prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — Det nuvarande systemet för finansiering av skogsvårdsstyrelsernasverksamhet innebär i princip atl staten svarar för kostnaderna för myndighetsuppgifternamedan utgifterna för uppdragsverksamheten skall läckas av taxeinkomster.Ursprungligen skulle även skogsvårdsavgifterna användas för att täcka uppdragsverksamhetenskostnader. Det senare gäller inte längre efter beslut om nyskogspolitik. Behovet av medel för investeringar tillgodoses med lån på denallmänna kreditmarknaden. För atl skogsvårdsstyrelse skall få ta upp lån som avserfrö- och planlverksamheten fordras tillstånd. I övriga fallkrävs regeringens tillstånd. Taxorna i uppdragsverksamheten fastställs avskogsstyrelsen och är baserade på självkostnadsprincipen. Även priserna påskogsplantor fastställs av . Frö- och planlverksamheten bedrivssom en egen rörelse och redovisas särskilt. Prop.1980/81:136 20 Systemetför finansiering av verksamhelen har inte fungerat pä det sätt som avsetls.Sålunda gjordes redan vid omorganisation det avsteget att staten istället för alt finansiera samtliga omkostnader i myndighetsutövningen åtogsig att täcka vissa lönekoslnader även i uppdragsverksamheten. har detta lett lill alt de medel som statsmakterna har för attstyra verksamheten inle kan kopplas ihop med den budgetering ochresursplanering som behöver göras inom skogsvärdsorganisationen. Utredningenpekar även pä möjligheten att riktlinjerna för finansieringen sä som de ladesfast var allt för vaga och därför inte har kommit att följas på avsett sätl. Ulredningenföreslär att ett nytt finansieringssystem fastställs för skogsvärdsstyrelsernaoch att detta syslem bygger på den s.k. uppdragsmodellen. En anslagskonstmktionenligt uppdragsmodellen ger skogsvärdsorganisationen en betydande frihet inomde ramar som statsmakterna lägger fast i form av rikllinjer. Enligtförslaget skall kostnaderna för myndighetsuppgifterna finansieras via etl särskiltanslag som anvisas av . Utredningen föreslår atl dessa medel skallfördelas pä de olika skogsvärdsstyrelserna av som därvid skallutgå frän förslag till budgetar som har utarbetats av varje styrelse.Uppdragsverksamheten föreslås bedrivas enligt självkoslnadsprincipen, dvs.intäkter och kostnader skall balansera. Även denna verksamhel skall budgeterasoch totalbudget för varje skogsvårdsslyrelse skall fastställas avskogsstyrelsen. Inom budgetens totalram skall kunna fattabeslut. Utredningen föreslär alt taxorna i uppdragsverksamheten skall kunnavariera mellan regioner beroende på produktionsförutsättningar, lokala koslnadsförhållandenm.m. och att de efter förslag frän resp. skogsvårdsstyrelse skall fastställasav efter samråd med RRV. Del totala resultatansvaret föruppdragsverksamheten föreslås ligga på som därmed skall kunnagöra omfördelningar av eventuellt överskott. Utredningenföreslär att frö- och planlverksamheten liksom redovisas särskilt menatl finansieringssystemet i övrigl utformas som för resten avuppdragsverksamheten. Remissinslansernatillstyrker i huvudsak utredningens förslag lill finansieringssystem m. m.Några skogsvårdsstyrelser anser alt skogsvårdsavgiften åter skall få användasför taxesubvenlionering. De påpekar även att staten måste vara beredd att täckafasta kostnader i organisationen om uppdragsverksamhetens omfattning skulleminska hastigt. Föregen del godtar jag i huvudsak utredningens förslag. Skogsvärdsorganisalionensverksamhet bör sälunda finansieras enligl den s.k. uppdragsmodellen. Slatenbör svara för samtliga koslnader för styrelsernas myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten bör bedrivas med full kostnadstäckning och dess taxorfastställas av efter samräd med RRV. Prop.1980/81:136 21 Skogsstyrelsenbör ha det totala resultatansvaret för verksamheten samt fastställa budgetarför de olika skogsvårdsstyrelserna och för frö- och planlverksamheten. Jag villframhålla behovel av lokal anpassning av verksamheten vilket måsle tillgodosesgenom alt skogsvärdsstyrelserna ges möjligheter atl besluta inom de budgetramarsom fastställer. Medhänsyn lill frö- och planlverksamhetens speciella karaktär och till attansvarsfördelningen enligl vad jag har föreslagil i det föregående är nägotavvikande frän övrig uppdragsverksamhet bör den redovisas särskill. Detfinansieringssystem som jag nu har förordat förutsätter atl skogsvårdsstyrelsernaförstatligas. Jag återkommer i del följande till anslagsfrågorna. Molbakgrund av vad jag nu har anfört har inom jordbruksdepariementet upprättalsförslag till 1. lag om slalens överlagande av skogsvårdsslyrelsernasegendom. 