prop · G403189 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:189 omgodkännande av avtal mellan och omekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, m.m.; Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade uldrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen föreslås att godkänner ett mellan ochNorges regering träffat avtal om ekonomiskt samarbete,särskilt på industri- och energiområdena. Avtaletinnebär att parterna skall främja det ekonomiska samarbetet och de ekonomiskaförbindelserna mellan de två länderna, särskilt på industri-och energiområdena.Samarbetsprojekt fömtsätts komma till stånd såväl mellan regeringen ochmyndigheter i de två länderna som mellan förelag och organisationer. a. att bidra till ett effektivi utnyttjande av de båda ländernas resurser ifråga om bl.a. råvaror, energi, teknologi och arbetskraft. Partema förpliktarsig bl. a. att försöka undanröja hinder för företagssamarbete, att underlättaför företag att arbeta i det andra landet samt att främja en harmonisering avlagstiftningen och få till stånd enhetligare skatte-, valuta- ochkreditregler. För att bidra till ett genomförande av avtalet skall parternaupprätta en blandad kommission. Avtalet gäller i 20 1anslutning till avtalet har parterna överenskommit att upprätta en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbete. Fonden skall genom fördelaktiga lån stödjasamarbetsprojekt mellan svenska och norska förelag på det industriella området.Den skall ha ett fondkapital på 250 milj. kr. som successivt skall tillskjutasav parterna. föreslås för /82 anvisa 37,5 milj. kr.för ändamålei. Prop.1980/81:189 2 I propositionen lämnas slutligen en redogörelse för tväandra överenskommelser som träffats i anslulning till avtalet om ekonomiskl samarbele.Den ena överenskommelsen gäller långsiktiga leveranser av råolja ocholjeprodukter från lill och den andra oplionsräll till långsiktigaleveranser av elektrisk kraft frän till . Prop.1980/81:189 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och stalsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , Föredragande:statsministern såvitt avser punkterna 1 och 2, statsrådet såvitt avserpunkterna 3-7 och statsrådet såvitt avser punkterna 8-10 Propositionom godkännande av avtal mellan och omekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, m. m. Senaredecenniers ekonomiska framsteg gmndar sig i stor utsträckning på ökat intemationelltsamarbele. TuUnedsättningarna mellan industriländerna, det utvidgadebiståndssamarbetet med utvecklingsländerna, bildandet av det europeiska frihandelsområdetEFTA och upprättandet av frihandelsavtalet med den europeiska ekonomiskagemenskapen EG utgör några från svensk synpunkt vikliga inslag i dennautveckling. Internationaliseringenhar inte minst satt sin prägel pä utvecklingen i . a inom ramen förEFTA har de nordiska ländernas inbördes handel snabbt vuxit i omfattning ochrelativ betydelse för välståndsutvecklingen. Efter hand har även direktföretagssamarbete och annal industriellt samarbete fått ökad betydelse. Företagi de nordiska länderna uppträder gemensamt i syfte alt stärka den gemensammaslagkraften pä en hårdnande störte inlernationell marknad. Därigenom underlättasden nödvändiga stmkluromvandlingen. Andra nordiska förelag utvecklar gemensamtnya produkter och bearbetar i samverkan nya marknader. Integrationen bidrar påså sätt till sysselsättning och välstånd. Det ekonomiska samarbetet i understöds aktivt av de enskildaländemas regeringar och av de nordiska samarbetsorganen. Flera nyainstitutioner har inrättats på nordisk nivå. Främst bör Nordiska industrifondenoch Nordiska investeringsbanken nämnas i detta sammanhang, ti 1980181. Prop.1980/81:189 4 Utvecklingen underiällas av all näringsliv ochsamhällsförhållanden i sig själv erbjuder goda nalurliga samarbelsmöjligheler.Språkgemenskapen, likartade vanor och värderingar samt en genomgående högekonomisk standard gör i mänga fall hela lill hemmamarknad för förelag idess