prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredningen tänkersig att endast fiskerättsägare vid östra och södra kuster skall kunna fåersällning, men öppnar 5 §, jämförd med förslagel till lag omersättning för föriust av fiskerätt, möjlighet för envar fiskerältsägare pävästkusten att anhängiggöra talan om ersättning för förlust av enskildfiskerätt. Ersättning för rättegångskostnader kan de under alla förhållandenpåräkna. 7.2.5 Fiskeristyrelsen:Utredningens förslag beträffande ersällning vid in lösen har godtagits av berörda fiskenämnder med undanlag för , som anser att hänsyn vid beräkningen inte - som ulredningen menar - bör tas till i vad mån fiskerätten hävdats eller ej. tillstyrker ulredningens förslag. ---- Utredningensynes ha använt sig av de beräkningsgrunder som är möjligaatt använda och som av nalurliga skäl endast kan bli ganska grovauppskattningar. 7.2.6 : Enligt utredningens förslag skall frågor om ersättning för förlust av fiskerätt till följd av de föreslagna utvidgningarna av frifiskerätten - som LMV inte tar ställning till - prövas av fastighets domstol med tillämpning av expropriationslagens regler i tillämpliga delar. Utredningen har inte kunnat beräkna kostnader för rättegäng och fiske rättsutredningar. Uppenbarligen kommer dessa kostnader alt bli betydan de. Förfarandetenligt expropriationslagen vid bestämmande av ersättning är fids- ochkostnadskrävande. Enligt LMVs uppfattning skulle man få ell snabbare ochbilligare förfarande om det öppnas möjlighet för domstolen att iutredningsbeslutets form uppdra åt lantmäteriet att utföra en opartiskvärdering som kan läggas till grund för parternas och domstolens bedömning. Ensådan ordning skulle kunna leda till effektivare handläggning och begränsarättegångskostnaderna genom atl enbart en grundutredning behövs i målet ocheventuella kompletterande partsutredningar snabbt kommer att få den inriklningoch omfattning som är lämplig. Fömtom värderingar skulle uppdraget även avseden fastighelsrällsliga ulredning som målet kräver. 7.2.7 Länsstyrelseni : Belräffande förslaget om ersätt ning för förlust av fiskerätt bör konsekvenserna i ekonomiskl hänseende ytterligare övervägas. Det framgår av en notering på s. 320 atl kostnaden för domslolsförfarandet samt rältegångskoslander ej varit möjliga all be räkna. Humvida samma gäller fiskerättsutredningar är oklart. Härdöljs mycket stora kostnader, förmodligen längt större än de kostnader somframräknats för inskränkningar i enskild fiskerätt. Jämförelser bör göras medde kostnader som blev följden av lag om ersällning för mistadfiskerätt m. m. 7.2.8 Länsstyrelseni : Från genomförandet av nu gällande lag (1950; 596) om rätt till fiske med avseende på ersättning till fiskerälts ägare för mistad fiskerätt erinras om atl de sammanlagda ersättningsbelop pen blev mångdubbelt större än vad som vid lagens tillkomst beräknats. Prop.1980/81:153 197 Enskildfiskerätt i tillkommer fastighetsägare i de byar eller skifteslag somhar vattenområde i sjön i följande socknar (eller motsvarande områden) iordning medsols, nämligen , , , Lockne, Marieby, ,Hackas, , Myssjö, Oviiken, Marby, Norderön, Hallen, Maltmar, Alsen,Näskotl, Rödön och Ås. Såsom exempel på antalet fastigheter med fiskerätt iStorsjön inom en socken kan nämnas att enligt handlingarna i målet rörandeStorsjöns reglering antalet sådana fastigheter är 1965 var cirka 160 i Åssocken och cirka 130 i Bmnflo socken. Motsvarande antal fiskerältsägare,familjemedlemmar inte medräknade, var för var och en av dessa socknar cirka160. Konsekvensernaav den föreslagna ulökade frifiskerällen synes vara svära att bedöma. Motiventill förslaget synes inte heller vara övertygande. 7.2.9 Landsorganisationeni : I samband med statlig ersättning för inskränkning i enskild fiskerätt borde erfarenheter, som vanns vid motsva rande inlösen reform, uppmärksammas. Del kan enligt LOs mening inte vara rimligt all samhällel med stora belopp ska ersätta intrång i rättigheter, som kanske aldrig utnyttjats eller för vilka ägaren inte haft några kostnader. 