prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringen konstateradevid prövningen av kommunernas framställning alt tillräckligl underlag för bedömningenav de ekonomiska konsekvenserna av katastrofen för näringslivet på ochTjörn och för de berörda kommunerna inte förelåg. Innan man kunde ta ställningtill omfattningen av och formerna för ett slöd måste del material som förelågkompletteras. Det var vidare enligl regeringens mening angeläget att finnaenkla och smidiga stödformer. I beslut uppdrog därför regeringenål i att skyndsamt göra en utredning ombl.a. arten av de ökade kostnader som har uppkommit och kan väntas uppkommasamt om kostnadernas storlek. uppdrag skulle utföras isamarbete med statens vägverk, transportrådet, de berörda kommunerna ochföreträdare för näringslivet i området. har kommit in med enmissivskrivelse och en rapport över uppdraget. Dessa bör fogas lillregeringsprotokollel i della ärende (bilagorna 10.1 och 10.2). och transporträdel har avgett yttrandenöver i vad den gäller förslag om ett generellttransportstöd. anser all transportstöd bör utgå i detla speciellafall. Vidare bör ersällning enligl vägverkels mening utgä fill kommunerna förmerkostnader för väghållning och kollektivtrafik samt investeringar iparkeringsplatser, hållplatser, färjelägen m. m. Åven transporträdeltillstyrker ett generellt transportstöd. Medelsbehovet för transportstödet börenligt rådet beräknas till 20 milj. kr. anser att slödel ihuvudsak kan vara uppbyggt på det sätt som har föreslagit. Rådethar dock annan mening än vad gäller vissa delar av det föreslagnatransportstödet och föreslår som ett alternativ en enklare utformning avstödet. Rådets yttrande bör fogas till regeringsprotokollel i detta ärende(bilaga 10.3). 1980/81:25 74 Almöbroolyckanmedförde föriust av människoliv och maleriella skador. Härutöver ledde den,trots de insatser som har orts för all underlätta kommunikationerna, tillbetydande problem och kostnader för de berörda kommunerna och för näringslivetpå och . Stor olägenhet uppkom också för de enskilda personer sominte längre kunde utnyttja broförbindelsen. Olyckshändelser som medför så storaindirekta skadeverkningar ulan alt de skadelidande kan Illa lill ettförsäkringsskydd eller regler om ersättning är dessbättre sällsynta i . Jag anser det varaangeläget all samhällel träder ln för all minska konsekvenserna av broolyckan.I första hand har del naturligtvis gällt att så snabbt som möjligt bygga en nybro. Brobygget har satts i gång och den nya bron, som beräknas kosta omkring155 milj. kr., skall vara klar . har 1 sinupphandling tillmätt största betydelse åt en snabb anläggningslid. Från statenssida har genomförts omfatiande åtgärder för alt underlätta kommunikationernafram fill dess att den nya bron kan las i bruk. har sedanolyckstillfället utökat kapaciteten pä färjeleden Svanesund-Kolhältan till 2500fordon . En helt ny färjeled mellan och harinrättats. Fyra färjor trafikerar denna led och kapaciteten är 4500 fordon omdygnet. Vidare sattes passagerarbåtar ln mellan och . Bålarnadrivs numera genom kommunernas försorg med statligt bidrag. Detta bidrag är förinnevarande år 2,7 milj. kr. Dessa olika insatser skall naturligtvisfullföljas till dess den nya bron är färdig. Någon ytterligare ökning avfärjekapacilelen har däremot inte ansetts möjlig. För del medföråtgärderna kostnader om sammanlagt ca 55 milj. kr. fram till dess den nya bronhar färdigställts. Totalt uppgår således kostnaden för statens Insatser tillomkring 213 milj. kr. Även kommunerna har gjort betydande insatser för attmildra olyckans konsekvenser för näringsliv och enskilda. a. harkollektivtrafiken utökats betydligt för framför allt arbelspendlare från Tjörnoch med arbete i och . Även parkeringsplatser 1anslutning till färje- och personbåtslägena har ställts 1 ordning. Åvenom kraftfulla insatser sålunda har genomförts uppkommer konsekvenser avolyckan som kvarstår tills den nya bron har färdigställts. Deekonomiska konsekvenser som katastrofen kan beräknas få