prop · G403203 · 1980-12-31 00:00:00 — Den vanliga "klassrumsundervisningen", sombestår i atl läraren med kursdeltagarna håller lektionen i form av frågor ochsvar, har sin givna plats inom komvux, t.ex. vid genomgång av nytt sloff ellerpresentation av ett avsnitt av grunddelen i en kurs. Men det bör inte vara dendominerande arbetsformen. Kursdeltagarna bör också få arbeta individuellt, ipar och i grupper av olika storlekar. Arbete i grupp ger social träning, ökad deltagar-aklivitetoch större engagemang i studierna. Det underlättar för dellagarna att lärakänna varandra, atl väga yttra sig och att ägna sig ål problemområden som justde är intresserade av. Deltagarnas egna erfarenheler kan på detta säll också bällretas tillvara. I några ämnen kan del vara lämpligt alt pröva meraomfattande enskilda arbeten eller grupparbeten i form av projekl eller leman.Om deltagaren eller deltagarna studerar flera ämnen , kan man i etl sädantprojekt arbeta över ämnesgränserna. Ett projektarbete ger dellagarna möjlighetalt ta ansvar för planering, genomförande och redovisning av en längresammanhängande studieperiod. Hemarbete utgör en viktig del av arbetssättet inom komvux.Eftersom den lärariedda undervisningen är reducerad i förhällande tillungdomsskolan, förutsätter studierna i komvux ell omfaltande hemarbete, omkursdeltagarna skall fä samma kompetens som i ungdomsskolan. Hemarbetet hartill syfte dels att befästa vissa kunskaper och färdigheler, dels alt gedeltagarna tillfälle lill en självständig genomgäng och summering av vad som behandlalsunder lektionstid. Hemarbetet får då karaktären av en fortsättning av etl underlektionstid påbörjat arbele. Genom hemarbetet och kursdeltagarnas egna studierkan en del avsnill som inle kräver lärarhandledning av. 4 1980/81. 1980/81:203 42 Inom komvux används i slor utsträckning samma läromedelsom i ungdomsskolan. Endast i ett begränsat antal ämnen finns särskildaläromedel producerade för vuxenutbildningen. 1 vissa ämnen, särskilt inom denyrkesinriktade utbildningen, saknas i stor utsträckning läromedel. I sådanafall kan annat material, t.ex. informationsmaterial, bruksanvisningar ellerlokalt producerat material, användas. Del finns en risk all läromedel styr innehåll ochuppläggning i undervisningen. En strävan i komvux bör därtör vara alt frigörasig från läromedlets dominerande inflytande på undervisningen. Man bör arbetamed ett vidgat läromedelsbegrepp, vilket innebär att allt material som kananvändas för all uppfylla någol eller några av läroplanens mäl och huvudmomentbetraktas som låromedel. Utnyttjande av bibliotek, uppslagsverk, tidskrifter,material producerat för andra ändamål än undervisning och studiebesök bör varanalurliga inslag i studierna. Beslul omläromedel fallas i regel en termin eller ett läsår i förväg. Deltagarna hardärför knappast några möjligheler att påverka valet av läromedel i den kurs dedeltar i. Deras erfarenheter och synpunkler bör emellertid beaktas vid beslulom läromedel i kommande kurser. Dellagarna bör också få möjlighel all påverka valelav kompletterande malerial i kursen. Läroboken bör kunna användas somreferensbok eller läsas i valda delar, där deltagarna kan vara med och göraurvalet. Det bör vara lärarens uppgift all presentera olika allernalivaläromedel som kan användas för alt man skall uppnå målen i läroplanen eller ide lokala arbetsplanerna. Deltagarna bör sedan vara med och besluta om vilkaläromedel man skall använda med hänsyn till dellagarnas förutsättningar,intressen och behov. 