7.2.10- : I detla sammanhang bör också understrykas att utredningen i rapporten över svenskarnas fiskevanor redovisar att 334000 personer fiskar med handredskap vid södra ostkus ten. Enanledning till atl ulredningen inle vägat sig pä att föreslå en inlösen avfisket torde vara kostnaderna föf delta. Dessa har under hand angetts uppgåtill . Delta under förulsällning all allt fiske inlöses,vilket i och för sig inte är nödvändigt. Utredningensynes för övrigl inle ha varil främmande för all en inlösen kan bli aktuell iframtiden och förbundel vill med anledning av della endasi påpeka attkostnaderna för en sädan då ingalunda kommer att bli lägre, utan med säkerhelavsevärt högre än om inlösen sker . 8 Förslag till förmån för yrkesfisket 8.1 Allmänt 8.1.1Hovrätten för nedre : Den föreslagna lagen om fiske är starkt påverkadav ulredningens syn på dellidsfiskel. Hovrätten ifrågasätter det berättigade iatl på föreslaget sätt generelll rycka undan grunden för deltidsfiskarnasverksamhet, eftersom även denna kategori bidrar lill folk-hushällningen ochutnyttjandet av vallenresurserna. E)el lorde för övrigl förhälla sig sä attmånga fiskare inleder sin verksamhel med ell dellidsfiske som sedan lar alltfastare form. Den föreslagna ordningen kan mol bakgrund härav befaras kommaatl försvåra rekryteringen av yrkesfiskar-kåren. Om emellertid utredningens synpä deltidsfiskama anses böra prägla lagen, har hovrätten inte några väsentligainvändningar mol föreslaget. 8.1.2Riksåklagaren:- Någon konkurrens mellan yrkesfiske och fri fidsfiske med handredskap föreligger i allmänhet inte. Utredningen anser att i en konfliktsituation företräde bör ges ål dessa slag av fiske, vilken 1980/81:153 198 uppfattningjag i och för sig delar. Det kan emellertid anmärkas alt i vissa fiskevattenbl.a. vid syd- och samt i Norrlandsälvarna bedrivs ett fritidsfiskesom under vissa förhållanden får karaktären av rovfiske och därför väckerovilja hos yrkesfiskare. Anledning föreligger inle lill att uppmuntra ett ohämmatfritidsfiske av detta slag. Utredningen synes inte fulh ut ha beaktat dettaförhållande och föreslår ej heller åtgärder för alt motverka detta slag avfiske. 8.1.3 Sjöfartsverket:Sjöfartsverkel har i första hand sökt bedöma de före slagna reglerna med hänsyn till deras verkan för i kustom rådena bosatta personer såsom lotsar, bälmän m.fl. Mänga av dessa, liksom andra i de yttre skärgårdsområdena bosatta personer, bedriver visst fiske vid sidan av sitt arbete i övrigt. Beroende av omständigheterna, vederbörandes intresse, boplatsens belägenhet m. m. kan fisket variera mellan vad utredningen kallar deltidsfiske och fritidsfiske. Tillgången i ytterskärgården på färsk fisk fångad av yrkesfiskare är nämligen ofta begränsad och del kan dä vara naturligt atl där bosatt"friudsfiskare" mol ersättning överiäter del av någon slörre fångst lill någon granne. mening bör hinder ej resas för della av skärgårdsbor bedrivnafiske. Detta inle minst för att inle avfolkningen av den yttre skärgården skallytteriigare intensifieras. En tänkbar lösning av nämnda situafion för den iytterskärgärdarna bosatta befolkningen kan möjligen vara om de efter dispenskan medges fiskerätt såsom yrkesfiskare. 8.1.4 Fiskeristyrelsen:Styrelsen anser del värdefullt atl etl husbehovsfiske kan utövas även i forlsältningen efler våra kuster men menar i likhel med utredningen att i sådana områden där stark konkurrens om fiskresurserna kan uppstå bör det licensierade yrkesfiskel och handredskapsfiskel priori teras. Samtidigthyser styrelsen stor förståelse för de strävanden att främja fiskevården som ulgör en väsenllig del av motiven för ulredningens förslag i ifrågavarande avseende. Slyrelsen vill t.ex. inte bestrida att del i åtskilli ga fall kan vara befogal att såsom ulredningen föreslår vidla erforderliga begränsningar av del icke-yrkesmässiga nälfiskei, där detta alltför slarkl begränsar handredskapsfiskels möjligheler. Flertaletfiskenämnder och andra