prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Mot dennabakgrund föreslär vi förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer." Vi vänder oss med skärpa mot denna mörkmannapolilik. Delär tillräckligt med alt man pä alla områden lyfter över krisens bördor päarbetare och Qänslemän. Alt därtill utifrån den anlivelenskapliga och anliteknologiska 1980/81:133 171 psykos som blåstes upp här i landel 1973-1980 förbjuda denbilligasle och mest praktiska värmekällan är en ulmaning mot vanligt suntförnuft. kommunisterna avvisar detta vettlösa förslag. De tillverkande förelagen inom elbranschen som yttrat sig,AB Takvärme, , IKO och anför allsysselsättningen vid företagen skulle päverkas negaiivt av ett förbud enligl ELAK:sförslag. Om den svenska marknaden för elradialorer minskarytterligare, mäste man befara alt den svenska elradialortillvekrningen läggsned och atl restmarknaden försörjes genom import. - Mänga hundrapersoner förlorar sina nuvarande arbelen. - En kapitalförstöringhos elvärmefabrikanterna om ca 90 milj. kr., för vilken de antagligen kommerall begära ersättning av staten. - Handelsbalansenförsämras med ca 100 milj. kr. ELAK betecknar dessa konsekvenser som "relativtsmå". Föreningen vill med skärpa protestera mot försök attbagatellisera den mycket kännbara skada som i onödan skulle tillfogas närmastberörda parter. I flera fall ligger elradiatorfabrikerna i små orter,vilkas näringsliv kan befaras få en allvarlig knäck. Totalt berörs ca 480 personerinom elradia-torlillverkningen, och dessutom tillkommer återverkningar på andramed elvärmen sammanhängande produkter, saml i grossist- och inslallatörsledel.I glesbygder kan konsekvenserna i inslallatörsledel lokalt få svåra verkningar. ELAK föreslär i enlighet med direktiven alt etl förbud börträda i kraft . Flera remissinstanser framför alt denna tidpunkt äromöjlig med hänsyn bl.a. till omställningsproblem i byggnadsindustrin. Elektriska instullalörsorganisalioner (EIO) anför; Den tid som står fill buds frän besluisdagen till den Ijanuari 1982 är alltför kort för såväl de myndigheler, som ska verkställabesluten, som de byggherrar, konsulter, entreprenörer och materielleverantörer,vilka ska anpassa sina verksamheter till nya tekniker. EIO föreslår att ikraftträdandet flyttas till tidigast denI , allt för alt undvika alltför stora kostnader och krångliga byråkratiskaregler. Om utredningens förslag genomförs, kommer detta atl ledatill visst bortfall av arbetstillfällen pä vissa orter och företag och elltillskott av arbetstillfällen inom andra områden. Enligt styrelsens uppfattningär det nödvändigt alt förändringar sker i sädan takt, atl omställningsproblemför 1980/81:133 172 berördaenskilda och kommuner underlättas. Arbelsmarknadsstyrelsen finner del vidareangelägel, atl förändringen av bestämmelserna rörande eluppvärmning utformas päsådanl sätt, att planering och genomförande av bostadsbyggande och annatbyggande ej försvåras yllerligare. ELAKföreslår att förbud mol direktverkande elvärme med elradialorer införs genomändring av §44 a och §54 byggnadsstadgan. Kommitténhar lagtekniskt löst uppgiften så att den föreslår alt föreskrif-teri aktuellthänseende tas in i byggnadsstadgan (1959:612), BS. Kammarrätten har inte någoninvändning mot denna lösning. Isyfte att kraven på värmesystemens utformning fortlöpande skall kunna anpassastill den tekniska utvecklingen är bestämmelserna i förslaget allmänt hållna.Det är avsett atl de skall kompletteras med tillämpningsföreskrifter ochallmänna råd frän statens planverk. Kammarrättenskulle helst se att regleringen ges ett fastare innehåll men anser sig på deskäl som ELAK har anfört, likväl kunna godta förslaget. Det