prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — De förslag kommittéerna lägger fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser. innebär, all om kostnadskrävande förslag läggs fram, måstesamtidigt visas hur förslagen kan finansieras genom besparingar i form avrationaliseringar och omprövning av pågående verksamhet. Sammanfattningsvis har detta givit följanderiktlinjer för all bedöma lämpliglokaliseringsort: I första hand bör lokalisering till en ort utanför eftersträvas, eftersomman i fidigare riksdagsbehandling ansett del vara fråga om en ny verksamhet.Lokalisering kan emellertid ske lill om del kan visas all hänsynen till verksamhetens art och kontaktbehov kräver det. Därtill kommer kravet attde ökade nettokostnaderna, som imånga fall kan vara förenade med lokalisering utanför Slockholm, måsle rymmas inom ramen för befintligaresurser. Utredningen har mot bakgrund av delta vidgat sittarbete och även undersökt gränsdragningen mellan institutet och AMS. Del harinneburit en diskussion och analys avinstitutets uppgifter och organisation. Ulredningen föreslär därefter en helhetslösning som på rimligt sätt skallkunna tillgodose såväl deregionalpoliliska riktlinjerna för planering av statlig verksamhet, som deslatsfinansiella kraven när del gäller all lösa utvecklings- och utbildningsuppgifterna inom denyrkesinriktade rehabiliteringen. Dellaförslag innebär dels en förändrad inriktning och organisafion av institutet,dels en lokalisering utanför Slockholm. 2.1 Institutets uppgifter oeh organisation Utredningen framhåller all förutsättningarna förinstitutets lokalisering harförändrats under behandlingen av frågan, eftersom regering och riksdaggav institutet mer begränsade arbetsuppgifter än vad som föreslagils avsysselsältningsulredningen och NYR. Verksamheten skulle inriktas på praktiskmetodutveckling inom arbetsmarknadsverkets område och avgränsas fränden arbetsmarknadsforskning, som ulförs av andra organ. De tre professurer somNYR föreslog blev därför inte inrättade.Personalutbildningsuppgifterna gavs däremot ökad betydelse. Dettainnebar, all behovel av nära kontakter med AMS Prop.1980/81:100 Bilaga 15 206 komall bli mer dominerande, eftersom institutets verksamhet måste samordnasmed den metodutveckling och personalutbildning som bedrivs inom verkel i övrigt. Detla får konsekvenser förlokaliseringen av institutet. Det innebar vidare atl avgränsningen mellan AMSoch inslilulel blev mera oklar. Del lilläggsdirektiv som utfärdals angåendefinansiering av reformer har förutredningens del inneburit all ökad uppmärksamhet ägnats effektiviteten och dimensioneringen av den planeradeorganisationen. Utredningen hardärvid funnit atl en klarare fördelning av ansvarel mellan AMS och institutetmåste ske. Därtill kommer att utredningen mot bakgrund av allmänt kända erfarenheler ser slora risker fördubbelarbete och därmed ökade kostnader med den planeradeorganisationen. En fackenhet inom AMS kommer all ha ansvar förarbelsmarknadsinsfi-tulen () F.n. finns ett provisoriskt Ami-kansli som lill stor del svarar för denverksamhet som skulle ha åvilat del cenirala inslilulel. Del torde bli mycketsvårt all undvika alt del pä detta område inom AMS krävs resurser som blir "överlappande" elleren ren dubblering i förhållande lill del centrala institutet. Riskenhärfor ökar vid en lokalisering utanför Stockholm.Institutet och dess anställda måste ha uppgifter som är klart fastställda. Sådana klarlägganden förutsäller enviss formalisering av beslut, uppdrag och resursfördelning. Mot bakgrund av detta föreslår utredningen enändrad fördelning mellan AMS ochinslilulel av arbetsuppgifter och ansvar. Den innebär, att de av institutetsarbetsuppgifter som närmasl anknyter lill AMS, överförs dit. AMS skulle härigenom svara för den del avutvecklingsarbetet som ansluterlill den löpande verksamheten. Pä AMS skulle bl. a. ankomma ansvar för alt verksamheten vid arbetsmarknadsinstitutenföljer de bestämmelser som finns för arbetsmarknadsverket liksom för ,frågor om resursanvändning