remissinsianser som yllral sig lill ärgenomgående positiva lill ulredningens resultat. framhålls frånflera håll all ulredningen inle fulll ul lyckats begränsa eller avgränsakonkurrensförhållandel främsl mellan dellidsfiskel och yrkesfisket. Viss kritikriktas också mol all fiskefrågorna i kustområdena och de slora sjöarnabehandlals mycket allsidigt medan övrigt inlandsfiske belysts meraöversiktligt. Fiskeristyrelsenanser, atl utredningens förslag lill författningsmässig reglering av fisketinnehåller väsentliga moment lill fromma för fiskels utveckling i landet.Styrelsen tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. 8.1.5Domänverket: Domänverkel motsätter sig sådana förslag i slutbelänkandel somensidigt begränsar andra fiskesält än handrepskapsfiske. Även dessa andra fiskesältger upphov lill rekrealionstillfällen och har betydelse för kosthållet. Frånregionalpolilisk synpunkl är del vidare vikligl all rimlig hänsyn las lillhusbehovsfisket i såväl kustområdenas som inlandels glesbygd. 1980/81:153 199 mening kan behovet att skydda yrkesfisket mot konkurrerandedeltidsfiske som bedrivs med nät eller andra rörliga redskap tillgodoses genomatl dels tillätna redskaps storlek och antal begränsas, dels bestämmelserna omförsäljning av fisk skärps. 8.1.6 i län:Fisket pä domineras av strömmings-, ål- och torskfiske. Avfiskemeloderna intar trålfisket en absolut tätposition, men även exempelvisålfisket med fasta redskap är betydande och främst då i län, där 40procent av all svenskfångad ål tas. Näringen som sådan är av primär betydelseför bl. a. länets skärgård, då ett omfattande binäringsfiske bedrivs i s. k.skärgärdsförelag. De mycket begränsade möjligheterna till alternativasysselsättningar i skärgårdsområdena medför alt fisket utgör en viktig del avskärgårdsbornas utkomst och är i själva verket av avgörande betydelse förskärgårdsområdenas utveckling. vill därför framhållaangelägenhelen av att eventuella inskränkningar i fiskevaltensägarnas fiskerättutformas så, att denna viktiga inkomstkälla ej försvinner eller reduceras. 8.1.7 i län:Länsstyrelsen delar utredningens uppfattning att yrkesfisket bör prioriterasoch att fritidsfisket i möjligaste mån bör inriktas på fiske med handredskap.Det kan ifrågasättas om inte vissa begränsningar av det fria nälfiskei börkomma til! Lagsliftningen på fiskets omräde bör utformas så attdeltidsfisket begränsas. Länsstyrelsenanser dock att kust- och skärgårdsbefolkningen även fortsättningsvis bör harätt att bedriva sitt hävdvunna fritids- och husbehovsfiske ocksä med andraredskap än handredskap. 8.1.8.Länsstyrelsen i : Ulredningens förslag i denna del har, somlänsstyrelsen inledningsvis antytt, väckt stor debatt och oro hos kust-ochskärgårdsbefolkningen. Oron hänför sig framför allt lill frågan om det sedangammalt av befolkningen vid kusten och i skärgården bedrivna och för husbehovoch i viss omfattning för avsalu inriktade s. k. småfisket skall kunna fortsättaefter lagförslagets genomförande. 8.1.9 Länsstyrelseni län: Positivt i ulredningens förslag är licensområdena och yrkesfiskelicenserna. Dessa bör ses som ell verksami stöd för yrkesfisket. Emellertid strider del mot rådande decenlraliserings strävanden att besluten om licensområden och vissa licenser skall fattas av ett centralt ämbetsverk, särskilt som det nu finns regionala fiskenämnder som får anses väl lämpade för dessa beslutsuppgifler. bör i stället ha som uppgift atl ge fiskenämnderna sakkunniga råd i dessa frågor. 