prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — framhålla att det är en klar fördel om översyn avvalkretsindelningen kan ske med relafivt långa fidsintervaller. Det av kommitténförordade förslaget 1980/81:170 116 torde i framliden bli föremål för ytterligareförändringar. Elt kommunproportionellt valsystem ger väsentligt ökademöjligheler att anpassa valkretsarna till de särskilda förhållanden som råderi kommunerna. Sålunda är naturliga avgränsningar mellan valkretsarna lättareatt göra och en anpassning fill eventuella framtida områden förkommundelsorgan kan ske ulan svårigheter. Indelningen kan sålunda göras utifrånvaltekniska, partiorganisatoriska och liknande faktorer. Valtekniska manövrer,partitaktiska moliv samt konstlade partibildningar kan ej heller nämnvärt rubbafördelningen av mandaten. Vi anser sålunda att övervägande skäl talar förinförande av ett kommunproportionellt system. Om ytterligare erfarenheter ärangelägna alt erhålla innan nuvarande valsystem ändras, bör etl nytt valsysteminföras först val. Vi ser ett kommunproportionellt valsystem som angeläget urkommunaldemokratisk synpunkt och anser att det bör genomföras till 1982 årsval. Kommitténs förslag ser vi som en förbättring i avvaktan på införande avett kommunproportionellt valsystem. Om det är angeläget att erhålla ylterligareerfarenheter av nuvarande valsystem, förordar vi att det nuvarande valsystemetbibehålls oförändrat även vid val. (efter hörande av valnämnden iHelsingborg): har alltsedan kommunsammanläggningen 1971haft valkretsar med minst 20 mandat i varje. Vid val utsågs 81fullmäktige i fyra kretsar, vid 1973 och val 65 fullmäkfige i trekretsar. För att ytterligare fillgodose rättviseaspeklen ändrades antaletvalkretsar års val till två, medan antalet fullmäktige är oförändrat65. Kommunstyrelsen anser därför, i likhet med valnämndensmajoritet, att den föreslagna höjningen av lägsta mandatantalet för valkretsfrån 15 till 20 är en befogad åtgärd för att bättre tillgodose rättviseaspektenvid kommunfullmäktigvalen. En ledamot i valnämnden har uttalat sig för en övergånglill systemet med tilläggsmandat. Kommunstyrelsen anser emellertid, att ettsådanl syslem skulle alltför mycket underlätta representationen för småpartieroch därmed försvåra skapandet av "regeringsdugfiga" majoriteter ikommunerna. Kommunstyrelsen ansluter sig därför inte till dettaförslag. , kommunstyrelsen: Även förkommunfullmäktigvalen måste det vara eftersträvansvärt att finna ett systemsom ger en så rättvis proportionahtet som möjligt. Denna effekt hadeåstadkommits om man infört metoden med fasla valkretsmandat ochutjämningsmandat såsom skett i riksdagsval och landstingsval. visat att etl införande av ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat i kommunerna endast ger smärre förbättringar med avseende påproportionaliteten i förhållande till det av kommittén föreslagna valsystemet.Vidare skulle ett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat Prop.1980/81:170 117 innebära mycket omfattande förändringar i det kommunalavalsystemet. Sådana är självklart inte önskvärda. Kommittén har därför stannat vid den förbättringen inuvarande valsystem som en höjning av minimiantalet mandat per valkrets från 15till 20 innebär. Härmed skulle man enligt kommittén ha ökal förutsättningarnaför en proportionell mandatfördelning. Kommunstyrelsen delar kommitténs ställningslagande pådenna punkt. Ställningstagandet innebär att kravel på en fullständigproportionalitet upprätthålls så långt det är rimligt med hänsyn till kostnaderoch politiska konsekvenser för valsystemet. Kommunstyrelsen finner att det ärlämpligl alt en sådan bedömning görs. Kravet på total proportionell fördelningav rösterna kan ju inte få drivas utan hänsyn till andra faktorer av betydelseför de allmänna valen. i : För att alla mandat vid etlkommunval skall motsvaras av lika många röster bör ett system medutjämningsmandat införas där 9/10 av mandalen skall vara fasta och 1/10 varautjämningsmandat. I betänkandet föreslås