prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Nägon allsidig vägning av olika reglers för- och nackdelar, av detslag som normall görs i slalens offentliga utredningar, varken kan eller skallske i nu förevarande översynsarbete. När det gäller exempelvis ABL kankonstateras all ett omfattande utrednings- och reformarbete har skett , Detta hindrar självfallet inte atl etl antal regler avelt eller annat skäl kan behöva ändras. Men det är onekligen svårt atl väga denu aktuella förslagen mot de bedömningar som gjordes i samband med den nyaaktiebolagslagens tillkomst. Vadhärefter gäller det akluella förslagel kan jag för min del inte finna att allaarbetsgruppens förslag är välmotiverade. I nägon mån sammanhänger' minståndpunkt med vad som sagts ovan om de begränsade möjlighelerna förarbetsgruppen alt ta andra berättigade hänsyn än till önskemålet atl minska denekonomiska brottsligheten. Minkritik mol arbetsgruppens förslag kan sammanfattas i fyra punkter. 1) I promemorian görs vissa uttalanden rörande viktenav all tidigare förslag som framlagts av arbetsgruppen genomförs. Föregen del har jag funnit åtskilliga av de sålunda tidigare framlagda förslagenolämpliga i flera avseenden. Vad som sägs i den nu förevarande promemorian idetta hänseende kan jag alltså inte ställa mig bakom. 2) Arbetsgruppen har försökt beskriva med olikaexempel hur bestämmelserna om likvidation kan missbrukas. I flera av de fallsom nämns skulle 1980/81:146 88 emellertidmöjligheterna till missbruk starkt minskas om aktiebolags byte av säte lättarekunde följas. Arbetsgruppen påpekar - med rätta -alt ett väsentligleffektiviserat bolagsregister kunde vara till slor nylta i detta hänseende. Närdet gäller statens borgenärsintressen gentemot enskilda företag skirlle ocksåen anmälan till skattemyndigheterna innan byte av säte kan ske vara ägnat attförhindra att förelag "försvinner", går i likvidation och"upphittas" först efter atl bolaget upplösts. De exempel somarbetsgruppen anför torde säledes inte utan vidare motivera så långtgåendeändringar i regelsystemet som föreslås. Enklare lösningar, av den typ somhär skisserats, borde i första hand komma ifråga. 3) Arbetsgruppenföreslär alt institutet "fattiglikvidation" skall slopas. Förslaget synes välmotiverat. Samtidigthar emellertid arbetsgruppen föreslagit atl även reglerna för"vanliga"likvidationsförfaranden i vissa hänseenden skall parallellställasmed reglerna om konkurs. Säledes skall likvidator alltid utses av rätlen och hade kvalifikationer som gäller för konkursförvaltare. 1 likhet med en reservanti arbetsgruppen anser jag all några bärande motiv för en sådan nyordning intehar presenterats. Den principiella skillnad som föreligger mellan likvidation äena sidan och konkurs å den andra har inte tillräckligt beaktats. Medankonkursen till sin natur är en företeelse där borgenärerna typiskt sett utövartvång mot företagel och för alt bevaka sina inlressen måste kunna styrahändelseutvecklingen är likvidationen ägarnas avvecklingsform som dessa iprincip har ett berättigat anspråk på att kunna styra, även om likvidation ivissa fall tvingas på företagel. 4) Idet avslutande kapitlet pekar arbetsgruppen på vissa andra åtgärder som den menar bör aktualiseras i syfte alt minska den ekonomiska brottsligheten. En sädan åtgärd skulle vara atl indexreglera minimikapi talgränsen för aktiebolag. Förslaget synes illa genomtänkt. En sådan regel skulle för nystartade företag som väljer atl starta med den stipule rade minimiinsatsen leda till orimliga avkastningskrav. Del räcker att peka på vinstutvecklingen i näringslivel , som inte ens kunnat hälla jämna steg med inflationen, för att se vilken orimlig utslag ning av företag en indcxreglerad minimikapilalgräns skulle kunna leda till. En sädan regeländring förutsätter atl man negligerar behovel av nyföretagande och en ökad sysselsättning i den produktiva sektorn, vilka strävanden torde tillhöra de mest angelägna i näringspolitiken . Prop.1980/81:146 89 Sammanställning av remissyttranden