2. lag om upphävande av lagen(1960: 267) om skogsvärdsstyrelser, 3. lag om upphävande av lagen (1930:202) om begränsning av rätten atl avverka skog ä inlecknad faslighet. 4. lag om ändring i lagen (1976:600)om offentlig anställning. 5. lag om ändring i lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m. Deunder 4 och 5 angivna förslagen har upprältats efter särskill samräd medstatsrådet . Medhänsyn till arten av de frågor som berörs av lagförslagen och dessas okompliceradeutformning är del enligl min mening inle motiverat att inhämta lagrådetsyttrande över dem. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen dels att antaga förslagen lill 1. lag om statens övertagande av skogsvärdsstyrelsernasegendom, 2. lag om upphävande av lagen(1960:267) om skogsvärdsstyrelser, 3. lag om upphävande av lagen (1930:202) om begränsning av rätlen atl avverka skog å intecknad fastighet, 4. lag om ändring i lagen (1976:600)om offentlig anställning. Prop.1980/81:136 22 5. lagom ändring i lagen (1965:576) om ställföreträdare för kommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m., 6. godkänna de riktlinjer förskogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter och organisation som jag har förordat idel föregående, 7. bemyndiga regeringen attvidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för allomorganisationen skall kunna genomföras. 5 Anslagsfrågor för /82 1980/81:100 (bil. 13 s. 58) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /82 under angivna anslagsmbrikerberäkna följande belopp. Bidrag lill skogsvårdsstyrelserna . Kursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m.m. . Bidrag till skogsvärd m. m. Jaganhåller alt nu fä anmäla dessa frågor. I prop.1980/81:100 (bil. 13 s. 57) har regeringen under denna rubrik föreslagit att23061 . anvisas till för / 82. Medhänsyn till att en omorganisation av skogsvärdsstyrelserna kräver omläggningoch förbättring av vissa administrativa rutiner bedömer jag alt skogsstyrelsensAR-enhel behöver en tillfällig förstärkning. Anslaget till bördärför tillföras yllerligare . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atltill för /82 utöver i prop. 1980/ 81:100 bil. 13föreslaget förslagsanslag anvisa yllerligare . Nyttanslag (förslag) 1 000 Underanslaget tas upp ett formellt belopp av . lill skogsvärdsstyrelsernasuppdragsverksamhet exkl. frö- och planlverksamheten. anslagetredovisas all verksamhet vid skogsvårdsstyrelserna utom frö- och planlverksamheten. Beräknadändring 1981/82 Föredraganden -1-51444000 -I- 2000000 -1-51444000 -H 2000000 -1-19350000 -(- 2000000 -1-19350000 -I- 2000000 Under /80 har verksamheten medmyndighetsuppgifter uppgått fill varav ca 18000 tordeha finansierats med inkomster i uppdragsverksamheten. användes förrådgivning och information och för tillsyn enligtskogsvårdslagen. De medel som har anvisats för myndighetsuppgifterinnevarande budgetår beräknas räcka . Väsentligaminskningar har planerats på områdena allmänna myndighetsuppgifter,personalutbildning och administration. Men även pä området rådgivning ochinformation har minskning måst göras. Inom uppdragsverksamheten har även under budgetaret1979/80 planering och ledning av beredskapsarbeten dominerat. Verksamheten harminskat med från föregående budgetår. Som mest har 3 300 personer varilsysselsatta under direkt ledning av ca 500 förmän. De har bla. utfört röjningpå ca 35000 ha och återväxtätgärder på ca 25000 ha saml avverkat ca 600000 