ochutarbetande av anvisningar (melodfrågor). Metodutveckling och personalutbildning har nära samband.Genom utbildning av de anställdaöverförs utvecklingsarbetets resultat lill praktisk tillämpning. Ulredningen föreslår därför allhuvudansvaret för personalutbildningockså överförs till den enhet inom AMS, som har ansvar för arbetsmarknadsinstitutensverksamhet. Ulredningen föreslår all totalt 15 tjänsteröverförs lill AMS av de 38, som ingår i den av beslutadeorganisationen. Del gäller tjänsterna för personalutbildning samt fem av 15handläggartjänster för metodutvecklingjämte en av kansliljänslerna. Med denna uppbyggnad av administrativa och planerande resurser hos AMS skapasenligl ulredningen bättre förulsällningar för elt fristående insfitut. Institutets uppgift bör vara mer kvalificerade ochlångsiktiga utvecklingsuppgifter. Det bör byggas upp av de återståendetjänsterna för metodutveckling, vilkel innebär tio handläggartjänster,fyra assislenlljänster samt tjänst förinstitutionschef. Däremot bör tjänsten som chef för metod- 1980/81:100 Bilaga15 207 1 stället bör en Ijänsl som biträdande insfitutionschef finnasmed huvudansvar för utbildnings- och administrativa frågor. Utredningenföreslår att lokalisering sker i anslutning lill annan verksamhet inomarbetsmarknadsverket, så atl man kan repliera på befintliga resurser föradministration. Kansliresurserna bör då kunna begränsas till tre nya tjänster.Delta innebär sammanlagt högst 19 tjänster. förslag innebär all sammanlagt 34 av 38 beslutadetjänster las i anspråk. De medel som därigenom inbesparas bör kunna utnyttjasför all läcka merkostnaderna för en lokalisering lill den ort ulredningenföreslår. Någon ändring av institutets administrativa förhållandelill arbetsmarknadsverket eller belräffande dess ledning finner ulredningeninle anledning föreslå. Som lidigare beslutats bör inslilulel ha ensjälvständig ställning inom arbetsmarknadsverket och ledas av en särskilddelegalionslyrelse. Utredningen vill här peka på möjligheten all delegalionsslyrelsenfår ersätta den nuvarande arbetsvärdsdelegalionen och därigenom även ges insyni och inflytande över allt det väglednings- och rehabiliteringsarbete sombedrivs inom arbetsmarknadsverket. Av 24 remissinsianser har 22 inkommit med yllrande. Avde 16 som yttrat sig om institutets uppgifter och organisation har något mer än hälften tillstyrktutredningsförslaget, bl. a. SAMN, ASS, SÖ, , ,i och i . Förslagel har avstyrkts av de övriga remissinstanserna,däribland AMS, , länsstyrelserna i och länsamt handikapporganisationerna. Samtliga anser all NYR:s förslag bordeförverkligas i stället. Utredningens förslag om ändrad ansvarsfördelningmellan AMS och institutet av arbetsuppgifter m. m. har kommenterats av eltanlal instanser. Enligl SÖ, som tillstyrker förslagel, är en renodling avinslilulels arbetsuppgifter pä del sätt som föreslås positiv och medför altinstitutet inle har krav på sig alt ha direktkontakt med samtligaarbetsmarknadsinstitut. RFV tillstyrker förslagel med förhoppning att detskall leda lill atl kraftfulla insatser görs för atl förbättra de handikappadessituation på arbetsmarknaden, vilket bl. a. kan minska behovel av stödåtgärdergenom . Länsstyrelserna i och m. fl. ärförvånade över all ändrad ansvarsfördelning föresläs och finner utredningensmotivering för atl ta upp organisationsfrågan märklig. Man anser inle all delvisat sig nödvändigl ompröva det redan fattade beslutet om institutetsuppgifter och organisation. /SR befarar att organisationsförslaget kommeratt leda fill all institutet inle kan fä elt samlat grepp över fältorganisationenoch alt sambandet mellan utvecklingsarbete och utbildning blir upplöst. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 208 serdel allvariigt atl ulredningen haft andra utgångspunkter än sysselsältningsulredningenoch NYR och att förslaget i sin helhet innebär en nedrustning avutvecklingsresurserna för yrkesvägledning och samordningsfrågor. 