att ingen småpartispärr skallfinnas i kommunerna. Då är rikets viktigaste och mest betydande organsom tillsätts genom val, borde ej heller där finnas någon spärr om konsekvensskall råda. Detla föreslår emellertid inte kommittén. anser att, för att få en enhefiig kommunallag,en spärr borde införas vid kommunval, liksom redan finns vid landstingsval, såatt partier som får av rösterna inte skall få representation ikommunfullmäktige. Under förutsättning att förslaget med utjämningsmandat ochsmåpartispärr genomförs avstyrker valnämnden en förändring avvalkretsindelning där kretsen skulle få ha ett lägsta mandatantal av 20. Om ensådan förändring i enlighet med vallagskommitténs förslag införs skulle deltaför del innebära, att fick delas i två valkretsaroch en del bilda valkrets tillsammans med Grangärde-Säfsnäs församlingar. ställningstagande alt man bör fortsättaatt tillämpa nuvarande valsystem grundas på att mycket omfattande förändringari del kommunala valsystemet skulle behöva göras om ett system medutjämnings-mandal infördes och att mycket små avvikelser från en proportionellmandatfördelning uppnås. anser atl dessa små avvikelser för vissakommuner kan vara mycket viktiga och att detta kan mofivera de förändringar avvalsystemet som behöver göras. 3.2 Valsystemet vid kyrkofullmäktigval Länsslyrelsen i delar kommitténs uppfattningatt församlingar inte skall kunna delas in i valkretsar vidkyrkofullmäktigval. 1980/81:170 118 emellertid av övergångsbestämmelserna framgå att nugällande valkretsindelning av församling - i detta län församling- skall upphöra. , kyrkorådet: F. n. föreligger möjlighetenligt 12 § LFS att valkretsindela församling i samband med val tillkyrkofullmäktige. I är det bara somanvänt sig av den möjligheten. Såsom anmärks i betänkandet är valkretsarnaslutna, och del innebär att garantierna för proportionalitet vidmandatfördelningen minskar. I resulterade valkretsindelningenvid senaste valet i att blev utan ett mandat som det skulle kunnaha fått om församlingen bildal en enda valkrets. Med den struktur somförsamlingen har kan sägas att det inte ligger i något partis intresse atl demindre partierna missgynnas vid mandatfördelningen. finner attförslaget i enlighet med del anförda kan tillstyrkas i den angivna delen. , kyrkorådet: De tankar som framförsom ändringar av valsystemet i sådan riklning att en mera striktproportionalitet uppnås, tycks enligt rådets mening vara de mest centrala i detförelagda delbetänkandet. Det faktum att del i hela landet vid valfill kyrkofullmäktige enbart var tre församlingar som var indelade i valkretsar(bl. a. ) talar för att ett upphävande av denna möjlighet kan skeutan några svårigheter. Vad sedan gäller avvisandet av en s. k. småpartispärr ikommunala sammanhang, med hänvisning till att en sådan spärr skulle kunna verkanegativt för tilltron lill all resp. beslutande församling avspeglarvalmanskå-rens sammansättning, är rådet av den uppfattningen att enkvalifikations-spärr av samma typ som vid landstingsval på börförordas. Risken för att små grupperingar annars i alltför stor utsträckningblir vågmästare och då i många fall styr majoriteten är uppenbar. Vid ett slopande av möjligheten att vid val avkyrkofullmäktige' för församling indela i valkretsar är det viktigt att detmarkeras att rätten 'till sådan indelning alltjämt är möjlig då det gällerbeslutande församling för samfällighet. : Vi instämmer med utredningen ochanser det vara av särskild vikt för tilltron till det representativa systemetatt kyrkofullmäktige så nära som möjligt speglar den medborgaropinion somkommit fill uttryck i valet samt att olika meningsriktningar ges möjlighel attpå lika villkor bli företrädda i fullmäktige. Detta innebär att vi inte harnågot att erinra mot förslaget att varje församling kommer att utgöra envalkrets. 