prop · G40348 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:48 Regeringens proposition om dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder m. m.; Regeringen föreslår alt anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen läggs fram förslag fill ändringar i denarvsrättsliga lagstiftningen. Sålunda utmönstras den nuvarande principen attdödsbodelägarna blir personligen ansvariga för den dödes skulder, om inte boetinom avträds till förvaltning av boutredningsman eller till konkurs. Istället införs bestämmelser om all en bodelning eller ett arvskifte som skerinnan den dödes skulder har betalts skall gå åter. Vidare föreslås nya bestämmelser om dödsbodelägares rältalt föra lalan i mål som rör boet. Enskilda dödsbodelägare skall under vissaförutsättningar få rätt att föra talan som parter i eget namn men för boetsräkning. Förslaget i denna del innebär i huvudsak att nuvarande domstolspraxislagfästs. Bestämmelserna om dödförklaring föreslås ändrade på någrapunkter. a. skall den som har befunnit sig i livsfara och därefterförsvunnit kunna förklaras död redan när , och inte som f. n. , harförflutit från försvinnandet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1980/81. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om delsatt 18 kap. 2 §, 21 kap., 23 kap. 2 §, 24 kap. 1 §samt 25 kap. 1 och 5 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att ibalken skall införas tre nya paragrafer, 18 kap. 1 a § samt 19 kap, 12 a och 20a §§, av nedan angivna lydelse. När särskild dödsboförvaltning inle har aiwrdnats enligt19 kap. får enskilda delägare i mål som rör boet väcka och föra talan somparter i eget namn men för boets räkning, om övriga delägare är motparter imålet. Delägare som har väckt talan har rätt till ersättning avdödsboet för kostnaderna i målet, I den mån kostnaderna täcks av del som harkommU boet till godo genom rättegången. Väckernågon delägare talan mot dödsboet för egen räkning och har särskUddödsboförvaltning inte anordnats, förs boets talan i målet av övriga delägare. Tilldess alt egendomen omhändertagits av samtliga dödsbodelägare eller av den someljest har alt förvalta boet, skall egendomen, där den ej står under vård avförmyndare, syssloman eller annan, vårdas av delägare som sammanbodde med denavlidne eller eljest kan taga vård om egendomen, och har han att oför- Tilldess att egendomen har tagits om hand av samtliga dödsbodelägare eller av densom / annat faU har att förvalta boet, skall egendomen, om den ej står undervård av förmyndare, syssloman eller annan, vårdas av delägare som sammanboddemed den avlidne eller annars kan ta hand om egendomen. Den som har tagit ' .Senaste lydelse 1976:221 dröjligen underrätta övriga delägare om dödsfallet samt,där god man för delägare tarvas, hos rätten göra anmålansåsom i 18 kap,sägs. Vad nu är sagt om delägare gäller ock efterlevande makesom ej är delägare / boel. Är ej någon som sålunda tager vård om den dödes egendom,skall husfolk, husvärd eller annan som är närmast därtiU omhändertaga egendomensamt tillkalla delägare eller anmäla dödsfallet lill socialnämnden.PoUsmyndigheten är ock pliktig att utföra vad nu sagts, om dess biträde äskaseller eljest finnes erforderligt. Då anmälan skett, skall socialnämnden, därså erfordras, fullgöra vad enligt första styckei åligger delägare. Förkoslnaderna med anledning härav äger kommunen erhålla ersättning av boet. hand om egendomen skall genast underrätta övriga delägareom dödsfallet och, om det behövs god man för någon delägare, göra anmälan hosrätten enligt 18 kap. . Vad som har sagls om delägare gällerockså efterlevande make som inte år delägare. Finns detinte någon som sålunda tar hand om den dödes egendom, skall medlem av hushålletsom den döde tillhörde, hyresvärd eller annan som är närmast till det ta handom egendomen samt tillkalla delägare eller anmäla dödsfallet lill socialnämnden.Då anmälan skett eller förhållandet på annat sätt blir känt, skallsocialnämnden, om det behövs, göra vad som enligt första stycket åliggerdelägare. För kostnaderna med anledning av detta har kommunen rätt tillersättning av boet. När dödsboet förvaUas av boutredningsman får var och enav delägarna i mål som rör boet väcka och föra talan .som part i eget namn menför boets räkning, om övriga delägare är motparter i målet och boutredningsmannenavslår från att föra boets talan. Delägare som har väckt talan har rätt tiU ersättning avdödsboet för kostnaderna i målet, i den mån kostnaderna täcks av det som harkommit boet till godo genom rättegången. 