prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — En aktiesparfond skall ha en beteckning som tydligtskiljer den från andra aktiesparfonder och aktiefonder (jfr 9 § andra stycketaktiefondslagen). Med hänsyn till vikten av att en företagsanknuten fond inteförväxlas med de andra fonderna som har riskspridning, har i andra stycket uppställtsett ytterligare krav på en företagsanknuten fonds beteckning. Av denna skallframgå vilket företags aktier som får förvärvas till fonden. Bankinspektionen fär efter ansökan medge att fondbolag somförvaltar uteslutande företagsanknutna aktiesparfonder inte avgerkvartalsredogörelser för fonderna. Inspektionen fär avstå frän att för fondbolaget förordnarevisor som avses i 46 § tredje stycket aktiefondslagen (1974:931). Denna paragraf ger möjlighet att befria fondbolag somförvaltar uteslutande företagsanknutna aktiesparfonder dels från skyldighetenenligt 36 § aktiefondslagen att avge kvartalsredogörelser, dels frän skyldighetenenligt 46 § tredje stycket samma lag att ha en av bankinspektionen förordnadrevisor. Om sädan revisor förordnas har fondbolaget att betala revisorsarvodet(47 § andra stycket aktiefondslagen). Prop.1980/81:45 21 Jaghemställeratt lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. om aktiesparfonder för anställda i visstföretag eller inom viss koncern 1. Inledning 1 Huvuddragen av detväiidesä)cra länsparandet 2 och av akliefcndsbestäniiielsema EriDJudandentill personalen att köpa 6 aktier i företaget Ijönsparutaredningensöverväganden rörande 7 lönsparande i det egna företaget 6. överväganden odiförslag 9 Lag can ändring i laqen(1978:428) cm aktiesparfonder Härigencm föreskrivs i frågaom lagen (1978:428) cm aktiesparfonder ctels att 1 §skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall inforas en ny paragraf, 3 a §, av nedan angivna lydelse. ltd aktJ.es;parfond avses aktiefond för lönsparandesom sker enligt lagen (1978:423) cm skattelättnaderför vissa sparformer. I fräga cm aktiesparfond gäller aktiefondslagen (1974:931) ned de awikelser som följer av denna lag. 1 §Med aktiesparfondavses fond för lönsparande som sker enligt lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer. I fråga cm aktiesparfond gäller aktiefondslagen (1974:931) med de awikelsersom följer av denna lag. Denna lag träderi Icraf t den 3 a § Aktiesparfond fårbildas för länsparande av anställda i ett aktiebolag eller inom enkoncem. Till en sådan aktiesparfond får förvärvas aktier i bolaget eller i bolag inom koncernenutan hinder av tjegränsningama 1 21 § akfiefondslagen (1974:931). Detsanma gäller i frågaom sådana konvertibla sloildebrev och skuldebrevförenade med options-rätt till nyteckning som har utfärdats av Ixilaget eller bolag inom koncernen. Ett system för värdesäkert länsparande infördes (prop.1977/78:165, FiU 37, rskr 436j SFS 1978:423-429). Löntagare och andra scm har A-inJoaiEtkan spara i bank på ett skattesparkonto eller i en aktiesparfond och får dåvissa skatteförmåner. För sparande i aktiesparfond gäller till stor delaktiefondslagens (1974:931) bestzäimelser cm placering i vanliga aktiefonder.Det innebär bl.a. ett kxav på rislcspridning som nedför att de som är anställdavid ett företag och vill inrikta sitt sparande pä enbart aktier i företiagetinte ]tan utnyttja det nämnda sparsystemet och få slcatteförmånema enligtdetta. I flera sannanhang - bl.a. vid en i:ppvaktning på ekorxxnideparte-mentetden av Ut-anställdas aktieägare förening, som i detta sammanhangföreträdde såväl de loltala fackliga orga-risationema san företagsledningen -har framförts caiskemål ctn att anställda som sparar i aktier i det egna företagetockså skall få del av skatteförmånerna enligt skattefondsparandet. I denna pronemoria föreslås att anställda scm spararenbart i sitt företags aktier skall )ainna åtnjuta sanna skattsföimäner scmgäller för slcattefcxvdsparandet. Huvuddragen av det värdesäkra länsparandet och av aktie-fondstaestänmelsema rörutsättningama för att få skatteförmåner enligt det