prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — juli1980 sker dessa överföringar ske löpande, vilket innebär att 1980 belastatsdels med avgifterna och dels med avgifterna för andra halvåret 1980.På samma sätt kommer 1981 även att belastas med avgifterna för första halvåret1980. Budgettekniskl redovisas delta som en minskad inkomst för slaten. För1981 kommer dessa övriga inkomster all öka , huvudsakligen beroende påökade ränteinkomster. Sammantagetväntas statsinkomsterna öka 1980. 1981 sjunker ökningslakten till 9, Statensutgifter väntas fortsätta alt växa i snabbare takt än inkomsterna och liggerdessutom pä en nivå som är högre än inkomsterna. 1980 beräknas ökningen bli13% för atl nå 1981. Ökningen i transfereringarna tdl hushållenberor främst på ökningar i utbetalningar av folkpensionerna samt på dehöjningar av det allmänna barnbidraget som genomförts både 1979 och 1980. m. den höjdes barnbidraget med . perbarn och är och med ylterligare . Totalt sett beräknasde statliga transfereringarna lill hushållen öka 1979-1980 och medendast 1981. Orsaken till den låga ökningstakten 1981 är dels attregeringens besparingsåtgärder börjar verka 1981 och dels att inga reformer harplaneras ulan endasi automatiska utgiftsökningar. Blanddessa transfereringar ligger numera också folkpensionerna. Folkpensionensstorlek är för ensamstående av basbeloppet och för pensionärspar . Depensionärer som saknar ATP eller har låg ATP är garanterade en årligstandardökning på genom ärliga ökningar av pensionstillskotten fram t.o. Pensionstillskottet är f.n. och höjs den Ijuli 1981lill . har det varitmöjligt för anställda mellan att ta ut delpension. Vid enreducering av arbetstiden läckte delpensionsförsäkringen tidigare avinkomstbortfallet. minskades detta till . Denna möjlighethar kommit all utnyttjas av ett slorl och snabbt ökande anlal personer. Den Imars hade 68 700 personer delpension. De allra flesta delpensionärer arbetarhalvtid. Utbetalningarna beräknas 1981 uppgå till drygt 1500 milj. kr.Delpensionssyslemet omfattar även egenförelagare. småföretagare, jordbrukare och fiskare möjlighet lill delpension. inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principerlivsmedelssubvenlioner och räntebidrag till bostäder. Ränte- ochlivsmedelssubventionerna beräknas ha uppgått till drygt 8 miljarderkr., en ökning . 1981 kommer dessa lill följd av bl.a. diskontohöjningeni alt öka med , vilket enbart ligger på räntebidragen.Som transferering till förelag räknas vidare bl.a. lagerstöd, pressstöd,transportstöd, bidrag till SJ för icke lönsamma järnvägar och stöd tillenergibesparande invesleringar. Del som framför allt förklarar den starkaökningen av iransfereringarna till företagssektorn 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 152 under senare är är emellertid de särskildaindustripoliliska satsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m.fl. branscher. Dessa beräknas ha minskat 1980. 1981väntas dessa industripolitiska transfereringar öka huvudsakligenberoende på atl lidigare utgivna förlusllån till varv m.fl. nu förfaller lillbetalning. Till stor del har också de industripoliliska insatserna utgått iform av lån och aktieinteckning. Denna del redovisas i labell 9:1 under poslenutlåning och andra finansiella transaktioner. 1981 kommer denna post att minskamed . Som framgår av tabell 9:2 uppgår genomförda ellerbeslulade induslripolitiska åtgärder fr. o. m. 1976 lill drygt 30 miljarderkr., varav i form av transfereringar och resten som lån ochaktieteckning. avser satsningar på varvsindustrinundi;r . Merparten av industripolitiska åtgärder som riktastill skogsindustrin och stålindustrin har utgått i form av län ochaktieteckning. Utbetalningarna har ökat kraftigt. Fram t. o. m. 1981 beräknasvärdet av insatser ha uppgått till . minskarde industripolitiska insatserna påtagligt jämfört med . Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1976-1981 omfattar i huvudsak företag inomStatsföretag, t.ex. NJA, Källor: Budgetdepartementet, industrideparlementet ochriksrevisionsverket. Transfereringarna till internationell verksamhet ulgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. beräknadesgåvobiståndet uppgå till ca . Inkl. krediler lillutvecklingsländer beräknas u-landsbiståndel 1981 uppgå lill närmare 5 miljarderkr. Ränteutgifterna pä statsskulden ökar f. n. myckel snabbt till följd av desnabbt ökande underskotten i statsbudgeten och uppgick till över 17miljarder kr. för att 1981 öka till drygl . Den statliga konsumtionen beräknas öka och 9,ilöpande priser 1980 respektive 1981. blev den statligasysselsättningsökningen ca 5000 personer. väntas en ökning avsysselsällningen inom den statliga sektorn med ca 1000 personer. Investeringsverksamheten inom de statliga myndigheternabeskrivs när- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 153 mare i kapitel 7. De statliga myndigheternas invesleringarberäknas öka 1981, främst till följd av ökat byggande. Hänsyn har härvidtagits till de av regeringen föreslagna arbetsmarknadspolitiska ålgärder som resulterari ökade byggnadsinvesteringar. Från 1979-1980 skulle därmed statens budgetunderskott haökat med . och uppgå lill ca . Under1981 beräknas budgetunderskottet öka ytterligare. Sälunda väntas det statligabudgetunderskottet uppgå till . Statensegen utlåning bl.a. i industripolitiskt syfte - och övriga finansiellatransaktioner ökade . Genom anpassningen tillnafionalräkenskaperna har en nivåhöjning gjorts med ca 2000 milj. kr. industripolitiska lån blir ökningen av de finansiella transaktionernakraftig även . Orsaken är fortsatta ökningar på bl. a.bostadslånefonden samt en stark ökning av rörliga krediter för finansiering avstatliga oljeinköp. Täckning av förluster inom varvs- och stålindustrin görsofta i form av föriust eller garantilån. Dessa är egentligen en subvention,men förs inle förrän lånen förfaller till betalning som transferering lillföretag. En stor del av de lån som utgivits är därför redaninlecknade som företagssubventioner . Försämringen av statensfinansiella sparande skulle därmed bli drygt 13 miljarderkr. har statistiska centralbyrånunder genomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunalainkomsterna och utgifterna och 1981. Enkäten har legat till grund för denbedömning av den kommunala sektorns utveckling som redovisas i tabell 9: 3. Vad gällerskatter och statsbidrag bygger redovisningen på uppgifter frånriksrevisionsverkei och budgetdepartementet. Uppgifterna för 1979 och 1980överensstämmer med nationalräkenskaperna. Kommunernasskatteinkomster ökar med ca 12,, vilket är en snabbare ökning änunder 1980. Den snabbare ökningstakten är hänförlig till att den kommunalautdebiteringen höjdes med . Statsbidragen ökar betydligt 1981. Säskilt snabbi ökar deallmänna statsbidragen, vilka genom skatteutjämningssystemels utbyggnad fäll enallt större betydelse. De allmänna statsbidragen utgör nu av de lotalastatsbidragen. De specialdestinerade statsbidragen ökar även de i snabb takt,förutses dessa öka med . Dessa bidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden såsom grundskola, barnomsorg, vuxenutbildning m. m.Statsbidragen svarar nu för mer än en fjärdedel av den kommunala sektornsinkomster. Kommunernas övriga inkomster ökade exceptionellt kraftigt1980, del- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget vis beroende på starkt ökade ränteinkomster. Ökningenfortsätter om än i lugnare takt . Sammantaget har de övrigainkomsterna ökat med och har därmed varil den mest expansivaav den kommunala sektorns inkomster. Hänsyn har härvid tagils till effekternapå kommunemas ränteinkomster, som beror på de av regeringen föreslagnaändringarna i utbetalningsrulinerna för kommunalskattemedel till kommunerna. Totall beräknas kommunernas inkomsteröka med ca 12,5%1981, vilket är ungefär samma ökning som . De samlade utgifterna beräknas öka med , vilketinnebär en långsammare ökning än de närmast föregående åren. Transfereringarna,vars siörsta delar