prop · G403145 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:145 om finansiering av vissa arbetsmarknadspolifiska åtgärder Regeringen föreslär all anlaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås alt de båda arbetsgivaravgifternapå vardera 0,som utgår för alt finansiera delar av arbetslöshetsersättningaroch arbetsmarknadsutbildning skall ersättas av en gemensam avgift på 0,. Den nya arbetsgivaravgiften, föreslås bli använd för atlläcka av kostnaderna för följande bidrag: grundbidrag och progressivbidrag lillerkända arbetslöshetskassor, förvaltningsbidrag tillarbetslöshetskassorna saml den del av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader som avser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet, utbildningsbidrag till elever iarbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidrag till deltagare i yrkesinriktadrehabilitering. Inflytande medel från arbetsgivaravgiften föreslås få disponeras av riks försäkringsverket, som ocksä föreslås fä disponera ett reservationsanslag för atl betala den andel av ifrågavarande utgifter som inte skall täckas av arbetsgivaravgiften. föreslås vidare få disponera en rörlig kredit hos för atl klara tillfälliga svängningar i berörda inkomster och utgifter. Statens övriga utgifter för arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering föreslås bli finansierade direkt från anslag påstatsbudgeten. Det gäller bl. a. utgifter för att ordna AMU-kurser ochyrkesinriktad rehabilitering saml bidrag till arbetsgivare som ordnar ulbildningför anställda. De nya reglerna föreslås gälla från den Ijuli 1981. 1 1980/81. Kartong: S. 2, efter rad 17 Tillkommer: Avgift ---ledighet för Prop.1980/81:145 2 Lag om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsgivaravgift för finansieringen avarbetslöshetsersättning enligl lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ochlagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd saml utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering erläggs till staten enligldenna lag. 2§ Arbetsgivare eriägger arbetsgivaravgift medbelopp som motsvarar åtta tiondels procent av summan av vad arbetsgivarenunder året har utgivit som lön lill arbetstagare i pengar eller naturaförmåneri form av kost, bostad eller bil eller, i fall som avses i 3 kap. 2S andrastycket sista punkten lagen (1962: 381) om allmän försäkring, annan ersättningför utfört arbete. Vid beräkningen av avgiften las inte hänsyn tillarbetstagare, vars lön undersfigit . Vidare bortsesvid denna beräkning från arbetstagare, som inte är obligatoriskt försäkradenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, om inte fall som avses i 3kap. 2§ andra stycket sista punkten lagen (1962:381) om allmän försäkring ärför handen. Avgifl erläggs inle för arbetstagares lön vid sjukdomeller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse tillden del lönen molsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivareäger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. I6§ lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Avgift eriäggs inte heller för lön som arbetsgivare har utgivittill barn för arbele utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag förlönen inle får ske vid inkomsttaxeringen. 3§ Med arbetsgivare avses i denna lag den som enligt 19kap. 1 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring skall erlägga avgift tillsjukförsäkring. 4§ 1 fråga om debitering och uppbörd av arbetsgivaravgift enligldenna lag äger lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifler enligl lagen omallmän försäkring, m. m. molsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den . Genom lagenupphävs lagen (1973: 372) om arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbelsmarknadsstödel samt lagen (1975: 335) omarbetsgivaravgift lill arbetsmarknadsutbildningen. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgiflsom belöper pä lid före ikraftträdandet. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning föreskrift som har ersatts av en bestämmelse i denna lag tillämpas i ställetden nya bestämmelsen. Prop.1980/81:145 3 Närvarande: Statsminister , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Krönmark,, , , , , , Proposition om finansiering av vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder Vid sin anmälan av det reviderade budgetförslaget / 81 (prop. 1979/80: 150 bil. 2, den s. k. komplelteringspropositionen)redovisade dåvarande chefen för budgetdepartementet ett förslag (Ds A 1980: 1)till sammanslagning av arbelsmarknadsutbildningsfonden, arbetslöshelsfondenoch fonden för slallig lönegaranti vid konkurs. Förslaget, som lades fram iform av en promemoria, hade utarbetats av en interdepartemental arbetsgrupp ochdärefter remissbehandlats. Som framgick av redovisningen i komplelteringspropositionenhade flertalet remissinstanser uttalat sig posilivt om tanken på enarbetsmarknadsfond, som de flesta av dem var tveksamma eller direklavvisande till att arbetsmarknadspolitiken skulle finansieras medarbetsgivaravgifter i större omfattning än f.n. Det senare var innebörden avett räkneexempel i promemorian. Föredraganden anförde för egen del eftersamråd med dåvarande chefen för arbelsmarknadsdeparlementel atl del vorerimligt att finansieringen av de utgifter som finansieras över de nämndatre fonderna i stället finge ske från en sammanslagen fond, eftersom dessautgifter i viss utsträckning varierar mol varandra. En sammanslagning skulledessutom leda till administrativa förenklingar och besparingar. Föredragandenbedömde det emellertid som nödvändigt atl närmare pröva vilka ändamål somskulle finansieras över en gemensam fond och hur denna skulle administreras. Vid sin behandling av kompletteringspropositionen (FiU1979/80:40, rskr 1979/80:421) godkände vad chefen för budgetdepartementetsålunda hade anfört. underströk med instämmande avfinansutskottet alt endast kunde göra ettprincipiellt ställningstagande. Regeringen förutsattes återkomma lill Prop.1980/81:145 4 när detaljerna för fondens användning hade blivitmera klarlagda. Arbetsmarknadsutbildningen finansieras helt överarbetsmarknadsutbildningsfonden. Fonden finns inrättad hos (), som placerar innestående medel hos . Över samma fondfinansieras också den yrkesinriktade rehabiliteringen (prop.1978/79:73, AU 1978/79:20, rskr 1978/79: 186). Tillfonden förs medel dels via statsbudgeten (anslagen B 2. Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning och C 5. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering) ochdels med en arbetsgivaravgift enligt lagen (1975:335, ändrad senast 1979:658)om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. Avgiften uppgår till 0,4%av den lönesumma som också ulgör underlag för sjukförsäkringsavgift enligl 19kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. 1 samband med fondens införandeframhöll (InU 1975: 14, rskr 1975:178) att arbetsgivaravgiften skulleknytas lill kostnaden för den reform av arbetsmarknadsutbildningen somsamtidigt beslutades. Utskottet ställde sig dock Iveksaml till om dennaanknytning var/ändamålsenlig i framliden. Det kunde enligt utskottet finnasanledning alt överväga om inte arbetsgivaravgiftens läckningsandel i ställetborde sättas i relation till hela utbildningskostnaden eller till nägot i dennaingäende ulgiflsändamål. Utskottet räknade med att regeringen skulleuppmärksamma detta spörsmål. Arbetsgivaravgiften har emellertid förblivitoförändrad , medan anslagen över statsbudgeten har anpassatsefter de beräknade behoven av ytterligare medel från fonden. Under /80 uppgick utgifterna för denuvarande programmen Arbetsmarknadsutbildning och Yrkesinriktad rehabiliteringtill ca 3650 milj. kr. resp. ca 400 milj. kr., dvs. lolalt ca 4050 milj. kr. Avdetta belopp beräknas ca (2200 + 100 =) 2300 milj. kr. ha använts för utbildningsbidragenligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1979:528). I övrigt avsågutgifterna bl.a. anordnande av AMU-kurser och yrkesinriktad rehabilitering,viss elevsocial verksamhet samt bidrag till arbetsgivare för utbildning avanställda. Jag