är emellertidangeläget att det genom förarbetena ges klargörande riktlinjer för planverket.Risk föreligger annars för atl utrymmet för verkels fria skön blir alltförvidsträckt. I della hänseende ulgör kommilléns motiv (bet. s. 50 ff) en god gmnd.Vad angår förslaget till författningstext förordar kammarrätten att den nyaregleringen i 44 a § BS utformas som ett fristående andra stycke. Därmedmarkeras tydligare att, medan den nuvarande bestämmelsen har generellräckvidd, båda de nya punkterna är begränsade till sädan byggnad som anges i 46§BS. Förslagellill ändring av 54 § BS bör utformas sä att det klart framgår alt bestämmelsenendast är tillämplig i fråga om byggnad som sägs i 46 § BS. Hovrättenför Nedre som accepterar den av ELAK föreslagna lagtekniskautformningen anför: Detsynes dock angeläget att i motiven närmare utveckla i vilka fall en väsentligändring av befintligt uppvärmningssystem skall anses föreligga. Betänkandet gerhärvidlag ingen ledning. Av kostnadsskäl bör byggnads-lovskravel inskränkastill endas sådana ändringar som har belydelse från allmän energisynpunkt,vilket bör anges i motiven. Såsom byggnadslovsplikten är utformad i förslagetkommer den att omfatta en rad ätgärder där byggnadslovsprövning inle kan anses energipolitisktmotiverad. Så torde till exempel utbyte av en försliten oljepanna mol enelpanna komma att kräva byggnadslov medan ä andra sidan i de fall en oljepannautbytes mol en ny panna av samma slag denna åtgärd inte skulle omfattas avbyggnadslovsplikten. Det kan inte uteslutas att denna konsekvens av förslagetkan tänkas motverka utvecklingen mol ökad övergäng till eluppvärmning. I44 a§ BS bör "lämplig" ändras till "lämpligt". 1 54§ BS böri klarläggande syfte tillägget i 2 mom., för att överensstämma medformuleringen i I mom., ges följande lydelse: "att ändringen inte innebärinrättande av ett nytt uppvärmningssyslem eller mera väsentlig ändring avbefintligt uppvärmningssystem". Prop.1980/81:133 173 som motsätter sig etl förbud mot elradiatorer anför: Elverksföreningenhar anfört invändningar mot förbudet som sådant och mot det förhållandet atldel - bl.a. genom hänvisning lill byggnadsstadgans §46 - givits ett vidaretillämpningsområde än som är praktiskt lämpligt och i konsekvens meddirektiven. Beträffande lagförslaget som sådant kan det med fog invändas, attsärskilt hänvisningen till "annat energislag" är allt för obestämdoch lämnar vägen öppen för godtycke och nära nog obegränsade merkostnader för dénbyggande. Del är rimligt att kravet på utförande för alt underlätta framtidaövergång till annat energislag begränsas lill ett specifikt"energislag" antingen enligt den byggandes val eller enliglbyggnadsnämndens anvisning. Tilläggetlill §54, la och 2a mom., är konsekvenser av kommitténs förslag, att förändring av värmesystem skall erfordras byggnadslov. Elverksföreningenhar funnit ätt kommitténs förslag om konvertering frän olja till el ickemotiverar kravet pä byggnadslov. Det finns därutöver ej anledning att härvidare kommentera delta lagförslag men vi vill erinra om tidigare uttaladfarhåga beträffande byggnadsnämndernas arbetsbelastning. Elverksföreningenvill slutligen ifrågasätta om ändringsförslagen lill byggnadsstadgan -speciellt beträffaiide § 44 a - är helt förenliga med Lagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar(SFS 1976:838) och Lagen om ändring i ellagen (1977:441). Tiden har ej medgiviten noggrannare kontroll i dessa avseenden. som anser att man genom den kommunala energiplaneringen bör styra valav uppvärmningssystem anför: Deav ELAK föreslagna kompletteringarna i 44 a§ BS bör enligt planverkets meningbegränsas genom att den näst sista meningen i tillägget