prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Moderniseringen av en del av kustartilleriets fastaspärrförband med nya tunga tornbatlerier fullföljs. Spärrbataljonernaorganiseras om till spärrkompanier på de platser där den äldre tungaarlillerimaterielen går ur organisafionen utan alt ersättas. Moderniseringenav två tunga röriiga kustartilleribalaljoner påbörjas. Livstiden hos vissa äldre kustartilleriförband förlängsi begränsad utsträckning. Förflygvapen förbanden innebär planeringen bl. a. följande. Ombeväpningen lill åltajaktdivisioner med flygplan JA37 fortsätter. Tre till fyra divisioner av flygplan J 35 F behålls till mittenav 1990- talet. Antalet medellunga attackflygdivisioner uppgår tilloförändrat fem och en halv. Fem lätta attackflygdivisioner behålls. Antalet spaningsflygdivisioner är oförändrat sex.Spaningsförbandens skyddsförmåga förbättras genom tillförsel av jaktrobotar. 1 avvaktan pä statsmakternas slutliga beslut om anskaffningsformnär Viggensystemet skall ersättas har medel reserverats i planen för att kunnainföra etl svenskt eller utländskt JAS-system med början omkring . Omsättningen av äldreflygplan fullföljs. Därigenom ökar transportkapaciteten. Jag kan i stort godta överbefälhavarens planering somen grund för mina ställningstaganden under de berörda anslagen. Jagkommer senare denna dag vid min anmälan till tilläggsbudget 11 till 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 28 statsbudgetenför /81 att förorda atl regeringen begär ytterligarebeställningsbemyndiganden inom malerielområdel. Jag bedömer att dessa bemydiganden är nödvändiga för att medge ettrationellt utnyttjande av de medel som har anvisats för budgetåret1980/81. Som jag har angett har jag vidanslagsberäkningarna för budgetåret1981/82 lyckats föra över vissa medel lill de områden där de största brislerna finns. Störte delen av medlen har förtstill malerielområdel. Om lämnar de bemyndiganden /81 som jag kommer atl förorda vid min anmälan till tilläggsbudget 11 och godtar de förstärkningar av materielanslagen som jagförordar för / 82, ärdet enligt min mening möjligt atl minska bristerna inom malerielområdel och skapa ökad handlingsfrihetinför nästa försvarsbeslut. Jaggår nu över till att behandla beredskapsfrågorna. Planeringen bygger på den nya inriktning avinsats- och mobiliseringsberedskapensom överbefälhavaren har fastställt. Planeringen innebär att antaletrustade slridsfartyg ökar. Sjöbevakning och beredskapsinsalser med fartyg och helikoptrar genomförs i ökadomfattning. Sjöbevakningsor-ganisationeni byggs ut. En ny låghöjdsradar införs. Detta förbättrarradarluftbevakningen i främst norta och västra . Mönstringsövningarna ökar i omfattning.Mobiliseringsplatserna sprids ytterligare, främst i övre Norrtand.Möjligheterna att i ökad omfattning förlägga materielförråd till och mobiliserakrigsförband inne i de största städerna undersöks. Jag godtar i stort planeringen som en grund förmina ställningstaganden under deberörda anslagen. Jag kommer dessutom under anslaget E 1. : Ledning och förbandsverksamhelatt förorda en förstärkning av resurserna för beredskap utövervad överbefälhavaren har planerat. Jag går därmed över till att behandla värnpliklsutbildningen. Grundutbildningen har planerats enligl deriktlinjer som har gällt sedan 1972 års försvarsbeslut. Repelitionsutbildningenhar planlagts enligt del modifierade system som statsmaklerna (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 59-61, 78, FöU1979/80:19, rskr 1979/80:326) har fastställt. Den planerade repetitionsutbildningen har ökat i omfattning. Inommarinen svarar den dock för /82 inte mot det nyasystemet. Jag godtar i stort planeringen avvärnpliktsutbildningen. Eftersom det är mycket angeläget att repetitionsutbildningens volym och kvalitet hållspå en hög nivå, har jag liksom /81 förstärkt repetitionsutbildningen inom marinen underbudgetärel 1981/82. Den fär därigenom en omfattning som i stort sett svarar mot det modifierade systemet förrepetitionsutbildning. Jagåterkommer