4.7 Redovisningsformer och utvärdering I läroplanen eller i SÖ:s föreskrifter om betygsällninganges om belyg skall sättas eller om "Deltagit" skall anges. Lärarenbör för deltagarna redovisa och med dem diskulera på vilka grunder belygsättningensker. Utgångspunkten för denna diskussion bör vara kursplanens mål ochhuvudmoment och den planering som lärare och dellagare gjort tillsammans. För atlläraren skall kunna sätta betyg mäste han få reda på vilka kunskaper och färdighelerde olika deltagarna har i ämnel. Han behöver därför utnyttja olika redovisningsformersåsom redovisning av grupparbeten, projekl och individuella uppgifter,diskussioner, praktiska arbetsinsatser, muntliga och skriftliga prov m. m.Eftersom proven har en benägenhet all styra undervisningen, börredovisningsformerna varieras. Skriftliga prov bör användas i begränsad omfallning. Prop.1980/81:203 43 Eftersom kursdeltagarna successivt får ta över mer och merav ansvaret för sUidierna och inlärningen i komvux, bör de också mer och mer fåla över ansvaret för ulvärderingen. De bör få Iråna sig i atl bedöma sinakunskaper och färdigheler i förhällande lill de mäl som gäller för verksamheten.Läraren bör tillhandahälla hjälpmedel för en sådan bedömning av de egnastudieresultaten. Del kan vara lämpligt atl läraren lar upp en diskussion omdessa frågor med den enskilde kursdeltagaren och försöker förklara orsakentill evenluella skillnader mellan lärarens och dellagarens egen bedömning. 5 GRUNDSKOLKURSER INOM KOMVUX Komvux har ett ämneskurssystem pä grundskolnivå, dvs.varje ämne utgör en separat kurs. Vuxna kan alliså välja vilkel eller vilkaämnen de vill studera i komvux. Kurserna kan också kombineras så alt de ger enfullständig gmndskolkompetens. En vuxenstuderande i komvux kan också kombineraen eller flera grundskolkurser med gymnasieskolkurser eller särskildayrkesinriktade kurser. Grundskolkurser kan anordnas i följande ämnen inom komvux: Svenska som främmande språk. Engelska, Matematik,Samhällskunskap, Geografi, , Religionskunskap, Fysik, Kemi, Biologi,Teknik. Tyska, Franska och Hemspråk. I ämnena Engelska, Matematik, Tyska och Franska förekommerendasi en kurs i komvux. Den molsvarar både allmän kurs och särskild kurs.Variationen mellan allmän och särskild kurs tillgodoses inom ramen förfördjupningsdelen i resp. ämne. För varje ämne fastställer SÖ kursplan bestående av mäloch huvudmoment. Till kursplanerna utarbetar SÖ kommentarmaterial som ylleriigarebelyser undervisningens innehåll och uppläggning. Mål och riktlinjer, kursplanernaoch de lokala arbetsplanerna som skall finnas vid varje skolenhet utgörunderlag för studieplaneringen i varje kurs. Undervisningen i grundskolkurser bör organiseras så allsamverkan med molsvarande ulbildning inom arbetsmarknadsutbildningen årmöjligt, om behov av samverkan föreligger. I förordningen om och statlig vuxenutbildninganges i vilka ämnen det krävs belyg för alt slutbetyg från komvux motsvarandefullständig grundskolkompetens skall kunna utfärdas. Där anges också i vilkaövriga ämnen betyg kan ingå i slutbetyget. Prop.1980/81:203 44 Ämnet Svenska kan för invandrare med annat modersmål ånsvenska bytas ut mot Svenska som främmande språk. Belyg i Svenska som främmandespråk är likvärdigt med betyg i Svenska. Invandrare som har betyg i Svenska somfrämmande språk men inte har tillräckliga kunskaper i svenska för fortsatta sludierkan las in i grundskolkurs i svenska och få nytt betyg i Svenska. Enligl 16 § förordningen om och statlig vuxenulbildningbestäms antalet lektioner, tid för prov inräknad, som kurs högsl får omfaltaav SÖ enligt rikllinjer som regeringen meddelar. Del högsla anlalelundervisningslimmar som SÖ faslällt för resp. ämne meddelas i SÖ:s förteckningöver läroplaner inom komvux. 5.4 Delning av kurs i undervisningsgrupper Gmndskolkurs får delas i två undervisningsgmpper i Svenska, Svenska som främmandespråk. Engelska, Matematik, Tyska och Franska under högsl 20undervisningstimmar i vartdera ämnet, om antalet kursdeltagare i resp. kurs ärlägst 21, vid laborationer i Fysik, Kemi,Biologi under högst i vartdera ämnet och i Teknik underhögst om antalet kursdeltagare i resp. kurs är lägst 17. 