prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — undanlagsvisvara motiverat att skogsvärdsstyrelserna överiäter sina fasligheter. I den männägot skogsinnehav förekommer där endasi vanligt skogsbmk bedrives kan det dockmåhända finnas motiv härför. 6.12 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen delar i hu vudsak utredningens uppfattning beträffande framtida faslighelsinnehav. ---- Styrelsenfinner starka skäl för all skogsvårdsgårdarna får leva vidareoch utgöra samlingspunkter för människor som har skogen som yrke men ocksä förden stora allmänhet som vill dra nytta av andra skogliga värden. 6.13 Tre av ledamöterna iskogsvårdsstyrelsen i (, och ) samtföredraganden anför i reservation: Värt förslag till fortsatt fri förvaltningsrätlsligställning, där varje skogsvårds-styrelse ulgör en egen juridisk person, medförall faslighetsinnehavel även i framliden bör vila pä resp styrelse. Ulredningensförslag om statligt överlagande av fast egendom, ägd av skogsvårdsslyrelse, avstyrkes. 6.14 i Kalmarlän: Särskill angeläget måste det varaatl behälla de fasligheter där avverkningar och skogsvårdsinsatser kandokumenteras sedan läng tid tillbaka. Det måste ocksä vara angeläget 6 1980/81. Prop.1980/81:136 82 attbehålla de fastigheter där en omfattande rådgivningsverksamhet stän digt pågår.-- 6.15------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Enligl styrelsens mening börskogsvårdsstyrelsen även i fortsättningen ha tillgäng till fastigheten för fortsattpraktisk prövningsverksamhet av skogsodlingsmalerial. provenienser, trädslag m.m. samt som övningsskog för kursverksamhet. Utredningensförslag om förvaltning av fastigheterna tillstyrkes. 6.16 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen vill i betyd ligt högre grad än utredningen framhålla skogsvärdsgårdarnas belydelse föri första hand rådgivnings- och informationsverksamheten. Skogsvårdsstyrelsenvill avstyrka att äganderätt och förvaltning övergår tillskogsstyrelsen.- Ev förhinder för att skogsvärdsstyrelserna även formelltär ägare och förvaltare bör kunna undanröjas. 6.17 Skogsvårdsstyrelseni län: Den grundprincip utredningen föreslår gälla för styrelsernas framtida fastighetsinnehav är oantastlig. Likasåaccepterar Skogsvärdsstyrelsen alt ges i uppdrag att pröva detframtida innehavet av varje enskild fastighet. Detfår inte vara enbart principiella skäl som motiverar en avveckling. Möjlighelenatt avyttra eller utarrendera dessa anläggningar är enligt styrelsensuppfattning mycket begränsade och dä fär det anses riktigt alt resursenutnyttjas även i Skogsvärdsstyrelsens regi. En förutsättning är givetvis altintäkter och kostnader balanseras. 6.18--------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : länels landsting saknar heltegna resurser för den skogliga grundutbildningen vilket krafligl understrykervikten av atl kan erbjuda sädana lokaler, som är centraltlokaliserade inom länet. 6.19 i Hallandslän: Förslaget tillstyrkes. 6.20 i Göteborgsoch län: Styrelsen delar i väsenllig grad ulredningens uppfattning beträffandevilka fastigheter som bör behällas. Detär----- synnerligen angeläget alt fastigheter med mångsi dig användning och med dessutom cenlrall läge ocksä i fortsättningen behålles i skogsvårdsorganisationens ägo. 6.21 Skogsvårdsstyrelseni : Styrelsen tillstyrker helt ulred ningens förslag. Prop.1980/81:136 83 6.23Skogsvårdsstyrelsen i : Skogsvärdsstyrelsen har inte ---- någotatt erinra mot förslagen beträffande fastighetsinnehaven. fråganom eventuell framtida försäljning av skogsfastighelerna vill dock styrelsen redan nu starkt betona värdet av att äga vissa skogsfastighter för försöks- och demonstrationsändamål. 6.25 i Västmanlandslän: Slyrelsen accepterar de följder som ett förstatligande av organisationenskulle innebära beträffande fastigheter. Vad gäller skogsfasligheter av skildaslag vill vi emellertid framhålla, att man bör pröva noga om ej rätt många avde nu ägda fastigheterna kan bli kvar hos organisationen.