fill detta under anslaget C 1. Marinförband: Ledning ochförbandsverksamhet. Överbefälhavaren har redovisaterfarenheterna av de principer somhittills har tillämpats för grund- och repetilionsutbildning av Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 29 värnpliktiga.Han konstaterar bl. a. att grundulbildningstiden bör ökas och att det är mestväsentligt med en återgång till 15 månaders utbildning för alla värnpliktigaplulonchefer, huvuddelen av de ställföreträdande plutoncheferna saml vissaövriga befattningar på denna nivå. De erfarenheter som överbefälhavaren harredovisat har legal till grund för de förändringar i värnpliklsutbildningen somhan har föreslagil i perspektivplanen. Jag är inte beredd atl nu la ställning lillöverbefälhavarens förslag. Jag vill avvakta försvarskornmitténs förslag omvärnpliklsutbildningen. De frivilliga försvarsorganisationerna har storbetydelse för totalförsvaret. Tillsammans representerar de en omfattandeinsats från elt stort antal människor och breddar försvarets kontaktyta motsamhället. Organisationerna bör beredas goda möjligheter atl verka. Med hänsynfill det statsfinansiella läget har jag dock funnit det nödvändigt atlväsentligt begränsa priskompensationen lill organisationerna för det kommandebudgetåret. Vid resurstilldelningen prioriteras organisationer som har tilländamål atl bedriva fortsatt befälsutbildning eller som rekryterar personalför uppgifter i försvarsmaktens krigsorganisation och hemvärnet. Jag går därmed över lill atl behandla fredsorganisationens utveckling och i samband därmed vissa frågorrörande den anställda personalen. Överbefälhavaren har i perspeklivplanen redovisat sinsyn på fredsorganisationens långsiktiga utveckling i olika handlingsvägar.Denna syn har inte påverkal den nu akluella programplaneringen som bygger på debeslut som statsmakterna harfatlat. Jag anser del nödvändigt alt vid nästa försvarsbeslutla ställning lill den långsiktiga utvecklingen inom fredsorganisationen pä ettmera direkt sätt än vid försvarsbeslut. Jag bedömer vidare atl defredsorganisatoriska förändringarna kan få betydande omfattning. Det börenligt min mening ankomma försvarskommitté alt lämna sådana förslagatt det blir möjligt atl konkret behandla de fredsorganisaloriska frågorna iförsvarsbeslutet. Mot denna bakgrund kan jag i stort godta den planeradeutvecklingen under /82. 1 fråga om byggnadsåtgärder har jagemellertid tagit ställning för dels etl snabbare genomförande av de beslutadeändringarna av marinens fredsorganisation i , dels ett större mättav handlingsfrihet inför nästa försvarsbeslut. Jag återkommer till dessa frågori mina ställningstaganden under de berörda anslagen. Försvarsmaktens personal har minskat medmer än 5000 anställda genom omfattande fredsorganisatoriska förändringar ochandra rationaliseringar. Enligt min mening kommer fortsatta personalminskningaratl bli nödvändiga och bör liksom tidigare genomföras genom naturlig avgång ochen effektiv omplaceringsverksamhet. Det är då särskilt viktigt atl den personalsom finns kvar är väl skickad att lösa sina uppgifter. Jag vill understrykabetydelsen av att den anställda personalen ges goda ut- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 30 vecklingsmöjligheteroch erinrar om atl jag i fjolårets budgetproposition , (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 75) anmälde atl överbefälhavarenstuderar hur den civila personalen skall kunna ges en ökadvidareutbildning. Dessa studier fortsätteroch jag räknar med att de kommer att redovisas under /83. Även personalens möjligheleratt påverka verksamheten på sinarbetsplats har stor betydelse. Det pågår sålunda ett intensivt arbete med alt föra ned beslutsbefogenheter iorganisationen i enlighet med riksdagensbestämda uttalanden (FöU 1979/80: 19 s. 17, rskr 1979/80: 326) i dennafråga. Vid 1977/beslutade omriktlinjer för en ny befälsordning för det militära försvaret (prop.1977/78:24, FöU 1977/ 78:10, rskr 1977/78:179). Beslutet innebär att den nyabefälsordningen skall genomföras så att