5.5 Betygsättning i grundskolkurser Betygsällning i komvux grundskolkurser följer i principsamma bestämmelser som betygsättningen i . Belyg skall sältas vidslutet av varje grundskolkurs och avse hela kursen. Betygen skall ges i en femgradigskala, där medelbetyget är tre. Någon given procentsats för de olika betygsgradernaskall inte finnas. Normall skall dock antalet fyror och tvåor i en kurs vara flerän antalet femmor resp. ettor. Betygetutgör en bedömning av vad kursdeltagaren vid betygsättnings-tillfälletpresterat. Vid betygsättningen skall läraren utnyttja all tillgängliginformation om kursdeltagarens studieresultat. 1 betyget vägs sammanprestationerna i olika delar av ett ämne, bäde grunddel och fördjupningsdel.Därvid bör kursplanens betoning av de olika momenten och deras omfattning varavägledande. Brister på elt mindre väsentligl omräde bör inte få sänka betyget isamma ulslräckning, som om del gällt etl mera väsenlligt. Även kunskaper ochfärdigheter i ämnel som kursdeltagarna tillägnat sig vid tidigare sludier ellerpä annal säll skall beaklas. Belyg i vissa ämnen, där skriftliga prov ges, fårinte göras beroende enbarl av dessa prov. Samtliga prestationer skall inräknas,och läraren måsle undvika alt övervärdera sädana resultat som lättare än andralåter sig bedömas. Prop.1980/81:203 45 Sammanställning av remissyttranden över förslag tijl läroplanför komvux Ingen iveksamhel har uttalats inför en särskild läroplanför komvux. Tvärtom är bl.a. , , /SR, SAF och SOSVUXpositiva till delta. TCO noterar med tillfredsställelse all nu för förstagången utarbetats ell förslag lill Mäl och rikllinjer som avser all ulbildninginom komvux och som i huvudsak ulgår från de vuxnas behov. SÖ anförall förslagel till läroplan visar på de målkonflikler som finns inomvuxenutbildningen. Den skall i första hand anpassas till korttidsutbildade,resurssvaga och socialt utsatta personer. skall den erbjuda alla sombehöver skaffa sig viss behörighet möjlighet härtill. Kopplingen mellanutbildningsinnehåll och målgrupp hade därför, enligl SÖ, kunnal göras någotklarare t.ex. genom följande formulering "yrkesutbildningen skall i förstahand vånda sig lill personer som är resurssvaga och socialt utsatta". /SRanmärker att de höga ambitionerna i Mäl och rikllinjer inte motsvaras avförbättrade möjligheter alt genomföra undervisningen. Även SAF finnerambitionsnivån hög. Många lärare specielll i kurser med begränsad omfattningkan uppleva den som orealistisk. Deltagarna i komvux, specielll i enstakaämnen, kan uppfatta en breddning av undervisningen mol de övergripande målensom någol ovidkommande. SFI-kommitténmenar all en lydligare frigörelse från läroplan hade känts merariktig. Vidare säger alt invandrarnas silualion i komvux börbelysas klarare och borde ha resulierat i en större anpassning av läroplanen lillden relativt slora målgruppen invandrare. Komvux-utredningenföreslår alt förslagen skall genomföras fr.om. SÖ anslulersig till uppfallningen, all de vuxna inle bör undervisas efler en äldre ungdomsskolläroplan(Lgr 69) än vad som kommer all ske i och tillstyrker lidpunkten förgenomförandel. Enligt förslagelskall lokala arbelsplaner ularbelas för varje skolenhet. /SR anser all vadsom står i förslaget om lokala arbelsplaner bör lönas ned i den kommandeläroplanen. SOSVUXhoppas alt man snabbi skall finna formema för de lokala arbetsplanerna. Det ärviktigt alt kursdeltagarna är representerade. Landsting.sförbundetframhåller vikten av samordning vid planering av den totalautbildningsverksamheten. Vid en sådan planering bör man inte bara se på lillgångenlill de utbildningsresurser och ekonomiska resurser som finns för alt kunnagenomföra vissa kurser ulan också på vilka möjligheler lill arbele framöversom de olika utbildningarna kan ge. Prop.1980/81:203 46 Grunddel och fördjupningsdel. Kommittén föreslår atl grundskolkurserna delas i engrunddel och en fördjupningsdel i likhet med vad som skett inomförsöksverksamheten med etappindelade kurser. Förslagel innebär vidare att grundskolkursernabetraktas som en första etapp i en sammanhängande sludiegång med möjlighelall avsluta studierna efler denna elapp. TCO harliksom kommittén funnil atl en anpassning till de vuxnas studiebehov kräver ettsådanl syslem. och anser att uppdelningen av varjekurs i grunddel och