prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — "Kommitténsförslag präglas av uppfattningen, alt del är lättare att bemästra krissituationerhos företag om man söker möta problemen så fort som man upptäcker den förstatendensen till en negaliv utveckling hos företaget som kan innebära risker förobestånd, driftsinskränkning eller nedläggning. Därför har kommittén tryckt påviklen av alt samhällets organ följer de individuella företagens utveckling ochså snabbi som del är praktiskt möjligt fångar upp larmsignaler. Ju snabbareogynnsamma utvecklingstendenser kan upptäckas desto lättare blir problemen althantera och desto större blir möjligheterna alt hjälpa företagel. Vidare blirkostnaderna för samhället att klara upp obeståndssiluationer mindre. I konsekvenshärmed omfattar samordningsuppdraget bäde uppföljningsverksamheten ochåtgärder vid obestånd. Härvid har kommittén vidgat begreppet uppföljning tillatt omfatta inte bara den föreskrivna obligatoriska uppföljningen avverksamheten hos företag som redan fält samhällsstöd -lokaliseringsstöd, industrigarantilån,lån från utvecklingsfonderna etc. ulan även en generell strävan att följatendenserna hos samtliga förelag, så långt detta är praktiskt möjligt". Enligtförslaget skulle uppföljningsarbetet således inte bara omfattaföretag som erhållit statligt stöd utan del skulle vara en generell bevakningav företagen 1 länet. För alt genomföra denna föreslår utredningen dels attlänsstyrelserna skall förstärkas med en handläggare, dels att utvecklingsfondenskall åläggas en skyldighet att genomföra företagsanalyser. En regionaloch/eller central uppföljning av det slag utredningen tänker sig kan innebäraen förändring i sättet att förse länsorganen med information för operativverksamhet bl. a. bakgrundsmaterial för företags-kontakter. Anknytningen till DIS-systemetsInformationsproblemalik är klar. Ävenom företagsobeståndskommilténs förslag synes ha störst relevans förIndustrisektorn syns den gälla i princip alla förelag. Dess informations-syslemär ur den synpunkten ett övergripande (horisontellt syslem) och knyter därmedan till problematiken kring behovsanpassning av information för regional ochlokal planering. Den behandlas 1 övrigt 1 direktiv för ett par pågåendeutredningar. Itilläggsdirektiv' till ADB-beredningsgruppen sägs följande: ' SOU 1979:91. sid. 11. ' Dir. 1979: 103. 1980/81:20 36 "Denfortsatta utredningsverksamheten bör sikta lill att utarbeta ett konkretförslag till samlad lösning för den regionala och lokala samhällsplaneringensinformationsförsörjning. I detta ingär att göra en lämplig fördelning avverksamheten mellan central, regional och lokal nivå. Därvid skall särskiltbeaktas fördelar som kan vinnas för statliga länsmyndigheter,landstingskommuner och kommuner i fråga om ärendehandläggning inomverksamhetsfält som är gemensamma. Beredningsgruppen bör klariägga möjligheternaatt tillgodose behovet av information för regional och lokal samhällsplaneringmed hjälp av den bearbetningskapaciiel som respektive länsdalor kan slälla tillförfogande sedan folkbokförings- och beskattningssystemets behov har tillgodosetls.Även möjligheterna alt använda RSDB och andra resurser hos statistiskacentralbyrån skall utredas". regionala och lokala planeringen finns redan viss uppbyggd organiserad ADB-försörjning.Länsplaneringen har ell landsomfattande datasystem med högskoleregionsdatacentral (UMDAC) som bas. Kommunerna har på motsvarande sätt genomKommundata tillgång lill olika datorbaserade modeller. Länsstyrelser och någrakommuner har också tillgäng lill RSDB, dvs. den regionalstatistiska dalabas somutvecklas inom SCB. I ett nägot längreperspektiv påverkas Informationsförsörjningen till den regionala och lokalasamhällsplaneringen också av utredningen om den statliga statistiken. Idirektiven till denna utredning sägs bl.a.: "Kommitténs huvuduppgift börvara att med utgångspunkt i den befintliga statistiken kartlägga behovet avstatistik inom skilda samhällsområden". Dessutom ingår att utarbetametoder