prop · G403179 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligl min bedömning ger de av SAMO redovisade resullalenav försöksverksamheten med lördagsstängda i , som ärpermanent under viss del av året. moliv för alt genomföra en motsvarandeverksamhet i . Att döma av de finska erfarenheterna bör enlördagsstängning kunna medföra, förutom en viss nedgång av den tolalaalkoholkonsumtionen, en väsentlig minskning av fylleriet och även i övrigt en förbällradordning på allmän plals. Därtill kommer, som SAMO har påpekat, sannoliktgynnsamma effekter på viss brottslighet, olycksfallsfrekvensen i trafiken och ellminskal tryck på akutsjukvården. Även om resultatet av en svensk modell med lördagsstängdasystembutiker naturligtvis inte kan förutsägas med total säkerhel, finns detknappast något skäl att tro alt effekterna skulle bli väsenlligl annorlunda iSverige än vad de har blivit i . 1980/81:179 22 Mot en lördagsslängning av systembutikerna har bl. a.anförts alt en sådan åtgärd skulle innebära en viss försämring avSystembolagets service gentemot allmänheten. Det ligger emellertid i sakens naluratl ålgärder som vidtas i syfte att minska alkoholens tillgänglighet och därmedalkoholskadorna också innebär en serviceinskränkning för allmänheten. Vid enavvägning mot de alkoholpolitiska och andra vinster som lördagsstängdasystembutiker bör kunna ge är den servicebegränsning som en lördagsstängningskulle medföra enligt min mening inle av den omfattningen att den kan tillmätasavgörande betydelse. Systembolaget har pekat på olika praktiska svårigheter ochproblem som en lördagsslängning skulle innebära för bolagets del. Jag anser förmin del inte alt dessa svårigheter väger så tungt alt man av hänsyn till dembör avstå från att förverkliga SAMO:s förslag. är det emellertiduppenbart all försöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker under ett årskulle medföra vissa olägenheter för verksamheten inom Systembolaget. Mot dennabakgrund anser jag all en försöksverksamhet med lördagsstängning avSystembolagets butiker bör genomföras enbart under en del av året. Närmast till hands ligger då atl som i genomföra lördagsslängningenunder sommarhalvåret. I är, som har nämnts, alkoholbutikernastängda , nämligen . Jag anser att ettförsök med lördagsstängda systembutiker bör genomföras under en fyra månaderlång period , lämpligen månaderna . Del är väsentligt atl verksamheten blir föremål för envetenskapligt upplagd utvärdering genom vilken såväl alkoholpolitiska som andraeffekter av lördagsstängningen kartläggs. Det bör ankomma på socialdeparlemenlelalt i samräd med vetenskaplig expertis utarbeta en ulvärderingsplan och ansvaraför att undersökningen genomförs. Utvärderingen bör kunna finansieras inomramen för de medel som under /82 slår till förfogande förforsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. De reglerande åtgärderna intar även efter 1977 årsalkoholpolitiska reform en framlrädande plats i alkoholpolitiken. Som jag redanhar konstaterat är ell av målen för denna politik att konsumtionen skallbegränsas. Försäljningen av alkoholdrycker skall ske återhållsamt. Socialahänsyn skall tas främsl för att skydda ungdomen. En annan grundläggande tanke ivår alkoholpolitik är att privata vinstintressen skal! hållas utanföralkoholhanteringen så myckel som möjligt. Genom att i stor utsträckning kopplabort det privata vinstintresset försöker man förverkliga en återhållsamförsäljning av alkoholdrycker. 