------------------------- 6.26 iKopparbergs län: För atl skogsvärdsstyrelsen pä ett acceptabelt sätt skallkunna genomföra sina åligganden i form av rådgivning och information ärtillgång till egen skog av utomordentligt stor betydelse.-- Förslaget"alt uthyrda fastigheter skall säljas" finner vi I stället bör riktmärket vara "att för den egna verksamheten ejutnyttjade fastigheter skall säljas". 6.27---------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Styrelsen vill anföraatt samtliga fasligheter bör behällas i ägo åtminstone lillsfrågan om plantagemark lösts. 6.28 Skogsvårdsstyrelseni : fiil styrker utredningens förslag innefattande en saklig prövning av om befint ligt fastighetsinnehav har tillräcklig anknytning till skogsvärdsstyrelsens verksamhet. Förslaget om pengar frän fastighelsförsäljningar skall utnytt jas inom organisationen bör preciseras, varvid möjligheter till fondsällning av pengar fastställs, 6.29 i Jämtlandslän: Styrelsen tillstyrker de av utredningen uppdragna principerna för vilkaav skogsvårdsstyrelsernas fastigheter som bör behållas. 6.30 iVästerbottens län: Skogsvärdsstyrelsen ansluter sig lill den av ulredningenfastlagda principen att endast sädana fastigheter skall behållas som är avvärde för alt styrelsen skall kunna fullgöra sina ålagda uppgifter.- 6.31 iNorrbottens län: Utredningens förslag tillstyrkes. 6.35Domänverket: tillstyrker de föreslagna principerna för partiellavveckling av skogsvårdsstyrelsernas faslighelsinnehav och vill i 1980/81:136 84 sammanhangeterinra om bestämmelsen (SFS 1971:727 om försäljning av slalen tillhörig faslegendom m. m., § 10) alt samråd inför försäljning skall ske med annan stafiigmyndighet, om det bedöms troligt att myndigheten kan behöva egendomen. 6.38Länsstyrelsen i : Länsslyrelsen har ingen erinran mot utredningens förslag- . 6.41 : LRF delar utredningens förslag om att de fasligheter som inte direkt behövs för verksamheten bör avyttras. ---- LRFvänder sig emellertid mot tanken, atl de fasligheler som skall avyttrasöverförs till domänfonden. Försäljningen bör istället ske i samråd med lantbmksnämnderna- .----- 6.42 : Vi biträder i sin helhel ulredningens förslag. 6.44------------------------------- Centralorganisationen /SR: [Utredningen] har inte klargjorteventuella praktiska och ekonomiska fördelar med ett överförande avhuvudmannaskapet av SVS fastigheter. Därför hänvisar / SR endast tillprinciper för statligt fastighetsinnehav. Frägan om del framlidahuvudmannaskapet och dess konsekvenser bör ytterligare utredas innan slutgiltigställning tas. 6.45 : Beträffande faslighetsinnehavel vill förbundet föreslå att följande ordning tillämpas. Defastigheter som direkt behövs för den fortsalla driften i plantsko lor m. m. behålls inom skogsvårdsorganisationen. Alla skogsfastigheter överförestill Domänfonden, såvida inte detta i del enskilda fallet kan anses klartolämpligt eller opraktiskt. 6.46 : Det måsle vara angeläget att skogsvårdsorganisationen behåller ett anlal av skogsfastigheterna. Eneventuell försäljning behöver inte innebära förlust av möjlighelerna attutnyttja demonslrationsobjekt och liknande. Viss dispositionsrätt kan ju isådana fall förbehållas. Utredningensförslag fill hur skogsvärdsstyrelsernas verksamhel skall finansieras godtas avde allra flesta remissinstanserna. Prop.1980/81:136 85 vårdsslyrelseär allmänt negativ. Tre skogsvårdsstyrelser önskar återfå möjligheten att medhjälp av skogsvärdsavgiften subventionera taxorna. Etl par skogsvårdsstyrelseranser att det föreslagna finansieringssättet för investeringar är för stelt.Några remissinstanser uttrycker oro för hur kostnaderna för de fasla resursernaskall kunna läckas i händelse av en hastig nedgång i uppdragsverksamheten, t,ex. 7.3Riksrevisionsverket: Eftersom uppdragsverksamheten ulgör en bely dande del av skogsvårdsstyrelsernas verksamhel bör, enligt RRVs mening, den av ulredningen föreslagna s. k. uppdragsmodellen vara väl lämpad som finansierings- och anslagskonstruklion. RRVanser det viktigt alt det ekonomiska mälet för uppdragsverksamheten