prop · G4036 · 1980-12-31 00:00:00 — I stället bör samarbetet mellan staten och de större flygbolagen ianslutning till en trafikflygarskola regleras genom ett avtal, som klarläggerresp. parts åtaganden och skyldigheter. Staten, som bör ha det övergripandeansvaret för den nya utbildningen, bör uppdra åt lämplig leverantör att påkontraktsbasis upprätta och driva flygskolan. Swedairanser att en skola, organiserad i form av ett helägt dotterbolag, till storadelar kan baseras på inom Swedairkonceinen befintliga administrativa, operativaoch tekniska resurser. Swedair anser att även andra finansieringsalternativ än deutredningen framfört bör överväeas. Därvid bör bl. a. beaktas att försvaret genomen civil 1980/81:6 29 trafikflygarutbildning avlastas betydande kostnader för överutbiklningav militära piloter. Det bör vidare noteras, att bruksflygbolagen inte harekonomiska möjligheter att i någon nämnvärd utsträckning medverka i enfinansiering. föreslår staten, i form av bolag, som huvudman för skolan. Dettai syfte att behålla handlingsfriheten för skolans framtida organisatoriskahemvist. Representanter för olika avnämare bör ingå i skolans styrelse. 3 Kostnader, kostnadsfördelning m. m. Når det gäller kostnader och kostnadsfördelning anserflera remissinstanser att utredningen borde ha redovisatkostnadskonsekvenserna också för andra lokaliseringsalternativ än Ljungbyhed.Vissa remissinstanser menar att utredningen i sina kalkyler över Ljungbyhedsalternativetinte medtagit alla kostnader. Flygbolagen anser att det inte finns skäl för denav utredningen föreslagna kostnadsfördelningen eftersom kostnaderna för trafikflygarutbildning- liksom övrig högskoleutbildning - skall bestridas av staten. ÖB förutsätter att oavsett organisationsform fullkostnadstäckning erhålls för de merkostnader som kan uppstå genom attflygvapnet ställer resurser till den civila flygutbildningens förfogande. Dencivila pilotutbildningen skall dock inte belastas med kostnader betingade avflygvapnets krigsorganisation. menar attlokaliseringsalternativet ur försvarsekonomisk synpunkt år attföredra endast under förutsättning att den civila flygskolan bidrar tilltäckning av de fasta kostnaderna för flvgplatsen. Att den civila flygskolanenbart skulle betala av dess tillkomst föranledda rörliga kostnader anserinstitutet inte tillfredsställande. Vad gäller nödvändiga investeringar ilokaler och landningsutrustning anser utredningen att dessa bör ske överflygvapnet. Institutet delar inte denna uppfattning'. Lokaler och utrustningsom enbart skall utnyttjas av trafikflygskolan bör i stället enbart belastadenna, på samma sätt som krigsverksamheten enbart bör belasta F5. Flygtekniskaförsöksanstalten anser att utredningens förslag om hur kostnaden skall täckasbör analyseras ytterligare. Konstruktionen av kostnadsfördelningen mellanstaten och SAS resp. övriga avnämare underlättas avsevärt, om staten medstudiestöd bekostar hela den grundläggande utbildningen fram till och med IFR-bevisoch därefter en kostnadsdelning sker. som grundas på val av yrkesgren,bolagstillhörighet m. m. framhåller att i betänkandet saknas bl.a. kostnadsberäkningar för alternativen och samt förerforderliga åtgärder vid aktuella satellitflygplatser. Kostnaderna föranpassning av flygplatser till civil standard uppgår till ansenliga belopp.Vidare redovisas inga kostnader i 1980/81:6 30 alternativet för anpassning av flygvapnetsflygplan till civil standard. Även dessa kostnader bedömer verket bli avbetydande storlek. Chefen för lufifarisinspektionen anser att utredningen ärofullständig med avseende på kostnadskonsekvenserna i olika alternativ. I Ljungbyhedsfalletsaknas i kalkylen kostnader för flygvapnets anpassning till civila operationer.Dessa kostnader kan bli betydande. Delar av flygplatsinvesteringarna saknasockså i Ljungbyhedsfallet (inflygningsljussystem m. och bedömda kostnaderför ar mycket osäkra så långe ingen översiktlig rekognosering skett. Kostnadsberäkningar saknas för alternativen ochNyköping