över BRÅ:s promemoria(BRÅ PM 1980:1) Likvidationsförfarandet enligt aktiebolagslagen Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av justitiekanslern,riksåklagaren, , , ,, bokföringsnämnden, bankinspektionen, ,, kommerskollegium, patent- och registreringsverket, statensindustriverk, i , konkurslagskommittén(Ju 1971:06), utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. iskalteprocessen, företagsobeståndskommittén (Fi 1976:03). FöreningenAuktoriserade revisorer , (),i (LO), (),. (), ,, . , ackordscentral, ,bokförings- och revisionsbyråers förbund. , , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO)-Familje-företagen, ,, redovisningskonsulters förbund ochFöreningen . Riksåklagarenhar bifogat yttrande av länsåklagaren för speciella mäl har bifogat yttrande av handelskammare. , , ochSveriges köpmannaförbund har avlämnat ett gemensamt yttrande. haranslutit sig till yttrandet frän . har instämt i yttrandet från handelskammare. Justitiekanslern:Promemorian är ett resultat av den översyn av lagstiftningen mot organiseradoch ekonomisk brottslighet som pågår inom brottsförebyggande rådet. Denarbetsgrupp som har utarbetat promemorian har haft till uppgift alt komma medförslag som är ägnade att motverka alt aktiebolagsformen används som ett led isädan brottslighet. Från denna utgångspunkt finns enligt min mening ingenerinran mot förslagen. Särskilt villjag uttrycka tillfredsställelse med atlinstitutet fattiglikvidation föreslås slopat. 1 promemorian läggs ocksä framförslag lill vissa ändringar i de regler som berör "vanligalikvidationer". Belräffande dessa förslag villjag ifrågasätta om de integär längre än som får anses motiverat av syftet all motverka missbruk avlikvidationsinstilulet. Riksåklagaren:Del är allmänt bekant att en betydande brottslighet förekommer medelstutnyttjande av aktiebolagsformen. Det rör sig främst om gäldenärsbrott, sominte sällan utgör ett led i en mera omfattande ekonomisk brottslighet. Denbrottslighet som förekommer vid konkurser kan ses som ett betydande inslag iden ekonomiska brottsligheten. 1980/81:146 90 senarelid har arbelel på att bekämpa denna lyp av brottslighet intensifie rats. När det gäller konkursförfarandel har möjligheterna att uppdaga och beivra förekommande brottslighet väsentligl förbättrats i och med konkursreform som bland annat innebär alt institutet fatligkonkurs avskaf fats. Uppenbarligen föreligger risk för att de nuvarande bestärnmelserna om likvidafion i fortsättningen kan komma att utnyttjas för alt dölja ekono misk kriminalitet och för att undgå de nya reglerna om näringsförbud i samband med konkurs. Jag delar därför uppfattningen att likvidationsför farandel bör reformeras ulan dröjsmål. Detta bör ske så att frägan huruvi da ekonomisk brottslighet förekommit i bolagets verksamhet före likvida tionen kan bli utredd i alla likvidationer. De framlagda förslagen tillgodoser i allt väsentligt detta syfte. Sammanfattningsvistillstyrker jag således att arbetsgruppens nu framlagda förslag läggs tillgrund för lagstiftning. Länsåklagarenför speciella mål: Den aktuella promemorian innehåller knappast några nyaomvälvande synpunkter utan får betraktas som en logisk uppföljning avett av samma arbetsgrupp inom rådet tidigare framlagt förslag om skärpta bestämmelseri aktiebolagslagsliflningen (PM 1979; 5), vilket förslag liksom del nu avgivnafrämst syflar fill att försvåra att akfiebolagsformen missbrukas som instrumentför ekonomisk brollslighet. Delgäller sålunda en översyn av likvidalionsförfarandet enligl 13 kap.aktiebolagslagen. Arbetsgruppen understryker med all räll alt man måste beaktaalt en bolagslikvidation kan förekomma av helt legitima orsaker. Denna tanketorde ha dominerat vid fillkomsten av gällande bestämmelser. Som äklagare harjag heller inte kommit i kontakt med någol renodlat likvidationsfall däranledning till brottsmisstanke förelegat. Man måsle dock räkna med att man iframtiden har att vänta en ökad frekvens av obehörigt utnyttjande avlikvidationsmöjligheterna