prop · G403165 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta blir särskilt bekymmersamt där debiteringen omfattar ävenfastigheter som saknar taxeringsdata. saknas uppgifter beträffandelokalareorna för av det totala fastighetsbeståndet d v s de fastigheter som är skattefria. I detta test har inte förutsatts att dessa fastigheter också skall vara befriade från avgifter förkommunvägar. Ytuppgifter för skolor, daghem, frikyrkor m fl lokaler har därför fått införskaffatsfrän arkiv. De skattefria fastigheterna har här åsatts ett"taxeringsvärde" enligt nedanstående riktlinjer. För beräkningen har även de generaliseringar som framgår av det följandegjorts. Allmänna byggnader antas ha följande taxerings värden: M = tomtytan x /m2 ty B = lägenhetsytan x /m2 ly samma beräkning gäller förobebyggda bostadstomter där taxeringsvärdet inte angivits för obebyggda industritomter antas följande marktaxeringsvärde M = tomtytan x /m2 ty Lokalytoromräknas till lägenheter enligt följande: Typkod 22, 24, 26: en Igh för varje Industritest, lager, allm-by, typkod 50 m m: en Igh för varje 150 m2lly Typkod11 antages ha bly/fastighet 21 "- bly/m2 ty 31 "- 0,15m2 lly/m2 ty Något lägenhetsantal beräknas inte för dessa typkoder fa £kiC4''f'S''' ; r.iiAmncis ntMii«r 1 F.tBb JH.tab ; P tabell kod ; kod 1 fflr-k 1 M"'* . lF»«nnqstaktOrl Total *lvrB I kod i *> ryp . r ; :: i v»rd« «v VAROC 1 nad«v«rd« ( nactwflrdv 1 VARDE AV i SÄRSKILDA i j Antal bvogn«o«f 1 *vWm- , bo». OVHflVÄROEl -wdaér | »tsit 1 tjvaqn Äld- i Stan-s-- 1 lärd Viaaa i kiaaa I BRF 7ÄSTERaSH(JS Na 25 I 8'J3 1 " 721 22 VäSTERBS BRF V4'STERHSHUS NR 25 BACKG 4 1 724 60 VSSTER8S r2 21 i ir~r uo/5 5i STTsi ; Ti T"; 140/551 vrTS\ 1 il il 41 1 91 5i 6 2 31 7! t-ik-Ct/Uik éif 1980/81:165 157 Gemensamhetsanläggningar (t ex garage, grön ytor med anläggningar) har förts in under de fastigheter de betjänar(eller antas betjäna) Till allmänna byggnader hänförs följandeSkolor, barnstugor, barnhem, kyrkor, samlingslokaler m m Vissajusteringar av taxerad typkod har gjorts därdessa uppenbarligen kunnat klassificerats bättret ex någon 50 har ändrats till26 40 "- 21 resp 31 10 "- 11 20 "- 21 I några fall har obebyggda fastigheter med liten areal (<100 m2) sammanförts med en intilliggande större fastighet dådessa bedömts omöjliga att bygga enskilt I ett fall harför ett växthus angetts lly, vilket även ger 1 Igh Vid ett test av taxa inom ett begränsat omrädekan man i och för sig insamla fastighetsuppgifter på nu beskrivet sättmen om det blir fråga om att göra en taxa fören hel kommun mäste uppgifterna insamlas efter någon annan rutin. A andra sidan kommer avgifter för anläggningskostnaderi det stora flertalet fall uttagas förfastigheter som nybebyggs. Problemet ärdå aktuellt endast i det fall attdriftsavgifter relateras till byggnadernas storlek och inte fastigheternastaxeringsvärden som normaltaxeförslaget anger. Inom de begränsadetestområdena har gatu- och parkförvaltningar mängdberäknat de ingåendeelement som enligt den grundläggande gränsdragningen ansetts vara omrädesanläggningarför trafik- eller parkändamål. Vidarehar varje element kostnadsberäknats medavseende pä anläggning och drift. Prop.1980/81:165 158 Beräkningarna för trafikanläggningarnahar inte berett nägra egentliga svårigheter. Detta kan förklaras av att mängdberäkningen förgator är enkel och att kostnadsberäkningarna redan tidigare utgjort en del av