prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — infördeslivsmedelssubventioner som ett stöd lill främsl barnfamiljer och låginkomsttagare.Livsmedelssubventionerna har,därefter höjts i den män som överenskomnaprisökningar på produkter inom jordbruksprisregleringens ram inte tillåtits slåigenom på konsumentpriserna. Livsmedelssubvenlionerna har reducerats fr.o.m. den 1januari 1981 med 250 milj. kr. Regeringen har aviserat atl subventionernadärutöver bör minskas med 300 milj. kr. fr. o. m. den och medytterligare 500 milj. kr. Kosinadema förlivsmedelssubventionerna kan beräknas lill ca 3 200 milj. kr. för budgetåret1981/82 inkl. låginkomstsatsning m. m. till ca 3600 milj. kr. Kostnaderna för riksdag, regeringskansli ochkommittéväsendet återfinns under denna ändamålsgrupp. Även anslagen till dekungl. hov- och slottsstaterna redovisas här. För /82 har desamlade kostnaderna för dessa ändamål beräknats lill ca I 400 milj. kr. Även skatteadministrationen m. m. ingår i dennaändamålsgrupp. Kostnaderna för , länsstyrelsernasskatteavdelningar, de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna samtför arvoden lill taxeringsnämndsordföranden m. m. beräknas /82uppgå till sammanlagt ca 2 100 milj. kr. 1 och med att den s.k. RS-reformen ihuvudsak är genomförd förutses inga större förändringar . Prop, 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 47 Anslagentill kulturändamål kan i stort indelas i förvaltningsanslag och bidragsanslag.Storleken på flertalet bidragsanslag fastställs av i den ärligabudgetprövningen. Vissa bidragsanslag slyrs dock av automatik, t. ex. bidragtill lönekostnader för vissa verksamheter. Tillkulturanslagen räknas även stöden till dagspressen där bidrag utgår tilltidningar efter vissa automatiskt verkande regler. Regeringen har i en särskildproposition lagt fram förslag om förbättringar av presstödet.Totall uppgår anslagen till presstöd inkl. förslagen i denna proposifion tillca 425 milj. kr. för budgetärel 1981/82. Statensutgifter för kyrkliga ändamål uppgår lill drygt 64 milj. kr. under budgetåret1981/82. I långtidsbudgeten fömlses ingen förändring av utgifterna för dettaändamål. För beräknat tillkommandeutgiftsbehov har för den framföriiggande perioden beräknats utgiftermotsvarande de koslnader som erfarenhetsmässigt uppkommer i samband medsedvanliga tilläggsbudgetar samt viss reserv därutöver bl. a. avseendemerkostnader för arbetslöshetsförsäkringen utöver de konjunkturneutraltberäknade anslagen. I fråga om förändringar ianslagsbehållningar har vissa belopp lagts in under andra ändamålsgrupper.Återstående förändringar i anslagsbehållningar har beaktats under dennaändamålsgrupp. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 48 5.1 Sammanfatttning av statsutgifterna i oförändrad pris-och lönenivå samt i löpande priser Den utveckling av slalsbudgetens utgifter som behandlats ikap. 4 sammanfattas i tabell 18. Enligt de redovisade beräkningarna skullestatsutgifterna i oförändrad pris- och lönenivå (exkl. stalsskuldräntor) ökamed i genomsnitt 0,. Denna utveckling är således enkonsekvens av förutsättningen att endast gjorda åtaganden realiseras. Denfaktiska utvecklingen av utgifterna /76-1979/80 innebar engenomsnittlig ökning i fasla priser. När man ser tillberäkningarna för den framförliggande perioden, bör man hälla i minnet attkostnaderna för beräknat tillkommande utgiftsbehov avser etl beräknal utfallför /82. Förde följande budgetåren däremol är denna post merschablonmässigt beräknad enligt gängse meloder för långlidsbud-gelkalkyler. Som framgåll av kap. 4 är många anslag beroende av pris-och löneulvecklingen. I tabell 19 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser.Till grund för dessa beräkningar ligger de antaganden som behandlats i kap. 3.Vid beräkningen av lönekostnader har förutsatts att timlöneökningarna inomoffentlig seklor ligger i linje med de som antas för ekonomin i stort. Vidarehar förutsatts atl utgifterna för den egentliga förvaltningen räknas upp medpris- och