länder. Den fria nordiska arbetsmarknaden och likartadesocialförsäkringsregler m.m. underlättar både del direkta företagssamarbetetoch flyttningar över gränserna. Inte minsl bidrar dessa förhållanden till alt även mångamindre företag vågar la etl första steg uianför det egna landets gränser. Dekan därmed lättare la tillvara de fördelar som specialisering och tillverkningi längre serier erbjuder. Samarbelsmöjlighelerna i på del ekonomiska områdetär därmed inte på något sätt uttömda. De på många sätt unika förutsättningarnaför samarbete i erbjuder enligt min uppfattning tvärtom särskilda möjlighelerunder de närmaste decennierna. Industrin i kommer framöver atl möia många problem.Kraven kommer i många fall alt bestämmas av den globala omställningen som redanpågår. De var för sig små länderna i - med bl.a. slor andel småföretag -kan då lättare göra sig gällande om de är beredda till ett nära inbördessamarbete. erbjuder sig nya utvecklingsmöjligheter.Elektronik, datorer, robotar och annan avancerad leknik får fortlöpande nyaanvändningsområden. På många sätt öppnar sig nya marknader. Nya naturfyndigheterkommer atl böija bearbetas. Viktigast av dessa är i nordiskt perspektiv olje-och gasfyndigheterna på norskt och danskt område i . Det ankommer naturligtvis i första hand pä varje land attgenom regering, riksdag och myndigheter staka ut riktlinjer förnäringspolitiken. Det är min bestämda övertygelse altframstegsmöjligheterna ökar om företagen i de nordiska länderna är öppna förett ännu närmare samarbele med näringslivel i grannländerna. Etl sådanlsamarbete bidrar också lill att minska den sårbarhet som små länders ekonomilätt utsätts för med en långtgående ekonomisk integration. Specialisering kan iett nordiskt perspektiv förenas med hög försörjningstrygghel. Med det biandekonomiska system som tillämpas i alla denordiska ländema ankommer det i första hand på företagen aU inom givna ramarsöka sig lämpliga samarbetsformer. Därigenom säkerställer man ocksådecentraliserade beslul. Indirekt kan dock myndigheter och politiska organ påett aktivt sätt bidra till att föra utvecklingen framåt genom att läggaförhållandena tillrätta för samarbete mellan företag när det gäller näringslagstiftning,skatteregler, förhållandena på kreditmarknaden m. m. I en del fall krävs också regeringarnas direkta medverkani enskilda projekt. Så är det t.ex. fallet när det rör sig om särskill omfaltandeeller riskfyllda investeringar eller då del är fråga om att disponera tillgängarsom är i samhällets ägo eller slår under samhällets speciella kontroll. exempel på sådan regerings- och myndighetsmedverkan i elt konkrelprojekl kan nämnas den introduktion av naturgas, som pågår i på gmndvalav ett regeringsavtal från är 1980 mellan och . Det nordiska ekonomiska samarbetet måste enligt minuppfattning på samma sätt som byggas upp stegvis. Det är en förutsätlningför atl uppnå de bästa möjliga samarbelsformer och för aU åstadkomma en balanseradutveckling till gagn för alla parter. Elt balanserat nordiskt samarbele innebär inte alt man ialla sammanhang behöver eftersträva lösningar omfattande samtliga länder.Tvärtom kan man ofta snabbast nä uppställda mål om sådana lösningar kombinerasmed samarbete två länder emellan när del föreligger förutsättningar för deUa. Del avlal om långsiktigt ekonomiskt samarbete, särskilt påindustri- och energiområdena, som har ingåtts mellan de svenska och norskaregeringarna och som närmare redovisas i det följande bygger bl.a. på deprinciper som jag här kort har angivit. och har genom sin näringslivs-stmktur,siu grannförhållande och marknadsutvecklingen i speciellamöjligheter att utveckla ett nära industri- ochenergisamarbete. Det avlal som regeringarna har ingått på grundval avöverläggningar direkt mellan ländernas statsministrar utgör en god gmnd för attulveckla elt sådant samarbete. Avsikten är att vid fortsatta överläggningar mellanföreträdare för de bägge regeringarna inventera ytterligare konkrela samarbelsmöjligheleroch