för en fortgående anpassning av statistiken till användarnas faktiskabehov. Åvenom denna genomgång inte varil fullständig pekar pågående utredningar mol altinformationssystem för vissa sektorer, främst industrin, kommer attvidareutvecklas och mot alt vissa seklorsövergripande syslem av typinformationssystem för regional och lokal planering kan komma all vidareutvecklasoch/eller etableras. Framlidsbild II visarall man kan förutse en utveckling av informationssystem av olika dignitet bädesektorsvis och seklorsövergripande. Man kan ocksä förutse en utveckling av delövergripande system som finns för statlig statistik där samordningen avstatistik mellan sektorer spelar en väsentlig roll. Förmodligen kommersystemutvecklingen att ske i system som är mer renodlade och/eller åtgärdsinriktadeän del nuvarande 1 sig mera komplexa DIS-systemel. Det kan också finnasanledning att bevaka att man tar vara på möjligheter att i andra system täckabehov som ligger inom DIS-systemets område. 12.Framtidsbild III - "decentralisering" Dennaframtidsbild innebär alt den spontana utveckling av informationsinsamling förden regionala och kommunala näringspolitiken som beskrevs 1980/81:20 .37 för nedläggningsalternalivet (bild I) får ell formaliseratslöd av slalsmakterna. Denna framtidsbild består i sina grunddrag av en decentralisertidinformationsinsamling med stöd av en lag om uppgiftsskyldighet. Konsekvenserna ur nyllo- och kostnadssynpunkt förintressenterna i nuvarande DIS-syslem blir i väsentliga avseenden de samma somi nedläggningsalternalivet. Jag tar därför i denna framtidsbild upp skillnaderur nytto- och kostnadssynpunkt jämfört med en nedläggning av DIS-systemet. Statsmakternas slöd lill den regionala näringspolitikensinformationsförsörjning skulle kunna ske med nägon eller båda av följandeåtgärder: (a) En begränsad lagstadgadrätt för länsstyrelserna all infordra uppgifter från företagen meduppgiftsplikt. (b) Genomsubventioner av länsstyrelsernas enkälverksamhet i syfte alt fä en teknisksamordning med annan statistik (begrepp, standarder m. m.). Eller för alt fäsamordnade enkäter med länets kommuner. 1 båda fallen skulle syftet vara allunderlätta företagens uppgiftslämnande. ambitioner om juridiskt riktig utformning kanframlidsbilden III beskrivas genom en skiss till en lag. Det har varil naluriigtatt anknyta till den lag om uppgiftsskyldighel i planeringsfrågor som f. n.reglerar DIS-syslemel. 1 § Näringsidkare är skyldig att i fråga omarbetsställe inom länet skriftli- gen till eller på anmodantill översiktligt redovisa rådande och väntade förhållanden i fråga om produktionen,sysselsättningen eller driften vid arbetsstället. Vid tillämpningen skall beaktas å ena sidan behovet avtillgång till uppgiften, å andra sidan näringsidkarens iniresse av att uppgiftsom rör hans affärs- eller driftsförhållanden ej utlämnas lill en vidare kretsän som oundgängligen behövs, 2 § Uppgiftsskyldighel enligt I § får åläggas högst engång ärligen och avse förhällande längst framåt i liden. Uppgiftsskyldighelfår avse arbetsställe med minst tio anställda. Uppgift om väntade förhållandenfår Inhämtas endast om del är av särskild betydelse för statlig eller kommunalplanering att uppgiften lämnas. 3 § Uppgift enligl I § får infordras först efter samrådmed länsarbets- nämnd, regional utvecklingsfond och kommunstyrelsen i denkommun där arbetsstället finns. 4 § Uppgift enligt I § fär endast användas som underiagför statlig och planering och prognosverksamhet och sombakgrundsinformation vid muntliga kontakter med företag samt i form av statisfik. 5 § Uppgift enligl I § fär efter länsstyrelsensprövning överlämnas lill , länsarbetsnämnden, den regionalautvecklingsfonden och kommunstyrelsen i den kommun där arbetsstället finns. Prop.1980/81:20 38 6 § Näringsidkare som lämnat uppgift enligt I § skallså snart resultat föreligger av få en redogörelse för dessa. 