utgörs av bidrag till hushållen och ränteutgifter, beräknasuppvisa en lägre ökningstakt än under föregående är. Delvis berordenna dämpning på en annan kostnadsfördelning mellan staten ochprimärkommunerna avseende bostadstilläggen för pensionärer, varigenomkommunernas ersättning lill staten minskar. Även ränteutgifterna förutses ökalångsammare 1981. Denkommunala konsumtionens ökningslakt var 1980 betydligt lägre än Tabell 9:3Kommunernas inkomster och utgifter 1979- Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -11,0 2.4 Netlo av mark- och fastighetsköp 3 Finansiellt sparande enligl nationalräkenskaperna (1-2) Anm. Allmänna slalsbidrag omfattar skatlebortfallsbidrag.skatteutjämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunerna samt generellt bidragtill kommuner och landsting 1979. Speciella statsbidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet, konjunklurinslitulel,riksrevisionsverkei och . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 155 Enligl preliminära uppskattningar ökade konsumtionen med ca 3,ivolym 1980. ökade konsumtionsvolymen med . Huvuddelen avneddragningen i ökningstakten var dock hänförlig till att antalet sysselsattai kommunala beredskapsarbeten minskade kraftigt mellan 1979 och Någon mer påtaglig dämpning av den den underliggande, mer permanentautbyggnaden av den kommunala verksamheten synes inte ha ägt rum 1979-1980.Under 1981 väntas däremol en belydande dämpning av denna underliggandeexpansionstakt. Den kommunala konsumtionen förutses öka 1981. Detinkomstbortfall som kommunerna kommer all fä vidkännas 1982 som följd av deekonomisk-politiska åtgärder som föreslagils har antagilskomma all medföra en betydande återhållsamhet med utgifter . Omen sådan återhållsamhet i förhällande till tidigare planer ej äger rum kommerkonsumtionens ökningslakt 1981 att bli snabbare. Dekommunala myndigheternas och affärsverkens investeringar beräknas öka med ca1% 1981. En närmare redogörelse för kommunernas investeringar lämnas i kapitel7. Deredovisade beräkningarna över kommunernas inkomster och utgifter pekar på enviss förbättring av det finansiella sparandel 1980-1981. förutses etlmindre inkomslunderskott. Detbör understrykas att beräkningarna gäller hela den kommunala sektorn. Enskildaprimärkommuner och landsting kan uppvisa en annan finansiell bild än vid summanav de kommunala verksamheterna gör. Utvecklingen kan också skilja sig åt mellanden primärkommunala och den landstingskommunala sektorn. Statistiskacentralbyrån tillämpar fr. o. m. en ny definition avsocialförsäkringssektorn. fördes samtliga socialförsäkringstransaktionertill denna sektor. Enligt den nya definitionen görs en snävare avgränsninggentemot staten, så till vida att endast försäkringssystem som åtminstone haregen administration eller kan fatta vissa självständiga finansiella beslulskall tillhöra socialförsäkringssektorn. Sålunda omfatlarsocialförsäkringssektorn numera allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensionoch de erkända arbetslöshetskassorna. Övriga försäkringar förs till staten.Även om socialförsäkringssektorn numera enklare kan särskiljas frånstatsbudgeten är sektorn alltjämt en statistisk konstruktion. Effekten avrevideringen på det finansiella sparandet är begränsad, eftersom den heltdominerande delen av sparandet inom socialförsäkringssektorn har sketl inom denallmänna tilläggspensioneringen, som fortfarande tillhör sektorn. Transfereringarnatill hushållen, dvs. utbetalningarna av ATP, sjuk- och föräldrapenning samtarbetslöshetsersättning, beräknas ha stigit kraftigare Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19791981 1.2 Bidrag frän slaten -27,0 2.1 Transfereringar till hushällen 2.3 Konsumtion m. m. Källor: Ekonomidepartemenlel, konjunklurinslitulel,och . 