liksom för erforderliga åtgärder på satellitflygplatser, vilka kanförväntas vara olika i de tre alternativen. Enligt SAS förtar det förhåUandet att den operationellaträningen i utbildningens slutskede sker efter normer och rutiner som tillämpasi SAS icke skedets karaktär av grundläggande utbildning. Den har endastutformats på ett för svensk och internationell luftfart lämpligt sätt. Detföreligger därför principiellt inte något skäl för den föreslagna kostnadsfördelningen,eftersom hela den föreslagna utbildningen är jämförlig med annan grundläggandeutbildning som staten iklätt sig kostnadsansvaret för samt att den utgör ettabsolut minimum för rekrytering av piloter till större flygföretag. Dessa måsteför övrigt, som i fallet SAS, på egen bekostnad vidareutbilda de antagnapiloterna innan de kan tas in i produktionen.Därtill kommer, som framgår av utredningen, att SAS utländska konkurrenter iinternationell trafik i allmänhet inte belastas med några kostnader förgrundutbildning av sina piloter. anser att kostnaderna för utbildning vid trafikflygarskolanskall -liksom övrig högskoleutbildning - bestridas av statsverket. Statenkommer ändå att göra en klar ekonomisk totalbesparing om den tilltänktaflygskolan i huvudsak ersätter försvaret som rekryteringskälla.Flygföretagen kommer trots denna finansieringsform för trafikflygarskolan attsjälva tvingas bära en stor del av utbildningskostnaderna för piloter genom attden bolagsanpassade utbildningen alltid måste drivas inom företaget på aktuellaflygplanstyper. anser att det är till skada för helhetsbilden,att utredningen inte beräknat kostnader för att modifiera de opererandemilitära flygplanen till civil standard vad gäller navigerings- ochkommunikationsutrustningar samt i fråga om vissa flyginstrument. De bör belastaLjungbyhedsalternati-vets ekonomi. Modifieringskostnaden blir sannolikt, enligtSwedair, av storleksordningen 10 milj. kr. Modifieringskostnaderna för flygplanSK 61 är avsevärt lägre än för SK 60 men saknar ej betydelse. Enligt TFR synes de i betänkandet redovisade kostnadernaför utbildningen . per SAS/LIN-elev och . för andra eleverbåde främmande och skrämmande i betraktande av att en likvärdig privat utbildning f.n. torde kosta i storleksordningen 100 000 a150 . Förbundet kan inte finna att några skäl - vare sig utbildningsmassigaeller kvalitetsmässiga - kunnat förebringas som motiverar en tredubbelt högreutbildningskostnad än f. n. har beräknat årskostnaderna för trafikflygarskolansdel vid en lokalisering till /till ca 4.2 milj. kr. AB Nyge Aerohar beräknat utbildningskostnaden per elev till . Pilotutbildningsutredningenhar angett kostnaden till . 1 den senare summan ingår då inte enligtkommunen de avsevärda kostnader som tillkommer om pilotskolan lokaliseras tillLjungbyhed. Enligt kommunens beräkningar uppgår dessa till storleksordningen 70milj. Till denna summa kan ytterligare kostnader tillkomma. a. förinrättande av flygkontrolltjänst vid /, kompletteringar iflygtrafikledningscentralen vid samt kostnader förorsakade av flygvägsförlangningaroch av störningar i flygregulariteten för samtliga flygverksamheter iSkåneområdet. Valet av lokaliseringsort år den fråga som mera ingåendebehandlas av flertalet av remissinstanserna. Som framgått anser fleraremissinstanser att utredningen är ofullständig med avseende påkostnadskonsekvenserna av alternativa lokaliseringar av en civilpilotutbildning. Utredningen har diskuterat ett antal lokaliseringsalternativsamt också diskuterat att dela upp utbildningen på olika orter. Det år därförsvårt att få en entydig bild av remissinstansernas inställning ilokaliseringsfrågan. Det synes dock som flera remissinstanser föredrarLjungbyhed för hela eller delar av utbildningen framför något annatlokaliseringsalternativ. OB anser att de bästa förutsättningarna och resurserna förflygutbildning finns inom flygvapnet och föreligger på därgrundläggande flygutbildning bedrivits . Främst av detta skälansluter sig ÖB till utredningens förslag