prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — att till Bidrag tillvärdshälsovårdsorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m.m. för /82 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 232 Från anslaget utgår resebidrag lill personer verksammainom hälso- och socialvårdsområdet i samband med deltagande i internalionellakonferenser och möten m.m., som inte har karaktär av tjänsteåligganden. föreslår atl anslaget räknas upp med , varav . för prisomräkning och . med hänvisning tilldet stora behovet av resebidrag. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Vissa internationella resor för budgetåret1981/82 anvisa etl reservationsanslag av . a.med hänsyn till den sjätte internationella hemhjälpskongressen, som i samarbetemed kommer att arrangeras i , böranslaget räknas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att fill Vissa internationella kongresser i /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att8kap.6§samt9kap.l och 3 § § lagen (1962:381) om allmänförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Vid tillämpning av bestämmelserna i föregående stycke beaktas barnet fillkommande tilläggspension i form av barnpension samt, i fall som avses i punkt 3, folkpension i form av änkepension, vilken utgår fill kvinna som är moder fill barnet eller varit gift med barnets fader eller har eller har haft barn med denne, under förutsättning att barnet och kvinnan stadigvarande sammanbo. Äro flera barn berättigade fill barnpension fördelas vid avräkning änkepensionen lika mellan barnen. Barnpensionutgör för år räknat av basbeloppet. Barnpension skall dockallfid utgå med sådant belopp att pensionen, i förening med pensionsförmåner,som enligt bestämmelserna i andra stycket skola beaktas, utgör 1. för barn, vars båda föräldraravlidit, av basbeloppet efter envar av föräldrarna, 2. för barn, som uppbär bidragsförskottenligt lagen (1964: 143) om bidragsförskott, av basbeloppetsamt 3. för barn, som i annat fall uppbärbarnpension efter en av föräldrarna, av basbeloppet. Barnpensionutgör för år räknat av basbeloppet. Barnpension skall dockallfid utgå med sådant belopp att pensionen, i förening med pensionsförmåner,som enligt bestämmelserna i andra stycket skall beaktas, utgör 1. för barn, vars båda föräldraravlidit, av basbeloppet efter envar av föräldrarna, 2. för barn, som uppbärbidragsförskott enligt lagen (1964: 143) om bidragsförskott, trettioen procentav basbeloppet samt 3. för barn, som i annat fall uppbärbarnpension efter en av föräldrarna, av basbeloppet. 1§ Barntillägg utgår för varjebarn till försäkrad förälder som åtnjuter ålderspension ellerförtidspension. Har en av föräldrarna Lagen omtryckt 1977:630. 1980/81:100 Bilaga 8 234 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse avlidit,äger även pensionsberättigad make fill den efterlevande föräldern rätt till barnfillägg, om den efterlevande harvårdnaden om den avlidnes barn . Barntillägg ulgives ej tillålderspension, som den försäkrade åtnjuterför tid före den månad varunder han fyller , eller till pension som tillkommer någon som enhgt bindandeavtal åtagit sig att fill barnets underhåll utgiva visst belopp en gångför alla. eller hel förtidspension utgör för år räknat eller, om barnet är berätfigat fill barnpension enligt 8 kap. 5 §, av basbeloppet. Utgår halv ålderspension eller utgår två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förfidspension, utgör barnfillägget motsvarande andel av barntillägg till hel pension. Barnfilläggtill hel ålderspension Barnfillägg lill hel ålderspension eller hel förtidspension utgör för år räknat eller, ombarnet är berättigat fill barnpension enligt 8 kap. 5 §, av basbeloppet. Utgår halv ålderspension eller utgår två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension,utgör barntillägget motsvarandeandel av barntillägg till hel pension. Åtnjuter den försäkrade tilläggspension enligtdenna lag, minskas honom tillkommandebarntillägg med hälften av filläggspensionen i den