1980 än 1979 till följd av den snabbare pris- ochlöneutvecklingen . Som framgår av tabell 9:4 väntas transfereringarnalill hushållen öka 1981 vilket är ännu snabbare än ökningen 1980 somvar . Den fortsatt höga tillväxttakten beror huvudsakligen på ökadeutbetalningar av ATP. Utgifterna för ersättning till sjukvården frånsjukförsäkringen sleg fr. o. m. på grund av nya regler förläkarvärdsersättning m. m. vilket avspeglas i ökningen av socialförsäkringssektornsövriga transfereringar 1980. Socialförsäkringssektorns inkomster ökade i snabbare takt1980 än 1979. Delta sammanhänger främsl med all uppbörden av de statligamyndigheternas arbetsgivaravgifter lades om och medförde ett engångstillskotttill avgiftsinkomsterna och (jfravsnittet om statens övriga inkomster). stiger ATP-avgiftenmed enligt en tidigare fastställd plan. Vidare ökar postenränteinkomster kraftigt på grund av del höjda ränteläget. De totala inkomsternaberäknas öka med 15, Kollektiva avgifter i % av lön i % av lön Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 157 Detsamlade uttaget av arbetsgivareavgifter uppgick lill 35,avavgiftsunderiaget. Det bör härvid observeras alt avgiftsunderiaget är mindreän lönesumman och att underlaget varierar mellan olika arbetsgivarkalegorier.Den 1 januari 1981 höjdes ATP-avgiften fill 12,avavgiftsunderiaget. Ovanståendetablå visar hur arbetsgivaravgifterna som procent på lönesumman fördelar sigpå dels indirekta skatter (inkl byggforskningsavgift) samt kollektiva avgifter.De senare fördelas på dels kategorierna arbetare och tjänstemän och dels påavtalsenliga och lagstadgade avgifter. Pensiönsutbetalningarnaför ATP ulgör av de transfereringar till hushåll som redovisas itabell 9:4. De beräknas öka med drygl 1981. Bakom denna ökningligger kompensation för prisstegringar och en ökning av antalet pensionärermed ATP. Sektornstotala utgifter beräknas ha ökal 1980 och 15,1981. Det finansiellasparandet uppgick till och beräknas 1981 öka tilldrygt . 9.5Den totala offentliga sektorn Denoffenlliga sektorns konsumtion och investeringar svarar för drygl 1/3 avbruttonationalprodukten. Den offentliga konsumtionen beräknas ha ökal med 3%1979-1980, främst till följd av den relalivi kraftiga kommunala expansionen.Under 1981 förutses den offenfiiga konsumtionens volymtillväxt bromsas uppnågot, ökningen beräknas uppgå till 1980-1981. Antalet anställda beräknasfortsätta att öka relafivt krafligl i kommunerna, medan del inom slalen ökarendasi obelydligl. uppgick antalet anställda i stafiiga och kommunalamyndigheter fill 1251000 personer exkl. värnpliktiga. Tabell9:5 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 19791981 Milj.kr., löpande Socialförsäkringssektorns invesleringar Kommunala investeringar' -4,0 Offenlliga investeringar' därav: myndigheter -0,5 -1,5 affärsverk saml statliga och kommunala bolag, exkl. bostadsinvesteringar.Källor: Ekonomidepartemenlel, , och statistiskacentralbyrån. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:6Den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter 1979- 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- -1,5 netto av kommunala mark- och fastighetsköp. De offentliga investeringarna ökade med 8,ivolym, huvudsakligen beroende på de statliga investeringsökningarna iaffärsverk och bolag. De statliga myndigheternas investeringar minskade med0,. lyder de enkäter som insamlats på en minskning av investeringsvolymeni de offentliga investeringarna. Minskningen är hell hänföriig lill de statligainvesleringarna, medan däremol de kommunala investeringarna väntas öka något1981. I tabell 9:5 ingår även investeringar i kommunala och statliga affärsverkoch bolag. Inkl dessa investeringar beräknas de tolala offentliga investeringarnaminska med 1,1981. Heta den offentliga sektorns efterfrågan i form avkonsumtion och investeringar skulle därmed ha ökat med 4,1980. För 1981förutses en kraftig dämpning så att ökningen stannar vid 1,. I tabell 9:6 redovisas den offentliga sektorns inkomsleroch utgifter . Transaktionerna mellan de tre delsektorerna hareliminerats vari'ör tabellen endast visar transaktionerna mellan den offenlligasektorn och samhällsekonomin i övrigt. har hela den offentliga sektorn