värdesälccalönsparandet frångår i huvudsak av lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer. Särskilda iDestänmelser ora skattefondsparandet finns ilagen (1978:428) om aktiesparfonder. Enligt denna lag gäller aktiefondslagen (1974:931) ned vissa awikelser i fråga om aktiesparfonderna. Riksgäldskontorethar vidare meddelat tillänpningsföreskrifter och anvisningar rörande lönsparandet. Spai"systemet står öppet för personer som har fyllt16 år och under inkomståret har haft A-inkomst. De kan spara antingen på G.k. skattesparkonto eller i en aktie.sparfond på s.k. skattefondkonto. Spararnaskall göra minst sex månadsinsättningar (spararet). Varje insättningskall vara lägst 75 och högst . Tillgångarna inkl. ränta och utdelningskall vara bundna utöver- spararet. Rn sJcattefoimån 1 det värdesäkra i.önsparandet är rättentill s.k. sparskattereduktion med : av insättningamas sanmanJ.agda belopp (sparbeloppet) på högst . ett skat:taavdi-ag med högst 960 Icr/år,En annan förrrån är skattefrihet för räntan på skattesparkontot. Vad beträffarskattefondsparandet gäller att värdestegring på fondandelar sora spararen har hafri är skattefri. Ränta och utdelning son illfaller aktiesparfondär inte heller skattepliktig. I en proposition (prop. 1979/80:85) har ragerjjigen iöresJ.agit att sparskattereduktionen för skattiefond-sparojidetjkall höjas till av sparbeloppet. Ändringen före-slas bli tilläirpad förstagången cå insättningar sciri ger rätt till sparskattereduktion vid 1981 årstaxering. lUksdagen har antagit förslaget till lagändring ( SkU 38, rskr279). Qm sparskattereduktion har åtnjutits nen medlen på ettskattesparkonto tas ut eller fondandelarna löses in före femårstidens utgång,skall sparandet avslutas. Banken resp. det fondbolag som förvaltar aktiesparfondenskall dra av från det samman- Det avdragna beloppet inbetalas tillstaten. Motsvarande sankticn skall tillämpas om rätten till ett skattespar-]a3ntr>eller fondandelar övergår från spararen till annan person incm femärstideneller pantsätts inom sanina tid. Från sanktionsregeln undantas dock förvärv gencmarv, testamaits och bodelring med anledning av nakes död. Enligt beslut skall procenttalet för skattefondsparandetsdel höjas tiU vid förtida inlösen (prop. 1979/80:85, Sk U 38, rskr 279) . Kr att få skattereduktionen skall spararen till sin självrjpklara-ticnfoga ett sparbevis frän taanlten eller fondbolaget om sitt sparande på sJtattesparkcsitoeller i aktiesparfond. En aktiefond anges i aktiefondslagen scm en huvudsakligenav aktier eller andra värdepapper bestående fond, som har i5:pkcmmit gencm kitaltlUskottfrän allmänheten och som ägs av dem som har skjutit till kapital. En aktiesparfondär ett slags aktieforyd, dvs. en aktiefond för lönsparande enligt lagen on s]cattelättnaderför vissa sparformer. Aktiefcndslagen och lagei cm aktiesparfonder innehåller bl.a.följande bestänmelser av intasse i detta sanrnan-hang. Aktiefcndsverksamhet - dvs. förvaltning av aktiefondersamt för säljning och inlösen av fondandelar - laedrivs av fondbolag. Pond-Ixilagär aktiebolag scm har fått bankinspektionens tillständ att utöva sådan verksamhetoch scm står under inspelctionens tillsyn. aktiekapital skallvara , on värdet av den eller de aktiefonder bolaget förvaltarsamnanlagt i;pp-går till högst 50 milj. kr. Är värtäet högre, skallaktiekapitalet vara 500 000 lar. BanJdnspektionen kan medge undantag från Icravetpå visst minsta aktiekapital, cm särskilda slcäl föreligger. Aktiesparfond s)call förvaltas av forKäbolag som bildassärskilt för dettra ändamål. Styrelsen för ett sådant fondbolag skall ha minstsju ledamöter. Av dessa utser regeringen två. Raidandelsägama eller intressesanmanslutningför dem utser minst hälften av de övriga. Vid förvaltningen av aktiefcnd s)call fondbolaget handlauteslutande i fondandelsägamas gemensannH intu:esse. Beslut cm röstning föraktier i fonden skall fattas för varje särsltllt fall. Skall rösträtt utövas, skall beslutet innehålla nciggranna anvisningar för