denförsta omgången yrkesbefälsaspiranter skall kunna gå igenom officershögskolanåren 1981 - 1983. skall deunder ha genomfört sin grundutbildning som värnpliktiga befälselevertillsammans med övriga värnpliktiga. har vid 1978/beslutat(prop. 1977/78: 185, FöU 1978/79: 1,rskr 1978/79:2) att kvinnor i princip skall få möjlighet alt anställas som befäl inom det militära försvaret påsamma villkor som män. 1 en första etappöppnas huvuddelen av befattningarna för yrkesbefäl inom flygvapnet för kvinnor. Beredningen för delfortsatta arbetet om kvinnan i försvaret (Fö 1975:01) har haft i uppdrag attföreslå en fortsatt utveckling motell könsobundel befälsyrke. Beredningens slutbetänkande har lämnats . Den nya befälsordningen ochreformen som ger kvinnor möjlighetatt fä anställning som befäl inom det militära försvaret skall genomföras . 1 den första omgångenyrkesbefälsaspiranter inom flygvapnetsom går igenom officershögskolan skall därför även kunna ingå kvinnor som under åren 19801982frivilligt har genomgått en militärgrundutbildning. Denna utbildning skall ha samma innehåll och längd som grundutbildningen enligtvärnpliklslagen (1941:967) av motsvarandekategori värnpliktiga. Jag vill i della sammanhang erinra om den /81års antagna lagen (1980: 1021) om militär grundutbildning för kvinnor(prop. 1980/81:43, FöU 1980/81: 13, rskr 1980/81:76). prövades elt sjuttiotal kvinnorför uttagning lill frivillig grundutbildning vid flygvapnet enligl sammagrunder som gäller för män. 30kvinnor började frivillig grundutbildning . 1977/78:24 anmälde jag (s. 61) att utbildningen inom den nya befälsordningenmedför ökade kostnader och att en noggrann beräkning kan göras först närutbildningssystemet m.m. har utformats i detalj. Jag kan med tillfredsställelse konstatera att arbelel med den nya reformenhar följt uppgjorda planer och atlde lider som jag har nämnt för att genomföra reformerna kan hållas. Överbefälhavaren har i årets programplan avsatt omkring 200 milj. kr. för attgenomföra den nya befälsordning-en. Detta belopp stämmer i stort settöverens med vad som angavs i 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 31 propositionen.Det fortsatta arbetet ger naturligen etl förbättrat beräkningsunderlag, men jag bedömer att de resursersom myndigheterna har planerat in för alt genomföra den nya befälsordningeni huvudsak är tillräckliga. Arbetet med dennya befälsordningen har även aktualiserat ett stort antal ändringar vid försvarets utbildningsanslaller. Inom armén kommersålunda den sista kompaniofficerskursen att utexamineras , varefter arméns kompaniofficersskola upphör somutbildningsanstalt. upphör de nuvarande kadett- ochaspirantskolorna inom pansartrupperna, ingenjörtrupperna och signaltruppernasom självständiga utbildningsmyndigheter.Den grundläggande utbildningen tillyrkesofficer och reservofficer inomdessa iruppslag inordnas i resp. truppslagsskola. Härutöver kommer en omorganisation avinfanteriels, artilleriels, luftvärnets och trängtruppernas nuvarande kadett-och aspiranlskolor fill officershögskolor att bli erforderlig. 1 organiseras en för infanteriet ochkavalleriet gemensam officershögskola. Blivande yrkes- och reservofficerareinom kavalleriet samt inom vissainfanteriförband avses fä sin grundutbildning vid denna utbildnings-anstalt. Kavalleriets kadett- och aspirantskolautgår därmed som en särskild utbildningsanstall inom armén. Nya benämningar kommer atl behöva införas på vissaandra utbildnings-anstalter för altderas namn på ett bättre säll skall ansluta lill uppgifterna inom det nya utbildningssystemet. Chefen för flygvapnet har lämnatförslag fill organisation avkrigsflygskolan. Flygvapnets Halmstadsskolor, Flygvapnets Södertörnsskolor,Flygvapnets krigsskola samt en division för grundläggande taktisk utbildning vid flygflottilj.Förslagen innebär, liksom inom armén, en anpassning till den nyabefälsordningen. Chefen för marinen kommer alt under våren 1981lämna förslag till ändringar av marinens utbildningsanslaller. Det bör ankomma på regeringen att besluta