prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid min anslagsberäkning harjag utgått ifrån etl besparingsalternativ. Under detta anslag har jag ävenräknat besparingen från anslaget Statliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader. Den sammanlagda besparingen under detla anslag blirsåledes 343(X)0kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 613 budgetenför innevarande budgetår beräknades inga ytterligare medel till detta anslagmed hänsyn till att en slor reservation förelåg pä anslaget. Ökningen /82 blir därför I 200000kr. Jag hemställeralt regeringen föreslår att lill Statliga skolor för vuxna: Utbildningsmaterielm.rn. för budgetärel 1981/82 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till vuxenutbildning m. m. 1979/80Utgift 540904469 1980/81Anslag 558439000 1981/82Förslag 652844000 vuxenutbildning (komvux) omfattar enliglbeslut av riksdag (prop. 1967:85, SU 1967: 117, rskr 1967:277)utbildning som motsvarar ulbildningen enligl läroplanerna för grundskolanshögstadium och för gymnasieskolan. Dessulom finns särskild yrkesinriktadutbildning. Statsbidrag utgår av utgifterna för löner lill lärare ochskolledare. Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (1971:424) om och slalligvuxenutbildning (omtryckt 1980; 530). Förbudgetåren 1971/72-1977/78 beslöt alt antalet undervisningstimmar ikurser på gymnasieskolnivä fick öka med högst jämfört medföregående år. Sedan budgetärel 1978/79 har antalet undervisningslimmar igymnasieskolkurser inte fält öka. Delsamma gäller /81också grundskolkurser, som tidigare inle haft någon sådan begränsning. Utöver bidraget till undervisningslimmar enligttimplanen för varje kurs inom komvux utgår statsbidrag i form av ellschablonlillägg som får användas för stödundervisning, sludiehandledning ochstudie- och yrkesorientering. Schablonlilläggel motsvarar kostnaderna för 25%av antalet undervisningslimmar på grundskolnivå och 10 eller av antaletundervisningslimmar på gymnasieskolnivå beroende på vilket slag av kurs det ärfråga om. Med anledning av prop. (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten, m.m. har fattat elt principbeslut om alldriftbidrag till komvux skall minskas fr.o.m. den (UbU1980/81: 15, rskr 1980/81:120). Frän anslaget bestrids enligl beslut (prop.1976/77: 100 bil. 12, UbU 1976/77: 19, rskr 1976/77: 176) också kostnaderna förgrundutbildning för vuxna (grundvux). Utbildningen är avsedd för vuxna somsaknar grundläggande kunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Varje kommunskall sörja för atl grundvux anordnas i kommunen för den som behöver den.Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (1977:537) 1980/81:100 Bilaga 12 omgrundutbildning för vuxna (ändrad ; 356). Statsbidrag utgår av utgifterna för löner tilllärare och vissa skolledare. Ulöver dettautgår statsbidrag i form av etl schablonlillägg som får användas för information och uppsökande verksamhet,sludiehandledning, studie- och yrkesorientering, studiebesök, kurativainsatser, tolkning samt stödundervisning. Statsbidrag utgår inte förläromedel. Schablonlilläggel motsvarar kostnaderna för av antaletundervisningslimmar. vuxenutbildning (komvux) var /80 anordnad i 276 kommuneroch i 21 landstingskommuner. Särskilda skolenheterfinns under /81 inrättade i 68 kommuner. Antalet särskilda skolenheter i dessa uppgår dä till 80. Antalet kursdeltagare (kd) och undervisningstimmar (utr) framgår avföljande sammanställning. 