prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Fjärrvärmens marknadsandel i nybyggda flerfamiljshushar varit medan elvärmens andel i nytillkommande småhushar varit . Övergången frän olja till elvärme låg påen mycket låg nivå bl. a. av ekonomiska skäl samt på grund av osäkerhet om denframtida tillgängen pä elektrisk kraft. har de kraftigaprishöjningarna på olja samt resultatet av folkomröstningen medfört attövergången till elvärme har ökat. Kommunernas möjligheter att finansierafjärrvärmeutbyggnader var tidigare mindre tillfredsställande bl. a. beroendepå kommunlånens korta amorteringstider i förhållande till fjärrvärmeanläggningarnastekniska livslängd. Länemöjligheterna har numera väsentligt förbättrats.Behovet av investeringsmedel kommer att öka, bl. a. om det förslagtill lag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle som jag senareskall återkomma till, genomförs. Jag återkommer senare (avsnitt 8.3.3) till fråganom finansiering av Ijärrvärmeutbyggnader. Med stöd av regeringens bemyndigade den 22 december 1977tillkallades en kommitté (I 1977:11) om omställbara eldningsanläggningar (OEA).Kommitténs främsta uppgift var enligt direktiven att belysa de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för att utföra värmeproducerande ochfossilbaserade elproducerande anläggningar för drift med fasta bränslen undernormala förhållanden och att överväga behovet av lagstiftning eller andraföreskrifter som ger vidgad möjlighet att föreskriva att nya eldningsanläggningarutformas så att de kan eldas med fasta bränslen. Kommittén avlämnade i januari1980 betänkandet (SOU 1980:9) Övergång till fasta 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 222 Betänkandet har remissbehandlats. En redogörelseför kommitténs förslag och remissinstansernas synpunkter härpå redovisas ibilaga 1.9. Jag återkommer senare (avsnitt 8.2) till denna fräga. Storstädernas värmeförsörjning äridag nästan helt grundad pä olja. Användning av spillvärme från kärnkraftverkenhar i flera omgångar utretts för , och Malmösvärmeförsörjning. utredde statensindustriverk (SIND) fjärrvärmeförsörjning. Utredningen somredovisades i rapporten (SIND 1979:4) har remissbehandlats. En redogörelse förutredningens förslag och remissinstansernas synpunkter härpå redovisas i bilaga1.10. har statensvattenfallsverk och () på nytt studeratmöjligheterna att använda värme från kärnkraftverket i Forsmark förStorstockholms Qärrvärmeförsörjning. Resultatet har redovisats i utredningenFjärrvärme från Forsmark (bilaga 1.11). Utredningen visar att projektet bör vara tekniskt genomförbart och attekonomin är fördelaktig jämfört med andra alternativ för Storstockholmsvärmeförsörjning. Enligt vad jag har erfarit avser STOSEB och att ta upp förhandlingar om möjligheterna att utnyttja värme frånkärnkraftverket i Forsmark. Under förutsättning att projektet kan genomföraspå kommersiella grunder och de STOSEB-kommuner som berörs av projektetbestämmer sig för detta alternativ har jag inget att erinra mot attStorstockholms huvudsakliga fjärtvärmeförsörjning grundas pä värme frånForsmark. Jag är däremot av olika skältveksam till att på motsvarande sätt utnyttja kärnkraftverken i ochBarsebäck för Göteborgs- resp. värmeförsörjning. Jagåterkommer senare (avsnitt 8.3.5) till denna fråga. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en kommitté (I 1980:05) om vissafrågor om elanvändning, elanvändningskommittén (ELAK). Kommitténs uppgiftervar enligt direktiven att utarbeta förslag till förbud mot direktverkandeelvärme med elradiatorer i viss tillkommande permanentbebyggelse samt att angehur elenergi kan användas för att spara olja utan att det uppstår låsningartill ett ökat elutnyttjande . Kommittén avlämnade sitt betänkande(Ds 1 1980:22) El och Olja . Kommitténs förslag harremissbehandlats. En redogörelse för kommitténs förslag och remissinstansernassynpunkter härpå redovisas i bilaga 1.12. Jag återkommer till denna fråga isamband med behandlingen av elvärme (avsnitt 8.5). Den enskilda uppvärmningen