1980/81:179 23 Bestämmelserna om alkoholhanteringen är fr. o. m. år 1978samlade i huvudsak i fyra lagar, - lagen(1977:292) om tillverkning av drycker, m. m. (LTD), - lagen(1977:293) om handel med drycker (LHD), - lagen(1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (LFTA), - lagen(1977:306) om dryckesskatt. SAMO har i den föreliggande rapporten om alkoholpolitikensom jag redan nämnt föreslagit vissa ändringar i den lagstiftning som regleraralkoholhanteringen. Pä grundval härav har del i socialdeparlemenlel upprättatsförslag till lagar om ändring i LTD och LHD. På minhemställan beslöt regeringen atl inhämta lagrådelsyttrande över förslagen. En närmare redogörelse av förslagen framgår avlagrådsremissen, som bör fogas till prolokollet i detla ärende som bilaga 1. Förslageninnebär i slora drag följande. Det föreslås straffskärpning för bl. a.hembränning och langning. Straffmaximum för olovlig tillverkning av sprit (27 8LTD) resp. för olovlig försäljning av alkoholdrycker (72 8 LHD) ändras sålunda.Det högsta fängelseslraffet för sådana brott höjs, för normalbrotten frånfängelse etl år till fängelse och för de grova brotten från fängelse tvåår till fängelse . Genom alt det förekommer hänvisningar till dessalagrum när det gäller andra brott blir de nya straffskalorna tillämpliga ävenför bl. a. olovligt förfarande med teknisk spril (10 8 LFTA) och för olovligförsäljning av teknisk spril (9 8 LFTA). Vidare föreslås att straffskalan förolovligt innehav av alkoholdrycker (75 8 LHD) ändras från böter eller fängelsehögst till böter eller fängelse högst och atl straffet förolovlig dryckeshanlering (76 8 LHD) ändras från enbarl böter lill böter ellerfängelse i högsl . Beträffande motiven och den närmare innebörden avstraffskärpningarna hänvisas lill lagrådsremissen. Förslageninnefattar vidare en särskild straffsanktionerad regel om förbud mol alt somgåva eller lån överlåta alkoholdrycker till ungdomar. Syftel är all förhindrasådan överlåtelse till de ålderskategorier som inte får köpa dryckerna. Detskall dock alltjämt vara tillåtet alt bjuda ungdomarna av en alkoholdryck.Regeln föreslås införd i 12 8 LHD. I det sammanhanget föreslås slutligen ettförtydligande som gäller förverkande av dryckerna hos dem som fått dem olovligenöverlåtna till sig. Förtydligandet anger att förverkande kan ske även hos demsom är fria från ansvar med hänsyn till att dryckerna har anskaffats för deraspersonliga bruk. Även när det gäller den närmare innebörden av dessa förslaghänvisas till lagrådsremissen. SAMO har föreslagit ändringar i reglerna om servering avalkoholdrycker. Av lagrådsremissen följer att jag inte nu är beredd att läggafram förslag i denna fråga. 1980/81:179 24 Lagrådet har yttrat sig över förslagen i lagrådsremissen. Uldragav lagrådets protokoll bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Lagrådet har sammanfattningsvis i sak godtagit de iremissen framförda förslagen men föreslagit en omredigering belräffandegåvoförbudet i 12 8 LHD och i anledning av ändringen i 79 8 LHD angåendeförverkande förordat en motsvarande lagändring i 13 § lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (LFTA). Jag kanansluta mig till vad lagrådet har anfört i sitt yttrande. Jag förordar såledesatt 12 § LHD omredigeras och atl 13 8 LFTA ändras, allt i överensstämmelse medvad lagrådet har föreslagit. Jag hemställer atl regeringen föreslår att delsanta förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m. m., 2. lag om ändringi lagen (1977:293) om handel med drycker, 3. lagom ändring ilagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat, dels godkänna vad jag har anförl om lördagsstängning av systembutikerna. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagl fram. 1980/81:179 25 om vissa åtgärder inom alkoholpolitiken; Regeringen överlämnar för lagrådets yttrande de förslagsom har tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Lagrådsremissen innehåller förslag om vissa ändringar ialkohollagstiftningen. De grundar sig på den av samordningsorganet föralkoholfrågor (SAMO) avlämnade rapporten (Ds S 1980:10) Om alkoholpolitiken. Olikatecken lyder på att olovlig tillverkning och överlåtelse av alkoholdryckersamt olovlig rening och överlåtelse av denalurerad sprit har ökat under senareår. I lagrådsremissen föreslås alt straffmaximum för vissa sådana brott höjs. För attmotverka överlåtelse av alkoholdrycker lill ungdomar föreslås en särskild regelom förbud och straff för gåva och lån av alkoholdrycker till underåriga. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1980/81:179 26 Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenUllslen, , , , Mogård. , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , , ,. Lagrådsremissom vissa åtgärder inom alkoholpolitiken förordade att eltsamordningsorgan skulle inrättas på alkoholområdet (SoU 1979/80:31, rskr 184).Med stöd av regeringens bemyndigande har jag tillkallat ettsådant särskilt samordningsorgan (S 1980:06) för alkoholfrågor (SAMO) meduppgift att lägga fram förslag om vidgade informationsinsatser och åtgärder föratt förbättra rehabiliteringen av alkoholmissbrukare samt förslag som syftartill att begränsa tillgängligheten av alkohol. SAMO har också till uppgift attsärskilt uppmärksamma det växande alkoholmissbruket bland kvinnor liksombarnens situation i familjer där missbruk förekommer. I SAMO ingår statssekreterarna i social-, justitie-,kommunikations-, budget-, utbildnings-, handels-, arbetsmarknads- ochkommundepartementen saml cheferna för , ,och generaltullslyrelsen. Ordförande i ärstatssekreteraren i . SAMO har överlämnat förslag till vissa ålgärderpå del alkoholpoliliska området i en rapport (Ds S 1980:10) Omalkoholpolitiken. Förslagen har begränsats till sådana åtgärder som enligt SAMO:smening är möjliga och särskilt angelägna atl genomföra på kort sikt. De berörflertalet av de områden som anges i kommitténs direktiv, nämligen - åtgärder för att påverka aftityder och värderingar kringbruk av alkohol och andra droger. 1980/81:179 27 - ålgärder föratt begränsa alkoholens tillgänglighet och minska alkoholskadorna, - åtgärder för atlförbättra vården för alkoholmissbrukare. SAMO fortsätter sitt arbete med att initiera och planläggade ytterligare ålgärder som kan anses nödvändiga. Jag förordar att regeringen föreläggerriksdagen förslag på grundval av den föreliggande rapporten. I fråga omåtgärder för att begränsa alkoholens tillgänglighet och minska alkoholskadornainnefattar förslagen lagändringar. Del gäller vissa ändringar i straffskalornaför illegal alkoholhantering och ell förbud mot gåva och lån av alkoholdryckertill ungdomar. Jag föreslår även en ändring som rör förverkande av drycker.Lagförslagen innebär ändringar i lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. och lagen (1977:293) om handel med drycker. Lagrådels yttrande bör inhämtas beträffande lagförslageninnan en proposition föreläggs . har alkoholkonsumtionen per invånarei fördubblats. har konsumlionsutvecklingen stagnerat.Under år 1980 har en ganska kraftig nedgång av den registrerade alkoholförsäljningenskett. Alkoholskadorna har ökat krafligl under senare decennier.Alkoholen kostar samhällel åtskilliga miljarder kronor i form avvårdkostnader, produktionsbortfall, brottslighet, olycksskador m. m. Överdödlighetenbland alkoholmissbrukare är slor. Alkohol är en av de viktigaste orsakernabakom sjukdom och för tidig död. Härtill kommer det personliga lidande sommissbruket medför för missbrukarna själva och för deras omgivning. Man kan peka på olika drag i samhällsutvecklingen som kanantas ha haft belydelse för den starka ökningen av alkoholkonsumtionen ochalkoholskadorna. Den ökade köpkraften, den växande turismen och den ökadefritiden är exempel på sådana förhållanden. De specifika alkoholpolitiska åtgärderna bör ses somkomplement till allmänpolitiska reformer som syftar till att öka tryggheten ochgemenskapen i samhället och motverka negativa effekler av samhällsutvecklingen. Men alkoholproblem är inte bara ett uttryck förotillfredsställande sociala förhållanden. Alkoholen spelar därtill ensjälvständig, problemskapande och problemförslärkande roll. En politik somenbart tar sikte på att undanröja sociala bakgrundsförhållanden till missbrukoch inte innefattar åtgärder riktade direkl mot bruket och överkonsumtionen avalkohol har knappast några möjligheter att lyckas. 