preciserasnoggrant. För liknande verksamheter har statsmakterna tidigare fastställt dettamäl till full kostnadstäckning. ---- Föratt ett system med regionala taxor skall vara meningsfullt krävs---- attmerkostnaderna för administrationen av denna typ av taxoruppvägs av fördelarna med den regionala kostnadsanpassningen. ---- RRV förutsätter--- att närmare belyser beho vet av regionala taxor. Skogsstyrelsenbör, efter samräd med RRV, fastställa taxorna för uppdragsverksamheten. Detbör vidare vara uppgift att dels utveckla den kalkylmodellenligt vilken avgifterna skall beräknas, dels tillse alt fastslagnakalkylprinciper följs. RRV vill peka pä, alt etl system med regionala taxorsnarast ökar kravet på kalkylmodellens utformning resp. uppföljningen avmodellens fillämpning. Frö-och planlverksamhetens art och fördelning motiverar enligtutredningen att denna verksamhet bör undantas frän de bestämmelser omräkenskapsår som normall gäller enligt förordningen (1979:1212) medföreskrifter om statliga myndigheters bokföring. Enligl RRVs mening börskogsvårdsorganisationens externa bokslut enligt bokföringsförordningen,upprättas per budgetär. Delta bokslut bör omfatta samtliga verksamhetsgrenarinom den nya skogsvärdsorganisationen. Utöverdet externa årsbokslutet måste självfallet andra typer av resultatrapporterupprättas inom organisationen. Sannolikt erhålls den mest ändamålsenligabilden av frö- och planlverksamhetens ekonomi vid en rapportering perkalenderår. Hänsyn till detta förhällande fär därför tas vid utformningen avden framtida interna redovisningen för hela organisationen. RRVavstyrker--- utredningens förslag atl de medel som flyter in vidfastighelsförsäljningar direkt skall få utnyttjas för ändamål som kommer tilluttryck inom ramen för skogsvårdsorganisationens budgetprocess. Principen försådana medel bör snarare vara alt de tillförs statsbudgeten. Behovet av nyainvesteringar för skogsvärdsorganisationen får sedan prö-7 1980/81. 1980/81:136 86 vaspå sedvanligt sätt i budgetprocessen. En sädan lösning torde, enligt RRVsuppfattning, förbättra möjligheterna att ompröva verksamhetensomfattning, 7.7Skogsstyrelsen: anser den av utredningen förordade uppdragsmodellen myckel lämplig för skogsvårdsstyrelsernas avgiftsbe lagda verksamhet.- Utredningens förslag till anslagskonstruklionbör i princip godtas. Följande skall dock framhållas. Vidberäknandet av anslag för skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter är det nödvändiglatt detta sker frän den förutsättningen atl styrelserna erhåller fullkostnadstäckning för den basorganisation som dessa uppgifter kräver och somskulle erfordras även utan någon serviceverksamhet vid styrelserna. Det mäste isammanhanget observeras att dagkostnaden för den offentliga verksamhelen ökarom uppdragsverksamheten minskar i omfattning eftersom de fasta kostnaderna dä ihögre grad mäste belasta myndighetsutövningen. Utredningenhar anfört bl. a. att om uppdragsverksamheten hastigt skulle minska iomfattning och underskott härigenom uppstå statsmakterna bör anvisa särskildamedel för att täcka underskottet och för att underiätta åtgärder för att pålängre sikt anpassa organisationen med hänsyn till ändrade förhållanden.Skogsstyrelsen vill särskilt understryka detta uttalande. Exempelvis kan ennedgång i den skogliga beredskapsverksamheten åtminstone övergångsvis skapaekonomiska problem som måste lösas med hjälp av statliga bidrag. Beträffande taxesättningeni skogsvårdsslyrelsernas uppdragsverksam het framhåller utredningen att det i huvudsak finns tvä alternativ. Det ena är att taxan är densamma i hela landet och del andra är att taxorna varierar mellan regioner med hänsyn till produklionsförulsältningar, kostnadsför hållanden m.m. delar utredningens uppfattning att det senare alternativet av olika av utredningen åberopade skäl är att föredra i fråga om flertalet ätgärdsslag. Skogsstyrelsenbör som utredningen föreslår ges etl totall resultatansvar föruppdragsverksamheten och således ha möjlighel att omfördela överskott från en skogsvårdsslyrelselill en annan styrelse med underskott. 