prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:185 67 partierna träffar om hur mandaten skall fördelas.Bestämmelserna om proportionellt val i kommunallagen och de författningar somrör olika statliga organ anger endast under vilka förutsäitningar denproportionella valmetoden får användas vid val av resp. organ. I fråga omförfarandet vid proportionellt val hänvisar de till lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Därfinns bestämmelser om bl. a. genomförandel av valförrättning, valsedlar,sammanräkning och fördelning av platser. Lagen gäller val av både ledamöter och suppleanter. Ettproportionellt val av etl organ måste, liksom ett majoritetsval, avse alla deledamöter resp. suppleanter som valmyndigheten skall utse. Proportionella valav ledamöter resp. suppleanter måste ske genom skilda valförrättningar. Ingethindrar att ledamöterna utses genom proportionellt val och suppleanterna genommajoritetsval eller tvärtom. Fyllnadsval efter en avgången ledamot i en nämndsom utsetts genom proportionellt val får ej äga rum. Enligt 3 kap. 5 § tredjestycket kommunallagen skall däremot fyllnadsval förrättas, om en majoritetsvaldledamot avgår (se Kaijser, Kommunallagarna II, 1975, s. 532). När en ledamot som har utsetts genom proportionellt valavgår, inträder den suppleant som står i tur som ledamot för återstående tjänstgöringsfid.Detta gäller oavsett om suppleanterna har valts proportionellt eller genommajoritetsval. När suppleanterna väljs proporfionellt, regleras ordningenmellan suppleanterna enligt 8 § lagen om proportionellt valsätt direkt genomvalet. När suppleanterna väljs genom majoritetsval, skall enligt 3 kap. 2 §andra stycket kommunallagen den ordning i vilken de skall inkallas tilltjänstgöring bestämmas vid valet. Därvid kan fullmäktige följa de principer somanses lämpligast, t. ex. att i stället för en viss ledamot skall inkallas iförsta hand de suppleanter som fillhör samma politiska parti som ledamoten iviss angiven ordning. Fullmäktige får dock enligt praxis inte bestämma att suppleanlerfår inträda endasi för vissa ledamöter men inle för andra (regeringsrättensårsbok ref. 6). Detta gäller även om suppleanterna har betecknats sompersonliga. Om en suppleant som har utsetts genom majoritetsval avgårunder tjänstgöringsfiden, får fyllnadsval förrättas. Någon suppleant utses däremotinte efter en suppleant som har valts proportionellt. Om en ledamot som harutsetts genom proportionellt val avgår och det inte längrefinns några suppleanter skulle deUa leda fill att platsen får stå obesatt. Iett räUsfall (regeringsrättens årsbok 1939 ref. 61) har fullmäkfige emellertidansetts befogade att förrätta nya val av suppleanter i en nämnd, närsamtliga suppleanter inträtt som ledamöler i nämnden eller annars avgått somsuppleanter. Ett proportionellt val skall förrättas med enkla ochslutna valsedlar. På dessa skall finnas partibeieckning. De får inte varamärkta. 1980/81:185 68 valsedeln skall tas upp i en följd, del ena under delandra. Fördelningen av platser inom ett parti sker genom den s. k. enklaabsoluta rangordningsme-loden. Metoden innebär följande. Först ordnas allagiltiga valsedlar i grupper efler sin partibeteckning. Därefter bestämsordningen mellan namnen inom varje grupp genom särskilda sammanräkningar. Vidvarje sammanräkning gäller en valsedel endast för elt namn, nämligen det som -bortsett från redan placerade namn - står främst. Så länge valsedeln gäller försitt första namn räknas den som en röst. En valsedel som gäller för sill andranamn räknas som en halv röst osv. Vid fördelningen av platserna mellan de olika partierna fillämpasd'Hondts metod, även kallad hellalsmetoden. Den innebär att platserna, den enaefter den andra, lilldelas del parti som varje gång uppvisar del störstajämförelsetalet. Så länge etl parti inle har fått någon plats, är partietsjämförelsetal lika med dess rösllal. Därefter får man partiels jämförelsetalgenom atl rösllalet för varje gång delas med del anlal platser som partielredan har fått, ökat med ett. Den ordning i vilken suppleanter som har valtsproportionellt skall kallas in till tjänstgöring i stället för ledamot reglerasi 8 § lagen om proportionellt valsätt. Reglerna innebär bl. a. att en suppleantfrån det parti som ledamoten tillhör har företräde framför övriga suppleanter.Av de övriga suppleanterna har den företräde som tillhör elt parti med högrerösttal. 