närmare kartlägga förutsättningarna att eliminera olika hinder församarbete. I den mån detta kräver medverkan får regeringen ålerkommamed förslag. I anslulning till avtalet har regeringen ingått treöverenskommelser (protokoll) om konkrela samarbetsprojekl. Redan dessaöverenskommelser om norska oljeleveranser till , svenska elleveransertill och upprättandet av en svensk-norsk industrifond visar enligt minuppfattning vilka möjligheter ett ökat svenskt-norskt samarbele erbjuder.Aktiva insalser från företag och myndigheter på grundval av det föreliggandeavtalet bör verksamt kunna bidra till industriell utveckling, ökadkonkurrenskraft, sysselsältning och försörjningstrygghet på viktiga områden. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört om svenskt-norsktsamarbele. Prop.1980/81:189 6 3 Bakgrund till överenskommelserna Det nordiska samarbetet på regeringsnivå formaliseradesgenom att nordiska ministerrådet inrättades . diskuteraderedan vid sitt första möte möjligheterna all utvidga det nordiska samarbetetbeträffande bl. a. industripolitiken. Rådet beslöt all utarbetaett handlingsprogram för samarbete på bl.a. de industri- och energipolitiskaområdena. En ämbetsmannakommitté för industri- och energipolitik tillsattes. och ämbetsmannakommittén redovisas och diskuteras regelbundetden akluella industri- och energipoliliska situationen i de nordiska ländernaliksom aktuella industri- och energipolitiska frågor av gemensamt intresse ioch uianför . Ett konkrel nordiskt samarbete främjas genom särskilda gemensamlupprättade organ bl. a. genom nordisk fond för teknologi och industriellutveckling - Nordisk industrifond -, Nordlesl och Nordiska invesleringsbanken. Nordisk industrifond har till syfte alt slödja etl mera effektiviutnyttjande av nordiska resurser för teknologi och industriell utveckling.Fonden stödjer dels tekniska utvecklingsprojekt mellan industrier i två ellerflera nordiska länder, dels bransch- eller teknikprojekt som avser att lösa problemav cenlral belydelse i en viss industrisektor. Fonden skall lägga slor vikt vidatt stimulera teknologiskt samarbete mellan nordiska industriföretag. Nordtest har enligt sin stadga till uppgift alt samordnaaktiviteter inom provnings- och kontrollområdet i . Nordiska investeringsbankens syfte är att ge lån ochställa garantier på marknadsmässiga villkor och i överensslämmelse medsamhällsekonomiska hänsyn med sikte på alt genomföra investeringsprojekt ochexport som ärav nordiskt intresse. Banken har dessutom möjlighet att tillföranordiska utvecklingsregioner kapital genom alt lämna lån regionallän - tillvissa nationella organ. Hämtöver kan nämnas att statsministrarna toginitiativ lill en nordisk råvaru- och resursulredning. Utredningen har lämnat etlanlal rapporter rörande nordiskt samarbete för olika råvaror. På grundval avutredningsarbetet pågår f. n. ett samnordiskt projekt som syftar till attdefiniera malmförande formationer och strukturer pä . Vid sidan av det arbete som pågår i ministerrådet har denordiska ländernas kontakter på ministernivå om industri- och energifrågorutvidgats. Sålunda har elt svenskt-norskt samarbete på industri- och energiområdenadiksuterats fortlöpande . En norsk-svensk kommitté avlämnade en rapport,som behandlade en rad länkbara samarbetsområden. På grundval av kommitténsrapport enades de svenska industri- och energiministrarna och den norskaindustriministern om atl ta initiativ till konkreta överiäggningar om ettutvidgat energi- och industrisamarbete mellan de båda länderna. Prop.1980/81:189 7 Den22 ingicks etl principavlal mellan den norska regeringen och AB Volvo.Göleborg, om atl ombilda lill en svensk-norsk koncern. Principavtaletersattes av etl slutligt avlal , som var beroende avgodkännande av AB och det norska . Underhösten 1978 intensifierades som en följd bl.a. av del nämnda Volvo-avtaletförhandlingarna om industri- och energisamarbete mellan den norska och densvenska regeringen. Förhandlingarna ledde fram till ell avtal mellan ochSverige om samarbele på industri- och energiområdena. Ijanuari 1979 beslöt atl inställa den bolagsstämma som skulle habehandlal avtalet mellan den norska regeringen och AB . 