gatukontoretsbudgetäskanden. Kostnaderna förgatuanläggningarna har utan större svårigheterkunnat fördelas pä de 11 mindre delområden som redovisats i det föregäende. För en redovisning av de lokalaparkanläggningarna och deras kostnader harvarje enskild grön- eller planteringsyta arealberäknats och prissatts, vilket fordrat en betydandearbetsinsats. Då parkanläggningarna utnyttjas inte bara av dem som boromedelbart intill anläggningen utan av ett större antal personer har parkanläggningarna inte kunnat fördelas påmindre än tre delområden; , Pettersberg m fl och Branthovda. Som framgår avkostnadssammanställningen utgör parkkostnaderna en betydande del av totalkostnaderna. Om man därför vid upprättandeav taxa för hel kommun väljer att differentiera avgifterna för olika kommundelar med varierande kommunvägsstandard kommer man, i vart fall innan man fått tillräckligterfarenhetsmaterial, att tvingas till att göraett omfattande inventerings- och kostnadsberäkningsarbete. 1980/81:165 159 För att ge möjlighet till en prövning av olika taxefaktorer och utfallet härav inom delområdenalagrades inledningsvis alla fastighets- och gatukostnadsuppgifter för automatisk databehandling. När inventeringen av parkkostnadsuppgifterna färdigställtsvisade det sig emellertid att dessa inte kunde fördelas ända ned på de elva delområdenavarför tanken på redovisning av taxeutfallet på så låg områdesnivå fick överges.Förhållandet kan förtjäna att uppmärksammas när de enskilda kommunerna vid tillämpning av KVL ser över sina administrativa rutiner. Under arbetets gånghar det också visat sig nödvändigt attbegränsa testet till att avse sädana taxefaktorer som vid en praktisk tillämpning lättkan erhållas ur officiella register ellerenkla beräkningar. Detta krav gäller givetvis i förstahand den del av taxan som avser de årligenåterkommande avgifterna men även engångsavgiftenmed eventuella tilläggsavgifter vid tillbyggnader måste kunna beräknaspä ett lätt och entydigt sätt. Utöver de taxefaktorer som angetts inormaltaxeförslaget har med hänsyn till ovanståendeoch skäl som redovisas under 5.2, således endast nedanstående faktorer testats. b) avgift per m2tomtarea c) avgift per m2 väningsarea d) avgift per lägenhet a) en avgift per 10 OOO-tal kr av fastighetens totalataxeringsvärde 1980/81:165 160 b) avgift per m2tomtarea c) avgift per m2 våningsarea Beräkningarna har genomförts med den förutsättningen att de totala kostnaderna inom de tretestområdena helt skulle kunna täckas av avgifter som taxeuttaget inom deolika delområdena så nära som möjligt anknötstill självkostnaderna inom dessa områden. Taxeuttagen frånolika bebyggelsekategorier måste också sti i rimliga relationer till varandra. Vidare mäste avgifterna förfastigheter inom samma bebyggelsekategori men med olika utnyttjande vara skäliga i förhällande till varandra. Vad som i detta fall är skäligt är en värderingoch kan alltså inte kvantifieras. Viss ledningkan emellertid sökas i det mycket omfattandeerfarenhetsmaterial som utredningsmannen förfogaröver avseende beräkningar förfastställande av de belopp för tomt-och grundberedningskostnader. Dessa beloppanvänds vid beräkningen av storleken av den del.av bostadslänen som avser tomtkostnaderna och omfattar i den delde belöper på kostnader utanför själva tomten, i stort anläggningar somavgränsats och kostnadsberäknats i detta test. Underlaget utgöres i huvudsak av detaljplaner . Av detta material