1980/81:179 28 Det har inträffat en opinionssvängning i alkoholfrågornaunder . En omprövning av tidigare "tillåtande"attityder till traditionella alkoholvanor har påbörjats. SAMO har framhållitatt det knappasi finns en mer angelägen alkoholpolitisk uppgift för samhälletjust nu än att söka ytterligare förslärka denna omprövning. Jag instämmer helthäri. Ett övergripande mål för alkoholpolitiken är att minskaden totala alkoholkonsumtionen. En väg alt åstadkomma en sådan begränsning avalkoholkonsumtionen är att genom informationsinsatser och opinionsbildandearbete söka påverka alkoholvanorna. En annan väg är att minska alkoholenstillgänglighet genom olika typer av restriktiva åtgärder, inklusive en aktivprispolitik. När det gäller informationsinsatser och opinionsbildandearbete pågår redan en mycket omfattande aktivitet. Ett exempel är Aktionen mot alkoholfaransom bedrivs i regi. SAMO har föreslagit ett fortsattomfattande informationsarbete, bl. a. inom skolan, försvarsmakten samt mödra-och barnhälsovården. SAMO:s rapport innefattar även åtgärder för ellintensifierat utvecklingsarbete på vårdområdet, däribland åtgärder förkvinnliga missbrukare. SAMO föreslår även en försöksverksamhet med lördagsstängdasystem-bufiker. Förslagel bör övervägas när jag återkommer till regeringen medförslag till proposition. 3 Lagändringar 3.1 Inledning De reglerande ålgärderna intar även efler 1977 årsalkoholpolitiska reform en framträdande plats i alkoholpolitiken. Som jag redanhar konstaterat är ett av målen för denna politik att konsumtionen skallbegränsas. Försäljningen av alkoholdrycker skall ske återhållsamt. Socialahänsyn skall tas främst för att skydda ungdomen. En annan grundläggande tanke ivår alkoholpolitik är all privala vinstintressen skall hållas utanföralkoholhanteringen så mycket som möjligt. Genom att i stor utsträckning kopplabort del privala vinstintresset försöker man förverkliga en återhållsamförsäljning av alkoholdrycker. Principeri/atl privata vinstintressen inte bör tillåtas ärinte helt genomförd. De mer betydande undantagen utgörs av tillverkning av vin,starköl och öl saml detaljhandel med öl och dessutom servering avalkoholdrycker. För att hanteringen skall ske på elt tillfredsställande sätlstyrs den i dessa fall genom tillståndskrav och tillsynsverksamhet. Kravet påtillstånd gäller dock inte tillverkning av bl. a. vin i hemmet för eget behov.Privata vinstintressen återfinns även i försäljningen i s. k. tax-free shopssamt i försäljningen och serveringen av skattefritt provianteradealkoholdrycker i internordisk och 1980/81:179 29 annan utrikes irafik. Bestämmelserna om alkoholhanteringen är fr. o. m. 1978samlade i huvudsak i fyra lagar. - lagen(1977:292) om tillverkning av drycker, m. m. - lagen (1977:293)om handel med drycker (LHD) - lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (LFTA) - lagen(1977:306) om dryckesskatt. SAMO har i den föreliggande rapporten om alkoholpolitikensom jag redan nämnt föreslagit vissa ändringar i den lagstiftning som regleraralkoholhanteringen. Jag lar här upp till övervägande förslag om straffhöjningarför illegal alkoholhantering och ett förbud mol gåva eller lån avalkoholdrycker lill ungdomar. Jag föreslår i detta sammanhang även ettförtydligande som gäller förverkande av alkoholdrycker hos dem som brotlsligentillhandahållits drycken. SAMO haräven föreslagit vissa förtydliganden i de lagregler som gäller servering avalkoholdrycker. Serveringen, som i LHD definieras som försäljning för förtäringpå stället, är föremål för den mest ingående regleringen i lagen. Del finns särskilda regler om serveringens bedrivande och verksamhelenslår under länsslyrelsens fillsyn. Ändamålei med tillståndsprövningen är atlundanröja riskerna för alkoholpolitiska olägenheter i samband med serveringen.En av grundprinciperna är att tillstånd till servering av alkoholdrycker fårmeddelas endast om det kan anlas att servering av lagad mal kommer all ulgöraen betydande del av rörelsen (41 8 LHD). Endasi egentliga restauranger(matställen) skall alltså få tillstånd atl servera slarkare alkoholdrycker.Syftet