angående lokalisering av pilotskolantill F5. Försvarels ralionaliseringsinsiilul delar utredningensbedömning att den civila flygutbildningen snabbast bör kunna komma i gång på Ljungbyhed.Detta är ett viktigt skål som talar för att väljs som lokaliseringsort. För Flygtekniska försöksanstalicn synes det välbetänkt attutnyttja de väl etablerade resurserna och erfarenheterna vid F 5 för den gruiidläggaiuleutbildningen. För diversifierad fortsatt utbildning bör dock även annanlokalisering kunna närmare överviigas. Slalskonlorel tillstyrker den föreslagna lokaliseringen tillLjiiiigbvlied. Nalurvårdsvcrkcl erinrar om de områden för natiuvard. IrilultsliikIi rekreation som finns inomdet område där flvijutbildiiiiiizeii a\ses heilii\as. Prop.1980/81:6 32 Stor uppmärksamhet bör därför ägnas val av öviiiiigsrouteroch -områden så att bullerstörningar i rekreationsområden minimeras. AMS har inget att erinra mot den föreslagna lokaliseringenav utbildningen. i Krislianslads län tillstyrker denföreslagna lokaliseringen av pilotskolan. SAS har ingen anledning motsätta sig somlokaliseringsort förutsatt att skolans tillkomst härigenom ej försenas. SASförutsätter emellertid att skolan därvid kan ges i utredningen föreslagenomfattning och innehåll, att anpassning sker av den militära verksamheten till civilanormer samt att de problem löses som ansetts föreligga på trafiklednings- ochsamordningssidan. KSAK instämmer i att de stora resurserna vid ärliimpade att utnyttjas för såväl militär som civil pilotutbiklning. De inångasatellitbaserna som finns i år även en viktig tillgång liksom närhetentill trafikledarskolan på . Om i ett senare skede en avsevärd utökning av elevantalet- utöver vad utredningen räknat med - skulle bli aktuell, bör problemet kunnalösas genom att skolan lägger kurser eller del av utbildningen till ett detachementförlagt t. ex. till eller . Klippans kommun anser att förlägga trafikflygarskolan tillannan ort än skulle få fortsatta negativa konsekvenser för Klippanskommun. Chefen för flygvapnet kan i ett sådant läge tvingas överväga om intedelar av flygvapnets nuvarande pilotutbildning vid i stället avekonomiska skäl bör köpas vid den civila trafikflygarskolan. oavsett var denlokaliseras. Det är därför med tillfredsställelse kommunen konstateraratt pilotutbildningsutredningen förordar att trafikflygarskolan lokaliserastill . instämmer i förslaget att Ljungbyhedbör vara lokaliseringsort när det gäller grundutbildningen. För den fortsatta utbildningenförutsätter föreningen, av kapacitets- och säkerhetsskäl, att de militäraflygplanen modifieras till civil standard för att möjliggöra samma instrumentprocedurer. TCO tillstyrker utredningens förslag om lokalisering tillLjungbyhed. Väsentliga argument för ett sådant ställningstagande är att enlokalisering till innebär förutsättningar att tillvarata kunskaperoch erfarenheter, som finns samlade på F 5 samt möjligheter till samarbete iutbildningen av både militära och civila flygförare. Chefen för lufifartsinspekiioncn motsätter sig inte enlokalisering till under förutsättning att vissa villkor äruppfyllda. Inspektionen anser dock att utredningen inte presenterat tillräckligtunderlag lör val mellan lokaliseiingsalternativen . Sådant underlag måste tas fram innan slutligt beslut fattas. 1980/81:6 33 ternativet inrymmer väsentliga oklarheter. Luftrumsfrågorna är av stor betydelse för möjligheternaatt bedriva utbildningen säkert, effektivt och ekonomiskt. ställersig i detta avseende ogynnsammare än och . Enlokalisering till kan från kiftfartsinspektionens synpunkter godtasunder förutsättning att - utbildningenvid skolan kan bedrivas enligt bestämmelser för trafikav-veckling, som inteavviker från civil standard, - flygvapnet vid F5övergår till engelsk fraseologi i trafikavvecklingen. - de militäraflygplan som används vid F 5 förses med utrustning som möjliggör att dessa,utan besvärande kapacitetsnedsättning. kan framföras i det trafikavvecklingsmönstersom erfordras för den civila