löneutvecklingen reducerad med tvä procentenheter. Detta innebärsälunda ett krav pä fortlöpande rationaliseringar och produktivitetsförbättringarför att upprätthålla en oförändrad omfattning av och kvalitet i verksamheten. Efler omräkning blir den genomsnittliga årliga ökningen avstatsutgifterna i löpande priser (exkl. statsskuldräntorna) underlänglidsbudgelperioden. För att beräkna utvecklingen av de totala utgifterna mäsleman även beakta slatsskuldräntorna. Av labell 20 framgår atl de lolalaslalsulgifterna i löpande priser ökar med 9,per är i genomsnill underperioden. Utgifternas ökningstakt framöver är i mycket hög gradberoende av den antagna pris- och löneulvecklingen. Denna kan i hög grad avvikafrån den pris- och löneutveckling som var aktuell under den bakomliggande perioden.En viss jämförbarhet med den bakomliggande perioden erhålls dock om utgifternasökningstakt deflateras med BNP-deflatorn. En sädan kalkyl resulterar i engenomsnittlig årlig ökning om 0,alt jämföramed 6,för den tidigare perioden. Det bör dock understrykas att de pådetta sätt enligt gängse längtidsbudgetmetodik beräknade utgifterna inte är allbetrakta som en prognos för den sannolika framtida utvecklingen. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- ochlönenivå (exkl. statsskuldräntor) m. m. Folkpensioner m. m. -11,5 Allmänna bidrag lill kom- -11,9 Hälso-, sjuk- och socialvård -27,7 -11,2 Utgifteri oförändrad prisoch lönenivå (exkl. stats-skuldräntor) 204568 -2320 +3436 +2083 + 613 - 1,1 Utgiftsutvecklingen i löpande priser (exkl.statsskuldräntor) m. m. Folkpensioner m. m. Allmänna bidrag lill kom- Hälso-, sjuk- och social- Utgifter i löpande priser 4 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., löpande priser, avrundat) Genomsnittlig procentuell förändring 1975/76-1979/80 Anslag m. m. Procentuell förändring 1981/82-1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 1982/83 1983/84 Summa statsutgifter (exkl. stalsskuldräntor) Statsskuldräntor Totala statsutgifter i löpande priser + 15,8 + 36,9 213 300 231300 35 500 43 700 269 200 65 200 + 4,3 + 22,4 + 7,1 + 22,4 5.2 Statsutgifternas uppdelning på realekonomiskakategorier I kap. 4 redovisades statsutgifterna uppdelade påändamålsomräden. För att underlätta en analys av utgiftsutvecklingen i ettsamhällsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av slatsulgiftema irealekonomiska termer, dvs. en fördelning på konsumtion, invesleringar,transfereringar och finansiella transaktioner. Vid en analys i reala termer är det i första hand avintresse att skilja mellan å ena sidan sädana utgifter som innebär all statendirekt efterfrågar produktionsresurser och å andra sidan sådana utgifter som äröverföringar till andra sektorer i ekonomin. De senare påverkar den realasamhällsekonomiska utvecklingen indirekt, bl.a. genom sina effekler på dedisponibla inkomsterna och likviditeten i andra delar av ekonomin. Dengenomgång i realekonomiska termer som sker i del följande bygger i huvudsak pådet inom nafionalräkenskaperna tillämpade internationella SNA-systemel (Accounts). De slalliga konsumtions- och investeringsulgifterna visarstatens direkta efterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifterbetraktas koslnader för slalliga myndighelers produkfion av ijänsler inomt.ex. försvaret, undervisningssektorn och rättsväsendet. Konsumtionsutgifternabestår lill av lönekoslnader inkl. sociala avgifter. Återstoden äromkostnader i den löpande verksamheten, exempelvis hyror, försvarets malerielinköpsamt reparationer och underhåll. Del invesleringsbegrepp som används skiljersig i princip inte från det som gäller för den privala seklorn. Som statligainvesteringar betraktas utgifter för byggnader och anläggningar samtmalerielinköp för civila ändamål. Till skillnad från vad som gäller vid enstrikt tillämpning av SN A-systemet räknas dock även affärsverkensinvesteringar som direkta statliga investeringar. Det bör understrykas all gränsen mellan konsumtion ochinvestering i vissa fall kan vara