omerforderiiga ändringar i organisation m. m. Jag vill i delta sammanhang även kommentera vissabeslut rörande organisation m. m.som riksdag och regering har fattat . Regeringen uppdrog ätöverbefälhavaren atl med utgångspunkti beslut (prop. 1979/80: 135, FöU 1979/80: 15, rskr 1979/ 80: 318) lämna förslag till organisation av militärområdesstaberna och mili-tärområdesförvallningarnas ledningsorgan, förstaflygeskaderns stab saml byggnadskontoren.Organisalionsförslagen skall lämnas till regeringen . Överbefälhavaren hari hemställt atl riksdagsbesluten om lokalisering av arméns tekniska skola och försvarelsförvaltningsskola lill Östersundsamt regeringsbesluten rörande förläggning av delar av försvarelsforskningsanstalt till omprövas. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 32 Regeringen lämnade genom beslut i december 1980framställningen utan bifall såvittden avser arméns tekniska skola och försvarets förvaltningsskola. Beslutet innebär vidare att regeringensenare kommer att ta ställning tillframställningen till den del den avser försvarels forskningsanstalt. Jagförordar därför att regeringens förslag beträffande anslaget F 18. Anskaffningav anläggningar för efter regeringens ställningstagande lill överbefälhavarensframställning föreläggs i särskild proposition under våren1981. Maj:t åtöverbefälhavaren att genomföraförsök med en gemensam organisafion för marinens och flygvapnets lungaoch marinens lätta helikoptrar samt redovisa erfarenheterna av dennaorganisation. Överbefälhavaren redovisade detla uppdrag . Därvid förordade han en på marinen ochflygvapnet uppdelad organisation för de aktuella helikoptertyperna. kommer anskaffning av ett antalhelikoptrar till försvaret attaktualiseras. Det är därvid angeläget att uppnå en ökad samordning och ett ökat samutnytljande mellanförsvarsgrenarna av försvarets helikoptrar. Bl a. utbildning,underhåll, verkstadsresurser och anläggningar böri största möjliga utsträckning samordnas för atl därigenom minska de totalakostnaderna för denna verksamhet. Enligt min mening är det lämpligl att chefen för flygvapnet ges ell särskiltansvar för samordning m. m. av försvarets helikopterverksamhel. Med anledning härav uppdrog regeringen i december1980 åt överbefälhavaren att bl. a.överväga och föreslå organisation och lokalisering m. m. för försvarets samtliga helikoptrar samt lämnaförslag om en samlad organisation för försvarets underhållsresurser förhelikoptermateriel. I avvaktan på överbefälhavarens utredningbeslutade regeringen att marinens ochflygvapnets tunga och marinens lätta helikoptrar övergångsvis skall hållas samlade under chefen för marinenpå samma sätt som . Jag vill också något beröra frågan om informationen om säkerhetspolitikenoch totalförsvaret. Denna fråga har vid olikatillfällen behandlats i . framhöll försvarsutskottet i sittbetänkande (1976/77:13) om inriktningen av säkerhetspolitiken ochtotalförsvarets fortsatta utveckling alt detär önskvärt med en översyn av mål och medel beträffande informationen om vår säkerhets- och försvarspolitik. Utskottetantydde atl denna översyn vid lämpligtidpunkt skulle kunna göras av den försvarsutredning som utskottet förordade. 1 direktiven för 1978års försvarskommitté (Fö 1978:02)erinrades bl. a. om vad hade uttalat. Kommittén fick i uppdrag attöverväga och lämna förslag tilllämpliga åtgärder rörande informationen om vår säkerhetspolitik. Efter framställning från försvarskommitléntillkallades en särskild expertgruppmed uppgift atl lämna underiag för kommitténs ställningstaganden i fråga om information om säkerhetspolitikenm. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 33 Gruppen lämnade rapporten säkerhetspolitik till försvarskommittén. Kommittén harremissbehandlat rapporten. överlämnade försvarskommitlén sittdelbetänkande (Ds Fö 1980: 2) Vidgad säkerhetspolitisk debatt. 