prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — För alt effekten av arbetsvärden skall bli den avseddakrävs alt aktiva rehabiliteringsåtgärder vidtas vid anställningsmyndigheterna.Jag ämnar föreslå regeringen alt ge statens arbetsmarknadsnämnd i uppdrag all isamarbete med vissa anslällningsmyndigheter se över de åtgärder och metoder somanvänds inom ramen för den förebyggande och rehabiliterande verksamheten ochlämna förslag till en effektivisering av denna. När del gäller statsunderstödd verksamhei - som lar över60% av anslagel i anspråk - villjag understryka att åtgärder lill slöd förarbetshandikappade inom det kommunala området så långt möjligt bör bekostas avde medel som kommunerna själva disponerar. Motsvarande gäller för bl. Åven kommunerna måste ta ett ansvar för attbl.a. genom omplacering av arbetshandikappade lill reguljära tjänster lösa deproblem som kan uppstä. De åtgärder som jag nu har redovisat kommer att innebäraen minskad belastning på detta anslag. Det är dock inte möjligt att här närmareange storleken härav. Det blir tillfälle för mig att återkomma till detta vidmin anmälan av anslaget lill nästa års budgetproposition. [6] Avveckling av driftbidraget till statens institut förpersonaladministration och personalutbildning. förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU), som inrättades den Ijuli 1979, är central service- 1980/81:20 II myndighet i frågor om personaladministrativ konsultationoch personalutbildning. Verksamheten skall i huvudsak finansieras genomavgifter. För budgetåren 1979/80 och 1980/81 har anvisats 4 milj. kr. kr., som stöd lill den uppdragsfinansierade verksamheten, Trols detladriflbi-drag uppvisade uppdragsverksamheten under /80 ett underskottpå 3.5 milj. kr. Underskottet läcktes tillfälligt genom alt regeringen medgaven höjning av den rörliga kredit som SIPU disponerar hos . Jag är medveten om alt SIPU i inledningsskedet av sin verksamheikan ha vissa Inköringsproblem. Underskott av den storleksordning som SIPUredovisat för /80 kan emellertid inte accepteras. Statsmakternahar klart uttalat att verksamheten i huvudsak skall finansieras genom avgifter.Detla Innebär all SIPU måste anpassa verksamheten lill den efterfrågan somriktas mol SIPU:s produkter. För /81 har 3 milj. kr anvisats som stödtill den uppdragsfinansierade verksamheten. Min avsikt är alt lillbudgetpropositionen för /82 föreslå att driftbidragel minskasmed I milj. kr. till 2 milj. kr. Jag räknar ocksä med all driftbidragel i sinhelhet skall vara avvecklat till /83. [7] Dispositionen av anslaget Viss informationsverksamhet,m. På statsbudgetens åttonde huvudtitel finns uppfört ellreservationsanslag lill viss informationsverksamhet. Från detta anslag bekostasolika informationsprojekt inom samhällsinformationens område somsatsmyndighelerna inle själva disponerar medel för. Beslut om medelstilldelningfattas av () och. lill en viss del avanslagel. Outnyttjad del av anslagel som NSI haft att disponeraställs vid slutet av ett budgetår lill regeringens disposition. Vidingången av innevarande budgetår fanns en odisponerad medelsreservation omdrygt 18 milj. kr. Del anslag som finns uppfört i statsbudgeten för budgetåret1980/81 uppgår till 2.3 milj. kr. Jag anser alt det i årets statsbudgetanvisade anslagel inle bör utnytfias till högre belopp än 1.3 milj. kr. Denmedelsreservation om I milj. kr., som härigenom uppkommer bör heller inte fåtas i anspråk under senare budgetår. Det ankommer på regeringen all besluta omdelta. Jag kommer därför senare all anmäla frågan om en ändring av regleringsbrevsföreskrifternaför detla anslag. Jag vill i detla sammanhang nägot beröra frägan omsamhällsinformationens administration. med all anslagel Vissinformationsverksamhet första gången anvisades, dvs. till /72.för att en vidgad samhällsinformation snabbt skulle komma lill ständ (prop.1971:56. FiU 1971:23, rskr 1971: 182) inrättades nämnden församhällsinformation. Prop.1980/81:20 12 Nämnden har i uppgift att verka för samordningen av deoffentliga