har vid denna beräkning tagil hänsyn till samtliga verksamhetersom nu ingår i de båda programmen. Eftersom huvuddelen av den yrkesinriktaderehabiliteringen finansierades på annat sätt fram till (se prop.1978/79:73 s. 58) uppgick dock de faktiska utbetalningarna från fonden /80 lill etl lägre belopp, nämligen 3872 milj. kr. Underbudgetåret infiytande arbetsgivaravgifter uppgick till 879 milj. kr., medan lotalt3 102 milj. kr. anvisades över statsbudgeten. Ränlor på innestående medel uppgicktill I milj. kr. Inbetalningarna lill fonden överstegsåledes utbetalningarnaunder 1980/81:145 5 budgetåret med (879 - 3 102 -f I - 3872 =) 109 milj. kr.Därigenom kunde, fondens kassamässiga nettobehållning öka från 37 milj. kr. den1 till 146 milj. kr. Jag bortser härvid från allvissa utbetalningar för kurser görs med flera månaderseftersläpning. För /81, då fonden således har en ingåendebalans av 146 milj. kr., har över statsbudgeten anvisats 2231 milj. kr. förarbetsmarknadsutbildning och 428,5 milj. kr..för yrkesinriktad rehabilitering.Arbetsgivaravgifter beräknas under budgetåret inflyta med drygt 1000 milj. kr.Totalt beräknas därigenom drygl 3 800 milj. kr. kunna disponeras förarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering under budgetåret1980/81. Arbetslöshetsersättning kan bestå av kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371, ändrad senaste 1979:386) om kontantarbetsmarknadsstöd eller dagpenning enligt lagen (1973:370, ändrad senast1980: 1109) om arbetslöshetsförsäkring. Kontant arbetsmarknadsstöd betalas ulav försäkringskassorna och uppgår som regel till . Dagpenningbetalas ut av erkända arbetslöshetskassor som själva beslutar om dagpenningensstorlek inom vissa ramar. Kassorna får statsbidrag av AMS enligt särskildaregler. Statsbidragen består huvudsakligen av grundbidrag på . per utgivendagpenning samt progressivbidrag som varierar efter dagpenningens storlek ochdet genomsnittliga antalet ersättningsdagar i kassan. Därutöver utgår bidrag lillarbetslöshetskassornas förvaltningskostnader saml särskilda bidrag i vissafall. Av kontant arbetsmarknadsstöd och grundbidrag till erkändaarbetslös-helskassor skall enligt de riktlinjer som har antagit (prop.1973:56, InU 1973:23, rskr 1973:251) två tredjedelar (dvs. i bägge fallen f. n.50 kr. per ersätlningsdag) finansieras med en arbetsgivaravgift som statenuppbär enligt lagen (1973:372, ändrad senast 1979:657) om arbetsgivaravgift lillarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Denna avgiftuppgår till 0,av lönesumman beräknad pä samma sätt som underlaget förmotsvarande avgifter lill arbetsmarknadsutbildningen och sjukförsäkringen. AMSoch disponerar både inflytande avgiftsmedel och de medelsom anvisas på del under tolfte huvudtiteln uppförda förslagsanslaget B5.Kontant stöd vid arbetslöshet för alt betala ut resp. andelar av grundbidragtill arbetslöshetskassor och kontant arbetsmarknadsstöd. I begränsadutsträckning får avgiftsmedlen också användas för progressivbidrag. I övrigtfinansieras utgifterna helt från nämnda förslagsanslag. När inflytande arbetsgivaravgifter har slutredovisats förett kalenderår gör en avräkning, varvid de avgiftsmedelsom inte har tagits i anspråk förs till en fond,arbetslöshetsfonden. Fonden finns inrättad hos somplacerar innestående medel hos . Fonden består uteslutande avsådana medel från arbetsgivaravgiften som inte har behövt utnyttjas under de årdå de 1980/81:145 6 influfit.De utgifter som enligl riktlinjer skall läckas av arbetsgivaravgiftenhar varje är uppgått till lägre belopp än summan av de influtnaavgiftsmedlen. Fonden har därför aldrig behövt tas i anspråk. Densenaste slutjusterade årsredovisningen för arbetslöshetsfonden avser år 1978.Vid årsskiftet 1978/79 uppgick fondens behållning till I 757 milj. kr. Under är1979 beräknas inflytande arbetsgivaravgifter ha uppgått till ca 850 milj. kr.varav 742 milj. kr. betalades ut för de angivna ändamålen. överskott kan därför beräknas uppgå till ca I 850 milj. kr. Utgifternaöver statsbudgeten för