21 kap. Om den dödes gäld Varder ej efter ansökan, som göres sist efter det bouppteckning förättades, dödsboets egendom avträdd till förvaUning av boutredningsman eller. till konkurs svara delägarna för sådan gäld efter den döde som vid bouppteckningens förrättande var dem velerlig. Vppas efter bouppteckningens förrättande ny gäld efler den döde och avträdes ej egendomen efter ansökan som göres sist en månad därefter, svarar delägare, som sådan tid försuttit, för den gälden. När dödsboet förvaltas av lesta-menlsexekutor medbehörighet att företräda boet i rättegång får var och en av delägarna i mål somrör boet väcka och föra talan som part i eget namn men för boets räkning, omövriga delägare är motparter i målet och testamenisexekulorn avstår från attföra boets talan. Delägare som har väckt talan har rätt till ersättning avdödsboet för kostnaderna i målet, i den mån kostnaderna täcks av det som harkomntii boet till godo genom rättegången. 21 kap. Om den dödes skulder Sker egendomsavträde efter ansökan, som ingivits senareän efter det bouppteckningen förrättades, är delägare pliktig atttill dödsboet utgiva det belopp, varmed gäld, som var honom velerlig en månad före ansökningsdagen, överstiger värdet av den avträddaegendomen och eljest tillgängliga medel, men skaU ej vidare mol enskildborgenär stå i ansvar efter vad i 1 § sägs. Där borgenär begär del, skall delägare med ed fästa, attgäld som yrkandet avser ej var honom velerUg en månad före ansökningsdagen.Gitter han ej gå eden, skall så anses som hade den gälden tidigare varit honomveterlig. Förfaller delägares ansökan om boets avträdande tiUkonkurs, enär egendomen i stället sättes under förvaUning av boutredningsman,skall så anses sotn hade ansökan om avträde tiU sådan förvaltning gjorts dendag konkursansökningen ingavs. Hava delägarna giltig anledning antaga, att de ej skolanödgas infria borgen som den döde tecknat eller viss annan förbindelse, skallden gälden ej anses såsom velerlig. Innan den i 1 § första stycket stadgade tiden gått tillända eller, där boet står under förvaltning av boutredningsman, uppgörelseträffats om borgenärens förnöjande, må betalning av gäld verkställas allenastdär med fog kan antagas, att betalningen ej länder tUl men för borgenärer. Innanen månad har förflutU efter det alt bouppteckning förrättades eller, om boetförvaltas av boutredningsman, uppgörelse har träffats med samtliga borgenärerom betalningen av skulderna får en skuld betalas endast om del med fog kanantas att betalningen inle är till skada för borgenärerna. Sedan den i 1 § första stycket stadgade tiden gått till ända, må Sedanen månad har förflutit efter det att bouppteckning förrättades får borgenärfordra säkerhet för gäld efter den döde, som ej är till belal-ningförfallen ochför vilken tillräcklig säkerhet ej finnes. Ställes ej säkerhet inom tremånader, må förfallolid ej tiUgodonjulas. borgenärernakräva säkerhet för sådana skulder efler den döde vilka inte har förfalUl tillbetalning och för vilka del inte redan finns tillräcklig säkerhet, StäUs ejsäkerhet , får dödsboet inle längre tillgodoräkna sig någonförfallotid. Är efterden döde gäld som ej förfaller , må den, där fleradödsbodelägare finnas eller allmänna arvsfonden är ensam delägare, hosborgenären uppsägas lill betalning efter uppsägningen. Borgenär,som lill säkerhet för sin fordran har panträtt i fast egendom eller tomträtteller har inteckning, är dock ej skyldig alt