1 ulredningen föresläs alt ansvar för meloduppgifter och personalutbildningöverförs lill AMS. Några instanser har tagit upp detta i sina yttranden, bl. a.Landstingsförbundet och , som säger att detta kan underlätta den vikligakontakten med andra myndigheter. i län avstyrkerförslaget och framhåller alt en intimsamverkan mellan metodutveckling och personalutveckling är nödvändig för atlsamhället skall kunna dra nytta av erfarenheterna från. metodutveckling.SACO/SR anser atl förslagel innebär all aktiva metodutvecklingsresurser övergårtill administration och hävdar atl de administrativa resurser som finns inomAMS borde kunna ulnylljas utan åderlåtning av institutet. 1 ulredningen föreslås institutet arbeta med långsikliga utvecklingsuppgifter.Detla tillstyrks av i , som knyter ihop förslaget medinslilulels lokalisering och säger alt en inriktning mot mera långsikligautvecklingsuppgifter gör att möjligheterna att lokalisera institutet lillregionalpolitiskt motiverade orter bör vara mycket goda. /SR avslyrkerförslagel och menar alt det medför att möjlighelerna till decentralisering avulvecklingsarbelel lill arbetsmarknadsinstituten reduceras i och med att dekonkreta arbetsuppgifterna kommer att läggas på institutet och kontakterna medfältorganisationen försvagas. Utredningens förslag all totalt 15 tjänster övertors till AMS av de beslutat tillstyrks av SAF som ocksä ser med tillfredsställelse attutredningen funnit del möjligt atl reducera antalet tjänster totalt från 38till 34. Förslaget avstyrks av bl. a. i län, som anser allöverföringen lill AMS av samtliga föreslagna tjänster för personalutbildningkraftigt skulle minska institulets möjligheter alt verka för en förnyelse avden yrkesinriktade rehabiliteringen. Utredningen betonar att inslilulel bör ha en självständig ställning, vilkel inteinnebär någon ändring i förhällande till tidigare förslag. par instanserhar kommenterat delta, bl. a. i , som anser alt delfinns slor risk om inslilulel bantas - alt del inle på elt tillfredsställandesätt kan fungera som en gentemot AMS självständig enhet. ärinne på samma linje och säger all det är av slor vikt atl insfitutet får ensjälvständig ställning under AMS huvudmannaskap. Ulredningen slär fast vid att institutet skall ledas aven delegations-styrelse inom AMS. Utredningen pekar isammanhanget på möjligheten alt denna delegation får ersätta den nuvarandearbetsvärdsdelegalionen. Ingen av de instanser som kommenterat detla är positivlill denna möjlighet. Förslaget avstyrks bl. a. av AMS och /SR. /SRframhåller all delegationsstyrelsens insyn och befogenheter därigenomväsentligl 1980/81:100 Bilaga 15 209 skullereduceras och institutets fristående karaktär och utrymme för egna prioriteringarinom ramen för anvisade medel stoppas. DHR anser det nödvändigt att ge institutet en ledning som germöjlighet till insyn och inflytandeoch förordar atl institutet leds av en självständig styrelse med representanterfrån bl. a. DHR. Även LO är tveksam lill en samordning mellan instituletsstyrelse och arbetsvärdsdelegalionen på grund av att institutets styrelse dåblir så slor, atl den förmodligen inte kan fungera smidigt. Den huvudfråga som utredningen enligt sina direktivhar sökt besvara gäller förutsättningarna för och konsekvenserna av enlokalisering utanför . , , , och harföreslagits som lokaliseringsort för institutet. har ocksåKarlskrona aktualiserats för lokalisering.Karlskrona har dock inle behandlats av utredningen. Beträffande övriga orter har ulredningen bedömtdem utifrån följande aspekter: a) Samarbete och kontakt med AMS.En lokalisering utanför medför vissa ölägenheter för AMSsåväl som för institutet. Vilka och hur stora dessa ölägenheter blir beror lillväsenllig del på om institutet ges ekonomiska resurser för att delta i arbeteoch överläggningar på styrelsen i den omfattning som krävs för etl välfungerande samarbete. b) Anknytande verksamhet. lokaliseras pä en ort där del finns anknytande verksamhetkommer delta sannolikt alt ha en positiv effektpå personalrekryteringen och därmed även på verksamheten. c) Samarbete och kontakt