röstningen. Styrelsensbeslut är giltigt endast cm det har biträtts av ""er än hälften av deledamöter scm repre- Till aktiesparfond får förvärvasaktier i svensJta bolag scsn noteras på fondbörsen eller på den s.k. fondhandlarlistan.Svenska noterade konvertibla skuldebrev - dvs. skuldebrev som efter viss tidkan bytas ut not aktier i det utfärdande bolaget - och skuldebrev som geroptionsrätt till nyteckning av aktier får ocksä förvärvas lill en aktiesparfond.Qm inte särskilda skäl föreligger, får fondbolaget inte förvärva värdep)pertill aktiefond över det gällande marknadsvärdet eller sälja värdepapper frånfonden under detta värde. Elondbolaget skall se till att aktiefonden får en värdepapipers-sairmansättningsom är länplig med hänsyn till kravet på riskspridning. Värdepapper med sanma utfärdarefår ingå i fonden till högst av fondens hela värde. LSidantag från dennaregel kan förekomia i ett par hänseenden. Bl.a. kan bankinspektionen medge attprocenttalet överskrids, om särskilda skäl föreligger. I en aktiefond eller iflera samförvaltade aktiefonder får intie i.ngå flera aktier i sanma bolag änsom motisvarar av röstvärdet för samtliga aktier i bolaget. CXn det lämpligen kan ske, skall aktier till en aktiesparfondförvärvas i samband ned nyemission. Övergår rätten till en fondandel till annanpå annat sätt än genom vissa familjerättsliga förvärv - arv, testiaraenteeller bodelning msd anledning av makes död - skall den lösas in. Sanira gällerom den pantsätts. De fondandelar scm andelsägaren förväirvat spamedelkan efter spararets slut endast lösas in . Egendonen i en aktiefond skall förvaras hos en barJ (föirvarings-bank). Förvaringsbanken skall vara svensk affärsbank, sparbank eller kreclLtkassa .inomjordbrukskasserörelsen. När det gäller andelarna i en aktiesparfond skallfondbolaget föra registier över Innetiavet av andelar men däremot inte - somofta förekoimer i fråga cm andelama i variiga aktiefonder - utfärda fondandelsbevis. Fondbolaget skall fortlöpande laeräkna fondandelsvärdet. Värdepapperen i fondenvärderas med ledning av gällande mar) 3. uc-anställdas aktieägare förenings fra-ställning Vid en ijpvaktning hos ekonDmimtnistemfram förde företrädare för I/bl.a. följande syijunkter på nöjliietema för anställda att köpa aktier i det företag där de aitietar. Många anställda vill äga aktier i sitt företag. Man vill gäma koppla sanman sit± sparande med att bli aktieägare i det företag där man är anställd. Det ger en större samhörighet msd företaget. bildades och har till Lppgift att verka för goda vill- losr för anställdas förvärv av aktier i . Hitlills har anställda vid företaget kct drygt 200.000 aktier. Intresset har emellertid nu minskat påtagligt. Ett väsent ligt skäl härtill är att sådant förvärv relativt sett har för sämrats i skatteavseende i och med tillkcmstÄn av sJöttefond- sparandet. angeläget attsparande i eget företag inte blev missgynnat i förliällandetill sparande pä skattefondkdnton, och att rröj-lighet tillkciri föranställda att på slcattemässigt gynnsamna villkor förvärva det egna företagetsaktier under marknadspriset. Föreningen föreslog därför att bestämmelserinfördes sä att aktiesparande i eget företag lomde ske på villkor scm motsvarardem som gäller för s]cattefondkontEin och att anställda som vid en riktademission eller eljest fär lojpa aktier i eget företag under hörsvärdetbefriades från skatt, länpligen enligt någon av trappningsregel . Erbjudanden till personalen att köpa aktier i företaget Någon mer ingående undersökring som visar i vilken cmfattninganställda innehar aktier i de företag där de arbetar torde inte ha gjorts. undersölming från är 1976 (till de anställda?,och samhälle) lämnas vissa uppgifter som antyderhur vanligt sådant aktieinnehav kan vara. Enligt undersölaingen är erbjudandentill de anställda att köpa aktier i företaget den oftast förekonmande fomen avanställdas kapiiialdelaktighet i svenska företag. har enligt undersölcningenmer än 105 000 svenska löntagare (dvs. inte fullt 1/20 av de