arbetslöshetsersättning uppgick till I 113milj. Därav avsåg 348 milj. kr. statens andel av utgifterna för kontantarbetsmarknadsstöd och grundbidrag, 733 milj. kr. progressivbidrag, 22 milj.kr. bidrag till arbetslöshetskassornas förvaltning och 9 milj. kr. Förinnevarande budgetår har anvisat ett förslagsanslag på I 333,8 milj.kr. till kontant stöd vid arbetslöshet. Inflytande arbetsgivaravgifter kanväntas uppgå till drygt 1 000 milj: kr. 1 årets budgetproposition harregeringen begärt ett förslagsanslag av 1 522,5 milj. kr. för kontant stöd vidarbetslöshet under /82. Lönegarantienligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs gäller föranställdas lönefordringar hos arbetsgivare som har försatts i konkurs.Lönegarantin finansieras med en arbetsgivaravgift enligt lagen (1970:742,ändrad senasl 1979:654) om lönegarantiavgift, vilken sedan den I januari 1979utgör 0,av lönesumman för anställda. Underlaget för denna avgift skiljer sigfrån underiaget för avgifter till arbetsmarknadsutbildning,arbetslöshetsersättning och sjukförsäkring sä tillvida att lönegarantiavgifteninte belastar ersättningar lill uppdragstagare, dvs. personer som utför arbeteutan atl vara anställda. Inflytandelönegarantiavgifter förs till en särskild fond från vilken uppkommandekostnader bestrids. Fonden förvaltas av kammarkollegiet. Kollegiet disponerardessutom en rörlig kredit hos riksgäldskonloret på 200 milj. kr. för denstatliga lönegarantin. Medlen betalas ut av länsstyrelserna efter rekvisitionhos kammarkollegiet. Fondensinkomster i form av arbetsgivaravgifter uppgick under /80 till434 milj. kr., vartill kom vissa återbetalningar från konkursbon på sammanlagt31 milj. kr. Utgifterna för lönegarantin uppgick under budgetåret till 250milj. kr., vartill kom ränteutgifter på 18 milj. kr. De sammanlagda inkomsternaöversteg därigenom utgifterna under budgetåret med 198 milj. kr. Efter attunder ha redovisat underskott på fonden kunde kammarkollegietdärför den redovisa en behållning av 28 milj. kr. Somframgår av följande uppställning har fondens ulnyltjande ökat Prop.1980/81:145 7 o. m. /79. varefter medelsålgången har minskal till följd avdet bättre konjunkturläget. Lönegarantifondens utnyttjande, milj. kr. 3 Föredragandens överväganden och förslag Arbetsmarknadspolitikenutmärks av stora krav på flexibilitet och beredskap inför ändradeförhållanden. Del är inte möjligt alt i det årliga budgetarbetet, som tillstörsta delen äger rum , beakla alla behov av åtgärder som kanföranledas av arbelsmarknadens utveckling under etl kommande budgetår.Arbetsmarknadens konjunkturmässiga förändringar kan bara i begränsadutsträckning förutses eller planeras. budget måstedärför utformas så att den medger stor flexibilitet i medelsanvändningen utanatt statsmakternas möjligheter atl styra politikens principiella inriktningeftersatts. 1 viss mån har detta behov lillgodosetts genom att regeringen harfått disponera en finansfullmakt samt genom atl på tilläggsbudget haranvisat ytteriigare medel. För att verksamheten skall kunna planeras effektivtär det dock angeläget att redan i budgetpropositionen så långt möjligt geanvisningar om hur oväntade förändringar skall kunna hanteras. Arbetsmarknadsverkettillämpar /73 programbudgetering. Anslagen disponeras iförsta hand för ändamålsområden. Från denna princip har dock vissa avsteggjorts. För två av de tre siörsta programmen, nämligen Arbetsmarknadsutbildningoch Kontant stöd vid arbetslöshet, finns särskilda arbetsgivaravgifter påtillsammans 0,av lönesumman. De båda avgifterna fonderas enligt något olikaregler som framgått av redovisningen i det föregående. Avgiften för arbetslöshetsersättningfår användas i stort sett enbart för alt finansiera två tredjedelar av utgivnakontanta arbetsmarknadsstöd och grundbidrag till arbetslöshetskassor, vilket f.n. innebär att arbetsgivarna bidrar med . per arbetslöshetsdag (2/3 av 75kr.). Därutöver får fonden användas för att täcka viss mindre del av utgivnaprogressivbidrag. Avgiften för arbetsmarknadsutbildning får å andra sidandisponeras för