prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — all tillkalla en särskild utredare för att utreda ochlämna förslag om vissa frågor rörande upphandling av försvarsmateriel ienlighet med vad jag har anfört, alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver allkostnaderna skall belasta fjärde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 59 Kommittéer: Del II S:l 1.Gallring av medicinska arkiv m.m. Enligtbestämmelser i kommunallagen (1977:179) och sjukvårdslagen (1962:242) skall dehandlingar som tillhör landstingskommunens arkiv vårdas och förtecknas.Föreskrifter om arkivvården meddelas av landstingskommunen, i den mån inleannal är särskilt föreskrivet. På regeringens uppdrag har i samrådmed de båda kommunförbunden utarbetat normalförslag för arkivvården i kommuneroch landstingskommuner. Regeringen har vidare uppdragit ål atl, iden mån det behövs, utfärda allmänna råd om arkivvården. Enligt delnormalförslag lill arkivreglemenle som har utarbetats och som med smärrejusteringar anlagils av landstingskommunerna, ansvarar varjelandstingskommunal myndighet för sitt arkiv, i den mån del inle har överlämnatstill annan myndighet. Enligl reglementet beslutar myndigheten själv omgallring, såvida annal inle är särskilt föreskrivet. I kommentarerlill arkivreglemenlel sägs alt gallring skall ske med försiktighet och underiakttagande bl.a. av alt handlingar som kan ha rättslig betydelse ellerhandlingar som är av värde för framlida forskning ej skall utgallras. I kommentarerna erinras omatt föreskrifter om gallring även kan finnas i lag eller i beslut avdatainspektionen med stöd av lag. Vidare erinras om all enligtregeringens beslut, i den mån del behövs, bör utfärda allmänna råd i fråga omarkivvården, i.ex. Några allmänt gällandeföreskrifter i lag eller annan författning om journalers utformning, förvaringoch förvaringstider finns f.n. inle. 1 allmänna läkarinstruklionen (1963:341)finns emellertid föreskrifter om förvaringstider för journaler som förts iöppen vård. Vidare har socialslyrelsen i egenskap av fillsynsmyndighetutfärdat rekommendationer om förvaringstider för handlingar som rör joniserandestrålning samt för röntgenfilmer. Del ankommer sålunda pålandstingskommunerna atl besluta om vården och därmed även om gallringen avsina arkiv. Delta gäller även de medicinska arkiven. Allmänna råd om gallring ivissa medicinska arkiv utfärdades av i samråd med socialslyrelsenoch . Dessa råd är de första allmäntgällande anvisningar som utfärdats på området. De allmänna råden ärresultatet av ell mångårigt arbele som inleddes av atl landstingensarkivutredning lade fram deibetänkandet Arkiv inom 1980/81:103 60 hälso- och sjukvård (SOU 1968:53). Utredningenshuvuduppgift var atl söka lösa de problem som de snabbt växande journal- ochröntgenarkiven utgjorde för sjukvårdshuvudmännen. Arkivulredningen föreslog en30-årig gallringsfrist för journaler i sluten vård saml en 10-årig frist förjournaler i öppen vård. Från gallring undantogs vissa sjukhus. Efterremissbehandling av betänkandet uppdrog Kungl. Maj:l åtriksarkivet att utarbeta råd och anvisningar om gallring i medicinska arkiv.Frågan om behov och urval av typarkiv som skulle undantas från gallring bordedärvid övervägas ylterligare. Nämnda fråga blev därefter föremål för särskildutredning av professor . På grundval av utredningoch efter elt omfattande samrådsförfarande med socialslyrelsen,, dåvarande universiletskanslersämbelel jämte berördafakulteter saml underställderiksarkivet regeringen ett av i samråd medsocialstyrelsen utarbetat utkast lill råd och anvisningar. pekadepå all samarbetet med socialslyrelsen klart hade visat att frågan om bevarandeav journaler för vetenskapligt ändamål kommit i elt förändrat läge sedanarkivutredningen lade fram sitt betänkande. Framför allt hade det under senareår allt mer framträdande behovet av forskning om läkemedel ochläkemedelsbiverkningar gjort del nödvändigt alt bevara journalmalerial förrelativt