8.1.10 Länsstyrelseni : Utredningens förslag syftar till all skapa bättre förutsättningar för frifidsfisket som yrkesfisket ges möjligheter att bestå som näring. vill underslryka alt del allmänna i den mån konflikt uppslår i första hand mäsle lillgodose yrkesfis kets skäliga krav. Del fritidsfiske som utövas med handredskap ulgör i allmänhet inget hinder för yrkesfisket. delar därför ulred ningens uppfattning att fritidsfisket bör inriktas pä handredskapsfiske. Emellertid förekommer etl omfattande fritidsfiske med andra redskap, framför allt med nät. Detta s.k. dellidsfiske sker ofta i konkurrens med yrkesfisket i syfte all sälja fångsterna. Det bedrivs emellertid även av 1980/81:153 200 personersom fiskar för i huvudsak eget behov, s.k. husbehovsfiske. Utredningen harangett atl deltidsfisket bedrivs på sådant sätt att det medför problem föryrkesfisket och fritidsfisket med handredskap. Emellertid har utredningen intetillräckligt belyst i vilken utsträckning deltidsfisket utgör ett hot motfiskresursen. Inte heller tar utredningens förslag fillräcklig hänsyn tillhusbehovsfisket, som enligt utredningen utgör en naturlig och stimulerande fritidssysselsättningför kustbefolkningen. 8.1.11------------------------- Länsstyrelseni : Enligt mening är detrimligt att den kustboende, fasta befolkningen även i fortsättningen kanbedriva ett anpassat husbehovsfiske. En sådan tingens ordning kan uppnås genomatt bestämmelserna inte ges en alltför rigorös utformning och attbeslutsfunktionerna läggs på länsslyrelsen som är väl förtrogen med förhållandenainom länet. Tillresta deltidsfiskare och fritidsboende påstås ibland göraavsevärda ultag, avsedda för annal än husbehov. Stor osäkerhet råderemellertid om hur mycket dessa uttag ulgör av det totala fisket. Sammantagetsett torde utredningen kraftigt ha överdrivit den effekt deltids- ochhusbehovsfisket har pä fiskbestånden. Det ymniga och ständigt ökande bmket avnät ger emellertid upphov till andra problem säsom konkurrens om fiskeplatsernasamt hinder i framkomligheten. 8.1.12 i län: Kommunerna i länet anser att konflikterna mellan deltidsfisket ochövrigt fiske kraftigt har överdrivits i utredningen och att det dessutom är felatt likställa ell förvärvsmässigt inriktat deltidsfiske med det husbehovsfiskesom fritt bedrivs utefter kusten. fiske som lidigare var ekonomisktmyckel viktigt för hushållen i kustbandet har fortfarande betydelse förbibehållande av den bofasta kustbefolkningen även om del numera för flertaletutövare motiveras främsl av de sociala och rekreativa värdena. Dessaförhållanden är enligl mening så viktiga och djupt rotade hosskärgårdsbefolkningen att inskränkningar i husbehovsfisket bör ske endast omdet är nödvändigt för att värda och skydda fiskbestånden. 8.1.13 i län:Utredningens förslag fill förmån för yrkesfisket får anses vara välgmndat.Länsslyrelsen har säledes ingen erinran mot förslagen till yrkesfiskelicens,redskap förbehållna yrkesfiskare och licensområden--------- . 8.1.14 i län:Länsstyrelsen delar utredningens bedömningatt i alla situationer med konkurtens om fiskevattnen skall det renayrkesfisket samt fritidsfiske med handredskap gå före andra former av fiske,framför allt det s. k. deltidsfisket. Detla senare är en form av frifidsfiskesom tar en stor del av den tolala fiskproduklionen i anspråk och dessutomskapar irritation i förhållandet till yrkesfisket, men som ger förhållandevisIhe utbyte i form av rekreationsdagar. Enligt uppfattning harutredningen efter alt ha konstaterat olägenheterna varit alltför literestriktiv mot denna mellanform av fiske i vatten med allmänt fiske. För länetsdel synes dock olägenheterna med deltidsfisket kunna komma att lösas genom enomfattande utläggning av s. k. licensområden i och . 8.1.15 Länsstyrelseni : är rätten alt bedri va fiske med rörliga redskap i länets skärgård lika för alla. 1980/81:153 201 förslaginnebär att de som har andel i fiskerätten inom resp. by i fortsättningen fårmöjlighet att fiska utan hänsyn till de bestämmelser som meddelas lill skyddför yrkesfiskel medan övriga mäsle respektera dessa bestämmelser. Därmed olikhet som avskaffades genom 1950 ärs lagstiftning åtemppstått i vissomfattning trols atl fiskerällsinnehavarna erhållit en ersättning förfrifiskerällen som i slorl motsvarar värdet av hela fiskerätten med rörligtredskap. Dä den enskilda fiskerätten i skärgärd till stor del ärsamfälld för stora byalag blir resultatet all det regelsystem som utredningenföreslår bland annal lill skydd för yrkesfisket, i praktiken får litengenomslagskrafl och blir så gott som omöjlig alt övervaka. 