mån denna för årräknat överstiger halva basbeloppet. Alltefter hjälpbehovels omfattning eller merutgifternas storlek ulgör handikappersättning för år räknat sextioen, fyrtiosex eller av basbeloppet. Alltefter hjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storlek utgörhandikappersättning för år räknatsextio, fyrtiofem ellei av basbeloppet. Handikappersättning kan begränsas till viss tid.Behovet av handikappersättning skallomprövas i samband med beslut om förtidspension och då den försäkrade fillerkännes ålderspension enligtdenna lag. Handikappersättning till försäkrad som är blind utgör för tid före den månad, då hel ålderspension eller hel förtidspension enligt denna lag börjar utgå, för år räknat av basbeloppet. För fid därefter utgör ersättningen av basbeloppet om ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Handikappersättning till försäkrad som är blind utgör för tid före denmånad, då hel ålderspension eller helförfidspension enligt denna lagbörjar utgå, för år räknat sextio procentav basbeloppet. För lid därefterutgör ersättningen trettio procentav basbeloppet om ej stödbehovet geranledning till högre ersättning. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Handikappersättning fill försäkrad som är döv eller gravt hörselskadad utgör av basbeloppet om ejstödbehovet ger anledning tillhögre ersättning. Handikappersättningfill försäkrad som är döv ellergravt hörselskadad utgör av basbeloppet om ej stödbehovet ger anledning fill högre ersättning. Dennalag träder i kraft . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 236 Lagom ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1964:143) ombidragsförskott' skall ha nedan angivna lydelse. Bidragsförskottutgör för år räk- Bidragsförskott utgör för år räk- äv det basbe- nat av det basbe lopp som enligt 1 kap. 6 § lagen lopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har (1962:381) om allmän försäkring har fastställts för månaden före den som fastställts för månaden före den som bidragsförskottet avser. Skallbidragsförskott utgå i förhål- Skall bidragsförskottutgå i förhål- landetill såväl fader som moder eller lande till såväl fader som moder eller är barnet berätfigat fill barnpension är barnet berätfigat fill barnpension enligt 8 kap. 5 § lagen om allmän enligt 8 kap. 5 § lagen om allmän försäkring, utgör dock bidragsför- försäkring, utgör dock bidragsför skottet av del basbe- skottet av det bas lopp som anges i första stycket, i belopp som anges i första stycket, i förra fallet i förhållande till varje förra fallet i förhållande till varje underhållsskyldig. Förehgger grundad anledning antaga atl fastställtunderhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning, utgör bidragsförskottetskillnaden mellan förskottsbelopp enhgt första eller andra stycket samtunderhållsbidragets belopp. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställtuppenbarUgen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag,lämnas inte bidragsförskott enhgt första eller andra stycket med högre beloppän underhållsbidraget. I fall som avses i tredje stycket lämnas ingetbidragsförskott. Dennalag träder i kraft den 1 juh 1981. 1 Lagen omtryckt 1976:277. 2 Senaste lydelse 1978:858. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 237 A. Socialdepartementetm. ,förslagsanslag 16 631000 Kommittéer m. m.,reservationsanslag 27 500 000 26 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtför- 23 000 000 Extra utgifter, reservafionsanslag 1 520 000 Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementelsverksamhetsområde, reservationsanslag 8 700 000 B. Allmänförsäkring m. m. Försäkringsöverdomstolen,förslagsanslag 7 108 000 Försäkringsrätter,förslagsanslag 31 174 000 ,förslagsanslag 129 403 000 Bidragfill försäkringskassornas förvaltnings- 330 000 000 Folkpensioner,förslagsanslag 34 630 000 000 Bidrag fill kommunala bostadsfillägg fill 1 390 000 000 Ersättning till postverket för pensionsulbe- 40 409 000 Bidrag fill sjukförsäkringen, förslagsanslag 