är atl förhindra rörelser som enbart tillhandahåller alkoholdrycker. Närdet gäller öl ar kravet på mathållning inte lika starkt. Vidtillståndsprövningen skall en helhetsbedömning av restaurangen göras medbeaktande av verksamhetens inriktning, kundkrets, lokaler, mathållning m. m.Någon minimigräns för andelen lagad mat har därför inte fastställts. SAMO harredogjort för sin syn på utvecklingen inom restaurangbranschen och föreslagittvå ändringar i lagtexten. Sålunda har det föreslagils elt fillägg i 41 8 föralt förtydliga den alkoholpolitiskt viktiga principen att servering av starkarealkoholdrycker än öl skall förbehållas rörelser som är matställen. Enligt dennuvarande lydelsen av 41 8 får tillstånd till servering meddelas endast om delkan anlas att tillhandahållande av lagad mal kommer alt utgöra en betydande delav rörelsen. Enligt förslagel skall tillstånd få meddelas endast om del kanantas att serveringsslället kommer alt få karaktären av restaurang därtillhandahållandet av lagad mat utgör en belydande del av rörelsen. Vidare bördet enligt samordningsorganet göras klart att om en rörelse under viss tideller i en betydande del av lokalen har en 1980/81:179 .0 annan karaktär än restaurang, så får starkarealkoholdrycker inte serveras. Det föreslås ske genom en regel i 45 8 LHD, somtar sikte på serveringens bedrivande. Regeln föreslås lyda: Används elt serveringsställe på ett sådant sätl atttillhandahållandet av lagad mat under vissa tider inte utgör en belydande delav rörelsen, får starkare alkoholdrycker än öl ej serveras . 1 skrivelser som ingivits till harföreträdare för restaurangbranschen ansett att det inte framgår om ändringarnaär avsedda att understryka principer som redan gäller eller om avsikten är attförändra restaurangnäringen. Enligt deras kritik har tillägget till 41 8 - attserverings-stället skall ha karaktären av restaurang-inte någon klarläggandeinnebörd. De motsätter sig alt utvecklingen inom restaurangnäringen, därunderhållning, dans och samvaro blivit vanligare inslag ,ändras genom nya regler om serveringstillstånd. Enligl kritiken utgörserveringen en ringa del av alkoholkonsumtionen och den sker under former somfrämjar samhällets önskemål i fråga om alkoholhanteringen. Nuvarande regler medmöjlighel all återkalla eller begränsa tillstånd sägs vara tillräckliga för attkomma till rälla med oönskade tendenser. SAMO:s förslag till en ny regel i 45 8om inskränkt servering "under vissa tider" sägs kunna uppfattas somom malförsäljningen oberoende av klockslaget skall ha en viss minsta omfattning. För egen del har jag funnil att frågan om ändringar iserveringsbestämmelserna bör beredas ytterligare genom ett remissförfarande.Jag är därför inte beredd att nu lägga fram något förslag. 3.2 Straffen för illegal alkoholhantering De viktigaste begreppen inom alkohollagstiftningendefinieras i LTD och LFTA. Gemensaml för alla alkoholhaltiga varor är att deinnehåller mer än 1,8 viktprocent eiylalkohol (elanol). Alkoholhaltiga varoravsedda för dryckeskonsumtion kallas alkoholdrycker. Alkoholdrycker indelas medhänsyn lill tillverkningssält, råvaror och alkoholstyrka i spritdrycker, vinoch maltdrycker (l-A 88 LTD). Övriga alkoholhaltiga varor är antingen sprh, leknisksprtt, alkoholhaltiga preparat eller alkoholhaltiga läkemedel. Med teknisksprit menas odenaturerad eller denalurerad sprit som är avsedd att användas förbl. a. tekniska ändamål. Med alkoholhaltiga preparat menas varor som innehållermer än 1,8 viktprocent alkohol och som inte är teknisk sprit, alkoholdryckereller läkemedel enligt läkemedelsförordningen (1 8 LFTA). 