7 § Vad någon pä grund av denna lag har fåll vela omnäringsidkares affärs- eller driftsförhållanden får han ej obehörigenyppa eller nyttja. I anslutning till 6 § bör sägas att del förutsätts att densamhällsinformation som skall lämnas till förelagen enligl DIS-lagen också gesi fortsättningen. Målgruppen för denna behöver dock inte sammanfalla med deförelag som lämnat information. Om delta behöver regleras skulle det kunna skegenom preciseringar 1 länsplanerlngsförordnlngen. Deninformationsförsörjning det här kommer att gälla är den som följer av den mer åtgärdsinriktadelänsplaneringen. Vid sidan härav finns de kontakter mellan samhällsorgan ochföretag som betingas av den dagliga verksamheten. Det förutsätts att denmuntliga kontaktverksamheten kring företagsproblem som utvecklats och övertagitDIS-systemets roll som larmsystem forlsäller och utvecklas vidare.Länsstyrelsernas ansvar 1 detta hänseende kan redan sägs ingå i länsplanerlngsförordnlngen4 §. Del förhållandel att beslutanderätten ligger hoslänsstyrelserna behöver inte Innebära att eventuella enkäler genomförs avlänsstyrelserna. Det kan finnas möjligheter till samordning av informallonsproduklionenäven med ett decentraliserat beslutsfattande. Om en mer Ingående studie av dessa frågor skulle visa attargumenten för en samordning 1 själva utformningen av enkäten eller församarbetet skulle behöva säkras i första hand för alt underlätta uppgiftslämnandetskulle delta kunna ske genom en viss subventionering av enkälverksamheten. En annan fråga är om statsmakternas stöd genom lagenkommer alt få en effekt som gör att länsstyrelsernas uppgiftsinsamling kommeratt bli mer omfattande än om lagen saknas. Med den höga prioritering den ålgärdsln-riktadeverksamheten redan har och med hänsyn till att den inle tillförs någraytterligare resurser genom detta förslag vid sidan av en eventuell subventionering lorde denna effekt vara relativt marginell. Till denna fråga hör också omlagen som konsekvens kan få att länsorganen utnyttjar enkäler 1 stället förmuntliga kontakter. Genom det åtgärdsinriktade syflel med verksamheten lorde päsikl risken icke vara så stor för detta. Genom samrådet enligt den skisserade lagen kan en vissgaranti erhållas för all länsstyrelserna inte Insamlar information som är kändav andra länsorgan eller berörda kommuner. Genom samrådet öppnas också vissamöjligheter till samordning av uppgiflsinsamling mellan länsstyrelser ochkommuner. Vid utlämnande skulle samma sekretessregler som 1nuvarande DIS-system gälla. Utformingen av framtidsbild III har följt den befintligalagen men med en anpassning till den framtida behovsbild som redovisats itidigare kapitel. 1980/81:20 39 dennautformning saknas den centrala styrning som finns av enkälverksamheten ochsom bl.a. innebären hänsynslagande lill uppgiflslämnarna. Om det befinns varaönskvärt kan denna aspekt beaktas genom aU komplettera lagen med en yfterilgarebestämmelse. Eftersom det i väsentlig utsträckning gäller uppgiftsinsamling föri huvudsak slalistiskt bruk kan en paragraf som återfinns i den kungörelse somreglerar las in. Den skulle, anpassad till denaktuella frågeställningen, kunna ha följande lydelse. Innanlänsstyrelsen meddelar föreskrifler eller anvisningar gällande enkät tillförelag skall samråda med organisation eller annan som kan ansesföreträda de uppgiftsskyldiga.' 13.Framtidsbild IV - "statistisk behovsanpassning" Iframtidsbild III diskuterades viss decentralisering av beslut om och ansvar förinformationsförsörjning. I delta avsnitt skisseras en hell annan typ avframtidsbild. Den bygger pä det kostnads- och behovsresonemang som fördes ikapitel 1 och som finns uttryckt i direkfivens "behov av Information tilllägsta kostnad". Flertalettänkbara förändringar av DIS-systemet 1 dess nuvarande form - stora eller små -skulle leda till förändringar både på nyltosidan och på kostnadssidan. Det ärsvårt att fixera förskjutningar och bestämma lägen annat än 1 allmänna termer.Här skall nägra alternativ diskuteras med utgångspunkten aft anfingen kostnadenskall minimeras ulan alltför stora föriuster 1 nytta eller också nyltan skallmaximeras utan alltför