organens informationsinsatser med utgångspunkt i medborgarnassamlade informationsbehov och i syfle all samhällets resurser församhällsinformation utnyttjas effektivt. Nämnden svarar dessutom förutgivningen av den för och departementen gemensamma tidningen . Nämnden skall vidare i mån av resurser lämna allmäninformation till stöd för myndigheters hantering av kungörandefrågor och tillhandahållasådana uppgifter om dagstidningars spridning som kan vara erforderiiga för att1 enskilda fall utforma ett korrekt kungörande i ortstidning. Nämnden bestårav tio ledamöter. fmns ett kansli med 14 anställda och dessutomåtta anställda för tidningsutgivningen. De anslag för nämndens verksamhet somriksdagen anvisar uppgår för /81 lill . Fiertalel myndigheter disponerar numera medel förinformationsverksamhet. Praktiskt taget alla slörre myndigheter harinformalionsansvariga tjänstemän. Behovet av särskilda medel förinformationsinsatser, utöver vad som anvisas under resp. myndighetsanslag, hardärför minskal. Eftersom de olika myndigheternas egen kompelens inom dettaområde successivt byggts ut och är förhållandevis stor bör enavveckling av nämnden enligt min mening kunna övervägas. Eventuella kvarståendebehov av insatser för samordning och rådgivning liksom utgivningen av tidningenkunde förläggas till en annan, befintlig myndighet. Jag avser att senare lainitiativ till en översyn med denna inriktning. Jag återkommer i annatsammanhang lill delta. Jag vill avslutningsvis under denna punkt ta uppytteriigare en fräga. Många statliga myndigheter ger ut lidskrifter somtillhandahålles allmänheten gratis. I nuvarande läge anser jag att sådanatidskrifter som mera allmänt speglar en myndighets verksamhet och inte har lilldirekt syfle att informera om gällande rättsläge eller ny lagstiftning o. dyl.i princip bör avgiftsbeläggas. Här bortser jag också frän internapersonaltidningar och liknande publikationer. Jag är dock inle beredd att nuföreslå riktlinjer för all uppnå en sådan ordning. Jag vill först avvaktaresultatet av en pågående kartläggning som riksrevisionsverkel bedriver för altge en bild av den aktuella situationen när det gäller tidskrifter som destatliga myndigheterna ger ul. Härefter finns det dock anledning att la uppfrägan om prenumerationspriser till närmare behandling. [81 Vissa frågor rörande indrivning av statens fordringar.Som chefen för kommundepartementet kommer att redovisa senare denna dagangående förhållandena vid kronofogdemyndigheterna uppgår statens uteståendeskatte- och avgiftsfordringar till betydande belopp. I syfte att effektiviseraindrivningsverksamheten kommer jag därt'ör, efter samråd med chefen förkommundepartementet, att lämna vissa förslag. Här vill jag särskilt nämna ett förslag lill lagstiftningom ett allmänt Prop.1980/81:20 13 avräkningsförfarandevid återbetalning av skatt eller allmänna avgifter. Slalen har i skatte- ochavgiflsförfattningarna inte tillerkänts någon allmän rätt att vid sådana återbetalningarräkna av de fordringar som staten kan ha på mottagaren. Avräkning medges endastmellan skatter och avgifter som är av samma eller liknande slag. Med tanke påhur integrerade nuvarande skatte- och avgiftssystem är, anserjag det inte varakonsekvent att upprätthålla denna ordning. En vidgning avavräkningsmöjligheterna skulle vidare medföra en belydande effektivisering avkronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhei och också ge administrativarationaliseringsvinster. Utredning om utformningen av ett allmäntavräkningsförfarande på skatte- och avgiftsområdet pågår inomregeringskansliet. Så snart denna utredning slutförts, vilken kan förväntas skeinom kort, kommer jag all återkomma med förslag i detta hänseende. Bestämmelserom indrivning av skatter och avgifter finns i de olika skatte- ochavgiflsförfallningarna. Dessa bestämmelser har tillkommit utantillräcklig inbördes samordning. Delta har medfört all handläggningsformernablivit olika för olika typer av skatter och avgifter, vilket givetvis försvårarkronofogdarnas