7.9 Skogsvårdsstyrelseni län: Arbetsmarknadsmyndighe ten bör genom särskild överenskommelse ekonomiskt svara för temporärt övertalig personal. 7.10----------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Delär av synnerlig vikl att uppdragsverksamhetens finansiering möjlig- Prop.1980/81:136 87 gören balansering av under- och överskott i verksamheten. Underskott som uppkommitpå grund av verksamhetens minskning bör täckas av staten till dess enanpassning av verksamhelen hunnit ske. Taxornabör vara likartade inom tämligen stora regioner. Skogsvärdsstyrelsernasredovisningssystem bör utvecklas för att ge möjlighet till bättre kostnads- ochintäktsanalys, kalkylering samt uppföljning av resultat under löpandebudgetär. 7.11 i Östergötlandslän: Betr finansieringen av uppdragsverksamheten vill skogsvärdsstyrelsentillstyrka den i utredningen föreslagna modellen . 7.12 iJönköpings län: Styrelsen delar utredningens uppfattning i frågorna som rörmyndighetsuppgifter, uppdragsverksamhet och investeringar. Det framlagdaförslaget till detaljutformning av finansieringssystemet finner vi vara välunderbyggt. Dilemmat i nuvarande system kvarstår och kommer vid etlförstatligande troligen att för-värtas.-- har vissa friheter tagits påsä sätl att vid en minskning av uppdragsverksamheten har man låtitmyndighetsuppgifter öka och omvänt låtit myndighetsuppgifter träda tillbaka vidslor uppdragsverksamhet. Kunde t.ex. en femårsplan åstadkommas så skullemöjligheterna väsentligt förbättras att klara uppkommande personalproblem.Utredningen utgår från ett statiskt betraktelsesätt och dess förslag skulle omde genomfördes kunna leda till svårigheter och onödig handlingsförlamning i arbetet. 7.13 iKronobergs län: Utredningens förslag tillstyrkes [i fråga ommyndighetsuppgifterna] . tvä redovisade anslagsmodeller kan styrelsen endast tillstyrka uppdragsmodellen . Förvissa investeringar inom uppdragsverksamheten krävs ell snabbare besluts- och verkställighetsförfarande än att gä via en traditionell anslags framställning. ----- Styrelsenfömtsätter att dessa synpunkler beaktas vid utform ningen av etl framtida finansieringssystem Styrelsentillstyrker en laxeulformning där taxorna tillåts variera mellan regioner--- .----- Styrelsentillstyrker utredningens förslag om att få balansera överskottsmedel mellanolika verksamhetsår och föreslår dessutom att resp styrelse ävenfortsättningsvis bör få disponera en medelsreserv, vilkens evenluella ianspråktagandebehandlas i samband med ärlig verksamhetsplanering. Treav ledamöterna i skogsvärdsstyrelsen i (Krislensson, ochJohansson) samt föredraganden anför i reservation: Den av 1980/81:136 88 ossföreslagna fria förvaltningsrättsliga ställningen tillsammans med alt uppdragsverksamhetenskall vara ekonomiskt frikopplad frän av slatsmaklerna ålagda myndighelsuppgiftergör, att det formella kravet på ett statligt anslagsbeviljande fördenna verksamhel automatiskt bör bortfalla. Istället bör nu gällande principer bibehållas bl.a. innebärande möjligheter attbygga upp en egen medelsbehällning inom varje skogsvårdsslyrelse. Vianser--- att investeringar för uppdragsverksamheten både skall beslutas,verkställas och finansieras av resp skogsvårdsstyrelse. 7.15------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Denav utredningen föreslagna modellen med ett myndighetsanslag, elt 1000 kronorsanslag för uppdragsverksamhet och ett invesleringsanslag kan tillstyrka. mäste det finnas en basorganisation för myndighetsuppgifter.- Samtligakostnader för denna organisation säsomlöner, sjukvärd, sociala avgifter, resor, expenser och lokaler bör bestridasmed statliga medel. En möjlighel till kredit mol ränta borde---- öppnasför uppdragsverksamhetens investeringar. Ifråga om skogsvårdsslyrelsernas taxor för uppdragsverksamhet förordarstyrelsen alternativet med regionalt anpassade taxor. 