utbildningen vid skolan. - de militäraflygplan som används vid F5 samt markutrustningen för flygtrafiktjänst anpassasför användning av i civil luftfart använda måttenheter. - den militäraverksamheten på F 5 och anpassas med avseende på för trafikflygarutbildningenerforderligt rörelseutrymme och framtida utveckling, - baseringsflygplatsen i erforderlig utsträckninganpassas till de krav som gäller för civil luftfart vad avser t. ex. hinderfrihet, flygplatsbelysning, VASIS. banmarkeringar, telekommunikations- och radionavigeringsut- rustning samt meteorologisk utrustning, - övrigaflygplatser som avses användas vid utbildningen förses med lokaler, utrustningoch hjälpmedel i den utstriickning som utbildningen och flygsäkerhetenpåkallar. - utbildningenvid skolan bedrivs enligt gällande bestämmelser för civil luftfart (BCL). Huvuddelen av dessa förutsättningar kräver enligtluftfartsinspektionen en fortsatt beredning innan det kan anses klarlagt att dekan förverkligas. De operativa, ekonomiska och tidsmässiga konsekvenserna av debetydande anpassningsåtgärderna, som avser flygvapnets verksamhet vidLjungbyhed. ter sig svåra att överblicka och kan komma i konflikt med kravetatt trafikflygarskolan skall komma i gång snabbt. anser det vara en tilltalandelösning att skede A förläggs till och genomförs i princip medLjungbyheds nuvarande resurser, under det att skedena B och C förläggs tillannan plats. Denna lösning har fördelen att både tillgodose önskemålet om att tillvarataF 5:s resurseroch kunnande och att ge möjlighet att lokalisera övriga delar avutbildningen till den plats som fortsatta överväganden visar vara lämpligast. Från luftfartsinspektionens synpunkter kan det accepteras,att skede A på uppdrag av skolan genomförs i F5:s regi enligt militäratrafikavvecklings-metoder. Möjligen kan även vissa delar av skede B hanteras pådetta sätt. 1980/81:6 34 men detta måste studeras närmare. Luftfartsiiispektionen biträder utredningens uppfattningatt tiafikflygar-skolan behöver triida i funktion snabbt. För att projektet inteskall f()rdrc')jas medan lokaliseringsalteinativen utreds ytterligare, förordarluftfartsinspek-tioiien. dels att principbeslut om skolan fattas , delsatt utbiklnings-skede A under alla förhållanden förläggs till Ljungbyhed.åtminstone i ett inledningsskede. Av utredningens betänkande framgår enligt RRV inte om en flygförar-skolalokaliserad till kan uppnå en sådan utbildningskapacitet att ävenden förutsedda ökningen av efterfrågan på utbildningstjänster-från SAS ochutländska flygbolag - kan tillfredsställas. Betänkandet ger dock intryck av attutbildningskapaciteten vid en flygskola i inte kan ökas specielltmycket utöver den kapacitet som krävs för att tillgodose utbildningsbehovet avsvenska flygförare. RRV finner det mot denna bakgrund angeläget attförutsättningarna för lokalisering av en flygskola till prövas ävenmed utgångspunkt från den förutsedda ökningen av efterfrågan på flygförarskolanstjänster. Flera remissinstanser anför betänkligheter mot utrednihgensförslag att förlägga pilotutbildningen till . Vissa remissinstanseranser att utredningen med fördel kan tudelas. Liiftfurtsverkei delar uppfattningen att en flexibellösning bör väljas och anser det väsentligt att den plats som väljs germöjlighet till utökning av skolverksamheten antingen vidlokaliseringsflygplatsen eller vid närliggande flygplatser. Verket anser att en lokalisering till ellerNyköping ger den flexibilitet för framtida utbyggnad som utredningen funnit angeliigenoch att dessa platser även i övrigt iir lämpliga som lokaliseringsplatser. Verket har vid sin granskning funnit att och Ljungbvhedvar mindre lämpliga. Med hänsyn till att utredningen funnit att harandra värdefulla resurser för trafikflygarskolan studerade verket påutredningens anmodan speciellt förutsättningarna vid . Verket fann diirvidatt det är möjligt att bedriva trafikflygarskolan vid underförutsättning alt i allt väsentligt civil standard efterlevs samt att utlokaliseriiigav verksamhet