taga betalning före förfallodagen,där han efter uppsägningen giver tillkänna att han vill hållasig allenast till säkerheten, Sker egendomsavträde efter det bodelningen eller arvskifteägt rum, skall bodelningen eller skiftet gå åter. Då gälden finnes ej varastörre än alt den kan betalas av den dödes tillgångar och, om han var gift, vadav andra makens egendom på hans lott belöpt, om gälden gått i beräkning vidbodelningen, skall likväl avträdande till förvaltning av boutredningsmanallenast omfatta vad som enligt dennes prövning erfordras till gäldensbetalning och koslnaderna för förvaltningen. Finns det flera delägare i dödsboet eller är allmännaarvsfonden ensam delägare, får en skuld som inle förfaller till betalning sägas upp hos borgenären till betalning efteruppsägningen. Om borgenären till säkerhet för sin fordran har panträtt i fastegendom eller tomträtt eller har inteckning och han efteruppsägningen meddelar att han vill hålla sig endast till säkerheten, är handock inte skyldig att la emot betalning före förfallodagen. Sker bodelning eller arvskifte innan den dödes och boetsandra skulder har betalts eller medel till deras betalning har ställts undersärskild vård, skall bodelningen eller skiftet gå åter. Är skulderna inle slörre än alt de kan betalas av dendödes tillgångar och, om han var gift, vad ,sow av den andra makens egendomskulle ha belöpt på hans lott för det fall att skulderna hade beaktats vidbodelningen, skall återgången begränsas till vad som behövs för att skulderna 'Senaste lydelse 1970:1001 erfordras skall av delägarna utgivas i förhållande lillvad envar vid bodelningen eller arvskiftet njutit för mycket; och skallbodelningen eller skiftet / övrigt förbliva ståndande. Yppas hos någon delägare brist, skall den fyllas av deövriga med vad de vid bodelningen eller skiftet vunnU. Egendom, som utgivits såsom legat eller jämliktändamålsbestämmelse, skall återbäras, såvUi det erfordras för täckning avgäld. Finnes egendomen ej i behåll, skall dess värde gäldas, såvitt ejsärskilda skäl äro däremot. och kostnaderna för boets förvaltning skall kunnabetalas. Vad som sålunda behövs skall utges av delägarna i förhållande tillvad var och en av dem har fått för mycket vid bodelningen eller arvskiftet, /övrigt skall bodelningen eller skiftet bestå. Finns egendoin som skall lämnas åter inte i behåll, skaUersättning utges för det värde egendomen hade när återgång påkallades, om detinte finns särskUda skäl mol detta. Uppkommer brist hos någon delägare, skallde övriga delägarna täcka bristen med vad de har fått vid bodelningen ellerskiftet. Vad som behövs för att bristen skall kunna täckas skaU utges avdelägarna i förhållande liU vad var och en av dem sålunda har fått. Egendoin som har utgetis som legal eller / enlighet med enändamålsbestämmelse skall lämnas tillbaka till boet, om del behövs för attden dödes skulder skall kunna betalas. Finns egendomen inte i behåll, skallersättning utges för det värde egendomen hade när återlämnande påkallades, omdet inte finns särskilda skäl mol detta. Skyldighet att utgiva egendom jämUkt 5 eller 6 § skaUtillika omfatta ränta eller avkomst av egendomen. Nödig kostnad för egendomenskall ersättas, så ock nyttig kostnad, där den var gjord i god tro. Densomenligl4eller5 §ärskyldig att lämna tillbaka egendom till boel eller att ersättaegendomens värde skaU lUge även ränta eller avkomst av egendomen. Han har docksjälv rätt IiU ersättning för nödvändiga kostnader för egendomen och, om hanvar i Hava delägarna betalt gäld i strid med vad i 8 § sägseller, under tid för egendomsavträde enligl 1 § första eller andra stycket,till men för borgenärer uigivii legat, fullgjort ändamålsbestämmelse, sålt,förpantat, annorledes använt eller ock förfarit boets egendom eller ådragitboet förbindelse, svara de för sådan gäld efter den döde som, då de så förforo, var eller sist vid därefter förrättad bouppteckning blev dem veterlig. Komav åtgärden allenast ringare skada eller företogs den av obetänksamhet