2.4 8 kap. 5 § regeringsformen Enligt 8 kap. 5 § regeringsformen bestäms bl. a. grundernaför kommunernas organisation och verksamhetsformer saml för den kommunala beskaltningeni lag. I lag meddelas också föreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigtoch om deras åligganden. En föreskrift om att kommunfullmäktige ellerlandsting skall utse ledamöler i statliga och liknande styrelser och nämnderfår anses innebära ett åliggande för kommunerna resp. landstingskommunerna. Ensådan föreskrift skall följaktligen meddelas i lag. Föreskrifter som harsamband med valet av ledamöter, t. ex. föreskrifter om proportionellt valsätt,fyllnadsval och suppleants inträde som ledamot, kan inte anses röra grundernaför kommunernas och landstingskommunernas organisation och verksamhetsformer.Sådana föreskrifter synes därför kunna meddelas av regeringen. 3 Överväganden och förslag De ledamöter av vissa regionala och lokala statliganämnder m. m. som utses av kommunfullmäktige eller landsting kan väljasproportionellt. Detta gälleri fråga om nämndemän i tingsrätt,fastighetsdomstol, hovrätt, länsrätt, 1980/81:185 69 kammarräti och försäkringsrätt samt ledamöter ilänsstyrelses styrelse, polisstyrelse, taxeringsnämnd ochfastighetstaxeringsnämnd samt huvudmän i sparbank. Bestämmelser omproportionellt val saknas därmot belräffande jurymän i tryckfrihetsjury,ledamöter i allmän försäkringskassas styrelse, ledamöter i allmänförsäkringskassas pensionsdelegation, ledamöter i försäkringsnämnd, ledamöler , ledamöter i , ledamöter i länsskolnämnd, ledamöter i skogsvårdsstyrelse, ledamöleri lantbruksnämnd och ledamöter i länsnyklerhetsnämd. För de sistnämnda organensdel, ulom tryckfrihetsjury och länsnykterhetsnämnd, föreslås all bestämmelserom proporlionelll val införs. Från demokratisk synpunkt får det anses värdefullt attgarantier skapas för alt politiskt valda organ får en allsidig sammansättning.Bestämmelser om proportionellt valsätt har en funktion att fylla i dettasammanhang genom att de utgör en yttersta garanti för att minoritetspartiersinflytande säkerställs. Det proportionella valsättet tillämpas sällan ipraktiken. Bestämmelserna om proportionellt val fyller dock en viktig uppgiftgenom att de utgör grund för de överenskommelser som partierna träffar om hurmandaten skall fördelas. Att möjUgheten att använda det proportionellavalsättet skulle leda till en olämplig polifisering av valen synes inte behövabefaras. Här, liksom beträffande skälen för ett införande av en möjlighet fill proporfionellaval, kan hänvisas till justitieutskottets uttalanden i betänkandet JuU1975/76:18 (se avsnitt 2.1.2). Vissa ledamöter i några av de nu aktuella organen utses avandra myndigheter än kommunfullmäkfige eller landsting. Dessa organs verksamhetrör samhällsområden där det finns behov av representation frän andra områden ändet kommunala eller landstingskommunala. Den omständigheten att del inte går atluppnå fullständig proportionalitet gör det dock inle mindre angeläget att ändrabestämmelserna så att proportionalitet skall kunna uppnås så långt det ärmöjligt. Med stöd av det anförda föreslås att kommunfullmäktigesoch landstings val av ledamöter i regionala och lokala statliga nämnder m. m.skall kunna ske proportionellt också i de fall där detta f. n. inte är möjligt.När det gäller jurymän i tryckfrihetsmål övervägs frågan avyttrandefrihetsutredningen. Enligt beslut med anledning av prop.1979/80:1 om avskaffas länsnyklerhetsnämnderna vid utgången avår 1981 (SoU 1979/ 80:44, rskr 1979/80:385). Med hänsyn härfill omfattar deförslag som läggs fram nu inte val av jurymän eller ledamöter i