från till andra näraliggande flygplatser genomförs iden omfattning som krävs för att trafikflygarskolans målsättning skall kunnauppfyllas. Detta gäller den flygvolym som genereras av (S(l elever . För att möjliggöra en därutöver väsentligt ökad verksamhetbedömer verket att det med hänsyn till belastningen såväl på flygplatsen som idet kringliggande luftrummet fordras större ingrepp, t. ex. förläggning i ökadomfattning av delar av skolan till andra flygplatser, eller lör:in(.lringar i fl\g\erksamlieteiisuppläggning oeli loixlelniiig. Veiket aiisei att miiste stiulerasöversiktligt innan eseiitiiellt beslut om lokalisering till Ljuiigbylied fattas. 1980/81:6 35 Några betänkligheter mot att till förlägga utbiklningsskedcA har verket inte. hyserstarka betänkligheter mot som utbildningsort. Bolaget anser därföratt en annan ort med lämplig flygplats bör valjas för flygskolans lokalisering.Undantag gäller möjligen den grundläggande utbildningen (skede I) för vilken utbildning anser Ljungbyhedacceptabel som lokaliseringsort. Men även detta skede kan med fördel läggas påannan flygplats och sammankopplas med den efterföljande iitbiklningen. Enförläggning av utbildningen till annan flygplats som redan ar utbyggd enligtcivil standard bör därför föredragas, då åtskilliga skål talar lör att en sådanförläggning blir klart fördelaktigare. Ljungbyhedsgeografiska läge i den svenska luftfartens "flaskhals"" medförvidare, att flygtrafiken vid flygplatsen bör begränsas i så stor utsträckningsom möjligt. anser att utredningens egen analys visarattannat alternativ till lokalisering av flera skäl ar lämpligare. Swedairsuppfattning är att utredningens egna överväganden, om och icke slutsatserna,entydigt pekar på att ar bästa lokaliseringsalternativet för det fallhela utbildningen skall förläggas till en plats. En uppdelning på så sätt. attskede A förläggs till F5 och övriga skeden till kan enligt Swedair hafördelar, som är värda att tillvarata. Kalmarkommun anser att utredningen har undvikit att värdera de regionalpolitiskaskalen och dragit ofullständiga slutsatser av jämförelserna om dengrundläggande utbildningen. kommun hävdar att det vore bättre för såvälden militära som den civila utbildningen och därmed effektivare att förläggaendast den grundliiggande utbildningen (skede A) till samt denfortsatta utbildningen till . På detta sått skulle regionalpolitiskahänsyn gynna såväl som . En uppdelning enligt ovan av utbildningen mellan denmilitära flygskolan i och en civil flygskola i synes vara eni allt väsentligt väl avvägd lösning. Linköpingskommun framhåller att avgörande skål talar för att den civila flygförarutbildningen,åtminstone skede B och C. bör lokaliseras till /. Beslutet i dennafråga kommer av kommunen att tolkas som ett mått på statens "vilja"att med konkreta projekt reducera de negativa effekterna för kommunensarbetsmarknad, som tidigare fattade beslut angående framtida flygmilitäraprojekt innebär. Av detföreliggande utredningsmaterialet har dragit den slutsatsenatt befintliga resurser utnyttjas bäst om utbildningen delas så att skede Aförläggs till . medan de övriga skedena B och C lokaliseras tillLinköping/. Saab-ScaniaAB finner pilotutbildningsutredningens betiinkande i rubricerade fråga i alltväsentligt sammanfalla med bolagets uppfattning utom vad gäller lokaliseriiisienav utbildninijsskede B och C. 1980/81:6 36 Bolaget anser det lämpligt att som utredningen föreslårdela utbildningen mellan skede A och B och låta F 5 driva skede A i egen regi ochmed befintliga resurser. bedömer att bästa lokaliseringsorten för skedeB och C ur både resurs- och utbildningssynpunkt är . Flera remissinstanser avstyrker en lokalisering avpilotskolan till . anser för sin del att det arfördelaktigt om en trafikflygarskola lokaliseras till något av flottiljområdenai eller . Stålens anser att utredningen ej i tillräckliggrad belyst de negativa konsekvenserna för den militära flygutbildningen somskulle uppstå om trafikflygarskolan skulle lokaliseras