275 000 2 702000 52400' 885000' 298000' 2 815 000' 60 100' 885000' 321000' 2819000' ' Härtill kommer iyrkesinriktade kurser för arbetslösa: 1978/79 1979/80 "Den offentliga statistiken (SCB) avseende 1979/80 hade ännu ej presenterats näranslagsframställningen gjordes. () räknar med atl antaletkommuner med rätt atl anordna komvuxskall uppgå till 278 budgetåret1981/82. SÖ utgår frånen fortsatt utbyggnad av grundskolkurserna bl. a. därför att tidigare deltagare i grundutbildning förvuxna och svenska för invandrare iökad omfallning kan förväntas efterfråga ulbildningen. SÖ finner det angelägel alt en ökning avgymnasieskolkurserna åler fär ske.Med hänsyn till gällande budgetdirektiv ser sig SÖ dock förhindrad att nuföreslå en ökning av verksamheten. Bland gymnasieskolkurserna torde antalet kurseroch deltagare komma alt öka inom den yrkesinriktade sektorn. Omläggningen av kursutbudet inom yrkesinriktad utbildning till att bli 1980/81:100 Bilaga 12 615 meradirekt arbelsmarknadsinriklai har påverkat rekryteringen. Från en tidigare enbart individbaserad efterfrågan har isamband med kursutbudets förändringen starkare betoning skett av dels arbetsmarknadens behov av utbildning,dels den fördelningspolitiska aspeklen. Rätten till ledighet för studier och det särskilda vuxensludiestödet medförförväntningar på utbildningsmöjligheter, inte minst på daglid. Antalet studerande på dagfid i grupplanerade studier(sammanhållen studiegång) inomkomvux har en betydande omfattning. En skärpning i resurstilldelningenleder enligl SÖ till en hårdareprioritering i kommunernas kursutbud.Erfarenheterna visar all kommunerna prioriterar de grupplanerade kurserna sammanhållna på daglid. Delta kan imindre och medelstora kommuner negativt påverka dem som endasi behöver ettbegränsat anlal ämnen och läser på frilid vid sidan av sitt arbete. Den försöksverksamhet med elappindelade kursersom har pågått /79 har enligt SÖ inneburit ökademöjligheler att anordna kurser i mindrefrekventa ämnen i försökskommunerna. SÖ förutsätter att verksamheten får pågå även under budgetåret1981/82. Den bör också få utökas tillandra kommuner än försökskommunerna. SÖ framhåller att ett ökal anlal sökandekan erhålla önskad utbildning ulan utökade resurser, om utbildning anordnas i form av elappindelade kurser. SÖ finner del angelägetatl sä många studerande som möjligt kan erbjudas utbildning inom de resursramar som kan ställas lillkomvux förfogande. En möjlighet äratt kursdeltagarna komponerar sina studier mera efter vuxnas behov än efter deriktlinjer som gäller för ungdomsskolan. Får kommuner anordna utbildning inom ramen för syslemel medelappindelade kurser, bör SÖ få i uppdragatt tillsammans med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) fastställa hurolika studievägar inom komvux skall betraktas ur behörig-helssynpunkt. För ungdomsskolan föreslår SÖ enförsöksverksamhet med samordning ochetappavgång på ekonomiska linjer. Även inom komvux föreslås en sådanförsöksverksamhet. Den förutsätts ske inom befintliga ramar. SÖ föreslår på nytt att inbyggd utbildningförsöksvis får införas i komvux.Atl denna arbetsform saknas inom komvux ulgör ett svårt hinder för yrkesverksammavuxna som önskar genomföra studier i sådana ämnen, där ulbildningen kan anordnas endast i form av inbyggd utbildning.Tilldelningen av antaletundervisningslimmar bör därvid reduceras i den omfallning som kostnadsmässigtmotsvarar ersättningen tillföretaget/inslitutio-nen. Komvux har nått nya målgrupper bjand invandraregenom atl grupper med undervisning påfinska får anordnas pä försök. SÖ föreslår alt försöket får utvidgas till all omfalta även grundskolkurser på andra språkän finska. Med hänsyn lill budgetdirektiven avslår SÖ frånatl föreslå att kurser fär påbörjasmed lägst fem deltagare dels för socialt handikappade som t. ex. 1980/81:100 Bilaga12 616 missbrukargrupper,dels för intagna på anstalter av annan typ än kriminal-vårdsanstall. SÖ framhåller att det finns starka skäl att anta attantalet deltagare i grundutbildningför vuxna (grundvux) kommer att ökakraftigt . Antalet deltagare och undervisningstimmar redovisasi följande sammanställning. Beräknat Beräknat 1978/79' 1979/80' 1980/81 1981/82 Anlal deltagare 4400 5 800 6800 7400 Antal undervisnings timmar 586000 770000 900000 980000 ' Källa: SÖ:s specialundersökningar och mars1980. Offentlig undervis-ningsslatisiiksaknas f. n. för skolformen. atl försöksverksamheten med elappindelade kurser fårfortsätta under /82 och all SÖ tillsammans med UHÄ fårfastställa hur olika elappindelade studievägar skall betraktas urbehörighetssynpunkt, att försöksverksamhet med samordning