sker med och statens försvarshisloriskamuseer. Vid fem förband driver personalkassorna bagerier.Materielverket föreslår attbagerierna förs över till resp.myndighet om myndigheterna ställer sig positiva till detta och bagenerna kan täcka sina kostnader.Enligt min mening bör de kvarvarande bagerierna ulan anförda förbehållföras över till resp. myndighet. Frågan ombageriernas fortsatta verksamhet får därefter bedömas med utgångspunkt i delångsiktiga behoven och de personella och ekonomiska förutsättningarna. Biografverksamheten vid f.n. 38 förband föreslås övergå till resp. förband med överbefälhavaren som huvudman förverksamheten. Kassornas invenlarier bör överlåtas lill förbanden utan ersättning. bor personalkassornastillgångar, liksom , redovisas vidsidan av statsbudgeten. Det bör ankomma på försvarets civilförvaltning att efter samråd med berördamyndigheter utfärda närmare anvisningar för denna redovisning. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkännavad jag har förordat om avveckling av personalkassorna inom försvarsmakten. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 43 Olika former av medinflylande för värnpliktiga harfunnits . Redan under beredskapsåren infördes systemet med s.k.värnpliktiga kompaniassislenter. 1 inrättadesförbandsnämnder vid försvarets förband och skolor. börjadeöverbefälhavaren försök med s. k. fördjupad företagsdemokrati som tog sikteockså på de värnpliktiga. Medinflytandet utökades därvid med bl. a. plutons-och kompanivisa möten. Dessa är, liksom förbandsnämnderna, organ förvärnpliktiga och myndighetsföreträdare. På regional nivå infördes s.k.milokonferenser för värnpliktsförelrädare inom ett militärområde. På centralnivå anordnas s. k. värnpliktskonferenser. Vid konferensernaväljs en värnpliktig arbetsgrupp som ulgör ett centralt verkställande organunder tiden mellan konferenserna. Enligt min mening är den värnpliktiges engagemang ochdelaktighet i försvaret en grundläggande förutsättning för atl försvaret skallkunna uppnå den avsedda effekten. En utveckling mot ökad samverkan och vidgatmedinflylande kan förbättra förutsättningarna atl nå delta mål. Dennautveckling måste emellertid också ta hänsyn till de särskilda krav som denmilitära utbildningen i vissa fall ställer. Utbildningen måste bedrivasrationellt och med realism så atl alla får fullt förtroende för sin ochförbandets förmåga alt lösa uppgifterna samt förståelse för vilka krav dessauppgifter ställer i krig. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag imars 1977 en kommitté (Fö 1977:01) med uppdrag atl utreda formerna m.m. för devärnpliktigas medinflylande. Kommittén antog namnetvärnpliktsinflylan-dekommittén (). 1 direktiven lill ulredningen framhölljag bl. a. atl kommittén borde följa den utveckling som gäller de anställdasmedbestämmande i frågor rörande förhållandena vid de militära förbanden ochöverväga hur formerna för och innehållet i de värnpliktigas medinflylande kananpassas till denna. Kommittén har avlämnat sitt huvudbetänkande(Ds Fö 1979: 2) Värnpliktigas medinflylande under grundutbildning. 1betänkandet lägger kommittén fram förslag rörande innehållet i och formerna förvärnpliktigas medinflylande under grundutbildning. bör den organisatoriska ramen för devärnpliktigas medinflylande även i fortsättningen bestämmas av statsmakternaoch myndigheterna under dessa. Kommittén framhåller alt de värnpliktiga dock - somhittills - bör ha rätt alt bilda och verka i frivilliga intresseorganisationervid sidan av de fastställda samverkansformerna. Kommitténs förslag i fråga om medinflylandels innehållinnebär i huvudsak följande. Devärnpliktiga har f n. rätt att i viss omfattning besluta om användning- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 44 enav s. k. trivselmedel som står till förbandschefernas förfogande. Denna rätt äremellertid inte en beslutanderätt i förvaltningsrätlslig mening. Kommittén föreslår atl värnpliktigas egenbeslutanderätt i fortsättningen också får omfatta inriktningen avfritidsaktiviteter. Likaså bör innehållet i vissa ordningsbestämmelser somgäller för de värnpliktiga enligl kommitténs mening kunna bestämmas av devärnpliktiga själva. De värnpliktiga bör också få bestämma hur de lokaler somefter samråd har tilldelals dem för användning under frifid skallutnyttjas. Enligt gällande föreskrifter skall i första handförbandscheferna samråda med devärnplikfigas företrädare innan beslut fattas i en del särskilt angivna frågor. Kommitténs förslag i denna delinnebär alt de berörda chefernaefter mönster från medbestämmandelagen får en allmän skyldighet att samråda medde värnpliktiga innan viktigare beslut fattas eller verkställs. Också i överensstämmelse medmedbestämmandelagen bör de värnpliktiga ges rätt att i vissa situationerbegära samrådsöverläggningar med förbandscheferna.När det gäller den egentliga utbildningsverksamheten lämnas vissa detaljförslag belräffandemedinflylandels omfattning. I fråga om medinflylandels former föreslårkommittén i huvudsak följande. Förbandsnämndernaavskaffas i den nuvarande formen. I stället bör vaije pluton eller motsvarande enhet fä utse en ledamot i etl organ vidförbandet som kommittén kallar värnpliktsrådel. Detta är de värnpliktigas högsta representativa organ vid förbandet och börutöva i.ex. den beslutanderätt somtillkommer de värnpliktiga vid förbandet som helhet. Rådet, som uteslutande består av värnpliktiga, bör fåsammanträda på tjänstetid. Samverkan mellan förbandschefen och de värnpliktiga,dvs. främst samrådsöverläggningar,bör äga rum i ett särskilt organ som kommittén kallar förbandsnämnden.Denna bör bestå av tre företrädare för myndigheten och fyra värnpliktiga. Ledamöterna utser bland sig en ordförande. Denuvarande milokonferenserna föreslås i fortsättningen avse bara arméns värnpliktiga. För de värnpliktiga vid marinen ochflygvapnet bör enligt kommitténs mening ordnas särskildaförsvarsgrenskonferenser. 