stora områden. Endast härigenom syntes del vara möjligt attsäkerställa tillgången på handlingar som kunde tillåta statistiskt säkraslutsatser om biverkningarna och dessas effekter. I del förslag som riksarkivetunderställde regeringen föreslogs en 20-årig gallringsfrisl räknat från sistaanteckningen i journalen. Från gallring undantogs journaler som upprättats vidsjukhus i sjukvårdsregion, kommuns sjukvårdsområde ochVästerbottens läns landstingskommuns sjukvårdsområde saml ,, . Lunds lasarett och barnklinikernavid i . I jämförelse med arkivutredningens förslaginnebar riksarkivels förslag atl man från gallring i större ulslräckningundantog hela sjukvårdsområden i stället för enstaka sjukhus. Röntgenfilmerskulle enligl förslag undantas från gallring i samma utsträckningsom gällde journalerna. förslag remitterades till de av lyparkiveringenberörda huvudmännen/sjukhusen socialslyrelsen, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) jämte de medicinska och odontologiska fakuheterna,sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri),och . Remissutfallet blev ihuvudsak positivt lill den 20-åriga gallringsfrislen saml de förslagnalypsjukhusen/ -områdena. Regeringen uppdrog härefter åtriksarkivet att utfärda allmänna råd om gallring i medicinska arkiv i huvudsakligöverensstämmelse med ett inom utarbetat utkast. utfärdade därefter cirkulärmed allmänna råd om gallring i medicinska arkiv. Cirkuläret överensstämmer meddel lill regeringens beslut fogade utkastet. De allmänna råden innebär ikorthet följande - journaler isluten och öppen vård vid sjukhus, bör utgallras tidigast efter del sistaanteckningen gjorts, epikriser, upprättade , bör dock inte utgallras, - för journalersom av medicinska skäl behöver sparas längre lid förlängs gallringsfrislen. Delkan bl.a. gälla journaler rörande konstaterade eller 61 Kommittéer: Del II S:l misstänkta fall av yrkesskada, - journaler ochkort över behandling med joniserande strålar bör bevaras , - vissa områdenoch sjukhus undantas från gallring. Del gäller och , länoch Västerbollens län saml , Serafimerlasarellel och vissakliniker vid Lunds lasarett, - röntgenfilm börgallras om den ej bedöms behövas sparas längre fid, - därutövergäller gallringsfrister på för eleclrocardio-gram,eleclroencephalogram, ljudupptagningar, material vid enheter för kliniskpatologi, sjukhuskuratorers anteckningar samt sjukgymnasters patient- kort. - för samhälletsmedicinska arkiv i den öppna vården utanför sjukhus gäller likartadegallringsbeslämmelser med en lidsfrist som i allmänhet varierar mellan 5 och 20år. gäller också dispensärorganisafionen och folktandvården. Gallringsrådenhar utsatts för stark kritik från framför allt företrädare för den medicinskaforskningen och arbelsmiljöforskningen saml från den kliniska sjukvården ochför arbelarskyddsinlressen. flertal myndigheter och intresseorganisationerhar begärt alt de utfärdade råden skulle omprövas. (stadsarkiv,forskningsrådsnämnden, LO, , arbelarskyddsstyrelsen,arbelarskyddsfonden, statens strålskyddsinsfitut och miljödatanämnden). Vad manfrämst kritiserar är att de flesta journaler skall kunna gallras . Iviss utsträckning ifrågasätter man gallring över huvud laget. Kritiken går istort ut på all möjlighelerna lill adekvat vård och behandling av enskildapatienter försämras, alt forskning kring hälsorisker och arbetarskyddsfrägorförsvåras, alt rättssäkerheten riskerar all urholkas, bl.a. genom all denenskildes möjligheter all få ersättning för arbetsskador försämras, saml med nuvarande och kommande lekniska hjälpmedel kommer all kunna nedbringaarkivslorleken. Denmedicinska forskningen anses slå inför ell grundläggande vetenskapligtsystemskifte, som medför att de utfärdade råden är inadekvata urforskningssynpunkt, trots atl de prövats och i huvudsak accepterats av ensamlad medicinsk och odontologisk expertis. Den medicinska dokumenla-fionen varfram till millen av en rent medicinsk angelägenhet. Under 1970-lalelhar forskningens