prop · G40331 · 1980-12-31 00:00:00 — c) att ulföra de uppgifter som beslämls av delverkställande organet. Varje avtalsslutande part får inkomma med förslag omändringar av denna konvention. Texter lillföreslagna ändringar skall skriftligen inlämnas till ECE:s exekutivsekreterare,som skall vidarebefordra dem lill alla avtalsslulande parter. Det verkställandeorganet skall behandla de föreslagna ändringama vid nästkommande årsmöte underförutsättning all sädana förslag har skickals ut till de avtalsslulandeparterna av ECE:s exekutivsekreterare minst i förväg. Ett tilläggtill denna konvention skall antagas enhälligt av representanterna för de avtalsslulandeparterna och skall för de avtalsslulande parterna, som godtagit den, träda i efler dagen dä tvä tredjedelar av de avtalsslulande parterna hos depositarienhar deponerat instrument rörande sitt godkännande. Därefter skall tilläggetträda i krafl i förhällande till varje annan avlalslulande part eflerdagen då den avtalsslulande parten deponerar sitt instrument rörandegodtagandel av ändringen. Om tvist uppstår mellan två eller flera avtalsslulandeparter i denna konvention belräffande konventionens tolkning eller tillämpningskall dessa försöka finna en lösning genom förhandlingar eller annan avparterna godkänd metod för att bilägga Ivisten, Dennakonvention skall vara öppen för undertecknande på Genéve-kontorfrän den 13 lill i samband med ett högnivämöle ommiljövård inom ECE:s ram av medlemsstaterna i ECE såväl som av stater medrådgivande ställning i ECE enligl punkl 8 i ekonomiska och sociala rådels (ECOSOC:s)resolution 36 (IV)av samlav regionala organisationer för ekonomisk integration grundade av suveränastater som är medlemmar av ECE, och vilka är behöriga alt förhandla om samtsluta och tillämpa inlernalionella överenskommelser i frågor omfattade avdenna konvention, Sådanaregionala organisationer för ekonomisk integration skall i frågor inom deraskompetensområden självständigt utöva de rättigheter och fullgöra de plikter somdenna konvention ålägger deras medlemsstater, I sådana fall skall dessaorganisationers medlemsstater inte ha rätt all enskilt utöva dessa rättigheter. 1980/81:31 22 RATIFICERING, ANTAGANDE, GODKÄNNANDE OCH ANSLUTNING Denna konvention skall ratificeras, antagas ellergodkännas, Dennakonvention skall från vara öppen för anslutning av destater och organisationer som hänvisats till artikel 14, punkl I. Instrumentavseende ralificering, antagande, godkännande eller anslutning skall deponerashos generalsekreterare, som åtager sig förpliktelserna som depositarie. Denna konvention träder i kraft eflerdepositionen av det ljugofjärde instrumentet avseende ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning. För varje avtalsslulande part som ratificerar,antager eller godkänner denna konvention eller ansluter sig efter depositionen av det ljugofjärde instrumentet avseende ratifikation, antagande, godkännande eller anslut ning, skall konventionen träda i krafl efter dagen då sådan avtalsslutande part deponerat sill instrument. När som helst efter utgången av räknat frän dagenför denna konventions ikraftträdande i förhällande lill en avtalsslulande partkan denna frånträda konventionen genom skriftlig underrättelse till depositarien.Frånträdandel träder i krafl efter det att depositarien mottagitden. Originalet till denna konvention, där de engelska, franskaoch ryska texterna äger lika vitsord, skall deponeras hos Förenta Nationernasgeneralsekreterare. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtillvederbörligen befullmäktigade undertecknat denna konvention. Som skedde i , . 