8.1.16 Hushållningssällskapens förbundoch : Det är beklagligt, att ulredningen inteberört en sä viktig fråga som husbehovsfisket, som i vissa områden är ettlivsvillkor. Förbunden vill peka pä den stora omfattning av husbehovsfiske somutövas av ortsbor och fritidsboende inom de kuststräckor där licensområdenenligl förslagel kan komma att utläggas . 8.1.17 : Delframstår som en brist i ulredningens arbete att inte en så viktig fråga somhusbehovsfisket blivit föremål för utredningens överväganden. Husbehovsfisketär i många områden av landet och för ett stort antal enskilda av störstabetydelse. I de områden där utredningen förordar alt licensområden tillskapas,ulsläckes ortsbefolkningens möjligheter lill husbehovsfiske utövat med andraredskap än handredskap. Enligt LRFs bestämda uppfattning mäsle lagförslaget härkompletteras med regler som tillgodoser även husbehovsfiskarnas intressen. 8.1.18 fiskares riksförbund:SFR vill erinra om den betydelse svenskt yrkesfiske har som garant för densvenska tillförseln av fisk och fiskprodukter. En eftersträvad självförsörjningbåde vad gäller färsk fisk och beredda fiskprodukter anser SFR som angelägen.För all molsvara samhällets krav på fisk och fiskprodukter måsle gynnsammafömtsättningar skapas för yrkesfiskets utveckling. En viktig faktor härvidlagär all fiskevatten ställs till yrkesfiskets förfogande. Åtgärder måste ävenvidtagas för att begränsa det s. k. deltidsfisket i förvärvssyfte, vilkelutgör elt direkt hot mot yrkesfisket. Därtill torde det vara i samhällelsinlresse atl all fångst till avsalu redovisas som skattepliktig inkomst. ---- SFRvill underslryka att det råder etl gott samarbete mellan del organiserade fritidsfisketoch yrkesfisket. Därestkonfliktsituation skulle uppstå mellan yrkesfisket och olika former av del- ochfritidsfiske bör enligt SFR alltid yrkesfisket ha företräde. 8.2.1Svea hovrätt, vattenöverdomstolen:-------------- Licensinnehav enligt förslagetkan-- med hänsyn främst till reglerna om licensområden i praktikenkomma att utgöra fömtsättning för fortsatt yrkesutövning. Mot bakgmnd häravsynes starka skäl tala för att fiskande, som uppfyller de formella kraven påyrkesmässighet i sin utövning, erhåller en ovillkorlig 1980/81:153 202 "Hovrätten har i övrigt ingen principiell erinran mot deföreslagna reglerna om yrkesfiskeredskap och licensområden. 8.2.2 Hovrätten för nedre Norrland:Yrkesfiskelicens bör inte kunna utfärdas för annan än fysisk eller juridiskperson. 8.2.3 : Den avulredningen föreslagna licensen har etl längre gående syfte än dagens. Licenskommer inte längre bara all vara en form av registrering av stödberätligadeyrkesfiskare ulan kommer även att medföra en exklusiv rätt att använda vissaredskap. Fiskeristyrelsentillstyrker atl licensieringen ges det nya innehåll som utredningen föreslår.Även om nägra egenlliga erfarenheler ännu inle kunnal vinnas av nuvarandelicenssystem förordar styrelsen, liksom fiskenämnderna, dock att licens ocksäi fortsättningen ska kunna lämnas antingen enskild person eller tillfiskelag som bedriver fiske med visst skepp eller viss båt. Med fiskelag avserstyrelsen i detta sammanhang den företagsform vari fisket brivs. 8.2.4 : Den typ av licens som enligt förordning en (1978:517) om licens för yrkesfiske meddelas kan närmasl betraktas som en registrering av yrkesfiskare. Licensieringen av yrkesfisket är av sett alt skapa garantier för att det statliga stödel lill fisket, främstprisstö det och rationaliseringsstödel, kommer yrkesfisket till del. Däremol inne bär del inle att yrkesfisket som sådanl är underkastat tillständstväng. Jordbruksnämndenhar inget alt erinra mot atl licensieringen av yrkesfisket ges det innehållutredningen föreslår, dvs. alt licensierade yrkesfiskare skall få exklusiv rättatt använda vissa redskap. Ulredningens förslag i detta avseende synes enligtdess egen uppfattning inle vara lillräckligl för att begränsa ett icke önskvärtdelfidsfiske. En reglering på avsalusidan anses nödvändig för att problemen meddeltidsfiske helt skall kunna lösas. Som framgår av det följande anser nämndeninle en statlig handelsreglering vara en framkomlig väg för att lösa dettaproblem. Nämnden vill ifrågasätta om man inte bör överväga en snävarebegränsning i användningen av redskap för icke yrkesfiskare för att komma tillrätta med detta problem. 