framgår att det förhållandet mellan det genomsnittliga arealbehovet för såväl gator som parker per lägenhet förolika bebyggelsetyper är följande; friliggande småhus4 sammanbyggda småhus 2 flerfamiljshus 1 För att uppnå en kostnadsfördelningsom ansluter till dessa arealrelationer har beräkningar nu fått göras med utgångspunkt från att varje lägenhetpåförs en särskild avgift. Nedanredovisas resultatet av 9 alternativa beräkningar.Som framgår under rubriken' "Kostnadstäckning" varierar kostnadstäckningsgraden inom de tre- delområdena inom relativt vida gränser. Föratt uppnä full kostnadstäckning inom alla delområden mäste i det nuaktuella fallet skiljas på fastigheter för industriändamål och förannat ändamål enligt följande Grundavgiftkr/fastighet 5 000 Tomtareaavgift kr/m2 22 Våningsareaavgift kr/m2 Nedanframgår också vilket taxeutfall varje beräkningsalternativ ger dels för sex särskiltutvalda lägenheter (5.3.3), dels för småhus- ochflerfamiljshuslägenheter i genomsnitt. Vy-avgift , kr/m2 Ty.avgift . KostnaflsCflCkning Totalt Va 11 by Pettersöerg Sranöthovda ' Ta.eutfaH SnahuS kr/hus Vavstugan 5 Bryggnuset 22 KryssnatnTiaren!2FaltsDaten 2 Flerfamiljshus kr/lnn fttitik.arien GenofSn i tt/1agenhetFn liggande smanus 13 Samianbygqda smahuslS FlerfaiBiljs Igti 22 25 ,-37 I 100 I 107 Z3 060 j 19 :60 16 060 j 12 060 11 -20 j :? 16 o30 ' 12 530 24 990 I 20 990 19 060 - 29 950 12 060 - 27 2S9 27 720 - 36 ä90 12 ÖSO - 22 oU 20 990 - 33 25d 25 256 ; 26090 j 29 120 | 29 950 j 16 720 j 35 J80 I 22 200 I 26 020 16 290 33 600 19 JJO 25 SOS 33 130 13 650 22 5M I i 509 JS 22ä I 25 960 j23 680 ]0 083 ,20 550 j22 320 29 220 23 240 j 19 210 19 2a0 - 25 772 21 346 13 780I 14 730 | 14 730 - 27 577 11 1980/81. Resultatetav åtta alternativa taxeberäkningar redovisas nedan. En fördelning av driftsavgifterna helt i enlighet mednormaltaxeförslaget dvs enbart med taxeringsvärdet som fördelningsgrundger en 65 %-ig kostnadstäckningsgrad inom Brandthovda. Dettaområde omfattar huvudsakligen industrifastigheter.För att uppnä full kostnadstäckninginom samtliga delområden har olika taxeuttag för industrier och fastigheter prövats enligt följande Taxeringsvärde avgift kr/10' kr Tomtareaavgift kr/m2 Av redovisning av taxeutfallet för de utvalda fastigheterna framgår särskilt för fastigheten konsekvenserna av olika taxekonstruktioner. Taxvardeavgift kr/10' taxv ;o 1 - 1 Vy-avgift Vr/ni2 Ty.avgift kr/ni2 3.3= ' 0,7! 100 '; I i '1 1 5mahus Kr/hus 583 I 1 520 - i 1 410 - Flerfamiljshus kr/lgh Friliggande smihus 13 5anliianbyggäa småhus 15 Flerfainiljs iQh 22 1 028 745 193 1 138 821 182 1 171 346 192 933 -680 -178 - 1 171 346 206 För att belysa hur taxesättningen slärför i det enskilda fallet har ettantal bostadsfastigheter studerats. De särskildauppgifterna framgår nedan. I aimiärkningskolumnen har angetts de kriterier efter vilkafastigheterna utvalts. Tabellen syftar till att utgöra ett komplement till de ovan inom testområdet beräknadegenomsnittliga värdena. Enskilda fastiqneter oa vilka taxan studerats Typ- Areal Sost Taxvarde 30'(35) 170'(175) 210' 1 fril) enfam 20'(25) 120'(125) 150 0'(3,5) 50' 50' 1 en 1: tnti. iaren '2 13 1 237 237 50' 60' 30' 250' 30' 310' 1 :vt -iS 1 ete-- / ia-r-a : ier -e: Prop.1980/81:165 164 En tillämpning avett system med avgiftsfinansiering av kostnader som det här är fråga om fordrar fungerande rutiner om inte ett som detpå sina håll uppfattas