'RESOLUTION OM LÅNGVÄGA GRÄNSÖVERSKRIDANDE LUFTFÖRORENINGAR Signatärstalerna lill konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar av , 1. beslular alt de inom ramen för ECE och dessmiljökommitté skall och interimistiskt inleda en provisorisk tillämpning av konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar; de för binder sig att i möjligaste mån uppfylla de förpliktelser som konventionen ålägger dem i avvaktan på dess ikraftträdande; 2. enas om all ECE och dess exekulivsekrelerare skall gesnödvändig 1980/81:31 23 befogenhetall slälla ett adekvat sekretariat lill förfogande och inom ramen för denbefintliga budgetstmkluren slälla erforderliga finansiella medel fill disposition; 3. besliUar vidare att ulandröjsmål utveckla samarbete beträffande problemområden inom konvenfionens ram.De skall särskilt försöka samordna sina åtgärdsprogram och strategier förbekämpning av luftföroreningar, innefattande långväga gränsöverskridandeluftföroreningar; 4. förklarar alt sådana strategieroch ålgärdsprogram skall ha som syfte att begränsa och så långt som möjligtgradvis minska och förhindra luftföroreningar, innefattande långvägagränsöverskridande luftföroreningar. De skall tillämpas gradvis och det utseddabehöriga organet skall regelbundet granska framsteg som gjorts pä nationell nivä.I detla syfle skall signatärstalerna därför ge högsta prioritet ätfärdigställande av ett dokument som redovisar varje signatärslats strategieroch ålgärdsprogram för bekämpning av luftföroreningar förorsakade av svavelföreningar. Prop.1980/81:31 24 Konventionstexlen har remitterats till ,(), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), lanlbruksstyrelsen, , ,(), , naturvetenskapligaforskningsrådet (NRF), , länsstyrelserna iÖstergötlands, , , , , , , , och län. luflvärdsforskning (IVL), . Svenska petroleuminstitulet,, samtLantbrukarnas riksförbund (LRF). IVL, och Svenska petroleuminstitulethar inte begagnat tillfället att yttra sig. Remissen har skett främst för allfä underlag för en bedömning om konvenfionen bör ratificeras av Sverige.Remissammanställningen är uppdelad i två avsnitt, ett om försurningsproblemet iSverige och nationella svenska ätgärder och ell om internationellt samarbeteoch konventionen. 1 Försurningsproblemet i och nationella svenskaåtgärder Slatens naturvårdsverk: Försurningsläget i ärmycket allvariigt. 20000 sjöar får kritiskt låga pH-värden (pH5,5). av Sveriges sjöareal, de fyra oräknade, ärförsurade eller försurningsholade. I vissa omräden finns också farhågor förmarkens produktionsförmåga och grundvattnets kvalitet. Utsläpp i andra länderav framför allt svaveloxider men även kväveoxider bidrar i hög grad lill förhällandenamen utsläpp i vårt eget land och även andra åtgärder i samhället som de ökadebarrskogsarealerna spelar roll. Om inle radikala åtgärder vidtas finns risk allmyckel stora försurningsproblem både direkta och indirekta, t.ex. genommetallförgiftning av mark och vatten, kommer att uppstå . Detfinns bara begränsade områden (delar av , , ,och områdena kring Siljan och ) där motståndskraften motförsurningen är god. Flera undersökningar pågår för att studera om andraluftföroreningar än svavel- och kväveoxider transporteras på långa avstånd lillSverige från andra länder. Det gäller ozon och flera metaller som kvicksilver,bly och kadmium samt stabila organiska ämnen som polycykliska kolväten. Klaraindikationer föreligger all vi i fär bidrag av betydelse från andraländer vad gäller dessa föroreningar. : Som framfört i flerayttranden i dessa frågor är del framför allt svavelnedfallet som förskogsbrukels del vållar problem i form av minskad skogsproduktion. Del brådskar med åtgärder. Svensk skogsmark har stor buffringsför-mågamen när väl en förändring sker kan den ske snabbi och skadeverkningarna kanbli svära om inte rent av omöjliga alt reparera. Lanlbruksstyrelsen: Lanlbruksstyrelsen har i ett flertalremissyttranden angående lokaliseringsprövning enligt 136 a § byggnadslagen ochkonces- 1980/81:31 25 sionsprövning enligt miljöskyddslagen samt iremissyttrande över utredningen (Ds Jo 1976:2) Mindre svavel - Bättre miljöpåtalat riskema för produktionsbortfall inom lantbruk och trädgårdsnäring lillföljd av de ökade utsläppen av luftföroreningar, främst svavelföreningar. Fiskeristyrelsen:Fisken och fisket i svenska sjöar och vattendrag är ett av de störstaseparata intressen som lider skada av den