tyngdpunkt kommit atl förskjutas mot en mer patientcenlreradforskning där behandlingens faktiska resultat utvärderas i allt slörreutsträckning. Inom vården har nya verksamhetsområden vuxit fram och fått enökande samhällsbelydelse såsom yrkesmedicin, socialmedicin, förelagshälsovårdoch epidemiologi. Miljörisker och biverkningar har uppmärksammats alltmer ochstatsmakterna har gjort betydande satsningar för atl kartlägga miljörisker bådei och utanför arbelel. Den kliniska forskningen har fått en allt starkareställning inte minst som en kontroll av vårdåtgärdernas långsikliga effekter.Förebyggande åtgärder har blivit alltmer aktuella. Hereditetsbegreppet harfåll ökande betydelse inom bl.a. psykiatrin och efterfrågan på äldre journalerhar ökal. De anvisade lypom-rådena anses läcka forskningens behov endast fillviss del. Många viktiga undersökningar gäller så små riskgrupper all helalandets populafion måsle utgöra underlag. Den stora omflyttningen ger vidarebortfall i många undersökningar. De utfärdade råden anses därför inte kunnatillämpas i sin nuvarande utformning. Man har menat atl journalmaterialelbehövs för såväl 1980/81:103 62 sjukvården som forskningen under en betydligt längrefidsperiod än vad som förutsätts i de utfärdade råden. Även urarbelsskadesynpunkl har en längre bevarandetid ansetts nödvändig. Sjukvårdshuvudmännen har t.v. avvaktat med atl fallabeslut om gallring av de medicinska arkiven. Jag vill i del här sammanhanget erinra om atl regeringen iprop. 1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. föreslagit atl på ansökan av patient får förordna alljournal som förvaras inom hälso- och sjukvården skall helt eller delvisförstöras. Förulsältningarna härför är dels alt godtagbara skäl föreligger föransökan och dels atl handlingen uppenbarligen inte behövs för pafienlens vårdeller behandling eller att del inle föreligger allmänna skäl för atl journalenskall bevaras. Enligl beslut skall bestämmelser av denna innebördträda i kraft . /79 beslutade Spri på grundval av enförelagen utredning alt anta råd om mikrofilmarkivering av patientjournaler.Ulredningen visar - förutom all del finns mikrofilmmetoder som uppfylleruppställda krav på beständighet m.m. - atl bevarande av informationen i form avmikrofilm innebär avsevärda ekonomiska vinster för huvudmännen jämfört medkonventionellt bevarande, framför allt vid längre bevarandelider. Enligl deutförda beräkningarna skulle mikrofilmbevarande vid ett normalstortcentrallasarett ge vinster/år i storleksordning Spri:s utredning och råd lill huvudmännen angåendemikrofilmbevarande synes ha förändrat de ekonomiska förutsättningarna för längrebevarandelider. Tillväxten av de medicinska arkiven beräknas f.n. lill 3hyllmil , varav klinikjournalerna ulgör . Ett bevarande avden medicinska informationen på mikrofilm har bedömts kunna ge utrymmesvinslerupp lill . Mikrofilmning av samtliga befinlliga sjukjournaler har dockbedömts som orealistisk. Som exempel kan nämnas all det f.n. inom den slutnavården i landstingskommun förvaras 2 hyllmil journaler. Mikrofilmningav dessa skulle ta flera hundra manår i anspråk. Mikrofilmningen måste därförkombineras med andra åtgärder såsom rensning och gallring. Den grundjournal som Spri har utarbetat används f.n. ivarierande omfallning upp fill inom hälso- och sjukvården. Användningen avdenna journaltyp utvärderas f.n. och förväntas kunna ge en klarare bild av denfaktiska arkivulvecklingen i landet. bör kunna ligga till grundför en noggrann analys av framställning och hantering av journaler. Här redovisade förhållanden kan enligl min mening förändraframför allt de ekonomiska förutsättningarna för all bevara journalmaterialel.Såväl hälso- och sjukvården som olika sektorer inom forskningen anses vidarebehöva tillgång till journalmaterialel under betydligt längre fidsperioder änvad de allmänna råden förutsätter. Längre bevarandetider synes också angelägnaur arbetsskadesynpunkt. Jag föreslår därför att en särskild