utgår. Enligtplanverkels uppfattning innebär denna mening i tekniskt avseende en onödigprecisering, som med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen kan visa sigmindre lämplig att införa i byggnadsstadgan. Den föreslagna första meningen"... utföras med ett uppvärmningssyslem som med hänsyn till byggnadensläge och utformning är lämplig från allmän energisynpunkt" ger tillräckliggrund för att meddela regler med den inriktning som planverket förordat iyttrandet. Med hänsyn till den koppling till energiplanering somplanverket föreslår ger den citerade formuleringen utrymme för erforderligajusteringar i föreskrifter och rikllinjer allteftersom erfarenhel vinns. Föralt undvika att kostnadskrävande ätgärder skall behöva genomföras i elvärmdahus i syfte att underiätta en senare övergång till annan uppvärmningsform,föreslär planverket vidare att i sista meningen ordet "utföras" bytsut mot "förberedas". Förslagetatt byggnadslov skall krävas för inrättande av nytt värmesystem ellerväsentlig ändring (i detla fall konvertering) synes vara en logisk följd av ELAK:sövriga förslag. tillstyrker därtör det föreslagna tillägget i 54 § BS. StatensJärnvågar påpekar att vissa byggnader inom järnvägen kan behöva undantas frånett förbud mot elradiatorer. Dessa byggnader är I. Byggnaderoch lokaler som erfordras för SJ kraftförsörjnings-, signal- Prop.1980/81:133 174 Dessa anläggningar är i regel ej bemannademed personal. Ett valtenläckage i etl rör eller en radiator skulle därförendast undantagsvis upptäckas, innan läckaget kan ha vållat betydande skada.Sedan ca 20 år tillbaka tillåter därför SJ ej heller vattenburna system ilokaler för kraftförsörjnings- och signalanläggningar. Kurar och lokaler medså ringa volym och uppvärmningsbehov all kostnaden för separat värmepanna elleröverföring av vattenburen värme frän annan värmecentral ej slär i rimligtförhållande till uppvärmningskostnaden vid användning av elradiatorer. SJ har byggnader över hela landet. Detta ställer speciellakrav på undantag frän förbudet för SJ:s del som därvid anför: Enligt kommittéförslaget skall det åvila byggnadsnämndernaalt i samband med behandling av byggnadslovsärenden besluta om undanlag frånförbudet. För all få enhetligt utförande inom SJ bl.a. i de fall där samma typav byggnader uppförs inom flera kommuner, föresläs all SJ, som byggnadsnämnd,själv får beslula om undanlag frän förbudet. LRF som anser atl ell förbud mol elradialorer bör införasanför: För all ändring av uppvärmningssyslem ska bli föremål förprövning föreslår kommittén en ändring i byggnadsstadgan så atl inrättande avnytt uppvärmningssystem eller mer väsentlig ändring av befintligt uppvärmningssystemblir byggnadslovpliktigl. finns i byggnadsstadgan krav päbyggnadslov för ändringar som innebär förändringar av byggnadens bärande delar,eldsläder eller rökkanaler. Enligl LRF:s uppfattning är den föreslagna ändringenalltför vidlyftig dä den skulle innebära all t. ex. ägaren lill ell friliggandehus pä landsbygden skulle behöva begära byggnadslov för alt installera envärmepump med ell jordvärmesyslem kopplat till befintligt radiatorsystem. Dådel är väsenlligt all undvika onödig byråkrati bör sädana önskvärda ätgärderinte omöjliggöras i byggnadsstadgan. anser all byggnadsnämnderna behöverbyggas ul om ELAK:s förslag skall genomföras och anför därvid: De föreslagna ändringarna i byggnadsstadgan kommer allmedföra all arbetsbelastningen ökar för främsl och desspersonal. Anlalel byggnadslovsärenden kommer atl öka dä fler byggnadstekniska ätgärderblir byggnadslovspliktiga. Yllerligare remissinsianser behöver höras, i förstahand elverket. Däremot bedöms den erforderliga kompetensen finnas inomorganisationen. Organisationen kommer troligen ända atl behöva byggas om dåantalet ärenden ökar. Samarbetet mellan personal som granskar ansökningar saml planförfatlareoch plangenomförandeor-ganisalionen kommer ytterligare att behöva förstärkas. ELAK föreslår atl kostnaden för oljetank och oljebrännare inleskall få räknas in i läneunderlaget för statliga län till bostadsbyggande. ELAKföreslår även att nya vattenburna system skall utföras enligt 60-40 C°. 