prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommittén finnervidare att det bör övervägas om inte nägon form av ekonomiskt stöd bör avsättasför förprojekteringskostnader för andra anläggningar än enbart vissaprototyper och demonslrationsanläggningar. Närdet gäller ränta och säkerhet finner OED att räntan bör vara marknadsanpassadmed undantag för möjlighet till räntebefrielse , samtidigtsom lånen normalt ska kunna lämnas ulan säkerhet. Vidare anser OED att län medvillkorlig återbetalning skall kunna förekomma. Generellt bör lån och iförekommande fall bidrag kunna täcka av merinvesteringen iförhållande motsvarande anläggning för olja i de fall en sådan merinvesteringkan anges. Ettflertal remissinstanser har framfört synpunkter på OED:s förslag i denna del.RRV delar OED:s uppfattning att räntan bör vara marknadsanpassad och att någotkrav på säkerhet för lånet inte bör ställas. RRV anser dock att de villkor somskall gälla för lättnader i form av räntebefrielse och s.k. villkorligåterbetalning bör preciseras närmare. påpekar att vissaenergiinvesleringar stöds genom särskilda lån. Om valet mellanolika investeringsprojekt inte ska snedvridas bör enligt verket löptider ochövriga lånevillkor på de nu aktuella länen i fråga om vissa typer avinvesteringar samordnas med vad som gäller för bl.a. dessa existerande län. Attlän normalt lämnas utan säkerheter förefaller enligt STU vara en av de allraviktigaste förutsättningarna för att läneformen skall bli allmänt 1980/81:49 108 accepterad.Företagens möjligheter all låna till investeringar i produktions-ulmstning ochmarknadsföring påverkas inle och man kan behandla investeringar i induslriprojekiprivat. Allvissa lån kan vara förenade med villkorlig återbetalningsskyldighet bedöms av STUsom riktigt. Om man har en återbetalning, som är anpassad lill projektets cash-flow,kan det förekomma att intäkterna blir betydligt lägre än vadinvesteringskalkylerna förutsatt. Projektet kan därför inte återbetalas undersin tekniska livslängd. En liknande situation inträffar enligl STU närförelagets likviditet inte tål de utbetalningar som låneavtalet kräver utanall riskera alt gå i konkurs. Eftersom staten har bidragit till altinvesteringen kommil lill, bör staten enligt STU ocksä la sin del av ansvaretoch medge befrielse frän återbetalning. STUinstämmer i att bidrag inte bör uppgå lill av merinvesteringen.Lån bör däremol enligt STU under vissa omständigheter kunna ges ocksä tilldelar av grundinvesteringen. EnligtLRF:s uppfattning är det bra om energikredilerna kan ges ulan att försvåralåntagarens möjligheter till andra krediter, dvs. belasta förelagets kreditsäkerheter.Del är LRF:s förhoppning all den vidare behandlingen av OED:s förslag inle skaleda till urvaltning av vilka ätgärder som är stödberättigade och omfatlningenpå slödel. Enligl LRF:s uppfattning är del nödvändigt att slalsmakterna underen introduktionsperiod målmedvetet hjälper till med slöd och krediter för attunderlätta en övergång till andra bränslen än olja. Fullmäktigei framhåller att genom att slalen avslår från säkerheter för sinalån kan de säkerheter som det investerande företaget har utnyttjas för län påden öppna marknaden. Finansieringen av investeringarna skulle således i mängafall kunna följa det mönstret att vanliga län las upp på kredilmarknaden motförelagens säkerheter och ett slags lopplån erhålls från staten utansäkerheter. Enligt fullmäktiges mening är del angelägel all söka åstadkommajust denna fördelning av kreditgivningen, alltså en reguljär bottenfinansieringpå den allmänna kreditmarknaden och en toppfinansiering genom slatens försorg.Hur djupt ner det statliga topplånet skulle behöva sträcka sig i det enskildafallet får avgöras från fall till fall. Genom ett lånesystem av detta slagskulle den segmentering av kreditmarknaden kunna undvikas, som 1. ex. enprioritering av lån innebär. Riksbanksfullmäktige är kritiskt inställda till garantilåneformenoch framför: "Procedurenför att få ett lån beviljat är oftast mera omständig