om inte lagstiftningen ändras. Uppgifterna under 8kap. i promemorian förefaller övertygande i detla hänseende. Elt utbyggt kontrollsystembör sålunda tillskapas, och för min del finner jag inte nägot att anmärka påden kontrollnivå och de speciella regler som föreslås i promemorian. Stockholmstingsrätt: Åven om del gått alt påvisa fall där likvidationsinstitulet använtsför att dölja brottsliga förehavanden saknas närmare utredning om hur passutbrett missbruket är. Tingsrätten har i sin verksamhel påträffat åtskilligafall där det kan misslänkas alt likvidationsinstitutet utnyttjats i dyliktsyfte. Sålunda har det förekommit all personer kända för att ha gjort sigskyldiga till ekonomisk brottslighet i en eller annan egenskap varit verksammai bolag som senare trätt i likvidation. När likvida-tionsfrägan prövats avrätlen har det visat sig att ev. kvarvarande styrelsemedlemmar ellersuppleanter aldrig tagit aktiv del i bolagets verksamhel samt attaktiekapitalet sedan läng tid varit förbrukat. Av förordnade likvidatorer hardet senare i vissa fall kunnal inhämtas, att upplysningar om bolaget över huvudtaget ej kunnat erhållas. Pä del hela taget bekräftar de iakttagelsertingsrätten kunnal göra riktigheten av de uppgifter arbetsgruppen inhämtat ochde antaganden gruppen gjort i förevarande hänseende. Det föreligger säkeriigensom arbetsgruppen uttalat fara för att de skärpta kontrollmöjligheternabeträffande mindre konkurser kommer alt leda till all likvidafionsförfarandet iökad utsträckning kommer alt utnyttjas för all försvåra konlroll avbolagsförvaltningen och dölja ekonomisk brottslighet. Ändrade regler och andraåtgärder som kan motverka en sädan utveckling 1980/81:146 91 Emellertid bör beaktas alt bolag med ett aktiekapitalunderstigande kommer att försvinna med utgången av . Detfinns anledning antaga att det ifrågavarande missbruket huvudsakligenförekommit i sådana mindre bolag. Enligt tingsrättens mening bör med hänsynhärtill kontrollåtgärderna tills vidare i avbidan på den fortsalla utvecklingenicke ges en alltför omfattande och kostsam utformning. : Denbrottslighet som beräknats förekomma vid fattigkonkurser är betydande.Undersökningar beträffande förelagskonkurser lyder pä alt gäldenärsbrottförekommer i av fatligkonkurserna och härav skulle avse inteanmäld brottslighet (jfr prop. 78/79:105 s. 211). Brister i lagstiftning somutnyttjas i brottsligt syfte kräver omedelbara ätgärder. Ett genomförande avBRÅ:s förslag innebär en skärpt kontroll men kommer också att medföra ökadekostnader. 1 samband med lagändringarna på konkursrättens område har statenåtagit sig etl kostnadsansvar. Det kan ifrågasättas om föreslagna ändringar ilikvidationsbestämmelserna ej påverkar förutsättningarna för detta åtagande(jfr prop. 78/79: 105 s. 252 f). Rikspolisstyrelsen:Rikspolisstyrelsen delar arbetsgruppens uppfattning att konkursreformkan komma att leda till ökade risker för att bestämmelserna i aktiebolagslagenom likvidation utnyttjas för att begå ekonomiska brott. Det är därförväsentligl att möjligheterna atl använda likvidationsinstitutet i kriminellasammanhang minimeras. Slyrelsenfär därför i allt väsentligl tillstyrka framlagda förslag. Bankinspektionen: Som eltled i uppdraget att se över lagstiftning mot organiserad brottslighet har enarbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet (BRÅ) föreslagit vissa ändringar iaktiebolagslagsliflningen. Ändringarna syftar till att omöjliggöra ellerförsvära alt likvidalionsinstitutet används för kriminella ändamål. Bankinspektionenanser att det framlagda förslagel i stora delar är väl motiverat och kan ihuvudsak ansluta sig till detsamma. I nägra avseenden vill inspektionen dockanföra avvikande synpunkter. : Ulöverden föreslagna åtgärden att avskaffa fattiglikvidationer, vilken tillstyrks avRRV, har arbetsgruppen valt atl bygga upp en konlrollapparat i aktiebolagslagensom i huvudsak går ul på alt där ta in bestämmelser som motsvarar konkurslagensviktigaste konlrollbe-stämmelser. RRV anser atlarbetsgruppen