prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Bl a kan nämnas arbetet inom en särskildarbetsgrupp för operativa, tekniska och vetenskapliga frågor. Bravoutblåsningen är exempelpå utsläppshändelse som föranlett konkret bekämpningssamarbete inom Bonnavtaletsram. Isammanhanget bör även nämnas överenskommelsen 19 71 med , ochNorge om samarbete i fråga om åtgärder mot oljeförorening av havet (SÖ 1971:23), det s k kan sägas utgöra en påbyggnad på . Bl a föreskrivs att staterna skallupprätta beredskap för bekämpning av betydande oljeförekomsterpå havet. Vidare föreskrivs ett mer omfattande informationsutbyte än iBonnavtalet. ram hålls regelbundet sammankomster av olika slag ochpraktiska övningar. Dessutom förekommer nästandagligen samarbete genom löpande kontakter av olika slag. Konkret bekämpningssamarbeteinom avtalets ram har förekommit vid flera till- Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 319 Samarbetet sker genom direkta kontakter mellanansvariga organ i de olika länderna. Vidare bör nämnas att samarbete förekommer mellan och för att upprättaen gemensam oljeskyddsplan för derasoljeutvinning i . Arbetet kompliceras av attinriktningarna pä bekämpningsmetod är olika hos de båda länderna. 5 Beredskapssamarbete mellan oljebolagen i Oljebolagen i Nordsjönsamarbetar över sockelgränserna i oljebekämpningsfrågor genom ett särskiltorgan, North Sea Operators Clean Seas Comm.ittee. Denna organisation har enberedskapsplan för oljebekämpning, beslutad . Planen upptar bl a former för bekämpningssamverkanvid större oljeutsläpp. Vidare finns i planen förteckningar av olika slag, bl a över bekämpningsutrustningoch bekämpningsmedel samt adressuppgifter. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 320 ]J UTBLÅSNINGENFRÅN IXTOC 1 I Mexikoärpå väg att bli ett av världens stora .oljeproducerandeländer. Landet utvecklar fyra olika områden föroljeproduktion. Ett av dessa är . planerar man att avslutainstallationen av 10 stationära borrplattformar och 6 produktionsplattformar.Verksamheten styrs av ett statligt oljebolag, PEI4EX (). , Staden ligger pä en ö och har 75 000 invånare. I , som är enviktig fiskeort, har vuxit fram flera försörjningsbaser som betjänar oljefälten iCampechebukten. Hamnen i staden har ett kajdjup på endast och saknarfasta lastkranar. Den3 skedde den okontrollerade utblåsningenav olja från brunnen Ixtoc 1. Brunnen ligger ca 80 kmnordnordväst om , se fig 10. Detta var det första hål somborrades i området. Man använde en halvt nedsänkbar borrplattform, som harBOP placerad på havsbottnen. Vattendjupet på platsen är ca 50meter. Följande händelser föregick själva utblåsningen. Brunnenhade borrats , till toppen av det oljeförandelagret. Fodringsrör hade satts in hela vägen ochcementerats fast. Hålet borrades vidare då cirkulationenav borrslammet upphörde. Detta innebar att borrslammet hade trängt in idet oljeförande lagret. Operatören försökte underde närmaste två dygnen återfå cirkulationen i brunnen. Då hansenare inte kunde se att borrslamnivån förändrades fattades Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 321 Fig10 Platsen för Ixtoc 1 beslutom att dra upp hela borrsträngen och byta ut borrkronan. Borrsträngendrogs upp till viktrören, som sitter närmast borrkronan, nådde plattformsdäcket.Brunnen började då att blåsa och en av ventilerna i BOP stängdeskring borrsträngen. Emellertid strömmade nu gas och olja igenomviktrören och upp på däcket. Av trycket underifrånpressades ocksä viktrören ur hålet och ut pä däcket. aktiverades skärventilernai BOP. Eftersom dessa inte är dimensionerade för att skära avtunga viktrör misslyckades detta. Då antändes denutströmmande oljan och gasen och all personal lämnadeplattformen. föll borrplattformen samman pga branden. Mängder avutrustning och delar från plattformen föll i vattnet. Resten avplattformen förblev flytande och drogs iväg från området dagenefter, dvs . Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Konunundepartementet Den utläckande oljan och förhållandena kring ut- b låsningsområdet Gasoch olja strömmade ut från toppen av den oskadade BOP ovanför botten.Oljan uppges vara en lätt råolja med en densitet på ca 0,86och med låg svavelhalt, . Uppgifterna om den utströmmande mängdengitk isär, men flera bedömare ansåg den vara mellan 3 000 och olja per dygnoch en okänd mängd gas. Gasen kom upp till ytan och brann med enklar gul flamma och liten rökutveckling. Flamman hade en diameter på ca 50meter och var . Oljan kom upp i ett cirkelformat område på 300-400meter i diameter och drev med strömmen och vinden så att oljan påvattenytan fick formen av en komet. Se fig 11. Emulsionen avvatten i olja som drev på ytan inne--höll vatten och olja. Nästan allalätta fraktioner av oljan hade förbränts eller förångats. av den utläckandeoljan försvann på detta sätt. Oljeskiktets tjocklek pä vattnetomedelbart utanför närområdet uppskattades . flame 7in high oi) slick oil& gas plume Fig11 Schematisk skiss av blow-outen på Ixtoc 1 Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 323 strömhastigheteni varierar mellan 1/2 och . Vattentemperaturen är mellan25 och och lufttemperaturen mellan 30 och underdagen. Vindstyrkan är vanligtvis någon eller några m/s. 11.4 Åtgärder för att fä brunnenunder kontroll PEMEXgav högsta prioritet åt ansträngningarna att få brunnen under kontroll. Demöjligheter som stod till buds var att antingen plugga eller stänga brunneneller att borra undsättningshål. En borrplattform förhaladestill en position ca en km norr om utblåsningsstället för att påbörja borrningen av ett undsättningshål. Ettandra undsättningshål från en annan borrplattform påbörjades imitten av juli. Manlät branden från den utströmmande gasen fortsätta för attinte riskera explosioner. Observationerfrån dykare visade att BOP-ventilerna verkade oskadda. Därför hoppadesman kunna stoppa utblåsningen genom att stänga någon av deåterståendeventilerna. Under gjordes försök att stängadessa. Enligt uppgift från OSIR (Oil Spill Intelligence Report) lyckades manstänga någon av ventilerna i BOP och stoppa oljeutflödet underen . Fodringsröret strax under BOP höll dock inte för det högatrycket och utblåsningen började på nytt. Ett andra försök gjordesflera dagar senare men även detta misslyckades. hadeutflödet av olja och gas minskat till mellan 1 600 och per dygntroligen tack vare stålkulor som man pumpat ner i brunnen genom BOP. PEMEXmeddelade att man hade beslutat att försöka stoppautblåsningen genom att placera en uppsamlingsklocka ovanför utströmningshålet. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Klockanären kon med öppningen neråt. Den är och , byggdav stål och väger på land och i vattnet. För attdetta arbete skull-e kunna genomföras krävdes ytterligare två plattformar. Islutet av september meddelade PEMEX att man misslyckats med att träffa utblåsningshålet meddet ena undsättningshålet. Beräkningarna visade fel med närmare 70meter. Imitten av oktober hade uppsamlingsklockan satts på plats. En kraftig stålbom höllklockan ca 3 ra ovanför BOP-ventilerna. Ett rör med 75cm i diameter skulle leda olje- och gasflödet från klockan till en plattform där gasenskulle avskiljas. Olja och vatten skulle pumpas till en andra plattform förseparation. Oljan skulle därefter pumpas vidare till en tredje plattform och därifrån tillett väntande tankfartyg. Se fig 12. Fig12 Den översta skissen visar två avplattformarna för arbetet med att placera en uppsamlingsklocka över utblåsningshålet. Dennedre skissen visar konstruktionen kring klockan mer i detalj. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 325 Islutet av oktober meddelade PEMEX att man med det andra undsättningshåletlokaliserat utblåsningshålet. 1början av november kom man igång med att samla upp olja genom uppsamlingsklockan.Separationen av olja och vatten fungerade men man kunde inte pumpa över oljantill väntande tankfartyg därför att förbindelse saknades mellan den andra och tredjeplattformen. brände man i stället upp oljan direkt på plats,ca . Utblåsningen är ännu(79) inte stoppad. 