3 850 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m., för- 2 200 000 40 409 885 000 C. Ekonomisktstöd till barnfamiljer m. m. 68 L Allmänna barnbidrag,förslagsanslag 5 145 000 000 Ersättning fill postverket förutbetalning av 17 700 000 allmännabarnbidrag m. m., förslagsanslag Bidragfill föräldraförsäkringen, förslagsan- 670 000 000 Bidragsförskott,förslagsanslag 895 000 000 Bosättningslån,reservationsanslag 50 000 000 6 777 700 000 1980/81:100 Bilaga 8 238 Bidrag fill social hemhjälp, förslagsanslag 1330 000 000 Bidrag fill färdtjänst,förslagsanslag 275 000 000 Bidrag till driften avförskolor och fritids- 4 140 000 000 Bidragfill hemspråksfiäning i förskolan, 29 000 000 Bidragtill kommunala familjedaghem, för- 1 240 000 000 , förslagsanslag 2 423 000 E. Myndigheterinom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Socialslyrelsen, förslagsanslag 124 626 000 m.,förslags- 37203000 Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, för- 2 968 000 Bidrag fill Sjukvårdens och socialvårdens 13 400 000 planerings-och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag Uppdragsverksamhet,förslagsanslag 1 000 Driftbidrag,reservationsanslag 1 000 Centrallaboralorieuppgifler,förslagsanslag 17 004 000 Försvarsmedicinskverksamhet, förslagsan- 3 266 000 Utrustning,reservationsanslag 1 495 000 Statensmiljömedicinska laboratorium, för- 15 557 000 slagsanslag 117 11. , 2 086 000 Statens rättsläkarslationer, förslagsanslag 16 258 000 122 14. Bidrag fill driften av enWHO-enhet 000 rapportering av läkemedelsbiverkningar, förslagsanslag Prop.1980/81:100 Bilaga 8 239 F. Förebyggandehälso- och sjukvård Allmän hälsokontroll, förslagsanslag 3 251000 Hälsoupplysning,reservationsanslag 6 250 000 Epidemiberedskap m. m.,förslagsanslag 11107 000 130 4. Ålgärder för atl förbättrakontinuiteten i 5 600 000 hälso-och sjukvården, reservationsanslag G. Undervisningssjukhusm. Avlöningartill läkare, förslagsanslag 134 175 000* Driftkoslnader,förslagsanslag 691 177 000* Utrustning,reservationsanslag 22 000 000* Byggnadsinvesteringar,reservationsanslag 13 000 000 Avlöningarfill läkare, förslagsanslag 133 520 000 Driftkostnader,förslagsanslag 36 091 000 Utrustning,reservationsanslag 2 746 000 Byggnadsinvesteringar,reservafionsanslag 15 000 000 hus,förslagsanslag 530 000 000* Förvaltningskostnader,förslagsanslag 2 234 000 Forsknings-och utbildningsverksamhet, re- 2 400 000 Vidareutbildningav läkare, förslagsanslag 25 688 000 Låntill utländska läkare för viss efterutbild- 1 000 Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal 2 582 000 m. m.,förslagsanslag Vidareutbildning av tandläkare, förslagsan- 2 410 000 1 613 024 000 H.Övrig sjukvård m. m. Rättspsykiatriska stafioner och kliniker, för- 64 639 000 Prop.1980/81:100 Bilaga 8 240 Bidrag till anordnande av kliniker för psy- 220 000 000 kisklsjuka m. m., förslagsanslag Bidragfill driften av kliniker för psykiskt 2 827 000 000* sjuka m. m., förslagsanslag 167 4. Beredskapslagring för hälso- och sjukvården 34 591 000 Driftkostnader för beredskapslagring m. m., 29 810 000 Utbildning av personal för hälso- och sjuk- 5 425 000 vårdi krig m. m., förslagsanslag Bidrag fill pensioner för vissa provinsialläka- 15 025 000 3 196 490 000 I.Ungdomsvård m. m. 174 Inledning Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader,förslagsanslag 202 030 000 Engångsanskaffningav inventarier m.m., 460 000 Personalutbildning,reservationsanslag 1 309 000 Ersättningarlill kommunerna för hjälp till 177 000 000 utländska medborgare, flyktingar m. m., förslagsanslag Statensvårdanstalter för alkoholmissbrukare: Driftkostnader,förslagsanslag 50 672 000 m., reservationsanslag 1 000 Bidragfill anordnande av vårdanstalter och 1 760 000 inackorderingshem m. m., reservationsanslag Lånlill byggnadsarbeten vid vårdanstalter 5 500 000 Bidrag fill driften av vårdanstalter och inac- 285 150 000 korderingshem m. m., förslagsanslag 202 6. Bidrag fill alkoholpolikliniker och vårdcen- 96 650 000 m., förslagsanslag