vid garantiförfarande änvid direki långivning. Låneformen är med andra ord administrativt betungande.Längivarna finner därtill ofta de projekt, för vilka de ej själva är ansvarigasom långivare, som föga intressanta. Deras krav på ränleersältning brukar inleheller minska därför all slalen lar kreditrisken. En annan olägenhet bestårdäri att låntagaren ofta tror att statligt garanterade lån inte enbart är säkerhetsmässigtgaranterade utan Prop.1980/81:49 109 äventillgångsmässigt, dvs. att statligt garanterade län alltid skall beviljas avkreditinstituten. Delta kan naturligtvis inte ske. Statligt garanterade lån påverkasav en kreditåtslramning på samma sätt som andra lån. När låntagaren erfar dettakänner han sig missräknad på den statliga garanti han erhållit." Utvecklingsfondeni anser att förelagens tillgängliga kredilutrymme inte börinskränkas genom att staten ställer krav pä säkerheter för lämnade lån,eftersom detta kan hämma företagens övriga expansion. Soliditeten i svenskaföretag har enligt fonden starkt försämrats vilket hämmarriskbenägenheten och investeringsviljan i stort. Fonden anser vidare att kravpå enbart villkorlig återbetalning av lån torde göra många företag tillräckligtriskbenägna för investeringar i ny teknik. NEDhar liknande synpunkter och framför därutöver: "Somtidigare framhållits kommer effektiviteten i de föreslagna lånesystemen ipraktiken bli avhängigt av hur väl lånevillkoren kan harmoniseras medföretagens bedömningsgmnder. En viktig utgängspunkt är därvid de svenskaföretagens successivt försvagade soliditet och den begränsning detta kaninnebära i möjligheterna och vilja att ta upp lån. Att län normall ska lämnasutan säkerheter ställs av låntagaren är väsentligt för utvärderingen avutredningens förslag till ramar för lånevillkoren. NEDdelar uppfattningen att ränta bör vara marknadsanpassad med möjlighet tillräntebefrielse i vissa fall. Det vore lämpligt att införa särskild räntenivåför energibesparande investeringar. Det bör dock enligt understrykas attmarknadsräntan normalt ligger under, och ofta längt under, det krav pä internränta, som företagen ställer på alternativa investeringar. Förslagen tilllånevillkor mäste bedömas mot bakgrund av det faktum att industrin har, ochsannolikt framöver kommer att ha, kalkylrän-tekrav. Detta förhällande kaneliminera en del av innebörden i de utåt sell generösa villkoren för lånefinansiering... Principen har varil all man genom bidrag reducerat företagens egeninvesteringsandel, så all lönsamheten höjts till den nivä som det internakravet förutsätter. Om bidragsdelen ersätts med län för ekonomiskt myckeldåliga energisparpro-jekt, kommer projektets internränta att reduceras sä attdet inle längre kan konkurrera med alternativa investeringar. Och således ejkommer till stånd." Bodenskommun framför att stöd i första hand bör lämnas till insatser söm ligger igränsområdet till lönsamhet gentemot oljebaserad energiproduktion och somsamtidigt som kan väntas ge stora oljebesparingar totalt sett inom landet.Insatser för användning av inhemska bränslen i hetvattencentraler torde idetta avseende inta en särställning när det gäller att snabbt ge sloroljebesparingseffekt. Län och bidrag bör därvid avpassas sä att de slutligaoljekonsumenterna inte drabbas av högre kostnader än om energi produceras medolja. Frän synpunkt är det enligt kommunen önskvärt att stöd kanlämnas även med hänsyn tagen till de ökade 9 1980181. 