och etappavgång påekonomisk linje får införas, attinbyggd utbildning får införas försöksvis, alt försöket med undervisning på främmande språk vadavser grundskol-kuvsev utvidgas till att omfatta även andra språk än finskasamt att etl belopp av 669617000kr. anvisas underförslagsanslaget Bidrag till vuxenutbildning m.m. för budgetåret1981/82. SÖ har med skrivelse överlämnatrapport om under-visningpåfinska inomkommunal vuxenutbildning, en utvärdering av försöksverksamhet under läsåret1979/80. Försöksverksamhet med undervisning på finska bedrivs sedan läsåret1976/77 i ett antal grundskol- och gymnasieskolkurser i kommun.Försöket utvidgades med ell antal grundskolkurser i ytterligare femkommuner. Undervisningen skall, förutom atl ge kunskaper och färdigheter iresp. ämnen, även syfta till aktiv tvåspråkighet bland deltagarna. SÖ har iuppdrag atl följa och utvärdera denna försöksverksamhet. Den under läsåret1979/80 genomförda utvärderingen visar bl. a. all den finskspråkigautbildningen för övervägande delen av deltagarna var en förutsätlning förstudierna. anger att de är helt beroende av undervisning på hemspråket, 9%är tveksamma och anser sig inle vara beroende av del. Även den sistnämndagruppen anser alt det är positivt och att de har möjlighet att göra sig självabättre rättvisa med undervisning på finska. Utvärderingen av försöket harenligt SÖ visat att verksamheten har utfallit mycket väl, men all en delproblem återstår atl lösa innan slutlig ställning kan tas till en permanentningav verksamheten. Under /81 deltar ylterligare några kommuner idenna försöksverksamhet. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 617 SÖ har med skrivelse den 15 september 1980överlämnat en rapport över försöksverksamhetinom komvux med elappindelade kurser under budgetåret1979/80. Del samlade intrycket av /80, som var försöksverksamhetens andra år, är enligt SÖ attdeltagande lärare, kursdeltagare ochskolledare bedömer verksamheten myckel positivt. Under /81 genomför SÖ tillsammans medpedagogiska institutionen vidUppsala universitet en total utvärdering av försöket. SÖ har med skrivelse den 20 oktober 1980överlämnat en redovisning av hur den extra skol ledarresursen om 174 veckotimmars nedsättning av undervisningsskyldighelenhar ulnytljals inom komvux budgetåren 1978/79och 1979/80. SÖ konstaterar sammanfattningsvis all den exlra skolledarresursen troligen har haft del i den, iförhållande lill andra kommuner, kraftiga ökningen av antaletundervisningslimmar som har ägt rum iförstärkningskommunerna (mot i riket som helhet). Ökningen fördelar sig tämligen jämnt bland allakommuner som fått del av förstärkningenoberoende av storlek. undantag utgör de allra minsta kommunerna.Vidare konstaterar SÖ atl det tycks finnas ett samband mellan storleken på skolledarnas nedsättning avundervisningsskyldigheten och tillväxteni komvux under samma lid. SÖ framhåller avslutningsvis alt redovisningen bör behandlas med storförsiktighet, då den endast bygger på erfarenheter från knappt tre terminer ochfrån en verksamhet i sitt initialskede. SÖ har med skrivelse den 27 oktober 1980överlämnat en rapport över en uppföljningunder av verksamheten med grundutbildningf ö r v u X n a. Av rapporten framgår bl. Uppföljningen har bestått av dels entotalundersökning i samtliga kommunerom undervisningstimmar, deltagare och undervisningens organisation, dels en enkätundersökning lill skolledare i70 kommuner (besvarades av 68), dels en enkät till elt urval av lärare och dellagare i 45 kommuner(svarsfrekvens ). Vid bearbetningen har svaren vägts sä attenkätresultaten skall kunna bedömas som representativa för helaverksamheten. Totalundersökningen visar all grundvux i mars1980 bedrevs i totalt 209 kommuner,av samtliga. Vid insamlingstillfällel (vecka 10) deltog 5881personer, varav var svenskar. Totalt har deltagarantalet ökal sedan motsvarande vecka 1979 , medanantalet svenska deltagare ökal med . De största språkgrupperna blandinvandrarna var nu turkiska,spanska, grekiska, finska, arabiska och serbokroatiska. Deltagare med assyrisk/syriansk bakgrund utgjorde lolalt26% av invandrarna. Deltagare frånövriga utgjorde en mycket stor grupp, förmodligen med kinesiskaoch thailändska som hemspråk. Organisationen av grundvux har inle förändratsnämnvärt frän föregäende år. Andelen deltagare i enskild undervisning och ismågrupper tenderar dock alt minska. 