1980/81:133 175 Förslagen tillstyrks eller lämnas i storl utan erinran avremissinstanserna. Förslagetom alt byggnadslov skall krävas för alt man i befintlig bebyggelse skall fäväsentligt ändra eller införa helt nytt uppvärmningssystem avvisas av vissa remissinsianser. framhåller all en utökad byggnadslovspliktskulle medföra en avsevärd ökad arbetsbelastning för byggnadsnämnderna. Flertaletremissinstanser anser inte att särskilda villkor för användning av direktverkandeelvärme kan träda i kraft . Flera remissinstanser föresläristället som lämplig tidpunkt. ELAK framför att den kommunala energiplaneringen bör förslärkas.Kommunen bör enligl kommittén för olika planomräden ta ställning till aktuellaoch framtida uppvärmningsformer. ELAK föreslår att det i byggnadsstadgan börföreskrivas att plan skall åtföljas av redogörelse för de överväganden om planomrädetsenergiförsörjning som har gjorts under planarbetet. Berörda myndigheter bör enliglELAK ges i uppdrag att utarbeta en handlingsplan som kommunerna kan lägga tillgrund för sin energiplanering. När det gäller ELAK:s mer allmänna uttalande om vikten avkommunal energiplanering instämmer flertalet av de remissinstanser som haruttalat sig i frågan. Förslaget att ändra byggnadsstadgan tillstyrks av ellerlämnas utan erinran av elt antal remissinstanser bl.a. RRV, statensindustriverk, energisparkommittén, och kommuner, DFE ochHSB. är negativ till förslaget. De förslag som framläggs saknar logiskt samband med denkommunala energiplaneringen och linde i vissa fäll kunna upplevas som ell hinderför denna eller som en begränsning av handling.sfrilieien inom ramen för nyssnämndalag. Den kommunala planeringens möjligheter att beakta lokala särdrag och förutsätlningarkan. trots de befogenheter byggnadsnämnderna avses fä. icke tillvaratas genomde av kommittén - till direktivens efterföljd - föreslagna åtgärderna.Föreningen befarar ocksä att förslagen leder till avsevärt merarbete och därmedkostnader för såväl byggnadsnämnderna som de energiplanerande organen, dvs. Vidare anges att kommunerna bör ta ställning till aktuellaoch framtida uppvärmningsformer. Hur kommunerna skall kunna förutse vilka uppvärmningsalternativsom om ca 20 är kommer atl vara tekniski-kommer-siellt tillgängliga ochekonomiskt rimliga kan man med fog fråga sig. 1 vart fall har kommittén inle självvågat precisera sig i delta avseende. Kommunernas handlingsfrihet i nulägetbegränsas dessutom i hög grad av kommitténs förslag. 1980/81:133 176 Vikliglär emellertid att man inte genom lagstiftning binder sig för en lösninghärvidlag som är dåligl förankrad i den praktiska verkligheten. Föreningen villockså ifrågasätta om del inte är lagen om energiplanering som skallkompletteras för att åstadkomma den erforderliga effektiviseringen. Etlfåtal remissinstanser har direkt berört ELAK:s förslag om en handlingsplan. SINDuttrycker en i huvudsak positiv inställning till förslaget. Energisparkommitténframför därvid atl informationsbytel mellan berörda statliga myndigheter konsuller kommuner behöver förbättras. Jönköpingskommun anser att energiplaneringen berör mänga av kommunens ansvarsområden.Det är angeläget alt de berörda myndigheler som ska utarbeta rikllinjer