1980/81:49 110 underhålls-och driftskostnader som är förknippade med fastbränsleeldning. Villkorliga lånvore i della avseende en trygghet i det risktagande investeringarna innebär.Kommunen framför vidare att den verksamhei inom energiområdet som kommunernabedriver borde när del gäller län främjas bäst om långfristiga län pä 20-25 årkan lämnas. Amorleringsliden motsvarar i så fall normall livslid för l.ex. helvallencentraler.Lån för vattenkraftanläggningar kan principiellt ges ännu längre löptideftersom livslängden för sädana anläggningar erfarenhetsmässigt är 40-50 är. Länsstyrelseni anser att lån med villkorlig återbetalning, eventuellt ikombination med bidrag, bör förordas specielll i småska-liga projekt sominnebär stora tekniska och kommersiella risker. Även i projekt som ställer kravpå stora kapitalinsatser finns enligt behov av sådant stöd. Bl.a.Industrifonden behandlar de administrativa problem som kan vara förknippade medlån och villkorlig återbetalning. Enligt fonden är det särskilt viktigt attdetta stöd endast kommer lill användning i sådana fall då syftet är attåstadkomma ett avlyft av mottagarens risk och inte i sådana fall där i förstahand en kostnadsminskning eftersträvas. I dessa fall bör bidrag, räntenedsättningeller andra subventioner utnyttjas. DFEanser stödets utformning bör vara beroende av vilken typ av ekonomiskt hindersom anses föreligga. Hänsyn bör också tas till att slörre administrativaresurser krävs för stöd med villkoriig återbetalningsskyldighet knuten till enlönsamhetsbedömning i efterhand. Om hindret är att ett företag pä grund avkapitalbrist tvingas prioritera bland lönsamma investeringar, bör del enligl DFEvara tillräckligl med lån utan säkerhet. I de fall orsaken är att företaget görsin bedömning utifrån ett kortare tidsperspektiv, än det som är relevant församhället, bör lån med läng amorteringstid eller amorteringsfrihel under visslid enligl DFE vara ell verksamt medel. Är hindret osäkerhet om att oljeprisetverkligen kommer att öka , bör det vara tillräckligt attåterbetalningsskyldighet knyts till oljeprisets utveckling. DFEanser vidare att slödet bör till viss del kunna utgå som bidrag i de fallstaten önskar få till ständ investeringar som är olönsamma ur företagsekonomisksynvinkel. Motivet för sådana bidrag bör vara att samhällel av strategiska skälvill stödja en viss utvecklingslinje. DFE vill i detla sammanhang peka på attlönsamheten för andra bränslen än olja är beroende av energibeskattningensutformning. Villkorlig älerbetalningsskyldighet knuten till en lönsamhetsbedömningi efterhand bör då enligl DFE kunna begränsas till de fall stödet gällerprototyper och demonstrationsanläggningar eller investeringar i fullskaleanläggningarmed stora kommersiella risker. Del är enligl DFE:s mening av vikt att möjlighetfinns att komplettera sådant investeringsstöd med förlusltäckningsgaranli.Förlusttäckningsgarantin bör vara tids- och beloppsmässigt begränsad. STUanser all det, utöver de stödobjekt som OED lar upp, även bör 1980/81:49 111 införas stöd för marknadsstödjande åtgärder. Detta stödbör omfatta hela energiforskningsprogrammet. 3.1 Prototyper och demonstrationsanläggningar OED föreslår att det nuvarande stödet till prololyper ochdemonstrationsanläggningar (POD) som utgår i form av bidrag med högst av merinvesteringenbör kompletteras med en lånemöjlighet. Summan av bidrag och län bör inteöverstiga av totalinvesteringen, varav bidraget inte bör översliga 50 %.Villkorlig återbetalningsskyldighet bör kunna medges. Beslut om eventuellavskrivning av en del av eller hela länet skall fattas senast tre är efleranläggningens idriftlagande. Ränte- och amorleringsanstånd bör kunna beviljasunder . Flertaletav de remissinstanser som har behandlat OED:s förslag i denna del är positivatill förslagel. SIND anser att för dessa projekt har motivet för nuvarande bidragsgivningi väsentlig grad varit alt kompensera för del risktagande som användningen avoprövad teknik innebär. Verket har därför i flera sammanhang tidigare anslutitsig till tanken att förbättra det ekonomiska stödet för denna typ av projekt. "PoD-bidrag har hitlills enbart utgått till denförste beställaren av en ny typ av energibesparande (alternativt oljeersättande)utrusining. Skälet för detta har varit att man härigenom fått bekräftat attutrustningen nätt demonstrationsstadiet, dvs. En PoD-anläggningkan förväntas bli beslälld endasl om totalkalkylen (invesleringen och drift) ärpositiv i förhållande till andra alternativ. Detta skulle också kunna uppnås ombidraget styrdes lill tillverkaren så alt denna kan lägga