prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Inriktningen av de olika verksamheterna inom övrigttotalförsvar står i överensstämmelse med de grundläggande principer som ladesfast försvarsbeslut. Psykologisktförsvar intar en särställning pågrund av försvarsviljans avgörande betydelse för vår motståndsförmåga.Utgifterna under /82 för övrigt totalförsvar uppgår enligtförslagen till totalt ca 326 milj. kr. För atl utreda frågan om totalförsvarets inriktningefter / 82 har en pariamentarisk försvarskommitté tillkaljatsunder . Kommittén har överlämnat betänkandet (SOU 1979:24)Vår säkerhetspolitik. Den skall redovisa vissa förslag under februari 1981samt slutliga överväganden och förslag . Förändringarna inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten för /81framgår av följande sammanställning (milj. A. Försvarsdeparlemeniel m. m. E. Operaliv ledning m. m. F, Gemensamma myndigheter m, m. Summa A-F (det militära försvaret) -1-1524,0 G, Civilförsvar (civil- 397,4-' -1-1669,9 ' Inkl.2 100 milj.kr. för beräknade pris- ochlöneökningar till medelprislägel för budgetåret1980/81. =Inkl, I 900 mili. kr, för beriiknade pris- och löneökningar lillmedelprislägel för budgetåret1981/82. 'Inkl.55 milj.kr, för beräknade pris- ochlöneökningar till medelprisliiget för budgetåret1980/81, *Inkl. 68 milj, kr, för beräknade pris- och löneökningar lill medelprislägel för budgetåret1981/82. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde Propositionen har i huvudsak disponerats på sammasätt som prop. 1979/ 80: 100 (bil.7). Efter elt avsnill om säkerhetspolitik, som är gemensamt för totalförsvaret,har dock tillkommit ett särskilt avsnitt om besparingar m. m. inom försvarsdepartementels verksamhetsområde. Därefter har propositionen delats in i avsnitt för det militäraförsvaret, civilförsvaret och övrigt totalförsvar m. m. Strävan har varit alt i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1979/80: 100 bil. 7,FöU 1979/80:13, rskr 1979/80:316) minska bilagans omfallning. Under vissaanslagspunkter för det militära försvaret har emellertid tagits in särskilda avsnitt som behandlaröverbefälhavarens yttrande över myndigheternas anslagsframställningar. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 7 Utvecklingen i världen har under del gångna åretpräglats av tilltagande spänning och osäkerhet både på del politiska ochpå det ekonomiska området. 1970-talelsavspänningspolitik mellan öst och väst har utsatts för etl svårt bakslag. EfterSovjetunionens invasion av har förhållandel mellan de båda supermakternaråkat in i en kris som fåll betydande återverkningar på del internationellapolitiska klimatet. Ömsesidig misstro ochrivalitet tycks i allt högre gradstyra supermakternas säkerhetspolitiskabeslut. Båda supermakterna fullföljer dock sin tidigare inriktning att söka förhindra en direkt militär konfrontation dememellan, då en sådan skulle komma all få katastrofala följder. Deras försämraderelationer och den ökadeinternalionella spänningen i övrigt kan emellertid innebära att riskerna ökal för misstag och felbedömningar ideras säkerhetspolitik. Sådana misstag skulle kunna få allvarligakonsekvenser för en fortsatt fredlig utveckling. Kapprustningens tempo har ökat ytterligare, medanpraktiskt tagel inga framsteg kunnatnoteras i centrala rustningskontroll- och nedrustningsfrågor. De ansträngda relationerna mellan och harförsämrat förulsältningarna att nå en lösning på eller begränsa verkningarnaav lokala kriser och konflikter i olika delar av världen. Det pågående kriget mellan och är ettoroväckande exempel på en tilltagande instabilitet i vikliga områden i Tredjevärlden som innebär ett avsevärt hot såväl mot relationerna mellan maktblockensom mot världsekonomin. Del senaste halvårels händelser i har visat päbetydande spänningar i . Dessa kan komma att påverka det politiskalägel i i dess helhet. FN:s extra generalförsamling om utveckling ochinternationellt ekonomiskt samarbete markerade ylterligare debestående svårigheterna i försökenatl få till stånd en rättvisarefördelning mellan rika och fatligaländer. För såväl industriländer som utvecklingsländer innebär av höjda oljepriser förvärrade ekonomiskasvårigheier ett allt slörre problem,som kan leda till nya spänningarinom eller mellan stater. 