prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — En annan viktig faktor föroljeförsörjningen gäller svavelhalten i oljan. Som nämnts i det föregåendekommer i enbart olja med lägre svavelhalt än att få utnyttjasefter . måste de svenska raffinaderierna använda drygt 40procent lägsvavlig råolja för att de nu gällande kraven för svavelhalt skalluppfyllas. När de strängare kraven träder i kraft måste den lägsvavligaråoljans andel öka till . Den lägsvavliga råoljans högre pris motsvaradeför del en årlig merkostnad på 500 milj. kronor . På grund av att de återståendeoljereserverna i världen är allt svavelrikare, kommer svavelhalten iden råolja som utvinns att bli allt högre. Även om denna tendens för Västeuropasdel kompenseras av att produktionen av lägsvavlig Nordsjöolja ökar kommersannolikt priset att öka mera på lägsvavlig än högsvavlig råolja. Dettaförhållande kommer tillsammans med de strängare svavelkraven sannolikt attmedföra en fördyring av vår oljeimport utöver den som orsakasav ökade priser på råolja. Mot den bakgrunden finns det skälatt överväga att bygga ut kapaciteten för avsvavling av olja. i ett vidareperspektiv är detta också nödvändigt för att svavelutsläppen totalt skallminska. Enbart stränga krav i medför ju bara att den högsvavliga oljanförbränns någon annanstans - utanför . Oljemarknadens utveckling under1980-lalet och i Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 26 synnerhet dess utveckling på samt de skärptasvavelkraven ökar således motiven ytterligare för en utbyggnad avavsvavlingskapacite-ten i de svenska raffinaderierna. Den grundläggande förutsättningenför anpassningen till ökade energipriser är att vi har en ekonomisk tillväxtsom möjliggör att beståndet av byggnader, industrier och transportapparatförnyas. Utan denna förnyelse av den fysiska samhällsbyggnaden ochsamhällsorganisationen är vi bundna vid ett samhällssystem som äromodernt från energisynpunkt. Ett belysande exempel på betydelsen av dessaförhållanden är det faktum att industrin som helhet inte har förbättrat sinenergieffektivitet . Detta kan till stor deltillskrivas den låga tillväxttakten i industrin. Energianvändningen väntas ökalångsammare än tidigare och möjligen stagnera. Oljeanvändningen förutses minskaunder - vi har uppskattat minskningen till . Den kommerdock fortfarande att vara den helt dominerande energikällan 1990. Kol är det bränsle som har de bästaförutsättningarna atl ersätta olja . Kolanvändningen ökaremellertid ganska långsamt pä grund av långa omställningstider. Förutsättningarna för att utnyttjaved och torv i energiförsörjningen är ännu förhållandevis osäkra. Endastmarginella bidrag är troliga till 1990. För att inte onödigt försvåra ellerhelt stoppa ersättning av olja med kol och inhemska bränslen börmiljöskyddskraven utformas så att inte dessa bränslen diskrimineras iförhållande lill olja mera än vad som motiveras av dess miljöeffekter. Vid sidan av kol erbjudertillgången på elenergi de bästa möjligheterna att ersättaolja. Ett successivt införande avenergisnålare teknik och metoder och ett ökande energimedvetande förutses inomde flesta samhällssektorer. När det gäller energianvändningen i befintligbebyggelse är det dock inte sannolikt att målen för det statliga programmetfrån 1978 kommer att uppnås. Utvecklingen på den internationellaoljemarknaden kan medföra att priset på tjock eldningsolja ökar mera än prisetpå andra oljeprodukter. Detta kan få ekonomiska konsekvenser för medsin stora användning av tjock eldningsolja. Sannolikt får vi också räkna medkraftigare prisökningar på lägsvavlig olja. De ekonomiska konsekvenserna blirsärskilt påtagliga när de nya kraven att all olja skall vara lägsvavlig träderi kraft . Detta innebär att motiven för att bygga ut kapaciteten föravsvavling av olja ökar. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 27 Sammanfattning av och sammanställning av remissyttrandenöver energiprovningsutredningens betänkande (Ds 11980:12) Provning för bättreenergihushållning med Bilagedel (Ds I 1980:13) 1 Utredningsarbetet, remissförfarandet m.m. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet ensärskild utredare, energiprovningsutredningen, med uppdrag att utreda vissafrågor rörande provning inom energiområdet. 'redovisade sitt uppdrag den lOjuni 1980 i betänkandet (Ds I 1980: 12) Provningför bättre energihushållning med Bilagedel (Ds I 1980: 13). Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av transportrådet, statens väg- och trafikinstilut,(), universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) efter hörandeav tekniska fakulteter, lantbruksstyrelsen, statens maskinprovningar, statensnaturvårdsverk (SNV), jordbrukstekniska institutet, kommerskollegium,, arbetarskyddsstyrelsen, bostadsslyrelsen, statens råd förbyggnadsforskning (BFR), (), statensplanverk, statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU).statens provningsanstalt (SP), NE),i (SIS), energisparkommittén,delegationen för energiforskning (DFE), delegationen för frågor omenergihushållning i befintlig bebyggelse (EHD), oljeersättningsdelegationen(OED), AB , , , , . () och . () hardärutöver avgivit synpunkter på utredningen. I det följande redovisas underresp. avsnitt dels en sammanfattning av utredningens betänkande, dels ensammanställning av remissinstansernas synpunkter. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 28 2 Allmänna överväganden rörande energiprovningens betydelse m.m. Med energiprovning avserutredningen provning av dels energiegenskaper hos olika produkter med betydelseför energianvändningen, dels säkerhets-, hälso- och miljöegenskaper hos nyaprodukter vilkas syfte är alt spara energi eller ersätta olja. Sådan provningutgör, eller kan utgöra, ett betydelsefullt inslag i följande energipolitiskastyrmedel och stimulansåtgärder: - Stöd tillutveckling och introduktion av produkter som leder till en rationellareenergianvändning. Provning är etl hjälpmedel för atl utvärderautvecklingsresultat och ge underlag för inriktningen av stöd till energitekniskutveckling och energibesparande åtgärder. - Information omprodukter och egenskaper som har betydelse för energianvändningen. Sådaninformation ger köpare möjlighet all välja produkter med goda energiegenskaperoch kan undanröja osäkerheter om nya produkter som syftar lill alt spara energieller ersätta olja. Provning ger underlag till informationen. - Krav och normerrörande produkter och egenskaper som har betydelse för energianvändningen.Provning är ett viktigt hjälpmedel för att verifl-era att krav uppfylls. Omfattningen och inriktningen avenergiprovningsverksamheien är enligt utredningen beroende av dels i vilkenutsträckning dessa styrmedel och stimulansåtgärder utnyttjas, dels vilkenambitionsnivå för provningsinsal-serna som väljs inom ramen för dessa. Utredningen utgår från atl statligt.? ?<><:/ //// i/iveckliiig och introduktion kommer att lämnas ävenfortsättningsvis. Under /80 har ca 2000 milj. kr gjortstillgängliga i form av lån och bidrag för energitéknisk forskning, utvecklingoch demonstration samt energibesparande åtgärder. Statliga initiativ för att ta framoch sprida information om piodukier och egenskaper i energipolitiskt syfteväntas få ökad betydelse. Etl kraftigt ökat utbud av nya energitekniskaprodukter, för vilka konsumenterna saknar brukseri"arenhet. kan göra sådaninformation särskilt värdefull. Anlaganden om i vilken utsträckningstatliga krav och normer kommer alt reglera produkter inom utredningens områdehar gjorts enligt följande. Säkerhets-, hälso- ochmiljöegenskaper är föremål för lagstiftning inom samtliga områden somutredningen har behandlat. Efter hand som nya produkttyper introducerasutfärdas tillämpningsföreskrifter i den mån riksdag och regering gerförtattningsmässigt stöd härför och i den omfallning föreskrivande myndigheterbedömer erforderligt. Energiegenskaper är föremålför lagstiftning endast inom bygg- och VVS-sektorn. Byggnader svarar för enstoi' del av landels energianvändning. Energiegenskaperna hos en byggnad ochdess installationer får stor betydelse pä läng sikt eftersom en byggnadslivslängd är mycket lång. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 29 Under dess livstid kan stora förändringar inträffa i frågaom energipriser och tillgång till olika energislag. För den enskilde konsumenteneller de olika mellanhänderna är det myckel svårt både att ställa de rättakraven på energiegenskaper och att sedan verifiera dem. Utredningen har erfaritatt de tillämpningsföreskrifter som reglerar energiegenskaperna hos byggnaderoch bygginstallalioner kan komma att utvidgas och även omfatta krav påunderhållsåtgärder i energibesparande syfte. Förslag väntas också atti princip alla produkter som skall berättiga till energisparstöd måste varatypgodkända eller motsvarande. Industrins produktionsutrustninghar också stor betydelse för energianvändningen. Industrin torde dock haförulsällningar alt själv ställa krav på energiegenskaperna tack varetillgången till hög teknisk kompetens och ett företagsekonomiskt synsätt.Utredningen bedömer därför att tvingande statliga energiegenskapskrav f. n.inte kommer att bli aktuella för enskilda utrustningar i industrin. Om det frånsamhällsekonomisk synpunkt skulle finnas motiv att verka för ytterligareförbättrade energiegenskaper utöver vad företagsekonomiska bedömningar ger vidhanden finns andra styrmedel att tillgripa (såsom energiskatter eller stödtill energibesparande åtgärder). Transportmedel ochhushållsapparater torde enligt utredningen inte komma att omfattas av tvingandeenergiegenskapskrav som föranleder provning. Ambitionsnivån förprovningsinsatserna bestäms av dels den enskilda provningens kvalitet (vilkaegenskaper som provas och med vilken noggrannhet saml hur de yttrebetingelserna varieras), dels provningens kvantitet (hur många exemplar av ettobjekt som provas). Utredningen anser attutgångspunkten vid valet av ambitionsnivå för provningsinsatserna bör vara ettsamhällsekonomiskt lönsamhetskrav. Det saknas emellertid metoder ochunderlag för att genomföra samhällsekonomiska lönsamhetskalkyler för provning.Utredningen redovisar emellertid den diskussion som har förts inom utredningennär det gäller svårigheter, möjligheter och osäkerheter i samband medsamhällsekonomiska bedömningar av energiprovningens ambitionsnivå. Det finns enligt utredningen fleraskäl som talar för atl staten aktivt stöder och deltar i utveckling avenergitekniska provningsmetoder: - Statligamyndigheter är ofta beroende av provningsmetoder för att kunna formulera kravoch normer, verifiera att kraven är uppfyllda och genomföra provningar ikonsumentupplysande syfte. - Statligtdeltagande skapar förutsättningar för att metoderna blir enhetliga, allmänttillgängliga, opartiska och tillämpbara på olika tillverkares produkter. - Tillgång tilländamålsenliga provningsmetoder bidrar lill hög produktkvalitet och främjardärigenom landets industriella utveckling. Av de bedömningar som har redovisats i utredningen framgåratt beho- 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 30 vet av nya energitekniska provningsmetoder är stort.Stigande energipriser har gjort goda energiegenskaper till ett allt tyngrevägande argument vid marknadsföringen av många produkter. Det är därförangeläget att uppgifter om energiegenskaper kan relateras till allmäntvedertagna och ändamålsenliga provnings- och mätmetoder. Det är enligtutredningen också viktigt att sådana provningsmetoder utvecklas med godframförhållning. Framförhållningen gör det möjligt att i ett tidigt skede av enprodukts introduktionsfas genomföra provningar i konsumentupplysande syfte. Remissinstanserna har funnit denallmänna kartläggning och analys av behovet av energiprovning som utredningenhar genomfört vara värdefull. Energiprovning bedöms vara en viktig ochbetydelsefull komponent för att energihushållning och de omställningar inomenergiområdet, som kommer att ske , skall bli effektiva. Flertalet av remissinstansernainstämmer också i att utgångspunkten vid valet av ambitionsnivå förprovningsinsatserna bör vara en