försurningssituation som lillstörsta delen är ett resultat av luftföroreningar förorsakade avsvavelföreningar. Här kan särskilt nämnas effekter pä bestånden av laxfiskaroch kräftor saml därmed sammanhängande negativa konsekvenser för allmänhetensfritidsfiske. Sverigeslantbruksuniversitet: Transport och deposition av luftföroreningar i form avbl. a. sura substanser, oavsett deras ursprung, måste anses som ell av vårastora miljöproblem med för framtiden icke helt överblickbara konsekvenser förvår hälsa, miljö och areella näringar. Del är klarlagt ochinternationellt accepterat att transporter av luftföroreningar över gränsersker medan det däremot råder stora åsiktsskillnader beträffande deraseffekter, vilka är väsentligen svårare att fastställa liksom i fråga om deekonomiska konsekvenserna. Avgrundläggande belydelse är att en bred och allsidig syn på transport,deposition och effekter av luftföroreningar kommer till stånd. Det är väsentligtatt kunna tolka t. ex. andelen av den genom människans verksamhet betingadeförsurningen i relation lill den försurning som normall sker under ettlandskaps utveckling samt genom olika markutnyttjande och skötsdätgärder. Meddetta allsidiga synsätt är det ocksä viktigt att konstatera all forskning ochanalys inte enbart får syssla med svavel och dess föreningar urförsurningssynpunkt. Man mäste också beakta andra föreningar som primärt ellersekundärt bidrar lill försurning. Pä samma säll är del viktigt att behandlaämnen som kan ge upphov lill förstärkta samspels-effekter t.ex. mellansvaveldioxid, kväveoxider och ozon. Vidare bör transport och deposition avtungmetaller liksom organiska mikroföreningar vara med i ett långsiktigtperspektiv. Länsstyrelseni : Länsstyrelserna i de sju södra länen har lagt fram en rapportangående vissa försurnings- och lungmetallproblem i sydlänen. Av rapportenframgår bl.a. alt områden med försurningsholade och försurningskänsliga sjöarutgör mer än " eller mer än hälften av sydlänens yta. Den luftburnatillförseln av sura svavel- och kväveföreningar och tungmetaller har inomregionen fem- lill liodubblals jämfört med tidigare sekel. Kvicksilverhalten ifisk har ökat bl.a. pä grund av sjunkande pH-värde i sjöarna. I rapportenframhålls också all svavelnedfallet från inhemska utsläpp endast ulgör enfjärdedel av det totala nedfallet i sydlänen. Länsstyrelseni har i samarbete med en särskilt utsedd arbetsgrupp lagt framen rapport om försurningsläget i länet. Av rapporten framgår att försurningssiluationenär allvariig i inom länet belägna avrinningsområde och främst i desydvästra delarna av delta. Även Lagans avrinningsområde uppvisar en tydligförsurning i sina inom länet västligaste delar. 1rapporten föreslås ätgärder i form av kalkning i 31 sjöar där försurningssiluationenär akut. Kostnaderna för kalkningsåtgärderna har beräknats till 12 milj. kr. Irapporten framhålls att orsaken lill försurningen av luftens nederbörd och somen följd därav försurning av sjöar och vattendrag är eldningen med fossilabränslen såsom olja och kol som innehåller svavel. Vid eldning med bränslenoxideras en del av luftens kväve lill Prop.1980/81:31 26 I likhet med vad som sker med svaveldioxidenoxideras kväveoxiderna i atmosfären och faller ned som nitrater, salpetersyrlighetoch salpetersyra. Kväveoxidulsläppen i ökar snabbare än svaveldioxidutsläppen.Bl.a. i har man beräknat alt utsläppen kommer alt fördubblasmellan . Svavelhalten i nederbörden beräknas ha ökat medan nitralhalten har ökal med per år.Kväveoxidutsläppen bidrar till försurning av mark och vatten. I och berörs under avsnittet miljöpåverkan av olikaföroreningar även försurningssiluationen. När del gäller försurningskänsligaområden lämnas i utredningen förslag till restriktioner för vissa verksamheterinom geografiskt angränsande områden. Som riktlinjer föreslås att försurandeutsläpp från nya källor inle skall tillåtas om de i väsentlig utsträckning päverkarförsurningskänsliga omräden i , , , samlGöteborgs och län. I remissarbetet över