1 detla lämnarförsvarskommittén förslag om bl. a. mål för informationen om säkerhetspolitikenoch ålgärder som syftar till atl stimulera den allmänna säkerhetspolitiskadebatten. Jag tar inle nu ställning till de förslag somförsvarkommittén har lämnat, eftersom jag anser alt målen för och inriktningenav olika totalförsvarsgrenar och funktioner inom dessa bör vägas samman ochfastställas i ett sammanhang. Detla sker lämpligen i samband med nästaförsvarsbeslut. Enligt min mening måsle de enskilda medborgarna varainformerade om vilka påfrestningar som kan drabba samhället i kriser och krigoch om vad som görs för att möta sådana påfrestningar. Var och en måste hakunskap om vilka rättigheter och skyldigheter gentemot samhället som följer avde bestämmelser som har utfärdats om samhällets förberedelser för och verksamheti krig. Information om säkerhetspolitiken och totalförsvaret är mol dennabakgrund nödvändig som en grund för opinionsbildningen och för alt gemänniskorna möjlighet all påverka den politiska beslutsprocessen i dessafrågor. Delta är särskilt viktigt inför ett nytt försvarsbeslut. Därför har jagberäknat medel under anslaget A 2. Vissa nämnder m. m. för att ha möjlighet attge stöd åt organisationer och projekt som har till syfte att sprida kunskap omvår säkerhetspolitik och totalförsvaret. Det bör ankomma på regeringen att genärmare ansvisningar för hur dessa medel skall fördelas. Jag går så över lill alt behandla frågorna om planeringsramen m. m. 1980/81:4. FöU 1980/81: l.rskr1980/81: II) har beslutat om bl. a. planeringsram för det militäraförsvaret för perioden / 81-1984/85. Mot denna bakgrund förordar jag /82 en utgiftsram som svarar mol försvarsbeslut. Jagåterkommer i del följande (s. 51) till min ramberäkning. Som jag har angett tidigare utgår överbefälhavarensprogramplan i fråga om inriktning och femårig planeringsram års försvarsbeslut.Min beräkning av en planeringsram som svarar mot försvarsbeslutframgår av följande tabell (prisläge ; milj. 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Surhma Basbelopp - 15 359 15 359 15 359 15 359 76795 Utgiftsram 15412 _ _ _ _ 15412 Planeringsram 15412 15 359 15359 15359 15 359 76 848 Det finns emellertid inte anledning att nu föreslåriksdagen en planeringsram för perioden /82-1985/86. Det bör ankomma påregeringen 3 1980/81.I saml. Nr 100 Bil. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 34 altbesluta om vilken planeringsram som skall ligga lill grund för överbefälhavarensplanering för nästa försvarsbeslutsperiod. Jag räknar med atl försvarskommitléni skall lämna underlag för detla regeringsbeslut. 1 avvaktanpå beslutet bör den redovisade planeringsramen ligga till grund förplaneringen. Stabiliteten i försvarsplaneringen beror i betydandeutsträckning på de planerings- och budgetrutiner som tillämpas. Genom 1977 årsförsvarsbeslut ökades möjligheterna atl under påföljande budgetår återfåsådana medel inom utgiftsramarna som inte har utnyttjats under det föregåendebudgetåret. Prisutvecklingen inom del militära försvaret har undersenare tid skapat svårigheter att utnyttja tillgängliga betalningsmedel pä etthelt rationellt sätt. Behovet av atl kunna föra över betalningsmedel / 81 lill /82 torde bli större än vad som medgesav nu gällande regler. Jag förordar därför att betalningsmedel som svarar motupp lill av den till genomförandeprisläget omräknade utgiftsramen /81 vid behov får föras över från /81 /82. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl godkänna de riktlinjer för det militära försvaretsfortsatta utveckling som jag har angett i det föregående. 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 35 4.4Intäktsilnansiering av viss verksamhet Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde tillämpasinläktsfi-nansiering i olika omfattning av verksamheten vid vissa myndigheter.Vid försvarets datacentral finansieras hela verksamheten genom intäkter.Verksamheten vid försvarels läromedelscentral kommer också alt bli heltintäktsfinansierad. Myndigheter som har en del av sin verksamhetinläklsfinansierad är bl. a. och . 