fiylande. Det kan sälunda hävdas all delar avutgifterna 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 51 utbildning och forskning, vilka klassificeras som konsumtion, utgörproduktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Detkan vidare nämnas att utgifterna för försvarsmateriel och militära befästningari nationalräkenskapssystemet, och även i denna redovisning, betraktas somkonsumtion och inte som investeringar. Dendel av statens utgifter som indirekt påverkar samhällsekonomin indelas itransfereringar (inkomstöverföringar, bidrag) och finansiella transaktioner(lån). Transfereringarna indelasi undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare av inkomstöverföringen. Dendominerande gruppen är transfereringar lill hushållen. I denna grupp ingärutgifterna för folkpensioner, sjukförsäkringar, barnbidrag m. m. Den näststörsta undergruppen är transfereringar till kommunsektorn. Som transfereringarräknas också ränteutgifter för statsskulden, statens bidrag till företag ochorganisationer samt utgifter för utvecklingsbistånd. Tillgruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp m. m. Denna utgiftskalegori kan i viss mening uppfattas som en delav kreditmarknaden. I vissa fall kan det dock vara svårt atl helt entydigtavgöra om ett visst anslag skall klassificeras som finansiell transaktion ellertransferering. Vidare innebär åtminstone huvuddelen av anslagen tillfinansiella transaktioner all anspråk slälls på de samhällsekonomiskaresursema. Vid ett studium av hur slor del av dessa resurser som staten tar ianspråk eller fördelar kan det därför ofta vara mindre intressant att särskiljatransfereringar och finansiella transaktioner. Somframgår av tabell 21 ulgörs över hälften av statens konsumtionsutgifter avkoslnader för försvar, ulbildning och forskning, polisväsende och kriminalvårdsamt vägunderhåll. Också den återstående delen av utgifterna innehåller slorautgiftsposter som inte avser myndighetsutövning i traditionell mening, t. ex.utgifter för de statliga sjukhusen. Förstatens konsumtionsutgifter gäller all del stora fiertalet anslag beräknas blioförändrade i oförändrad pris- och lönenivå.Del bör dock uppmärksammas att den årliga 2-procen-tiga neddragningen avkostnaderna för statlig förvaltning därvid inle beaklals. Den enda störreökningen i volym återfinns under forskningsanslagen som beräknas stiga tillföljd av redan fattade beslul. Sammanlaget minskar de statligakonsumtionsutgifterna i fasla priser med i genomsnitt 0,per är. Destafiiga investeringarna visar en genomsnittlig äriig nedgång om i fastapriser. Detta sammanhänger främst med alt bedömningen avinvesteringsutvecklingen i hög grad päverkas av långtidsbudgetens karaktär.Redan beslutade investeringar kommer Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1975/76-1979/80 utbildning och forskning polisväsende och kriminalvård vägunderhåll förvaltning m. m. -2,1 Sunima statliga konsumtions-och investeringsutgifter -0,6 Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettagör all de reala fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. alt avslutas, medan nya investeringsobjekt av naturligaskäl har bedömts mer restriktivt i beräkningarna. Investeringarna omfallarframför allt kraftstationer, teleanläggningar, järnvägar, vägar och byggnader. SammanfaUningsvis kan man konstalera att statens utgifterför konsumtion och invesleringar minskar något räknat i fastprisläge. I löpande priser beräknas konsumtions- och investeringsulgifterna ökamed . Den i jämförelse med den antagna allmänna prisutvecklingenlåga ulgiflslillväxten hänger delvis samman med all kompensation förinfialionen reducerats med ivå procenlenheler vad gäller den slalligaförvallningen. Tillväxlen i konsumtions- och invesleringsulgifter är såledesinte den avgörande förklaringen lill de totala statsulgifternas ökning. 