länsnykterhetsnämnd. En möjlighet alt använda det proportionella valsättet vidval av ledamöler i olika statliga organ m. m. kan införas anfingen genom attdet i 2 kap. 23 § kommunallagen anges att bestämmelsen omfattar också kommunfullmäkfi-gesoch landstings val av ledamöter i sådana organ eller genom att de författningarsom reglerar de olika organens verksamhet ändras. Hitfills har bestämmelser omproportionellt val av icke kommunala organ i regel tagits in 1980/81:185 70 specialförfatlning och inte i kommunallagen. Del undanlag från denna principsom gäller i fråga om de kommunala företagen är moliverat med hänsyn till attde associationsrättsliga författningarna förutsätter all styrelseledamöternanormalt väljs av bolagsstämman e.d. Från lagteknisk synpunkt förefaller detlämpligast att samtliga bestämmelser som reglerar val av ledamöter i stafligaorgan m. m. tas in i de specialförfallningar som reglerar de olika organensverksamhet. I det följande föreslås därför att bestämmelserna om proportionelltvalsätt tas in i de olika specialförfattningarna. Vid etlproportionellt val är det inte möjligt att garantera att vissa av ledamöternaskall inneha specialkompetens eller representera en speciell kommundel. Ingethindrar dock att man vid ett sådant val beaktar intressen av detta slag.Bestämmelser om att man vid valet skall beakta att vissa ledamöter t. ex. börinneha viss specialkompetens kan alltså stå kvar, sedan man infört en möjlighetatt utse ledamöterna proportionellt. Det föreslås dock att bestämmelser sominnebär t. ex. att en ledamot skall inneha viss specialkompetens ändras så attdet i stället anges att ledamoten bör inneha sådan kompetens. Förledamöterna i flertalet av de organ som behandlas i denna promemoria skallutses suppleanter. Suppleanter finns dock inte för nämndemän, ledamöter itryckfrihetsjury, huvudmän i sparbank eller ledamöter i vuxenulbildningsnämnd.Frågan om införande av suppleanter för ledamöterna i vuxenutbildningsnämndernabehandlas i specialmofiveringen. I övrigt synes det inte finnas anledning att idetta sammanhang överväga införande av suppleanter. Iflertalet fall torde suppleanterna vara personliga, även om detta bara undantagsvisanges uttryckligen. Uttryckliga bestämmelser om att suppleanterna skall varapersonliga finns bara beträffande polisstyrelserna och länsvägnämnderna (38 § polisinstrukfionenresp. 4 § instmktionen för länsvägnämnderna). En formulering som återfinns ilagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse och i flera andraförfattningar som reglerar regionala och lokala staUiga organs organisation äratt det för varje ledamot utses en suppleant. En sådan regel måste rimligtvisinnebära att varje suppleant skall vara suppleant för endast en av ledamöterna.Beträffande beslutsnämnderna för psykiskt utvecklingsstörda ochskogsvårdsstyrelserna är emellertid bestämmelserna om suppleanter utformade påett annat sätt. Enligl 17 § lagen angående omsorger om vissa utvecklingsstördafinns en eller flera suppleanter för ledamot av beslutsnämnd. I 3 § lagen om skogsvårdsstyrelserföreskrivs att regeringen utser tre ledamöter och suppleant för en var av demsamt att tre ledamöter jämte suppleanter utses av 1980/81:185 71 Det kan tänkas att åtminstone de suppleanterför ledamöter i skogsvårdsstyrelse som utses av kan fungera somsuppleanter för samthga de ledamöter som har valt. Om en särskild personlig suppleant skall utses för varjeledamot som eller kommunfullmäktige väljer, kan valet avsuppleanter inte ske proporfionellt. Bestämmelserna i 8 § lagen omproportionellt valsätt innebär nämligen att alla suppleanter blir suppleanterför de ledamöter som valmyndigheten iitser, som företrädesordningenmellan suppleanterna regleras. Det bör anmärkas att det i resp. författning(felaktigt) förutsätts att suppleanterna för ledamöter i polisstyrelse, taxeringsnämndoch faslighetstaxeringsnämnd skall kunna väljas proportionellt trots atl detklart framgår alt varje suppleant är suppleant för en bestämd ledamot (se 38och 