krångligt"gatukostnadsbidragssystem" skall ersättas av ett lika administrativt betungande "kommunvägstaxesystem". Mot bakgrund av erfarenheter frän debitering av VA-avgifter bedömer vi nedan beskrivna åtgärder nödvändiga vid entillämpning av taxesystemet. Debitering av engångsavgifterkan ske en eller d v s en gång näravgiftssystemet först blir tillämpligt påfastigheten och så ytterligare en gång som fastigheten om- eller tillbyggs. I det följande beräknas administrationskostnader med utgångspunkt fränlönekostnader varierande mellan 100och /tim som inkluderar avgifter försociala kostnader samt lokalhyror och motsvarande kostnader. Vid debitering av engångsavgifterför fastighet som nybebyggs torde detadministrativa arbetet kunna samordnas med de rutiner som redan finns för debitering av VA-anläggningsavgifter och i förekommandefall fjärrvärmeavgift. Om de skilda taxorna konstruerats på ett likartat sätttorde merarbetet bli endast obetydligt (eller /fastighet). Omberäkning av areor och andra taxefaktorerdäremot måste ske särskiltför varje fastighet blir arbetetavsevärt mera tidskrävande. Fören småhusfastighet kan säledes tidätgången förberäkningar och debitering uppskattastill , motsvarande storleksordningen per fastighet. Vid till- eller ombyggnad av fastighet tillkommer utöver vad som ovan angivits kostnader för bevakning av samtliga byggnadslovsärenden förbedömning om tilläggsdebitering enligt vägtaxan skall ske eller inte. Om vart femte byggnadslovsärende som avser till- eller ombyggnad föranleder en tilläggsdebiteringkan tidätgången för bevakningen härför uppskattastill och kostnaden till per särskilt debiterad fastighet. Prop.1980/81:165 165 6 ..2 Periodiska avgifter Debiteringen av de årligaperiodiska avgifterna mäste nödvändigtvis ske med utgångspunkt frånett underlag anpassat för automatisk databehandling.Oavsett om driftsavgifterna grundas pånormaltaxeförslaget med taxeringsvärdena som debiterings-grund, eller på taxa med särskildaavgifter för vånings- eller tomtareor finns möjlighetatt överföra uppgifterna för huvuddelen av fastigheterna från fastighetstaxeringsbandet. I inledningsskedet mäste emellertid av fastighetsuppgifternakompletteras beträffande värden () och/eller areor om inte reglerna för fastighetsdeklaration och taxering ändras päså sätt att dessa uppgifter blir obligatoriska för samtliga fastigheter. I en kommun av storlek kan man uppskatta antalet debiteringsenhetertill cirka 10 000 varav uppgifterna säledesskulle behöva kompletteras för 1 000. Om den genomsnittliga tidätgången för varje komplettering antas till kan totalkostnadenför kompletteringsarbetet uppskattastill ca . Om debiteringen helt kommer att grundas på taxeringsvärdenborde kostnaderna kunna halveras och såledesuppgå till . Inledningsvis erfordras ocksä att ett debiteringsprogram uppläggescentralt eller lokalt om kommunen disponerar egen dataanläggning som i . Kostnaderna förprogramuppläggning har i Västeråsuppskattats till . Givetvis blir kostnaderna per kommun lägre om flera kommuner kan välja samma datacentral och debiteringsprogram. A-jourhållningen avdatabasen dvs komplettering av uppgifterna pägrund av ny-, till- eller ombyggnader kan fören kommun av storlek uppskattas beröra cirka 400 debiteringsenheter. Kostnaderna för ä-jourhållningen av en datamängd av denna storlek kan uppskattas till /år eller /debiteringsenhet. Kostnaderna fördatalagring samt utskrift och distribution