stora förändringar i kostnad. Denförsta problematiken kan betraktas som ett ratlonaliseringsalterna-liv. Med denringa grad av nytta som systemet f. n. har synes del icke vara meningsfullt alldiskutera rena rationaliseringar på kostnadssidan. Del är klart att jag enligltillgängligt material skulle kunna föreslå att partihandeln tas bort ur enkätendä den delen av enkäten verkar alt ge relativt lite ur nyttosynpunkl. Jag bordeföreslå att förväntnlngsuppgiflerna tas bort. Det kanske skulle gå att finna ADB-lösningarför att även nägot minska andra kostnader. Ett sådant förslag, om ock motiveratur kostnadssynpunkt, skulle ytteriigare tunna ut systemets principiella ochsakliga innehåll. Det var ju ett system på medellång sikt som eftersträvadesgenom förväntningsuppgifterna osv. Del innebär givetvis att man kommer fram lillfram-fidsblld I som handlar om en nedläggning av DIS-systemel. Denandra problematiken i ett nytto-kostnadsresonemang skulle i stället inrikta sigpå nyltosidan. Utgångspunkten skulle då vara en given kostnad. Den kostnad somi detta fall är given är kostnaden för DIS-systemet. 'Jfr SFS 1966:37, § 10. 1980/81:20 40 Däremotärdel då icke inom en speciell systembyggnad nyttodiskussionen skall utspelas. Behovslistan 1 kapitel 1är till slor del inriklad på statistiska behov. Det rimmar också med den utvecklingmot mer statistisk användning som systemet fått. För egen del har jag då funnitdet angeläget alt göra en mer radikal nyttoinriktnlng av framtidsbild IV. Motdenna bakgrund redovisas 1 del följande en framlidsbild som lar fasta päbehovsanpassning av den centrala statistiska verksamheten för att mötaregionala och kommunala nylloförluster av en nedläggning av DIS-systemet.Framtidsbilden är en nytlomaximering till given kostnad, dvs, den anger enalternativ användning av de medel för DIS-sylemet som f. n. bestrids överbudgeten dvs. drygt 2 milj. kr. Utvärderingen av DIS-systemethar enligt min bedömning visat att uppgifter om sysselsättningen lopparönskelistan pä statistiska variabler. I så fall sällar sig även DIS-systemets"konsumenter" av statistik till många andra som under senare årframhållit viklen av att få fram en regional och lokal sysselsäUnlngsslatislik.Frägan har behandlats l.ex. ADB-beredningsgruppen och i sysselsätlningsutredningen.Även SCB har varit engagerad. Utvecklingsarbetet har kommit aft koncentreraspå möjligheterna att använda taxeringsmaterial och kontrolluppgifter för dettaändamål. Frågan har aktualiserats i samband med planeringen av folkräkning.Nyligen har regeringen tillsall en undersökning om alternativa metoder förframlida folk- och bostadsräkningar. Även i det sammanhanget kommersysselsättningsfrågorna all aktualiseras. I avvaktan på alt deleventuellt kommer fram en statistik som bygger på dessa administrativa materialhar jag lagt fram denna fjärde framtidsbild. Den visar hur man med oförändradkostnad skulle kunna tillgodose registrerade behov av statistik för planering1 första hand på regional och lokal nivä. Skissen lar sikte på att i förstahand täcka behovet av den slalisfik över sysselsättningen som skulle falla bortom bara lades ned. En utvidgning skulle emellertid sketill andra näringsgrenar än de som omfattas av DIS-enkälen. För denna variabelskulle statistiken bli seklorsövergripande. Behovsanpassningen skulleske genom följande informalionsinhämlning från företagen. Del skulle skeungefär inom nuvarande kostnadsram över statsbudgeten. Nägra detaljer iförslaget har icke utformats. Del fär ske en mer detaljerad genomgäng medkonsumenter om del skulle realiseras. En sysselsältningsslalistikskulle som ett minimum kunna innehålla uppgifter av nedanstående slag förarbetsställen och som ett maximum omfatta alla näringsgrenar som har anställdasom utför sammanlagl minst 5 årsverken enligl del nuvarande förelagsregister.Den skulle inhämtas en gång den eller den Ioktober i nära anslutning till den lidpunkt då folkräkningarna brukar hållasoch med användande av deras definitioner. Den skulle då komma1 tid