utredningen och Vatten IItorde komma att överväga att föreslå alt detta område skallutvidgas att även omfatta eller del därav. De utredningar, som gjorts belräffande försumingen,omfattar hitlills i huvudsak inverkan på sjöar och vattendrag. Det är angelägetatt i del forlsalta forsknings- och undersökningsarbetet även klariäggsförsurningens inverkan på och skogsbruksmark. i : Länsstyrelserna i länen F-N(utom ) har redovisat den ulomordenlligl allvariiga luftföroreningen ochvissa nödvändiga åtgärder i "Rapport angående vissa försurnings- ochtungmetallproblem i sydlänen" . Där framgår bl. - områdena med försurningsholadeoch -känsliga sjöar ulgör 25000 km-eller mer än hälften av sydlänens yta, - den luftburnatillförseln av sura svavel- och kväveföreningar och av metaller som bly,kadmium, kvicksilver, nickel, vanadin och zink har fem- till liodubblals gentemoltidigare sekel, samt att särskilt stort nedfall av ammonium noterats i Hallandoch av vanadin omkring olje-kraftverkel i Karishamn, - kvicksilverhalleni fisk ökar med sjunkande pH-värde i vattnet, - svavelnedfalletfrån inhemska utsläpp utgör en fjärdedel av det totala i sydlänen, - de beslutadebegränsningarna av svavelutsläppen från fossila bränslen (SFS 1979:672) kommeratt innebära endast en liten minskning av nedfallet över . Den anläggning som förorenar luften i mestär oljekraftverket i . Vid en kommande omprövning enligtmiljöskyddslagen av den verksamheten lorde det bli självklart förkoncessionsnämnden att överväga hårda begränsningar för utsläpp av svavel ochmetaller. Ett tilltänkt kolkraftverk i Karishamn prövas f. n. av regeringen medavseende pä lokaliseringens tillåfiighel enligl byggnadslagen. Skulleregeringen tillåla verksamheten bör den föreskriva särskilt småmängder av föroreningar i den utgående röken genom avsvavling och effektivfiltrering eller motsvarande. Ett sådant åläggande vore enligt länsstyrelsensmening inle bara av mycket stor betydelse för länet utan ocksä en utmärkt demonstrationav god vilja från sida gentemol övriga konventionsslaler. i : För del ärförsurningssituationen synnerligen allvariig. Av länets ca I 200 sjöarbetraktas som akut försurningsholade och i behov av omedelbara åtgärder. 1980/81:31 27 försurningen medfört en stark förhöjning av aluminiumhallenmed risk för skador på sjöarnas naturliga fiskbestånd. För att på lämpligt sätthanlera denna för länet allvarliga situation tillsätter nu ensärskild ledningsgmpp för försurningsproblemen i länet. Länsstyrelseni : är hårt drabbat av långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Depositionen av svavel är per m och är vilketinnebär en mycket kraftig belastning på sjöar och vattendrag. kommersvaveldepositionen också att påverka markförhållandena vilket bl.a. kan leda minskad skogstillväxt. har i olika sammanhang påpekat att de kalkningsåtgärdersom vidtagits mot försumingen av våra vatten endast kan ses som nödåtgärdergenom vilka vissa värdefulla fiskbestånd kan räddas. För alt undvika enohållbar situation i framliden måsle det ske en kraftig minskning av luflför-oreningsbelastningendvs. man måste angripa orsakerna till försurningen och inte symptomen. Länsstyrelseni : Stora mängder svavel och andra förorenande ämnen hari flera decennier drabbat som nedfall från luften. Till de värstdrabbade områdena hör . Färska undersökningar bekräftar på ettalarmerande säll att t.o.m. gmndvallnet är försurat. Del sura vattnets förmågaatt lösa ut metaller l.ex. bly, aluminium och kvicksilver, som finns lagrade imarken kan innebära en allvarlig hälsorisk för människor. Insikten om luftföroreningarnas skadeverkningar har kommilsent. Insatserna mot luftföroreningar har därför inte prioriterats på sammasätt som arbetet med vattenföroreningar. Ca 10000 av luftburna föroreningarförsurade svenska sjöar och ungefär lika många hotade, är en del av det pris vifår betala för gjorda utsläpp. i : Del sura nedfallet harnegativt påverkat organismsamhällena i ca 20000 svenska sjöar. I länär Tiveden-området hårt drabbat av