fördjupningsdel ger slora möjligheler för komvux alttillfredsställa de vuxenstuderandes individuella behov, intressen och mål med ulbildningen. SOSVUX serposilivt pä en elappindelning därför atl vuxna ofla har mycket skiftandebakgrund och kunskaper. En elappindelning underiättar inplacerandet pä rällnivå och gör det också lättare atl återuppta studierna efter evenluellaavbrott. Den största fördelen med en etappindelad komvux är dock alt detskulle underlätta rekryteringen bland de prioriterade målgrupperna som av olikaanledningar är dåligt motiverade för studier och långa krävande utbildningar. Enligt SACOISR bör utvärderingen av försöksverksamhetenmed etappindelning avvaktas innan man tar ställning lill om elappkurssyslemetär etl bra arrangemang för den kommunala vuxenutbildningen. Samverkan mellan komvux och AMU på grundskolnivå Kommitténs förslag till Mål och riktlinjer och kursplanerhar utarbetats sä at* en samverkan mellan AMU och komvux skall vara möjlig belräffandeulbildning i allmänna ämnen resp. grundskolkurser. SÖ finner alt delta bör vara möjligt efter begränsadejusteringar av kurserna. Däremol är del inle lika självklarl all preparandkursernainom AMU kan anordnas separal frän den efterföljande yrkesutbildningen. Hil-hörandefrägor bör enligt SÖ:s uppfattning beaktas i kommenlarmaterialel lillläroplanen. SAF framhåller atl möjlighelerna lill samverkan mellan komvuxoch AMU i alla sammanhang bör utnyttjas och understryker nödvändighelen avsmidiga samarbetsformer saml anpassning av ulbildningen till de krav som AMUställer. KAFU meddelar alt kommittén ännu ej i delalj har övervägtkonsekvensen av en evenluell samverkan mellan komvux och AMU. Prop.1980/81:203 47 Teckning, bUd och svenska föreslär alt teckning skall utgå urutbildningsprogrammet i komvux och all inte heller ämnel bild skall förekommasom särskill ämne inom komvux. Kommittén föreslår också all momenl i ämnel bildsom handlar om bilden som kommunikalionsmedel förs lill ämnel svenska, varvidantalet undervisningstimmar i svenska bör utökas med 25. SOSVUX menar att ämnel bild myckel väl kan ingå i svenska. SÖ är inte berett alt acceptera den föreslagna utökningenpå grund av koslnadskonsekvenser. Enligt SÖ:s uppfattning bör nämnda momenl urgrundskolans ämne bild kunna erbjudas inom fördjupningsdelen i ämnet svenskaulan alt timtalet ökas. /SR anser all kursen i svenska redan är mycketomfattande och timförslärkningen inle svarar mol det utvidgade ämnesinnehållet.Svensklärarna har dessulom ingen ulbildning för atl undervisa i bildämnet. Ämnelsvenska måste få slörre limförslärkning än komvux-utredningen tänkt sig, ommoment från bildämnet skall föras dil. Vidare krävs enligt /SRutbildningskomplettering för de lärare som skall undervisa inom komvux. Samhälls- och naturorienterunde ämnen föreslår all de olika samhälls- och naturorienterandeämnena 1. v. skall studeras som enstaka ämnen, trols att de i Lgr 80 förssamman i två block. Kommittén föreslår också atl ämnet leknik införs som etlseparat ämne i komvux. SÖ framhåller atl bl. a. med hänsyn lill önskvärdheten avökad samverkan mellan AMU och komvux skulle anordnandet avsamhällsorienterande och naturorienterande kurser som "blockkurser"vara att föredra. En sådan samlad uppbyggnad av orienteringsämnena kan enliglSÖ ocksä få belydelse för hur mänga och vilka ämnen som bör ingå i olika kompetenser,som sluderas inom komvux. SAF anser alt del t. v. är nödvändigt alt de samhälls- ochnaturorienterande ämnen får utgöra separata kurser med tanke pä elevernas möjligheleralt välja inriktning och anpassning på sina studier. TCO har observerat all kommittén övervägt alt föreslå allreligionskunskap inte skall förekomma som separal ämne på grundskolnivä inom komvux.TCO anser all kommittén bör överväga atl föreslå en sådan lösning islutbetänkandet. Härigenom skulle ökat utrymme skapas för andra ämnen. SOSVUX finner diskussionen om religionskunskap pågrundskolnivå intressant och menar, alt man redan nu kan skära