arbete. Det är därför enligt min mening nödvändigt alt se överbestämmelserna om indrivning av skatter och avgifter i syfte att så långtmöjligt skapa ett enhetligt system. Jag avser att ta initiativ till en sädanöversyn . Inombudgetdepartementel pågår också arbete på ett förslag till en enhetlig lag omindrivningspreskription av skatter, avgifter och tullar, grundat på betänkandetLag om preskription av skattefordringar m. m. (SOU 1978:87). Bl.a. övervägsbestämmelser som innebär alt preskriptionstiden kan förlängas om denbetalningsskyldige pä olika sätt saboterar indrivningen. Jag kommer inom kortatt föreslå regeringen all för lagrådets granskning överlämna förslag tilllagstiftning på detla område. Lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag Härigenomföreskrivs aft 3§ lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag skall ha nedanangivna lydelse. Tilllandstingskommun och kommun ulgår skatteutjämningsbidrag om skalteunderiagetunderstiger det skatleunderiag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraftenenligl 7 och 8§§. Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av detenligt 4 § beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen förbidragsäret. Tillförsamling, pastoral och annan kyrklig samfällighet ulgår skatteutjämningsbidragmed det belopp som enligt förordningen (1965:268) om skatteutjämningsbidrag harutgått för med fem procents årlig ökning. Tillförsamling, pastoral och annan kyrklig samfällighet ulgårskalleul-jämningsbidrag med del belopp som enligt förordningen (1965:268) omskatteutjämningsbidrag har utgått för bidragsårei 1973 med fem procents årligökning. För skall dock skaiteutjäm-ningsbidrag utgå med 60procent av det belopp som ulgår för bidragsårei 1981. Vidare skall för bidragsåret1982 bidrag som understiger . Denna lagträder 1 kraft den . Prop.1980/81:20 Bilaga 8 Prop.1980/81:20 I såvitt avser inledningen och punkterna I(delvis), 3 (delvis), 4 och 5; statsrådetMogård såvitt avser punkterna I (delvis), 2 och 3 (delvis) Anmälantill proposition om besparingar i statsverksamheten, m. m. Frånutbildningsdepartementets huvudtitel bekostas främst skolväsendet,högskoleutbildningen och forskningen, vuxenutbildningen, studiestödet,kulturverksamheten, radio och television samt press- och lidskrifts-stödet. Besparingarsom föreslås i huvudtitel har främst förlagts tillsådana områden där rationaliseringar och effektivise-ringar kan bedömas uppnåsutan att kvaliteten på verksamheten eftersatts. Effekten av förändringar inomutbildningsdepartementets verksamhelsområde kan dock mätas först efterrelativt lång tidrymd. De besparingsförslag som presenteras har utformats såatt de mål som fastställts för verksamheten genom tidigare beslut av riksdageninte rubbas. Jagoch statsrådet preciserar i det följande de förslag som bör tas upp idetta sammanhang och de åtgärder som behöver vidtas från regeringens sida föratt förslagen skall kunna genomföras. 1 1980/81. 1980/81:20 2 1.1 Stöd till dagspress och organisationstidskrifter Jag räknar med att i budgetpropositionen lägga framförslag till besparingar i stödet till dagspressen ochorgaiusationstidskrijterna om tillsammans 45 milj, kr. Reduktionen av dagspresstödet vilken jag räknar med skalluppgå lill totalt 30 milj. kr., bör till sin huvuddel kunna las ut genom ensänkning av samdistribullonsrabatlen. När samdistrlbulionsrabatten infördes syftade den till attstimulera lill samverkan på distrlbulionssidan. Rabatten uppgår för budgetåret1980/81 lill 65 milj. kr. Med hänsyn till all i det närmaste samtligadagstidningar nu deltar i samdlslribulionsarrangemang bedömer jag all denavsedda stimulanseffekten har uppnätts och att det därför bör vara möjligt atti viss utsträckning reducera detta stöd utan påtagliga konsekvenser. Denna uppfattningkommer också till ullryck i dagspresskommitténs betänkande (SOU 1980: 32)Stödet lill dagspressen, där det framhålls all endast enstaka tidningar kanskeskulle lämna systemet om rabatten drogs in. Jag vill då understryka