vilket ändamål som helst inom programmet i fråga och dessutom -numera - för yrkesinriktad rehabilitering. Prop.1980/81:145 8 Reglerna för arbelslöshetsfondens uppbyggnad ochanvändning har bidragit till atl en avsevärd ackumulation av medelhar kommit lill stånd. F.n. är denna fonds behållning närmare två miljarder kr.En relalivi slor behållning är i och för sig väl förenlig med fondens syfte atlbalansera medlen mellan olika år och all skapa en buffert för plötsligaförändringar av medelsbehovel. Men jag vill erinra om atl det lill väsenlligdel är arbetsmarknadspolitikens uppläggning som har orsakat attfonden med nuvarande regler har fält en allt större behållning.Arbetsmarknadspolitiken har under den senaste lågkonjunkturen inriktats på alti första hand motverka uppsägningar, bl.a. med hjälp av slöd till utbildning iföretag, och i andra hand på alt stödja dem som ändå blivit ulan arbete medarbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktad rehabilitering, beredskapsarbete ellerskyddat arbele. Arbetslöshetsersättningen har utgjort en sista utväg vilkensåledes i slor utsträckning kunnal ersättas av mera konstruktiva insalser, som t.ex.utbildning. Denna uppläggning av arbetsmarknadspolitiken har varitframgångsrik och bör enligt min mening i sina huvuddrag lillämpas ävenframgent, även om de olika åtgärdernas utformning i detalj kan behöva anpassasefter nya förutsättningar. Utgifternaför arbetslöshetsunderstöd består till den hell övervägande delen av medel sombetalas lill enskilda arbetslösa antingen via försäkringskassorna somkontant arbetsmarknadsstöd eller också som bidrag till arbetslöshetskassornaför utgivna dagpenningar. Till mindre del består utgifterna av bidrag lillarbetslöshetskassornas förvaltning. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildningbeslår till drygt hälften av utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsenoch därutöver av bl.a. utgifter för AMU-kurser och AMSolika bidrag lill arbetsgivare för förelagsföriagd utbildning. Beträffande den delav arbetsmarknadsutbildningen som förläggs till det reguljärautbildningsväsendet redovisas utgifterna för att ordna kurser normall inleunder tolfte huvudtiteln. Utgifterna för yrkesinriktad rehabilitering avser lillomkring en fjärdedel utbildningsbidrag och i övrigt arbetsmarknadsverkels koslnaderför atl driva arbetsmarknadsinstituten saml koslnader för metodutveckling inomområdet. Om de båda arbetsgivaravgifterna tillarbetslöshetsersättning resp. arbetsmarknadsutbildning skall ersättas av engemensam avgift bör enligt min mening avgiftens användning bestämmas lill vissandel av de olika ersättningar som direkt eller indirekt utgår till enskilda,dvs. statens utgifter för utgivna arbetslöshetsersättningar samtutbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen vid arbetsmarknadsutbildningeller yrkesinriktad rehabilitering. Utgifter som är förknippade medarbetslöshetskassornas och arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader isamband med arbetslöshetsersätlningarna bör dock finansieras på samma sätt somdessa ersättningar. Övriga statliga utgifter bör betalas direkt överstatsbudgeten. Därigenom uppnås en ökad budgetmässig flexibilitet utan attnågra väsentliga styrmöjligheter går föriorade. Prop.1980/81:145 9 Arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag utgår i slor utsträckning till samma personer under olikadelar av perioder av arbetslöshet. Det ankommer på arbetsförmedlingen och denenskilde att utifrån gällande riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken bedöma hurarbetslöshetstiden skall användas. Åtgärdernas grundläggande syfte är givetvis atlvarje arbetssökande så fort som möjligt skall kunna få ett lämpligt arbete påden öppna marknaden. Statens merkostnad för alt en arbetslös beviljasarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering utgörshuvudsakligen av driftkostnader. De senare bör enligt min mening finansierasöver anslag på statsbudgeten. Delsamma gäller givelvis den andel av arbetslöshelsersält-ningarnaresp. utbildningsbidragen