utredare tillkallasmed uppdrag att -utifrån de förutsättningar som föreligger - söka finnapraktiska 63 Kommittéer: Del II S:2 lösningarpå hur frågan om förvaring av de medicinska arkiven skall lösas och därvidockså beräkna de ekonomiska konsekvenserna av olika bevarandenivåer och-former. Utredarenbör överväga de synpunkler, som har framkommit sedan de allmänna rådenutfärdades samt i sitt arbele samråda med berörda myndigheter ochorganisationer. Kontakt bör därvid las med värnpliktsverkel belräffandejournaler från inskrivningsärenden. Chefenför har fidigare denna dag föreslagit all en särskildutredare skall fillkallas för all undersöka behovel av undanlag från föreslagnaregler om gallring av personregister. Samråd bör ske med dennautredning. Regeringenuppdrog ål atl undersöka formerna för en ökadsamordning av bevarande av arkiv inom den offentliga sektorn i avsikt atl skaparationaliseringsvinster och elt säkrare underlag för grundläggande forskning.Vid ställningstagande lill frågan om lämplig organisafionsform för långsiktigtbevarande av journalmalerial m.m. bör utredaren beakta riksarkivels utredning.Utredaren bör vidare överväga om det kan föreligga skäl alt i övrigt ändraeller komplettera bestämmelserna om hur de medicinska arkiven skall bevaras. Utredningenbör bedrivas skyndsamt. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarmig atltillkalla en särskild utredare för all göra en översyn av gällande råd i frågaom gallring i vissa medicinska arkiv m.m., altbesluta om sakkunniga och experter, sekreterare och annal biträde åt utredaren. Vidarehemställer jag att regeringen beslutar atl kostnaderna skall belasta femtehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. Departementschefen, stalsrådel Söder, anför. Endokumentation rörande socialvårdens klienter finns i olika register och ipersonakter. Bland registren finns både sådana som förs med hjälp av automatiskdalabehandling (ADB) och sådana som förs manuellt. Vanliga bland ADB-regislrenär de som förs enligl det kommunala sociala informa-fionssystemel (KOSIS) somadministreras av . IKOSIS-regislren finns del personuppgifter om klienterna och uppgifter omvidtagna åtgärder. En närmare redogörelse för della har lämnats isocialutredningens slutbetänkande (SOU Del II 8:2 Skr. 1980/81:103 64 1977:40) Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. Detförekommer även andra typer av ADB-register, främst sådana som endastinnehåller anteckning om företagna ekonomiska åtgärder rörande klienterna.Enligl dalalagen (1973:289) krävs del tillstånd av datainspektionen för atlföra personregister med hjälp av ADB. Datainspektionen kan med slöd avdatalagen meddela föreskrifter som begränsar möjligheterna atl ipersonregistret la in integrilelskänsliga uppgifter. Framför allt finns det emellertid en dokumentation omsocialvårdens klienter samlad i personakler. Till personaklerna finns eltsökregister som är upplagt efter namn eller personnummer. Personakterna och detsökregister som hör dit bildar härigenom även de ett personregister. Dokumenlalionsfrågorna behandlas i propositionen(1979/80:1) om , som väntas la ställning lill underdet pågående . I syfte att stärka de enskilda klienternas integritetoch förtroende för föreslås alt vissa regler om innehållet isocialtjänstens personregister skall tas in i den föreslagna socialtjänstlagen.Reglerna överensstämmer i huvudsak med vad socialutredningen hade förordat. Deinnebär att själva registren, med vissa angivna undanlag, endasi skall fåinnehålla sådana uppgifter som normalt är offenthga hos andra myndigheter.Beträffande övrig dokumentation, som finns i personaklerna, föreligger delenligt propositionen ell behov av all socialslyrelsen utfärdar allmänna rådefter samråd med Svenska kommunförbundel. Gallring av arkiv och register Kommunerna bestämmer själva om vården av sina arkiv.Kommunallagen föreskriver all dessa skall vårdas och förtecknas. Föreskrifterom delta och om arkivvården i övrigt i kommunen meddelas