1 brev till dendåvarande svenske statsministern meddelade den dåvarande norskestatsministern att den norska regeringen ansåg att samarbetsavlalet mellanregeringarna fallit i och med att Volvos avlal med den norska regeringen integenomfördes. Dedåvarande statsministrarna i de båda länderna sammanträffade härefter iStockholm för atl diskulera de fortsatta samar-betsöverläggningarnamellan och . Iaugusti 1979 avlämnade industriministrarna efter initiativ av statsministrarnaen gemensam rapport om norskt-svenskt energi- och industrisamarbete. Irapporten redovisades en inventering av olika norsk-svenskasamarbetsmöjligheter, som de båda ländernas inställning pä de olikaområdena preciserades. Deförhandlingar som därefter förts och som initierats av de bägge ländernasstatsministrar har lett fram lill att elt avtal träffats iOslo mellan och om ekonomiskt samarbete,särskilt på industri- och energiområdena. har regeringarna kommitöverens om tre protokoll i anslutning lill avlalel; ell om upprättande av enfond för svenskt-norskt industriellt samarbete, ett om långsiktiga leveranserav råolja och oljeprodukler från lill saml ell om optionsrätttill långsiktiga leveranser av elektrisk krafl från till . Avtalenoch protokollen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga AD. åtar sig och all uppmuntra, främjaoch underlätta utvecklingen och stärkandet av det ekonomiska samarbetet och deekonomiska förbindelserna mellan de två länderna, särskilt på industri- ochenergiområdena. Parterna lägger stor vikt vid att samarbetsprojekt kan komma tillstånd såväl mellan parterna som direkt mellan företag och organisationer i detvå länderna (Artikel I). Prop.1980/81:189 8 Parterna skall vidare söka säkerställa att samarbetetmellan dem i största möjliga grad bidrar till ett effektivi utnyttjande av detvå ländernas resurser i fråga om bl.a. råvaror, energi, teknologi och arbelskrafl.Samarbetet skall ske med hänsyn lagen lill försörjningssituationen i de tvåländerna och till att samarbetet skall vara till ömsesidig fördel (Artikel II).Parterna skall särskill eftersträva atl försöka undanröja hinder förföretagssamarbete och uppmuntra etablering av företag med gemensamt svenskt-norsktägande samt att underlätta för förelag och organisationer i de tvä länderna attsamarbeta och för företag att arbeta i de två länderna (Artikel 111.1).Samarbete på skatteområdet och en smidigare tillämpning av valula- ochkreditreglerna är andra målsättningar liksom en harmonisering av lagstiftningeni den utsträckning detla främjar samarbetet mellan de båda länderna (ArtikelIII.2 och 3). Parlerna skall vidare eftersträva all lägga förhållandenatillrätta för export frän företag i etl av länderna lill det andra och förgemensamma exporlansträngningar på tredjelandsmarknader (Artikel III.4).Parterna förklarar sig också eftersträva en utbyggnad av samarbetet rörandeinvesteringar och leknisk forskning och utveckling i de tvä länderna (ArtikelIII.5). Samarbetsprojekt som ökar de två ländernas försörjningstrygghelmed viktiga råvaror och energi nämns särskilt liksom projekt som kan förbättraden internationella konkurrenskraften för de två ländernas industri (ArtikelIII.6-7). Samarbetet på energiområdet skall bl. a. gälla utveckling ochutnyttjande av olika energiformer saml energihushållning (Artikel III.8). Vidare gäller att parterna skall eftersträva en samordnad offenlligupphandling där della är ändamålsenligt för bägge parter (Artikel III.9). För att bidra till elt genomförande av avlalel skallparterna upprätta en blandad kommission. Kommissionen skall beslå avföreträdare förde båda ländernas regeringar med möjlighet för representanterför berörda företag, organisationer och myndigheler atl delta i kommissionensmöten (Artikel V). Avtalet, som skall ratificeras, gäller medmöjlighet