m'virke. Inom ramen för uppdragsverksamheten förvaltar skogsvårdsstyrelserna ca750 naturreservat och 1400-1500 na-lurminnen. Vissa förberedelsearbeten till1981 ärs allmänna fastighetstaxering har gjorts. Slämplingen av skog ätskogsägare har omfattat 5,5 milj. msk eller mer än föregäende är. 250000ha skogsbruksplaner har gjorts. Skogsvärdering har utförts pä ca 75000 ha. Skogsvårdsslyrelsernasordinarie personal har i mindre omfattning utfört skogsvårdsarbelen åtskogsägare. Dock har skogsvårdsstyrelserna medverkat i maskinell markberedningav ca 40000 ha. förefaller det som om beredskapsarbetenakommer att minska i omfallning, i vissa län väsenlligl. Målel är alt bedrivauppdragsverksamheten totalt i sådan omfattning alt inga anställda behöver friställas.Det borde t.ex. vara möjligt att öka volymen stämpling. Prop.1980/81:136 24 nedskärningarav beredskapsverksamheten kan dock inte med flexibla arbetsformer elleromedelbar ökning av annan verksamhet. Skogsvårdsstyrelsernasarbetsuppgifter har vidgats bl. a. på olika sam-hällsplaneringsomräden och isamband med skogspolifiska beslut. har resurstilldelningenminskat kraftigt. föreslår därför all resurserna förmyndighetsuppgifter utökas för nästa budgelår. Sålunda bör medel anvisas för134000 tjänstgöringsdagar vilket är en ökning i förhållandetill innevarande budgelår. Praktiskt taget hela ökningen bör läggas på tillsyn,rådgivning och information. Härtill kommer behov av resursförstärkning försådana omkostnader för rådgivning, information och personalutbildning som hartäckts från anslaget Kursverksamhet för skogsbmkets rationalisering m. m.Medlen för översiktliga skogsinventeringar bör anvisas över myndighetsanslagetoch räknas upp så att de medger att inventering utförs påvarje område. Skogsstyrelsenbedömer att verksamheten med beredskapsarbeten kommer alt dominerauppdragsverksamheten även under /82. Verksamheten bedöms kommaatt få samma inriktning som . Målet är att tillgodoselänsarbetsnämndernas önskemål så långt som möjligt. För detla krävs emellertidatt verksamhetens volym kan säkerställas i viss utsträckning på medellång sikt.Skogsstyrelsen bedömer vidare alt förvaltningsuppdragen i fräga om naturreservatkommer att öka samt alt planeringsuppdrag m. m. på naturvårdsområdet kommer attfå ungefär oförändrad omfattning. Uppdragsverksamheten riktad till skogsägarebedöms öka på samtliga områden. En ökad efterfrågan pä dessa tjänster är förövrigt nödvändig om verksamheten med beredskapsarbeten skulle minska och detdärför blir nödvändigt alt finna alternativa arbetsuppgifter för viss del avpersonalen. Jaghar i del föregående redogjort för mina förslag om skogsvårdsstyrelsernasuppgifter. förslag i fråga om verksamhetens allmännainriktning under /82 kan jag i huvudsak godta. Jag bedömer dockatt ökningen av myndighetsuppgifternas omfattning mäsle begränsas. Jag utgårsålunda i mina förslag från huvudförslaget. Jagföreslär atl för att läcka tillfälliga behov av likvida medel iden löpande driften av uppdragsverksamheten och av frö- och planlverksamhetentills vidare fär disponera en rörlig kredit i intill eltbelopp av 15 milj. kr. Ränta bör på sedvanligt sätt utgå på medel som tas ianspråk. På detla anslag bör anvisas ett formellt förslagsanslag av . Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. medge att fär disponera en rörlig kredil av . 2, tillSkogsvårdsstyrelserna för /82 anvisa ett för slagsanslag av I . 1979/80 Utgift '94962465 1980/81 Anslag '90301000 1981/82 Förslag 100151000 'Anslagen Bidrag till skogsvårdsstyrelserna ochKursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m. Över anslaget anvisas medel för skogsvårdsstyrelsernas myndighelsuppgifter. ng 1981/82 -1-15 165 000 (-1- 15000) (-H 15000) (1 185 000) [+ 275000) (-1- 275000) [+ 2 100000) (-F 305000) (-1-18 500000) Pris- och löneomräkning-I- . Huvudförslagetinnebär alt tillsynen enligt skogsvärdslagen mäste begränsas i sådanutsträckning att det inte blir godtagbar effekt av della styrmedel. Vidare kanrådgivningsverksamheten inte