76 §§ polisinstruktionen, 6 och 7 §§ taxeringslagen samt 17 kap. 7 och 8 §§fastighetstaxeringslagen). Om de suppleanter i ett regionalt eller lokalt statligtorgan som skall utses av eller kommunfullmäkfige inte kan väljasproportionellt, kan det åtminstone teoretiskt sett inträffa attminoritetsintressena inte tillgodoses vid suppleantvalet. En ledamot som harutsetts av ett minoritetsparti skulle kunna få en suppleant som företräder ettmajoritetsparti. De skäl som talar för att ledamöterna bör kunna väljasproportionellt gäller alltså också i fråga om suppleantvalet. Som framgår avdet föregående innebär detta att suppleanterna inte bör vara personliga. Ett ytterligare skäl för en övergång till ett system med "gmppsuppleanter"är att en ordning med personliga suppleanter medför att ingen kan träda in somledamot, när både ledamoten och den personlige suppleanten tillfälligt ärförhindrade. Som anför i sitt betänkande (KU 1979/80:8 s.2) är det önskvärt atl den sammansättning av länsstyrelses styrelse medavseende på t. ex. olika partiers och länsdelars representation som kommit tilluttryck vid valet av ledamöter i så stor utsträckning som möjligt behålls viden ledamots frånvaro. 1976/77:19 om förtroendemannaslyrelsen ilänsstyrelsen anförde föredraganden att det, eftersom fortfarandeskulle vara en statlig myndighet, inte var lämpligt att göra bestämmelserna omsuppleanter i kommunala och landstingskommunala nämnder eller om inträde av nyledamot, när en ledamot i en sådan nämnd avgår, tillämpliga. Suppleanternaborde därför, Uksom tidigare, vara personliga. Det kan antagas att bakom dettaresonemang ligger antingen farhågor för att en ordning motsvarande den som fillämpasbeträffande kommunala nämnder skulle bli onödigt komphcerad eller leda fill enolämplig polifisering. En övergång till ett system med "gmppsuppleanter"synes emellertid inte kräva någon omfattande eller kompliceradförfattningsreglering. Det kan däremot hävdas att en sådan ändring innebär attökad vikt läggs vid organels politiska sammansättning. Detta kan förefallastötande särskiU när det gäller organ som har rättstillämpande eller liknandeuppgifter, t. ex. taxerings- 1980/81:185 72 nämnd, pensionsdelegation eller beslulsnämnd. I sådanaorgan väger intresset av sakligt riktiga avgöranden självfallet tyngre änintresset av att olika politiska meningsriktningar bereds inflytande i exaktproportion till styrkeförhållandena mellan meningsriklningarna i del väljandeorganet. Del torde emellertid inte finnas någon motsättning mellan dessa inlressen.Härtill kommer atl det politiska inslaget redan är markerat genom attlandstinget resp. kommunfullmäktige väljer ledamöter och suppleanter.Införandel av en möjlighet till proportionellt val även av suppleanter börockså kunna främja samförståndslösningar vid suppleantvalet (jfr JuU 1975/76:18s. Ett system med "gruppsuppleanter" av den lyp somfinns för ledamöterna i de kommunala och landstingskommunala nämnderna innebäri praktiken att det alltid finns en suppleant som kan träda in, om en ledamotär förhindrad att delta i etl sammanträde. Om suppleanterna har valtsproportionellt, kan man räkna med atl den suppleant som i första hand skallträda in förelräder samma parti som den frånvarande ledamoten. Oavsett omsuppleanterna har valts proportionellt eller ej, kan del, särskilt närledamoten tillhör elt "litet" parti, ofta inträffa alt den suppleantsom skall träda in i andra hand företräder ett annat parti än ledamoten. Omsuppleanterna har valts proportionellt, inträder i ett sådant fall en suppleantfrän del parti som har det siörsta rösttalet i det väljande organet. Deltaparti har kanske en helt annan politisk inriktning än det parfi som denfrånvarande ledamoten företräder. Delta har i och för sig ingen större belydelse,eftersom man i praktiken sällan använder det proportionella valsättet. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, torde man vidbestämmandet av ordningen mellan suppleanterna sträva efter alt en suppleantfrån ett parti med mer eller mindre likartad politisk inriklning skall trädain, när de suppleanter som företräder samma parti som en viss ledamot har "tagilslut". Detta kan ibland innebära svårigheter. Det medför också attbetydelsen av den partipolitiska sammansättningen av den statliga nämnden ellerstyrelsen markeras. Det kan med andra ord framstå som påtagligt atl tvåpolitiska block står mot varandra också i detta organ. Detta problem kanåtminstone till en del undvikas om t. ex. dubbelt så många suppleanter somledamöter utses. Mot en sådan lösning kan otvivelaktigt starka invändningaranföras. En annan lösning skulle kunna vara att föreskriva t. ex. att det förvarje parti skall väljas suppleanter till ett antal som med ett överstiger detantal ledamöter som utses för partiet. En sådan ordning skulle bli mycketkomplicerad. Den skulle också innebära att betydelsen av det statliga organetssammansättning i partipolitiskt hänseende markerades än starkare än vid ettsådant system som tillämpas i fråga om kommunala och landstingskommunalanämnder. Med stöd av det anförda föreslås att bestämmelserna omlandstings och kommunfullmäktiges val av suppleanter till både länsstyrelsesstyrelse och andra regionala och lokala statliga organ m. m. ändras så att detframgår att 1980/81:185 73 suppleanterna inle är personliga ulan atl alla suppleantersom har utsetts på delta sätt är suppleanter för alla ledamöter som har valtsav resp. kommunfullmäktige. bör del föreskrivas alt även suppleanlvaletkan ske proporfionellt. Med hänsyn till atl länsnyklerhetsnämnderna avskaffasvid utgången av föreslås inga ändringar beträffande dem. En särskild fråga är om personliga suppleanter eller "gruppsuppleanter",bör utses för sådana ledamöler som utses av regeringen eller en statligmyndighet. Detta problem uppkommer beträffande bl. a. pensionsdelegation, länsskolnämnd,skogsvårdsstyrelse och lantbruksnämnd. Enligt 18 kap. 20 § lagen om allmän försäkring utserriksförsäkringsverket fyra ledamöter i pensionsdelegation. Av dessa skall tvåvara läkare och två ha särskild erfarenhet av arbetsförhållanden. För annanledamot än ordföranden och vice ordföranden utses en suppleant. Regeringen fårdock föreskriva att två suppleanter skall utses för var och en av de läkare somriksförsäkringsverket har utsett. Enligt 22 § skollagen utser regeringen tvåledamöter i länsskolnämnden, varav en bland företrädare för arbetsgivare och enbland företrädare för arbetstagare inom länet. utser enledamot och en. För varje ledamot utses en suppleant i sammaordning som ledamoten. Regeringen utser enligt 3 § lagen om skogsvärdsstyrelsertre ledamöter i styrelsen och suppleant för en var av dem. Regeringen utser enligl28 § förordningen med instruktion för lantbruksstyrelsen och lantbruksnämndernafyra ledamöter i lantbruksnämnden. För varje särskilt utsedd ledamot utses ävenen suppleant. Med hänsyn till de särskilda kvalifikafionskrav e. d. somhar föreskrivits för de ledamöter i pensionsdelegation och länsskolnämnd somutses av resp. regeringen synes det inte vara lämpligtatt försöka införa ett system med gruppsuppleanter för dessa ledamöter. Ensådan ändring förefaller inte heller särskill angelägen när del gällersuppleanterna för de ledamöter i skogsvårdsstyrelserna och lantbruksnämndernasom regeringen utser. Personliga suppleanter bör därför även i fortsättningenutses för de ledamöter som utses av regeringen och statliga myndigheter. I avsnitt 2.3 har lämnats en redogörelse för debestämmelser om suppleants inträde som gäller för de kommunala nämnderna. I deförfattningar som gäller sådana regionala och lokala organ m.m. tiU vilkalandstinget eller komunfullmäktige väljer ledamöter och suppleanler bör nuinföras bestämmelser som motsvarar 3 kap. 2 § andra stycket och 5 § tredjestycket kommunallagen. Det bör alltså föreskrivas att den ordning i vilkensuppleanterna skall inkallas till tjänstgöring skall bestämmas vid valet, omsuppleanterna inte väljs proportionellt. (Om suppleanterna väljs proportionellt,bestäms ordningen enligt 8 § lagen om proportionellt valsätt.) Det bör vidareföreskrivas att suppleant - enligt den ordning mellan suppleanterna som harbestämts vid valet - inträder i en avgången ledamots ställe för 6 1980/81. 