prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — I avvaktanpå en sådan lösning är kommunen beredd att leverera värme till ochHuddinge om överenskommelse om ett gemensamt kraftvärmeverksprojekt kan slutas. kommun säger sig saknaanledning ati ta ställning lill de två kolalternativen. Kommunen anser att detär nödvändigt all etl ordentligt beslutsunderlag beträffandeForsmarksalternativet arbetas fram och anför: "Om etl beslut om ledningensvara eller inte vara skjuts pä framtiden kommer detta att innebära en betydandeosäkerhet i all planering rörande den framtida värmeförsörjningen såväl iStorslockholmsområdel som i ." kommun anser sig intekunna tillstyrka något av de tre alternativen. OEA och OED tar inte ställning tillde av utredningen studerade alternativen. OEA anser atl inget av allernalivenstrider mot OEA:s förslag att få till stånd en övergång till andra bränslen änolja. Enligt OED:s mening innebär samtliga alternativ en väsentlig reduktion avoljeberoendet. 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 251 1 Inledning ....................................................... 252 2 Beskrivning av alternativen ............................... 253 2.1 Allmänt ................................................... 253 2.2 Forsmarksalternativet .................................. 254 2.3 Fossilalternativet......................................... 256 3 Förutsättningar ............................................ 257 3.1 Elprognos ................................................ 257 3.2 Värmeprognos .......................................... 258 3.3 Bränslepriser............................................... 258 3.4 Kalkylränta, prisnivåer m.m............................ 258 3.5 Utbyggnad av elproduktionen......................... 259 4 Tillstånd,beslut och tidplan ............................ 259 4.1 Allmänt ................................................... 259 4.2 Tillstånd .................................................... 259 4.3 Beslutsfrågor.............................................. 260 4.4 Tidplan ..................................................... 260 4.5 Säkerhetsfrågor ........................................ 262 5 Kostnader...................................................... 262 5.1 Forsmarksalternativet .................................. 262 5.2 Fossilalternativet......................................... 263 5.3 Sammanställning avinvesteringskostnader ....... 264 6 Kraftvärdering ............................................... 265 7 Resultat ........................................................ 265 7.1 Allmänt ................................................... 265 7.2 Värmebalanser............................................ 266 7.3 Ekonomiskt utfall ........................................ 266 7.4 Bränsleförbrukningen.................................... 269 8 Miljöfrågor...................................................... 269 9 Finansiering.................................................... 272 10Överväganden och förslag ............................... 273 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 252 Stor-Stockholms fjärrvärmeförsörjning har varitföremål för utredning . börjademan studera möjligheterna att i Ijärrvärmesystem utnyttja värme frånkärnkraftverk. a. CDL-studie och i energikommitténs betänkandeom energiförsörjning, SOU 1970:13, studerade möjligheterna att utnyttjanärförlagda kärnkraftverk för el- och värmeproduktion. I energiprognosutredningen1974 redovisades möjligheterna atl överföra värme frän en kärnkraftanläggningi . () som ägs av genom och genomförde 1974 en utredning som jämfördehetvattenöverföring från Forsmark, värmeöverföring från ett kärnkraftverk iHaninge samt ett oljeeldat alternativ. I en utredning jämförde SKGkärnkraftvärme frän en ny anläggning på resp. Forsmark med oljeeldadeallernaliv. Resultatet visade god lönsamhet för kärnkraftalternativen i defall där den elproduktion som går förlorad vid värmeavtappning ersätts med nykärnkraft. En förnyad