ellerbristande kännedom om boets ställning, skall allenast skadestånd gäldas. Sker bodelning eller arvskifte innan all gäld är ,svara delägarna för gäld efter den döde. som då var eller sist vid därefterförrättad bouppteckning blev dem veterlig. Bodelning skall dock icke medförasådan påföljd, där efterlevande maken ej erhåUit något av den dödes egendom. Hava delägarna, sedan boet blivU avträtt IiU förvaltningav boutredningsman, utverkat rättens förordnande att boet icke längre skallsålunda förvaltas, skall i fråga om ansvar för gäld så anses som hadeegen-domsavträdet ej ägt rum. godtro, kostnader som har varit till nylla för egendomen. Nuvarande lydelse Föreslaien lydelse Försitter delägare, som har boet I sin vård, tid förboupptecknings förrättande, skall han svara för all den dödes gäld. Samma lagvare, där delägare vid bouppteckningen eller dess edfästande genoin veterligenoriktig uppgift eller svikligl förtigande äventyrar borgenärers rätt. Häftar delägare i ansvar för gäld efter den döde, skallansvarigheten ock gälla annan boets gäld; och är delägare förty i fall somavses i 2 § första stycket pliktig att utgiva vad som erfordras för täckning avgäld, som före egendomsavträdet ådragits boet. Vcidi 1 -4saml 11-15 §§stadgas om skyldighet för delägareatt svara för gäld skall ej äga tillämpning å delägare som är omyndig, ejheller å allmänna arvsfonden eller annan som företrädes av god man, menförmyndaren eller gode mannen skall gentemot borgenärerna svara för skada somkommit av hans åtgärd eller försummelse. Hava flera enligt detla kapitel ådra-gtt sig ansvar förgäld eller för skada, svara de en för alla och alla för en. Vad sålundautgivits skall dem emellan fördelas enligt den i 18 kap. 6 § stadgade grunden. Har arvinge eller testamentstagare ej njuttt förmån avboet och ej heller tagit annan befattning därmed än att han fullgjort vadenligt 18 kap. 2 § åligger honom och deltagit I bouppteckningens förrättande,är han fri från ansvar på grund av underlåtenhet att avträda boel. Finnes efter den döde allenast egendom som ej kunnat hoshonom lagas i mät, skall vad i detta kapitel är stadgat om ansvar för gäld ejäga tillämpning. Vad nu är sagt länder dock ej till inskränkning i delägaresskyldighet alt låta egendomen eller dess värde gå i betalning för gälden. Mot delägares bestridande må skifte C] företagas, innan bouppteckningskett och fl// veterlig gäld blivit eller delägaren fritagits frånansvar för gälden eller medel lill dess betalning ställts under särskild vård. Skalllegal eller ändamålsbestämmelse fullgöras av oskifto, må skifte ej motdelägares bestridande äga rum, innan förordnandet verkställts eller delägarenfrilagils från alt svara för dess fullgörande eller erforderlig egendom blivitställd under särskild vård. Stårboel under förvaltning av boutredningsman eller testamentsexekutör, må skifte ej företagas. Mol någon delägares bestridande /År skifte ej företasinnan bouppteckning har förrättats och alla kända skulder har betalts ellermedel till deras betalning har ställts under särskild vård. Skall legat eller ändamålsbestämmelse fullgöras avoskifto,/o/- skifte ej mol delägares bestridande äga rum innan förordnandet harverkställts eller delägaren har frilagils från alt svara för dess fullgörandeeller erforderlig egendom har blivit ställd under särskild vård. Slår boel under förvaltning av boutredningsman ellerleslamenls-exekulor, får skifte ej företas innan innan denne anmält alt utredningen denne har anmältatt utredningen slutförts, har slutförts. Hava, vid samförvaltning av dödsbo, delägarnaöverenskommit att leva samman i oskiflal bo, gäller, / den mån ej annatföranledes av avtalet, om förvaUningens handhavande och boets företrädande vadi 18 kap, 1 § sägs; och skall vad 13,4 och 6 §§ samma kapitel är stadgat ägamotsvarande tillämpning. Om ett dödsbo förvallas av delägarna gemensamt och de harkomntii överens om att leva samman i oskiflal bo, gäller i fråga om förvaUningenav boel och rätten att företräda boet