11.5 Oljansspridning och drift Allolja som observerades på och i vattnet runt ut-blåsningsplatsenvar emulgerad. De karaktäristiska vindstråken av olja uppstod mycketsnart. Emulsionen som bildades vid utblåsningen var inte stabil utan förändradesig snabbt då de lättare komponenterna av oljan förångadesoch mer vatten emulgerades in. Mellantvå och från Ixtoc 1 i vindriktningen hade de storaoljeflaken delat upp sig i mindre flak som var långa och30-50 meter breda. Från kanten av stråken bildades mindre stråk avemulsionsklumpar. Underde första efter utblåsningen gjorde . frånlandsvindar och strömmar attinga landpåslag av olja uppkom. Oljespilletuppges ha sträckt sig i nordvästligriktning . (Jämför även fig 10, sid 48.) Imitten av augusti konstaterades att stora mängder olja i form av klumparhade orsakat landpåslag över en sträcka längs . Från denna kust till Ixtoc 1 är det ca1 . Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 326 Endastett fåtal och mindre omfattande landpåslag längs har rapporterats. 11.6 Insatserför att bekämpa oljan Två metoderhar kommit till användning för att bekämpa oljan, nämligen mekanisk upptagning och dis- pergering.I början av oktober angavs att frän Ixtoc 1 dittills läckt ut ca 400 000 m'. Den utblåsta oljan har fördelat sig på följande sätt. Ca 50procent har brunnit upp Ca 17procent har dispergerat i vattnet Ca 27procent utgjorde oljeflaket på ytan Ca 6 procenthar tagits upp mekaniskt Underde fyra första månaderna skulle säledes ca 24 000 m ren oljaha tagits upp från vattenytan. Detta utgör av den olja som bedöms ha hamnat på vattenytan. Underoljebekämpningens första skede, dvs , togs trots en imponerande samling oljebekämpningsutrustningendast en mycket ringa del upp. Den upptagna mängden motsvarar knappt 1 000m ren olja. Det finns två förklaringar till detta. Den första är attansträngningarna på att få utblåsningen under kontroll stod i första rummet.Den andra är att .dåliga anvisningar oskickligt hanterande av bekämpningsutrustningenhindrade effektiv upptagning. Dispergeringsmedelhar använts i första hand mot oljefläckar som hotat kustlinjer.Från utblåsningens början till september användesenligt PEMEX ca dispergeringsmedel. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 327 Engrupp observatörer, utsedd av den kanadensiska staten har uttalatföljande om miljökonsekvenserna. Detnormalt mycket klara och turkosfärgade vattnet i är näringsrikt.Området försörjer en mycket stor mängd fiskarter, ostron, räkor ochtumlare. är den största räkhamnen i världen och tar in räkor för ett värde av ca 500 milj Skr. Lagunområdet söder omCarmen anses vara av de mest biologiskt produktiva områdena i världen. Rådandevind- och strömförhållanden har gjort att olja i större utsträckninginte har nått kusten och därmed kraftigt minskat riskenför miljöskador. Riskenför akut förgiftning i vattenvolymen är tro ligen mycket liten därför att alla aromatiska kol väten med låga kokpunkter har försvunnitgenom för bränning eller avdunstning. Detäromöjligt att förutsäga om detta oljespill som är ett avvärldens största kommer att leda till omfattande miljöförstörelse ochhöga bekämpnings-och saneringskostnader, eller om oljankommer att skingra sig naturligt och bli ofarlig i det varma och vidsträcktavattnet i . 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 328 LITTERATURFÖRTECKNING A Uppställning efter författare 1 AudunsonT et al Bravoutblåsingen: ogberegninger tilknyttet oljen på IKUrapport nr 90, oppdrag nr 71 2 AudunsonT, Westeng A Driftog spredning av olje på vann 3 AudunsonT et al 01jes? (l längs norskekysten Innledende vurderinger av drift og spredning av oljesjzil fra Ekofisk, Stat fjord, Halten og Tromsflaket Institutt for kontinentalsokkelunder- sszSkelser Trondheim1978, 17 4p Blowoutpå undervattensproduktionssystem för olja och gas, dess orsaker och bekämpningsmöjligheter ChalmersTekniska Högskola, institutionen förskeppshydromekanik 19 78, 119p 1980/81:119 BUaga 3.1 Kommundepartementet 329 Blow-Out- Utblåsningsrater, varighet og sannsynlighet Konferens 5-6 januari 1978Beredskap mot