3.3 Förfarandet vid indelning i valkretsar och valdistrikt RSV instämmer i kommitténs uppfattning att indelningen ivaldistrikt närmast är av rent valteknisk nalur. Vidare utgör fr. o. m. Prop.1980/81:170 119 valdistrikten grund för att bestämma de lokalataxeringsnämndernas verksamhetsområde. RSV vill således understryka kommillénsuppfattning att det vore olämpligt att beslut om valdistriktsindelningöverfördes från länsstyrelse till kommunfullmäktige. i lån har inget att erinra motkommitténs förslag i fråga om beslutanderätten vid indelning av kommun ivalkretsar och valdistrikt. Länsstyrelseni : De föreslagna reglerna för indelning i valkretsarinnebär inte någon avgörande faktisk ändring av nuvarande tillvägagångssätt vidvalkretsindelning. : Vi vill peka på att beslutet om indelning i valkretsar kan hapolitisk belydelse och vill därför erinra, att prövning inle börleda till ändring av indelningen. Fullmäktiges beslut bör antingen oförändralfastställas eller förkastas, så som i andra underställningsärenden. Det kanannars uppkomma tvekan om vad som i det särskilda fallet skall kunna ansesbetingat "av formella skäl". föreslår att kommunfullmäktige skallfatta beslut om ändring av antalet fullmäkfige före utgången av mars månad del årdå val i hela riket av fullmäktige förrättas. Vi har i sak ingenfing emot att en fidsfrist införes, framhålla att bestämmelsen bör få en sådan redaktionell utformning, attden inte ålägger kommunerna att fatta beslut om ändring av antalet fullmäktigevarje valår. Lydelsen av 2 kap. 1 § fjärde stycket kommunallagen (KL) böralltså bli: "beslutar ändra antaletfullmäktige skall sådanl beslut fattas före utgången av mars månad del år dåval av fullmäktige förrättas. skall genast underrättas ombeslutel. Sådanl beslut skall lillämpas när val i hela riket av fullmäktigeförrättas nästa gång." , styrelsen: Den föreslagna beslutsordningen förvalkretsindelning får väl närmast anses vara en formell ändring, eftersomkommunerna redan enligt gällande ordning kan sägas ha etl avgörande inflytandepå valkretsindelningen. Styrelsen fiilstyrker den föreslagna beslutsordningenoch noterar att vid sin fastställelseprövning endast bör kunna görasådana ändringar i fullmäktiges beslut som betingas av formella skäl. Styrelsenvill ifrågasätta om inte också beslutanderätten när del gällervaldistriktsindelningen bör kunna föras över till kommunfullmäktige. Även härtorde genom fastställelseprövningen ha tillräckliga möjligheleratt bevaka de samordningsintressen som finns i sammanhanget. Styrelsen har inte något alt invända mot att en särskildfrist anges i KL för kommuns beslut om ändring av antalet kommunfullmäktige.Enligt förslaget skall sådant beslut fattas före utgången av mars månadvalåret. Enligt styrelsens mening bör det klarläggas vad som skall gälla om manvid sådanl 1980/81:170 120 beslulpasserar gränsen för obligatorisk valkretsindelning, eftersom beslut om valkretsindelningskall meddelas före utgången av oktober årel före valåret. Nyköpingskommun: Förslaget om överförande av beslut från länsstyrelse till kommunfullmäktige angående valkretsindelning och valdistriktsindel ning bör ske så snart övervägandena angående samordning av laxeringsom- råden och valdistrikt slutförts. ' Helsingborgskommun, kommunstyrelsen: De förslag av kommittén söm berör indelningen ivalkretsar och valdistrikt och lidpunkten för fastställande av antaletfullmäktige finner kommunstyrelsen vara av i huvudsak teknisk natur och seringen anledning all motsätta sig. Vänersborgskommun, kommunstyrelsen: har endast något fler ån 24 000röstberättigade invånare. Kommunen har också först vid senaste allmänna valetvarit indelad i valkretsar. själv anfört kan en underlåtenhet att valkrelsindela en kommun aldrigmedföra några nackdelar, om man ser fill intresset av en proportionellmandatfördelning. I har de politiska partierna inte heller funnitfördelarna med valkretsindelningen från andra synpunkter överväga så attmöjligheten till helt skilda listor utnyttjats. Tvärtemot har partierna mednågra mindre undantag haft identiska listor i de bägge valkretsarna vid senastevalet. Dåkommunstyrelsen inte kan finna några nackdelar med att något större kommuner änvad som är