för de berördakommunerna och för näringslivet på och har blivit belysta genom denutredning som länssiyrelsen har gjort. Dekommunala merkostnaderna under liden från olyckan till dess den nya bron ärfärdig avser enligt huvudsakligen koslnader för trafik, socialomsorg, turism, fördyrad exploatering och räntor. För att lösa trafikproblemenhar det uppkommit ökade kostnader för väghållning och kollektivtrafik samt förparkeringsplatser, hållplatser, färjelägen osv. Som harframhållit i sin rapport kan kommunerna väntas få 1980/81:25 75 nytta1 framtiden av de investeringar som har gjorts. De längre restiderna mellanbostad och arbetsplats har medfört ökade kostnader för barnomsorgen. Ävenannan social omsorg har fått kostnadsfördyringar. För att klara turisltrafikenhar del beräknats att det krävs extra insatser från kommunernas sida. De ökadeexploateringskosfnaderna har för Tjörns kommun uppskattats till och förOrusls kommun lill . Kommunerna har beräknats fä även andra merkostnadert.ex. koslnader för administration, annonsering, informationsmöten,telefonupplysningstjänst. Sammantaget beräknas enligt rapportTjörns kommun få merkostnader om , varav . för trafik,Omsts kommun få merkostnader om , varav . för trafik, samtStenungsunds kommun få merkostnader om , varav I . föreslår attkommunerna får ersättning för de nu angivna merkostnaderna och att Tjörns ochOrusls kommuner därutöver får särskild ersättning för ökade transportkostnadersom inte hänför sig lill exploateringsverksamhet. Del extraskatteutjämnlngsbldragel bör enligl mening användas för attkompensera kommunerna för effekter som inte nu har kunnat beräknas.Länsstyrelsen anser alt ett reservationsanslag bör ställas till länsstyrelsensförfogande och all utbetalningar från detta anslag bör göras kvartalsvis föratt läcka kommunernas merkostnader. Enligtmin mening är kommunernas kostnader till följd av inleobetydliga. Kostnaderna avser till belydande del åtgärder för all klaratrafikproblemen. I samhällets strävan att minska olyckans effekter spelar, somjag har framhållit, kommunernas insatser för all underlättakommunikationerna en väsentlig roll. Kommunerna drabbas också indirekt bl.a.genom de problem som uppslår för näringslivet. Jag återkommer lill frågan omslöd lill näringslivet. Närkommuner drabbas av särskilt betungande kostnader har de möjlighel att fäextra skatteutjämningsbidrag. Jag anser att möjligheten alt i efterhand sökasådant bidrag inle ger en lillfredsslällande lösning i della fall. Kommunerna,och då framför allt Tjörns kommun, har drabbats av exceptionellt storakostnader för vilka de inle har haft möjlighel att på förhand avpassa sinekonomiska planering. Det är enligl min mening uppenbart att kommunerna nubehöver medel för de uppkomna kostnaderna. Slalen bör därför lämna särskilt bidragtill kommunerna. De bidrag som skall utgä bör utgöra en engångskompensation.Ersättningen bör avse samtliga kommunernas merkostnader, bl.a. för busstrafikenoch kommunernas övriga transporter. Vidare anserjag all bidragen bör betalasul fill kommunerna sä snart som möjligt. Härigenom minskas räntekostnadema ochunderlättas kommunernas ekonomiska planering. Enligtmin mening bör bidragen uppgå till 6 milj. kr. för Tjörns kommun, 1,5 milj. kr.till Orusls kommun och 1,5 milj. kr. Om detuppkommer ytterligare särskilt betungande kostnader, som 1980/81:25 76 intenu har kunnat förutses, bör kommunerna i sedvanlig ordning kunna ansöka omextra skatteutjämningsbidrag. Näringslivetpå och har som en följd av olyckan fåll ökade kostnader ochinkomstbortfall. Även näringslivet 1 kommun har påverkats.Konsekvenserna för näringslivet har beräknats i rapport.Sammantaget uppgår merkostnaderna enligt bedömning förnäringslivet på och till omkring 35 milj. kr. och för näringsliveti till omkring 3,5 milj, kr. Med hänsyn till att vissatransportkostnader även kan förutsättas utgöra fördyrade investeringskostnader,anses merkostnaderna böra minskas , Minskningen av omsättningenuppskattas för och till omkring 25 milj. kr. och