som inle skall täckas av inflytande arbetsgivaravgifter. Erfarenheternaav nuvarande fonder visar enligt min mening att en fondering eller molsvarande särredovisningbör avse enbart de medel som har influtit lill statskassan i form avarbetsgivaravgifter. Jag finner del inte motiverat att fortsättningsvis via enfond placera slalliga anslagsmedel på kapitalmarknaden såsom f. n. sker medmedlen för arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering. Infiytandearbetsgivaravgifter bör kunna disponeras för de utgifter som enligtgällande rikllinjer skall läckas av arbetsgivaravgiften. Den ordning som lillämpasför arbetslöshetsfonden med fondering efter det alt verksamhet har slutredovisatsär administrativt besvärlig och gör del svårt för statmakterna att bedöma delaktuella medelsbehovel. Enligl mitt förslag i del följande kan del kassamässigautfallet av arbetsgivaravgiften och dess förbrukning redovisas fortlöpande. Denförut nämnda interdepartementala arbetsgruppen diskuterade också möjlighelenatt finansiera beredskapsarbeten och skyddad sysselsättning över den avarbetsgruppen föreslagna gemensamma fonden. Dessa båda utgiftsområdenrepresenterar en stor del av de samlade arbelsmarknadspolitiska utgifterna. Denuvarande arbetsgivaravgifterna på tillsammans 0,av lönesumman skulle läckaen alltför liten del av dessa utgifter för att en arbetsgivarfinansiering överhuvud taget skall framstå som meningsfull. Någon höjning av utgåendearbetsgivaravgifter är jag inle beredd atl föreslå. Jag förordar därför inte nunågon ändring av anslagskonslruklionen för beredskapsarbeten och skyddatarbete utöver vad jag har föreslagit budgetproposition om grundernaför bidragsgivningen till . Arbetsgruppenföreslog vidare atl den sammanslagna fonden också skulle användas för deutgifter som förorsakas av statens lönegarantier vid konkurser. Detta var ocksåinnebörden i det principbeslut som fattade i samband medsin behandling av kompletteringspropositionen. Jag har emellertid funnit attfrågan om lönegarantins finansiering bör beredas ylterligare i särskildordning. Jag är därför inte beredd atl i detta sammanhang föreslå någon nyordning för finansieringen av statens utgifter för lönegarantin. Prop.1980/81:145 10 Jag förordar med hänvisning lill vad jag nu har anfört allde nuvarande arbelsgivaravgifterna för arbetslöshetsersättningarna ocharbetsmarknadsutbildningen ersätls av en ny gemensam arbetsgivaravgift tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Den nya arbetsgivaravgiften böruppgå till 0,av lönesumman för anställda och uppdragstagare, dvs. till sammabelopp som summan av de båda nuvarande avgifterna. Infiytande avgifter böromföras till ett särskilt konto hos riskgäldskontoret och disponeras avriksförsäkringsverket för angivna ändamål. bör dessutomdisponera en rörlig kredit om 100 milj. kr. hos för attkunna klara tillfälliga svängningar i berörda inkomsler och utgifter. Den av mig föreslagna ordningen medför atl de nu gällandelagarna om arbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet samt lill arbetsmarknadsutbildningen bör upphävas ochersättas av en ny lag om arbetsgivaravgift lill arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag. 1 övrigl bör följande riktlinjer gälla för användningen avde medel som flyter in från arbetsgivaravgifterna och för finansieringen av deaktuella verksamheterna. Såväl arbetslöshetsfonden som arbetsmarknadsuibildningsfondenbör lösas upp vid utgången av /81. För arbelsmarknadsutbild-ningsfondenberäknas verksamhelen under innevarande budgelår komma att medföra ett yllerligaremedelsbehov om ca 600 milj. kr. när samlliga utgifter har debiterats. Medelsbehovelavser till övervägande del utgifter för AMU-kurser. av arbelslöshetsfondens behållning bör därför föras över tillanslaget lill arbelsmarknadsutbildning. så att detta behov kan regleras. 1övrigt bör arbelslöshetsfondens behållning få lillgodoförasdel konto hos riksgäldskonloret med vilket, enligt vad jag har förordat,skall vara förenat en rörlig kredil.