Prop.1980/81:100 Bilaga 8 241 Utbildning och samverkan inom nykterhets- 1100000 Bidrag lill organisationer m.m. 15 300 000 209 9. Upplysning och information påalkoholom- 20 850 000 K.Vissa åtgärder för handikappade Kostnader för viss utbildning av handikap- 16 616 000 Statens hundskola,förslagsanslag 1890 000 219 4. Bidrag fill driften av särskolorm. m., för- 377 800 000 slagsanslag 221 5. Bidrag fill handikapporganisafioner, reser- 27 250 000 vationsanslag 224 6. Kostnader för viss verksamhet för synska- 10 517 000 dade, förslagsanslag 226 7. Ersättning fill postverket för befordran av 11992 000 blindskriftsförsändelser, förslagsanslag 228 8. Ersättning fill för texttelefoner, 7 700 000 Bidrag fill världshälsovårdsorganisafionen 13 491000 samtinternafionellt socialpolifiskl samarbete m. m., förslagsanslag Vissa internafionella resor,reservafionsan- 127 000 Vissa internalionella kongresser i , 200 000 13 818 000 Totall för 60 698 332 000 Bilaga9 till budgetpropositionen 1981 Prop. Som etl allmänt mål för den trafikpolitikriksdagen godkände gälleratl människor och näringsliv i landels olika delar skall erbjudas en lillfredsslällande Iransportförsörjning lilllägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. Åtgärder för all begränsa trafikolyckorna och skadorna på miljön måsle vidtas. Trafikpolitiken skall bidra till alt samhällsmål inom näringspolitiken, energipolitiken,sysselsättningspolitiken och regionalpolitiken kan uppnås. Genom det trafikpolitiska beslutet har deltrafikgrensvisa kostnadsansvaret för väg- och järnvägstrafiken slopats.Järnvägstrafiken har kunnat avlastas vissa kostnader vilket bl. a. gjortdet möjligt för SJ att införa kraftigarabatter för tågresor. Resandet på SJ har sedan de nya priserna infördesökal med . Den inrikes luftfartens och sjöfartens roll itrafikpolitiken omfattas inle av trafikpolitiska beslut.Lufttransportutredningen (K 1978:07) hartill uppgift atl belysa hur i förstahand kraven på tillfredsställande interregionalaflygtransporter kan fillgodoses. Utredningens betänkande avlämnas . För sjöfarten gällerriksdagens sjöfartspoliliska beslut . En utredning för altnärmare behandla sjöfartens roll i trafikpolitiken(K 1980:72) har därutöver tillsatts. Vidare har redovisat enperspektivplan för hamnväsendel. De trafikpolitiska målen ligger fast ochtrafikpolitiken fullföljs även då statsutgifternamåsle begränas. Del är nu särskilt viktigt att varje trafikgrenssärskilda förutsättningar utnyttjas och atl parallella investeringar inom olika delar av transportsektorn kanundvikas. Pä regeringens uppdrag harSJ och postverket gemensamt undersökt möjligheterna till samordnadeålgärder när del gäller pakelgods. En modell för hur en samordning kan gå lill har utarbetats av verken. Utredningsarbetet fortsätter samfidiglsom praktiska försök påbörjas i . För allåstadkomma en bättre samverkan mellan trafikverken, särskilt när del gäller godstransporter, och för attbättre kunna lillgodose näringsli-1 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 9 2 vetstransportbehov bildas ett trafikpolitiskt råd. 1 rådet ingår vissa verkschefersamt representanter för näringslivet. I det trafikpolitiska beslutet ingår ett särskiltenergibesparingsprogram förtransportsektorn. 1 den energiproposition som kommer atl läggas fram senare i vår kommer förslag lill fortsalla åtgärder för atl spara energi på transportområdetatl redovisas. verksamhet ärinriktad på frågor som rör transporter, trafiksäkerhet, post- ochtelekommunikationer samt vädertjänsten. Vid departementet finns 86anställda. Till departementet hör elt 15-tal myndigheter medsammanlagt drygt 160000 anställda.Antalet anställda vid varje verk framgår av följande sammanställning. Statens väg- och trafik- Departementels arbete har präglats avambitionen att effektivisera transportsystemet och finna åtgärdersom minskar statens utgifter. I höstens besparingsproposition (prop.1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81: 101) redovisades följande ålgärder: en strukturplan för SJ med åtgärder för alt ökaSJ:s konkurrenskraft och förbättra verkels ekonomiska resultat, ett uppdrag lill slalens vägverk alt utreda den framlida omfattningen av denstatliga färjeverksamheten, elt uppdrag till statens vägverk att i samråd med trafiksäkerhetsverkel ochstatens väg- och trafikinstilut vidta åtgärder som minskar behovel av dubbadebildäck och därmed vägslilaget, elt uppdrag till atl belysa hur isbrytningen kan effektiviseras, enöversyn av reglerna för frankeringsfrihet och Ijänstebrevsrätt för organ som inte är statliga. 