fallet icke valkretsindelas, vill kommunstyrelsenföreslå, att den nuvarande gränsen för obligatorisk valkretsindelning höjs tillförslagsvis kommuner med mer än 40 000 röstberättigade invånare. Kommunstyrelsendelar kommilléns uppfattning atl beslutet om valkretsindelning i någon mån kanpåverka mandatfördelningen. Beslutet är därför av sådan politisk betydelse atlsjälva avgörandet av frågan om valkretsindelning måste ligga hos etl politisktsammansatt organ. Som kommittén funnit bör delta organ lämpligen vara kommunensfullmäktige. Kommunstyrelsenhar också förståelse för kommitténs slällningstagande, att beslutel omvalkretsindelning skall underställas för fastställelseprövning.Förståelsen för ställningstagandet gäller dock endasi i den månunderställningen är erforderlig för att skall kunna tillgodosebehovet av en samordning mellan valkretsindelningen i landstingskommunen och ikommunerna. Kommunstyrelsen anser att det hade varit önskvärt, att det direktav författningstexten hade kunnat utläsas, att länsstyrelsensfastställelseprövning endast syftar fill att skall kunna görasådana ändringar i fullmäktiges beslut som betingas av formella skäl. Kommunstyrelsenkan ansluta sig till kommitténs uppfattning att valdistriktsindelningen intehar samma politiska betydelse som indelningen i Prop.1980/81:170 121 Eftersom del är lämpligt atlvaldistriktsindelningen samordnas med annan indelning t. ex. indelning itaxeringsområden, kan kommunstyrelsen ansluta sig lill uppfattningen, atlbeslut om valdistriklsindelning även i fortsättningen skall fattas avlänsstyrelsen. 3.4 Följdändringar till den nya indelningslagen Kammarkollegiel: Kollegiet tillstyrker förslaget att demyndigheter som beslutar om indelningsändring får möjlighel alt förlänga deaktuella tidsfristerna för beslut om indelning i valkretsar och valdistriktsamt fördelning av mandal mellan valkretsar. Dessa myndigheter får därvidbedöma hur långa lidsfrister som behövs utifrån inhämtade synpunkter från deorgan som berörs. En faktor av betydelse i detta sammanhang är hur snabbtkommunala indelningsdelegerade, i de fall sådana skall tillsättas, kan börjafungera. 1 fråga omanpassning av röstlängder till indelningsändring har kommittén framhållit somnödvändigl atl kammarkollegiet eller länsstyrelse, under ordinarie valår,beslutarom indelningsändring i sådan tid före att man vid upprättandetav röstlängd kan ta hänsyn till indelningsändringen. Kommittén har dock inteansett lämpligt atl ta in en särskild bestämmelse om detta i lag utan harutgått från att dessa myndigheter beaktar vad som nämnts. -1 de fallkammarkollegiet eller länsstyrelse beslutar om indelningsändring är del oftastfråga om överföring av obebodda områden. Med hänsyn härtill delar kollegietkommitténs uppfattning alt det inle är nödvändigl med särskild lagbestämmelse iaktuellt avseende. Kollegiet vill dock påpeka all den beslutande myndigheten idessa fall bör fatta beslut om indelningsändring i så god fid före attbeslutet också hinner vinna laga kraft . I övriglhar kollegiet inte något all erinra mol kommitténs förslag i avsnitt 3.3 (ochdärtill hörande avsnitt i specialmotiveringen under 14.1 och 14.2). RSV:Enligt det föreslagna tillägget lill 4 kap. 2 § ValL skall vid beslutad ändringi den kommunala indelningen, som träder i kraft , iröstlängden upptas den som skulle vara kyrkobokförd i distriktet om den nyaindelningen redan gällde. innebär detta bl. a. att man inte behöver dela upp röstlängderna (s.87). RSV vill i detla sammanhang dock påpeka följande. När indelningsändringenberör mer än etl län måsle längden även i fortsättningen delas. Orsaken tilldelta är att nuvarande person- och fastighetsregister upprällas och förslänsvis. Undantaget innebär ingen ändring av den föreslagna lydelsen av 4 kap.2 § ValL. Länsslyrelseni : Regeringens beslul om ändrad församlingsindelning och bildandeav kyrkliga samfälligheter når ofta inle länsslyrelsen 1980/81:170 122 Under valår medför detla senaunderrättande olägenheler, bl. a. i samband med uppgörande