anställda inäringslivet) erbjudits bli aktieägare i de företag där de.varit anställda, fferän 3/4 av dem arbetade i , , L.M. Isiffran 105 000 ingår inte de fall där de anställda erbjudit:s bli aktieägarei samband raed att personalen tagit över företaget. Sannolikt är antalet anställda sora erbjudits köpa aktieri företaget nu betydligt högre. har enligt uppgift flera laörsnoteradeföretag gått ut med sådana erbjudanden. har t.ex. erbjuditVolvokoncernens ca 42 000 anställda i att teckna högst 100 aktier peranställd. av de anställda tecjmade sig för i gencmsnitt 58 aktier peranställd. PLM har erbjudit sina 5 000 anställda att köpa aktier i företaget. Avdessa har teclaiat samnanlagt 44 ,000 aktier. SCA, Industrivärden och Ahlsellhar också erbjudit sina anställda att köpa aktier. Ytterligare nägra större företiagavser enligt uppgift att konma med liknande erbjudanden. Lönsparutredrinqens överväganden rörande lönsparandei det lönsparutredningen, vars letänkande (Ds E 1978:1) ökat lönsparande låg till grund fördet värdesäkra lönsparandet, övervägde också ett system förlönsparande för anställdai det företag där de arbetar. Utbredningen, som emellertid inte ladefram något sådant förslag, redovisade i huvudsak följande synpunkter. Utiredningen Ijerördeförst frågan vilka föret:agsom skulle omfattas av ett sådant system.Utredningen pekade pä att förutsättningama för att administrera sparandet är helt andra i de mindre företagen scm ofta drivs san enskilda firmor ellerhandelsbolag än i de större företagen sonregelmässigt drivs i aktiebolagsform. Därtill kcrmer att sparandet i de mindre företagen skulle vara svårare att övervaka från det allmännassida. Av praktiska s)täl borde därför lönspjarandet i det egna företaget begränsastill aktiebolag och eloonomisl föreningar somhar minst 25 anställda. När det gällde i vilken form de anställda skulle sättain sparade medel i sitt företag kunde det enligt utredrungenlämpligen ske i form av konvertibla skiidebrev,som Icunde konverteras till aktier.Det förutsätter att företaget var ett aktielxilag. Kjranställda i ekonomiska föreningar skulle lånetkunna ske i form av vanliga skuldebrev. För att administrationen skulle förenklas skulle systemet kunna kopplas till bankema.Avsättningar under spararet sätts in på lönsparkontot i banken. Detta kan sedan användas närföretaget utfärdar (konvertibla) sJculdebrev. Spararen kan dä kcmbinera banksparande och sparande genom innehavav skuldebrev. av skuldebrevet biläggsdeklarationen till styrkande av rättentill skattereduktion. cet konvertibla skuldebrevet skulle inte få lösas in ellerbytas mot aktier förrän tidigast efter utfärdandet. 3 1980/81. på skuldebrevet är skattefri liksom den överkurs på detta scmkan bli följden om de underliggande aktiemas vän3e har stigit . ut mot aktier blir den realisationsvinst som blir följden avutbytet också skattefri. Spararen måste binda sig för teckningen av skuldebrevetunder spararet. Eftersom ett företag inte kan tänkas ha behov av attutfärda konvertibla skuldebrev bör möjlighet finnas att 'jnder den 5-årigabindningstiden ersätta ett tillgodohavande pä skattesparkontjD med ett konvertibeltskuldebrev. Utredningen påpekade att om denna modell genomfördesspararen kom att ha tre mojlieter att välja pä, sparande i bank, sparande iaktiefond cch sparande i det egna företaget och att spararen inom totalramen, . , kunde sätta in exenpelvis . på bank, . i det egna företaget. En utcjångspunkt för utredningen var att ett sparsystembör vara så arkelt och lättförståeligt för . "spararen som möjligt. Ju fleraltemativ scm införs, destx> svårare blir det för den enskilde attöverblicka och rälja raellan altemativen. När det gäller lönsparande i dit eynaföretaget fanns det enligt utbredningen en del skäl som talade härför, känslanav samLhörighet med det egna företaget och den ökade insynen och inflytandetgenom ett eventuellt framt.ida aktieinnehav. Att satsa sparmedel i det egnaföretaget innebär dock, frami-iöll utiredningen, alltid ett större