för Stenungsundtill omkring 28 milj. kr. Länsstyrelsenföreslår att ett generellt transportstöd och ett selektivt stöd därsysselsättningen är 1 fara införs för företagen i de tre kommunerna. Vidareföreslås att ett generellt investeringsstöd införs på och . Dettastöd avses täcka merkostnader och stimulera näringslivet på öarna så attsysselsättningen kan upprätthållas. Närdet gäller frägan om stöd till näringslivet, bör man enligt min mening noteraalt merkostnaderna lill stor del utgörs av ökade transportkostnader och alt detill övervägande del belastar näringslivet på och . Det är ocksåvissa branscher som drabbas särskilt hårt. Jag vill dock peka pä att de myckelomfatiande kommunlkallonsålgärder som har vidtagits frän 1 första hand statenssida har bidragit väsentligt till att minska näringslivets problem ochkostnader. Enligt min mening bör merkostnaderna kunna motverkas ytterligare genomen förbättrad planering av transporterna, t.ex. genom att transporternaanpassas till tider då färjekapacilelen inte är fullt utnyttjad. Syftetmed ett stöd lill näringslivet bör, som jag ser del, främst vara alt försökamotverka de negativa konsekvenser för sysselsättningen som kan uppkomma pågrund av de försvårade transporterna. Det gäller således alt överbryggaperioden fram till dess den nya bron är färdig om . Mol dennabakgrund anserjag alt stödinsatserna i huvudsak bör sällas in endast därsärskilt stort behov föreligger och för att lindra konsekvenserna där dessa kanberäknas bli störst. Detta skulle kunna tala för ett selektivt stöd. Ett sädantslöd skulle emellertid med all sannolikhet i della fall leda fill särskildasvårigheter. Ansökningar om stöd skulle komma ln från ett stort antal företagoch cn ingående och tidsödande prövning av ansökningarna fä ske. Enligl minmening bör man därför i stället välja ell generellt stöd. Omdel generella stödet inriktas pä de merkostnader som uppkommer för näringslivetpå och på grund av de dyrare transporterna, kommer stödinsatsernaalt koncentreras fill del område där de omedelbara konsekvenserna har blivitstörst och i vissa fall har slagit mycket hårt. Enligl min mening bör såledesett särskilt transportstöd utgå lill näringslivet på och . Prop.1980/81:25 77 har lämnat ett förslag lill utformning avell transportstöd. Transporträdel tillstyrker i huvudsak alt transportstödetbyggs upp på det säll som har föreslagit. Rädet har dock en annanmening på vissa punkter och anser att en precisering och utredning fordras ivissa avseenden. Vidare redovisas som ett alternativ en enklare utformning avstödet. Enligt min mening är del inte lämpligt all la slutligställning till den närmare utformningen av del särskilda transportstödet. Dellabör bli föremål för fortsatta överväganden och överläggningar mellan i förstahand och expertorganet på området, transporträdel. En utgångspunktför arbetel med utformningen av stödet bör vara all förfarandet skall varasmidigt och snabbt. Vad gäller storleken av stödet delar jag i principtransporlrådets uppfattning. Del särskilda transportstödet bör dock 1 likhetmed vad som gäller för del regionalpoliliska transportstödet inte ulgå lillförelagens transporter med egna fordon, s. k. firmabiltrafik. Det framtagnamaterialet ger enligl min mening vid handen alt det särskilda transporlstödetbör utgå inom en ram på högsl 16 milj. kr. Stödettill kommunerna bör, som jag fidigare har anfört, utgå . Ifråga om del särskilda transportstödet förutsätts att 1 samrådmed transportrådet utarbetar formerna för delta stöd. Del bör ankomma pålänsstyrelsen all utbetala stödet inom den ram som jag har angivit.Länsstyrelsens kostnader för handläggning m.m. bör betalas med styrelsensordinarie medel. Samhället har redan gjort belydande insatser genomåtgärderna för alt underlätta kommunikationerna. De olika stödåtgärder som jagnu föreslår bör därtill väsentligt minska konsekvenserna av olyckan och lindrasvårigheterna fram till dess den nya bron är färdig. Skulle deländå uppkomma allvarliga problem ur sysselsätlningssynpunkt