utredning redovisades avVattenfall, STOSEB och . Resultatet visade sådan lönsamhetför värmeöverföring från Forsmark att fortsatta och mer noggranna undersökningaransågs motiverade. I energipropositionen 1978/79:115 föreslogs attmöjligheten att utföra för värmeavtappning skulle hållas öppen. utredde statens industriverkStor-Stockholms Ijärrvärmeförsörjning. Närförlagda koleldade kraflvärmeverk,koleldade kraflvärmeverk i Himmerfjärden samt värme från Forsmark studerades.Vid jämförelsen mellan närförlagda kraftvärmeverk och kraftvärmeverk i Himmerfjärdenframstod alternativet med närförlagda verk som mest fördelaktigt. Eftersomalternativet med närförlagda koleldade kraftvärmeverk bedömdes ge densnabbaste minskningen av oljeberoendet, var billigast samt medgavhandlingsfrihet att pä utnyttja värme från Forsmark föreslogindustriverket att alternativets inledningsskede skulle genomföras. Vid behandling av energipropositionen1979/80: 170 beslutades att möjligheterna att tillvarata spillvärmen frånkärnkraftverken skulle undersökas ytterligare. Jämfört med tidigare utredningar gäller nu andraförutsättningar bl. a. vad avser antaganden om elbelastningsutveckling,bränslepriser samt beslut att kärnkraften skall avvecklas.Uppvärmning i fjärrvärmesystem med naturgas blir avsevärt dyrare än medtjockolja och kol. Förnybara energikällor som sol, vind och biomassa kanendast svara för en mindre del av Stor-Stockholms värmeförsörjning under dethär seklet. 1980/81:90 Bilaga l.l 1 Industridepartementet 253 Möjligheten att genomföra en utbyggnad med närförlagdakoleldade kraftvärmeverk med just de lokaliseringar som industriverketföreslog synes begränsad. Andra lokaliseringar har av utredningstekniska skälinte studerats. Mot denna bakgrund har i föreliggande rapport värme fränForsmark jämförts med värme producerad i koleldade kraftvärmeverk i Himmerfjärdenoch Lövsta. 2 Beskrivning av alternativen I föreliggande utredning jämförsmöjligheterna att basera (och ) värmeförsörjningpå värme från Forsmark (Forsmarksalternativet) med ett alternativ därvärmeförsörjningen baseras på en utbyggnad med fossileldadeproduktionsanläggningar i (fossilalternativet). Forsmarksalternativet utgår frånalt kompletteras för fjärrvärmeproduktion medan ejberörs utan drivs i kondensutförande. I alternativet förutsätts envärmeproduktionskapacilel på 1700-2000 MW värme (MWv). utnyttjas förvärmeproduktion fram till dess kraftsituationen i blir sådan attbelastningen kan täckas av befintligt produktionssystem och genomutbyggnad av fastbränsleeldad mottryckskraft i andra delar av landet. Vid dennatidpunkt - som beror på hur elbelastningen utvecklas - las tvä koleldadekraftvärmeblock om vardera ca 500 MW el (MWei) och 1000 MW,, i drift i Forsmarkoch återgår till kondensproduktion. I Forsmarksalternativet integrerassamtliga fjärrvärmesystem i till ett sammanhängande systemsom ansluts till överföringsledningen frän Forsmark. En samordnad drift avvärmesystemet är nödvändig. Värmen från Forsmark skall svara för basenergin ochde lokala produktionsanläggningarna bidrar med erforderlig spets och reserv. Urreservsynpunkt är systemet välförsörjt dä varje fjärrvärmesysiem vid hetvattenledningensidrifttagning har en produktionskapacitet motsvarande det egna behovet pluslokal reserv. Härigenom föreligger således en "överreserv", som mansuccessivt växer i när fjärrvärmeutbyggnaden fortsätter. Genom att det helatiden finns full lokal reserv i värmesystemen kan helt utnyttjas förelproduktion vid exempelvis extrema torrår. Fossilalternativet harberäkningsmässigt baserats på det s. k. Himmer-Qärdsalternativet i SlND:sutredning om Stor-Stockholms värmeförsörjning . Om fossilalternativetskall ligga till grund för Stor-Stockholms fjärrvärmeförsörjning fåralternativet med hänsyn till anläggningarnas lokalisering senare utformas meri detalj. Det här studerade alternativet förutsätter en utbyggnad medkoleldade kraftvärmeblock i Himmerfjärden på södra i och iLövsta. Det bör understrykas att 