förplaneringen lar hänsyn till detta. Det mäste enligt kommunen till en helhetssynpä energiplanering sä atl en optimal mix mellan försörjning och sparande görs. Detanförtros åt centrala ämbetsverk atl utöva konlroll över kommunernas sätt att handläggasina skyldigheter vid planeringen samt all utöva detaljerad styrning avkommunernas planering och genomförande genom "råd" och"handlingsplan". Förslaget innebär all ny kontroll och styrning avkommunerna införs sedan statsmakten icke ulan framgång strävat att avvecklasådan konlroll och styrning i ett flertal sektorer av den kommunalaverksamheten. 1980/81:133 177 Anslagsframställningar beträffande anslaget B17. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Bostadsstyrelsenlämnar i sin anslagsframställning en redogörelse för omfattningen av verksamhelenmed energisparslöd under / 80 såvitt avser bostadshus, allmännasamlingslokaler samt kommunala och landstingskommunala byggnader. Förbudgetåret 197/80 fastställdes ursprungligen en ram på 1 175 milj. kr. för beslulom energibesparande åtgärder i bostäder. Genom beslut medgavregeringen att ytterligare 300milj.kr. fick tagas i anspråk för beslut omsådana åtgärder som t.o.m. gav sysselsältning åtanställd arbetskraft i andra områden än . ochGöteborgs byggarbetsnämndsområde inom . Beslutom energisparstöd för bostäder lämnades under / 80 fill 69300projekt mot 66200 under /79. Det beviljade beloppet ökade milj.kr. till 1 263milj.kr., varav bidragen (inkl. räntefria förbällringslån)utgjorde 310 milj. kr. Vidutgången av /80 fanns hos länsbostadsnämnderna 14430 ansökningari balans mot 17370 ett är tidigare. Motramarna avräknades ett belopp av 1218milj. (med hänsyn taget till nyabeslut, ändringsbeslut och återtagna beslut). Delta belopp avsåg till 48 milj.kr. beslul i sädana ärenden för vilka har fastställts den nämnda särskildaramen pä 300milj.kr. Av den ursprungligen fastställda ramen pä 1 175 milj. kr.disponerades sålunda 1 170milj. /80 har beslul om energistöd för allmänna samlingslokaler meddelatsi 452 ärenden med totalt 4.8 milj. kr. Den för stödet fastställda ramen på10milj. togs sålunda inte helt i anspråk. Under närmast föregående budgetårlämnades stöd med 5,6milj. /80 fastställdes ursprungligen en ram för stödel till energibesparandeätgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. på 50milj.kr.Ramen utvidgades med 35milj.kr. Totall beviljades 84,6milj. kr.i 2568 ärenden. Bostadsstyrelsenföreslår för /82 atl ramen för energisparåtgärder i bosläder,som belastar statsbudgeten, upptas till 1500milj. kr., alt ramen för ålgärder iallmänna samlingslokaler upptas till 5 milj. kr. och atl ramen för åtgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader upptas till I50milj.kr. Dettainnebär med undantag för allmänna samlingslokaler en fortsatt stegvis upptrappning. Byggnadsstyrelsenhar vidtagit energisparåtgärder för en sammanlagd kostnad av ca I60milj.kr.Vid utgången av /81 Prop.1980/81:133 178 beräknas verket ha engagerat sig för sammanlagt 210milj.kr.,vilkel är lika med de sammanlagda ramar som har anvisats för ändamålet /81. Byggnadsslyrelsen hemställer om en oförändrad beslutsramför /82 om 50milj. Statensråd för byggnadsforskning föreslär i sin anslagsframställning för budgetärel1981/82 att verksamheten inom energihushällningsområdet finansieras med anslagoch inte som gällande ordning med avgiftsmedel från fonden för byggnadsforskning.Rådet begär sälunda medel för forsknings-och utvecklingsverksamhet, energiinriktadprototyp- och demonstrationsverksamhet saml planering, uppföljning ochutvärdering av forskningsinriktat experimenlbyggande om sammanlagt 41,7 milj.kr. disponerar under /81 2 milj.kr. för bidrag