1980/81:100 Bilaga 12 618 Av skolledarenkäten framgår bl. a. allskolorna/kommunerna har informerat andra myndigheter och organisationer omgrundvux i relativt slor omfattning. Slora kommuner har informerat mest, medaningen information alls skett inågra kommuner som saknade grundvux. En mindre del av ' kommunerna bedrevuppsökande verksamhet i samarbete med fackliga organisationer ellerinvandrarorganisationer. Samarbete för atl rekrytera och genomföra utbildning med framför allt sociala myndigheter varrelafivt vanligt, framför allt i slörre kommuner. Lokalproblem var klart påvisbara i en slor del avkommunerna. Uppenbarligen synes de slora kommunerna inte ha tillräckligt medlokaler för en utvidgad verksamhet. Anmälda deltagare slår i kö för all beredasplats i undervisning i totalt avkommunerna, dock mest i större kommuner. Skolledarna uppgav ienkäten antalet lärare inom grundvux lill ungefär I 700. Rekryteringen av lärare vållade i en del fall problem, särskiltnär del gäller lärare för attundervisa invandrare pä hemspråket och svenska lärare med erfarenhet avvuxenutbildning. Nästan alla skolledare har ert'arenhet avstudieavbrott bland deltagarna. Deflesta uppgav alt skolan följer upp dem som avbrutit för att få dem altåteruppta studierna. Flera deltagare i grundvux har gått vidare till andra studier, främst vid AMU men också ikomvux. Knappt hälften av skolledarnauppgav all kursdeltagarna har haft problem vid övergängen. Skolledarna tror alt del framlida behovet avgrundvux är stort. De flesta påpekade dock att behovet bland svenskarförmodligen är slörre än bland invandrare. Av lärarenkäten framgår all av lärarna inomgrundvux var svenskar och invandrare. Två tredjedelarav lärarna har angett någon form av samarbete (ex. annan lärare, syo, kurator), medan var tredje arbetade ulan samarbetemed andra. Samarbetet mellan lärarna inom grundvux och inom mottagande utbildningar(komvux, AMU) var relativt dåligt. Enligt dellagarenkälen var del vanligaste sättetatt fä information om grundvux genombekant eller anhörig och arbetsförmedlingen. För svenska deltagare hartidningar och TV varit mycket viktiga informationskällor, i synnerhet för svenskar som deltar i enskildundervisning. Deltagarnas tidigare skolutbildning varierademycket. Majoriteten av de svenskadeltagarna hade grundskola bakom sig, de flesta dock avbruten sådan. Ungefär enfjärdedel hade endast folkskola. 1 invandrargruppen saknade heltskolutbildning och hade lidigare skolgång. Hälften () av invandrarna hade lidigaredeltagit i undervisning i svenska för invandrare hos olikautbildningsanordnare. 1 ett avslutande kapitel i rapporten belyser SÖsärskilt några utvecklingstendenser och problemområden inom grundvux. Gällande inlagningsbestämmelser, nämligen atl densom har kunskaper och färdigheter över medelnivån för årskurs 4 ej färantas lill grundvux. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 619 innebär problem för en inteobetydlig grupp, främst svenskar, som avser attdelta i kompelensinriklade studier. Många svenskar har kunskaper och färdigheter som motsvarar delar av mellanstadietmen som är otillräckliga som grundför studier på högstadienivå inom komvux. Utvecklingen inom grundvux torde ha påverkals avden information som gjorts lokalt ochcentralt . Mänga olika myndigheter och organisationer fungerar som kanaler förinformation till blivande deltagare. Framkomstvägarna är här uppenbarligen slörrei kommuner med omfattande grundvux än i kommuner där verksamheten har litenomfattning. Tänkbart är atl kommunens intresse för att sprida kännedom om ulbildningen delvis fär ses i relation tillvilka resurser som resp. kommun anser sig kunna ställa tili förfogande. De