av betalningsavier uppgår till per debiteringsenhet ochdebiteringstillfälle. Vid debitering av avgifternatvå gånger om Prop.1980/81:165 166 åretblir årskostnaden perdebiteringsenhet. Den mest kostnadskrävandedelposten är emellertid bevakning av attavgifterna betalas samt eventuella krav. Dessa arbetsuppgifter bedöms kräva enheltidstjänst per 4 500 debiteringsenhetervilket motsvarar per debiteringsenhet. Efter uppläggning avdatabasen skulle säledes de ärliga kostnaderna för en tillämpning av ett taxesystem kunnauppskattas till följande belopp; A-jourhållning /debiteringsenhet Fakturering 9 "- Betalningsbevakning 39 "- Om samdebitering med exempelvis VA-avgifter till-lämpas torde kostnaderna kunna sänkas. Detta gällerdå särskilt kostnaderna för betalningsbevakning. Prop.1980/81:165 167 Antal Typ- Areal Storlek m2 ly Taxvärde lOOO-tal kr Antal fastigheter kod bost lok M B Tot Igh Totalt 418 744 322 167 033w 6 730 17410 137 610 157 410 1 868 Prop.1980/81:165 168 Antal Typ- Areal Storlek m2 ly Taxvärde lOOO-tal kr Antal fastigheter kod bost lok M B Tot Igh Totalt 755 1 063 268 326 153 103 421 60 180 265 420 326 000 4 952 Prop.1980/81:165 169 Område: Brandthovda industriområde lek m2 ly lok ngsvärde lOOO-tal kr B Tot Exempelpå gatustandard samt drifts- och anläggningskostnader inom delområdet (kr/m2 körbaneyta, fastighetsägarna svarar för gSngbane-renhållning). Kb 7,0+Sr 2,0+6,0+ +GCM 3,0-3,5 Kb 6,0-7.0+2 Gb 1,5--2,0+Vr 1,5 Kb 8,0+1 Gb 1,5 8,0+1 Mr 4,0-8,7,0+Sr 3,0+GCM 6,5 Kb 6,0+2Gb 1,5 Gatulängd Gatumarkens Driftskostnader Anläggningskostnad areal (inkl markanskaffning) Exempelpå gatustandard samt drifts- och anläggningskostnader inom delområdet (kr/m2 körbaneyta,fastighetsägarna svarar för gångbaneunderhållet). Kb 5,0-8,0+2 Gb 3,0- -8,0+GCM 3,0 Kb 3,5-9,0+2 Gb 5,0 Kb 8,0-13,5+2 Gb 2,0--5,0 Kb 5,0+Gb 1,0+GCM 3,0 Kb 8,0+2 Gb 2,0 Kb 5,0-6,0+2 Gb 1,0--3,0 Kb 6,0-10,0+2 Gb 1,5 Kb 6,5+GC 3,5 Kb 4,5-7,0+2 Gb 1,1--3.0 Kb 6,5+1 Gb 1,5 Kb 6.0-7,0 Gatulängd Gatumarkens Driftskostnader Anläggningskostnad areal (inkl markanskaffning) 16 000 m 522 200: Exempelpå gatustandard samt drifts- och anläggningskostnader inom delområdet (kr/m2 körbaneyta, fastighetsägarna svarar för gångbaneunderhållet). Kb 10,0-11.0+2 Gb 4:50 Kb10.0-11,0+2 Gb 1.5 4:50 Kb7,0-11+2 Gb 1,0- 4:50 -2,5 Gatulängd Gatumarkens Driftskostnader Anläggningskostnad areal (inklraarkanskaffning) 2 748 m 120 600:- Bollyta, gräs ,. X 1/2 X 1/2 X 1/2 X 1/2 X 1/2 X 1/2 X 1/2 X 1/2 - 1 809 600 X 1/2 X 1/2 X 1/2 - 1 080 000 X 1/2 9 600 X 1/2 - 2 231 885 X 1/2 Omräde: Brandthovda industriområde Normalförslap: till taxa för kommunväpiar Ägare till fastighet inom fastställt väghållningsområde i ....................... kommun skall erlägga avgifterenligt denna taxa till finansiering av kostnader för byggande och driftav kommunvägar i kommunen. Somägare av fastighet anses vid tillämpningen av denna taxa den sora enligt koramunalskattelagen (1928:370) är skyldig att betala skatt för garantibelopp för fastigheten. :iäron:;t.