1980/81:179 31 3.2.2 Olovlig tillverkning och rening av alkohol Olovligtillverkning av sprit LTD reglerar förutom tillverkning av drycker äventillverkning av spril för teknisk eller likartad användning samt hantering avvissa hjälpmedel för tillverkning av spril. AB Vin & Spritcenlralen harmonopol på tillverkningen av spritdrycker. För tillverkning av sprit samt avvin, starköl och öl fordras tillstånd av socialslyrelsen. I princip är det docktillåtet att i hemmet för eget behov tillverka vin. starköl och öl (7-9 88 LTD). Den som olovligentillverkar sprit eller bereder mäsk i uppenbart syfte att olovligen tillverkasprit döms lill böter eller fängelse i högsl . Detsamma gäller den somforslar, döljer eller förvarar sprit, som uppenbarligen är olovligentillverkad, eller mäsk, som uppenbarligen är avsedd för olovlig tillverkning avspril. Är brottet grovt döms till fängelse i högst . Vid bedömande av ombrottet är grovt skall särskilt beaktas, om sprittillverkningen ellermäskberedningen skett i större omfattning eller i syfte att sälja varan (27 8 LTD).Om gärningen är att anse som ringa skall inte straff ådömas (29 8). Om flerahar medverkat till gärningen gäller bestämmelserna om medverkan i 23 kap, 4 och5 88 . Den lill vilken spriten har sålts eller anskaffats förpersonligt bruk skall dock vara fri från ansvar (34 §), I 35-37 88 LTD finnsbestämmelser om förverkande och beslag samt om straffskatl. Det går inleatl med någon säkerhet beräkna hur vanlig olovlig sprittillverkning(hembränning) är. Däremot anses det finnas vissa möjligheter att uppskattaförändringar i hembränningens omfattning från en lidpunkt till en annan.Riksskatteverket lät göra intervjuundersökningar om svenskafolkets inställning till hembränning och konsumtion av hemtillverkadealkoholdrycker. På uppdrag av SAMO har låtitgenomföra en motsvarande intervjuundersökning inom ett urval av befolkningenför att försöka ge en bild av hembränningens roll. Nästan hälften () av detillfrågade tyckte atl hembränning av sprit är en mycket allvarliglagöverträdelse. Det är lika många som , men är en markant ökning sedanår 1976, då en tredjedel hade samma uppfattning. Storkonsumenter, dvs. personersom dricker mer sprit än genomsnittet, ansåg i långt mindre utsträckning atthembränning var en allvarlig överträdelse. Detta gällde även ungdomar iåldrarna . Något mindre än en femtedel tyckte att hembränning var en bagatellartadförseelse, vilket är färre än men ungefär lika många som . Trefjärdedelar av de tillfrågade trodde att hembränningen ökat de senasle tvååren. Det är väsentligl fler än , men något färre än . av detillfrågade trodde att det dracks mycket hembränt på boendeorten, vilket ärfler än vid de tidigare undersökningstillfällena. Någol färre, eller ,uppgav att det förekom hembränning i bekantskapskretsen. En tiondel av de 1980/81:179 32 tillfrågade hade druckit hembränt under de senasle 12månaderna. Även delta är något fler än , men lika många som . Avstorkonsumenterna av sprit var del som hade druckit hembränt och sadeatt hembränning förekommer i bekantskapskretsen. I den yngsta åldersgruppen varmotsvarande siffror resp. . Slutsatserna i den senaste undersökningenär att allmänheten har skärpt sin inställning mol hembränning sedan år 1976.Det finns enligt undersökningen en utbredd förståelse för alkoholpolitiskabestämmelser på detla område, även om många anser att hembränning är en mindreallvarlig lagöverträdelse. Resultatet av undersökningen tyder på att denillegala tillverkningen av spritdrycker har en väsentlig betydelse från alkoholpolitisksynpunkt. Vid en samlad bedömning av resultaten lorde kunna utläsas althembränningen har ökat inle obetydligt . Å andra sidan synes enminskning ha skett mellan undersökningarna och . Anlalel ärenden om misstänkt hembränning som kommit lillpolisens kännedom har blivit fler under 1970-lalet. Tendensen har emellertidinte varit enhetlig , vilket framgår av följande labell. En annan beräkningsgrund som ibland åberopas i dettasammanhang är en jämförelse mellan åtgången av mjöl och jäst. Uppskattningar avdelta slag är dock mycket osäkra. SAMO har i sin rapport som en försiktig slutsats angivitatt de jämförelser som kan göras tyder på en ökning av hembränningen under det senasledecenniet. har flera s. k. spritfabriker avslöjats.En av fabrikerna hade exempelvis ell tiotal anställda.