oljesjzil fra installasjoner til havs tekniske hjégskoleTrondheim, 1978, 7p 6 CormackD et al Investigationof Factors Affecting the Fäte ofNorth Discharged at Sea Stevenage,1978, 17p 7 CormackD, Investigation of Factors Affecting the Fäte of Discharged at Sea Part 2: The Ekofisk Blow-Out April/1977 Stevenage,1978, 9p Beregningav sikkerhetsoner ved ukontrol- lerteutslipp (Initialfasen) ,1978, 17p Muligekilder til oljesiiSl R0rledninger Offshore loading Konferens 5-6 januari 1978Beredskap mot oljesjzil fra installasjoner til havs tekniske högskole ,1978, 4p Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 330 Rjzirledninger - Offshore loading Konferens 5-6 januari1978 Beredskap mot oljes01 fra installasjoner til havs tekniske högskole , 1978, 36p 11 Gäseidnes K Oljesjzil Ixtoc-1 Selskapet for industriell og teknisk forskning ved Norgestekniske högskole Rapport nr STF28 A79017Trondheim, 1979, 66p Nedbrytning og fysikalisk/kjemiske endringer av olje på vann Beredskap mot oljesjzil fra installasjoner tilhavs tekniske högskole , 1978, 18p 13 et al Ixtoc 1 Oil Blowout Newsletter Volume 4(4), - August1979 , 12p 14 Tuntland 0 B Oljeforurensninger og oljevern Stiftelsen , 1975, 225p 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 331 B Uppställningefter organisation o d in Bergen, 1978, 40p 16 BP oljeaktiebolag. , 1969, 76p 17 Department ofEnergy Development of the Oil and of the 1977London, 1977, 49p 18 Department ofEnergy Development of the Oil and of the 1978London, 1978, 62p 19 Department ofEnergy Development of the Oil and of the 1979London, 1979, 62p 20 Department ofthe Pollution of the Sea Pollution Paper No 8 , 19 78, 174p Accidents at Pollution Revies ofContingency .Measures , 1978, 40p - the Fight at Sea Against PollutionLondon, 1978, 41p 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 332 Improved Arrangements to Combat Pollution at Sea ,1979, 66p 24 Environmental Impact Control Direc- torate Probabilities of Blowouts in Canadian Arctic WatersEconomic and Report EPS 3-EC-78-12 , 19 78, 149p 25 Inter-Governmental Consul tative Organization (IMCO) Offshore Safety Emergency Techniques and Environmental Protection - 8th session,agenda item 16 1977, 45p 26 International Oil-Pollution Prevention Exhibition and Conference (lOPPEC). , 1978, 409p Framställning den16 , nr 618, till finansudvalget, 4p (relse vedr0rende beredskabet til bekaempelse afolieforurening af havet J nr M 7810-2 1976, 151p for offentlig aksjonsledelse ved ulykker somfrer til eller som volder fare for omfattende oljeforurensning eller materiellskade Fastställda gen kgl res ,5p 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 333 Omtilleggsbevilgninger pä statsbudsjettet for 1976 til styrking avoljevernberedskapen St prp nr 182 (1975-76), 24p 31 Miljsrfverndepartementet Tilleggsbevilgninger på statsbud sjettet for 1978 til forsknings- Stprp nr 169 (1977-78), 40p Innstillingfra kommunal- og milj? (-vernkomitéen om tilleggsbevilgninger pästatsbudsjettet for 1978 til forsknings- og utviklingsprogram om bekjempelseav oljeforurensninger Innst S nr 356 (1977-78), 5p 33 Medlemsförslag om gemensam nordisk beredskap mot oljekatastrofer 26esessionen 1978 Förtryck A 511/s , 1978, 48p 34 NorgesOffentlige Utredninger Ukontrollert utblåsing på Bravo 22. NOU1977:47 , 1977, 144p 35 NorgesOffentlige Utredninger Bravoutblåsningen Aksjonsledelsens rapport NOU1977:57 , 1978, 61p Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 334 36 Offentlige Utredninger Risiko for utblåsing på norsk kontinentalsokkel NOU 1979:8 , 1979, 123p Oils Spill Clean Up Contingency Plan for North Sea andAdjacent Waters 1979, 32p 38 Olje- ogenergidepartementet Norsk Kontinentalsokkel Faktahefte pr ,1978, 19p 39 Olje- ogenergidepartementet Kontinentalsokkelen Faktahefte pr 15 januar 1979 ,1979, 29p 40 Olje- ogenergidepartementet Faktahefte pr , 1979, 37p 41 Olje- ogenergidepartementet Faktahefte pr , 1979, 22p 4 2 Olje- og Faktahefte pr 15oktober 1979 , 1979, 23p Den ukontrollerte utblåsningpå Ekofiskfeltet (Bravo-plattformen)St