är somjag har nämnt praktiskt taget helt baserad på olja, företrädesvis lätteldningsolja. Fjärrvärmen är f. n. nästan helt beroende av tung eldningsolja. Detta innebär sammantaget attoljeberoendet inom uppvärmningssektorn är . Ett så högt oljeberoendepå ett område av central Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 223 betydelse finner jag oacceptabelt. Att reducera dettaberoende kommer att kräva ett långvarigt och målmedvetet arbete med insatser avvarierande karaktär. Det är angeläget att dessa insatser inleds och attarbetet koncentreras till åtgärder som påtagligt kanminska oljeberoendet. Ett sätt att minskaoljeanvändningen inom uppvärmningsområdet är att spara energi. Jag har tidigareredovisat åtgärder i detta syfte. Chefen för kommer senareatt lägga fram förslag om åtgärder för förbättrad energihushållning inombyggnadssektorn. Av väsentlig betydelse såväl från energiförsörjningssynpunktsom från miljösynpunkt är också att i snabb takt minska användningen av enskildoljepanna för uppvärmning. Jag återkommer till detta i samband med behandlingenav ELAK:s förslag (avsnitt 8.5). Jag vill understryka att en övergångtill Qärrvärme inte innebär någon väsentlig minskning av oljeberoendet, såvidainte värmetillförseln grundar sig på spillvärme, solvärme, utnyttjande avvärmepumpar eller andra energiråvaror än olja, t. ex. kol, torv eller flis. Enlag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle skulle kunnamedverka till att påtagligt minska oljeberoendet inom Ijärrvärmesektorn. Ettannat styrmedel är den inrättade oljeersättningsfonden. Genom enkraftig satsning på forskning, utveckling och demonstration avsolvärmeanläggningar samt insatser för att introducera och spridasolvärmetekniken, som jag (avsnitt 8.7) skall återkomma till, läggs engrund för ett framtida utnyttjande av solenergi för uppvärmningsändamål. Jag grundar mina bedömningar avuppvärmningssektorns användning av olika bränslen och energislag på bl. a. detprogram för oljeersättning som presenterats av oljeersättningsdelegationen (I1979:01) och ELAK:s förslag. Tabell 8.1 Nettoenergibehovet fördelat påuppvärmningsform, TWh 46 26-32'" 40 26-32*" "' Solvärme till ett större belopp (år 1985och ) ingår Här redovisas enbart enskildsoluppvärmning. ' Varav drivenergi till värmepumpar. ' Industrins byggnader ingår ej. frånsett den del somvärms med Ijärrvärme. " Energibehovet exkl. omvandlingsföriusler.Förlusterna i 1. ex. enskilda oljepannor ingår således ej. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Jag har tidigare (avsnitt 4.6)redovisat de energianvändningsnivåer som jag anser rimliga att räkna med år1985 och 1990. För uppvärmningssektorn', bedömer jag att nettoenergibehovet-,fördelar sig på uppvärmningsform enligt tabell 8.1. De intervall som anges speglar delssvårigheterna att bedöma utfallet av besparingsåtgärderna och dels svårighetenatt bedöma de olika uppvärmningssättens andelar av den totala uppvärmningen. Värmebehovet i fjärrvärmesystemenvid den högre användningsnivän bedömer jag kunna tillgodoses enligt tabell 8.2.Jag har därvid räknat med att värmeavtappning från kommer tillstånd. Om så inte sker ökar mängden olja och fasta bränslen i kraftvärmeverkoch hetvattencentraler eller mängden elenergi för drift av värmepumpar. Tabell8.2 Värmeproduktion i fjärrvärmesystem, TWh Övrig spillvärme, inkl.sopförbränning Summa värmeproduktion (inkl. distributions-förluster) 8.2 Lag om utförande av eldningsanläggningar för fastbränsle Som jag tidigare nämnt utförs i dagnästan alla eldningsanläggningar så att endast olja kan användas som bränsle.För att det skall vara möjligt att genomföra det mycket ambitiösa programmetför oljeersättning som jag tidigare (kapitel 6) har redogjort för måste störreeldningsanläggningar utföras för andra bränslen än olja. Mot denna bakgrund har inomindustridepartementet, efter förslag från utredningen (I 1977: 11) omomställbara eldningsanläggningar (OEA). utarbetats ett förslag till lag omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Lagförslaget tillställdeslagrådet genom lagrådsremiss efter beslut vid regeringssammanträde den 4december 1980. Förslaget, som lämnats utan erinranav lagrådet, bör föreläggas och fogas till protokollet i dettaärende som bihang A. Utdrag ur regeringsprotokoll med lagrädsremiss samtlagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bihang B ochbihang C. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 225 En av lagrådets ledamöter har ansett attlagförslagets straffbestämmelse bör utgå. För egen del anser jag dock i likhetmed lagrådets övriga ledamöter, att lagen bör innehålla en sådan bestämmelse. Somframgår av min anmälan vid lagrådsremissen ingår som ett viktigt led ioljeersättningspolitiken att eldningsanläggningar utförs så att annat bränsleän olja kan användas. Enligt den föreslagna lagen skall störreeldningsanläggningar i fortsättningen utföras sä att de kan eldas med fastbränsle och mindre anläggningar sä att de kan eldas med fast inhemskt bränsleutan omfattande ombyggnadsarbeten eller kompletteringar. Gränsen mellan störteoch mindre anläggningar sätts vid en beräknad årlig bränsleförbrukning om 180terajoule, motsvarande ca 5000 m' tjockolja. Lagen gäller flertalet eldningsanläggningar förbyggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning i industriella processer. Kravetpå utförande för fastbränsleeldning gäller nytillkommande anläggningar. Ävenbefintliga anläggningar omfattas så snart pannan byts ut vilket innebär attalla anläggningar efter hand kommer att omfattas. Möjlighet till undantagfinns från kravet på utförande för eldning med fast bränsle, t. ex. vidsärskilt höga kostnader för fastbränsleeldning eller vid stora miljöproblemberoende på t. ex. olämplig lokalisering. Lagen avses träda i kraft den 1januari 1982. I fråga om bakgrund och motiv till den föreslagnalagen vill jag hänvisa till min anmälan vid lagrådsremissen. Jag framhöllemellertid dä att jag skulle återkomma till vissa frågor i energipropositionen.Jag vill med anledning härav anföra följande. Vidremitteringen av OEA:s betänkande (SOU 1980:09) Övergång till fasta bränslenframförde flera remissinstanser att finansieringen måste vara ordnad innan enlag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle införs. Jag kommersenare (avsnitt 8.3.3) att redovisa min syn på finansiering avfjärrvärmeutbyggnader. har ställt sig positiv till att investeringari eldningsanläggningar för fast bränsle skall kunna finansieras inom ramen förde s.k. fjärrvärmelånen. Remissinstansernas synpunkter vad gällerfinansieringsmöjligheterna torde därmed vara tillgodosedda. Någraremissinstanser anförde att miljökrav för användning av fasta bränslen måstevara uppställda innan lagstiftningen genomförs. Det är av stor vikt atteffektiva miljöskyddsåtgärder tillämpas vid en övergäng till fasta bränslen såatt en försämring av miljöförhållandena undviks. Jag anser att de miljökrav sombör ställas vid användning av fasta bränslen tillfredsställande kan tillgodosesinom ramen för gällande miljölagstiftning. Jag har tidigare (kapitel 7)redogjort för min syn pä miljöfrågorna vid användning av fasta bränslen. Vid lagrådsremissen anförde jag att fjärrvärmenskonkurrenskraft gentemot mindre oljeeldade anläggningar kan påverkas negativtav kravet pä fastbränsleeldning. Jag anförde därvid att dispensgivningen skallvara yt-16 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 226 terst restriktiv om en mindre anläggning finns i ettområde där fjärrvärme distribueras eller avses bli distribuerad och denaktuella fastigheten är lämpad att anslutas till Qärrvärmesystemet. Vid lagrådsremissen anförde jagäven att inom områden där naturgas distribueras eller avses bli distribueradbör mindre eldningsanläggningar för naturgas generellt undantas frän lagenskrav på att mindre eldningsanläggningar utan omfattande ombyggnadsarbeteneller kompletteringar skall kunna eldas med inhemskt fast bränsle. För attmöjliggöra en senare användning av andra uppvärmningsformer finns det dock skälatt ställa vissa krav på byggnader