till förlängning (Artiklarna VII och VIII). Enligt min mening har genom avtalet en fast gmnd lagts föratt samarbetsprojekt skall kunna komma till stånd såväl direkl mellanregeringarna och myndigheter som mellan företag och organisationer i de bådaländerna. Särskilt betydelsefullt i detta hänseende är det atl parterna iavtalet lägger stor vikt vid att olika hinder för företagssamarbete skallundanröjas liksom att lagstiftningen i de båda länderna harmoniseras på ettsätt som främjar samarbetet. Avtalet kommer enligt min mening att bidra tillett mera effektivt utnyttjande av de två ländernas resurser. Det bör därigenomkunna medverka till en mer slagkraftig industri i de båda länderna. Avtalet är av sådan vikt att det bör underställasriksdagen. Jag förordar att regeringen föreslår alt godkännaavtalet. 1980/81:189 9 5 Fond för svenskt-norskt industriellt samarbete Vidett svenskt-norskt industri- och energiminislermöle föreslog jagalt en svensk-norsk fond för industriell utveckling skulle inrättas. Pågrundval av della förslag har företrädare för industridepartementen och industrini de båda länderna diskuterat förutsättningarna för att inrätta ensvensk-norsk fond för alt finansiellt stödja och verka för elt utbyggtindustriellt samarbele. och har i etl protokolltill samarbetsavtalet överenskommit atl gemensamt bilda en fond för svenskt-norsktindustriellt samarbele. Fonden avses få formen av en stiftelse. Protokolletjämte bilagor återfinns som bilaga B. Enliglprotokollet skall fonden, vars styrelse skall ha sill säte i , hatill ändamål att genom lån stödja samarbetsprojekt mellan svenska och norskaföretag som syftar till leknisk eller marknadsmässig utveckling av sädanaföretag på del industriella området (Artikel I och II). Parternatillskjuter tillsammans 250 milj. svenska kr eller molsvarande värde i norskakr. Av beloppet tillskjuter 37,5 milj. svenska kronor per den 1 januari1982, 1983, 1984 och 1985. Resterande belopp tillskjuts till av Sverigeoch till av som parterna senare kommer överens om.Utökning av fondkapitalet skall ske genom avlal och fördelas underhänsynstagande till storleken på de två ländernas ekonomier. Parterna medgeratt fonden ikläder sig förbindelser i form av lånelöften upp till 250 milj.svenska kr, dock högst 30 milj. svenska kr utöver vad parterna tillskjutit(Artikel III). Fonden skall undantas från beskattning. Delta gäller dock inleinkomst av fastighet (Artikel VI).Protokollet, som skall ratificeras,skall gälla med möjlighet till förlängning (Artikel IX ochX). Villkoren för stöd och fondens sladgar anges ibilagor tiU protokollet. Jag återkommer strax till detta. Jagövergår nu till atl belysa syftet med fonden. Desvensk-norska diskussionerna har givU vid handen atl en väsenllig förbättringav det svensk-norska induslriella samarbetet kan åstadkommas genom stöd tilltekniskt och marknadsmässigt utvecklingssamarbete mellan svenska och norskaföretag i sådana projekt som på relativt kort sikl () kan leda lillgemensam kommersiell exploatering i form av produktion och marknadsföring. Soliditetenhos industriföretagen i de båda ländema är i många fall låg, vUket gör detsvårt för dem att göra riskbelonade satsningar. En gemensam satsning påriskfyllda projekt samt möjligheter lill visst riskavlyft kan öka företagenslångsiktiga konkurrenskraft på de internationella marknaderna. Inte minst kanden större hemmamarknad som kan bli följden av ett samarbete ge bättrekonkurrensförutsättningar. Enfömtsättning för att de fördelar som potentiellt finns i ell vidgat samarbetepå industriområdet skall uppnås inom rimlig tid är alt de gemensammasatsningarna på relativt kort sikt leder fram till produktion och marknadsföring.Detta betyder att det måste bli fråga om elt gemensaml 1980/81:189 10 Ett samarbele mellan förelag iolika länder innebär alllid nya risker och andra problem än de företagen annarsställs inför. För all öka förelagens vilja all la dessa risker behövs elt stöd främslutformat som ett riskavlyft