av kommunfullmäktige.Det finns inte några generella gallringsföreskrifler för de kommunala arkiven.På regeringens uppdrag har efter samråd med Svenska kommunförbundetutfärdat råd och anvisningar om gallring av socialnämndernas arkiv.Personakterna omfattas dock inle av dessa råd och anvisningar. Endast i.undantagsfall har det skett en viss gallring ipersonakterna. Som regel arkiveras dessa ulan gallring. I syfteall stärka integritetsskyddel för de enskilda klienterna och öka derasförtroende för lämnade socialulredningen i sill slutbetänkandeett tämhgen långtgående förslag till obligatorisk gallring av socialnämndernaspersonregister. Ulredningen föreslog bl.a. en generell gallringsfrisl på tre årbelräffande personaklerna. Gallringsförslagel fick ell blandat mottagande avremissinstanserna. Flerlalel remissinsianser tillstyrkte visserligen förslagelom gallring. Men många remissinsianser framhöll särskilt de negativa effektersom gallringen kunde få för den framlida forskningen. I propositionen om framhöll min företrädarebl.a. "För alt skall kunna ge människorna eneffektiv hjälp är det nödvändigl alt klienterna med förtroende kan lämnauppgifter fill om sig själva och sina anhöriga. Socialtjänstenskall i princip vila på frivillighetens grund. En förutsättning förverksamheten blir då att människorna frivilligt söker upp socialbyråerna. har pekat på är det emellertid så att många avhåller sig fråndelta av rädsla för att personliga uppgifter om dem då kommer all bevaras förframliden. Från allmänna inlegriielssynpunkler framstår del även i princip somolämpligt att ömtåliga personliga uppgifter om enskilda människor sparas förlängre fid än 65 Kommittéer: Del II 8:2 de behövs för det ändamål för vilket de har samlats in.Vid sidan av dessa integritelsskäl måsle också beaktas all det avarkivekonomiska skäl förr eller senare måste bli nödvändigt all i någon formgallra socialnämndernas personregister. Enligt min mening finns det såledesmyckel starka skäl för alt gallra de personregister som förs inomsocialtjänsten. Jag anser därför atl det i den nya lagsfiftningen bör las in enbestämmelse om gallringsplikt för socialnämndernas personregister i huvudsak ienlighet med vad socialulredningen har föreslagil". 1 förslaget fill socialtjänstlag har del lagils intvingande bestämmelser om gallring av socialnämndernas personregister.Förslaget bygger på socialulredningens förslag, men gallringsfrislen ärförlängd från tre fill . Tiden skall räknas för den sistaanteckningen i akten. När ansvaret för har gått över lill enannan socialnämnd, skall liden för gallringsplikten räknas från den sistaanteckningen i akten hos den nämnden. Förslaget förutsätter all undanlag skallgöras från gallringspliklen främsl för atl säkra forskningens behov avprimärdala och för att garantera elt fillförlitligt underlag för utredningar iärenden om barn- och ungdomsvård. Handlingar som rör fastställande avfaderskap och underhåll skall också undantas. Utredning om undantag från gallringsplikten I proposifionen om har min företrädareanmält att han ämnade begära bemyndigande atl få tillkalla en utredare jämteexperter för alt bl.a. undersöka vilka undantag från gallringen som behövdes. Ikraftträdandet av gallringsbestämmelserna har i förslagettill socialtjänstlag uppskjutils i avvaktan på att behoven avundantagsbestämmelser uireds. Mol bakgrund av det anförda föreslår jag alt en särskildutredare tillkallas för atl bl.a. klarlägga vilka undanlag som bör göras frånden föreslagna gallringspliklen. Utredningsarbetet bör bedrivas med de isocialtjänstlagen föreslagna gallringsbestämmelserna som utgångspunkt. En av huvuduppgifterna för utredaren blir att klarläggavilka undantag som behövs från den generella gallringsplikten för att i rimligutsträckning tillgodose den sociala forskningens framlida behov avprimärmalerial. Utredaren bör redovisa de olika urvalskriterier som är lämpligaför all uppnå detta och lägga fram förslag till bestämmelser om undantag