samhällsekonomisk bedömning. RRV anser attdenna bedömning bör komma in såväl vid uppbyggandet av nya resurser som vidutformningen av den konkreta provningen. SIB framför att den stora bristen päkunskap om effekterna av provningsverksamhet är en mycket viktig fråga, sommåste framhållas tydligare. Det hade därför enligt SIB varit önskvärt attutredningen varit mer konstruktiv och föreslagit utvärderingsförsök som ettsätt alt förbättra underlaget för bestämning av ambitionsnivån. SP hävdar attett visst underlag för samhällsekonomiska bedömningar av provning finns inomSP:s verksamhet. konstaterar i fråga om det samhällsekonomiskalönsamhetskravet att energiprovning inte ensamt medför energibesparingar, utanatt den ingår som en viktig del i normgivningen rörande god energihushållning. Behovet av en ökadkonsumentupplysande provning för att minimera risken för den enskilde att görafelinvesteringar i produkter som uppges ha vissa angivna energibesparandeegenskaper, framhålls bl. a. av energisparkommittén, OED och LRF. NE framföratt avsaknaden av provning kan vara etl hinder för införande av nyenergiteknik. Statliga myndigheter måste kunnafastställa vad som har betydelse för säkerhet, miljö eller effektivenergianvändning. Detta för att försäkra sig om att säkerhetsföreskrifter äruppfyllda eller avgöra vilka produkter som bör få energisparstöd. En förutsättning för mer omfattandeprovningsverksamhet är atl nya energitekniska provningsmeloder utvecklas. Behovav och efterfrågan på energiprovning väntas främst på byggområdet som underlagför planverkets typgodkännanden av uppvärmningssystem, ventilationssystem ochreglersystem. Enligtenergihushållningsdelegationens mening är typgodkännande av byggprodukter en avde viktiga grunderna för energisparstödet . Det är därför av storbetydelse att provningsmeloder utvecklas så att merparten av aktuellabyggprodukter kan typgodkännas. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 31 SIS delar utredningens syn attandra än tvingande styrmedel bör utnyttjas när det gäller produktersenergiegenskaper och ser SIS-märkning som ett alternativ, innebärande avsevärdasåväl samhällsekonomiska som företagsekonomiska fördelar. SIS menar också attett lämpligt sätt att göra provningsmetoder allmänt tillgängliga är atl ge utdem som svensk standard. En något annoriunda bedömning gör SP som anger attden officiella provningen inom energiområdet kan komina alt få en störreomfattning än den som utredningen har förutsett. SP framför också att del somregel är svårt att nä full kostnadstäckning för uppdragsverksamhet i sambandmed frivillig provning. Energitekniskt centrum vid Chalmerstekniska högskola framhåller risken för att all uppmärksamhet har fästs endastvid energiaspekten. Andra aspekter såsom energisparandets hälsoeffekter,tekniska komplikationer m. m. måste på ett tydligare sätt vägas in ibedömningen. Beträffande åtgärder för förbättrad arbetsmiljö erinrararbetarskyddsstyrelsen om att energiförbrukande system och komponenter i förstahand måste bedömas med avseende på funktionen från arbetsmiljösynpunkt och iandra hand från energiförbrukande synpunkt. 3 Medelsbehov för metodutveckling m. m. Enligt utredningen saknas idagprovningsmetoder för en rad objekt och egenskaper som har betydelse för landetsenergianvändning. Provningsmetoder saknas också i stor utsträckning för en radenergitekniska produkter som väntas bli introducerade under 1980-talel. Det relativt omfattandeutvecklingsarbete som är nödvändigt för atl möta behovet av energitekniskaprovningsmetoder torde enligt utredningen inte kunna genomföras med deresurser som f. n. har avdelats för detta ändamål. bekostas utvecklingenav metoder för energiprovning huvudsakligen genom de respektive provningsinstitutionernasstatsanslag eller genom riktade bidrag. Inom energiforsknings- ochexperimentbygg-nadsprogrammet har i vissa fall stöd utgått för utveckling avprovningsmetoder om detta varit en förutsättning för att genomföra etl visstprojekt. Statsmakterna har dock med undantag för 