1 och med invasionen av användeSovjetunionen militära tvångsmedel mot ell land utanförWarszawapaklen. Omvärldens reaktion blev myckel kraftig, såväl i väst sombland den slora majoriteten av dealliansfria staterna. För amerikansk opinion blev övergreppet mol en drastisk bekräftelsepä riktigheten av ökandetvivel på avspänningens möjligheter och oro inför avsikter.Den amerikanska ledningen önskade markera atl dess reaktion inte var av övergående natur och att dylikaaktioner kunde leda till betydande svårigheter för . Elt anlalmotåtgärder vidtogs från amerikansk sida. Detla innebar atl slora delarav det samarbelsmönster revs upp, som detvarit etl av avspänningspolitikens mål att etablera. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 8 Det faktum att händelserna ii ägde rumi närheten av de för västvärldenvitala oljekällorna kring ledde lill en kraftig amerikansk varning till . 1 den s. k. Carlerdoktrinenförklarades att försök av enfrämmande makt att skaffa sig kontroll över detla område i sista handkunde komma att mötas med militär styrka från sida. Inför de skärpta amerikansk-sovjetiskameningsmotsättningarna har de västeuropeiska staterna, som dekritiserat för invasioneni , sökt verka för alt så mycket som möjligt av avspänningens resultat i skall kunnabevaras och dialogen mellan öst och väst vidmakthållas. Inte minst harSverige på olika sätt försökt bidra till dessa strävanden. De försämrade relationerna mellan supermakternahar lett till allvariiga svårigheter för de internationellanedrustningsanslrängningarna. Del andra avtal om begränsning av strategiska vapen (SALT 11), som och undertecknade i juni1979, har inte kunnat träda i kraft,sedan president bl. a. på grund av Afghanistankrisen dragit tillbakaförslaget om ratifikation av SALT 11 från den amerikanska senaten. Samtidigtsom SALT-processen åtminstone tillfälligt avstannat har fortsatt arbete pä nedruslningsområdel i storulslräckning blockerats. Del är ännuoklart om det efter de amerikanska valen föreligger förutsättningar för altSALT 11-avlalet över huvud taget kan komma att träda i kraft i den formdet nu föreligger. Det är emellertid elt viktigt framsteg att samtal kunnat inledas mellan Förenta staternaoch om begränsningar av de båda sidornas medeldistansrobotar iEuropa (TNF). Detla har skett trots de skarjw meningsmotsättningarnaefter NATO:s beslut attanskaffa nya medeldistansrobotar. Ärinu har gått ulan atttreparlsförhandlingarna mellan ,och om elt avtal om fullständigt förbud mot kärnvapenprov (CTB) lett lillnågon slutlig överenskommelse. Ettfullständigt provstopp skulle utgöra en konkret åtgärd att begränsa kärnvapenrustningarna. Del skulle stärkaansträngningarna att förhindraspridning av kärnvapen lill nya stater. av de mest oroande inslagen i den nuvarande säkerhetspolitiskasituationen i världen är atl riskernaför sådan kärnvapenspridning, även tillstater i instabila regioner, ter sigallt mer överhängande. De faror som är förknippade med denna utveckling framhävdes ylterligare av desvårigheier och motsättningar som präglade1980 års konferens, den andra i ordningen, för atl granska tillämpningen av fördrag om icke-spridning avkärnvapen (NPT). Inte heller i Wiensamtalen om militäraslyrkereduktioner i (MBFR), som gått in på sittåttonde år, har några bestämda framsteg kunnat noteras. Del andra uppföljningsmötet till den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) pågår i . 