prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — densitetärinte så stor. olja har en densitet- 3mellan 0.6 - /dm . Efter upptagning av vatten kan densiteten gå upp till0.98 kg/dm . Vid vidhäftning av partiklar i vattnet kan oljans densitet ökaytterligare vilket leder till att den sjunker och sedimenterar. Undersökningarvisar dock att den del som. sedimenterar är liten. Den"slutliga" nedbrytningen av oljan och oljekomponenterna sker genomoxidation. Genom oxidationen kommer oljan att ingå som en del av näringsämnena fordjur och växter. Detta sker huvudsakligen på två vägar,mikrobiologisk oxidation och fotokemisk oxidation. Bestämmande förnedbrytningshastigheten är sådana faktorer som syre, temperatur, ljusintensitetoch artrikedom av mikroorganism.er. Den mikrobiologiska oxidationen står för denhelt dominerande delen av nedbrytningen av olja. RESULTAT.W DRIFT- OCH SPRIDNINGSBERÄKNINGAR Utblåsningenfrån Bravoplattformen har visat att en olycka kan hända vidoljefälten i och att stora mängder olja relativt snartkan vara på drift i vattnet inte så långt från svenskkust. Hur stora är då riskerna för att oljan driver hit och hur mycket återstår av dennär den kommer fram? Utgången avBravoolyckan blev relativt god inte minst tack vare de då rådandevindförhållandena. Vindens riktning varierade med tiden så attoljan huvudsakligen uppehöll sig i ett begränsat område ute iNordsjön. Hade utblåsningen skett nägon vecka tidigare ellersenare än vad som var fallet hade riskerna för oljeföroreningav kusterna varit betydligt större. Detta visar analyser som norrmännengjort. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Somovan nämnts har man i utvecklatmatematiska modeller för att beskriva oljans drift på vattnet. De har, använts för att dels statistiskt beskrivariskerna för att olika kuststräckor skall drabbas av eventuella utsläpp, dels beskriva hur ett utsläpp vid en bestämdplats och tidpunkt driver med vind och ström.På norska kontinentalsockeln finnsflera igångsatta eller planerade oljeborr-platsersom framgår av figur 2. Såväl IKU somNMI har behandlat utsläpp från samtliga platser i sina rapporter. 10 IJ 16 19 70 Zl 2:- 21 Figur 2 De norska oljefälten samt gridnät använt för vindberäkningama (Gridavstånd = vid 60°N) Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 346 Resultatfrån IKUs modellstudier av oljedrift och oljespridning VidIKU har man använt sig av två beräkningsmetoder vad gäller oljans drift ochspridning på vattnet, en statistisk och en deterministisk ellersom de kallar den, situationsbestämd metod. Tillde Viktigaste faktorerna för bestämning av oljans drift hör vind-och strömförhållandena i det berörda området. Vinddatahar framtagits av NMI. Grundat på lufttrycks förhållandena harNMI räknat ut vindens riktning och hastighet för var sjättetimme. Strömförhållandenavid Ekofiskfältet är dåligt kartlagda. Några mera permanenta strömbilderverkar inte förekomma enligt vad som är känt. Strömmarnavarierar och torde vara starkt vindberoende. Strömmarna längskusterna är bättre undersökta och har vissa dominerande riktningar som är relateradetill de meteorologiska förhållandena. Överlagrat de meteorologiskt styrda strömmarnafinns även i vissa områden betydande tidvattenströmmar.Sett över blir effekten av tidvattenströmmenrelativt liten. Beträffande oljans spridning har den en viss betydelse.Nära kusten påverkar dyningar oljans drift. statistiska modellberäkningar använder IKU sig av vindstatistik ,72 t o m 77. De använda bakgrundsströmbildernabygger på tidigare framtagna generella beskrivningar av strömförhållandena,de beräknade vindarna samt resultaten från av IKU gjorda drivkortförsök. Tidvattenströmmar är inte medtagna i de statistiska beräkningarna.IKU räknar med att denna förenkling i beräkningarna inte har nämnvärdbetydelse. Den direkt vindinducerade hastigheten hos oljan är satttill av vindhastigheten. Avböj ningen i rörelseriktningen pga jordrotationen har givits värdet 12 .Dessa värden har valts bl a mot bakgrund av resultat fråndrivkortsförsök. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 347 Beräkningarhar gjorts för ett stort antal tillfällen ochmed olika utblåsningsmängder och -varaktigheter. En självtätning på harlagts in . Man har också plockat in möjligheter till uppsamling av olja. Omfattningen avdessa aktioner är bl a beroende av vädret. Genom slumptalsteknikväljs vid de statistiska beräkningarna olika kombinationer av t ex tidpunkt för utblåsningensstart, dess varaktighet och per dag utsläppta oljemängder. FörEkofiskfältets del har beräkningar gjorts med oljeutsläpp på mellan 2000 - 14 000 t/d. Varaktigheten av dessa utsläpp har varit dels ,dels . Detta innebär medelutsläpp på 8 000 t. Utsläppen varade i medeltal . Beräkningarnaöveroljans drift pågår efter det att utblåsningenstoppats. Resultatenvisar att för i medeltal av den utsläppta"oljanskulle driva iland. Ingen uppsamling av olja är då inberäknad. Denstörsta delen av den olja som driver iland skulle drabba dansk och norskkust och en tjugondedel i medeltal skulle nå . Uttryckt i oljemängdskulle det betyda 900 t. Den maxiraala oljemängd som skulle kunna nå svenskkust är enligt denna beräkning cirka 8 500 t. Om man tar hänsyn tillde uppsamlingsaktioner som man har lagt in som möjliga i modellen skulle denoljemängd som i medeltal drabbar bli cirka 500 t och maximalt cirka5 000 t. Vidberäkningar med den deterministiska metoden har IKU med NMIs hjälp valtut perioder med sådana vindförhållanden som medför de störstariskerna för ilanddrift av olja. I Ekofisk-beräkningarnasattes starttidpunkten till 75 och i övrigt användes följandeutgångsvärden. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 348 2000 t/d 2000 t/d 5 månader 14000 t/d 14 000 t/d 6 månader IKUhar i dessa modellberäkningar tagit hänsyn till tidvattenströmmar . Resultatenvisar att med en utblåsningsmängd på 14 000 t/d strandar under sex månadertotalt omkring 37 000 t olja vilket utgör av totalt utsläppt mängd.Detta är i samma storleksordning som resultaten från destatistiska beräkningarna. Strandad mängd olja fördelarsig ojämnt över månaderna. når t ex ingen olja kusten,medan det driver iland . Detmesta drabbar och . Först under sjätte månaden, dvs juni, når någon oljafram till svensk kust. I figur 3 visas oljebältets utbredning när det nårSverige. Denkortaste tiden för oljan att nå svensk kust, var enligt beräkningarna26 dygn. Av rapporten framgår däremot inte hur stora mängder somdrabbar . Beräkningenmed 2 000 t/d ger samma utbredning av oljan. De mängder som når land är mindremen procentuellt sett lika. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Figtir3 Utsläppsperiod: - Oljeflakens läge PåverkatC3m:åde fram till ) Påverkat onråde fram till Resultat från NMIs modellstudier av oljedrift och oljespridning Somgrund för NMIs beräkningar ligger samma femårsperiod med vinddata somIKU använt sig av. Beträffande bakgrundsströmmarna har man studerat tidigare gjorda arbeten rörande strömmar i aktuella områden och tagit fram en strömbild som fått gälla för hela beräkningsperioden. Tidvattenströmmar är ej medräknade. Vinddriften har man satt till av vindhastigheten och avböjningen i rörelseriktningen pga jordrotationen till 15 . Dessa värden skiljer sig nägot ifrän de soni IKU använt. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Pgaatt de meteorologiska förhållandena skiljer sig väsentligt åt mellansommar- och vinterhalvåret har man delat upp alla beräkningar itvä delar. Vindarna är i medeltal hårdare pga mer intensiva ostgående lågtryckmed vindar från söder till nordväst. förekommerstabila högtryck med lugna vindför-hc.llanden,speciellt , . Beräkningarnabygger pä fyra punktvisa utsläpp frånrespektive oljeborrplats. Varje enskilt utsläpp följs under23 dygn. NMI anser att det är tillräckligt för att kartlägga de kuststräckor som kan bli berörda av oljeutsläpp.Oljans nedbrytning beräknas efter sjötillståndet (se figur 1). Första dygnets avdunstning läggs in särskiltmedan avdunstningen fr o m är medräknad. NMIkommer i