attnuvarande samdistribulionsstöd lill sin huvuddel kommer att finnas kvar ävenmed den av mig förordade reduceringen. har pressens ekonomiska situationallmänt förbättrats. Därför bör det vara möjligt att utöver minskningen avsamdls-tribulionsrabalten något dra ned på produktionsbidragen. Stödet fill organisalionslidskrifterna uppgår förbudgeläret 1980/81 lill 60 milj. kr. Stödet är lill sin form ettdistrlbulionsstöd. För den enskilda tidningen är det inte så stort att det -annat än i rena undanlagsfall - är avgörande för om tidningen kan utkomma ellerinle. En besparing av 15 milj. kr. bör därför kunna göras. Jag avser all senare återkomma till regeringen med förslagsåvitt avser de nu föreslagna besparingarna på dagspress- ochorganisationslidskrifls-områdena. Jag hemsläller att regeringen bereder tillfälleatt ta del av vad jag har anfört om stödet lill dagspress ochorganisalionslidskrifter. Barnfilmrådet är tillsatt av regeringen och administrativtknutet till slatens ungdomsråd. Under barnfilmrådels ledning bedrivsverksamhei med granskning av barnfilm, informations- och kontaktverksamhet samlutredningar och försöksverksamhet. Statsbidraget till verksamheten uppgår till800000 kr. för innevarande budgetär. ' Föredragande statsrådet under punkterna 1.1 och1.2 och statsrådet under punkten 1,3, Prop.1980/81:20 3 Utformningenav den framtida statliga filmpoiitiken övervägs f. n. under medverkan av denfilmpoliliska beredningen. Jag har för avsikt att, i anslutning lill dessaöverväganden, föreslå för regeringen all barnfilmrådel skall upphöra och altansvaret för barnfilmfrågor överförs lill andra organ. Jaghemsläller alt regeringen bereder tillfälle alt la del av vad jag haranfört om barnfilmrådets verksamhei. Bidragettill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet har ökal mycket kraftigtunder , frän . / 76 till 46315000 kr.innevarande budgetår. Genom en begränsad sänkning av framförallt grundbidragelper organisation och en reduktion av det rörliga bidraget kan en besparing om 5milj. Den föreslagna besparingen är således måttlig iförhållande lill anslagels utveckling och bör till stor del kunna kompenserasgenom rationaliseringar och omprioriteringar inom befintlig verksamhet hosberörda organisationer. Till den tekniska utformningen av besparlngsförslagelavser jag att återkomma i budgetpropositionen. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört om bidraget lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Samhälletstotala kostnader för skolväsendet uppgår f.n. i runda tal till 30 miljarder kr.per år. Av detta svarar staten för ca . 1 förhållande till detlabelopp utgörs endast i mycket begränsad ulslräckning utgifterna inomutbildningsväsendet av administrationskostnader. Hela kostnaden för denstatliga skoladministrationen uppgår lill ca 170 milj. kr. Budgelbehandllngenav anslagen lill statliga myndigheter har de senasle åren utgått från en årligbesparing på , vilken förutsatts kunna kompenseras av en fortgåenderationalisering Inom myndigheterna. Åven om den statliga skoladministrationenockså 1 fortsättningen effektiviseras 1 minst samma takt blir således denekonomiska besparingen på denna väg endast marginell. Jag vill i deltasammanhang nämna att jag avser att föreslå regeringen altförelägga en proposilion om den statliga skoladministrationen. Statensutgifter för skolväsendel utgörs i allt väsentligt av transfereringar tillkommunerna och uppgår f. n. som jag tidigare nämnt i runda tal till 15miljarder kr. Bidragen till kommunerna för ochgymnasieskolan är kostnadsrelaterade genom all följa organisationen av Prop.1980/81:20 4 klasser/basresurser,grupper och lärartjänster. Storleken på denna organisation regleras genomstatliga beslut. Besparingar i statsbudgeten av någon nämnvärd omfattning måstedärför beröra de statliga bidragen lill kommunerna. Vidsidan av de statliga utgifterna för skolan gör kommunerna insatser av ungefärsamma storleksordning. Dessa avser främst skolbyggnader, skolmåltider,skolskjutsar, undervisningsmateriel, elevvård, vaktmästare, fritidsledare