av röstkorlsunderlagunder och fördelning av mandat i samfällighet. så tidigtunderrätlande som möjligt efter regeringens beslul vore därför av storl värde. /?5K tillstyrker kommitténs ändringsförslag beträffandetid för upprättande och granskning av röstlängd. RSV vill emellertid ävenföreslå ett förtydligande avseende reglerna för anmärkning mot allmänröstlängd. Enligt 4 kap. 4 § ValL utgör den omständigheten all någontagits upp i röstlängden för annat valdistrikt än han anser sig tillhöra integrund för anmärkning mot längden. RSV har från länsslyrelserna erfaril att denna regellillämpas olika. Vissa länsstyrelser anser all om en person blivit upptagen ivaldistrikt för annan valkrets än den där han anser sig vara kyrkobokförd den 1juni detta utgör grund för anmärkning mol längden. RSV anser att denna tolkningär sakligt motiverad och föreslår därför följande lydelse av 4 kap. 4 § förstastycket, andra meningen: "Den omständigheten att någon tagits upp iröstlängd i rätt valkrets men annat valdistrikt än han anser sig tillhöra ulgörej grund för anmärkning mot längden." RSV föreslår vidare följande redaktionella ändring i 4kap. 2 och 11 §§ ValL samt 8 § KfvL: Eftersom inte längre förnågot personband ersätts "personband" med "folkbokföringsregister". Länssryrelsen i : har inlenågol att erinra mot de förslag och de bedömningar som kommittén gjortbeträffande röstlängdernas upprättande, anmärknings-och rätielseförfarandet m.m. Den senare dagen för upprättande av rösllängd bör medföra en avsevärdminskning av antalet rätlelseärenden. Dessa var i ca 560 vid1979 års val. Den längre granskningstiden kan inte antas medföra någon nämnvärdökning av antalet anmärkningsärenden. Det lagstadgade anmärkningsförfarandet framstår somotidsenligt, omständligt och föga effektivt för det avsedda syftet, nämligenatt åstadkomma en såvitt möjligt felfri röstlängd till valet. Att det förhållersig så framgår tydligt av proportionerna mellan antalet anmärkningsärenden ochrätlelseärenden hos (4 mot 560 vid val). Det äruppenbart att väljarna effektivast får reda på ev. fel i röstlängden när de fårsina röstkort. Lokala skattemyndigheten i fögderi har iyllrande lill över betänkandet framfört ett egel förslagbeträffande anmärknings- och rätielseförfarandet. Detta förslag, som avser en sammanslagning av anmärknings- och 1980/81:170 123 rätlelseförfarandena, finner vara väl lämpatför att åstadkomma etl enkelt och praktiskt förfarande för den nödvändigajusteringen av längderna utan alt rättssäkerheten äventyras. Om förslaget avtidsbrist inte hinner genomföras till val, förtjänar det attallvarligt övervägas av kommittén i dess fortsatta arbete. Lokala skattemyndigheten i fögderi (LSMS): Isamband med val hade LSMS sex ärenden angående anmärkning mol allmänröstlängd. Antalet rättelseärenden uppgick däremot till 165. För att minskaantalet rättelser - och därmed även anhopningen av rätlelseärenden under senarehälften av augusti - föreslår ulredningen att allmän röstlängd skall varaframlagd för granskning varje vardag utom lördag 26 juni-15 juli.LSMS' erfarenhet är dock att inlresset uppstår först då röstkorten sänts ut.Den föreslagna förlängningen av granskningstiden torde därför inte medföranågot ökat intresse från allmänhetens sida. Systemet med rättelse av allmän röstlängd är etlextraordinärt ändringsförfarande. Likväl är antalet rättelser betydligt störreän antalet anmärkningar. LSMS anser därför att endast ett rättelsesystem ärerforderligt. Det kan exempelvis utformas på följande sätt - benämningen rättelse av allmänröstlängd slopas - den avutredningen föreslagna tiden för granskning av allmän röstlängd införes -anmärkning mot allmän röstlängd kan göras av enskildperson och ex officio av lokal skattemyndighet. Anmärkning skall ha gjorts hoslänsstyrelsen det år då röstlängden upprättats -röstkortensänds ut senast före valdagen. Skall anmärkningsförfarandet behållas med de ändringarutredningen föreslår måsle informationen till allmänheten göras så bred att mankan förulse