1själva verket sjunker deras andel av de lotala utgifterna . Transfereringarna beräknas /82 svara för68% av de totala statsutgifterna. Utvecklingen av transfereringarna framgår avtabell 22. Om man ser till den faktiska ulvecklingen under bakomliggande perioder,finner man all transfereringarnas andel av de lotala slalsulgifterna sladiglökar. Del faktum all Iransfereringarna ulvecklas snabbare än ulgiftema förkonsumtion och invesleringar är ej enbart alt betrakta som en konsekvens avlångtidsbudgetens melodik. Främsl lorde della hänga samman med all utgifternaför Iransfereringarna slyrs strikt av gällande regelsystem medan utgifternaför konsumtion och invesleringar påverkas bl.a. av forfiöpandeproduklivitelsförbältringar och rationaliseringar. Under den framförliggandeperioden stiger iransfereringarna med 3,per är uttryckta i fasla priser. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnitilig procentuell förändring 1975/76-1979/80 Andel av totala stalsutgiflerna Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 Transfereringarlill hushåll' +3,6 Transfereringartill kommunsektorn + 5,8 Stalsskuldräntor +24,4 Transfereringartill förelag m. m. +27.7 Internationella transfereringar +12.3 Summa transfereringar + 7,7 65400 45 200 29000 13400 5 900 - 0,9 + 12,3 - 1,2 + 1,7 ' Häri ingår räntebidrag för bostäder oehlivsmedelssubvenlioner som i SNA-systemel klassificeras som transfereringarlill företag. Deflaterade med BNP-deflatorn. Anm. Utgifternas klassificering anpassas löpande. Dettagör att de reala fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltjämförbara. Transfereringarna tiU hushåll beräknas öka med igenomsnitt 1,i oförändrad pris- och lönenivå. Folkpensionernadominerar i denna grupp och svarar för över hälften av gmppens utgifter. Somframgår av tablån nedan minskar folkpensionerna något uttryckt i fasta priser,vilket beror på att antalet pensionärer som står utanför ATP-systemet minskarunder långtidsbudgetperioden. Beräkningarna baseras därvid pä gällandelagstiftning för utbyggnad av pensionstillskotten. När det gäller utvecklingeni löpande priser är denna något lägre än den anlagna allmänna infiationstaklentill följd av att basbeloppet har rensats frän effekterna av förändradeenergipriser samt indirekta skatter och subventioner. Mycket kraftiga ökningarregistreras för räntebidragen till bostäder. Delta är en följd av dels eninträffad snabb kostnadsutveckling inom bostadsbyggandet, dels den i etthistoriskt perspektiv höga räntenivå som antas gälla . (Milj. kr.. 1985/86,% -0,5 -0,6 -0,6 -2,2 -2,2 Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Utgifterna för barnbidragen minskar räknat i oförändradprisnivå. Detta beror på att antalet barn beräknas minska. I enlighet medlångtidsbudgetens metodik har dessa utgifter ej räknats upp i lakl medprisutvecklingen. För livsmedelssubventionerna har endasi beaktats de avregeringen fattade besluten om successiva nedlrappningar under perioden.Ylterligare förändringar av livsmedelssubventionerna kräver särskildapolitiska beslul. De statliga transfereringarna tiU kommunsektorn förkonsumtion och investeringar innefattar dels bidrag avsedda för särskildaändamål som exempelvis lärarlöner för samt barnomsorgen, delsallmänna bidrag till kommunerna. Transfereringarna till kommunsektorn beräknasminska med inemot i oförändrad pris- och lönenivå under denframförliggande perioden. Minskningen beror dock som framgår nedan pä vissaförändringar i tekniken för överföring av medel lill kommunsektorn. Ett drygttiotal specialdestinerade bidrag svarar för av de statsbidrag tillden kommunala seklorn som utgår för särskilda ändamål. De större anslagenframgår nedan: 1981/82 Genomsnitiligåriig förändring 1981/82-1985/86 Oförändrad Löpande pris- och priser Bidragtill skolväsendel m. m. Skatteutjämningsbidrag Bidrag till sjukvård, socialhemhjälp m. m. Bidrag till förskolor, daghem m. m. Summa transfereringar till kommunsektorn -6,2 -0,9 Bidrag till skolväsendet m. m. beslår lill avlöner fill grundskole- och gymnasieskollärarna. Nedgången i oförändrad pris-och lönenivå sammanhänger med minskat anlal elever. Uppräkningen lill löpandepriser har gorls med