2 milj. kr som har anvisatstill SP för /81 inte avsatt särskilda medel förutveckling av provningsmetoder på energiområdet. Utredningen har funnit attsärskilda medel behöver avdelas för att möjliggöra en mer omfattandeutveckling . Medelsbehovet för detta harberäknats enligt följande sammanställning. Beräkningarna avser det behov sominte kan täckas genom befintliga anslag och bidrag. Medlen bör enligt utredningenäven täcka framtagning av prototyper till den provningsutrustning som ärnödvändig för att genomfö- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet ra provningar enligt en viss utvecklad metod. Behovetunder den första treårsperioden har kunnat bedömas med relativt godnoggrannhet. Utredningen påpekar atl framtida energipolitiska åtgärder, sominte kan förutsägas . kan komma att ändra förutsättningarna för de bådasenare treårsperioderna. Medelsbehov för utveckling av provningsmetoder (milj. kri 81/82-83/84 84/85-86/87 87/88-89/90 Samtliga remissinstanser ärpositiva till utredningens förslag om att energiprovningsmetoder behöverutvecklas och att särskilda medel avsätts härför. DFE anser att man vid stöd tillutveckling av energiprovningsmetoder bör prioritera de områden där produkternadels är långlivade, ger starka bindningar eller svarar för en viktigsamhällelig funktion, dels svarar för en väsentlig del av energitillförselnresp. /?/?Vanför: RRV delar utredningens uppfattningalt det är angeläget att få ökade möjligheter att bedöma effekterna avplanerade och redan genomförda åtgärder i energibesparande syfte. Delföreslagna stödels omfattning skulle om det genomförs inom ramen för det totalastatliga stödet för olika insatser i syfte att åstadkomma en effektivareenergihushållning endast utgöra en mindre del av delta stöd. SP delar i allt väsentligt deuppfattningar som utredningen har givit uttryck för beträffande insatser förprovning inom energiområdet och påpekar atl de föreslagna åtgärderna börsäkerställa att det omfattande behovet av nya energitekniska provningsmetodertillgodoses. SP betonar att en viktig förutsättning för att utredningens programskall kunna genomföras och få avsedd effekt också är att den erforderligautbyggnaden av nuvarande provningsresurser kommer till stånd. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 33 I betänkandet behandlashuvudsakligen produkter i konsumentledet. SIND anser att begränsningen kanifrågasättas med hänsyn till behovet av energihushållning även i fråga omenergiproduktion, energiöverföring och transportsystem i leden förekonsumenterna. Fördelningen av medelsbehovet för metodutveckling mellan olikasektorer har kommenterats av . Bolaget anser att manhar fåll en snedbalans i förhållande till energihushållningsaspekten, dåmerparten av föreslagna medel för metodutveckling tillförs byggnads- ochVVS-sektorn medan sektorn endast står för av energianvändningen. Behovetav energiprovning är enligt bolaget, per produkt räknat, av sammastorleksordning i samtliga branscher. AB menar att denföreslagna fördelningen av metodutvecklingsinsatser inte får tolkas som altden största energisparpotentialen skulle finnas inom byggnads- ochlokaluppvärm-ningssektorn. Den bör i stället ses som ett uttryck förutredningens bedömning av var åtgärder på energiprovningsområdet kan ge bästeffekt. Enligt utredningsdirektiven skulleen inventering av de resurser för energiprovning som finns tillgängliga i daggöras inom såväl den offentliga som den privata sektorn. SIS framför kritik motatt utredningen ej har genomfört denna inventering i vad avser den privata sektorn.1 anslutning härtill framför arbetarskyddsstyrelsen: Arbetarskyddsstyrelsen konstateraratt utredningen anser alt det föreligger behov av metodutveckling sommöjliggör provning av produkter med avseende på såväl energiegenskaper somsäkerhets-, hälso- och miljöegenskaper men finner att utredningeninte redovisat den omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet som ägerrum dels vid arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska avdelning, dels genomanslag från arbetarskyddsfonden till institutioner, företag och enskildaforskare. I icke oväsentlig grad har nämnda verksamhet också givit upphov tillett betydande referensmaterial i form av metoder och resurser för provning avenergiförbrukande system och produkter. Därvid har arbetsmiljösynpunkterutgjort utgångspunkten. Arbetarskyddsstyrelsen anser detnödvändigt att sådana erfarenheter tas tillvara och får utgöra grund förbedömning av möjligheterna till energibesparing och därur uppkommande behov avprovningsmetoder. Remissinstanserna framför också merdetaljerade synpunkter på utredningens förslag till metodutvecklingsinsatserinom de olika sektorerna. Den tekniska utvecklingen påenergiområdet sker enligt utredningen mycket snabbt vad gäller nyabyggprodukter och installationssystem. I många fall blir dessa alltmerkomplicerade och svåra att bedöma och kontrollera för byggnadsnämnderna. Medanledning av detta framför statens planverk följande; 3 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 34 Inom planverkets ansvarsområdeföreligger ett stort behov att klariägga inriktningen på de föreskrifter som påsikt bör styra kravet på god energihushållning under beaktande av degenerella kraven på god miljö och beständighet hos byggnaderna.Energihushållningen påverkas framför allt av byggnadens utförande - väggars,taks och bjälklags konstruktion, relationen väggarea/fönslerarea. uppvärmnings-och inslallalionsanord-ningars utformning etc. - samt av hur byggnaden medinstallationer används och sköts. Det är därför komplicerat att avgöra pävilka grunder sådana krav rörande energisparåtgärder skall baseras och ingåendestudier erfordras för att klarlägga hur föreskrifterna skall utformas ochanknytas till lämpliga verifikationsmetoder. Inte minst den senaste tidensutveckling har visat på betydelsen av att dessa problem studeras närmare. Dettabör beaktas då konkreta åtgärder för att genomföra utredningens förslag övervägsoch beslutas. Flertalet remissinstanser vitsordarbehovet av utveckling av provningsmetoder inom bygg- och VVS-sektorn. Provningav enskilda komponenter är angelägen, men utveckling av fältprovningsmetoderbedöms vara minst lika väsentligt för att kontrollera att god energihushållninguppnås i de färdiga byggnaderna. Detta understryks av bl. a. statens planverk,energisparkommittén, SIB och . anseralt objektiva provningsmetoder snabbt bör tas fram och dokumenteras somunderlag för verkets fastläggande av lämpliga kravnivåer och av regler förverifikation av kraven. De nya provningsmetoderna bör gälla både mer omfattandemetoder som anges i typgodkännanderegler och enklare metoder som kan tillämpasvid lillverkningskontroll och byggkon-troll. bedömer attdet finns ett stort behov av tillförlitliga, men enkla, mätutrustningar somkan användas av de kommunala energirådgivarna vid besiktningsverksamhetavseende befintlig bebyggelse. menar att provningsresursernai högre grad än vad som framgår av betänkandet bör användas för energitékniskulvecklingsprovning av hela system för tillvaratagande av lågtempererad energioch spillvärme inom lokalkomfortsektorn, för tappvarmvatten och förindustriella processer. framför också attvid utarbetande av metoder för kontroll av energihushållning i byggnader demöjligheter bör beaktas som utvecklingen på elektronikomrädet och avreglersystem kan erbjuda. Energitekniskt centrum vid Chalmerstekniska högskola noterar atl frågor rörande det inrevärmedistributionssystemet inte har behandlats i utredningen. Det är av storvikt att metoder för provning av det inre värmesystemet tas upp till behandlingdå införande i stor skala av nya värmesystem, t. ex. lågtemperatursystem försåväl luft som vatten, är alt vänta. En ökad användning av fastabränslen för byggnadsuppvärmning förutses i framliden. Från miljösynpunkt ärdet därvid enligl utredningen angeläget att åstadkomma en så god förbränningsom möjligt. Därigenom minskar emissionerna av skadliga organiska ämnen. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 35