frångallringsplikten. Utredaren bör överväga de många värdefulla synpunkter igallringsfrågan som har framförts under remissbehandlingen avsocialulredningens betänkande. Vidare bör utredaren ta del av resultaten fråndel arbete som bedrivs på initiativ av forskningsrådsnämnden i syfte allklarlägga forskningens framlida behov av primärdala. Flera av remissinstanserna har kritiseratsocialutredningens gallringsförslag därför atl de har ansettgallringsfristerna alltför korla med hänsyn lill kravet på tillförlifiigtutredningsmaterial i barnavårdsärenden. En andra huvuduppgift för utredarenblir därför atl föreslå regler som hindrar all den föreslagna gallringen lederlill att rättssäkerheten inom barn- och ungdomsvården äventyras. Framför alltnär det gäller ärenden i vilka del har varit aktuellt all ingripa mot enolämplig vårdare finns del elt behov all spara gjorda utredningar för en längretid. En utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara atl undantag frångallringen skall göras enligt kriterier som är 5 1980/81. Del II 8:2 8kr. 1980/81:103 66 fastställda på förhand. En skönsmässig prövning bör istörsta möjliga utsträckning undvikas för all inte undanlagsbestämmelsernaskall skapa misstro mol hos klienterna. Del är angelägel allsöka förebygga all de som berörs av undantagsbestämmelserna känner sig utpekadesom avvikande. Under remissbehandlingen har del även kommit fram en visskritik i mindre frågor som bör ge anledning lill närmare utredning.Socialnämndens protokoll omfattas inte av den föreslagna gallringen. Man harunder remissbehandlingen bl.a. pekat på all del är möjligt att kringgågallringsbe-slämmelserna genom all la in ulredningar som bilagor fillprotokollen. En annan fråga som kan behöva studeras närmare är omgallringsfrislen skall kunna förlängas också med hjälp av i sammanhangetbetydelselösa anteckningar i akten. Vidare bör uppmärksammas vad som underremissbehandlingen har anförts i fråga om behovel av närmare föreskrifter omanteckning av fortvarande förhållanden, som en utgångspunkt för beräkningen avfrister för gallringen av ell register. Under utredningsarbetet bör ävenövervägas om det krävs särskilda föreskrifter ur gallringssynpunkl i sambandmed all ell ärende flyttas från en nämnd lill en annan. Utredaren bör särskilt överväga om de undantag frångallringspliklen som föreslås kommer att kräva nya eller ändradedokumentationsrutiner hos socialnämnderna. Frågor beträffande handlingar somupprättas i institutioner vilka drivs av landstingskommunerna kan behövastuderas närmare i detla sammanhang. Delsamma gäller andra handlingar som förseller förvaras i annan social verksamhet som bedrivs av landstingskommunerna. Socialtjänstlagens gallringsbeslämmelser kan behövakompletteras med vissa verkställighetsföreskrifter. Utredaren bör överväga omdel finns behov av föreskrifter och om så är fallet lägga fram förslag lillsådana. Om det under utredningsarbetet kommer fram behov avundantag från gallringspliklen i andra avseenden än dem som har berörts , börutredaren redovisa delta och lägga fram de förslag som behövs. Utredaren bör belysa de ekonomiska konsekvenserna av deförslag som läggs fram. Statsrådet kommer senare denna dag atl föreslå alt enutredare jämte experter skall tillkallas för all pröva frågor om gallring avmedicinska arkiv m.m. Samråd bör ske med denna utredning. Utredningsuppdraget bör ulföras i nära samarbete med ,socialslyrelsen och Svenska kommunförbundel. Samråd bör vidare ske medstatistiska centralbyrån i de delar utredningsarbetet berör primärmalerialelsanvändning för framtida statistisk bearbetning och med datainspektionen ifrågor som rör gallring av ADB-register. Utredningsarbetet bör bedrivas i en sådan takt alt förslagkan läggas fram . Med hänvisning lill vad jag har anfört nu hemställer jagatl regeringen bemyndigar mig att tillkalla en särskild utredare för att undersökabehovet av undantag från föreslagna regler om gallring av socialtjänstenspersonregister,