1980/81:100 Bilaga 9 3 I besparingspropositionen anmäldes vidare att enöversyn av organisationpågår. Också inom SJ pågår en verksamhets- och organisationsöversyn. ochtrafiksäkerhetsulredningen har haft i uppdragalt även bedöma behovet av förändringar i SMHLs och trafiksäkerhetsverkets organisationer. Statskontoret harfått i uppdrag atl belysa vilka besparingarsom kan göras om och kustbevakning slås samman. Samtliga dessa översynerskall ses som etl led i strävan attrationalisera arbetet vid myndigheter. Arbetet med all finna nya områden där det årmöjligt atl minska statsutgifternafortsätter. Vid sidan av mer övergripande översyner undersöks möjlighelerna attförenkla rutiner, bestämmelser och handläggningsordningar inom olikadelar av departementels område. En rad åtgärder har vidtagits i delta syfte. Det gäller t. ex. åtgärder för atteffektivisera taxiverksamheten, minskat biljettkrängel i inrikesflyget,enklare regler för ombyggnad av bilar - s. k. hembyggen - samt åtgärder för atlöka möjligheterna till boendeparkering. Detär angelägel att onödigt krångligaregleringar fortlöpande kan undanröjas och atl beslutsfattandet vid verken decentraliseras så långl delta är möjligt.Ett villkor måste självfallet vara atl de förändringar som genomförsöverensstämmer med de trafikpolitiska intentionerna. I förslagel lill budget för nästa budgetårföreslås all diligensbussar och mindrebyggnadsprojekt vid postverket i fortsättningen finansieras med rörelsemedel. planering av sinlokalförsörjning underlättas genomalt i fortsättningen lar direkt ställning endast till de mest belydelsefullabyggnadsinvesteringarna. Myndighetsanslagen underkommunikationsdepartementets huvudtitel har genomgående beräknats enligt etl besparingsalternafiv. Det innebäratt anslagen efter pris- ochlöneomräkning har minskals . Sammanlagt har departementets myndigheter begärtanslagsökningar på närmare tremiljarder kronor (). 1 budgetförslaget redovisas ökningar på omkringen fjärdedel härav. Ökade investeringar vid SJ I den strukturplan för SJ som presenterades ihöstens besparingspropositionbetonades att ökade investeringsmöjligheter för SJ är en förutsältning för att verket skall kunna uppfylla sittekonomiska mål. Som planeringsram för SJ angavs en genomsnittlig årlig ökningav investeringsvolymen på femprocent per är i fasta priser . För /82 föreslås eninvesteringsram på sammanlagt Prop.1980/81:100 Bilaga 9 4 Anslaget för budgetåret uppgår därmed till 1 586,5 milj. kr., vilkelär 278 milj. kr. mer än för innevarande budgetår. föreslås att SJ gesmöjligheter atl långtidsförhyra milande materiel eller träffa hyresköpsavtalavseende sådan materiel inom en ram av 40 milj. kr. Den totalainvesteringsvolymen uppgår därmed lill 1615 milj. kr. vilket överensstämmer medstrukturjrilanen. Liksom i förra årets budgetförslag prioriterasservice-, underhålls- och förbättringsåtgärder på vägarna. För driftanslagelföreslås en ökning med ca 286 milj. kr. Till byggandet av statliga vägarföreslås ell oförändrat anslag. Trafikcentraloch gemensam lotsning i och hamn har träffat enöverenskommelse om trafikövervakning och lotsning i . För altåstadkomma säkra och effektiva trafikförhållanden i htimnen och farledernainrättas en trafikcentral i 1982. Enliglöverenskommelsen bidrar med halva investeringskostnaden.Samtidigt övertar hamnlolsningen i Giileborg. I budgetförslagetanvisas sammanlagt omkring 11 milj. kr. till investeringar i trafikcentral