inle tillräckligt visat nödvändigheten i detla. Flertaletlikvidationer fär antas vara seriösa. Med de föreslagna ändringarna kommer deatt drabbas av ett bäde krångligt och kostsamt förfarande. RRV anser atl delfinns skäl att i stället slödja reservanternas förslag som syftar lill att ifall dä fordringsägarna inle får full betalning likvidationen avbryts ochbolaget försätts i konkurs. En annan tänkbar åtgärdsom arbetsgruppen inle prövat men som RRV anser viktig i sammanhanget är allförbättra kungörelseförfarandel. Exempelvis skulle man kunna tänka sig att förbolag som bytt säte likvidation kungörs och kallelse påokända borgenärer görs även på den gamla sälesorlen. Vidare skulle man kunnalänka sig all ålägga kronofogdemyndigheterna viss bevakningsskyldighet ilikvidationer. Förutsättningar härför skulle kunna skapas genom atl domstolentillställer kronofogdemyndigheterna kopia av varje ansökan om likvidation sominkommit lill rätten. 1980/81:146 92 (majmiieten): anslutersig i allt vä senlligt till arbetsgruppens förslag och rekommendationer. Om föreslagen ändrad lagstiftning kommer lill ståndbelräffande aktiebolagslagen bör evenluella följdändringar göras i fråga ommolsvarande lagar för handelsbolag, bankaktiebolag och ekonomiska föreningar. RSV vill påpeka atl verkel i sill yttrande överbelänkandet med förslag till näringsförbud (SOU 1979: 13) uttalat atl ävenlikvidation borde kunna jämställas med konkurs i detta sammanhang. RSV villånyo understryka atl det är vikligl atl det som förekommit vid en likvidation ivissa fall kan jämställas med konkurs och aktualisera fråga om näringsförbud. De av arbetsgruppen framlagda förslagen är resultat av enbegränsad översyn av regelsystemet med utgångspunkt från brottsbekämpande synpunkter.1 likhet med reservanten (ledamoten , styrgruppen) delar RSV denuppfattningen att även andra regler bör göras till föremål för en samladöversyn - t.ex. likvidaiionsreglernas förhällande lill den konkurs-ochackordsrättsliga regleringen. RSV anser emellertid i motsats lill reservanten all de ipromemorian föreslagna lagstiflningsändringarna med hänsyn till den praktiskaerfarenheten nödvändigtvis bör komma lill ständ . (en minoritet av en ledamot): Belräffandefrågan om näringsförbud bör uppmärksammas att likvidation ej kan jämställas medkonkurs. Om borgenärerna inte tillgodoses kommer konkurs alt begäras, varförfrågan om näringsförbud i samband med likvidation saknar inlresse. Jagmotsätter mig sålunda vad som anförs av majoriteten i fråga om näringsförbud. : Kollegiet finner det angeläget attmöjligheterna till missbruk av likvidalionsinstitutet begränsas och är därförpositivt till flera av de i promemorian framförda förslagen. Det är docksamtidigt angeläget alt ålgärder i detta syfte ej utformas sä alt seriösaföretag drabbas av alltför stora olägenheter. Vissa av de i promemorianföreslagna åtgärderna torde kunna få sådana konsekvenser. handelskammare: Handelskammaren vill till en börjanframhålla alt det översynsarbele av aktiebolagslagen som skett inom BRÅpräglats av en viss ensidighet så lill vida all de gjorda övervägandena enbartstyrts av önskemålet att minska den ekonomiska brottsligheten. Andra betydelsefullaaspekter som bör göra sig gällande i samband med ifrågasatt förändring avförevarande regler har endast i begränsad ulslräckning beaktats.Översynsarbetet karaktäriseras inte av den breda analys som i allmänhetkännetecknar offentliga utredningar. Handelskammaren vill framhålla atl depromemorior som emanerar frän BRÅ:s översyn av aktiebolagslagen av detta skälinte kan tillmätas samma vikl som förslag frän sedvanliga ulredningar. Som utgångspunkt för de i promemorian framlagda förslagenkonstateras att aktiebolagsformen vunnit slor utbredning genom att aktieägarnainte är personligen ansvariga för bolagets skulder. Friheten frän personligtbetalningsansvar kan emellertid locka till missbruk, konstateras i promemorian.Det framhålls all aktiebolag i ökad ulslräckning utnyttjas som instrument förekonomisk