utgångspunkt i antagandena om löneutvecklingen.Grundskolebidragssyslemels utformning gör dock att olika förskjutnings-effekteruppslår i beräkningen. Statens bidrag lill förskolor, daghem m. m. ökar ioförändrad pris- och lönenivå främsl lill följd av kommunernas utbyggnad avdenna verksamhet. Löneutvecklingen i samhället påverkar stalsbidragsnivån. Iberäkningen i löpande priser har detta förhållande beaklas. Beräkningen ärdock schablonmässig. Bidragen till sjukvård, social hemhjälp m. m. omfallarväsenlligen anslagen avseende kliniker för psykiskt sjuka. Omfattningen avdessa senare anslag bestäms av utfallet i förhandlingar mellan staten ochlandstingskommunerna. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 55 Iposten övriga transfereringar till kommunsektorn ingär bl. a. bidrag lillkommunall bostadstillägg till folkpensionärer. Totalt sell minskar denna gruppav transfereringar i fasta priser. Slatsskuldräntorna i fastapriser beräknas öka . Beräkningen ioförändrad pris- och lönenivå har erhållits genom deflatering med en beräknadBNP-deflator. Statsskuldräntorna är de utan jämförelse snabbast växandeutgifterna . De behandlas mer ingående i ell avsnitt längre frami detta kapitel. m.m. inkluderar överföringar till säväl privata som statliga företag.Även transfereringar lill organisationer och ideella föreningar ingär i dennagrupp. I fasla priser registreras en genomsnittlig minskning med 1,per årunder perioden. Som framgår av redovisningen under ändamålsgruppennäringspolitik har de statliga insatserna till krisdrabbade förelag ochbranscher varil mycket slor . Förlångtidsbudgetperioden har antagits att nägra nya sädana insatser ej bliraktuella. Dock har vissa medel schablonmässigt reserverats för detta ändamålunder utgiftsposten beräknat tillkommande utgiftsbehov. Om krisinsatsernaskulle komma att fortsätta pä samma nivå som under budgetåren 1975/76-1979/80,skulle transfereringar lill företag kommande budgetår bli väsentligt mycketslörre än vad som här angivits. De internationellatransfereringarna består nästan helt av anslag till utvecklingsbistånd.Biståndet beräknas öka i oförändrad pris- och lönenivå och med10,i löpande priser. Denna tillväxt uppstår till följd av antagandetalt utvecklingsbiståndet utgör en andel av bruttonationalinkomsten. Totalt ökartransfereringarna i fasta priser. I löpande priser innebär detta enårlig genomsnittlig ökning på . Iposten finansiella transaktioner ingår dels statlig utlåning till olika ändamålsåsom bostadsbyggande, studielån och lån till företag, dels aktieköp, köp ochförsäljning av mark samt förändringar i dispositionen av rörliga krediter. Somframgår av nedansiående tablå beräknas de finansiella transaktionerna öka med5,i oförändrad pris- och lönenivå. Det dominerande anslaget avserlån till bostadsbyggande. Utvecklingen här förklaras både av omfattningen avbostadsbyggandet och av kostnadsutvecklingen. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 1981/82(Milj. kr. Genomsnittlig ärlig förändring 1981/82-1985/86,% Oförändrad pris- och lönenivå 7 100 3000 2500 + 3,5 - 0,7 + 12,2 + 10,8 + 11,9 + 12,2 5.3 Statsskuldräntorna och budgetunderskottetsfinansiering I det föregående har konstaterats all statsskuldräntornavisar en mycket kraftig ökning . Delta motiverar enmer ingäende behandling av ränteutgifterna och problem i anslutning filldessa. Vid en budgetulveckling med ett stort och stigandeunderskott visar slatsskuldräntorna en mycket kraftig ökning. somunderskott uppkommer ökar den tolala statsskulden och därmed ränteutgifterna.Den starka dynamiken i en sädan utveckling visas klart av beräkningarna avstatsskuldräntorna . utgör de enmycket stor utgiftspost i statsbudgeten. F. n. beräknas den statliganyupplåningen ske till en genomsnitilig räntesals av . Som framgår avtabell 23 beräknas statsskuldräntorna öka med . underlångtidsbudgetperioden, vilket innebär att de ökar snabbare än någon annanändamälsgrupp. En procentenhel högre räntenivå för hela långtidsbudgetperiodenskulle för slutårel