nedreligionskunskapen ytteriigare till förmän för historia. Föreningen i Religionskunskap finner delanmärkningsvärt att en minskning av lektionsantalet föresläs förreligionskunskap som 1980/81:203 48 viktiga livsåskådningsmässiga mål anges i Mål och rikllinjer.De vuxnas erfarenheler och uppfattningar inom livsäskädningsområdel är myckelolika. Följaktligen blir det kanske viktigaste målel för religionsundervisningenatt skapa förståelse mellan olika grupper. Invandrarnas religiösa bakgrund börockså behandlas. För all kunna bidra till all motverka spänningar i samhålletkrävs, enligt Föreningen i Religionskunskap, snarare en ökning än enminskning av religionskunskapens timtal och en annan syn på ämnets betydelse änden som kommer till uttryck i komvux-utredningens förslag. anser det konsekvent att ämnet teknikinförs som ett separat ämne i komvux därför att ämnet införs som etlobligatoriskt moment i naturorienterande ämnen. SOSVUX framhåller all dagens samhälle ställer allt slörrekrav på en teknisk allmänbildning. Frågeställningar som var uppdeladepå de olika naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga ämnena kan i ämnelteknik diskuteras som en helhet. Enligt SACOISR:s mening får studiet av leknik inle gå ulöver andra orienteringsämnen. Svensku somfrämmunde språk och hemspråk Kommittén föreslär alt del skall vara möjligt förinvandrare alt sludera svenska som främmande språk i komvux som ell alternativ lillämnet svenska. Vidare föresläs att kurs i hemspråk skall kunna anordnas. Förslaget tillstyrks av SÖ, AMS. , ,/SR, SAF och SOSVUX. Inom komvux ulgör enligl SÖ vuxna med annat hemspråkän svenska en betydande del av dellagarna i grundskolkurser, sannolikt minst15%. Dessa kursdeltagare har slora svårigheier all följa undervisningen. bedömer all den grundskolkurs i ämnelsvenska som främmande språk som komvux-ulredningen föreslår mycket väl kananpassas som en påbyggnad lill den grundläggande ulbildningen som SFI-kommitténkommer att föreslå. Allmän och särskild kurs Kommittén föreslär att endast en kurs skall anordnas iengelska, matematik och B-språk molsvarande såväl allmän som särskild kurs. SOSVUX inslämmer i kommilléns förslag, medan /SR främslav pedagogiska skäl anser alt allmän och särskild kurs i engelska och matematikbör bibehållas även i komvux. AMS menar att kommittén borde ange hur elevernas sludierkommer alt "varudeklareras". Av läroplanen måste enligl AMS klarlframgå, om dessa kurser ger behörighet lill ulbildningar där särskild kurskrävs. 1980/81:203 49 SÖföreslås fä i uppdrag all revidera timplaner och fastställa kursplaner samt attularbela kommenlarmalerial till läroplan för komvux. SÖ kan ansluta sig härtillmen vill påpeka att det innebär en väsentlig vidgning av arbetet medvuxenutbildningen inom SÖ jämfört med nuvarande förhållanden. TCOtillstyrker kommitténs förslag till timplan. /SR anser att timtaleti B-språk (tyska/franska) reduceras mycket kraftigl i komvux-utredningensförslag, till 160. förslag lill nedskärninggörs utan att några som helst moliv anges. /SR avslyrker bestämt denföreslagna reduktionen och förutsäller atl denna fräga blir föremål försärskilda överiäggningar under den fortsatta handläggningen av kommitténsförslag. SOSVUX framhåller atltimtalet mycket lågt. Det gör att studie-takten blir hög och attstudierna ofta upplevs pressande. En del av studierna skall bedrivas påfritid. Del år enligl SOSVUX svårt att hitta tider för grupparbete härvid. SOSVUXföreslår därför att komvux-utredningen tar upp frägan om vad schemalagda icke lärarleddatimmar ulöver det föreslagna anlalel lärarledda limmar skulle innebära förstudietakt och arbetsformer. En elevgrupp i Nacku Vuxengymnusiumprotesterar mol nedskärning av timtalet i leoreliska ämnen. Utökat timtal ifysik och kemi behövs. Komvux-utredningenhar diskuterat de graderade betygens roll och övervägt att föreslå alt den femgradigabelygsskalan ersätts med bedömningen Godkänd - Icke godkänd i grundskolkurserinom komvux. Kommittén avstår dock frän all