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 9 rensenpräglats av de nuvarande motsättningarna mellan supermakterna. har,tillsammans med övriga neutrala och alliansfria stater, framlagt förslag omytterligare förlroendeskapande åtgärder på basis avHel-singforsöverenskommelsen. verkar även för att konferensen skallbesluta om mandal för en europeisk nedrustningskonferens, vilken i en förstafas framför allt skulle syssla med militärt belydelsefulla förtroende-skapandeåtgärder och i en senare fas skulle behandla rustningsläget i fråga omkonventionella vapen och kärnvapen. Genom att supermakternas intressen och prestige sä oftaär involverade i de många lokala och regionala konflikter som förekommer påolika håll i världen kan även geografiskt begränsade kriser få storainternalionella följder. Båda supermakterna har numera resurser att ingripa medmilitära medel i lokala konflikter var dessa än äger rum. Som särskilt oroandeter sig de risker för ökade supermaktsmolsättningar som skapats genom konflikteroch spänningar i det strategiskt väsentliga området kring Persiska viken.Instabiliteten tilltar i dennaregion, som är vital för västvärldens oljeförsörjning och nära berör viktigasovjetiska intressen. Denna utveckling framslår f. n. som det största hotetmot en fortsatt fredlig utveckling mellan öst och väst. Som en följd av oron iIran efter revolutionen och kriget mellan och har båda supermakternai betydande utsträckning ökat sitt militära och politiska engagemang iområdet. Även om de mest akuta internationella konflikthärdarnaf.n. står att finna i , kring , och de ännu pågåendegerillastriderna i mot den sovjetiska invasionsarmén, kan pågåendekriser och konflikter i andra delar av världen också få internationellaåterverkningar. Följderna av den senaste tidens händelser i kan ännu inleöverblickas. Svåra komplikationer till följd av en utdragen kris kan emellertidinte uteslutas. 1979 mellan och har inte följts aven fortsatt utveckling mot en lösning av den arabisk-israeliska konflikten. Ensådan lösning ter sig ännu avlägsen, och den höga spänningen i området kanförväntas komma att bestå. Även i är spänningarna oförändrat högasom en följd av motsättningar mellan å ena sidan , ä andra sidan Vietnamoch . Den vietnamesiska ockupationen av fortsätter. Ävenefter befrielse leder den sydafrikanska raspolitiken och fortsattaockupationen av till att situationen i del råvarurika södra spänningsfylld. Den ökade strategiska betydelse som vårt eget närområdefått , och särskilt det stegrade stormaktsinlresset för och , beror framför allt på den mililärlekniska utvecklingenhos supermakterna och därmed sammanhängande bedömningar av elt framlida krigskaraktär. Givetvis har detta kommit atl fä betydelse för de nordiska ländernassäkerhetspolitiska situation. Som elt led i strävan att anpassa sitt försvartill dessa ändrade förhållanden utan alt därmed ändra de grundläggandeprinciperna för norsk försvarspolitik har den norska 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 10 a. fattat principbeslut om förhandslagring av militär utrustningi Tröndelag i mellersta . Denna utrustning är avsedd att användas avamerikanska marinkårsförband i händelse av alt utsätts för angreppshot.Även åtgärder för atl underiätta en snabb tillförsel av NATO-styrkor tillDanmark i en krissituation är under övervägande. Våra grannländers intresse av en fortsatt fast svenskutrikes- och försvarspolitik, inriktad på atl vidmakthålla stabiliteten i detnordiska omrädel, framslår som oförändrat högt. Den storpolitiska utvecklingen ställer allt större kravpå den svenska säkerhetspolitiken. Supermakternas relationer lill varandrabefinner sig i en kris och spänningarna i världen har ökal på ett oroväckandesålt. Såväl inom NATO som Warszawapaklen ökar rustningarna i omfattning ochnya, mer avancerade vapen tas i bruk. Samfidigt framgår det i många sammanhangatt de båda maktblocken inte ser utvecklingen i som isolerad fränutvecklingen i i övrigt. 1 denna situation måsle vi från svensk sida med fasthetuppfylla våra säkerhetspolitiska förpliktelser i . Vi gör delta genom enkonsekvent neutralitetspolitik och genom atl upprätthålla ett försvar som äveni framliden kan medverka lill fred och stabilitet i det nordiska området. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle alt yttra sig över vad jag har anfört om säkerhets- ochförsvarspolitiken. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet II 3 Besparingar m. m. inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 3.1 Besparingar inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde för /82 Regeringen har i prop. 1980/81: 20 (bil. 3)lämnat förslag om riktlinjer för besparingarinom försvarsdepartementets verksamhetsområde. (FöU 1980/81:9, rskr1980/81:68) har godkänt förslagen. Riktlinjerna innebär bl. a. atl utgifterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde för /82begränsas med totalt 300 milj. kr.Besparingarna skall genomföras så att de inte får negaliva konsekvenserför vårt försvars beredskap och styrka. De bör mot denna bakgrund inriklas mol byggnadsverksamheten och molytterligare rationaliseringar inom området ledning och förbandsverksamhel.Förslag lill fördelning avbesparingarna mellan å ena sidan del militära försvaret och civilförsvaret ochå andra sidan övrig verksamhet skall lämnas till budgetproposition. Under arbetet med 1981/budget har jagfunnit all jag inte kan förorda någrabesparingar inom civilförsvaret eller inom övrig verksamhet. Jag förordar därför atl hela besparingen görsinom del militära försvaret. Jagåterkommer till denna fråga ianslutning till min ramberäkning fördet militära försvaret (s. 51). Jaghemställer atl regeringen föreslår alt godkänna vad jag har anfört om besparingarinom försvarsdepartementetsverksamhetsområde för /82. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 12 Jag har i prop. 1980/81:20 (bil. 3) anmält att jag avser alt ta initiativtill vissa översynsprojekl som syftartill besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och som kan medföra besparingar även inom andraområden. Jag vill här kortfattat redovisa arbetsläget beträffande dessaöversynsprojekt. Ett översynsprojekt är en karlläggning av debesparingsmöjligheter som finns inom området samverkan mellan försvaret ochövriga samhällssektorer. 1 syfte att genomföra kartläggningen har enarbetsgrupp organiserats med representanter för berörda departement. Gruppensarbete har inletts med eninventering av tänkbara områden för samordning. Område för område kommer därefter förslag lillbeslut eller utredningsuppdrag alt lämnas. Gruppens arbete har ännu inte kommit så långl altnågra konkreta utredningsuppdrag eller förslag har utarbetats. Inomvissa områden har dock preliminärabedömningar gjorts att det bör finnas möjligheter att åstadkomma besparingar genom en samordning avmilitära och civila resurser. Exempel på sådana områden är statligaverkstäder och flygtran-sporler. Flera andra områden är föremål fördiskussion. Elt annatöversynsprojekt rör försvarets materielunderhåll. Jag har tillkallat en särskild utredareför alt göra en samlad översyn avkrigs- och fredsorganisationens framtida behov av materielunderhåll. En första etapp skall redovisas underhösten 1981. Jag kommer att få anledning återkomma till dessa frågor bl. a. i den toialförsvarsproposition som skall föreläggasriksdagen . Jag hemställer alt regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om översynsprojekt. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 13 4.1 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret(1979/80) Produktionsmyndigheterna har enligt utfärdadeanvisningar lämnat in preliminäraoch översiktliga redovisningar av produktionen under /80. Mera fullständiga årsredovisningarlämnas ochjanuari 1981. Jag finner det emellertid angeläget alt redan nu lämna ensammanfattande redogörelse för tillståndet inom försvarsmakten. Redogörelsen grundas i huvudsak påpreliminära redovisningar i anslagsframställningarna för /82från myndigheter med pro-duklionsansvar samt på överbefälhavarens redogörelseför tillståndet inom försvarsmakten iprogramplanen för del militära försvaret för perioden /82-1985/86. Resultatet av produkfionen under budgetåret1979/80 bekräftar atl 1977 årsförsvarsbeslut i vissa avseenden inle kan genomföras som planerat. För krigsorganisationen kan sammanfattningsviskonstateras att flera förbands stridsvärde har