m. m. Enbesparing inom ungdomsskolan kan i princip åstadkommas pä tvä sätt. Staten kanför del första minska kostnadstäckningen till kommunerna förskolorganisationen. Vid oförändrat kommunalt skatteuttag - vilket jagförutsätter - och vid oförändrad utbildningskapacitet, måste kommunen då minskaövriga utgifter för att täcka kostnaderna för den av staten regleradeundervisningsvolymen. För det andra kanbesparingar åstadkommas genom att de statliga bestämmelser som reglerarskolundervisningens organisation ändras. De statliga transfereringarna minskardå automatiskt. Enbesparing inom skolområdet av den storlek som del ekonomiska läget nu kräver, kanej undgå att få konsekvenser för skolan. Valet mellan besparingsalternativ börgöras så alt kostnadsminskningen om möjligt inte leder till en försämradutbildning. Besparingen måste därförgenomföras med en klar pedagogisk och social målsättning, varvid 1 första handgrundskolans resursbehov bör tillgodoses. Den bör också genomföras iöverensstämmelse med de mål som finns för skolan. Denna målsättning harriksdagen klart uttalat sin förnyade anslutning till vid behandlingen avförslag till ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45,rskr 1978/79:422). Den innebär eft starkt krav på elevernas egen aktivitet, påpraktisk verksamhet och träning av vardagsfärdigheter och på den lokala skolansansvar för sin egen utveckling. Betydelsen av ökad arbetslivsorienleringframhävs. Den innebär också en betoning av betydelse för att gealla elever goda grundläggande kunskaper och färdigheter och ett ökat stöd lillelever med svårigheter. Del fria studievalet har vidgats för alt underiätta förskolorna att ge alla elever en utbildning som de kan känna meningsfull ochstimulerande. Den behovsorienterade resursfördelningen framhävs ytteriigare. Betoningen av grundskolansbehov innebär alt den utökning av stödet till elever med svårigheter, som sketlredan under innevarande läsår, bör fullföljas som ett led i genomförandet avden nya läroplanen för (Lgr 80). Detsamma gäller övriga Insatsersom är nödvändiga för att den nya läroplanens organisation skall kunnagenomföras. Således sker en utökning av antalet basresurstimmar fr. o. /83 för att möjliggöra en ny organisation av musikundervisningenoch ett utökat tillval. Den tidsbegränsade resursen till rektorsområdena förgenomförande av läroplanen och insatserna för information är centrala för allreformen skall fä Prop.1980/81:20 5 genomslagoch bör likaså utgå enligt tidigare riksdagsbeslut. Däremot är det i nuvarandeekonomiska läge inte möjligt att ytterligare öka förstärkningsresursen utövervad som fordras för all kompensera den beslutade timplaneförändringen påmellanstadiet och införandet av hemkunskap på lågstadiet och teknik påhögstadiet. Läroplansreformeninnebär ett ökal krav på elevaktivitet och elevansvar. Det är en väsentliguppgift för att se till att eleverna inte får en passivserviceinställning utan lär sig inse att de bäde kan och mäste bidra genom egetarbete i den gemensamma miljön. Skola och utbildning har i alltförstor utsträckning präglats av passivt mottagande och alltför litet Inneburitkrav på produktiva insatser av eleverna. Den nya läroplanen för gergoda förutsättningar för att skapa en ändrad attityd till vad skolarbeteinnebär genom sin konstruktion med lemauppgifter, fria aktlvlleler och arbetslivsorienlering,undersökande, praktiska arbetsuppgifter och betoning av elevernas fostran tiUnoggrannhet och ansvar. Decentraliseringen i form av fri resursanvändningskapar de organisatoriska förutsättningarna för en förändring av skolan. Dennainriktning av skolans framlida utveckling måsle med kraft genomföras. Sammagrundinställning krav på produktiva insatser 1 den egna miljön - bör präglagymnasieskolan. Men pä gymnasieskolstadiel är det enligt min mening befogat attgå ytterligare ett steg. Eleverna har där nätt den åldern alt kravet påsjälvständigt arbete kan ställas högre även vad gäller själva studierna. Dengrundlinje