medföra ca . högre utgifter förslatsskuldräntorna. (Milj. kr.löpande priser) Absolut nivå Förändring till 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 +6500 +8 200 +9800 +11700 +22,4 Vid utgången av uppgick den tolala statsskuldenlill ca . Med den budgetutveckling som beräknas förlångtidsbudgetperioden skulle statsskulden komma att växa till 675 miljarderkr. vid slutet av perioden. Inför siftror av denna storleksordning är detgivetvis berättigat att slälla frågan om konsekvenserna av en sädanskuldsättning och de därmed följande ränteutgifterna. Frågan om statsskuldensbörda är ett 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 57 klassisktproblem inom nationalekonmin. Det är också ett problemområde däruppfattningarna kan gå starkt isär. Enligt ett synsätt är delfrämst den i utlandet placerade delen av statsskulden som är av intresse.Denna skuld utgör en real börda, eftersom den innebär en inteckning i vårframtida produktion. Framtida resursutrymmen måste tas i anspråk för atl betalaräntor och amorteringar. Om utlandsupplåningen är fördelaktig eller inle förlandet som helhet beror på hur upplåningen påverkar den ekonomiskautvecklingen inom landet. Om upplåningen bidrar lill att investeringar kommerlill stånd, vilka har en högre avkastning än räntekostnaderna förutlandsskulden, kan man hävda alt den internationella upplåningen är lönsam. Omupplåningen däremol främst bidrar till en högre konsumtion, leder delta tillatt landets befolkning senare måste avstä från en del av den levnadsstandardsom annars skulle varit möjlig. Sambandet mellanbudgetunderskott och utlandsskuld är i hög grad en fråga om hur det förrapåverkar bytesbalansen. Denna påverkan sker främsl genom att budgetunderskottetökar den allmänna likviditeten i ekonomin. Sambandet mellan budgetunderskottetoch utlandsskulden är nu långt ifrån entydigt. Den statliga utlandsupplåningensker ej i första hand för att täcka budgetunderskottet. Finansieringen iullandel sker i stället primärt därför att befinner sig i externobalans. Varje period som bytesbalansen visar underskott ökardefinilionsmässigt den internationella skulden. svarar staten förden övervägande delen av bytesbalansfinansieringen. Beträffande den inhemsktplacerade delen av statsskulden är del svårare att uttala några säkrauppfattningar. Enligt ell vanligt synsätt har själva statsskulden inle särskiltstor realekonomisk betydelse. I stället är det uppkomsten av statsskulden, dvs.budgetunderskottet, som är av inlresse. Förekomsten av ett budgetunderskott ochdet sätl på vilket della finansieras påverkar nämligen användningen av delolala resurserna i landel. Del är här fråga både om graden av utnyttjande avproduktionsresurserna och fördelningen av produktionsresultatet mellankonsumtion och investeringar. Om budgetunderskottet stimulerar till störreinvesteringar, växer kapitalslocken och därmed de framtidaproduktionsmöjligheterna. I motsatt fall kan man hävda atl framtida generationermissgynnas till förmän för dagens konsumenter. Statsskulden och de därmedföljande ränteutgifterna har också fördelningspolitiska konsekvenser.Utbetalningen av räntor och amorteringar pä statsskulden kan ses som entransferering från skattebetalarna som grupp till innehavarna av statspapper.Huruvida man betraktar della som ell problem utifrån rättvisesynpunkt ärgivetvis en bedömningsfråga. Innehavarna av statspapper har ju en gång i tidenavslält från egen resursför-bmkning för atl låna till staten. Det är således enfräga om omfördelning i tiden mellan denna grupp å ena sidan och staten ellerskattebetalarna å den 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 58 I detta sammanhang bör man också lägga märke tillall den övervägande delen av den svenska statsskulden är placerad hosinstitutionella investerare såsom försäkringsbolagen, AP-fonden och bankerna. Statsskuldens fördelning per den 31 december1980 Krediler hos internationella banker 13 693 Län pä den internationella kapitalmarknaden 28 324 Total statsskuld 229 589