ettkonkurrenskraftigt pris ät beställaren. Funktionsgarantier m. m. skulleförmodligen ocksä lättare kunna fastställas jämfört med nuvarandebidragskonstruktion. Möjlighelen all upprätthålla konkurrensneutralitetunderlättas. menar alt möjlighet att lämna PoD-slöd även tilltillverkaren/leverantören bör öppnas." anser att beslul om avskrivning av län bör skeefter längre lid än . erfarenhet är alt underlag för ett sädantbeslut inle alltid föreligger efler endast , varför tiden bör utsträckas . kommun framför all förslaget inte utgör någon egentligförbättring av nuvarande stödregler, såvida inte lånedelen regelmässigt lämnasmed villkorlig älerbetalningsskyldighet. Kommunen anser att det som f. n.bromsar utvecklingen på området lorde vara alt intressenterna upplever attrisken eller det egna ekonomiska engagemanget är för stort. Staten bör alltsåenligt kommunen vara beredd alt ta pä sig en ökad risk eller en slörre del avkostnaden. Liknande synpunkter förs fram av . Utredningen om styrmedel för näringslivels energihushållninganser all effekten av den föreslagna lånemöjligheten kan bli begränsad närförelagen 1980/81:49 112 har låg soliditet. Oavsett hur förmånliga lånen ärförsämrar de enligt utredningen företagens soliditet ytterligare och minskardärigenom möjligheterna att ta upp lån för investeringar iproduktionsapparaten. Det är därför enligt utredningen inle ovanligt, att ettförelag ålägger sig själv en begränsning av upplåningen. "Med hänsyn till syftet med PoD anser vi det mycketangelägel att beslut om stöd skall innefatta en plan för hur erfarenheterna avanläggningen skall spridas och att dessa erfarenheter mäste redovisas ulföriiglinnan beslut om avskrivning av lånet fattas. Det bör kunna krävas av dem somerhåller slöd för PoD att redovisning av erfarenheterna utformas så att den kanutgöra beslutsunderlag för andra förelag." 3.2 Investeringar i fullskaleanläggningar med storakommersiella risker Dessa former av investeringar är aktuella främst i stegelefter demonstration. Sådana investeringar är inte slödberättigade . OEDföreslår alt ell stöd införs i form av lån i vissa fall kombinerade med bidrag.Summan av lån och bidrag bör inte överstiga av totalinvesteringen.Bidragsdelen bör inte överstiga av merinvesteringen jämfört med motsvarandeanläggning för olja. Villkorlig återbetalning av länedelen bör kunna medges iundantagsfall. Möjligheter till ränte- och amorleringsanstånd upp till fem ärbör finnas samt lill räntebefrielse i högsl . Ett mindre antal remissinstanser har behandlat OED;sförslag i denna del, bl.a. SIND, i , kommun,kommun, Skellefleå kommun och utredningen om styrmedel för näringslivelsenergihushållning. Dessa remissinslanser är positiva till OED:s förslag, medundantag för Skellefleå kommun som anser all den av OED föreslagnabidragsandelen är otillräcklig. Kommunen anser att bidragsdelen pä av merinvesteringenbör kompletteras med ett villkorligt lån så alt dessa tvä uppgår till av merinvesteringeneller alternativt lill av totalinvesteringen. Kommunen anser all ränlebefrielsebör medges som lånet är villkorligt. SIND nämner att intresset för en övergång till alternativabränslen som flis. torv, avfall m.m. har ökat mycket kraftigt de tvä senasteåren, men lönsamheten är fortfarande svag. Verket har främst genom demonsira-tionsbidragstött ett antal projekt inom området och kommer inom ramen för PoD-anslaget allstödja ytterligre några få. De projekt verket valt att stödja har varit sådanasom enligl verkels bedömning kan utvecklas så alt regionala marknader skapasför de nya energirävarorna. Bidrag har utgått både lill system för att ta frambränslet och till pannorna. Den förväntade lönsamheten i dessa projekt ärenligt verkel fortfarande sä osäker alt projekten sannolikt inle kommer lill ständännu pä ulan bidrag eller annan statlig subvention. SIND understryker vidare betydelsen av alt nya stödformeretableras 1980/81:49 113 förinfrastruktur för torv och skogsavfall och inte enbart för pannanlägg-ningar.När det gäller anläggningar för