risktagandeän o.m msdler: placeras i en aktiefond raed ett spritt .iktieijinehav. Risktagandet kari variera frän företag till företag lien kan inte elimineras medmindi-e än att garantier mot förluster lämnas i någon form av staten. Efter dessa överväganden ansåg sig utredningen inte kunna förorda ett system med lönsparande i det egnaföretaget. Företagens räntabilitet har kraftigt försämrats desenaste åren. De minskade vinstavsättningama i industrin har i huvudsak konpen-serats rredupplåning. Den sjunkande räntabiliteten och den ökade iqDplåningen har- letttill en successiv och betydande försvagningav företagens soliditet, dvs. betalningsför-någa pä längre sikt.Den försämrade soliditeten minskar företagensmotståndskraft och gör dem raer sårbaraför konjunkturella störningar. Lågsoliditet försvårar även en fortsatt lånefinansiering. Förutora genom kvarhållna vinstmedel kan företagen få tillgång till riskvilligt kapital gerom nyemission. Densvaga lönsamheten, låga aktiekurser och dubbelbeskattningen avaktieutdelning i förening med höga marginalskatter har errellertid gjort det svårare och dyrare förföretagen att anskaffa riskkapitalvia nyemissioner. Nyemissionsvolymen har därför sjunkit Itraftigt . Med läg räntabilitet,fallande nyemissionsvolym och urholkad soliditet blir nyinvesteringarna otillräckliga. Utbyggnaden av produktionskapaciteten iindustrin bromsas. Att hälla en hög kapitalbildningstakt, industriproduktions- ochexporttillväxt är med hänsyn till vär svaga bytesbalans nödvändigt åren framöver.M3t dfinna bakgrund är det mycket angeläget att företagendisponerar över tillräckligt riskkapital sä att de investeringar som nrijliggören industriell expansion kamner till stånd..En snabbare tillväxt av det egna kapitalet kan inteenbart ske raed hjälp av företagens egna vinstmedel utan förutsätter att företagen ocksäutifrån får ett tillskott av riskkapital. Företagens förmåga attattrahera nytt rislwilligt kapital måstedärför förbättras. har flera åtgärdervidtagits för att undearlätta nyemissioner. För företagen har msrkostnaden Prop.1980/81:45 10 för en nyemission jämfört med ett obligationslån sänktsgenom att det s.k. Annell-avdraget utökats. På kapitalmarknaden liar institutionernasmöjligheter att köpa aktier ökats. Försäkringsbolagen har genom ändradeplaceringsregler fått större möjligheter att utnyttja sina fria fonder tillaktieplaceringar. tillföindes ökade nedel. För detenskilda aktiesparandet har ett nytt altemativ s.kapats genom tillkomsten avskatte fondsparandet. Ce genomförda åtgärdema kan emellertid inte påett avgörande sätt förtättxa företagens kapitalförsörjning.Deras mojligheteratt attrahera riskkapital försvåras ändå i hög grad av att avitastringen pä aktieplaceringar - och särskiltom man ser till avkastningen efter skatt - försämrats Icraftigi , l)åde absolut sett och i förhällande tillandra placerings former. Dettia har bidragit till att hushållen sucoes-si\'tminskat sitt aktiesparande och att skattefondsparandet fått enmindre gynnsam utveckling. Skattefondsparandet uppgick vid slutet av till 157milj, kr, -ilket '/ar endast av det totala skattesparandet. En bidragandeorsak till skattefondsparandets relativt låga andel har varit att fondsparareej fått någon kompensation för den risk detta sparande innebar jämfört ned skattespiarandeti bank. Därför har regeringen i prop. 1978/80:85 föreslagit att sparskattereduktionenhöjs från till för aktiefonds-spararna. Olika åtgärder koirmer att vidtas för att öka tillgångenpå riskvilligt kapital i företagen, Bla. har tilläggsdirektiv getts tillkapitalvinstkonmittén (B 1979:05) att se över dubbelbeskattningen avaktieutdelning, Kcnmittén beräknas framlägga ett delbetänkande före somnaren. En ytterligare åtgärd för att öka utbudet av riskbärande l«pitalskulle vara att stimulera de anställda i ett företag att spara i Prop.1980/81:45 11 det egna företiagets aktier, I denna promemoria komrer fräganom sådan stimulans att behandlas. Att ett aktiesporande i det egna föret:aget