ökas på sädani sätt atl icke aktiva skogsägare kanintresseras för skogsvården. Den översiktliga skogsinventeringen som skogsstyrelsenhar beräknat medel för under detla anslag skulle få bedrivas med intervall somär alltför slora. Slutligen måste produktionen av läromedel minska och stödettill lärarhögskolornas skogliga information skäras ned. (-(-.) För 134000tjänstgöringsdagar bör anvisas . Kostnaderna har beräknats medutgångspunkten att inga mera märkbara förändringar sker i volymenuppdragsverksamhet. Skulle en minskning ske måste staten täcka en slörre del avkostnaderna för basorganisationen. anvisas för ersättning tilldomänverket för upplåten mark, . för vissa gemensamma ADB-kostnader,18,5 milj. kr. för översiktliga skogsinventeringar och . för vissa koslnaderför rådgivning, information och personalutbildning m. m. Sammanlagl föreslårskogsstyrelsen alt . anvisas för skogsvärdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter. Prop.1980/81:136 26 För nästa budgetär bör som jag har nämnt medelför skogsvårdsslyrelsernas myndighelsuppgifter beräknas med utgångspunkt iskogsstyrelsens huvudförslag. Därutöver villjag la upp följande frågor. Medel till översiktliga skogsinventeringar bör som hittillsoch lills vidare anvisas över anslaget Bidrag till skogsvård m. m. som jag tarupp i det följande. I linje med beslut bör subventioneringenav skogsvärdsstyrelsernas taxor upphöra. Jag har därför inte beräknat medelhärför utom för de av skogsvårdsstyrelsernas förrältningskostnader som uppslåri samband med att fillstånd ges lill avverkning i svårföryngrad skog ellerskyddsskog. Med hänvisning lill vad jag i det föregäende har anförtunder anslaget Skogsvårdsstyrelserna och till sammanställningen hemställer jag atlregeringen föreslår att till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter /82 anvisa ett förslagsanslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet Nytt anslag (förslag) 1 000 Under anslaget tas upp etl formellt belopp av 1 000 kr.till skogsvärdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet. De sammanlagda tillgångarna i skogsvårdsstyrelsernas frö-och plantverksamhet uppgick vid utgången av till ca 165 milj. kr.varav anläggningstillgångar ca 48 milj. kr. Skulderna uppgick lill ca 70 milj.kr. Verksamhetens omfattning och resultatet av den varierarstarkt mellan olika skogsvårdsstyrelser. För verksamheten som helhel redovisasföljande fakfiska (1978 och 1979) och budgeterade (1980-1982) värden. 1978 1979 1980 1981 1982 Levererade plantor, milj. 200 200 205 208 Redovisat resuhat, milj. kr. 6,2 6,3 8,2 8,4 9,2 Inom ramen för verksamheten planeras bl. a. en ulbyggnadav fröplanta-gerna, en omläggning i viss utsträckning av plantproduktionen isödra från bartotsplantor till täckrotsplantor samt utbyggnad av plantskolanför läckrolsplanlor i . I det föregående har jag redovisat mina förslag om hur skogsvärdsorganisalionensverksamhet med frö- och plantfrågor skall utformas . Prop.1980/81:136 27 Jaghar inget att invända mot planer för verksamhetens omfattningde närmaste åren. har ulgålt frän atl frö- och planlverksamhetenså som skogsadminislrativa utredningen har föreslagit skall redovisas påkalenderår. Som jag har påpekat är delta inle nödvändigt trotsverksamhetens speciella karaktär. Sammanställningar för kalenderår kan görasinternt om det visar sig nödvändigt. Tillbehovet av investeringar i frö- och planlverksamheten älerkommer jag i detföljande. Behovet av löpande kredit harjag berört. Jaghemställer att regeringen föreslär atllill Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /82anvisa ett förslagsanslag av I . Nyttanslag (förslag) 41000000 Överanslaget anvisas medel främsl för nyinvesteringar i skogsvårdsstyrelsernasuppdragsverksamhet inkl. frö- och planlverksamheten. Förinvesteringar i uppdragsverksamheten exkl. frö- och planlverksamheten behövsunder budgetärel 1981/82 sammanlagt 6,5 milj. kr. varav merparten eller 5,5milj. Förinvesteringar i frö- och planlverksamheten beräknar etl behov avmedel för nyinvesteringar