7.16------------------------------ Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen yrkar avslagpå utredningens förslag beträffande skogsvårdsavgiften. I en organisation, därmyndighetsfunkfionen och uppdragsverksamheten klart skiljes ät enligtutredningens förslag, skulle en "återbäring" av skogsvärdsavgiftentill skogsbruket via skogsvärdsstyrelsernas taxor passa väl in, somdet urspmngliga syftel bevarades och skogsvården främjades. Medhänsyn till den tyngd som tillmäts skogsvärdsstyrelsernas offentliga verksamhetbör de garanteras en viss minimiorganisalion för alt även medvikande uppdragsverksamhet kunna fullfölja sina myndighetsuppgifter. En ickeoväsentlig del offentlig verksamhet utförs nämligen i samband meduppdragsverksamheten utan att offentliga resurser behöver tas i anspråk. 7.17 Skogsvårdsstyrelseni län: biträder i stort de förändringar som föreslås beträffande finansieringssystemet. Skogsvärdsstyrelsenifrågasätter behovet av ett särskilt investeringsan slag. --- Det vore----- smidigare om den enskilda styrelsen fick möjlighetatl i budgeten för uppdragsverksamheten få göra avsättning för ny- eller åleranskaffning av utmstning. Skogsvårdsstyrelsenfinner ulredningens förslag belräffande taxesätt ningen vara bra.- Prop.1980/81:136 89 7.18---------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : De sammanfattande krav som Ulredningen släller på finansieringssystemet kan anses vara princi piellt rikliga. Särskiltunderstrykes utredningens uttalande, all finansieringssystemet bör medge alt beslulkan decentraliseras i lämplig utsträckning. Detla är mycket angeläget för attfrämja koslnadsmedvetande och effektivisering. Slyrelsendelar ocksä uppfattningen om alt resursanvändningen skall kunna redovisas sä entydigt som möjligt för olika verksamheter. Erfarenhetenvisar--- alt del är svårt att bedriva entreprenadverk samhet med full kostnadsläckning, speciellt när den huvudsakligen bedrivs inom småskogsbruket. Förden totala uppdragsverksamheten inom vär skogsvårdsslyrelse har det emellertid varit möjligt att tillgodose de ekonomiska kraven och därför har policyn varit att acceptera ekonomiskt svaga delprogram inom upp dragsverksamheten. Enl.styrelsens uppfattning skulle det innebära stora fördelar om denna "fastighetsskatt"[skogsvärdsavgiften] ånyo kunde utnyttjas för det ur-spmngligen avseddaändamålet. 7.19------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Det synes rimligt attskogsvårdsavgiften även i forlsältningen fär användas till att hälla nere taxorna.Detla behöver ju inte rubba principen om självfinansiering, eftersommarkägarna själva betalar avgifter. 7.21Skogsvårdsstyrelsen i : Utredningens förslag till styrks i princip.-- Utredningenhar föreslagit att taxorna (produktpriserna) för uppdragsverksamheten börvariera mellan regioner och fastställas enligt självkostnadsprincipen. Slyrelsendelar i princip utredningens uppfattning men vill påpeka att taxorna bör varaenhetliga i hela landet i de fall så är möjligt. 7.23----------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : har ingen erinran mot huvudlinjerna i förslaget, [myndighetsutövningen] Sålängl skogsvärdsstyrelsen kan bedöma förefaller utredningsförslaget vara enlämplig konstruktion. En stor fördel är att beslutanderätten enligt förslagetinom givna ramar läggs pä skogsvårdsstyrelsenivä. 7.24 Skogsvårdsstyrelseni län: Utredningens förslag medför på grund av den tunga och tidsödande beslutsprocessen för bland annal investeringar att leasing kommer att användas fröts atl denna är kostsam och den hyrda materielen mänga gånger fungerar dåligt pä grund av utebli ven vård. Skogsvärdsstyrelsenmåste själv kunna beslula om investeringar och användning av överskott.- Dessutom bör investeringar i största 1980/81:136 90 möjligautsträckning göras med medel som skapas i rörelsen. voreatt göra hela serviceverksamheten vid varje skogsvårdsslyrelse af färsmässig såsom skedde med frö- och planlverksamheten 1960. Då skulle etl lokall engagemang växa fram till båtnad såväl för statens ekonomi som för den framtida produktionen i skogarna. 