resursproblem som skolledarna pekat på ärfrämst bristen på lokaler. Inte heller barntillsyn finns alt tillgå i denomfattning som skulle erfordras. SÖerinrar dels om att, som framgår av budgetpropositionen 1980, barnpassning är en angelägenhet, dels om attriksdagen i anslutning till prop. 1979/80:90 har beslutat att statsbidrag intelängre skall utgå lill byggande av skollokaler eller förhyrnin sådana. SÖ konstaterar också att del är viktigt atluppläggningen av undervisningen kontinuerligt utvärderas och förändras undermedverkan av kursdeltagarna. Därvid bör bl. a. uppmärksammas frågor som rörantalet lek-fioner och successiva förändringar av gruppernassammansättning. Vidare menar SÖ all behovel av undervisning på hemspråket ärotillräckligt tillgodosett inom flerlalel språkgrupper. Även undervisningen i samhälls-och naturorientering tycks varaeftersatt. SÖ erinrar om alt etl FoU-projektpågår sedan budgetåret1979/80. Antalet deltagare som fortsätter att studeraefter genomgången grundvux kommerall öka betydligt . Det krävs ett noggrant studium om när övergång är lämplig för atl undvikamisslyckanden för dellagarna. Inomgrundvux bör deltagaren också förberedas för övergång till studier med en annan uppläggning. Allt fler bland invandrarna har behov av mycketlång utbildning. Insatser måstegöras för atl undersöka hur undervisningen kan förbällras för dessadellagare och också för att följa upp de deltagare som avbryter studierna. Lärargruppen inom grundvux har en myckelvarierande bakgrund. SÖ erinrar omatt SÖ i en skrivelse lillregeringen angående lärarutbildningar för invandrarundervisning har tagit upplärarfrågan inom grundvux, främstvad gäller lärare pä hemspråket. Förslag rörande lärare som undervisarinvandrare på svenska behandlas dock inte. Lärarfrågan inom grundvux är således inte slulligl belyst isamband med nämnda skrivelse. Flera faktorer pekar enligt SÖ på etl stort behovav samarbete mellan lärarna inom grundvux och med lärare i andra utbildningar.Sådanl samar- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 620 betesynes dock inte ha någon slörre omfattning. SÖ konstaterar att insatser behövslokalt, regionall och centralt. Behov av särskilda läromedel för utbildningen harframkommit. Behoven är oftast inte klart preciserade. De läromedel som nubörjar las fram bedöms positivt. Alla behov kan inle läckas med förproduceradeläromedel. Vissa läromedelsbehov kan kanske tillgodoses genom servicemalerialför lärarna med råd och information hur undervisningen kan läggas upp. Inför en väntad fortsatt ökning av grundvux behövsytterligare kartläggning av såväl organisatoriska problem som möjligheter attrekrytera målgrupper, bl. a. med tanke på kommunernas olika svårigheter attklara undervisningen, konstaterar SÖ avslutningsvis. Komvux-ulredningen (U 1978:04) har med skrivelse den 28oktober 1980 överlämnat förslag till läroplanför komvux. Förslaget ulgör enligtkommittén etl försök alt anpassa nya läroplan till komvux (prop.1978/79: 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Med skrivelse har SÖ redogjort förav SÖ lämnade medgivanden om undantag från bestämmelsen atl organisatoriskt anknyta grundvux till komvux. Fyrakommuner hade fält sådanl medgivande för /80 och ylterligareen kommun till utgången av . 1 proposition (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten, m.m. föreslog jag, under hänvisning till vad statsrådetMogård hade anfört i fråga om bidragen till driften av grundskolor ochgymnasieskolor, atl även statsbidraget lill den kommunala vuxenutbildningens(komvux) grund- och gymnasieskolkurser skulle begränsas. Jag förordade altendasi av statsbidraget skulle ulgå. Av besparingen borde enligl miltförslag användas för slöd till kommuner med särskilda behov. Jag anmäldemin avsikt att återkomma beträffande den närmare utformningen av förslagel. Riksdagenhar lämnat sill principiella godkännande av propositionens förslagsåvitt avser komvux (UbU 1980/81: 15, rskr 1980/81: 120). Jag vill erinra om vad statsrådet lidigare i daghar föreslagil om en tvåprocentig besparing av statsbidrag lill driften avgrundskolor och gymnasieskolor. Statsbidrag till komvux utgår delvis enligtsamma regel-syslem som gäller för driftbidrag tillgymnasieskolan. Mol den bakgrunden är det naturiigt att knyta an lill vad somföreslås för gymnasieskolans del belräffande den tväprocentiga besparingen. Föreskrifter om statsbidrag till driften avgrundskolkurser, gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktade kurser ikomvux finns främst i förordningen (1971:424) om och slalligvuxenutbildning (omtryckt 1980:530). 