bör behovet avåtgärder övervägas inom ramen för ordinarie arbetsmarknads- ochindustripoliliska bedömningar. Någotanslag för delta ändamål finns inte upptaget 1 statsbudgeten för budgetåret1980/81. Med hänvisning lill vad jag har anfört i del föregåendehemställer jag att regeringen föreslår att till Ersättningar med anledning av ras påtilläggsbudget I till slalsbudgelen för /81 anvisa ett reservationsanslagav 25000000 kF. 1980/81:25 78 Statsrådet och chefen för Åtgärdermed anledning av ras Regeringenhar genom beslut uppdragit åt i och länall i samarbete med statens vägverk, transporträdel, de berörda kommunerna ochföreträdare för näringslivet i området skyndsamt utreda konsekvenserna avAlmöbrons ras. Utredningenskall bl.a. belysa arten och storieken av merkostnaderna för näringslivet påOrust och och för de berörda kommunerna. 1 uppdraget ingår ocksä attfinna enkla och smidiga stödformer. Länsstyrelsenhar nu i huvudsak slutfört utredningsuppdraget och får härmed överlämna enrapport med förslag till åtgärder. Länsstyrelsenhemsläller all regeringen hos utverkar största möjliga ekonomiskastöd. Iutredningen dokumenteras behovet av snabba och kraftfulla åtgärder förattmildra följderna av brokalaslrofen. Ett skyndsamt ställningslagande frånstatsmakternas sida är således angeläget. Dennaskrivelse har under landshövdingens ledighet beslutats av länsrådet JohnHägglund på föredragning av byråchefen . 1980/81:25 79 Åtgärderi samband med ras Länsstyrelsenhar på regeringens uppdrag utrett de ekonomiska konsekvenserna avAlmöbrokataslrofen för näringsliv och kommuner i Slenung-sundsreglonen. De beräkningar avkonsekvensema för näringslivet som redovisas i utredningen bygger på ettbetydande anlal intervjuer med enskilda förelag. Kommunernas merkostnader harberäknats med hjälp av expertis från . Under liden fram väntas brorasel förorsaka merkostnader för näringsliv ochkommuner på 40 resp. . Näringslivet beräknas också drabbas av ettbortfall av nettoinkomster på . På grund av den osäkra marknaden ochökade koslnader för företagen pä och kan investeringarna komma altuppskjutas eller utebli hell. Iutredningen föreslås följande stödformer: - generellt transportstöd lillnäringsliv och kommuner inom en ram av - generellt Investeringsstöd tillnäringsidkare på och - selektivi sysselsältningsslödtill särskilt drabbade förelag inom en ram av - ersättning till kommunerna förredovisade merkostnader inom en ram av 1980/81:25 80 1 Bakgrund......................................................... .. 82 2 Stenungsundsreglonen .................................... .. 83 3 Problembeskrivning behov avåtgärder............... 85 4 Ekonomiska konsekvenser förkommunerna ......... .. 87 4.1 Inledning ................................................. .. 87 4.2 Trafik ..................................................... 87 4.3 Social omsorg ......................................... .. 88 4.4 Turism .................................................... .. 88 4.5 Exploateringskostnader .............................. 88 4.6 Räntekostnader ........................................ .. 89 4.7 Övriga konsekvenser.................................... .. 89 4.8 Merkostnader som intebeaktats ................. .. 89 5 Ekonomiskakonsekvenser för näringslivet ............ .. 90 5.1 Inledning ................................................. 90 5.2 Avgränsningar .......................................... .. 91 5.2.1 Geografisk avgränsning ....................... .. 91 5.2.2 Branschmässig avgränsning.................... .. 91 5.3 Konsekvenser för jordbruk ochfiske ............. .. 91 5.4 Konsekvenser för industrin .......................... 92 5.4.1 Inledning ....................................... ... 92 5.4.2 Transporter......................................... .. 92 5.4.3 Personalkostnader ............................... .. 94 5.4.4 Investeringar .................................... .. 94 5.4.5 Övriga kostnader .............................. .. 95 5.4.6 Effekter av inkomstbortfall .................. .. 