ökad uppmärksamhel från allmänhetens sida dåröstlängden är framlagd för granskning. i : Dataenhetens framställningav stommar till röstlängderna sker i allmänhet understor tid.snöd. En förlängning av tidsfristen från till den 20 junitillstyrks. En framflyttning av kvalifikationstiden en månad, från den 1 junitill , bör, som kommittén förordat, anstå i avvaktan på ytterligareutredning. delar även kommitténs uppfattning att del inte börkomma i fråga att, som föreslagits i riksdagsmotion, införa sekreless föruppgifter i röstlängderna. kyrkliga samfällighel: Kommittén avvaktar medfrågan om kvalifikationsdag för upptagande i röstlängd. Den åberopadeulredningen om folkbokföringens organisation och bedrivande väntas visserligenavge ell belänkande , men erfarenhelerna från lidigareutredningar i 1980/81:170 124 detta ärende och dagens ekonomiska situation talar inteför någon mer genomgripande förändring inom överskådlig tid. Kommittén bordedärför övervägt möjligheten att få kvalifikationsdagen framflyttad mednuvarande folkbokföringsorganisation. (): UF har ingen erinran motförslaget all slutdatum för upprättande av särskild röstlängd fastställs tillden 20 i slällel för . Vad gäller förslaget om en tidigaste tidpunkt föringivande av försäkran om svenskl medborgarskap i samband med ansökan atl bliupplagen i särskild röstlängd motsätter sig UF förslaget om atl denna lidpunktsättes till det år röstlängden upprättas. UF har förståelse förRSV:s synpunkler på olämplighelen av en "stående ansökan" men anserdet synnerligen betydelsefullt att tillräcklig lid medges för utlandssvenskaratl ordna formaliteterna i samband med röstning. Allt flera svenska medborgarebor och arbetar i avlägsna länder med dåliga kommunikationer och behöverförhållandevis goda tidsmarginaler om de i praktiken skall kunna utöva sinrösträtt. Andra kan vilja ordna formaliteterna hemma i före en längreplacering på avlägsen ort. Eftersom RSV, som ju har de praktiskaerfarenheterna, föreslagit året innan det år röstlängden upprättassom fidigaste tidpunkt vill UF sålunda bestämt motsätta sig betänkandetsförslag i detta avseende men i stället tillstyrka RSV:s förslag. UF biträder förslaget om atl den som efter ansökanupptagits i särskild röstlängd för året efter ordinarie valår utan ansökan tasupp även i röstlängden . UF ansluter sig även tillkommitténs ståndpunkt, att den som anser sig röstberättigad skall få åberopaomständighet som inträffar även efter valåret. 5 Registrering av partibeteckningar och anmälan avkandidater /?5K föreslår den formella ändringen i 5 kap. 8 § och 14kap. 5 § ValL att "registrerat parti" ersätls med "parti somfått sin partibeteckning registrerad". i : 15 kap. 6 § vallagenstadgas om anmälan av kandidater till skydd för partibeteckning. För val avlandstingsledamöter skall pariiet anmäla minst fyra och högsl tjugo personer ilandstingskommunen. För landsfingskommun, som har 14valkretsar, är högsta tillåtna antal "anmälda kandidater" alldelesför litet. För partier som går fram med namnvalsedel för varje krets blir detendast 1,4 namn per valkrets. Vid val fill landsfinget i Stockholmslän hade - av de fem riksdagspartierna - ett parti endast ett anmält namn pervalsedel i kretsen, två partier hade 1-2 namn, ett hade 1-3 namn och etl hade 1namn. För de fem partierna sammanlaget gällde atl namnvalsedeln för vissvalkrets upptog 1980/81:170 125 endast ett anmält namn i 31 fall och två namn i 32 fall.Tre till fyra namn förekom i återstående 7 fall. Förhållandel leder till atl den väljare som verkligen hargivit uttryck för en åsikt i personalvalsfrågan genom att stryka det förstanamnet på valsedeln löperstor risk att valsedeln vid sammanräkningen befinnsvara "utan namn". Effekten av en sådan strykning torde som regel varaokänd för väljaren i gemen. Högsta tillåtna antal "anmälda kandidater" bördärför ökas kraftigt. Den bästa lösningen torde vara att partierna får anmälaett visst antal per valkrets, liksom i riksdagsvalet där anmälan skall avse4-15 personer per valkrets.