uppvisatsparande underskott. beräknas underskottet ha varit drygl 12miljarder kr. Den fortgående försämringen av statens finansiella sparande ikombination med stagnerande sparöverskott i den allmänna pensionsfonden liggerbakom denna utveckling. Däremot var kommunernas finansiella ställning god Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 159 både1978 och 1979. förelåg ett visst underskott i den kommunalasektorns finansiella sparande som försämringen av den statligasektorns sparandeunderskott blev förhållandevis måttlig jämfört med de närmastföregående åren. Totaltsett skulle den offentliga sektorns finansiella sparandeunderskott haförsämrats med och uppgå till 1980. För1981 förutses ett mindre underskott i den kommunala sektorns finansiellasparande, medan staten får ett kraftigt försämrat sparande. Totalt settförsämras den offentliga sektoms finansiella sparande med ca . Denreala utvecklingen av offenlliga inkomsler och utgifter, deflaterade medBNP-deflatorn, framgår av nedanstående uppställning (äriig procentuellvolymförändring). Inkomster och utgifter i löpande priser för den offentligasektorn har hämtats frän nationalräkenskaperna för perioden 1970-1980.Transfereringar inom den offentliga sektorn har netlals bort. Detta är enomläggning gentemot tidigare nationalbudgeter. Det innebär attsocialförsäkringssektorn endast omfattar ATP, sjukförsäkring och de erkändaarbetslöshetskassorna, medan folkpensioner m.m. ingår i staten. Den realautvecklingen av de totala offentliga utgifterna har under 70-taletökat med 5,, dvs. betydligt snabbare än BNP. ökade deoffentliga utgifterna med endast 3,vilket är betydligt långsammare än under70-talel. uppvisade framför allt staten en markant nedgång iutgiftstakten. Nedgången blir ännu mer markanl om man jämför utgiftslaklenexklusive statsskuldsräntor. Realt hade dä slalen en minskning av utgifterna med2,. 1981ökar de totala utgifterna vilket är långsammare än , mensnabbare än 1980. Ökningen beror framför allt på att statsutgifterna beräknasstiga med 5,vilket till stor del beror på de kraftiga ökningarna avstatsskuldsräntorna. Exklusive statsskuldsräntor ökar statsutgifterna med2,. -0,7 Somframgick av ovanstående har den reala utgiftsökningen i den offenlliga sektornvarit större än BNP-tillväxten under 1970-lalel, Som en följd härav har dekonsoliderade utgifternas andel av BNP ökat trendmässigt under 1970-talel, från45% 1980. Detta framgår av nedanstående tablå. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 160 Den totala konsoliderade offentliga sektorns andel av Utgifter 44.8 Inkomster 48.9 Skatier-l-avgifter 41.0 Inkomsternahar också ökat som andel av BNP men inte lika snabbt. har de legat istort sett oförändrade på av BNP medan utgifterna ökat från 59 lill 64%av BNP. Detla kan också avläsas i den konsoliderade offenlliga sektornsfinansiella sparande. 1977 är inkomstandelen fortfarande något större änulgiftsandelen och del är också del sista år som det totala finansiellasparandel är positivt. Utvecklingen framgår av nedanstående tablå. Offentligasektorns totala nnansiella sparande - 1954 milj. kr. -12489 milj. kr. -20020 milj. kr. -30030 milj. kr. 9.6Beräkning av finanspolitiska effekter Undermånga är har en enkel modell använts i nalionalbudgetarbelet för att belysa desamlade finanspolitiska effekterna inle bara av statsbudgetens förändringar,utan även av förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektornsinkomsler och utgifter. Beräkningarna syftar till all belysa hur realaförändringar i de offentliga inkomsterna och utgifterna påverkarsamhällsekonomin. Dessulom har särskilda beräkningar utförts för effekterna avvissa ekonomisk-politiska åtgärder, t. ex. investeringsstimulerande åtgärder,lagerstöd och industripolitiskt stöd i form av lån. Till den offentliga sektorni detta sammanhang räknas också investeringar i statliga och kommunalaaffärsverk och bolag. Som mått på den finanspolitiska effeklen utnyttjas dereala förändringarna i proceni av BNP i fasta