och stimulans till samarbele kring konkrela projekl. Pä del nationella planet finns både i och i Norgemöjligheter för företagen att fä stöd i första hand till tekniskt men ocksä inågon mån lill marknadsmässigt utvecklingsarbete. Syftet med de befintligastödformerna är all minska de slora risker som utvecklingsarbete och marknadsintroduktionnumera innebär och därigenom öka företagens möjligheler att agera långsiktigtäven om soliditeten är låg. 1 de svensk-norska diskussionerna har delkonstaterats atl inlresse för samarbetsprojekt i första hand finns i fråga omindustriell utveckling för de svenska och norska marknaderna och förmarknadsföring av svenska och norska produkter i tredje land. Industriellautvecklingsprojekt, där insatserna främst avser kommersiellt inriktatutvecklingsarbete, har framhållits som särskilt intressanta. En annan väsentligaspekt, som har tagits upp är riskdelning vid marknadsutvidgning försvensk-norska produkter samt riskdelning i samband med en breddning avproduktområdet. I de diskussioner som förts har det stått klart att stödetfrämst bör riktas mot utpräglat kommersiella projekt och inte bör utformas som etlmer eller mindre långsiktigt stöd till tekniskt utvecklingsarbete. I förstahand gäller det alt främja tillkomsten av större gemensamma projekt förutveckling av nya produkter, processer och system dvs. Vikligl är vidare alt la hänsyn till möjligheterna tillmarknadsföring i andra länder och även att satsa på projekt som kan förseindustrin i de båda länderna med insalsvaror och halvfabrikat. Det är mol denna i korthet angivna bakgmnd somöverenskommelsen om att bilda en särskild fond för svenskt-norskt industrielltsamarbete skall ses. Det industripoliliska syftet med den överenskomna fondenär att stimulera industriellt utvecklingssamarbete mellan svenska och norskaförelag rörande sådana projekt som på relalivi kort sikt kan leda till gemensamkommersiell exploatering i form av produktion och marknadsföring. Fonden skallsåledes inte stödja forskning, eftersom detta inte leder till det önskaderesultatet på kort sikt. För dessa ändamål finns det, som jag lidigare berört,andra nordiska organ. Däremot ger överenskommelsen utrymme för stöd tillmarknadsinvesteringar och marknadsbearbetningar, även om de industriellautvecklingsprojekten är huvuduppgiften för fonden. Fonden avses ge stöd tillstora projekt med betydande risker. Jag ser således den svensk-norska industrifonden som enkomplettering tUl bl. Nordiska investeringsbanken och Nordisk industrifond. Avgränsningenmot dessa nordiska organ är klar i och med att fonden avses engagera sig iprojekt som är så stora att medverkan från Nordisk industri- 1980/81:189 11 fond inte är aktuell och så riskbelonade att Nordiskainvesteringsbanken inte kan engagera sig. Jag skall nu redogöra förde stödvillkor som överenskommits.Avsikten är att slöd skall kunna lämnas till projekt med en kostnad på 3 milj.kr eller mer. En medfinansiering från förelagens sida mäsle finnas för allsäkerställa företagsengagemang i projekten och för att garantera alt endasisådana projekt kommer till stånd som av industrin bedöms som industriellt ochkommersiellt riktiga. Eftersom syftet med fonden är atl lyfta av risker isamband med utvecklingsprojekt skall stödet i första hand utgöras av lån medvillkorlig äterbetalningsskyldighet. Fondens andel av finansieringen av ettprojekt skall vara högst eller, om synnerliga skäl finns, en slörre andel.Ålerbetalningskravet skall knytas till projektets tekniska och kommersiellaframgång på del sätt som är lämpligl i det enskilda fallet. Länet kan avskrivashelt eller delvis om projektet misslyckas. Pä länen skall ränta utgå. Räntanoch övriga villkor för länet skall bestämmas med hänsyn till projektets riskoch väntade ekonomiska ulfall. Räntan skall också sättas med hänsyn till räntanhos motsvarande rinansieringsinslilu-tioner i de båda länderna. I vissa fallkan återbetalningen av ett lån ersättas med royalty eller annan löpande avgifl.