brottslighet trots de regler om bl.a. skydd för det bundna kapitaletsom finns i aktiebolagslagen. Vad beträffar påståendet att frihet frän personligtbetalningsansvar skulle vara grunden för aktiebolagsformens popirlaritel villHandelskammaren framhålla alt detla för aktiebolagsformen så karaktäristiskaförhållande i mänga fall spelar en betydelsefull roll vid valet av förelagsform.Del finns Prop.1980/81:146 93 emellertidett flertal andra faktorer, såsom skatteaspekter, relationen mellan delägarna,företagets verksamhetsinriktning, verksamhetens varaktighet, önskemål frånutomstående intressenter m.m., som kan spela en avgörande roll när det gällerfrägan om vilken företagsform som skall väljas. Vad som sägs i promemorianhärvidlag synes alltså vara utslag av en väl ytlig analys. Allvarligare äremellertid att friheten från personligt ansvar, som skulle utgöra den stora lockelsenmed aktiebolagsformen, påstås göra aktiebolagsformen särskilt väl lämpad förekonomisk brottslighet. Aktiebolagslagen ulgör genom sina mängaformföreskrifter, redovisningsregler och regler om det i bolaget befintligakapitalet ett för borgenärer och andra utomstående intressenter väl så braskydd som de till buds stående allernaliven. Här mä endast erinras om det längtmindre formaliserade regelsystemet för handelsbolag och avsaknaden av reglerav detta slag vad gäller enskilda näringsidkare. Patent- ochregistreringsverket: Likvidation är - vid sidan av fusion -den ordinariemöjligheten för ägarna alt upplösa sill bolag, när önskemål härom finnes.Dessutom föreskriver aktiebolagslagen atl bolaget i vissa fall är skyldigt attträda i likvidation. Likvidationen benämns frivillig, när bolagsstämman fattatbeslul härom utan all skyldighet därtill föreligger. När skyldighet för bolagalt träda i likvidation föreligger enligt aktiebolagslagen ellerbolagsordningen, benämns delta tvångslikvidalion. Beslut om tvångslikvidalionankommer i princip på bolagsstämman. Om denna underlåter att besluta härom,skall beslut meddelas av tingsrätten. Devanligaste grunderna för tvångslikvidation är 1) atl aktiekapitalet till större delen gäll förlorat 2) alt bolag underlåtit att tillregistreringsmyndigheten sända in årsredovisning för de tvä senasleräkenskapsåren och 3) alt bolaget saknar till registret anmäld behörigstyrelse. I fall som avses under 1)fattar tingsrätten beslut efter i första hand anmälan av styrelsen. I de fall, som avses under 2) och 3), fallas beslut nästan undantagslöst av tingsrätten företrädesvis efter anmälan av regist reringsmyndigheten. Vid en diskussion omändring av reglerna för likvidation bör skillnad göras mellan frivilliglikvidafion och tvångslikvidalion. Elt beslut om frivilliglikvidation skiljer sig principiellt inte från andra typer av beslut i bolaget,även om beslutet gär ut på att bolaget skall avvecklas. Om bolagsstämman i sådanlfall skall fråntas någon del av sin suveränitet, krävs det elt starkt vägandeskäl för elt sädant ingrepp. Enligl patentverkets mening har skäl som kanmotivera inskränkning i bolagets handlingsfrihet framförts endasi i sambandmed institutet fatliglikvidation. Om möjligheten til) fattiglikvidation avskaffas,kvarstår enligt patentverkets mening inle något större behov av ingripande, närdet gäller frivillig likvidation. Det är då inte längre möjligt atl försättabolag i likvidation utan alt därefter fullfölja likvidationsförfarandet enligt13 kap. 8-14§S. Riskerna för missbruk av likvidalionsinstitutet blir knappaststörre än riskerna för missbmk av bolagsformen i allmänhet. Vid tvångslikvidalionfinns däremot större anledning lill konlroll frän samhällels sida såväl urborgenärernas som samhällels synpunkt. Sä sker också i storutsträckning genom att tingsrätt kan fatta beslut om likvidation, närbolagsstämman underiäter detta. Myndighel kan emellertidinle alllid framtvinga beslut om tvångslikvidalion. får iblandkännedom om bolag där aktiekapitalet till 1980/81:146 94 slörredelen gått förlorat, utan att beslul om likvidation fattats och utan altstyrelsen