vad som sägs i 18 kap, 1 §, om inte annathar avtalats. Också bestämmelserna i 3, 4 och 6 §§ samma kapitel skaUtillämpas. I frågaom rätten för enskilda delägare att väcka och föra talan som parter i eget namnmen för boets räkning gäller vad som sägs i 18 kap. 1 a §, om inle annat avtalasmellan delägarna. Är någon borta och hava sedan han veterligen sist var vidliv förflutit eller, där han skulle vara gammal, femår, må ansökan göras om hans dödförklaring. Befann sig den bortovarande ilivsfara då han veterligen senast var i livet, må ansökan ske efler det tre årförflutit. Är någon borta och har det sedan han veterligen senast varvid liv förflutit eller, om han skulle vara gammal,, får ansökan göras om hans dödförklaring. Kan det antas att den som ärborta befann sig i livsfara då han veterligen senasi var i livet, får ansökangöras har förflutit. Är det utrett att han befann sig I livsfara,får ansökan dock göras har förflutit. 5§ Har den i kungörelsen fastställda i kungörelsen fastställda dagen gåtttill ända, skall rätten, gått lill ända, skall rätten, om sådanlid som i 1 § sägs är förfluten sådan lid som anges i 1 § är förfluten och man ej vel all den bortovarande avlidit, förklara althan skall anses för död; och skall han antagas hava avlidit, i fall som i 1 §första punkten sägs vid utgången av den månad då angiven lid gick lillända eller, i fråga om bortovarande som fyllt sexliofem men ej närhan veterligen sist var vid liv, vid utgången.av den månad under vilken hanskulle hava fyllt samt, i fall enligl andra punkten i sammaparagraf, å den dag eller, ej är känd, vid utgången av den månad dålivsfaran förelåg. I rättens beslut skall angivas vilken dag sålunda är allantaga såsom dödsdag. och man ej vet att den bortovarande avlidit, förklara atthan skall anses för död. Han skall då antas ha avlidit, i fall som anges i 1 §första meningen vid utgången av den månad då angiven lid gick till ändaeller, i fråga om bortovarande som fyllt sextiofem men ej när hanveterligen sist var vid liv, vid utgången av den månad under vilken han skulleha fyllt saml, i fall enligt andra eller iredje meningen i sammaparagraf, på den dag eller, ej är känd, vid utgången av den månad dålivsfaran förelåg respektive kunde antas föreligga. I rättens beslut skallanges vilken dag som sålunda är att anta såsom dödsdag. 1, Denna lagtråder i krafl , 2, I fråga omdödsbodelägares ansvar för den dödes skulder tillämpas fortfarande äldrebestämmelser, om den döde har avlidit före ikraftträdandet, 3, Har ansökan omdödförklaring gjorts före ikraftträdandet, lillämpas äldre bestämmelser. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 12 kap, 2§ ' skall ha nedan angivna lydelse. Emotdödsbodelägares bestridande må bodelning ej äga rum, innan all veterlig gäld,för vilken den döde svarade, blivU eller delägaren frilagils från ansvarför gälden eller medel till dess betalning satts under särskild vård. Har dendödes egendom blivit avträdd till konkurs, må bodelning städse äga rum utanhinder av delägares bestridande. Mot någondödsbodelägares bestridande får bodelning ej äga rum innan alla kända skulderför vilka den döde svarade har betalts eller medel lill deras betalning harsatts under särskild vård. Har den dödes egendom blivit avträdd till konkurs,får bodelning alllid äga rum utan hinder av någon delägares bestridande. Denna lag träder i krafl , Har den dödeavlidit före ikraftträdandet, lillämpas dock fortfarande äldre bestämmelser. Balken omtryckt 1978:854, Lag om ändring i lagen (1937:81) om internationellarättsförhållanden Härigenomföreskrivs att 2 kap, 3 och 7 §§ lagen (1937:81) om internationellarättsförhållanden rörande dödsbo skall ha nedan angivna lydelse. Finnes här i riket efter någon som vid sin död ej här hadehemvist egendom som ej är jämlikt 2 § avträdd till förvaltning av boutredningsman,skall anmälan härom utan dröjsmål göras hos polismyndigheten av den som omegendomen har vård eller eljest av anhörig, husfolk, husvärd eller annan som