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 254 detta inte innebär att SlND-ulredningens allernaliv medelt stort ligger närmast till hands om Forsmarksalternativetej genomförs. Till Himmerfjärden integrerasfjärrvärmesystem i centrala och södra delar samt . Till Lövsta integreras västra förorter samlSollenluna. Övriga mindre Ijärrvärmesystem ibl.a. , och integreras i delta allernaliv ej lillnågot större fjärrvärmesystem. I både Forsmarks- ochfossilalternativet förutsätts en begränsad utbyggnad med koleldade värmeverkunder 1980-talel i . Hammarby och Värtan med en installerad kapacitetpå tillsammans 800 MW. Dessa anläggningar kommer senare all övergå lill altvara reserv och topplastan-läggningar. 1 utredningen har två alternativför ombyggnad av till Ijärrvärmeproduktion studerats -direktavtappning resp. installation av en ny mottrycksturbin. 2.2.1 Systemlösning med direktavtappning Uppvärmningen av fjärrvärmevattnetsker i värmekondensorer med di-reklreducerad färskänga frän reaktorn. Helakondensalflödel renas i en kondensalreningsanläggning innan del förvärmes i ettsteg med färsk ånga och återförs till reaktorn. Drift med turbinanläggningensamtidigt med värmeproduktion är möjlig om värmeuttagel ej överskrider 2000 MW. Vid en värmeproduklion av 2000 MW,,blir elproduktionen från ca 300 MWel vilket kan jämföras med 1050MW vid full kondensdrift. Kalkylerna har i huvudsak baserats pä dettaalternativ. 2.2.2 Systemlösning med moitiycksturbin Mottrycksturbin består av endubbelflödig högtrycksdel av tvä dubbel-flödiga lågtrycksturbiner.Mellanöverhettning av lågtrycksångan erfordras ej. Uppvärmningen av fjärrvärmevattnetsker i tre steg. Hela kondensalflödel renas i en kondensalreningsanläggninginnan det förvärms i steg med avlappningsånga från mollrycksturbinen ochåleriörs lill reaktorn. Mottrycksturbinen förutsättsdimensionerad för en värmeproduktionskapacitet av 2000 MW,,, vilket medför enelproduktionskapacitet av ca 500 MWei. Den principiella utformningen påverkasej om fjärrvärmeproduk-tionskapacileten ligger inom intervallet 1700-2400 MW,,.Driften av kondensturbinen påverkas dock av vilken kapacitet sommottrycksturbinen har. Vid det lägre värdet. 1700 MW,,, kan kondensturbinendrivas samti- 1980/81:90 Bilagal.l I Industridepartementet 255 Vid mellanvärden kan viss driftberedskap upprätthållasom det anses önskvärt. Förläggning och anslutning av ång- ochmatarvattenledningar till blir principiellt lika oavsettalternativen direktavtappning eller mottrycksturbin. Den tillkommande värmeproduktionsanläggningenförutsattes i huvudsak vara komplett med avseende på hjälpsystem, men vissasystem utnyttjas gemensamt med turbinanläggningen. Här avsesavgasreningssystemet och hjälpkylsystem. Samutnyttjning av ytterligare systemoch anläggningsdelar kan ej uteslutas. Byggnaden för den tillkommande anläggningenplaceras väster om kyl-vattenutloppskanalen för block 3 och parallellt medbefintlig turbinutbygg-nad. För att minska längden på ång- ochmatarvattenledningarna bör delar av vissa servicebyggnader lämna plats tillförmån för den nya byggnaden med dess hjälpsystembyggnader och andra funktionersom kommer att erfordras. Konsekvenserna av detta för Forsmark 3-projektet harej klarställts. Ång- och matarvattenledningarna ansluter så närasom möjligt befintliga yttre skalventiler i respektive ledning. Ledningarnaförlägges i en betong-kulvert, ca 4x8 m invändiga mått, som ligger pä taket avförbindelsegången fram till den nya byggnaden. Betongkulverten förrörledningarna dimensioneras med hänsyn till rörbrottskrafter, krav påstrålskydd, jordbävning och eventuellt andra säkerhetskrav. Värmeproduktionsanläggningen förses med egetkontrollrum och egna relä- och apparatrum. Anslutningen mellanprocesskommunikalionsutrust-ningen för det centrala kontrollrummet och dettillkommande bikontroll-rummet blir utrymmesmässigt och funktionsmässigt svåratt lösa och måste utredas ingående före beslut om detaljprojektering. Fjärrvärmepumparna förutsattes placeras i