framställning av syntetiska drivmedel ikommersiell skala kommer sådana enligt SIND troligen inle att kunna uppförasförrän beslut fattats om introduktion av syntetiska drivmedel i landet. I denmån syntetiska drivmedel skall produceras av l.ex. biomassa är tekniken enligl SINDännu sä avlägsen all befinlligt FoU- och PoD-stöd (ev. kompletterat med lån)torde vara tillräckligt ännu ett antal är. SINDbedömer liksom OED att någon form av subvention är nödvändig för attinvesteringar av del här slaget skall komma till stånd. Verket anser dock allen renodlad låneform är att föredra och att lånen eventuellt bör kunna beviljastill av den aktuella investeringen och således inte enbart till merinvesteringen.Därutöver framför verkel: "Subventionenbör placeras i så tidigt led som möjligt främst med hänsyn till administrativenkelhet och konkurrensneutralitet. En rimlig lånekonstruktion synes vara: - attamorteringstiden kopplas till brukstiden för projektet, - attamorteringsanstånd beviljas av , dock maximalt förslagsvis fem är, - attlåneräntan skall kunna varieras. En möjlighet är alt i initialskedet ta ut ränta efter diskontot och efler (förslagsvis samma som amorteringsanslåndel) fastställa en marknadsmässig räntesats, - atträntefrihet skall kunna beviljas, förslagsvis inle som ell urspmngligl villkor. Förall icke få en alltför ohanterlig administration bör lånebeloppen minimeras.Verket anser 1 milj. kr vara en lämplig gräns. För mindre projekt börerforderlig extern finansiering ske över allmänna kredilmarknaden. Om bankernaav säkerhetsskäl inte kan medverka bör finansieringen kunna lösas viautvecklingsfonderna eventuellt i kombination med statlig industrilånegaranli." Morakommun anser att till denna grupp av investeringar bör även inräknasenergiproduktionsanläggningar med industri- och hushållsavfall som energikälla.Utredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning framför att enutförlig redovisning bör sättas som villkor för erhållande av stöd. Det ärockså viktigt att administrationen av stödet organiseras så att erfarenheternakan följas upp, las till vara och spridas vidare. 3.3Speciella investeringar i fullskaleanläggningar med måttliga kommersiellarisker OEDföreslär alt lån till dessa lyper av investeringar inte bör vara villkorliga.Lånen bör inte översliga av den totala investeringskostnaden. Högst femårs anstånd med amortering och räntebetalning bör kunna medges. Räntanackumuleras i så fall till kapitalet. Ellfätal remissinslanser har direkt berört dessa investeringar. kommer bl.a. de senasle belydande pris- och 1980/81:49 114 skattehöjningarnapå olja samt förväntan om framtida höjningar att ge incitament till företagenatt investera i anläggningar för andra bränslen än olja. I många av deprocesser som är aktuella har vi i enligt verkel inte någon störreerfarenhet av att utnyttja kol och av att bemästra de miljöstörningar som dåuppkommer. En alltför snabb introduktion av kol i energisystemet kan ge dåligatekniska lösningar. Staten bör därför enligt verkets åsikt inte söka att medsärskilda stimulansåtgärder ytterligare öka taklen i introduktionen av kol. Verkelanser därför att det är olämpligt all lämna ett allmänt slöd till anläggningarför andra bränslen än olja inom industrin. Verket avstyrker således attanläggningar med måttliga kommersiella risker av typ av kolpannor inomindustrin generellt blir stödberättigade. SINDanser att etablerandet av kolpannor för kommuner inle kräver extra slöd.Beträffande industrins kolpannor bedömer verkel att intresset för koleldninginom industrin har varit mycket måttligt. Endast ett fätal projekt omfatiandeombyggnader av befintliga pannor och processutrustningar har genomförts.Koleldning i pannor över en viss effekt är enligt verkel troligen ekonomiskredan idag. Skälet till alt industrin vid kapacitetsutbyggnad inte väljerkolalternativet är enligt verkets erfarenhet industrins osäkerhet dels om vilkamiljövärdskrav som kommer att ställas, dels den allmänna osäkerheten om landetsenergipolitik. Verkels