av sammanlagt 40 milj. kr. Härav är 23 milj. kr.avsedda för utbyggnad av täckrotsplantskolan i medan 9 milj.kr. behövs för nyanläggning av en täckrotsplantskola i . Dennaplantskola som skall ersätta ett anlal befintliga plantskolor beräknas kostasammanlagt 15-18 milj. kr. För diverse kompletterande investeringar i bl.a.Värmlands, och behövs 3 milj. kr. Slutligen behövs 5milj. för att täcka kostnaderna för insamling av skogsfrö. Behovet av medelför detta ändamål har tidigare täckts från den statliga lånefonden förinsamling av skogsfrö. För investeringar efter 1981/82beräknar styrelsen mellan 20 milj. kr. och 30 milj. kr. Isärskild skrivelse föreslår atl skogsbrukels program förutbyggnad av skogsfröplantager finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Programmetomfatlar sammanlagt 1200 ha till en total kostnad av 78milj. behövs 6,2 milj. kr. Skogsstyrelsensplan för investeringar kan jag i huvudsak godta. Den är en fortsättning av desenaste årens ekonomiskt framgångsrika satsningar. Jag har inle räknat nägramedel för invesleringar i kontorsfastigheter eller 1980/81:136 28 andra fastigheter än de för frö- och planlverksamheten.Som jag lidigare har förordat bör i fråga om de senare först avgöras i vilkenutsträckning de skall behållas och i avvaktan härpå endast underhäll utföras. Ifräga om kontorsfastigheterna får investeringsbehovet avgöras bl. a. ianslutning till den nämnda översynen av vissa samordningsmöjligheter med andra myndigheler. Vad särskilt gäller förslaget om finansiering av skogsfröplanlagernavill jag framhålla följande. Produktion av skogsfrö i fröplantager är en viktigmetod att tillgodogöra sig skogsträdsförädlingens positiva effekter. Kraven påspeciella kunskaper för anläggning och skötsel av plantager och de högaanläggningskostnaderna fömtsätter en långt driven samverkan mellan dem som ärengagerade i skogsbrukets frö- och plantförsörjning. I princip bör kostnadernaför planlagerna täckas av den som tillgodogör sig produktionen, dvs. köparnaav frö eller plantor. Med hänsyn fill de höga anläggningskostnaderna och denlånga tid det tar innan planlagerna kan komma i praktisk produkfion bör docktäckningen av de grundläggande kostnaderna ses som angelägenhet för helaskogsbruket. Jag föreslår därför att statsbidrag skall kunna utgå tillkostnaderna för anläggning av skogsfröplantager i huvudsak enligl del programsom har redovisat. Som har föreslagit börbidraget finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Med hänsyn bl.a. fill allmarken för planlagerna i varje fall i viss utsträckning skall ägas av resp.plantageinnehavare anser jag att bidraget inte bör utgå till kostnader föranskaffning av mark. Det ankommer på regeringen eller efter regeringensbemyndigande att meddela de särskilda föreskrifter som föranledsav bifall till vad jag nu har förordat. Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkänna vadjag har förordat som statsbidrag till anläggning av skogsfröplantager, 2. lillSkogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /82 anvisa etlreservationsanslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Avlyftning av lån Nytt anslag (förslag) 33000000 Som jag har redovisat har skogsvårdsstyrelserna ihuvudsak varit hänvisade till den allmänna kreditmarknaden då tillgängligamedel inte har räckt till för investeringar i verksamheten. I samband med attstaten övertar skogsvårdsstyrelsernas tillgångar och skulder m.m. bör lånen påden allmänna kreditmarknaden lösas. Jag beräknar kostnaderna härför lill ca 33milj. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Skogsvårdsstyrelserna: Avlyftning av lån / 82 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag tiliskogsvård m. m. 1979/80 Utgift 1980/81Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget bekostas bidrag till skogsodling pä nedlagd jordbruksmark, särskildaskogsvårdsåtgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodling efter avverkningav lägproducerande bestånd, dikning, skogsbruksplaner och åtgärder motskadegörelse av skogsinsekter. Vidare bekostas översiktliga skogsinventeringarfrån anslaget. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1979:792) omstatligt stöd lill skogsbruket och kungörelsen (1974:472) om slatsbidrag tillskogsvärd i norra (omtryckt 1979:793). Beräknad ändring 1981/82 - 28 000 000 -fl OOOO 000 -)- 3000000 -(-63 500 000 -f 70 000 000 Deför budgetärel 1979/80 anvisade rambeloppen för bidrag har förbrukats helt.Sålunda har bidrag beviljats bl.a. för skogsodling av närmare 49000 ha, röjningav ca 50000 ha och dikning av drygt 22000 ha. Vidare har bidrag beviljats förupprättande av skogsbruksplaner omfattande sammanlagt drygt 170000 ha. Slyrelsen föreslär attbidragsramen för skogsodling på nedlagd jordbruksmark ökas med 2,5 milj. kr. lill7 milj. kr. Varje enskilt bidragsärende är föremål för samräd med eller beslulav lantbruksnämnden enligl föreskrifterna till lagen om skötsel avjordbruksmark. När det gäller de särskilda skogsvärdsåtgärdernai det skogliga stödområdet bör äterväxtätgärderna ges högsta prioritet. 1980/81:136 30 hjälpplanteringar efter tidigare misslyckade återväxlåtgärderoch fullständiga återväxlåtgärder inom området för svårföryngrad skog iNorrland. Beståndsanläggningarnas kvalitet är pä stora arealer intetillfredsställande enligl ålerväxlinventeringar. Blir intedessa åtgärder vidtagna riskeras allvarligt bortfall i virkesproduktionen förmycket . Röjningsverksamheten släpar efter fortfarande. I stortsett en fördubbling av röjningsverksamheten borde ske föratt eftersläpningen skall kunna inhämtas. Ökad verksamhet är möjlig och i höggrad önskvärd beträffande samtliga bidragsberättigade åtgärder. Sammanlagt föreslär styrelsen en bidragsram av 113 milj.kr. för nästa budgetär. Avverkning och beskogningav sämre skogar är viktiga ätgärder för att snabbt fä en högre produktion. Delgäller särskilt utförande av återväxlåtgärder på igenslyade eller medolämpligt trädslag bevuxna bag- och betesmarker. På gmnd av eftersläpningen iplanteringsarbetet på nedlagda jordbmksmarker och med hänsyn till atl mänga småorationella hag- och betesmarker inte längre betas har dålig lövskog invaderatdessa marker. Som skogsmarker med lämpligt trädslag kan de bli mycketproduktiva. Det är därför angelägel all bidrag utgår till restaurering av dessadåligt utnyttjade marker. Särskilt i norrlandslänen är behovel av bidragstort. I avvaktan på störte erfarenhet av verksamheten främst i södra styrelsen alt rambeloppet för skogsodling efter avverkning av lägproducerandebestånd tas upp med oförändrat 30 milj. kr. för nästa budgetär. Avskogsstyrelsens länglidsplan för skogsdikning framgår bl. a. atl av den totalavåtmarksarealen av ca 7 milj. ha är 1,5 milj. ha lämpliga för ökning. En rimligmålsättning är att arealerna impediment och produktiv torvmark dikas inom en 40-årsperiod.Detta innebär en äriig dikningsareal motsvarande 53800 ha, vilkel molsvarar en ökningmed 15000-20000 ha i förhällande till senare års omfattning. Intresset förskogsdikning är storl hos markägarna. Det är därför möjligt att öka verksamhelenbetydligt om mer bidragsmedel ställs till förfogande. Därmed ges även störremöjligheter att beakta miljövärdens intressen eftersom projekteringen kommeratt utföras av skogsvärdsstyrelserna. beräknar att bidragsramen behöver ökas lill18 milj. kr. Enligt stasmakternas uttalande bör varje fastighetpä sikt ha en skogs- bruksplan om fastigheten är så stor att skogsvårdslagens ransoneringsbe stämmelser gäller. beräknar atl det finns ca 120000 bruk ningsenheter som bör ha plan. har det framställts ca 3 000 skogsbmksplaner . Styrelsen anser alt delta anlal mäste mer än fördubblas. Eftersom bidraget är skattepliktigt kan det inte rimligen sättas myckel lägre än f. n. Del är nu . per brukningsenhet vilket för medelfastigheten i flertalet län är av kostnaden för att upprätta planen. För bidrag till fastighetsvisa skogsbruksplaner föreslär slyrelsen en ram av 5,5 milj. kr. Härav bör 1 milj. kr. Prop.1980/81:136 31 k. naturvårdsinriktade skogsbmksplaner.