1978/79:100 (bil. 7 s. 73) behandlade minföreträdare bl. a. rationaliseringsverksamheten inom försvaret med anledning avpromemorian (Ds Fö 1978:5) Rationaliseringsverksamhel m.m. inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Beträffande frågan om intäklsfinansie-ring av försvaretsralionaliseringsinsliluls verksamhet anförde han därvid, att det bör ankomma päregeringen att pröva storleken av institutels anslag och om någon del avverksamheten bör intäktsfinansieras. hade inte något alt erinra motförslagel (FöU 1978/79:23, rskr 1978/79:327). Liksom min företrädare ställerjag mig positiv lill principen om inläktsfi-nansiering, eftersom den bidrar till att öka effektiviteten genom alt densom efterfrågar tjänster m. m. också belastas med kostnaderna för dem. Jag anser atl ylterligare delar av verksamheten vidförsvarels rationali-seringsinstilut bör kunna intäktsfinansieras.Intäktsfinansiering bör också tillämpas resp. utökas för del av verksamhetenvid bl. a. försvarels civilförvaltning, , försvarelsforskningsanstalt och försvarets förvallningsskola. Formerna för ochomfattningen av detta kommer att variera på grund av den skilda karaktären hosmyndigheternas verksamhet. I vilken utsträckning och vid vilka myndigheterinläklsfinansiering skall införas kommer att studeras närmare. Redan under /82 börintäktsfinansieringen vid kunna utökas medden verksamhet som avser stöd till lokala myndigheters rationalisering samlutbildning m.m. På samma sätt bör intäktsfinansieringen kunna utökas vidförsvarels civilförvaltning och sådan finansiering införas vidförvaltningsskolan under /82. Under anslagen lill ledning ochförbandsverksamhet har jag därför beräknat medel för att betaladatorbearbetningar inom syslem F/S. 1 några fall har medel beräknats för altköpa tjänster från rationaliseringsinstitutet. Jag återkommer till delta underresp. Jaghemställer atl regeringen bereder tillfälle att yttra sig över vad jag har anfört omintäktsfinansiering av viss verksamhet. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 36 4.5 Lekmän i försvaret påregional och lokal nivå Försvarsmaktens ledningsutredning (FLU 74) har isitt slutbetänkande (SOU 1979:84)Lekmän i försvaret behandlat frågan om lekmannainflytande på regionaloch lokal nivå. Utredningen föreslår försöksverksamhet, i förstahand avseende beslutande lekmannaorgan, vid elt begränsat antal förband. Efter remiss haryttrande över betänkandet avgetis av etl trettiotal instanser. Remissinstansernas meningar går i sär vid valetmellan beslutande eller rådgivande organ som högsta inflytandeform. När detgäller konsekvenserna av ettlekmannainflytande är en majoritet av remissinstanserna negaliva. a.kostnaderna, risken för ökad byråkratisering och ansvarsprob-lemaliken förs fram. Flera instanser är tveksammatill om kostnaderna kan godtasi dagens slatsfinansiella läge. Enligt utredningen kan den föreslagna reformen,fulll genomförd, komma att kosta ca 10 milj.kr. 1 prop.1977/78:63 om försvarsmaktens centrala ledning m.m. anförde jag att det medhänsyn fill kostnadsutvecklingenvar nödvändigt atl så långt möjligt begränsa sådana kostnader förförsvarsmaktens fredsadministration som inle gav direkta bidrag till försvarseffekten. 1 ett läge där strukturomvandlingar och rationaliseringarmåste drivas mycket hårt inom försvaret är jag inle nu beredd atl inrymma någrakostnadskrävande reformer som inle ger direkt utslag i krigsorganisationensförsvarselfekt. Jag ifrågasätter inte värdet av lekmannaorgan, men vid en vägning mellan denna typ avfredsreformer och t. ex. repetilionsutbildningeller materielanskaffning, som direkt bidrar till försvarseffekten, måste jagi nuvarande ekonomiska situation prioritera de . Mot bakgrund av detekonomiska läget finner jag det därför inte möjligt att ta ställning tillutredningens förslag innan förutsättningarna för dess genomförande har klarlagts i samband med nästa försvarsbeslut. Jaghemställer alt regeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört om lekmän iförsvaret på regional och lokal nivå. 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 37 4.6Avveckling av personalkassorna inom försvarsmakten