-lnQig-hetema föranleder det tillämpas bestämmelse om fastighet idenna taxa på byggnad eller annan anläggning, sen ej tillhör ägaren till marken. Vad som i taxan föreskrivs ora ä.jar-;! av fastighet skall därvid gällabyggnadens eller anlägfna.ngens ägare. "/..hållningscnråde Kommunfullmäktige fastställer väghällningsområdeinom vilket avgiftsskyldighet skall föreligga. Avgift skall erläggasför samtliga fastigheter inom väghållningsområdet, såvidakommunfullmäktige ej annat beslutar. Väghållningsmyndighetenäger besluta att avgift inte skall uttasför fastighet som utgör endast grönområde eller väg,järnväg, spårväg eller kanal. Tidpunkt för avgift sskyld ighet Fastigheternaindelas i bebyggda och obebyggda fastigheter. Avgiftsskyldighet inträdernär väg som väghållningen avser bragts i sådantskick att den kan användas för fastighetens beslutar om datum för avgiftsskyldighetens inträde. Berördafastighetsägare underrättas om beslutet. Anläggn ingsavgift för bobyggd fastighet Avgifterna utgörsav dela anläggningsavgift, dels driftavgift. För bebyggd fastighet utgår anläggningsavgiftmed a) en grundavgiftom a kr b) enavgift per m2 tomtarea 1) om b kr c) en avgift per m2 våningsarea 1) om c kr. Tomtarean framgårav fastighetsregister, nybyggnadskarta eller annan handling, som väghållningsmyndighetengodkänner. Våningsarean bestäms efter de ritningar enligt vilka byggnadslovbeviljats, eller eljest efter ritning eller uppmätning som väghållningsmyndigheten godkänner. Våningsarean utgörden sammanlagda arean av samtliga våningar,som i varje våningsplan begränsas av omgivande ytterväggars utsidor. Vindsvåning medräknas i den utsträckning den äreller enligt gällande bestämmelser kan inredas till varaktig bostad ellerarbetsplats eller därmed jämförligt ändamål. Källare räknassom våning oavsett inredning. 1) Begreppet area har genomgående använts i stället föryta enligt SIS-normer, som gäller från den 1 juli 19T8. .Mätmetod och beteckning för våningsarea kan komma "att ändras med anledning av ovannämnda SIS-normer. Sker om- eller tillbyggnad eller uppförs ytterligare byggnad på fastighet eller ökasdess tomtarea, utgår tilläggsavgift enligt mom 1 för tillkommande area. Bildas ny fastighet, påvilken byggnad redan finns uppförd, utgår avgift enligt mom 1. I fall som avses i mom h och5 prover väghållningsmyndigheten huruvida nedsättningav anläggningsavgiften skäligen kan medges på grund av tidigare eriagt vederlag eller utförd prestation. Anläggninf;savgift § 7 För obebyggd fastighet, utgår avgift enligt §6. Avgift för våningsarea skall härvid beräknas förhälften av den vånings-area med vilken fastigheten enligt detaljplaneller annan bestämmelse fär bebyggas eller för vilken fastigheten eljest skäligenkan anses bliva utnyttjad vid bebyggande. Bebyggs fastighet som avses i mom 1 eller ökas den avgifts pliktiga våningsarean eller tcmtarean utgår avgift enligt § 6 mom 1 endast för area utöver den förvilken avgift erlagts enlägt mcm 1. I fall scm avses i mom 2 prövar väghållningsmyndigheten huruvida nedsättningav avgiften 'skäligen kan medges på grund av tidigare eriagt vederlag eller utförd prestation. Anläggningsavgiftens storlek i särskilda fall Ob kostnaden föratt bereda viss eller vissa fastigheter möjlighetatt använda kommunvägarna, pågrund av bebyggelsens lokalisering, terrängförhållandeneller andra omständigheter, avviker från vad som ärnormalt, äger väghållningsmyndigheten besluta om förhöjning ellerreduktion av anläggningsavgiften. Åtgärder till fordel endast förvissa fastigheter Ärväghållningsåtgärd till övervägande fördel för endast vissa fastigheter äger väghållningsmyndigheten besluta att ägarna till dessa fastigheter ensamma skall bära kostnaden föråtgärden. Övertagande av enskild väg Vid övertagande av enskild väg äger väghållningsmyndighetenmedge fastighetsägare skälig nedsättninp;av anläigningsavgift på grund av tidigare eriagt vederlag eller utförd prestaticr.. I:,.lcx för anläggningsavgift Anläggningsavgiftens storlek är baserad påindextalet ..... den 1 .............. 