försurning men även ovanpå platåbergen ochi Hökensåsområdel återfinns många försurade sjöar. Det sura nedfallet ökar också markförsumingen vilket bl.a. leder till att allt större kalkgivor måste användas i åkerbruket och allskogsproduktionen kan påverkas negativt. i län: Omfattande undersökningar iÖrebro län har visat att av antalet sjöar i länet är försuradeeller försumings-hotade. Huvudanledningen till detla är sannolikt luftburnaföroreningar främst svaveldioxid. Trots alt svaveldioxidutsläppen inom länet,genom minskad svavdhalt i eldningsolja och åtgärder inom industrin torde hahalverats har antalet försurade sjöar ökal under se senaste åren.Delta visar att del sura nedfallet till slor del härstammar frän långt bortbelägna källor. För altmotverka allvarliga störningar i de värdefullaste vattnen har omfattande kalkningsinsatsergjorts och nya kalkningar planeras. För län har kalkningsbehovet förden närmaste femårsperioden beräknats motsvara en kostnad av 20 milj. kr.Tillgängliga resurser har dock varit betydligt mindre. Även om resultaten där kalkninggjorts varit goda är det inte sannolikt alt man kan bära kostnadernaför all rädda alla vatten av belydelse. Trots motåtgärder är det därför troligtall ytterligare ett stort antal sjöar kommer att försuras. Försurningen harvisats mycket starkt påverka betingelserna för sjöarnas organismer. Minskadproduktion och fiskdöd hör till de allvarligaste. Man har vidare visat alt försurningen påverkar sjöarnas melallomsält- Prop.1980/81:31 28 Samband mellan vattnets surhetsgrad och halten avkvicksilver och kadmium i fiskkölt är konstaterat i flera fall. Därigenombefaras påverkan på människors hälsa. I närbelägna län har genom undersökningar av brunnsvattenfastlagts all försurning av grundvatten ägt rum i flera områden. Del kan därförinle uteslutas att luftföroreningar på sikl kan äventyra tillgången lill konsumtionsvattenav tillfredsställande kvalitet i delar av län. : Svavelutsläpp vid förbränning aveldningsolja m. m. och den ökade försurningen på grund härav har fält en sädanomfallning i vårt land alt del framstår som synnerligen angelägel attkraftfulla åtgärder vidtas för att åstadkomma lösningar pä problemen. : Föroreningar genomnedfallet av svavelföroreningar är ett stort hot mot fisket. F.n. harspeciellt insjöfisket stora problem genom dessa föroreningar och varje åtgärdär välkommen. : Dagens i särklassstörsta svenska miljö- och fiskevårdsproblem är den alltmer tilllagandeförsurningen av våra sjöar och slrömvalten. Om denna utveckling inle kan hejdasriskerar med all sannolikhet inemot hälften av inlandsfiskevallen attfå sina bestånd helt utslagna. Inte minst för det svenska fritidsfisket är detlaen katastrof av gigantiska mått. : Den fortgående försurningenhåller på all bli en katastrof för lantbruket inom sådana områden som utsättsför stora svavelnedfall. Försämrade produktionsmöjligheter på åkerjord, i skogsamt i sjöar och vattendrag, kraftigt ökade kostnader för korrosion och annanmaterialförstörelse samt även hälsomässiga indikationer lalar för behovet avkraftfulla ätgärder mol utsläpp av försurande ämnen. 2 Internationellt samarbete och konventionen : Den nu underskrivna konventionen ulgören mycket betydelsefull del av de olika verksamheter som måsle bedrivas för attförbättra föroreningssituationen särskilt vad gäller försurning av mark ochvatten. Del mäste emellertid understrykas alt konventionen inte innehållernågra åtaganden om åtgärder men den ger möjligheter till fortsattaförhandlingar. Man kan redan nu förutskicka att dessa förhandlingar kommer allbli svåra med hänsyn lill bl, a. de ofta kostnadskrävande utsläpps-begränsande ätgärdersom erfordras. Skall man kunna åstadkomma resultat fordras därför allordentliga resurser avsätts för arbetet. Med hänvisning till vad som framförts tillstyrkernaturvårdsverket ratificering av konventionen. : Koncessionsnämndenfinner inle anledning lill erinring mol konventionen och tillstyrker därför ratificering.Nämnden uttalar som sin allmänna mening att det bör vara en strävan alt inomramen för nu förevarande konvention och samarbetet inom ECE nå än längre ifråga om konkreta åtaganden. : Eftersom största delen av deluftföroreningar som hamnar på svensk mark härrör frän utländska källor är detsynneriigen angeläget att länder inom i en konvention träffar avtal omen begränsning av utsläppen. Konventionen synes läcka in alla sidor av problemet dvs.