separatbyggnad. Fjärrvärmerören förläggs i betongkulvert under mark inomstationsområdet. För att överföra värme från Forsmark tillStor-Stockholm erfordras ett ledningssystem om totalt . Sträckanmellan Forsmark och första inmatningspunkten i (Åkalla) blir ca120 km. Ledningssystemet är avsett att transportera hetvatten, vilket medgeröverföring av stora värmemängder. Den föreslagna tekniken - isolerade stälrör ibergtunnlar och betongkulvertar - är välkänd och etablerad genom den mycketomfattande fjärrvärmeutbyggnad som har skett och sker i landet. Det speciellamed detta projekt är storleken och i viss män den för svenska förhållanden högaframledningstemperaturen. finns i hetvattenledningar med en diameterav 1 m i drift såväl i 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 256 Den här föreslagna hetvattenledningen frän Forsmark blir 1,5 mi diameter vid en överförd effekt om 2000 MW och 1,4 m vid 1700 MW. Så grovahetvattenledningar finns inte i drift i , men väl utomlands. I bl.a. finns hetvattenledningar med diameter 1,4 m i drift.Däremot finns ingen känd hetvattenledning som är och så grov.Några egentliga inslag av ny teknik erfordras dock inte. Studier för attklargöra systemets drifttekniska egenskaper krävs dock som underlag för bl. Hetvattnet uppvärms i en värmeväxlare i Forsmarktill max innan det pumpas ner till där det avger sittvärme i tiotalet stora värmeväxlarterminaler för att därefter åter pumpas tillForsmark med en temperatur av ca . Vattenflöde i huvudledningen blir ca 5m/s vid den dimensionerande vattenhastigheten . Vid denna hastighet tardet ca för vattnet att transporteras från Forsmark till Stockholm.Ledningarna dimensioneras för ett tryck av max 25 bar. Förutom i Forsmark ochStockholmsområdet erfordras fyra pumpstationer utefter ledningen. Mellan husens värmesystem och den radioaktivaångkretsen i Forsmark finns tre barriärnivåer. Värmeväxlare - där värmeöverförs mellan två medier utan att dessa är i kontakt med varandra - finns iForsmark, i varje anslutningspunkt (terminal) i (och )samt hos varje abonnent. Därutöver ordnas tryckhällningen i Forsmark päsådant sätt att någon överströmning från värmeväxlarens primärsida till desssekundärsida omöjliggörs. Hetvattensystemets övriga egenskaper är i principinte annorlunda än i vilket stort fjärrvärmesystem som helst. Ca '/3 av ledningen förläggs i tunnel och ~/j ikulvert. Ledningsdragningen måste ytterligare studeras och ställning tas tillbl. a. huruvida fjärrvärmesystem ska anslutas till överföringen ellerej. Vilka sträckor som bör gå i tunnel resp. kulvert bör även studerasytterligare med beaktande av såväl plan- och markfrågor och därtill hörandetillståndsfrågor som andra för ledningsdragningen väsentliga faktorer. I fossilalternativet sker basproduktionen ifossileldade kraftvärmeblock i HimmerQärden och Lövsta. I Himmerfjärden uppförstvå kraftvärmeblock på vardera 380 MWei och 690 MWv medan kraftvärmeblocket iLövsta får en effekt på 205 MWei och 330 MWv. Lokalisering och utformning av anläggningarnabaseras i huvudsak på antaganden. Anläggningen iHimmerfjärden lokaliseras till ett område på intill . En hamn för fartyg upp till 70-80000 tdW anläggs intillkraftverksblocken liksom ett kollager med en lagringskapacitet pä I - 1,5miljoner ton. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 257 Kraftvärmeblocket i Lövsta lokaliseras intill dendär befintliga avfallsförbränningsanläggningen. Kolförsörjningen förutsättsske med fartyg via . Fartygsstorleken begränsas av farieden iMälaren till 5-6000 tdW. Utbyggnaden av kraftvärmeblocken styrs av el- ochvärmebehovet. Om elbehovet inte motiverar en idrifttagning av kraftvärmeblockennär anläggningen behövs för värmeproduktion förutsätts att enbart panndelen avkraftvärmeblocket installeras i en första etapp. När elbehovet motiverar attanläggningen kompletteras installeras sedan turbindelen. Se vidare avsnitt 7.2.Kraftvärmeblocken i Himmerfjärden förutsätts p.g.a. sin storlek blir utrustademed utrustning för rökgasavsvavling. Frän