höjts genom tillförsel av nymateriel. Som exempel kan nämnasatl vissa delar av artilleriet ombeväpnas med haubils 77 och luftvärnet med robot 70. Dessutom tillförsterrängbilar och ubåtar av typ och äldre spaningsflygplan ersätts medflygplan . Huvuddelen av krigsförbanden är användbara försina huvuduppgifter eftermobilisering. Den relativt korla grundutbildningen i kombination med den avkortade eller inställdarepelitionsutbildningen för flera förband har emellertid medfört attmöjligheterna alt använda personal och förbandför alternativa uppgifter minskat. För några förband har resultatet blivitnedsatt krigsduglighel och uthållighet även för huvuduppgiften. Tillgången på reservofficerare och värnpliktigtbefäl för arméns behov är inle tillfredsställande. Antalet kvalificerade krigsförband minskar. Denotillräckliga materiel-anskaffningen har medfört alt vissa förband antingen hargått ur organisationen eller fåttreducerade uppgifter. Som exempel på detla kan nämnas reduceringen av antalet pansarförband,fartygsbundna ubåtsjaktresurser, ubåtaroch jaktdivisioner, den försenade moderniseringen av minröjningsförbanden samtden otillfredsställande tillgången på robotar inom pansarvärns- och ylaltackförbanden. Beslut har dockfatlats om utveckling och anskaffningav robotar för dessa förband, vilket på kommer atl medföraen nödvändig förbättring. uppvisar sålunda brister somkan få allvariiga operativa konsekvenser. För fredsorganisationen kan sammanfattningsviskonstateras all den beslutade omorganisationen av den lägre regionalaoch lokala nivån 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 14 (OLLl)i huvudsak är genomförd. Den bedöms efter hand leda till en fortsatteffektivisering av fredsverksamheten. Ytteriigare möjligheler lilleffekfivisering av förbandsproduktionen utreds. 1 fråga om personalen brister del mycket i balansmellan olika delar av organisationen. Vid vissa förband är personalbrislenbesvärande slor och arbetsläget pressat. Åldersfördelningen är ogynnsam blandflera personalkategorier. Pågående omorganisationer ställer också slora kravpå personalen. Införandelav en ny befälsordning har påbörjats. Utbildningsbetingelserna varierar inom försvarsmakten.Vid vissa förband råder brist på övnings- och skjutfält.Utbildningsanordningarna måste i vissa fall anpassas till ny materiel.Huvuddelen av byggnadsbeståndet är gammal. Pågående renoveringsarbeten måslefullföljas medan delar av byggnadsbeståndet avvecklas, Jag går över till det ekonomiska utfallet /80. Utgiftsramen för det militära försvaret uppgick lill 13 III955000 kr. i prisläget (prop. 1978/79: 100 bil. 7 s. 87, FöU1978/79: 23, rskr 1978/79:327). Pä grund av prisstegringar skall ramen räknasupp enligt netloprisindex. 1 medelprisläget för /80,dvs. efter kompensation för prisökningarna, gick ramen alltså upp till (1,1689x 13 111 955000) avrundat 15326,6 milj. kr. Detta belopp bör emellertid korrigerasenligt följande (kr. Kostnader utöver NPl för vissa värnplikts- förmåner -1-52681 Underutnyttjande av utgiftsramen för budgetåret 1978/79'(prop. 1979/80: 100 bil, 7 s. 27) -1-75 960 Iständsällning av slabsplats +15800 Särskild anskaffning -t-16434 Deltagande i oljebekämpning + 5940 Löner till personal med s.k. NOM-garanti + 2020 Anskaffning av dator till försvarets forsk ningsanstalt (prop. 1979/80:25 bil. 3 s. 10) + 1 200 Kostnader för forskning om joniserande strålning + 2 250 Kostnader vid överföring av en dator från försvarets lill den civilastatsförvalt ningens delfond av statens datamaskinfond -I- 1139 -1-173424 Avskrivning av oreglerade kapitalmedels- föriusler - 825 Summa korrigering -1-172599 Tillposterna i sammanställningen vill jaglämna följande kommentarer. Enligt de regler som gällde förbudgelåren 1977/78-1979/80 (prop. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 15 1 s. 138, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311, prop. 1979/80: 100 bil. 7, FöU1979/80:13, rskr 1979/80:316) skall utgiftsramen justeras med den del av de ökade kostnaderna för vissavärnpliktsförmåner som överstigervad netloprisindex ger. Justeringen sker i efterhand. Mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79 har ifrågavarandeförmåner ökat mer än vad som kompenserasav nettoprisindex. Utgiftsramen för /80 har justerats imotsvarande mån genom tillägg fill prisregleringsmedlen. Underutnylljandet av utgiftsramen för budgetåret1978/79 skall enligl gällande regler(prop. 1976/77:74 bil. I s. 138, FöU 1976/77: 13, rskr 1976/ 77: 311) läggastill ramen för /80. Delta har skett genom att prisregleringsmedlenhar ökats i motsvarande mån. Upplysningar kommer att lämnas riksdagensförsvarsutskott om posterna Islåndsältning av stabsplals och Särskildanskaffning. Kostnaderna för arméns och marinens deltagande ibekämpningen av oljeskador undervåren 1979 har belastat anslag inom ramen för del militära försvaret. Utgiftsramen för /80har justerats i motsvarande mån genom tillägg lillprisregleringsmedlen. 1978/79:100 (bil. 7, FöU 1978/79:23, rskr1978/79:327) anförde min företrädareatt särskilda medel inte borde beräknas för personal med s.k. NOM-garanti. Han utgick från att berörd personalskulle kunna omplaceras inom de angivna myndigheterna eller vid andramyndigheter. Om denna omplaceringinte lyckades i något fall borde frågan om hur och i vad mån kostnaderna skulle täckas få omprövas närsäkrare underlag för slällningstagande förelåg. Kostnader för personal medNOM-garanti har under budgetåret1979/80 uppkommit vid försvarsstaben, försvarels materielverk ochförsvarels forskningsanstalt. Etl belopp som motsvarar nämnda kostnader har lagts tillutgiftsramen genom ökning av prisregleringsmedlen. har på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för / 80(prop. 1979/80:25, FöU 1979/80:9, rskr 1979/80: 69) anvisat . under anslaget Statens datamaskinfond: Försvaretsdelfond: Anskaffning av dalamaskiner.Medlen har använts för köp av en dator till försvarels forskningsanstalt.1,2 milj.kr. av beloppet skall inte belasta utgiftsramen för det militära försvaret. motsvarandebelopp har därför lagts till utgiftsramengenom att prisregleringsmedlen har ökats. 1 avvaktan på en särskild utredning om behovet avradiobiologisk forskning i Sverigehar viss forskning om joniserande strålning bedrivits vid försvarels forskningsanstalt i Stockholm.Forskningen har sålunda bekostatsfrån anslag inom utgiftsramen för det militära försvaret. För /80 har ramen därför justerats med2250000 kr. genom tillägg till prisregleringsmedlen. Datorn DEC-IO vidStockholms datamaskincentral redovisas fr.o.m. den över den civila statsförvaltningens delfond i ställetför över försvarets delfond avstatens datamaskinfond. Vid överföringen från för- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 16 svaretsdelfond kvarstod för del militära försvarets del ett oavskrivet värde av , varav . faller /80. Prisregleringsmedlenför budgetåret lS>79/80 har ökats med det sistnämnda beloppet. Avdraget för vissa avskrivningar avser bl. a.vissa äldre byggnader inom försvaretsfastighetsfond (jfr prop. 1978/79: 100 bil. Enligt den redogörelse som jag har lämnat i detföregående blir den tillgängliga utgiftsramen för det militära /80 (15326,6-1- 172,6)15499,2 milj. kr. Enligt budgelredovisning uppgick utgifterna under de rambundnaanslagen inkl. ianspråktagnaprisregleringsmedel till avrundat 15278,1 milj.kr. Utgifterna var alltså (15499,2-15 278,1) 221,1 milj.kr. Regeringen kommer medslöd av bemyndigande (Rrop. 1979/80: 100 bil. 86,FöU 1979/80: 13, rskr 1979/80:316) att beakta underutnylljandet när utgifterna för det militära försvaret förbudgetåret 190/81 prisregleras. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört om verksamheten inom det militära försvaret under budgetåret1979/80. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 17 4.2Verksamheten under innevarande budgetår (1980/81) Verksamheten under /81 bedrivs enligt deriktlinjer som finns angivna i prop. 1979/80:100 (bil. 7) och 1979/80:117 (FöU 1979/80: 13 och 19, rskr 1979/80:316 och 326) och i regleringsbrevet för budgetåret.