som uppvärms med naturgas. Chefen förbostadsdepartementet kommer senare att lägga fram förslag till krav påbyggnader som uppvärms med naturgas eller elenergi. Fjärrvärme distribueras i Sverigegenomgående i form av hetvatten. Hetvattnet matas vid en temperatur av90°C-120°C från produktionsanläggningen in i ett slutet ledningssystem tillkonsumenterna och tillbaka till anläggningen, där temperaturen på hetvattnethar sjunkit till 60°C-50°C. Fjärrvärme finns f. n. utbyggt i större ellermindre omfattning i ett 80-tal kommuner och ytterligare ett 10-tal har planerpå utbyggnad. Fjärrvärme utnyttjas främst i tätorternas centrala delar och detär där i första hand flerfamiljshus, industrier, sjukhus, skolor o. s. v. somansluts. F. n. värms ungefär hälften av landets flerfamiljshus med fjärrvärme.Som jag har nämnt svarar fjärrvärme för av nettoenergibehovet föruppvärmning i landet. Den anslutna effekten till fjärrsystemen uppgick år 1979till ca 13000 MW och har under senare är ökat med i runda tal I 000 MW per är.Den årliga ökningen motsvarar ca värmeenergi eller av dagensuppvärmningsbehov. Fjärrvärme uppvisar i förhållandetill enskild uppvärmning fördelar från såväl miljösynpunkt som energipolitisksynpunkt. Fördelarna från miljösynpunkt består i att utsläppen koncentrerastill några få utsläpp som genom höga skorstenar sker på hög höjd. En övergäng till fjärrvärme innebäri allmänhet en energibesparing genom ätt eldningsanläggningar ifjärrvärmesystem har högre verkningsgrad än enskilda pannor. Ieldningsanläggningar som ingår i fjärrvärmesystem är det möjligt att användamindre förädlade oljeprodukter än i små enskilda pannor. Ett fjärrvärmesystemär flexibelt pä så sätt att det möjliggör värmeproduktion med hjälp av fleraolika energiråvaror. Man kan alltså utan radikala förändringar idistributionssystemet successivt anpassa ett fjärrvärmesystem från oljeeldningtill eldning med fasta bränslen, t.ex. kol, torv eller flis. Det finns ocksåmöjligheter att med relativt enkel teknik ta till vara vissa bidrag frånsolvärme i de befintliga Ijärrvärmesystemen. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 227 Ett välutbyggt fjärrvärmenät ärvidare nödvändigt för att det skall vara möjligt att tillgodogöra sig spillvärmefrän industrier, värme från sopförbränningsanläggningar och värme frånkärnkraftverk. Det kan vidare underlätta introduktionen av solvärme. Det ärett viktigt led i arbetet att skapa en god energihushållning att utnyttjasådana möjligheter där det är tekniskt och ekonomiskt rimligt. Välutbyggda fjärrvärmenät är ävenen förutsättning för att bygga ut kraftvärmeverk för samtidig produktion av eloch värme i de stora tätorterna. Jämfört med fossileldade kondenskraftverk ärkraftvärmeverken överlägsna från energihushållningssynpunkt. Som jag (avsnitt 9.9) kommer att behandla mer utförligt kommer riksdagsbeslutet omavvecklingen av kärnkraften att ställa stora krav på planering för ochutbyggnad av ersättande kraftproduktion. För att kärnkraften skall kunnaavvecklas utan en mycket omfattande utbyggnad av fossileldade kondenskraftverkmåste välutbyggda fjärrvärmenät som kan ge underlag för elproduktion i kraftvärmeverkbyggas ut . Enbart genom en fortsatt och omfattande utbyggnadav fjärrvärmenäten skapas förutsättningar för en framtida ambitiöskraftvärmeutbyggnad. Lägre vattentemperaturer i Ijärrvärmesystemen skulle ökautbytet av elenergi i kraft värme verk. Det är angeläget att det inom ramenför den kommunala energiplaneringen tillses att omfattningen av lämpligafjärrvärmeområden inte onödigtvis minskas genom att individuellauppvärmningsformer används inom dessa områden. Enligt min uppfattning är detönskvärt med en utbyggnad av fjärrvärme i en takt av ca I 000 MW under1980-talet. Därmed skulle man nä en ansluten effekt av ca 23000 MW år 1990.Detta år skulle fjärrvärmen i så fall svara för 46 miljarder kilowattimmarvärme eller ungefär hälften av landets behov av uppvärmning av bostäder,lokaler och övriga byggnader. bedöms tillgångenpå elproduktionskapacitet komma att bli god. Det innebär att det inte kommeratt finnas behov av nya kraftvärmeverk första hälft. Skäl kandärför enligt min mening framföras för att under första halvan av 1980-taletsatsa på hetvattencentraler för värmeproduktion. börnågra nya kraftvärmeverk komma till stånd. Även värmepumpar kan då fåbetydelse. Den stora satsningen på utbyggnad av Qärrvärmenätenbör kunna följas av en omfattande utbyggnad av kraft värmeverk.Jag återkommer senare (avsnitt 9.6 och 9.9.) 