föreslå förändringar i fråga ombetygssystemet. TCO anser att graderadebetyg allvarligt kan ifrågasättas inom vuxenutbildningen och ser fram mol atlkommittén lämnar förslag lill förändringar i nuvarande betygssystem. SOSVUX anser allgrundskolan inom komvux skall vara betygsfri och att gymnasiedelen skall ha ettsystem med Godkänt/Deltagit där ullu ges reella möjligheter alt uppnå godkänt. SÖ pekar på nägra problemsom är förknippade med betygsättningen i komvux. Dellagare i komvux skalljämföras med molsvarande grupper i . Kurserna i komvux behöveremellertid inte vara identiska med ungdomsskolans. har under 1970-taleti olika sammanhang påtalat att ulbildningen skall vuxenanpassas. Anknytningen tillungdomsskolan när del gäller grunderna för betygsällning leder lill likhel medungdomsskolan även vad gäller undervisningens utformning. Prop.1980/81:203 50 samhetenmed etappindelade kurser har också visal sig innehålla problem i samband medbetygsättningen. SÖ finner det angeläget atl komvux-utredningen i sittavslutande betänkande närmare belyser hithörande frågor. AMSmenar att nägra förtydliganden måste göras i fråga om vilket betyg som skallmeritvärderas för de elever som först läst svenska som främmande spräk ochdärefter kompletterar sina studier med grundskolkursen i svenska. Det förrabetyget kan vara högre än det . AMS föreslär att del högre betyget färräknas, eftersom det annars finns risk alt invandrarelever undviker nödvändigkomplettering för att inte få ell lägre belygsmedelvärde. AMS anser också altavsnitten om ämnenas grunddel och fördjupningsdel måste förtydligas. Fråganhänger enligt AMS samman med vilken kurs som ger behörighet. AMSframhåller atl samarbetet mellan komvux-syo och arbetsförmedlingen är av storbetydelse. TCOanser atl studie- och yrkesorienteringen måste ske i andra kanaler ochorganiseras på annal sätt än den yrkesorientering som ges för ungdomar. SACOISRunderslryker betydelsen av alt komvux-utredningen i sill slutbetänkandesärskiljer å ena sidan syo för studerande inom komvux. å andra sidan detallmänna informationsbehov som finns hos allmänheten. Enligl /SR:s åsiktfinns ett storl behov av insatser på båda dessa områden. Också frågan om ettnytt statsbidragssystem för syo inom komvux bör aktualiseras enligt /SR. SAFmenar, i anslutning lill ett resonemang kring kursdeltagare med särskildabehov, alt syo-funktionen i delta sammanhang har en betydelsefull uppgift attfylla. Genom en realistisk information om utvecklingsmöjligheter och ulbildningskravkan deltagare få hjälp alt ställa upp mäl som är möjliga att nå. Upplevelsen avall ha nått ett mål år sannolikt en av de starkaste drivkrafterna för atl fortsätlaen studiegång. Kommunförbundethar noterat, att komvux-utredningen haft som ulgångspunkt att förslagen inteskall medföra några koslnadsökningar. I det fortsatta arbetet med låroplanenför komvux mäste självfallel denna ulgångspunkt bibehållas. finns det ingen möjlighet att till alla delaröverblicka, vilka eventuella ekonomiska konsekvenser som kan följa om komvux-utredningenshittills framlagda förslag skulle genomföras. Prop.1980/81:203 51 Landstingsförbundetvill därför invänta slutbelänkandel för en total bedömning av den kommunalavuxenutbildningen. Denna måste enligt landstingsförbundet dessutom ha ettstarkt samband med bedömningen av gymnasieulredningens arbete. Vidare säger landslingsförbundelalt behovel av fler undervisningstimmar i vissa ämnen inte behöver höja de lolalakostnaderna. Om hårda prioriteringar görs kan kostnaderna t. o. m. bli lägreän . Komvux-utredningenföreslår en särskild genomföranderesurs för information, planering ochinförandet av läroplanen av samma karaktär som anvisats för införandel av Lgr80. SÖfinner del nödvändigt att så sker, inte minst mot bakgrund av att någontidigare läroplan inte införts speciellt för komvux. Kommunförbundetframhåller också atl särskilda medel måste ställas lill förfogande för information,planering och genomförande som komvux-utredningen förordat.