ärdärtill närmast. Då anmälan sker eller förhållandel eljest varder kunnigt, åliggedet polismyndigheten att, där det tarvas, taga vård om egendomen. Är egendomen av ringa värde och består den huvudsakligenav reda penningar, kläder och andra lösören för personligt bruk. må, sedan kostnadenhär i riket för den avlidnes uppehälle, vård och begravning ,polismyndigheten, där det finnes kunna ske utan förfång för rättsägare som ärosvenska medborgare eller här hava hemvist, överlämna egendomen till anhörigtill den avlidne eller, om denne var utländsk medborgare, lill konsul för detland han tillhörde. Är ej sådant föll för handen som i andra stycket sägs.göre polismyn- Finiis det här i riket egendom efter någon som vid sin dödinte hade hemvist här och har egendomen Inte avlrätts lill förvaltning avboutredningsman enligl 2 §, skall anmälan om detta utan dröjsmål göras hossocialnämnden av den som har vård om egendomen eller annars av anhörig, medlemav det hushåll som den döde tillhörde, hyresvärd eller annan som är närmast//// del. Då anmälan sker eller förhåUandet på annat sätt blir känt, skallsocialnämnden, om del behövs, ta hand om egendomen. Är egendomen av ringa värde och består den huvudsakligenav kontanter, kläder och andra lösören för personligt bruk, får socialnämndenöverlämna egendomen lill anhörig lill den avlidne eller, om denne var utländskmedborgare, till konsul för det land han tillhörde. Överlämnande får dock skeförst sedan kostnaderna här i riket för den avlidnes uppehälle, vård ochbegravning har betalts. Överlämnande får inte ske, om det skulle medföra skadaför någon rättsägare som är svensk medborgare eller som har hemvist här. I annat fall än som avses i andra styckei skall socialnämnden göra dighelen anmälan till rätten; och förordne rätten, att egendomenskall avträdas lill förvaltning av boutredningsman , och gälle därefter vad i2 § sägs. anmälan till rätlen, som då förordnar att egendomen skallavträdas till förvaltning av boutredningsman. Därefter gäller vad som sägs i 2§, Då boutredning, bodelning eller arvskifte sker här iriket, gälle om bodelägares ansvarighet för gäld vad /svensk lag är stadgat. Ifall som 16 § sägs må dock gäld för vilken den döde häftade lill annan än densom är svensk medborgare eller här har hetnvisl icke i något fall såsom veterliganses, med mindre den blivit hos boutredningsmannen av borgenären särskiltangiven. Harnågon njutit lott i dödsbo vid bodelning eller arvskifte som, utom riketföretagils i den ordning främmande lag stadgar, vare han ej enligt svensk lagpå den grund ansvarig för boets gäld annat ån med den mottagna egendomen ellerdess värde. Då boutredning, bodelning eller arvskifte sker här i riketskall frågan om dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder bedömas eftersvensk lag. Denna lag träder i kraft , Har den dödeavlidit före ikraftträdandet, tillämpas dock fortfarande äldre bestämmelser. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Krönmark, BurenstamLinder, , , , , , , , , Lagrådsremiss om dödsbodelägares ansvar för den dödesskulder m.m. Sedan kom har förhållandevis fäändringar gjorts i den successionsrätisliga lagstiftningen. En del frågor somrör den arvsrätts-liga lagstiftningen utreds dock f.n. Sålunda skallfamiljelagssakkunniga (Ju 1970:52) enligt sina direktiv la upp bl.a, frågan ommakes ställning i arvsrätlsligt hänseende. De sakkunniga skall även granskasystemet med secundosuccession saml överväga ändringar i fråga om kretsen av arvsbe-rältigade.Vidare utreds frågan om ställföreträdare för dödsbo som äger fastighet m,m, aven särskild kommitté (Ju 1977:07), tillkallades en särskild sakkunnig' för attutreda frågan om dödsbodelägares ansvar för den dödes skulder saml vissa andraarvsrältsliga frågor. Den sakkunnige, som har bedrivit sill arbete underbeteckningen utredningen om vissa arvsrältsliga frågor (Ju 1977:14). avlämnadei betänkandet (Ds Ju 1979:11) Dödsbodelägares ansvar för avlidensskulder m.m. Betänkandet har remissbehandlats.