ochlotsstation. För nästa budgetår föreslås att bidraget () ökas med I milj. kr.Detta innebär en ändrad fördelning av medlen för trafiksäkerhetsinformation ochligger väl i linje med de förslag som framförts av trafiksäkerhetsulredningen. I särskilda direktiv till samtliga kommittéer angavregeringen atl alla förslag som kommittéerna lägger fram skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagenavser. Det är angeläget all tillsättandet av nyakommittéer prövas restriktivt. Många utredningar kan göras vid departementetsmyndigheter eller vid t. ex. och statskontoret. Sammanlagt föreslås en ökning av anslagen under sjättehuvudtiteln på 789 milj. kr. Som framgår avsammanställningen minskas anslagen inom flera av departementets områden. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 5 Anslag Anvisat Förslag Förändring 1980/81 1981/82 m. m. 21,0 19,8 - 1,3 Vägväsende 4458,7 4721,6 +262,9 Institut m. m. Summa 10062,4 10850,9 +788,5 ' Ändrad finansieringsform för trafiksäkerhets verketsuppdragsverksamhet. Affärsverkens driftkostnader tas inte upp istatsbudgeten utan i särskilda driftbudgeter som regeringen fastställer. Desammanlagda driftkostnaderna för postverket, , SJ ochluftfartsverket har för innevarande budgetår beräknats till drygt 23 miljarderkr. Kostnaderna täcks av verkens intäkter. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 6 Anmälantill statsbudgeten för /82 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde A. M. 1979/80Utgift 13972000 1980/81Anslag 13 912000 1981/82Förslag 15 290000 Fränanslaget betalas löner, resor m. m. för departementets personal. Jag beräknar,med utgångspunkt i den besparingsmodell som lillämpas i årets budgetförslag,anslaget enligt följande. 1981/82 föregäende Löner 13 850000 +1200000 Resor (även utrikes resor) 450000 + 125000 Expenser 990000 + 53 000 Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill för /82 anvisa ell förslagsanslag på . 1980/81:100 Bilaga 9 2. Kommittéer m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget betalas utgifter för departementets kommittéverksamhet. Jag avser attpröva behovel av nya kommittéer med allra största reslrik-tivhet.Utredningsuppdrag bör i fortsättningen i första hand ges direkt lill departementets myndigheter. Med hänsyn härtillräknar jag med atl anslaget för nästa budgetår kan reduceras avsevärt. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. för /82anvisa ett reservationsanslag på . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget betalas vissa extraordinära utgifter inom departementet. Den Internafionella Vägföreningens (IRF) niondevärldsmöle hålls i . Kostnaderna i samband härmed harför departementets del beräknats lill högst . Jag räknar med allhälften av medelsbehovet kan tas frånanslagsreservationen vid budgetårets utgång. Resterande del bör täckas genom alt anslaget för nästa budgetår ökasmed . Jaghemställer all regeringen föreslår att till Extra utgifter för /82anvisa ell reservationsanslag på . 1980/81:100 Bilaga 9 8 är central förvaltningsmyndighetför ärenden rörande allmänna vägaroch galor samt statsbidrag m.m. till den kommunala och enskilda väghållningen. Verkel utövar även visstillsyn över enskilda järnvägar, spårvägar och tunnelbanor. cenirala förvaltning är sedan augusti1980 placerad i . På delregionala planet finns en vägförvaltning i varje län, sju byggnadsdislrikt saml två projekleringskonlor. Delokala enheterna inom driflverksamheten är drift- och arbetsområden och inombyggnadsverksamhetenvägbyggnadsarbetsplalser. Väg- och trafiklagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen. verksamhet är uppdelad på nioprograminriklade anslag på statsbudgeten,nämligen Ämbetsverksuppgifter, Drift av statliga vägar. Byggande av statliga vägar. Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator. Bidraglill byggande av kommunala vägar och galor. Bidrag lill drift av enskilda vägar m. m.. Bidrag till byggande av enskilda vägar. Tjänster lill utomståendesaml Försvarsupf)gifter.