sina studier fram till ungefär samma resultat som IKU. I genomsnitt strandarmellan 1 och av utsläppt oljemängd vid någon kust. De områden som främstdrabbas är och . Strandad oljemängdvarierar kraftigt . Figur4 Strandad oljemängd i procent av dygnsutsläpp fördelat efterutsläppsmånadema i . I figur 4 ar inlagt för den procent av utsläppta oljan somberäknas stranda. Här är inte medräknat nägon avdunstning . Med en antangen av- Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet dunstningpå får värdena i diagrcimmet halveras. Av figuren framgår att riskerna för strandning av olja är betydligt större under vintei?-än . Enligt beräkningarna, som omfattar en femårsperiod, drabbas ncrsk kust inte alls , . Beräkningaröver en betydligt skulle troligen ge som resultat att en viss mängd olja även strandar . Figur 5 visarhur det i genomsnitt tar för oljan att nå olikahavsområden och kuststräckor. Figur5 Genonsnittlig drivtid (dygn) för oljan till olika havs- ochlandoti-råden. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 352 såväl sommar-som vinterhalvåret har tagits med. Isolinjen för 28 dygnvisar således de områden som över huvud taget berörs av oljan enligt NMIs beräkningar.När beräkningarna begränsas till nås den svenska kusten intealls av oljan . däremotberörs den svenska kusten, i genomsnitt och i extrema fallefter . NMIs beräkningar visar att den svenska kusten nås avcirka av den olja som totalt strandar . Beräkningarav oljedrift med NMIs modell vid en för ogynnsam period Deresultat frän IKUs och NMIs arbeten som redovisats i föregåendekapitel visar huvudsakligen på ett statistiskt sätt riskerna för attolika kuststräckor skall drabbas av ett eventuellt oljeläckage från . Svenskkust har där ingått som en del utan att särbehandlas. För att sehur ett enstaka utsläpp kan driva och eventuellt nå svenskkust har därför gjort en studie med hjälp avNMIs modell. NMI har modifierat modellen nägot för att den skall vara speciellt tillämpbar ikustzonen. En period har valts ut dä riskerna för strandning vid svensk kust bedömts somstora. Förutom transportväg erhållskvarvarande procent olja av utsläppt mängd och platser. Utsläppet påbörjades 1oktober 1978 och fick pågå . Som bakgrundsstrcmmar har använts NMIsströmbild med vissa justeringar. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 3-5/11 - Tidpunkt för oljans passage -Kvarvarande del av vid Ekofisk utsläppt oljörängd Figur 6 Beräknad drift av olja. Utsläppsperiod 1-3oktober 1978. I figur 6 framgår resultaten av studien. Där är sammanlagt åtta trajektorior, fyra per dag, som beskriver oljans väg. Vindarna var strax efter utsläppet växlande, vilket påverkade oljan på så sätt att den uppehöll sig i närheten av utsläppsomrädet. Sedan komen period med övervägande västliga vindar. Oljan drev dä mot och togs om hand av den relativt kraftiga Jutska strömmen. Med dessa beräkningar skulle oljan ha nått svensk kust omkring . När oljan drivs in mot återstår enligtberäkningarna av den. Vid svenska är kvar av den vid Ekofisk utsläppta oljan. 23 1980/81. 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 354 Dethär exemplet, som omfattar två dygns oljeutsläpp, visar hur oljan vid ogynnsammaväderförhållanden kan driva mot svensk kust och hur mycket avden utsläppta oljemängden som når . Någon beräkning av hur vanlig en sådan vädersituationärhar här inte gjorts. Detta berörs emellertid i de föregåendekapitlen. Engenomgäng har gjorts av riskerna för att skulle drabbas av oljeföroreningvid en okontrollerad utblåsning vid Ekofiskfältet. Studien bygger ihuvudsak på norska arbeten gjorda vid Institutt forkontinentalsokkelunder-Sjbkelser, och Det norske meteorologiskeinstitutt, . Medhjälp av matematiska modeller har dessa institut tagit framoljedriftsprognoser som beskriver riskerna för att olika kust- ochhavsområden skall förorenas av oljespill. Såvälmodellerna som tillvägagångssättet i övrigt skiljer sig en del ifränvarandra. Trots detta överensstämmer i stort sett de erhållnaresultaten. Av resultaten framgår att av frän Ekofisk totalt utsläppt oljemängdskulle stranda vid nägon kust. Riskerna för strandning är störst om enutblåsning skulle ske . Det mesta av oljan skulle stranda på norskeller dansk kust, men även skulle utsättas för en vissoljeförorening. I genomsnitt skulle av den olja som totalt strandardrabba svensk kust. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 355 Någondetaljbeskrivning av vad som händer svensk kust har det däremotinte varit möjligt att ge inom ramen för dennabegränsade studie. Denkortaste tiden för oljan att driva från Ekofisk till harberäknats till cirka . U|fEhlin Avdelningsdirektör Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Audunson,T (19 77) Bravoutblåsningen,feltobservasjoner, analyseresultater og beregninger till-knytte.t oljen pä sjien.IKU rapport nr 90 Audunson,T (19 78) Drift og spredning av oljepå vann. Institutt for kontinentalsokkelunder-s0kelser (IKU) Audunson,T (19 78) Oljesidl längsnorske kysten. ,O (1978) Overflatedrift av simulerte oljeut- , O slipp på norsk kontinentalsokkel. Klimanr 19 78. Det norske met. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 357 TEKNIKFÖR OLJEBEKÄMPNING TILL SJÖSS Några övergripandeoch sammanfattande synpunkter på befintlig teknik samt på behovetav vidareutveckling och forskning Promemoriaåt1977 års oljeskyddskoramitté av marindirektör Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 358 Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 359 TEKNIKFÖR OLJEBEKÄMPNING TILL SJÖSS Några övergripandeoch sammanfattande synpunkter på befintlig teknik samt på behovetav vidareutveckling och forskning. Inomramen oljeskyddskommittés arbete anvisadekommundepartementet ett extra anslag att användas avundertecknad Kaudern och för en särskild undersökning om metoder och teknik för bekämpning avtill sjöss löskommen olja. Ikommitténs betänkande hänvisas till rapporten av (CTH, SH 9 5-79). I denna rapport ingårmaterial som framtagits för ovannämnda anslag. Rapporten skall ses som en väsentligdel av resultatet av den tekniska undersökningen. Rapporten innehåller en förteckningövermateriel och metoder för oljebekämpning. Den innehåller också en hel delbedömningar om användbarhet och begränsningar hos beskrivenmateriel under olika förhållanden. Speciellt i sistnämndaavseende skulle dock mycket vara att tillägga. Enfortsättning av utredningsarbetet var också planerad och påbörjad menden har ej kunnat fullföljas inom de av kommittén under19 79 beslutade tids- och kostnadsramarna. Denna fortsättningsyftade till att grundligt utreda de tekniska förutsättningarnaför att med nu tillgänglig materiel genomföra effektiva oljebekämpningsaktionersamt att med ledning därav ge anvisningar för framtida anskaffnings- ochutvecklingsinsatser. 1980/81:119 Bilaga3.1 Kommundepartementet 360 Iföreliggande kortfattade rapport ges en sammanfattning av vissa fakta,resultat och synpunkter som kommit fram under utredningsarbetet. Här framfördakompletterande och övergripande åsikter är endast grundade på tillgängligauppgifter och är stundom subjektiva. Det är starkt önskvärt attundersökningsarbetet kan fullföljas i någon form och att erforderliga insatser påutveckling och forskning inom oljebekämpningstekniken möjliggörs. Oljetransporternapå världshaven och oss omgivande farvatten har underhela efterkrigstiden kraftigt ökat. En konsekvens är att ävenoljeutsläppen ökat om också lyckligtvis inte i samma takt. Det är dockgivet att oljeutsläpp till sjöss förekommit så länge olja transporterats med fartyg - som bunkereller som betalande last. Detärdäremot först som naturvård ochmiljöintressen gjort sig starkt hörda i den allmänna debatten. Därmed harockså oljeutsläppen och skador orsakade av dem kommit att väcka starkuppmärksamhet och indignation. Mankan nog påstå, att som alltid slår pendeln över,innan en balanserad uppfattning växer fram och allmänt accepteras. Det är ingentvekan om att massmedia, genom en klart dokumenterad benägenhetatt gripa tag i frågor som kan väcka uppståndelse, bidrar till att förstorabilden av vad som händer. Tyvärr gäller detta även TV, som dock inte ärberoende av tillfälliga kunder och därför bordekunna sprida mer saklig information. Det är ofta inte fakta utan enskilda personers åsikter omfakta, som serveras. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 361 liggerockså en del av förklaringen till att man inte tidigare hört talasom "oljekatastrofer" vid våra kuster. Det har gått inflation i ordet katastrof.Felaktig information gör mer skada än nytta. Det sagda fär dock självfalletinte tolkas så att utsläppen kan negligeras eller skadorna bagatelliseras. Denomfattande inventeringen efter ett stort oljeutsläpp ledertill att man också upptäcker olja och nedsmutsning, som inte har sambandmed det aktuella utsläppet. Bilden blir därigenom lätt förstorad.Sommargäster, fritidsseglare och andra personer, som endast tillfälligtvisoch för sitt nöje besöker skärgården, ser också extra allvarligt på utsläppen menhar inte stora möjligheter att sätta in dessa i de störresammanhangen och längre perspektiven. Detärmöjligt att de ständiga utsläppen av olika slags avfall och kemikalier i längden är mer förödande änoljeutsläppen. De bara inte syns och märks likatydligt. Kunskapernaom vad som verkligen händer med oljan och med ekologien inom ett drabbatområde än ännu ofullständiga. En mer balanserad syn är på väg, menendast genom systematisk uppföljning och forskning över kan nöjaktigkunskap vinnas. Myckettyder på att naturens "läkande" krafter (mekaniska, kemiska ochbiologiska) är de bästa vid många typer av utsläpp och att de verkarsnabbare än man velat tro. Ett faktum värt attnotera är att även stora oljeutsläpp är försvinnandesmå i förhållande till volymen i haven. Kraftig utspridning avoljan är därför en form av läkning. En negativ faktor är dockatt det ofta är samma kustavsnitt som drabbas av oljepåslag. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 362 Detärviktigt att man värderar miljön och gör en ekonomiskt försvarbar och välgrundadavvägning mellan å ena sidan skada ocn å andra sidan beredskap ochinsats. Enfinsanering i ett skärgårdsområde kan t ex bli ytterligt dyrbar utan att ge önskadeffekt bl a därför att mindre påslag sker då och då utan att uppmärksammas. Den dyra finsaneringsinsatsen kan vara förgäves redandagen därpå. En långt driven finsanering kan även få skadeeffekterpå miljön, på levande växter och organismer på land ochi vatten. Dessa skadeeffekter kan ibland bli större änoljeresterna. Kustkommunerna kan även ta tillfället i akt i samband med ett oljepåslag attfå sina badstränder finsanerade på statens bekostnad. Normersom anger hur och hur långt strandsaneringen skall drivas måste tagasfram. Skadadefåglar är något som 'helt naturligt väcker allmänhetensindignation. Otvivelaktigt har dock fridlysning och naturreservat medfört enkraftig ökning av fågelbeståndet vid kusterna. Detta gäller bäde önskvärda och oönskadearter. Det är inte utrett hur de ekologiska sammanhangen påverkats.Hur påverkas t ex fiskyngelbeståndet på mjukbottnar av det växande sjö-fägelbeständet? Gör oljanur denna synvinkel ibland nytta i stället för skada? Det finns exempel på attfiskbestånden ökat efter oljeutsläpp på grund avväxande bestånd av mikroorganismer såsomplankton. finns det andra fall, där fiskbeståndetallvarligt skadats och reproduktionen störts. Den osynliga bottensaneringen ärsannolikt viktigare än den synliga strandsaneringen. Dettaärfrägor som kräver forskningsinsatser och som det är av störstaintresse att få bättre klarlagda. Ivarje fall är det klart att försök till tvättning avoljeskadade fåglar är en meningslös åtgärd. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 363 Dettakapitel har berörts i kommittébetänkandet. Här skall blott understrykas hur fel det är atttala om olja som en enda produkt. Oljetransporteroch oljeutsläpp omfattar hela skalan frånoraffinerade råoljor - crude oils - från olika källor ochmed olika egenskaper och sammansättning till hela raden av raffinerade produkteralltifrån lättflyktig bensin till fotogen, smörjoljoroch tunga svarta eldningsoljor för att blott nämna några av de viktigaste. Deolika produkternas beteende efter ett utsläpp i vatten är helt olikartade. De lättaredestillaten sprids fort över vattenytan och förflyktigas sedan snabbt. Smörjoljor ochliknande produkter beter sig pä liknande sätt men förflyktigas ej. De emulgerar dock lätt medvattnet och sprids. Ovannämnda produkter är i allmänhet ejbekämpningsbara till sjöss med nuvarande teknik. De kan vara giftiga för växt- ochdjurlivet i vattnet. De ger inte synliga skador på strändernaannat än möjligen av mycket kortvarig natur. Detunga eldningsoljorna (bunkeroljorna) blandar sig inte så lätt medvatten, de flyter och smutsar kraftigt stränderna, om de når land. Djur och växtlivskadas. Råoljornainnehåller alla komponenterna, tunga såväl som lätta, smutsiga såväl somrena, stabila liksom lättflyktiga. De lätta beståndsdelarnaavdunstar efterhand - ett slags destillation av samma slag som iraffinaderierna - varvid specifika vikten för resten ökarliksom viskositeten. av volymen kan på så sättavdunsta. Vidare självdispergerar ofta avursprungskvantiteten. Den kvarvarande trögflytande oljan är tung och klibbig. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 364 ihopsig, speciellt vid låga temperaturer. Den tar efterhand upp vatten,varvid volymen åter ökar som volymvikten ökar.Vatteninblandningen uppgår till och efter ca är dethela i regel stabilt. Volymen är då ungefär densamma som det ursprungliga råoljeutsläppet menbestår av mer vatten än olja. Vattnet jämte olika föroreningargör att oljan kan sjunka under vattenytan. Oljan kan bli flytande på visstdjup, särskilt om vattnet är skiktat genom olika salthalter, vilket är mycketvanligt i oss omgivande hav. Vidbekämpningsinsatser är det viktigt att veta, vad slags oljor man har attgöra med. Det är bunker- och råoljorna, som främst kanbekämpas med nuvarande teknik. Det är också dessa oljor, som fraktas i stora kvantiteter ochsom svarar för de största utsläppen och de svåraste nedsmutsningarna och miljöproblemen,när de når stränder och kuster. Oljanssammansättning, vädret, temperaturen, kustens utseende ärfaktorer som i hög grad bestämmer effekten och skadan av ett utsläpp. Påteknikens nuvarande ståndpunkt måste man göra en dygd av nödvändighetenoch låta forskning, materielutveckling och bekämpningsinsatseri första hand ta sikte på de nämnda oljetyperna - bunker- och råoljor. Attkräva stora och dyrbara insatser mot oljefläckar, som snabbt förflyktigaseller som gör ringa skada om någon del därav når land ärgivetvis meningslöst. Det händer t ex att jetflygplan vid haveri släpper utkvarvarande bränsle - flygfotogen - i havet. Dessa utsläpp rapporterasej som miljöfarliga, inte därför att manvet att de är ofarliga utan därför att deavdunstar och självdispergerar och dessutom ej är bekämpningsbara.De ökande transporterna av raffinerade produkter i s k produkttankers på över måste dock uppmärksammas. Forskningen om man skall göra något åt dessatyper av utsläpp och i så fall hur, bör ökas. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 365 Ivåra dagar transporteras oljor av alla olika slag med fartyg. Det kan gällabunkerolja, betalande last eller båda dessa . Storleken päspecialfartygen för olja kan variera från små bunker-och kusttankers över produkttankers på 25 - upp till destörsta crudeoil-fartygen på ca dw. Med ton menar man då ton dödvikt(dw), som helt enkelt anger hur mänga ton fartyget kan lasta. Alla dessa olika typeroch storlekar är ur olycksfallssynpunkt inte likvärdiga.Det är givetvis inte endast fartygsstorleken som spelar en roll.Lastoljetankernas storlek har också betydelse liksom hur de är arrangerade.Största tankar på existerande fartyg kan röra sig om50 000 m . I vissa fall kan ett torrlastfartyg vara farligare än ettmindre tankfartyg. Moderna containerfartyg som regelbundet anlöper för upptill tung eldningsolja i bunkertankarna av vilka de största är pä över 1 300m .