1 fråga om värnpliktskonferenseninnebär kommitténs förslag inle några mera betydande förändringar.Kommittén föreslär i huvudsak endast alt antalet ombud minskas från omkring 200 till omkring 160. Värnpliktiga arbetsgruppen får enligt kommitténs förslag ökaderesurser. Medel bör sålunda ställas till förfogande för atl ylterligarepersoner med handläggande uppgifter samt etl skrivbiträde skall kunna arbetapå vid arbetsgruppens kansli. Arbetsgruppen bör själv få bestämma om hurdessa medel skall användas. Mol vissa av kommitténs förslag har avgetisreservationer. Likaså har särskilda yttranden lämnats. Elt antal remissinstanserhar framfört erinringar eller ställt sig avvisande till olika delar av kommitténs förslag.Flertalet remissinstanser har dock ställt sig positiva till förslagen i stort. 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 45 Jag vill här erinra om att formerna för ochinriktningen i stort av de värnpliktigas medinflylande har fastställts avregeringen, medan de närmare bestämmelserna har utfärdats av olikamyndigheter. Detta sätt att leda och reglera verksamheten har visatsig vara lämpligt och bör utvecklas. Medinflytandet är ett dynamiskt område somförändras och utvecklas i samverkan mellan värnpliktiga, myndighetsföreträdareoch anställd personal. Denna naturliga samverkan bör så långt möjligt understödjas,bl. a. genom fortsatt delegering och decentralisering av ansvar ochbeslutsbefogenheter. Det bör ankomma på regeringen att fortlöpande pröva i vadmån beslut och närmare utformning av bestämmelser om medinflytandet inomfastställda ramar och generella föreskrifter kan delegeras långt ned iorganisationen. Enligt min mening bör tyngdpunkten i medinflytandet ligga pålokal nivå och utformas så atl del direkt berör de värnpliktiga och kanomsättas i deras egen arbetsmiljö. Medinflytandet bör således förankras påplutons- och kompaninivå. Det är också väsentligl atl medinflytandet utövasoch utvecklas under så enkla och smidiga former som möjligt. och reglerat medinflylandesystem kan skapa en tungrodd byråkratisom ytterst försvårar en naturlig medinflytande-process och därigenom motverkarsnabba och enkla lösningar på aktuella problem. Det ligger också en risk i atlelt alltför omfattande procedur- och regelsystem kan komma att hämma detnaturliga och öppna umgänget mellan befäl och värnpliktiga. De av kommitténs förslag som jag anser bör genomförasinnehåller inte några frågor som enligt min mening behöver underställasriksdagens prövning. Jag anser dock atl de värnpliktigas medinflylande är ettså viktigt område alt bör informeras om de åtgärder inom området somjag avser att föreslå regeringen. 1 fråga om den organisatoriska ramen för devärnpliktigas medinflylande delar jag kommilléns uppfattning. Samverkan mellanvärnpliktiga och myndigheter bör även fortsättningsvis ske i de former somregering och myndigheter har bestämt. Denna princip påverkas inle om devärnpliktiga bildar frivilliga organisationer för att främja sina intressen. Kommittén har bl. a. föreslagit att de värnpliktiga gesrätt att själva besluta om inriktningen av fritidsaktiviteter. Etl sådanlförfarande framstår dock som mindre lämpligt, eftersom dessa aktiviteter istor utsträckning grundas på individuella önskemål som bör prövas i särskildordning. Jag kan därför inte biträda kommitténs förslag på denna punkl. Däremotanser jag att såväl medelstilldelningen fill som inriktningen av fritidsaktiviteternabör göras till föremål för samråd. Jag biträder kommitténs övriga förslag ombeslutanderätt för värnpliktiga, bl. a. rörande vissa ordningsregler.Beslutanderätten är emellertid inte en beslutanderätt i förvaltningsrätlsligmening, utan får betraktas som rekommendationer. Jag vill vidare framhålla atldet alltid måste vara myndigheten obelagel atl meddela de ordningsföreskriftersom bedöms vara nödvändiga. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 46 Kommitténs förslag om allmän skyldighet förfrämst förbandschefen att samråda med de värnpliktiga innan beslutfattas i viktigare frågor som berör dem kanmedföra svårigheter vid tillämpningen. Jag anser därför att det bör finnas skyldighet alt samråda inom vissafastställda sakområden. Det börankomma på överbefälhavaren alt efter samråd med den värnpliktigaarbetsgruppen meddela närmare föreskrifter om dessa sakområden. Jag vill särskilt understryka vikten av altsamrådet beträffande utbildningsfrågorna utvecklas vidare, främst inom kompanielsoch plutonens ram. Jag anser detockså naturiigt att förbandsledningen bör vara skyldig att i viss utsträckninginformera företrädare för de värnpliktiga utan att beslut av förbandsledningenhar aktualiserats.