8.2.5 i län:------------------- Länsstyrelsenvill underslryka utredningens uppfattning att yrkesfiskelicens skallkunna tilldelas även person som bedriver fiske i kombination med annan näringeller yrkesverksamhet som inte ger full utkomst och där fisket således är avbetydelse för vederbörandes försörjning. Som exempel nämner ulredningen densom bedriver fiske i s. k. skärgårdsförelag. fömtsätter härvidatt med skärgårdsförelag avses den organiserade form av"mängsyssleri" som är typisk i skärgården och kan ha beståndsdelar avjordbmk, skogsbmk, fiske, uthyrningsverksamhet, transporter, servicearbetenm.m. har således uppfattal att utredningens mening är att ipraktiken bibehålla nuvarande rättigheter för bofasta kust- och skärgårdsboratt fiska med för allmänheten i övrigt icke tillåtna redskap. Denna inställningöverensstämmer helt med uppfattning i frågan. 8.2.6 i län:Länsstyrelsen har tidigare påtalat den stora irritation som råder inomyrkesfiskarkåren över s.k. deltidsfiske. Delfidsfisket, som bedrives medyrkesmässiga redskap, upplevs som etl 1980/81:153 203 allvarligthot mot yrkesfisket. Viktigi är därför alt noga precisera var gränsen mellanfritids- och yrkesfiske går. Det är angelägel - i likhel med vad utredningen gjort- atl underslryka, alt med yrkesfiskare avses person, som bedriver fiske somenda yrke eller i kombinalion med annan verksamhet, t.ex. skärgårdsföretag.Inkomslen skall därvid vara av väsentlig betydelse för vederbörandesförsörjning. Fiske vid sidan av heltidsanställning uppfyller med andra ord ejdetla krav och anser därför att denna typ av fiske, i likhet medvad som skett i , bör bli föremål för begränsningar. Utredningenbehandlar i 20 § förutsättningarna atl erhålla s. k. yrkesfiskelicens. Sådanttillstånd skall bl.a. kunna "utfärdas för enskild person som har fisketill yrke eller för vars försörjning fiske är av väsenfiig betydelse ...".Såsom angivits ovan är det i läns skärgårdar vanligt att jordbrukkombineras med fiske för atl full sysselsättning och/ eller skälig lönsamhetskall erhållas. vill därför särskill understryka vikten av attdessa jordbrukare/fiskare inte belages möjligheten till yrkesfiske genomkravet på "väsentlig belydelse" för försörjningen, utan att vidlicensgivningen stor hänsyn las lill lokala förhållanden. 8.2.7 Länsstyrelseni : vill understryka att ---- begränsningi fiskerätten inte fär drabba de som för sin försörjning ärberoende av fisket. Enligt mening bör därför fiskelicens medsärskilda villkor kunna meddelas bland annat för nätfiske utan inskränkningarsåväl på allmänt vatten som på enskilt frifiskevatten till personer boende inomkust- och skärgårdsområden som ej har full och lönsam sysselsättning och förvars boende sysselsättning och försörjning fisket är av betydelse. 8.2.8---- och fiskevattenägareför bund: --- Enligt förslaget kan yrkesfiskelicens utfärdas för "enskild personsom har fiske som yrke eller för vars försörjning fiske är av väsentligbetydelse ...". Förbundet konstaterar med tillfredsställelse, att man härtagit hänsyn till framförda synpunkter vid remissbehandlingen avfiskerikommitténs betänkande Fiskerinäringen , SOU 1977:44. Förbundenpåpekar där alt fisket vanligen kombineras med annan sysselsättning t.ex.jordbmk för att erhålla full sysselsättning och skälig lönsamhet. Sådanafiskare bör erhålla yrkesfiskelicens, varför förbundet fömtsätter, attbegreppet "väsentlig betydelse" ges en sädan tolkning alt hänsyn kantas till här angivna förhållanden. 8.2.9------------------------- : Yrkesfiskelicens får utfärdas för enskildperson som har fiske som yrke eller för vars försörjning fiske är av väsenlligbetydelse.