medarbetsmarknadsinstituten. Den del av institutets verksamhet som gäller försökm.m. skall föriäggas lill runl om i landel.Institutet är därför beroende av all ha ellcentralt läge i förhållande lill flertalet . a) bedöms , Karislad ochGöteborg vara bättre som lokaliseringsort än övriga orter om man utgårfrån kostnaderna för alt hälla kontakt med AMS. b) bedöms , och vara bällre än de övriga orterna. Utredningen anser alt förekomsten avanknytande verksamhet är av så slorvikl atl t. ex. som saknar sådana verksamheter inte bör komma i fråga om lokaliseringsort före de övriga.Göteborg och Karislad anses relativtlikvärdiga ur kommunikafionssynpunkl. Däremot har den anknytande verksamheten iGöteborg en helt annan karaktär och omfallning än i . OcksåUmeå har i detla avseende klara försteg i förhällande till Karislad. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 210 c) bedöms vara bästa lokaliseringsort. analys av alternativen och i förhållande lillStockholm befanns vara den minst lämpliga orten ur kommunikationssynpunkteftersom avståndet till de flesta är mer än ochantalet närbelägna institut litet. Utredning har besökt de olika orterna för all studerade praktiska förutsättningarna för lokalisering till orten vad gäller tillgånglill lämpliga lokaler, bosläder, barntillsyn m.m. Den har söktkartlägga vilka verksamheter med anknytning till institulets uppgifter somfinns på orten, avståndet lill övriga ochkommunikationerna lill dessa. Entabellarisk uppställning av utredningens kartläggning visar följande: a. AID dokumen- nal som redan har bostad tationssystem) ASS: arbetsmedicin : handikappforskning. SU: professor i ar-betspsykologi. KTH: linje för arbelslivsfrågor. Vissa problem med tågresor till Syd- och Flyg lill Sth och Gbg, , . Högskolan, miljö- och naturvelarlinje (arbetsmiljö och miljöskydd) SIPU:s regionkonlor. CTH:prof. i arbetsvetenskap. : prof.i arbetsmarknadssociologi. Soc-högskolan: prof. i socialt arbete Nord. med Bibi-högskolan i om utredn. 1980/81:100 Bilaga15 21 + bioteknologi (bl.a. surser men har viss verksamhet inom arb.-miljö och omsorgsverksamhet. Univ: utbildn. forskning med admin.. högskola: Medicinsk högskola, avd för yrkesmedicin. rett, skyddad verk- Anm: Lasarett och torde finnas pä flera Utredningens förslag är att institutet lokaliseras tillGöteborg. Som skä| för sitt ställningslagande anför ulredningen atl ärden ort som är fördelaktigast ur kommunikafionssynpunkl vid lokaliseringutanför . Denna lokalisering medför ringa merkostnader för kontaktmed . har ett kommunikationsläge som i koslnadshänseende ärjämförbart med Slockholm. Däremot beräknar ulredningen alt ökade kostnader förkontakt mellan del centrala institutet och uppgår tilluppskattningsvis . Delta behov av ökade resurser uppvägs avden besparing som utredningen föreslår. Vidare finns i en rad aktiviteter som ansluterlill institutets uppgifter och som kan få betydelse för dess utveckling. Föratl säkerställa atl dessa möjligheler las till vara bör delegationen övervägaatt upprätta ell samarbelsorgan mellan och () och institutet. Detta bör bl. a medverka till att främjaforskning pä för institutet viktiga områden inom och . Försådan forskning kan resurser frän arbetarskyddsfonden, EFA m.fi.forsknings-finansierande organ tas i anspråk. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 212 Åtta remissinsianser har tillstyrkt utredningensförslag alt lokalisera insfitutet till , bl. a. SAMN, ASS, SÖ och RFV.Tolv instanser har avstyrkt förslagel. Av dessa anser nära hälften atlregionalpolitiska motiv bör vara avgörande för var institutet skall placeras.De övriga förordar Slockholm som lokaliseringsort. Dit hör bl. a AMS, som pekarpå de betydande fördelar en lokalisering lillStockholm innebär. är av samma mening, likaså TCO, som menaratl del provisoriskt inrättade Ami-kansliel har visat atl verksamheten måslebedrivas i myckel nära anslutning till AMS. SACOISR kan ej acceptera enplacering utanför Slockholm med oförändrad medelstillgäng i ett skede avuppbyggnad dä behöver allt slöd