7.25-------- Skogsvårdsstyrelseni : tillstyr ker utredningens förslag att en anslagskonstruktion väljes enligt uppdrags modellen. Utredningenbehandlar--- frägan om hur förmanskårens arbetsupp gifter skall anpassas till en växlande instensitel i beredskapsverksamheten. ---- Arbetsmarknadsverketbör ta på sig atl svara för nettokostnaden förtemporärt övertaliga beredskapsförmän under sädana perioder. Mednettokostnad avses i detta sammanhang vad som ej kan täckas genom annan avgiftsbelagdeller offentlig verksamhel. Beträffandebudgetprocess, taxesättning, verksamhetsplanering m.fl. ekonomidelaljer inslämmerskogsvärdsstyrelsen i de principiella rikllinjer som utredningen föreslär. 7.26 Skogsvärdsstyrelsen iKopparbergs lan: Mot del föreslagna systemet för den del av verksamheten somavser myndighetsutövning finns ingen erinran. Av de diskuteradefinansieringssystemen för uppdragsverksamheten synes uppdragsmodellen vara atlföredraga, men även den förefaller oroväckande byräkralisk och främjar knappastkostnadsmedvetandet eller rafionaliseringsätgärder. Skogsvärdsstyrelsernabör fä en betydande frihet att göra affärsmässigt motiverade investeringar. 7.27 iGävleborgs län: biträder ulredningens förslag omfinansieringssystemets uppbyggnad med uppdragsmodellen som grund. Budgetprocessensynes ändamålsenlig för organisationens verksamhet och slyrelsen noterar medtillfredsställelse de möjligheler som finns för lokal anpassning och inom vissagränser val av taxesyslem i uppdragsverksamheten. Styrelsenvill framhålla angelägenheten av ett nära samarbete mellan ekonomienheterna iskogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna samt atl del upprättas ett ekonomiadministrativlsystem för verksamhetsplanering, budget, uppföljning och redovisninglättillgängligt och hanterbart för ansvariga på olika nivåer. 7.28 Skogsvårdsstyrelseni : till styrker principförslaget om anslag för myndighetsuppgifter, anslag för investeringar och formellt anslag för uppdragsverksamhet samt all betal ning för bidragsförmedling fär las ur bidragsanslag. Prop.1980/81:136 91 ------ Uppdragsverksamhetensbetydelse för att betala skogsvärdssty relsens fasta kostnader saml konsekvenserna av detta om uppdragsverk samheten minskar bör belysas ytterligare. Förslagel om utveckladbudgetprocess byggd pä verksamhetsplanering tillstyrks.--- Utredningenvill förbehålla beslut om taxor för uppdrags verksamheten samt hävdar atl måste ha totalt resultatan svar för att garantera att uppdragsverksamheten går i hop. Skogsvårdssty relsen anser att detta inte är nödvändigt. kan och bör var och en för sig ansvara för sin egen uppdragsverksamhet bl.a. genom alt själva välja laxeform samt beräkna och fastställa taxan. 7.29 Skogsvårdsstyrelseni : Styrelsen tillstyrker utredning ens förslag till nytt finansieringssystem. Beträffandeuppdragsverksamheten anser slyrelsen regionvisa taxor vara att föredra framför enhetliga rikstaxor---- . Om investe ringarna skall beslutas den långa vägen genom skogsvärdsstyrelsen, skogs styrelsen -- departement, riksdag kan det dröja nästan tvä är mellan plantskolansbeslut om anskaffning och plantskolans användande av mate rial. En slor fördel är om har tillgång till etl anslag gällande alla invesleringar så att nuvarande korta tidshorisont kan behållas. 7.30 iVästerbottens län: Styrelsen ansluter sig lill utredningens förslag rörandefinansiering av verksamheten och vill särskilt framhålla fördelen med att föruppdragsverksamheten tillämpa anslagskon-stmklionen enligt den s. k.uppdragsmodellen. 7.31 Skogsvärdsstyrelsen iNorrbottens län: delar ulredningens uppfattning atluppdragsmodellen är det finansieringssystem som bäst gagnar den förordadeverksamhetsinriktningen. ---- Ominte myndighetsutövningens kostnader i en basorganisation anpassadtill insalser i nivå med de skogspolitiska ambitionerna finns analyserad och redovisad finns risk för antingen alltför passiv myndighets insats eller elt driftsunderskott----- . Principenför finansieringen av uppdragsverksamheten bör självklart vara all laxesätlningeninte leder till konkurrensfördelar gentemot andra