anmält förhållandet fill tingsrätten. Bolagen brukar i sådana fallinformeras av verket om skyldigheten att träda i likvidation. Något maktmedelatt framtvinga ell sådanl beslut föreligger emellertid inte. BRÅ har i entidigare promemoria föreslagit, att bolag, när aktiekapitalet inte är intakt,skall vara skyldigt att ha auktoriserad eller godkänd revisor. En annan möjlighetär att patentverket i sin granskning av bolagens årsredovisningar åläggsgranskningsplikl även i della avseende. När likvidalionsskyldighet konstaterasföreligga, kunde palentverket ges befogenhet att utfärda föreläggande tillbolaget atl träda i likvidation eller undanröja likvidationsgrunden. Övervägandeantalet tvångslikvidationer tillkommer genom all palentverket anmält tillfingsrätt, atl bolag ej inkommil med årsredovisningar . Anlalel bolag, som underiäter att sända in årsredovisningar, ärmyckel stort och det åstadkommer stora svårigheter bäde vad gäller denekonomiska samfärdseln och den offentliga insynen. Det förekommer ofta all ettoch samma bolag anmäls till tingsrätten gång efter annan. Efter varje anmälningslillfälleinkommer bolaget med de uteblivna årsredovisningarna och förhindrar på sä sätttingsrättens beslut om tvångslikvidalion. Ofta beror underiätenhelen i dessafall pä bristande kunskaper om aktiebolagslagens regler. av de bolag, som anmäls lill tingsrätten, försätts ilikvidation. Merparten av dessa bolag har för länge sedan upphört alt drivaverksamhet. Ofta har tingsrätt och likvidator stora svårigheter alt finnaföreträdare för bolaget. Än svårare är del ofta atl återfinna någraräkenskaper. I flertalet fall leder dessa tvängslikvidationer till atl likvidatornanmäler till tingsrätten, att bolaget saknar tillgångar, varefter likvidationenläggs ned. lades ca 6(X) likvidationer ned. En slor del av dessa gälldebolag, som försalls i likvidation pä grund av uteblivna årsredovisningar. Detfinns anledning anta att just sådana bolag svarar för en stor del av missbruketav aktiebolagsformen. Det torde emellertid ofta vara för sent all uppdagaekonomisk brottslighet pä detta stadium. : De konkreta förslag som arbetsgmppen presenterar syflar fill altur juridisk synpunkt få en bättre överensslämmelse mellan konkurs ochlikvidation. Det kan nämligen ftnnas risk för att mindre seriösa företag i ökadomfattning kommer att utnyttja likvidationsförfarandet pä grund av den skärptakonkurslagstiftningen. Därtör föreslår arbetsgruppen alt fatliglikvidationavskaffas och att reglerna för "vanliga" likvidationer skalllikställas med reglerna för konkurs, dvs. all likvidalor alltid utses och utsesav rätlen. Dessutom skall för alla företag i likvidation utses auktoriseradeller godkänd revisor av bolagsstämman. Industriverkethar vid ell lidigare tillfälle ställt sig bakom förslagel lill den nya konkurslagstiftningensåsom det presenterades i SOU 1979:13. Verket anser att ovannämnda förändringari likvidalionsförfarandet är ett naturiigt komplement till denna lagstiftningoch lillslyrker därför de framlagda förslagen. Övriga i utredningen framfördasynpunkler som inte direkt kan hänföras lill huvudförslaget finner verket ingenanledning all la ställning till. LänsstyrelsenI : delar arbetsgruppens uppfattning atllikvidationsförfarandet för aktiebolag bör ses över. Genom konkursreformen harkontrollen över konkurserna skärpts och fattigkonkurserna avskaffats. Enmotsvarande skärpning bör ske av likvidationsbestämmelserna så att de inte kanutnyttjas av mindre seriösa 1980/81:146 95 personerför att dölja ekonomisk brottslighet. De nya reglerna om konkurskarantän blirinle effektiva om brottsliga gäldenärer kan undgå karantänen genom att utnyttjalikvidationsförfarandet i stället för att gå i konkurs. : Ioch med atl institutet fatligkonkurs avskaffats genom 1979 årskonkurslagsreform och ersatts med en ny ordning för handläggning av mindrekonkurser har möjligheterna för en konkursgäldenär att dölja eventuellekonomisk brollslighet minskat avsevärt. Den arbelsgmpp inom brottsförebygganderädel.