95 5.4.7 Sammanfatlning .................................. .. 95 5.5 Konsekvenserför byggnadsverksamheten ...... 96 5.5.1 Inledning ........................................ .. 96 5.5.2 Transporter......................................... 96 5.5.3 Personal .......................................... .. 97 5.5.4 Investeringar .................................... .. 97 5.5.5 Övriga kostnader .............................. .. 98 5.5.6 Effekter av inkomstbortfall .................. .. 99 5.5.7 Sammanfattning .................................. .. 99 5.6 Konsekvenserför partihandeln .................... 100 5.6.1 Inledning ........................................ 100 5.6.2 Transporter......................................... 100 5.6.3 Personal ......................................... 101 5.6.4 Övriga kostnader .............................. 102 5.6.5 Efl"ekter avInkomstbortfall ................. 102 5.6.6 Sammanfattning .................................. 103 5.7 Konsekvenserför detaljhandeln ................... 103 5.7.1 Inledning ........................................ 103 5.7.2 Detaljhandeln på ochOrust ......... 103 5.7.3 Detaljhandeln i Stenungsundscentrum . 5.7.4 Sammanfattning .................................. 105 5.8 Konsekvenserför hotell och restauranger......... 105 5.8.1 Inledning ........................................ 105 5.8.2 Effekter av Inkomstbortfall .................. 106 5.8.3 Sammanfattning .................................. 106 Prop.1980/81:25 81 5.9 Konsekvenserför hamnverksamheten ............. 107 5.9.1 Inledning ........................................ 107 5.9.2 Transporter......................................... 107 5.9.3 Personal .......................................... 108 5.9.4 Sammanfattning .................................. 108 5.10............................................................... Konsekvenserför åkerierna 109 5.10.1 Inledning ........................................ 109 5.10.2 Transporter......................................... 109 5.10.3 Personal .......................................... 110 5.10.4 Service, besiktning ............................ 110 5.10.5 Övriga koslnader .............................. .. 5.10.6 Effekter av inkomstbortfall ................... 5.10.7 Sammanfattning .................................. 111 5.11............................................................... Konsekvenserför tjänstesektorn 112 5.11.1 Inledning ........................................ 112 5.11.2 Transporter......................................... 112 5.11.3 Personal .......................................... 113 5.11.4 Övriga kostnader .............................. 113 5.11.5....................................................... EffekteravInkomstbortfall 114 5.11.6....................................................... Sammanfattning 114 5.12.......................................................... Sammanfattningav de ekonomiska konsekvenserna för näringslivet .............................................. 115 6 Stödprinciper .................................................. 116 6.1 Kommunerna ............................................ 116 6.2 Näringslivet................................................ 116 6.2.1 Transportstöd .................................... 117 6.2.2 Investeringsstöd ............................... 122 6.2.3 Selekfivt stöd .................................. 123 6.3 Ersättningsprinciper .................................. 124 7 Organisation ................................................. 