priser. För närmare beskrivningav metodiken när det gäller de finanspolitiska effektberäkningarna kan hänvisastill lidigare nationalbudgeter. F''örändringari olika delposter i de offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekterpå samhällsekonomin. Om det sker sammansättnings-förskjutningar som har slörrepåverkan pä samhällsekonomin i övrigt, blir den finanspolitiska effekten slörreän vad den annars skulle ha blivit. Genom att göra anlaganden om bl.a. demarginella konsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen hänsyn tilldessa förhållanden. Till grund för effektberäkningarna ligger såledesbedömningar av dels importbenägenheterna för privat konsumtion samt föroffentlig konsumtion och 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 161 investering, dels hushållens konsumfionsbenägenhet förolika slags inkomster. Det aktuella konjunkturiäget liksom ävenefterfrågeökningarnas sammansättning påverkar de marginellaimportbenägenheternas sloriek. har den marginellaimportbenägenheten för privat konsumtion fömtsätts uppgå till 0,35 respektive0,30. Importbenägenheterna för offentlig konsumtion och investering haruppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbenägenhet har i likhet med tidigare beräkningarförutsatts vara 0,7. Med de anlaganden om import- och konsumlionsbenägenhetersom redovisats ovan erhålls ur modellen värden pä ett antal multiplikatorer.Med tillämpning av dessa multiplikatorer kan den totala effekten av förändringari den offentliga sektorns verksamhet på bmttonalionalprodukten räknas fram. Förnågra av de viktigaste variablerna redovisas multiplikatorerna och1981. Permanenta transfereringar till hushåll -0,8 -0,8 -0,9 -0,9 I tabell 9:7 redovisas beräkningar över finanspolitiskaeffekter . Frågan om hur den offenfiiga sektorns effekt påekonomin i övrigt skall beräknas, är svårt atl besvara både utifrån teoretiskaoch praktiska utgångspunkter. Den beräkningsmetodik som här används innebäratt om de offentliga utgifterna och inkomsterna inle förändras realt sell frånden uppnådda nivån uppstår ingen finanspolitisk effekt. Tabell 9:7 Finanspolitiska effekter 1975-1981 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt indirekt effekt -0,2 -1,3 Kommunema: direkt effekt indirekt effekt 0,5 -0,1 0,9 -0,7 0,8 -1,8 0,8 -0,1 -1,0 -0,2 ' Inkl. allmänna pensionsfonderna. Källa: Ekonomidepartemenlel. 11 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 162 offenlliga seklorns finansiella sparande är oförändral kanemellertid en finanspolilisk effekt uppslå genom all del sker förskjulningarmellan olika typer av inkomster och utgifter. För olika sektorer isamhällsekonomin kan däremot dessa finanspolitiska effekter vara expansivaeller kontraktiva på grund av ändrad sammansättning av inkomster och utgifter. Den oftentliga verksamheten hade 1980 en expansiv effektpå samhällsekonomin, molsvarande 1,' av BNP-utvecklingen. Delta var en neddragningfrån 1979 och berodde framför alli på de slalliga utgifternas utveckling.Effekten av den kommunala sektorns inkomster och utgifter pä 1980motverkades till en del av denna negaliva effekt frän slaten. är denoffentliga sektorns effekt på ekonomin något mer expansiv än 1980. Av tabell 9:8 framgår något utföriigare hur olikadelposter i den offentliga sektorns inkomster och utgifter bidrar till dentotala finanspolitiska effekten för är 1979, 1980 och 1981. Tabell 9: 8 Finanspolitiska effekter 1979-1981 Proceni av bruttonationalprodukten i fasla priser -0,1 -0,4 -0,9 -1,2 -1,6 -1,3 -0,2 -0,6 -0,3 -0,1 Inkomsler därav: direkt skatt indirekt skatt därav:transfereringar m. m. Kommunerna Inkomster därav: skatter Summa kommunerna Summa offentlig sektor Källa: Ekonomideparlemenlet. För staten gäller att den statliga konsumfionsökningen1980 inte gav någon större effekt, som utbetalningarna förindustripolitiska åtgärder minskade kraftigt. Den finanspolitiska effekten avdessa beräknas till minus 1,. När det gäller investeringar beräknas enuppgång på 0,.