som föreslogs av gymnasleulrednlngen 1963 och ledde fill beslut (prop. 1964:171, SäU 1964:1, rskr 1964:407) Innebar en studiegång som går frånlångläxa lill beting och specialarbete. Det är enligt min mening möjligt - ochäven pedagogiskt önskvärt - att gå längre i denna riktning. Lektionsantalet iårskurserna 1-3 pä tre- och fyraåriga linjer är 34, 32 och 30 i resp. årskurs.På tvååriga linjer varierar leklionsanlalet mellan 38 och 35. Antalet direkilärarledda lektioner bör kunna minskas utan att utbildningsmålet eftersatts. Istället bör man i gymnasieskolan liksom inom högskolan ställa högre krav påelevernas självständiga arbete under handledning från skolans lärare. Minaöverväganden har lett lill följande slutsatser. 2.1Minskning av de statliga transfereringarna Destatliga transfereringarna till kommunerna - såväl primärkommuner somlandstingskommuner - bör kunna minskas genom att av bidragen tilldriften av grundskolor och gymnasieskolor betalas ul. Detla Innebär enminskning av de statliga transfereringarna fr. o. m. /82 med ca296 milj. kr. i 1980/81 resp. 1981/beräknade lönelägen. En vissdel härav föreslås i del följande bli återförd till kommuner med speciellabehov. Därigenom åstadkoms en ökad behovsinrikl-ning av de knappa resurserna iframtiden. Prop.1980/81:20 6 Inom kommunerna ställer minskningen av statsbidragen kravpä besparingar. Dessa kan få formen av minskad service från de vuxnas sida iskolorna. I sin tur ställer delta krav pä eleverna att själva svara för en delav denna service och göra egna produktiva insatser. Det ankommer på varjekommun och skola att här göra sin egen bedömning. Jag vill dock något beröravilken riktning jag anser att förändringar i besparingssyfte bör ta. Förklarhetens skull vill jag betona att den åtgärd jag här föreslår inte gör detmöjligt för kommunerna all bedriva undervisningen i större klasser eller medfärre lärare. skall ha den omfattning som följer av beslulom antalet basresurser, av antalet timmar i förstärkningsresursen, avgymnasieskolans timplaner och av andra författningsbestämmelser. Jag vill i detta sammanhang redovisa att Delegationen föruppföljning av reformbesluten rörande (U 1979:11) i en skrivelsetill regeringen har berört skoldagens utformning och därvidanfört bl.a. följande. Lektioner har enligt timplanen en bestämd längd (. )även om de på schemat kan läggas ut i tidsmoduler på olika sätt. Summan avtiden för alla lektioner, raster och måltidsuppehåll leder därför till enbestämd längd på skoldagen. SIA-ulredningens förslag om samlad skoldag ställde ingetkrav på förlängning av tiden 1 skolan, däremot på omsorg och aktivlielsutbudunder . Skolstyrelsen skulle besluta om skoldagens totala längd. Defria aktiviteterna kom då att omfatta den tid under skoldagen som inle upptogsav lektioner. Såvida skolstyrelsen fastställde skoldagens längd till den lidsom behövdes för lekfioner och raster etc., kom tiden för fria aktiviteter altendast omfatta rasttid, lunchuppehåll och eventuella håltimmar. Detla var enligt utredningen en fullt tillålen form avsamlad skoldag. Avgörandet var decentraliserat till kcmmunen, som därvid bordeutgå från ett definierat behov av omsorg, stimulans etc, vid olika skolenheter.Regering och riksdag följde utredningens förslag (prop. 1975/76:39, UbU1975/76:30, rskr 1975/76:367). Denna grundkonstruktion kompletterades av att det redanInom dåvarande timplan fanns speciellt utrymme för fria aktiviteter pähögstadiet, nämligen de tidigare timmarna för fritt valt arbete. Pämellanstadiet skapas sådant utrymme genom Lgr 80. Lektionstiden på stadietminskas i den nya läroplanen för att ge utrymme för fria aktiviteter. På lågstadiet finns däremot Ingen speciell tid för friaaktiviteter utöver rasttid etc. Vill en skolstyrelse skapa ytterligare lid pålågstadiet måste den förlänga skoldagen. Men - och det är viktigt all observera inget tvingar skolstyrelsen all göra detla. Förlängning är inget krav frånslatsmakternas sida. Det är ett uttryck för lokal ambition att möta ett bestämtbehov.