19.. i det kostnadsindex för väg- och bro- entreprenader grupp I:a'som oohstatistiska central byrån fastställer. Närdetta index ändras, skall vojf.hållninga- myndigheten anpassa avgiften därefter mediakttagande av följande bestämmelser: a) Angivet belopp skall multipliceras med den faktor som utgörs av förhållandetmellan indextalet den 1 ...................... besluts året och talet ...,. . Andras mervärdeskatten, vilken inverkar på vägkostnaderna men ej inräknats i detförstnämnda index talet , skall indextalet justerr.s med hänsynhärtill. b) Beslutad avgiftsändringtillämpas för anläggningsavgiftför vilken avgiftsskyldighet inträder frånoch med dagen efter väghållningsmyndighetens beslut eller frånoch med den senare dag som anges i beslutet. Anläggningsavgift erläggs inom tid som anges i faktura. Uppgår avgiften till belopp som är betungande med hänsyn till fastighetens ekonomiska bärkraft ooh övriga omständigheter, skall dock om fastighetens ägare begärdet samt godtagbar säkerhet ställes, avgiften fördelasi poster att jämte ränta å obetalt belopp gäldas genom årligainbetalningar , högst . Ränta skallutgå enligt 5 § räntelagen(1975:635) ?å varje del av avgiften som förfaller till betalning från den dag dåden första inbetalningen skall ske tilldess ifrågavarande del av avgiften betalaseller förfaller till betalning. Dröjsmålsränta beräknas enligt 6 §räntelagen på obetalt belopp från förfallodagen till dess betalning sker. Avgiftsskyldighet enligt § 6 mom 1* ooh mom 5 samt ' T mos 2 inträder, då byggnadslov eller utökad bygsnadsrä'. ":boviljatc eller då fastighetsbildningsbeslut vunnitlaga Kraft. erläggs inom tid som anges i faktura. Meddelarinte fastighetsägaren när det ändradeförhållandet inträtt, utgår rän-ca sen iandra stycket sägs för tiden från ooh efterdet avgiftsskyldighet inträtt och till dess avgiften betalas. Begär fastighetsägare att kommunvägskall nyanläggas på visst sätteller ändras i något avseende och fi.ner väghållnings-myndighetenskäl utföra hans begäran är fastighetsägaren skyldig ersätta den merkostnad som kan uppstå härigenom. För avgiftsskyldig fastighet utgår en årlig driftavgift,om d kr för varje påbörjat 10 OOO-tal kr av fastighetens senast kändataxeringsvärde. Saknastaxeringsvärde eller kan det inte skäligen användassaa underlag för avgiftsberäkningen fastställerväghållningsmyndigheten en skäligavgift. Driftavgiftensstorlek i särskilda fall Ärdrift- ooh underhållskostnaderna väsentligt lägreeller högre för viss eller vissa fastigheter änför fastigheter i allmänhet med likvärdatrafikuppgifter eller har fastighet betydande egna kostnader för väg inom väghållningsområdet, äger väghållningsmyndighetenbeslut om reduktion eller förhöjning av driftavgiften. Driftavgiftens storlek ärbaserad på indextalet .................... för ................ månad19.. i konsumentprisindex. ändrasskall väghållningsmyndigheten anpassa avgiften därefter med iakttagande av följandebestämmelser: a) Angivet belopp skall multipliceras med den faktorsom utgörs av förhållandet mellan indextalet .för ..................... månad beslutsåret och talet ... . b) Beslutad avgiftsändringgäller från nästföljande års skifte, såvida ej annat beslutas.