1 81 § finns föreskrifter om statsbidragfill lönekoslnader och vissa socialförsäkringsavgifler avseende rektor vidsärskild skolenhet för komvux samt studierektor och lärare vid komvux. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 621 saslill vissa bestämmelser om statsbidrag lill motsvarande kostnader för personalvid gymnasieskolan. Jag anser all statsbidrag enligl 81 §, dvs. till driften avsamtliga kurser i komvux, bör omfattas av den ivåprocenliga besparingen. Beträffandekostnader för lärare vid skolväsendet i kommunen finns föreskrifter omstatsbidrag i 23 § förordningen (1975: 337) om tjänster som lärare vidskolväsendet i kommun. Även i denna paragraf hänvisas lill vissa bestämmelserom statsbidrag till motsvarandekostnader vid gymnasieskolan. Om tjänstgöring vid annan skolform än komvuxingår i tjänsten, fördelas kostnaderna i förhällande till tjänstgöringens omfattning i varje skolform. Ävenstatsbidrag enligt denna paragraf bör omfattas av den tväprocentiga besparingensåvitt gäller kostnader för lärares tjänstgöring inom komvux. Följande statsbidrag bör också omfattas av dentväprocentiga besparingen; statsbidrag till kostnader försocialförsäkringsavgifler lill tilläggspensioneringen för rektor, studierektoroch lärare (enligl särskilda bestämmelser), statsbidrag för särskild skrivningsvakl vidobligatoriska prov och statsbidrag till självinstruerande material m. m. ivissa fall (enligl 82 S vuxenutbildningsförordningen), statsbidrag i form av schablonlillägg förstödundervisning, sludiehandledning saml studie- och yrkesorientering (enligl85 a § vuxenutbildningsförordningen). De statsbidrag som enligt 84 §vuxenutbildningsförordningen utgår till tekniska stödåtgärder för handikappadeelever i komvux bör däremot inte omfattas av besparingen. Det tekniska tillvägagångssället vid genomförandel avden tväprocentiga besparingen av statsbidrag till komvux bör enligt min meningi princip överensstämma med vad som enligt statsrådet förslag kommeratt gälla beträffande bidrag lill driften av gymnasieskolor. Jag förordar attnedskärningen görs av (), där rekvisition sker, och att denavser bidrag för tid fr.o.m den . Beräkningen av reducerat lönekostnadspälägg bör grundaspå belopp som återstår sedan de har frändragits. Jag har beräknat atl den tväprocentiga besparingen avstatsbidrag fill komvux motsvarar ett belopp av . Som jag redan harnämnt innebär beslut att av del inbesparade beloppet, dvs.2642000 kr., skall användas för stöd tillkommuner med särskilda behov. Motsvarande skall enligl vad statsrådet har föreslagil gälla för och gymnasieskolan. Hon harföreslagit att del skall inrättas ett särskilt anslag för denna resurs förgrundskolan och gymnasieskolan. För komvux del ser jag ingen anledning allföreslå ell särskilt anslag, utan medel för detta ändamål bör beräknas underförevarande anslag. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 622 Jag föreslår all beloppet ställs tiJI SÖ:sförfogande för atl efter SO;s bedömningkunna användas för bidrag lillkommuner och landstingskommuner, som har särskilt behov av stöd förkomvux eller grundutbildning för vuxna (grundvux). Exempel pä förhållanden, som kan innebära behovav exlra stöd för komvux och som SÖdärför bör kunna beakta, är en hög andel av prioriterade kurser, dvs.yrkesinriktad utbildning och utbildning i naturvetenskapliga och lekniskaämnen, samt en hög andel elever ur prioriterade målgrupper, I.ex.arbetslösa, handikappade, invandrare och socialt utsatta personer.