lillframställning av studiematerial m. m. avseende fortbildningsverksamhet föryrkesverksamma i olika led av byggnadsprocessen. förutsätter attmedel för detta ändamål kommer att ställas lill verkets förfogande också ifortsättningen eftersom ambitionsnivån kommer att höjas. Statens provningsanslalthemställer att för /82 2milj. anvisas till provningsanstallenför utveckling av metoder för provning och konlroll av åtgärder inom energiprovningsområdet. Prop.1980/81:133 179 1 Inledning .................................................................. ..... 3 2 Program förenergihushållning inom bebyggelsen under 1980-talel 2.1 Allmänl .................................................................. 7 2.2 Energianvändningen ............................................ ..... 7 2.3 Mål för energisparverksamheten ............................ 9 3 Inriktning ochuppläggning av den fortsalla energihushållningsverksamheten och användning avnya energikällor 20 4 Kommunernasroll ...................................................... 26 4.1 planering m.m........................................ 26 4.2 Besiktnings- ochrådgivningsverksamhet ............... ... 30 5 Vissa frågor om uppvärmning m.m................................ ... 35 5.1 Förberedelseri byggnader för övergäng till skilda energislag m.m.............................................................................. ... 35 5.1.1 Krav på uppvärmningssytem ........................ 35 5.1.2 Krav på byggnader ....................................... ... 36 5.1.3 Villkor för installation av direktverkandeelvärme .... 38 5.2 Försörjningsberedskap ........................................ 43 5.3 Lagteknisk lösning ................................................. 44 6 Ekonomiskl stödsystem ............................................. 48 6.1 Gällande ordning i fråga om energisparstödet....... 48 6.2 Allmänna principer för energisparstödet ................ 49 6.3 Förändringar i energisparstödet ........................... ... 51 7 Information .................................................................. 61 8 Ulbildning ..................................................................... 64 9 Forskning och experimenlbyggande .......................... 68 9.1 Forskning i anslutning tillenergihushållningsverksamheten . 9.2 Experimentbyggande inomenergiområdet .......... 71 10 Ramar ochanslag ...................................................... ... 75 11 Upprättatlagförslag ................................................... 78 12 Hemställan ................................................................. 79 13 Beslul ......................................................................... 81 Bilaga I. Sammanfattningav och remissyttranden över energihus- hällningsdelegalionens belänkande (SOU 1980:43) Pro gram för energihushållning i befintlig bebyggelse 82 Sammanfattning av oljeersättningsdelegationens(1 1979:01) betänkande (Ds I 1980:23) Program för oljeer sättning ....................................................... 119 uppföljning av energisparstödettill befintliga bosläder under budgetåren 1978/79 och 1979/80 127 Sammanfattning av energiiprovningsutredningens(1 1978: 06) belänkande (Ds I 1980: 12) Provning för bättre energihushållning .......................................... 136 Skrivelse från energisparkommittén (1 1975:02)an gående temperaturnormer i lokaler ............... 141 1980/81:133 180 Sammanfattning av och remissyttranden över elanvänd ningskommitténs (1 1980:05) betänkande (Ds 1 1980:22) El och olja ......................................... 143 Anslagsframslällningar belräffande anslaget B 17. energibesparandeålgärder inom bostadsbeståndet .... 177