1980/81:185 74 återstoden av tjänstgöringstiden om ledamöterna har vallsproportionellt. Fyllnadsval bör alltså förrättas endast om ledamöterna inte harvalls proportionellt. I kommunallagen finns det inle några uttryckligabestämmelser om vad som skall ske, om en suppleant för en ledamot i en kommunaleller landstingskommunal nämnd avgår . Om suppleanternainte har valts proportionellt, får emellertid fyllnadsval ändå ske. I deförfattningar som gäller olika regionala och lokala statliga organ m. m.föreskrivs regelmässigt att en ny suppleant skall utses, om en suppleant avgårunder tjänstgöringstiden. För tydlighetens skull bör föreskrifter av dennainnebörd behållas, trots atl de inte har någon uttrycklig motsvarighet ikommunallagen. De bör emellertid avfattas så att det framgår att de inte gällerdet fallel att suppleanterna har valts proportionellt. När så är fallet, börfyllnadsval inte fä ske annat än under sådana speciella förhållanden somförelåg i det rättsfall som redovisas i regeringsrättens årsbok 1939 ref. 61(jfr avsnitt 2.3). I 3 kap. 8 § kommunallagen finns en hänvisning tillbestämmelserna i 2 kap. 11 § om suppleants tjänstgöring vid fillfälligt förfallför landstingsledamot eller kommunfullmäkfig. Någon motsvarighet synes intebehövas föreskriften i 2 kap. 11 § första stycket om att suppleanterna isådana fall inträder i den ordning som har bestämts vid valet. I övrigtregleras i paragrafen främst företrädesordningen mellan en suppleant som harkallats till tjänstgöring och en ledamot eller en "högre placerad"suppleant som inställer sig under pågående sammanträde. Inte heller i dettahänseende torde några särskilda bestämmelser behövas för de organ som det nu ärfråga om. De författningsändringar som föreslås i denna promemoriafår inte någon betydelse förrän vid det val av ledamöter och suppleanter somskall hållas inför nästa nya tjänstgöringsperiod. Ändringarna bör därför iflertalet fall träda i kraft . De nya bestämmelserna bör dockfillämpas vid utseende av ledamöter och suppleanter för tid efterutgången av . Det synes inte vara nödvändigt att låta de nyabestämmelserna om att en suppleant skall inträda som ledamot, om en ledamot somhar valts proportionellt avgår, bli tillämpliga under den nu pågåendemandatperioden. Vissa särskilda frågor som rör ikraftträdandet behandlas ispecialmotiveringen. Prop.1980/81:185 75 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Kn1980:04) Proportionella val till statliga nämnder m. m. Efter remiss har yttranden avgivits av (),värnpliktsverkel, , (), statensvägverk, (), () , cenirala sludiestödsnämnden,lantbruksstyrelsen, , länsstyrelserna i Slockholms, ,, , och , och ,kommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07), ,och Svenska kommunförbundel. Dessulom har yttranden kommitin från i , , , ,, , och . SÖ har till sitt yttrande fogat yttranden från länsskolnämndernai , , , , , ochNorrbottens län. har lill sitt yttrande fogatyttrande från vuxenulbildningsnämnderna i , , ,, , , och , ochNorrbottens län. Lantbruksstyrelsen har till sitt yttrande fogat yttranden frånlantbruksnämnderna i , , Väslernorrlands och Västerbottenslän. har fill sitt yttrande fogat elt yttrande frånskogsvårdsstyrelsen i . i Slockholms län har tillsitt yttrande fogat yttranden från Slockholms läns landstingskommun samtkommunstyrelserna i , , och kommuner.Länsstyrelsen i län har till sill yllrande fogat yttranden från Kalmarläns landstingskommun samt , , och Västervikskommuner. i har lill sitt yttrande fogat yttrandenfrån landstingskommun samt och kommuner.Länsstyrelsen i har till sitt yttrande fogat yttrandenfrån och landstingskommun samt , och Uddevallakommuner. i Västerbotlens län har fill siU yUrande fogatyttranden från läns landsfingskommun, lantbmksnämnden iVästerbottens län samt och kommuner.