125 6 1980/81. Prop.1980/81:25 82 Broraselledde lill all flera människor omkom. Katastrofen Innebar att denviktigaste fasllandsförbindelsen för befolkningen på och bröts.Vardags-betingelserna för befolkning och näringsliv i regionen förändradesradikalt i ett slag. 80-lalets transportbehov konfronterades hell plötsligt meden transportapparat som i vissa avseenden var sämre än på 50-lalet.Broförbindelsen som hade en belastning på mer än 12000 fordon varbruten. De enda transportallernaliv som fanns tillgängliga underliden närmast efter brokalaslrofen var de nyinsatta passagerarbåtarna mellanTjörn och , en färjeförbindelse mellan och somtrots omedelbara insatser av hade låg kapacitet samt en broförbindelsemellan norra och . Mycket stora problem uppstod för människor som skulle tillsina arbeten, för förelag som behövde transportera varor och maskiner osv.Förbindelsen via utgjorde i praktiken del enda alternativet förflera varutransporter som normalt skulle gått över . Det förändradevägvalet Innebar för många en omväg . öppnades en ny färjeförbindelse mellan Almönoch Slenungsön. Denna gav möjligheter lill en fordonstrafik i begränsad omfattning.De två färjor som sattes i trafik hade en kapacitet på ca 4000 fordon ,men förbindelsen var mycket känslig för driftstörningar. Efler hand hartrafikkapaciteten förbättrats genom att en tredje och senare en fjärde färjatagits i bmk. Den fjärde färjan är en reservfärja och skall dessutom vara itrafik och under sommarlid. Trafikvolymen under börjanav juni uppgår på färjeleden Almön-Stenungsön lill 4500 fordon Päleden Svanesund-Kolhältan är trafikvolymen 2500 fordon . Del är svårtatt tillgodogöra sig den fulla kapaciteten av fyra färjor bl a pågrund av brist på personal. Den Ijärde färjan behövs ändå som reserv eftersomdriftstörningar är ganska vanliga. Vid färjeförbindelsen mellanSvanesund-Kolhällan finns sedan broolyckan tre färjor. Trols hittillsvarande åtgärder - passagerarbåtar, utökadfärjekapacilel, utökad kollektivtrafik och förändrat Irafikmönster - ärkapaciteten klart otillräcklig 1 förhållande till behovet. harsommarsäsongen med en i normala fall dubbelt så stor trafikvolym som i januaribörjat. Under denna lid flerdubblas befolkningen på öarna. Belastningen påtrafikapparaten ökar ytterligare och väntetiderna förlängs. Problemen för denbofasta befolkningen och näringslivet i regionen riskerar att förvärrasytterligare. Prop.1980/81:25 83 Regeringenhar genom beslut uppdragit ät att skyndsamt utreda deekonomiska konsekvenser för näringsliv och kommuner 1 Stenungsundsreglonen sombroraset förorsakar. Uppdraget innefattar både vilken typ av merkostnader somuppkommit eller väntas uppkomma samt kostnadernas storlek. Vidare skalllänsstyrelsen lämna förslag om enkla och smidiga stödformer. Utredningen skallgöras i samarbete med statens vägverk, transporträdel, de berörda kommunernaoch företrädare för näringslivet i området. Arbetetsinriktning och Innehåll har diskuterats 1 två samrådsgrupper. I gruppen förnäringslivsfrågor har ingått representanter för länsarbetsnämnden,, utvecklingsfonden, handelskammaren och . Ireferensgruppen har representanter för kommunerna, ochIransporlrådel deltagit. Inomlänsstyrelsen har en särskild arbetsgrupp tillsatts med byråchef , ordförande, förste länsassessor , länsassessorMagnus , planeringsdirektör , byrådirektör och tf. förste byråsekrelerare , sekreterare. Konsekvensernaför näringslivet har under byrådirektör ledning utretts inomlänsstyrelsens regionalekonomiska enhet. I delta arbete har deltagit tf. byrådirektörSimone , tf. förste byråsekreterare , tf. förstebyråsekreterare och . Iutredningsarbetet har dessulom och handelskammaren iGöteborg, , och kommuner samt enskilda företag ochbranschrepresentanter medverkat. Påden tiden sillfisket blomstrade och jordbruket var landets viktigastenäringsgren var utvecklingen i det område som bildar Stenungsundsreglonenpositiv. Industrialiseringenoch "flykten från landsbygden" drabbade först , som alltmer blev en badort, där förmögna göteborgsfamiljertillbringade somrarna. PåTjörn och kom konservindustrin och båtbyggeriet att tillsammans med sjöfartenbli de dominerande näringarna. Tillbakagängen inom jordbruket och fisket komefter hand också till öarna med utflyttning och befolkningsminskning somresultat. lappade mer än en tredjedel av sinfolkmängd. 1980/81:25 84 På 1960-lalet inträffade del som på ett myckel drastisktsätt skulle vända utvecklingen 1 Stenungsundsreglonen.