Himmerfjärden byggs ett omfattandeledningssystem till matningspunkter i Igelsta (), , ,Hammarby och Värtan där respektive fjärrvärmeområde inkopplas. Ledningssystemetutformas med dubbla rörpar för att upprätthålla en hög leveranssäkerhet. För att belysa elbelastningens inverkan har tvåprognoser använts, varvid siffrorna i alternativ 1 , 1990 och 2000överensstämmer med referensalternaliv. Alternativ 2 överensstämmer i stort sett med dethögre alternativet i den prognos som SIND publicerade . Dennaprognos bygger på förutsättningarna långtidsutredning, LU-80, framtill 1985. Man har där förutsatt en snabb industriell tillväxt för alt uppnåbalans i ekonomi . Detta innebär att elkonsumtioneninom industrin i denna prognos ligger på samma nivå som i prognosen enligtalternativ 1. Det som skiljer alternativ 2 frän alternativ I är mängdenelvärme. SIND har även ett lägre prognosalternaliv. Dettabygger på en industriell tillväxt om /är . 1 dettaalternativ uppnås vid full kapacitetsutnyttjande inte balans i ekonomiunder . Industrins elförbrukning blir lägre än i SlND:shögre prognos. I övrigt är SIND:s låga prognos lika med den höga. För tiden har SIND inte gjort någon prognos,för alt räkna med någonting förutsätts i båda fallen en ökningstakt om 2,8TWh/är vilket motsvarar ökningstakten i allernaliv 2 . I kap.10 diskuterades utfallet vid en lägre ökningstakt på elkonsumtionen under1990-talet. I nedanstående tabell anges elförbrukningen (exkl.överföringsförluster) i de två prognosalternativen. Motsvarandeproduktionsbehov (elförbrukning inkl. överföringsföriuster) uppgår 1990 till138 TWh respektive . 17 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 258 1985 1990 1995 2000 TWh/år 110 125 138 151 Alt. 2,TWh/år 103 115 128 141 Fjärrvärmeprognoserna baseras påSIND-utredningens bedömningar kompletterat med material framtaget i arbetet medden regionala energiplanen för . Besparingsåtgärder i befintligbebyggelse har här antagits ge en besparing pä av värmebehovet förflerfamiljshus och lokaler jämfört med i antagna 14%.Prognosen har därför jämfört med räknats ner . Iföljande tabell redovisas fjärrvärmebelaslningen d.v.s. värmebehovet inklusiveöverföringsförluster i lokalnäten. TWh/år 12.9 14.0 15.2 TWh/år 11.3 12.4 13.6 Två bränsleprisprognoser behandlas,varav den ena utgör Konsekvensutredningens bränsleprisprognos för olja, koloch kärnbränsle t.o.m. uppräknad till prisnivå . Värdenaextrapoleras lill 2005 och 2010. I den andra bränsleprisprognosenräknas för olja , och tillägg påKonsekvensutredningens prognos. följer priset samma ökningstaktsom . Prognosen innebär en genomsnittlig realprisökningom ca 4,för perioden - 2010, vilket kan jämföras medKonsekvensutredningens prognos, som innebär en genomsnittlig realprisökning omca 2,. För kol räknas i den högrebränsleprisprognosen liksom för olja med ett tillägg pä Konsekvensutredningenskolprisprognos , och , vilket innebär engenomsnittlig realprisökning om ca 4,för perioden - 2010. Konsekvensutredningensprognos innebär en realprisökning om ca 2,. För kärnbränsle räknas medKonsekvensutredningens prognos i båda fallen, vilket innebär en genomsnittligrealprisökning om 1,för perioden 1980- 2010. 3.4 Prisnivå, kalkylränta m. m. Kostnaderna är beräknade i prisnivåjuli 1980 och realränta har använts. Avskrivningstiden 25 är har använts förnya produktionsanlägg- 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 259 ningar.För Qärrvärmeledningen från Forsmark antas en avskrivningstid om 25 är. Deanordningar som fordras för värmeavtappning från avskrives under dentid Forsmark används för värmeproduktion. Utbyggnad av elproduktionsanläggningar sker iförsta hand i form av koleldade kraft värme verk. Behov av ytterligareutbyggnad förutsätts ske i form av kolkondensanläggningar. Mängden koleldad kraftvärme antas uppgå till 1900MW , 3100 MW samt 3950 MW . Därvid förutsätts oljeeldadkraftvärme byggas om till koleldning motsvarande 1150 MW . Utbyggnad av kolkondensanläggningar antas i första hand ske med enheterom 600 MW. Vattenkraften förutsätts utbyggd till /år1990 och vindkraften uppgår till och är 2000. 