kan få tsetydelseför tillskottet av riskvilligt kapital framgår av de tidigare nämnda exenplenpå anställdas köp av aktier. De L,M. Ericsson-anställdas köp av aktier - drygt200 000 - var värda drygt 20 milj, kr. I samband ned ennyemission i köpte av de anställda aktier för ca 8 milj.kr, och i PLM köpte 1979 ICfe av de anställda aktier för ca 3 railj, la:.Dessa exempel visar pä ett betiydande intresse hos de anställda att köpa aktieri det egna företiaget och att det hos de anställda kan finnas en betydandeoutnyttjad källa av rislcvilligt kital. Om de anställda sparar i enda.st ett företags aktierinnebär det inte någon riskspridning, till skillnad från ett aktiesparande iflera företag eller aktiefonder. dock inte lindra att de anställdas intxesse av att spara idet egna företaget tppmuntiras. Ett aktiesparande i det egna företaget ärägnat att stärka de anställdas känsla av samhöriet ned företaget och öka derasintresse samt förståelse för företaget och dess villkor. Inte mindreväsentligt är att det ökar deras möjligheter till insyn och inflytande iföretagets verksamhet. Det är därför ett alliränt santiällsintxesse att ettsådant sparande stimuleras. Det är vidare älskvärt att motverka den risk förstagnation som på sina håll, till följd av konkurrensen ned skattefondsparandet,kan hota det nuvarande aktiesparandet i företagens aktiesparklubbar o.dyl. Av de anförda skälen bör de anställdas sparande i aktier idet förstag där de arbetar stimuleras gencm statliga ätgärder. I ett tidigareavsnitt (avsnitt 2) har redogjortis för det värdesäkra lönsparandet och deskatteförmåner som erbjuds enligt detta. Motsvarande förmåner bör införas försparande i det egna företagets aktier. Önskemål bl,a. härom har också framförtsvid en uppvaktning inför ekonomiministern (se avsnitt 3). Anställdasom sparar i aktier i företaget bör dock Prop.1980/81:45 12 inte få större förmåner än de som är hänvisade till det nuvarandelönsparandet. De anställda bör t.ex. inte kunna delta såväl i detta lönsparandeoch få dess skatteföKtelar som i ett skattegynnat sparande i företagets aktier. Sioille man san skisserade (jfr.avsnitt 4) införa en separat sparform för sådaria anställda, skulle det vara ioch för s.ig möjligt att kont:rollera att ingen spjarare totalt kom iåtnjutande av skatteförmåner utöver vad det nuvarande lönspjarandet ger rätttill. Såvitt gäller spvarskatte-leduktion är en fömtsättning för att få sådan atrtspararen bifogar ett sparbevis till sin självdeklaration. Även om det fanns enseparat sparfoim för anställda, skulle det i och för sig kunna kontrolleras isamband ned taxeringen att sparskatte-reäu>rt.icn inte åtnjöts av samnasparare mer än en gång eller utröver det högsta laedgivna belopjpet. Likvälskulle det krävas särskilda kontrollåtgärder, ctn en ny helt fristående spar-.'orr.iinfördes. Mat en sådan orcSing kan tungt vägande skäl anföras, ökade kontrollinsatsersktille inte bara nedföra admi-ristrativa olägenheter utran säkerligensamtidigt väcka irritation bland sparare både i deras egenskap av anställdaoch skattskyldiga. Även andra svårigheter kan befaras. Bl.a, mäste nan överväga an företraget, där spararen äranställd, skulle kunna åläggas tppgiftema att utfärda spartievis ochmeddela skattemyndigheterna för det fall den anställde som åtnjutitskattereduktion därefter förfogar över sina aktier före 5-årstidens utgång, till följd varav förmånen skall återföras till staten, reretaget skulle i såfall komia att utöva offentlig rayndighet gentemot anställda. Mot detta kanman hysa principiella betänkligheter. förslag att ålägga arbetsgivareuppgifter av lUoiande natur har strarkt kritiserats frän näringslivets sida. Enlösning som gick ut på att aktiema deponerades i bank ochatt banken utfärdade sparbevis och meddelanden om återföring vore förmodligenatt föredra. Men även derma till synes enkla utväg ger vpphov till praktiskaproblem. Särslilda kontrollregler och administration vid sidan av det värdesäkralönsparandets skulle behövas. Prop.1980/81:45 13