1 enlighet med vad jag haranfört om omställbara eldningsanläggningar skall produktionsanläggningarbyggas för fasta bränslen. Jag anser det i första hand attvara angeläget att Ijärrvärme införs eller expanderar i sådana tätorter som haren bebyggelsestruktur och en omfattning som dels gör tjärrvärmeutbyggnadekonomiskt motiverad och dels ger ett värmeunderiag av sådan storlek attkraftvärmeverk av ekonomisk storlek senare kan introduceras. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 228 Däremot anser jag attåterhållsamhet nu bör iakttas då det gäller att utsträcka fjärrvärmenäten tillglesare bebyggelse i etablerade fjärrvärmeorter. Skälen härför är bl. a. attenergibesparingen med fjärrvärme i sådana områden kan vara obetydlig eller rentav negativ och att en fjärrvärmeutbyggnad med konventionelldistributionsteknik i sädana områden kan innebära en låsning som medför attexempelvis introduktion av ny teknik försvåras. I sådana områden bör elvärme,individuell vedeldning och inom vissa områden gasvärme kunna erbjudafördelar jämfört med fjärrvärme. Jag är också tveksam till en omfattandeintroduktion av fjärrvärme med konventionell distributionsteknik i tätorter sominte är sä stora att kraftvärmeverk senare kan introduceras med rimlig ekonomi.Kommunerna bör ha goda förutsättningar att bedöma hur de nödvändigaavvägningarna skall göras. Fjärrvärmesystem dimensioneras f.n.för relativt höga temperaturer. Framledningstemperaturen är i allmänhet caI20°C och ca . Dessa höga temperaturnivåer innebäratt möjligheterna att pä ekonomiskt rimliga villkor utnyttja exempelvis solvärme,värmepumpar och spillvärme är begränsade. En tänkbar möjlighet är dock attanvända solvärme för att höja returvattentemperaturen i fjärrvärmenäten. De temperaturersom fordras för att uppvärma de enskilda fastigheterna är väsentligt lägre änframledningstemperaturen i fjärrvärmenäten. Detta skapar förbättradeförutsättningar för att reducera temperaturnivåerna i fjärrvärmesystemen,vilket i sin tur skulle underlätta en framtida introduktion av lägtempereradevärmekällor. Jag finner det angeläget attmöjligheterna att introducera solvärme, spillvärme och värmepumpar ifjärrvärmesystemen i större utsträckning än undersöks vid planeringenav nya. framförallt mindre tjärrvärmenät och vid ombyggnad av befintligasystem. Inom energiforskningsprogrammetsram bedrivs arbete för att utveckla ny distributionsteknik för varmvatten. Detär angeläget att ta fram billiga lösningar som dels kan motivera att fjärrvärmeutsträcks till glesare bebyggelse, dels kan göra en sänkning avtemperaturnivåerna attraktiv frän ekonomisk synpunkt. 1 det program förenergiforskning för treårsperioden /82-1983/84 som chefen förindustridepartementet senare (avsnitt 15.2.3.8) kommer att föreslå ingår enökad insats inom detta område. 1 jämförelse med energiforskningsprogrammet förföregående treårsperiod år det områdena värmepumpar och distributionsteknik somfår den största ökningen av anslagen. Kommunerna har genom lagen omkommunal energiplanering ålagts ett ansvar för att främja hushållningen medenergi. Med hänsyn till att kommunerna ofta är direkt engagerade inomvärmeförsörjningen och med hänsyn till värmeförsörjningens stora betydelse ilandets energibalans är kommunernas insatser på detta område av särskild vikt.Kommunerna har en rad instrument till sitt förfogande för att kunna förverkligaintentionerna Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 229 i den kommunala energiplaneringen. Som exempel kan nämnasbyggnadslagstiftningen, lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar och den iellagen införda befrielsen för eldistributören att leverera el föruppvärmningsända-mål inom fjärrvärmeområden. Dessa instrument möjliggör bl. a.en rationell planering av fjärrvärmenätens utsträckning. Bostadslån utgårunder förutsättning bl. a. av att huset ansluts till befintligfjärrvärmeanläggning eller annan kollektiv värmeanläggning, om sådan anslutningär möjlig och om särskilda skäl däremot inte föreligger. Det kommunalaförmedlingsorganet skall yttra sig över ansökningen om bostadslän. Ävenhärigenom kan kommunerna styra utvecklingen sä att en anslutning av områden,som frän samhällsekonomisk synpunkt lämpligen bör fjärrvärmas, verkligen kommertill stånd. Statligt ekonomiskt stöd föranslutning av en byggnad till fjärrvärme lämnas vidare inom ramen för reglernaom energisparstöd. Kommunerna har också viktigauppgifter när det gäller genomförandet av energisparandet inom ramen för den avriksdagen beslutade energisparplanen för befintlig bebyggelse. Som jag harframhållit tidigare (avsnitt 4.4.2) bör åtgärder för energihushållning avvägasmot åtgärder för tillförsel av energi. Insatserna för att spara energi börenligt min mening stämmas av mot kostnaderna för att värma upp byggnader. a. att vid planeringen av energibesparandet i byggnader hänsynmåste tas till befintliga och planerade värmeförsörjningssystem inom området.Detta gäller som jag tidigare (avsnitt 4.2.1) har framhållit särskilt när dessasystem bygger på möjligheterna att utnyttja kraftvärme eller spillvärme. Det kommunala förmedlingsorganetskall enligt förordningen (1980: 334) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m. avge yttrande i ärenden om stöd enligt förordningen.Förmedlingsorganet har därvid möjlighet att mot bakgrund av t. ex. planer omvärmeförsörjningen i kommunen avstyrka sädana ansökningar. Denna möjlighet ärett medel för kommunerna att styra energisparandet i bebyggelsen så att enlämplig avvägning mot åtgärder för tillförsel nås. Det är av vikt attkommunerna tar till vara denna möjlighet. I kommunernas ansvar ingår ocksåatt välja lämpliga lösningar vad beträffar distributionssystemet för fjärrvärmeoch att välja lämpliga bränslen eller andra energikällor för värmeproduktion isådana system. Kommunernas åtgärder har härigenom en avgörande betydelse förvåra möjligheter att minska oljeberoendet inom uppvärmningssektorn. Jag vill idetta sammanhang erinra om att kommunerna enligt lagen om energiplaneringförutom att i sin planering främja hushållningen med energi även har att verkaför en säker och tillräcklig energitillförsel. Jag kommer senare (kapitel 12)att lämna vissa förslag rörande innehållet i och inriktningen av den kommunalaenergiplaneringen. Det är vidare angeläget attkommunerna i den fysiska planeringen beaktar frågan om lokalisering avkraftvärmeverk. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 230 8.3.2Fjärrvärmesystemens försörjning med bränslen Som jag har nämnt baserasfjärrvärmeproduktionen i landet nästan helt på olja. Normalt är de fjärrvärmeproducerandeanläggningarna byggda så att endast olja kan användas som bränsle utangenomgripande och tidskrävande ombyggnader. Fjärrvärmeförsörjningen är därmedsårbar. Vid en långvarig kris i oljetillförseln kan därförde som bor i fjärrvärmda hus komma att fä störningar i sin uppvärmning. Vidarefinns risken för betydande framtida prisstegringar på olja. Hänsynen tillfjärrvärmekonsu-menterna gör det därför nödvändigt att andra energikällor änolja tas i anspråk i stor omfattning för fjärrvärmeförsörjningen. En utbyggnadav fjärrvärme i den omfattning jag har föreslagit skulle inte kunna accepterasom olja skulle utgöra det huvudsakliga bränslet. Jag har tidigare föreslagit lagstiftning om attalla tillkommande större eldningsanläggningar skall utformas så att de kaneldas med fasta bränslen. Denna lag kommer som jag tidigare framhållit attberöra fjärrvärmesektorn i hög grad. Jag räknar med att nästan allfjärrvärmeutbyggnad i fortsättningen kommer att grundas på fasta bränslen.