den kan fä - och anser atlhela utredningsförslaget innebär en nedrustning av utvecklingsresurserna förvägledning och rehabiliteringsarbete. Några av de instanser som förordat Slockholm som bästalokaliseringsort kan emellertid godta som näst bästa ort. a. AMSoch LO säger, atl fyller del nödvändiga kravet på goda kommunikationer.SACO/SR och TCO kan acceptera en lokalisering lill under förutsältningatt institutet bevaras intakt och erhåller den självständiga ställning och deresurser som NYR föreslog saml alt ökade resekostnader täcks av ökadmedelstilldelning. Ulredningen har inle lagt regionalpolitiska aspektervid sitt val av lokaliseringsort, vilket väckt stark kritik framför allt frånde regioner, som varit akluella i debatten om lokaliseringsort. Etlhuvudargument som anförs mol förslaget av länsstyrelserna i ochVästerbottens län m.fl. är all en lokalisering lill en storstadsregion inlesvarar mol de krav som kan ställas på en aktiv regionalpolitik. iVärmlands län anför liknande synpunkler och ifrågasätter om inle ulredningenöverskridit sina befogenheter då man pä grundval av det begränsade material somframtagits - utan alt värdera de regionalpolhiska effekterna - föreslagilGöteborg som lokaliseringsort. De remissinstanser som lämnat regionalpoliliskasynpunkler har framför allt betonat hur ogynnsamt näringslivets struktur slårpä olika orter saml den slora betydelsen varje tillskott på arbetsmarknaden harför regionen i fråga. i län påminner om att de inte harfått den utlovade kompensationen för förlorade arbetstillfällen i samband medflygflottiljens nedläggning. i påminner om utfästelserfrån statsmakternas sida till förmån för sydöstra då omlokalisering avslalliga verk har diskuterats. par remissinsianser har i sammanhanget uttryckt oroför atl ett strikt regionalpolitiskt tänkande skall fä negativa effekter, bl. a.DHR, som beklagar att regionalpoliliska aspekter och besparingssynpunkleromöjliggör de fria forskningsresurserna. val av lokaliseringsort bedömdes kommunika- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 213 ti o n e r n a vara av slor vikt. Mot detla synsätt protesterar flera remissinstanser.Länsstyrelsen i län säger all om underkänns därför all andra orter har bättre kommunikationeroch mer differentierad offentligsektor, försätts i en ond cirkel som innebär att aldrig kan fånågon slallig verksamhet. i är inne på samma linje och säger all om någon somhelst slallig verksamhet skall kunnalokaliseras lill måste man vara beredd all la pä sig vissa dyrare resekostnader. iSkaraborgs län anser all Skövdemyckel väl klarar en jämförelse med ur kommunikationssynpunkt ochpekar på all ulredningen visat alt merkostnaden för resor till lägst vid en lokalisering lill . En annan viklig aspekt vid utredningens val avlokaliseringsorl var förekomsten av institutioner med likartadverksamhet på orten i fräga. Flera instanserhar anslutit sig till utredningens mening all anknytande verksamhet är av slor belydelse för all institutet skallkunna fullgöra sina uppgifter. SÖ, SAF, ochkriminalvårdsstyrelsen delar utredningens uppfattning och framhåller värdet avatt inrätta ell samarbetsorgan mellan , CTH ochinslilulel. Därvid betonasangelägenheten av att forskning om den yrkesinriktade rehabiliteringen inle isoleras från annan forskning.Länsstyrelsen i Göteborgs- och län påpekar alt del i , förutomovan nämnda institutioner, finns en rad andra aktiviteter som anknytertill institutets verksamhet. Några instanser är krifiska mot atl utredningenlagt så slor vikt vid den anknytandeverksamheten på orten. i och län anser del orimligt att lokalisering inteskall kunna ske lill en ort därföralt anknytande verksamheter är svagare på orten än I.ex. i Göteborg.Konsekvensen av ell sådanl resonemang måste leda lill all lokaliseringendasi sker lill de största orterna i . i anser alt ulredningen lagt alltför storvikt vid all sådana verksamheterbör finnas på lokaliseringsorlen och hävdar all kommunikationsmöjligheterna snarare än forskningsinstituten päegna orten bör ha slor belydelse. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 214 A. m. m. Jämställdhet mellan kvinnor och män Arbetsmarknad m. m. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning 2 195 182000 Kontantstöd vid arbetslöshet I 522527000 Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning 3000000 av utrustning I 000 och sysselsättning 148 4. Bidrag till StiftelsenSamhällsföretag 165 5. Bidrag fill yrkesinriktad rehabilitering 1980/81:100 Bilaga 15 215 176 I. Slalens invandrarverk 47 284000 Åtgärderför invandrare 15 110000 Totaltför 11680 836 000 Bilaga 16 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till hör ärenden angåendebostadsförsörjning, fysisk riksplanering och bebyggelseplanering samlbyggnads-, lanlmäleri-och kartfrågor. Departementet är organiserat på fyrasakenheter, en för bosladsförsöijningen m. m., en för byggnadsväsendel m. m.,enförplanvä-sendel m.m. samt en för fysisk riksplanering m.m. Inom byggenhelenbereds, förutom byggfrågor, ocksä ärenden angående energihushållning ibefintlig bebyggelse. Inom enheten för fysisk riksplanering bereds, förutomärenden om fysisk riksplanering, också ärenden angående prövning avinduslriulbyggnader m. m. enligt 136a§ byggnadslagen (1947: 385) samllantmäteri- och kartärenden. Enligl gällande ärendefördelning ankommer del påstatsråden och all inom regeringen svara för vissalagstiftningsfrågor som hör lill . Samhällets mål atl hela befolkningen skall beredassunda, rymliga, väl-planerade och ändamålsenligt utrustade bosläder av godkvalitet till skäliga kostnader kvarstår orubbat. Statsmakterna måsteemellertid med bibehållen målsättning ta hänsyn till den ekonomiska utvecklingenoch överväga möjligheterna atl dämpa den snabba ökningen av subventionerna tillbostadssektorn. har bostadspolitiken i hög grad varit inriktadpå nyproduktion av bostäder. Under 1960-lalet var den viktigaste frågan altåstadkomma ett stort nytillskott av bosläder för alt på så sätt lösa denallvariiga bostadsbristen. Underförstå minskade nybyggandelsuccessivt frän ca 100000 lägenheter lill en nivå på ca 55000. Utvecklingenefter är 1970 pekar på att nyproduktionen successivt har anpassats nedåt frånen nivå som låg över den långsikliga efterfrågan. På grund av ökad utrymmes-och ulruslningsstandard i nyproduktionen har nybyggnadsinvesteringarna minskatbetydligt mindre än antalet nybyggda lägenheter ger vid handen. Beaktas ävenombyggnads- och underhällsverksamheten, inkl. energisparverksamheten, harnedgången i nyproduktionen nästan helt kompenserats. Bostadssektorn svarade år1979 för av samtliga investeringar. Vid 1980-lalels början slår vi inför problem som är avdelvis annan I Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga16 2 karaktärän de som var anledningen tillmiljonprogrammet. På många håll råder en god balans på bostadsmarknaden.Klara brisllendenser finns i ett förhållandevis litet antal orter. Del finns nuca 3,7 milj. lägenheter i bostadsbeståndet. Antalet lägenheter per invånare äri större än i något annat land. Ökad uppmärksamhet måsle ägnas åt allta vara på och förbällra dessa bostäder. De representerar slora ekonomiska,kulturella och sociala värden. Bostadsförsörjningen bör i högre grad äntidigare ulgå från del befinlliga bostadsbeståndet och inriklas pä all bygga omoch underhälla äldre lägenheter och förbällra dåliga bostadsmiljöer. Del intensivaenergispararbete som pågår måste fortsätta även under 1980-lalel. Det är därför angelägel all debatten ombosladsbyggnadsbehovel nyanseras och inriktas även på frågan hur beståndetskall kunna förändras så att del bättre stämmer överens med ändrade anspråk ochbehov. Också från sysselsättningssynpunkt är del angeläget att det totalaproduktionsbehovet, inkl. behovet av underhällsåtgärder, anges. Det finnsannars risk för alt viktiga delar av bostadsbyggandet kan komma att saknanödvändiga arbetskraftsresurser. Kommunerna har ansvaret för bostadsbyggandetsinriktning och genomförande. Del är nödvändigl all också de tillämpar enhelhetssyn på bostadsförsörjningen.