åtgärder, forskning, informalion, utveckling, samarbetsproblem ochverkställighet. Prop.1980/81:31 29 Merkonkreta mål borde dock uppsättas. Ett första mäl bör vara att icke tillåta ökningav utsläppen i någol land. Därefter bör ske en successiv nedtrappning avutsläppen. 1 första hand bör de största producenterna av föroreningar införabegränsningar. Skogsstyrelsentillstyrker att ansluter sig till en konvention om luftföroreningarutformad i enlighet med det remitterade förslaget. Lantbruksstyrelsen:Eftersom det försurande nedfallet i till största del härrör frånutsläpp i andra länder är det av största vikt att internationellt samarbeteutvecklas för att minska och förhindra de långväga gränsöverskridandeluftföroreningarna. Lanlbruksstyrelsen tillstyrker däiför en svensk anslutningtill konventionen. Beträffandeden forskning och utveckling som skall bedrivas inom konventionens ram är detfrån lantbrukssynpunkl särskilt angeläget med undersökningar om de effektersvavel- och kväveföreningar har på försurningen av jordbruks- och skogsmark.En förutsättning för sådana undersökningar är att del nationella stalionsnätetför mätning av lokala och fjärrtransporterade luftföroreningar förtätas. Fiskeristyrelsen:Ett intensivt utbyte av informalion rörande konsekvenserna för bl, a, sjöaroch vattendrag i av utsläpp av svavelföreningar i luften kanmedverka lill all skapa god motivation för samråd mellan berörda parter. Sådan informalionär också ett stöd för all aktivt driva på utarbetandet av riktlinjer ochstrategier för luftvårdande åtgärder och för kvantitativa begränsningar avutsläppen av luftföroreningar. Fortsallforskning inom konventionens ämnesområde är av stort värde inte minst för etteffektivt tillvaratagande av fiskels intressen. Resolutionstextenspunkl 4, med sisla mening, "I della syfte skall signatärstalerna därförge högsta prioritet åt färdigställande av ett dokument som redovisar varje signatärslatsstrategier och riktlinjer för bekämpning av luftföroreningar förorsakade avsvavelföreningar" är av slor vikt för förändring avförsurningssituationen. Ett internationelll samarbete som leder lill faktiskaminskningar av de lolala utsläppen av svavelföreningar är den nödvändiga vägen varaktig förbättring av försurade sjöar och vallendrag i . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: anser att konventionen bör gesen vid tolkning vad avser såväl typ av förorening som verkan. Alltså bör tillämpningenäven omfatta kväveföreningar, kolväten och sekundära luftföroreningar. Desistnämnda är särskilt viktiga all beakta vid långväga transport (la. Vadavser verkan bör även ingå långsiktig inverkan på klimatet (la). Exempel ärökningen av atmosfärens koloxidhalt och uttunningen av stratosfärens ozonlagervilka anses skulle kunna leda lill höjning av temperatur resp. ultraviolettinstrålning. Samverkanmellan luftföroreningar, s.k. synergistiska effekter, bör även beaktas (7d). Modellerbör användas för att öka förståelse av processerna under själva transporterna(7c). - man med modellerna skall kunnaförutsäga mängd och typ av föroreningar vid olika akluella eller framtidaalternativ vad gäller utsläppen (l.ex. slag, läge, mängd). - modellerna skall användas föralt tolka uppmätta förorenings- och ul-släppsdala i relation tillmeteorologiska dala. möjliggör vidgade slutsatser om t. ex. trender urmätdata från en begränsad lidsperiod. - modeller bör användas som kansimulera långsikliga ändringar i klimatet Prop.1980/81:31 30 beroende på ulsläppslakl och slag av föroreningar. modeller kan man flera är fram i liden förutsäga t. ex. omoch i sä fall hur