för den årliga uppföljningen av länsplaneringen som påbörjas i slutet avåret. Genom frågor om planerad sysselsättning för de två närmaste åren skulleerhållas en viss framlidsbelysning. Med hänsyn till de nya arbetsrältslagarna ärdet möjligt att framlidsplanering i det tidsperspektivet ökar päsysselsättningsområdet. Därigenom skulle företagen ha en viss grund för attbesvara frågorna. Det är dock omöjligt att här förutsäga vilket prognosvärdesvaren skulle få. Tablä 13 Tentativa frågori en enkät. Anlalanställda totalt därav kvinnor Antaletanställda med dellid (under 20 lim/v) m////, Enåriig enkät av detta slag med presentation av statistik fördelad på de näringsgrenarsom finns med i modellen för länsplaneringen och fördelad på län och kommuner haricke1 detalj kostnadsberäknats. Med en grov skattning skulle dock kostnaden liggapå i storieksordningen . för insamling och bearbetning och publicering.Om man endast lar med företag med minst 10 årsverken skulle kostnaden bli av storieksordningen1 milj kr. Om man ytterligare inskränker antalet branscher genom att ta medendast Industri, byggnadsverksamhet, handel och samfärdsel skulle kostnadenkanske ligga på i storieksordningen . Det är tänkbart aft denspontana enkätverksamheten skulle bli väsentligt mindre än vid en nedläggningav DIS-systemet om man genomförde en årlig enkät av detta slag. Blankettenskulle förslagsvis göras med två kopior så alt en kunde lämnas vardera tilllänsstyrelse och kommun. Inhämtningen av uppgifterna skulle ske meduppgiftsplikt. Länsstyrelser och kommuner skulle ha samma möjlighet att få ladel av dem på samma sätt och enligt samma bestämmelser som gäller förnuvarande . Syftet med denna framtidsbild är sålunda att visa ett alternativ medmer radikala förändringar av den statistiska bilen i DIS-systemet. Den skulleersättas av en centralt genomförd statistikproduktion vid SCB. Avsikten medframtidsbilden har varil dels all visa på det starka behov som finns avregional och sysselsältningsslalislik. dels att visa på hur man skullekunna tillgodose detla inom ramen för DIS-systemets koslnader. Kostnaden harvarit ramen för illustrationen av detla fall med sannolik väsentlig nytlohöjningjämfört med nuvarande läge. Alt i ett samhälle som arbetar medsysselsättningsfrågor på alla nivåer sakna en regelbunden åriig regionall ochlokalt fördelad sysselsäftningsslatistik är ett märkligt förhållande. 4 1980/81. 1980/81:20 42 En sädan statistik fär då ses som en interimistisk lösningav en viklig statistisk behovsanpassning till dess en bättre lösning kan nåssom resultat av pågående utredningsarbete. När delta mer permanenta tillståndskulle kunna uppnås kan inte nu anges. Den resterande delen av kostnaden skulle kunna användasför all ge länsstyrelser och kommuner central statistisk service för egenenkätverksamhet. skulle en central verksamhet kunna organiseras(delvis pä forskningsbas) för att utveckla möjligheterna alt för prognoseranvända bl.a. framtidsinriktad information som underlag. Dessa verksamheter skulle kunna utnyttja traditionellaformer för utveckling av statistik och anpassning av statistik lillföreliggande behov. En möjlig organisatorisk anknytning vore lill delstatistiska samarbete som löpande sker i samrådsgrupperna för samarbete istatistikfrågor mellan SCB och regionala organ resp. kommunala organ - SSRO ochSSKO. De framtidsbilder som redovisats representerar var och enför sig olika sätt all nå en behovsanpassning. Framlidsbild I ger en spontanbehovsanpassning direki genom användarnas prioritering av givna resurser. I"tablå 14 redovisas en del medel som kan komma alt utnyttjas i en sådanbehovsanpassning. Vid sidan av de i tablån angivna medlen bör nämnas attsärskilt sädana behov som är gemensamma för flera intressenter kan komma attmanifesteras i krav pä statistikproduktion genom de reguljära kanaler som finnspä den statliga statistikens område. I framtidsbild II matchas den spontana utvecklingen mol en systemutveckling på deaktuella behovsområdena. Denna systemutveckling