4 Tillstånd, beslut och tidplan I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning averforderliga tillstånd och beslut samt den tidplan som förutsatts förForsmarksalternativet. Vissa säkerhetsfrågor diskuteras även. Något koncessionskrav för hetvattenledningar finnsej . Det bedöms dock som troligt och lämpligt att regeringen gören samlad bedömning av projektet med därtill hörande prövningar av plan- ochmarkfrågor, miljöfrågor etc. Detta skulle underlättas om det förslag tilländring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar som togs upp i prop. 1978/79:115 men som då inte antogs av på nytt föreläggs . Enövergripande tillståndsprövning förutsätts ta . Ledningsrätl och expropriation(för tunnlar) kommer att erfordras. Marktillträde förutsätts dock beviljat såsnabbt som möjligt och innan ersättningsfrågorna avklarats. Beträffande värmeproduktionsanläggningen förutsättskoncession enligt atomenergilagen. Behandlingen av ansökan bedömes kunna ske pånågot än för ledningen, så att båda koncessionerna erhållessamtidigt. För den koleldade anläggningen som senare skall taöver värmeproduktionen i Forsmark fordras lokaliseringstillstånd enligt § 136av byggnadslagen. Detta tillstånd sökes med övriga tillstånd. 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet Genomförande av projektet kommer att kräva ettantal övergripande politiska samt tekniska och ekonomiska beslut. Denpreliminära tidplanen för projektet förutsätter atl beslutsprocessen fungerarutan störningar. En förutsättning för lidplanen är att vissa viktigabeslut fallas innan ett fullständigt beslutsunderlag föreligger. Riksdagensenergipolitiska beslut bör ange hur statsmakterna ser påstorstädernas värmeförsörjning. För att STOSEB och () ska kunna arbeta vidare enligt föreliggande tidplan måsle i deallmänna riktlinjerna för energipolitiken uttala intresse för värme frånForsmark. Projektet skulle i så fall genomföras under förutsätlning atterforderiiga tillstånd erhålls, projekteringen visar att projektet fortfarandeär intressant, finansieringen kan ordnas samt att erforderliga beslut fallas iVattenfalls styrelse och STOSEB-kommunernas fullmäktige. Eftersom de kommunalabesluten innefattar omfattande ekonomiska åtaganden måste riksdagensprincipiella ställningstagande ske före dessa beslut. Vidare bör parterna taställning till den principiella frågan om ägarförhållandena kring den koleldadeanläggningen i . FKA och STOSEB bör därefter kunna besluta omprojekleringsetapp 2, 1982-01. En preliminär tidplan för projektets genomförandehar upprättats och framgår av nedanstående figur. Detaljerad tidplan framgår avbilaga 10 beträffande direktavtappningsalternativet och bilaga 11 beträffandemot-trycksturbinsalternativet. Elapp 1 - förprojektering Etapp 2, projektering. byggande och montage Provdrift med ånga. Provdrift med ånga. - tillstånd helvallenledning och Principbeslut om utbyggnad. Villkorade avtal med entreprenö- rer och stålrörsleveranlörer. Anslagsäskande från SV. Beslut om utbyggnad, riksdagsbe- slut skall föreligga. avtal och kontrakt tecknas med entreprenörer och tillverkare av 1980/81:90 Bilaga1.11 Industridepartementet 261 I ovanstående sammanställning ingår ävenlokaliseringsansökan för det koleldade kraftvärmeverket i Forsmark. Som framgårav tidplanen skulle vid beslut om förprojektering i början av 1981värmeproduktionsanläggningen och värmeöverföringssystemet tidigast vara klartför provdrifi när del gäller direklavtappningsallernativet ochca när det gäller mottrycksturbinen. Dessa tider förutsätter att projekteringsetapp Iinledes i princip omgående samt att föreliggande bedömningar beträffandebesluisprocessen m.m. visar sig korrekta. Övrigaväsentliga förutsättningar redovisas och kommenteras nedan. FKA och STOSEB måste vara överens om projektetsvärde och ställa erforderiiga resurser till förfogande för att inledaprojekteringsetapp 1, 1981-01.