uppfall-ning är alt stalsmaklerna måste undanröja dessaosäkerheter. När sä skett lorde heller inle behövas nägot stöd. Nägra remissinstanser lari detta sammanhang upp OED:s synpunkt att hetvatteneenlraler och kraftvärmeverkför koleldning kan finansieras i annan ordning och att investeringar iinfrastruktur för kol knappast behöver stödjas. kommun anser all'deltamöjligen är riktigt under förutsällning all kol frän miljövärdssynpunkt kanbetraktas som ett likvärdigt bränsle med olja. Del förefaller emellertidenligt kommunen som man måsle ställa större krav på kol och därmed uppkommerkrav pä merinvesteringar, antingen i infrastrukturen för kol, kolrening och kolprepareringeller för rökgasrening i hetvattenpannor och kraftvärmeverk. Kommunen föreslårall miljö- och infrastrukturbetingade investeringar för koleldning i hetvatteneenlraleroch kraflvärmeverk tas med bland slödberättigade objekt. iUppsala län instämmer i kommunens bedömning. DFE anser att stödet bör inriktaspå sådan teknik som syftar till all minska kolets negativa miljöeffekter.Vidare bör krav ställas på att pannorna skall vara omställbara till andra fastabränslen än kol. Om sådana krav ställs, finner DFE att stöd bör kunna ges även tillhetvatteneenlraler som eldas med kol. IVAkonstaterar att tveksamheten bland kommunerna är stor inför koleldade kraft-och fjärrvärmeverk. Man förutser svårigheter att framledes anskaffa kol medextremt läg svavelhalt till rimliga priser. Teknik för rökgasavsvavling och avskiljningav tungmetaller är ännu knappast etable- 1980/81:49 115 För att undanröja tveksamheten och påskyndautvecklingen vore enligt IVA ett ökat stöd lill anläggningar för miljövänligkolförbränning välkommet. anser att man vid långivningen börprioritera de områden där man ser de minsta riskerna för miljön. I dagslägetkan man från denna utgångspunkt enligt verket förorda bl.a. ökadenergihushållning, användning av solvärme samt övergäng till syntetiskabränslen. Verket anför vidare: "anser det angeläget alt projekl somsyftar lill att introducera ny teknik m. m. på dessa områden ges stort utrymmei ett eventuellt lånesystem. Verkel vill emellertid påpeka att förbäftrade lånemöjligheleri en del fall kan behöva föregås och/eller kompletteras av andra styråtgärderför att den önskade utvecklingen skall komma lill sländ. De föreslagna länenbehöver t.ex. troligen kompletteras med andra statliga åtgärder för att metanolskall kunna etableras på marknaden för drivmedel. När det gäller kol, torv, flism.fl. alternativa bränslen till olja kan osäkerhet om framtida miljökrav ellerom möjligheten att tillgodose förväntade krav vara ett väsentligt hinder motintroduktion och spridning av ny teknik. Del är därför nödvändigt att lösningarpå miljösidan tas fram parallellt med all processtekniken utvecklas. Om dellaförsummas försvåras såväl myndigheternas formulering av krav på lämpligalösningar av miljöproblemen som företagens möjligheter att bedöma vilkaförutsättningar de har att uppfylla kraven. Nalurvärdsverkel vill därförbelöna att de föreslagna lånen till projekl som avser introduktion ochutveckling av teknik för alternativa bränslen också måste omfatta utveckling avnödvändiga naturvårds- och miljöskyddsåtgärder." Även i anser att miljöskälbör väga tungt vid prioriteringen mellan olika alternativ. Utredningen om styrmedelför näringsUvets energihushållning anför: "Det föreslagna stödet är avsett att snabbt minskaoljeberoendet. Strävan all minska oljeberoendet bör enligl vår uppfattninginte leda till all andra samhällsmål glöms bort. Det förefaller rimligt att dekriterier som tillämpas för finansieringsstödet utformas så all de inle ledertill investeringar som från l.ex. miljösynpunkt kan vara olyckliga. OED har l.ex.förutsatt att stöd skall kunna ulgå för övergång till koleldning. Direktivenanger som exempel att utnyttjande av miljövänlig teknik vid förbränning av kolborde få bredare tillämpning. Kriterierna för stöd till kolintroduktion börenligt vår mening innefatta ett sädanl villkor.