kan, beroende på vilkavärderingar som verkar styrande, i slörre eller mindre ulslräckning suga upp despontant framväxande behoven enligt bild I. Del innebär alt behovsanpassning avinformation kan komma all ske inom ramen för befintliga eller kommandeinformationssystem i de dimensioner som angetts i figur 13. Behovsanpassningeningår här i en systemanpassning. FramtidsbildIII Innebär från behovsanpassnlngssynpunkl ingen skillnad jämfört med enspontan utveckling. Skillnaderna ligger i möjligheterna och sättet altgenomföra behovsanpassningen. Del innebär en ökad markering av samordning av informalionsinhämlningför all undvika dubbelarbete. Det kan ge ökade möjligheter all säkerställaangelägna behov av information. Framtidsbild IV innebär att behovsanpassningen sker i de former som är vanliga när delgäller statistikproduktion. En sådan bild ligger i linje med DIS-systemetsutveckling mol ett partiellt statistiskt syslem. Behovsanpassningen skulle skei ett bredare samspel mellan producent och konsument i utvecklingen avsamhällets stafistik. Prop.1980/81:20 43 I tablå 14 har de typer av behov som varit utgångspunktenför bilderna ställts samman med resp. bild. Tablån redovisar inle alladimensioner som behovstäckningen omfattar. Sä framgär t.ex. inle i vilkellidsperspektiv olika aktiviteter aktualiseras. Denna aspekt har sitt största iniressenär det gäller systemanpassningen. På kort sikl torde denna ge endast mindrebidrag för alt möta de spontana behov som en nedläggning av DIS-systemel skulleresultera i. Detta därför att de utredningar som f. n. arbetar med denindustripolitiska informationen framför allt är inriktade på den centralanivåns behov av information. I ett längre perspektiv kommer frågan upp om vadett system för den lokala och regionala samhällsplaneringen skulle kunnainnehålla. I ett sådant sammanhang är del sannolikt alt de spontana behovenskulle ha relativt stor belydelse för systemutformningen. En annandimension som ej framgår av tablå 14 är givelvis själva utvecklingen avbehoven av information. Som tidigare nämnts är informationsbehoven f. n. underrelativ förskjutning på både länsnivå och nivå. De olikaframtidsbilderna innehåller olika vägar även för framtids-anpassningen. I vissafall kan man ocksä länka sig att de restriktioner som gäller förbehovstäckningen är mycket starka. Del finns behov av framlidsdala. Givet enrestriktion om kvalitet synes detta behov med använd teknik inte varamöjligt att tillgodose. Metodutveckling kan pä sikl möjligen ge underlag förandra slutsatser. En annan kvalitetsaspekt är knuten tillsekretessproblematiken. Tidigarehar sagts alt framlidsbilderna kan ses som moduler fristående eller 1kombinationer. Del kan finnas variationer i kombination av en eller flerabilder och inom bilderna möjligheter till variationer, t. ex. i lagskissen iframtidsbild III. Jag vill här endast la upp ett exempel på kombination. Kombinationenses här i form av medel för behovsanpassning av den information som behövs förregional och planering. I detla fall kan man tänka sig en kombinationav behovsanpassningen enligl bild III och IV. Det ger genom sin centralt utarbetade sysselsältningsslalislikmed viss framtidsinriklning en möjlighet för länsstyrelser att prioritera bortannars planerade enkäter men all skräddarsy eventuell enkät medhänsyn lagen till den tillgängliga informationen. Man skulle pä så sättantagligen också reducera kostnaden för uppgiftslämnande lill länsstyrelseroch kommuner. Slutligenbör någol sägas om själva informationsbehoven. I framlidsbilderna har tagitshänsyn till två typer av behov nämligen de som f. n. avses bli tillgodoseddagenom DIS-systemet, dels de som i princip skulle kunna sägas ligga inom DIS-systemetsbehovsområde. För dessa typer av behov har jag försökt att få en bild avutvecklingen sikl. Utöver dessa finns naturligtvis ocksä mångaandra informationsbehov som jag inte behandlat som kanske rimligen borde och iframtiden kommer att ses i ell sammanhang i sektorssyslem eller övergripandesyslem.