till . Utredningens förslag skulle medföra att den militäragrundläggande flygutbildningen bedrevs med tillämpande av flygregler m. m. somavsevärt skiljer sig från motsvarande under typinflygning och grundläggandesamt fortsatt flygslagsutbildniiig vid militära flygförband. Detta måste frånren flygsiikerhetssynpunkt betraktas som otillfredsställande. Den enda lösningenpå hithörande problem skulle vara att all militär flygning skulle genomgå sammaförändringar som de som föreslås bli nödvändiga vid F 5 - en lösning som f. n.ej torde vara genomförbar av bl. a. ekonomiska skäl. 1 avbidan på att en sådanreform genomförs måste boskillnad upprätthållas mellan civil och militär förarutbildning. föreslår därför att trafikflygarskolanlokaliseras till ett område som har låg frekvens av militär flygning ochföljaktligen till annan plats än . UHÄ anser att från högskolesynpunkt år ochLinköping att föredra som lokaliseringsort för pilotskolan. SPAF menar att kostnaden för att anpassa förhållandenatill de civila kraven inte har preciserats av utredningen för en lokaliseringtill . Dessa kostnader komineratt bli mycket höga och ursamhällsekonomisk synpunkt är det ointressant om detta finansieras avflygvapnet eller något annat statligt organ. Merkostnaden för blirstörre ån vid något av de föreslagna alternativen. Föreningen anser därför attstarka skål talar mot en lokalisering vid Ljungbvhed och vill avråda från ensådan. Ta.\i.flygföreiageiis riksförbund motsätter sig bestämtatt utbildningen av piloter för bruksflygets behov förläggs till ochorganiseras i de former som utredningen föreslagit. Enligt slatens planverks mening är de åtgärder somföreslås från flygvapnets sida inte tillräckliga för att åstadkomma acceptablakiftrumsförhål-laiuleii för den nya pilotskcilan. Även om luftrumsproblemen kring mot förmodangår att lösa. är ändock en lokalisering till denna flygplats klart olämplig avflyg- 1980/81:6 37 avstyrker därför en lokaliseringtill . Vid en samlad bedömning anser verket att uppvisarklara fördelar, bl. a. från miljösynpunkt. föreslår därför att trafikflygarskolanlokaliseras till /. Verket föreslåratt den flygverksamhet som f.n. bedrivs på Brandholmens flygplats (bl. a. av artilleriflyg-skolan och Nyge Aero)därvid överflyttas till . Enligt länssiyrelseni är betänkandet så fullt av brister och inkonsekvenser attdetta inte kan läggas till grund för ett på sakliga förutsättningar fattatställningstagande. Enligt saknas i utredningen olika fakta sommåste vara med vid en rättvisande bedömning mellan de olikalokaliseringsalternativen. Dessa fakta talar enligt för attpilotskolan bör förläggas till . Nyge Aero och framhåller attluftfartsverkets utredning beträffande luftrum och möjligheter till tafikavvecklingvisar att /är ett lämpligt lokaliseringsalternativ. I Nyköpingkan större delen av skolans närövningar och sektorflygningar ske i skydd avkontrollerat luftrum oeh separerade från annan störande trafik. Det år frånflygsäkerhetssynpunkt väsentliga fördelar att övningarna kan ske i kontrolleratluftrum, vilket endast i ringa omfattning kan ske i . Tillgången pånärbelägna satellitflygplatser och dess betydelse har inte värderats tillräckligthögt av utredningen. Betänkandets lokaliseringsförslag innebär att en framtidautökning av verksamheten är ytterligt begränsad. Vid lokalisering av trafikflygarskolantill /kommer artilleriflyg-skolan och Nyge Aero att etablerasig på flygplatsen. De resurser, som finns på Nyge flygplats omfattande drivmedelsförsörjning.räddningstjänst, flygtrafiktjänst, meteorologisk tjänst och flygplatsunderhåll,kommer att överföras. hemställer att trafikflygarskolanlokaliseras till /. Komnumen kommer så långt det år möjligt attunderlätta inrättandet av en civil pilotskola vid /. om ettsådant beslut skulle fattas. Det är enligt kommunen möjligt att startaverksamheten vid /i befintliga lokaler med mycket kort varsel. och ()hemställer att chefen för beslutaratt tillregeringen föreslå, att trafikflygarskolan förläggs till /.