meld nr 65 (1977-78), 132p 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 335 4 4 Olje- og Stmeld nr 57 (1978-79), 171p 45 et alEkofisk Energi fra Nordsjizien , 20p 46 Statens forurensningstilsynRapport om oljeutblåsningen i Mexico-Gulfen (i tiden fram til 15.9.79) Norskassistanse til Pemex' olje-oppsamlingsaksjon ved Ixtoc-1, 6 juni-30 1979Rapport fra Statoil 1979, 50p 49 Utviklingsfondet 01jevernberedskap Foreljziplig innstilling omforskningsprogram for oljevern-beredskap Prosjektkomiteenfor utvikling av oljevernutstyr Forskningsutvalget , 1977, 106p Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 336 50 meddelande 1977:6, 20p Noroil Publishing House Ltd 1977:5, 9 1978:1, 5 52 Norsk Hydros Fakta om olje Organ for Polyteknisk föreningsOljegruppe 1978:7/8, 9/10 1979:1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9/10 5 4 Northern Offshore 1978:9, 128p 55 Oil SpillIntelligence Report 1979:45, Vol II, 4p Säkerhet mot oljeutsläpp under borrning 1973, 8p 5 7 Statoils småskriftserieNordsjSoljen 1978:1, 20p 58 SvenskaShell nr 1-58, 1970 79 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 337 Bilaga till bilaga 2 RAPPORT Dnr 1073/41 Hydrologiska Byrån Förste statshydrolog BERÄKNING AV DRIFT OCH SPRIDNING AVOLJA Meteorologiska ochHydrologiska Institut, Oceanografiska Avdelningen, Fack, 601 01 22 1980/81. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 338 4 Resultat av drift- ochspridningsberäkningar 5 Resultat från IKUsmodellstudier av oljedrift och oljespridning 6 Resultat frän NMIsmodellstudier av oljedrift och oljespridning 7 Beräkningarav oljedrift med NMIs modell vid en för ogynnsam period Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet SVERIGESMETEOROLOGISKA OCH HYDROLOGISKA INSTITUT Hydrologiska Byrån Fack,601 01 HBO, Förste statshydrolog Beräkning avdrift och spridning av olja från anläggningar i 1977årsoljeskyddskommitté har givit i uppdrag att beräkna ivilken omfattning en okontrollerad utblåsning av olja i kan förorsaka föroreningav svensk kust. framlagda direktiven ingick bl a följande: Beräkningenskall sammanställas till en redogörelse för vad somkan förväntas under såväl normala som särskilt ogynnsamma menrealistiska meteorologiska och hydrologiska förhållanden.Redogörelsen skall innehålla uppgifter om det tidsmässiga föroreningsförloppet,vilka kuststräckor som berörs och totala mängden olja, som beräknas nå kusten.Uppgifter om oljans spridning och drift till sjöss skall åskådliggöras genommarkeringar på sjökort eller liknande kartmaterial. Beräkningenskall grundas på att utblåsningen sker påEkofiskfältet och att inga bekämpningsåtgärdervidtas. 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 340 Iberäkningarna skall beaktas följande faktorer: avdunstning, horisontellspridning, dispergering, nedbrytning och sjunkning samt inverkan av vågor,tidvatten, medelström och vatten- och lufttemperatur. Jutska strömmenseventuella inverkan ägnas särskilt intresse. Vissaavsteg från de ursprungliga direktiven har visat sig lämpligaoch nödvändiga att göra under arbetets gång. Kontakt har då tagitsoch diskussion förts med kommittén genom dess sekreterareMats . Innanuppdraget gavs hade olika förslag till arbetets uppläggningdiskuterats mellan och kommittén. Det förslag som slutligen valdes av kommittén innebaren relativt begränsad insats från SMHIs sida. Detta ledde till att fickutnyttja i andra länder befintligt, tidigare framtaget material. Någon meraomfattande vidareutveckling och tillämpning på svenska förhållanden av tillgängliga olje-driftsprognoserrymdes t ex inte inom den fastslagna budgetramen. SMHIhade tidigare haft kontakt med norska institutioner som ägnat sig åt problemrörande oljeutsläpp till havs. I har man av förklarligaskäl kommit betydligt längre på detta område än i ; norrmännen utvinner själva oljafrån norska kontinentalsockeln och oljeborrplatserna ligger relativt nära den norskakusten. Arbetebeträffande oljans spridning och drift på vattnet har främstbedrivits vid Institutt for kontinentalsokkelundersizJkelser (IKU), Trondheimoch Det norske meteorologiske institutt (NMI), . har kunnat utnyttja såväl IKUssom NMIs erfaren- Prop.1980/81:119 BUaga 3.1 Kommundepartementet 341 Vid båda instituten har man utvecklat matematiskamodeller för att beräkna och prognosera oljedrift på vattnet.I samband med 77, när en okontrollerad utblåsning ägde rumfrån en oljeborrplattform i Ekofiskfältet i , fick man möjlighet att testa och vidareutveckla sinam.odeller. En stor del av denna rapport bygger på de resultat ocherfarenheter som redovisas i de norska rapporterna samt på personligakontakter med personer från ovan nämnda institut. Den matematiska modell som NMI använt vidsina oljedrifts-studier har fått ta del av och använda. Inästa kapitel behandlas hur oljan avdunstar och bryts ner och hur desskemiska och fysikaliska egenskaper förändras när den kommer ut från oljeborrhålet ochsprids ut över vattnet. I de därpå följandekapitlen tas upp riskerna för att svenska skall drabbas avett okontrollerat oljeutsläpp vid Ekofiskområdet grundat på denorska institutens beräkningar. Någon detaljuppdelning av den svenska kusten harinte gjorts. Osäkerheterna i beräkningarna är så passstora att detta inte kan anses meningsfullt. Problemen kring oljans drift ochspridning i ett geografiskt sett mera begränsat område som svenska bör i så fall ägnas enspeciellt studie. NMI har en matematisk modell som de använder för studierav oljedrift i kustzoner. Mera om detta tas upp i slutkapitlet. En särskildberäkning görs med NMIs modell för en period med ogynnsamma väderförhållandenur oljeförorenings-synpunkt för svenska kusten. Denyttre miljö som oljan kommer i när den lämnarborrhålet påverkar den på flera sätt. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 342 Detsom först sker är att de lättflyktiga komponenter som oljan består avavdunstar. försvinner en stor del av oljan på detta sätt.Laboratorieexperiment med Ekofiskolja har visat att efter 1, 5 och försvinner30, 50 respektive av oljan. Detta gäller vid en temperatur på 15 - 20°C.Motsvarande försök gjordes vid 3 - och gav procenttalen 20,32 respektive 40. Vid fältobservationer i samband med Bravoutblåsningenerhölls ungefär samma värden för avdunstningens omfattning och förlopp. Omman tar med den avdunstning som skedde direkt vid utblåsningen,beräknat till , blir den totala avdunstningen större. IKUuppger 50 och avdunstning respektive . Avdunstningensomfattning är självklart beroende på oljesort och oljanstemperatur vid utblåsningen. Den höga temperatur oljan hade vid (75 C)bidrog såledestill den höga avdunstningen. Kraftig vind och därmed hög sjö är andrafaktorer som påverkar oljans avdunstning. Genom att besprutaoljan direkt med vatten eller kemiska medel orsakar man ocksä en förändring avavdunstningen . Vattnetsvågrörelser åstadkommer att oljan blandas frånvattenytan ner till underliggande vattenmassor. Den hastighet varmed detta skerärindirekt beroende av vindförhållandena. Ju kraftigare vind dessto högre vågor ochkraftigare omblandning och därmed snabbare nerblandning av oljan. NMIhar använt de samband som redovisas i figur 1 vid sina beräkningar.Sambanden visar hur sjötillståndet påverkar nerblandningen av oljan till underliggandevattenmassor. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet ®sjötillstånd 0-2 signifikant våöjd 0-0.5 m (2) sjötillstånd 4 signifikant våghöjd 1.25-2.5 m 8 10 12 Ii 16 16 20 22 2i 26 28 Figur1 Kvarvarande olja på vattnet, som funktion av tiden för givnasjötillstånd. Enbidragande orsak till den godartade utveckling fickbeträffande nersmutsning av kustområden räknar man med att den kraftiga nedblandningen av oljan i vattnet utgjorde. Oljans viskositet och densitet förändras också efter hand som oljan befinner sig i vattnet. Avdunstningen som sätter in direkt leder till att oljans viskositet ökar kraftigt. När oljan börjar ta upp vatten sker en drastisk ökning av Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 344 viskositeten.Försök med Ekofiskolja visade en 10-dubbling av viskositeten jämfört medden rena oljan.