prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — De bostadsfinansierande kreditaktiebolagen har underperioden januari lämnat krediter för förvärv av framför alltäldre småhus på inemot . Ungefär hälften av de utlånade medlenhärrör från den organiserade kreditmarknaden, dvs. banker, försäkringsinstitut,kreditaktiebolag m.m., medan denandra hälften anskaffats från dem som sålt villor och från den oorganiseradekreditmarknaden i övrigt. kan den kreditpolitiskalagstiftningen också tillämpas på finansbolagen. Det preliminära material som finns att tillgå rörandeutvecklingen t. o. m. tredje kvartalet 1980 tyder på att en viss dämpning avfinansbolagens kreditexpansion skett jämfört med . Till följd av den betydande obalansen i den svenskaekonomin kommer kreditpolitiken att ställas inför mycket svåra problem under1981. Budgetunderskottet kan under beräknas komma att uppgåtill ca . och bytesbalansunderskottet till ca . Bytesbalansunderskottet måste enligt min mening ihuvudsak finansieras genom statlig utlandsupplåning. Den extremt hårdaåstramningen av Prop.1980/81:100 Bilaga 1 35 deninhemska kreditmarknaden som skulle krävas för atl förmå den privata sektornatl svara för en utlandsupplåning motsvarande det beräknadebytesbalansunderskottet skulle få starkt negativa effekter på den svenskaekonomin i allmänhet och på företagens investeringsverksamhet i synnerhet.Till detta kommer att staten torde få de bästa upplåningsvillkoren. För attinte statens upplåningsbehov i utlandet skall bli alltför stort är detemellertid nödvändigt att den privata sektorns kapitaltransaktioner medutlandet hålls i balans oeh helst leder tillett visst neltokapitalinflöde. För att en sådan utveckling skall kunnarealiseras krävs bl. a. att det svenska ränteläget ligger på en tillräckligtattraktiv nivå i förhällande till räntelägel i omvärlden. Möjligheterna att nu med någon säkerhet förutsäga deninternationella ränteutvecklingen är mycket små. För enräntesänkning lalar den allmänna konjunkturavmattning som kan förutses. Moldelta står emellertid den kvardröjande höga inflationen i kombination med denstarka inriktningen på inflationsbekämpning genom penningpolitisk åtstramningi flera tongivande länder. Om det internationella ränteläget förblir högt,måste också det svenska ränteläget anpassas därtill. Ett relativt högt svenskt ränteläge är också nödvändiglp.g.a. statens omfattande upplåningsbehov i kombination med behovel att gespararna en positiv realavkastning på sina placeringar. Det är önskvärt atllångfristiga obligationsplaceringar sett över en längre tidsperiod ger enpositiv realavkastning. Risken för skadeverkningar på kapitalmarknadens funktionsförmågaskulle annars vara stor. Obligationernas löptider och räntans bindningstidskulle riskera att ytterligare förkortas. Miijligheterna alt utvidgakapitalmarknaden skulle dessutom försämras. Det försök som görs i dennariktning genom introduktionen av s. k. bankobligalioner skulle därmed riskeraatt påverkas negativt, Åven om det är angeläget att placeringarna ges enpositiv realavkastning fär räntelägel självfallet inte drivas upp sä högt attdel allvarligt hämmar företagensinvesteringar. De negativa effekterna på investeringsverksamheten av ettrelativt högt nominellt ränteläge bör emellertid enligt min mening inteöverdrivas. För det första är den genomsnittliga lånekostnaden för främmandekapital i företagssektorn relativt låg. För det andra svarar höga nominellaräntenivåer i allmänhet mot en relativt hög pris-stegringstakt, vilket innebäratt investeringarnas nominella avkastningsförmåga tenderar att stiga övertiden. De negativa effekter som uppkommer sammanhänger bl. a. med atlföretagens risker ökar till följd av den allmänna osäkerhet om den framlidapris- och ränteutvecklingen som uppkommer av snabbaprisstegringar saml genom den stora likviditetspäfiestning som investeringarnavid ett högt nominellt ränteläge ger upphov till under början av sin livstid. 1 detla sammanhang spelarföretagens soliditet en central roll. Vid en hög soliditetsnivå minskarföretagens finansiella risk. Därmed förstärks deras förmåga atl bära höga 1980/81:100 Bilaga 1 36 Det är bl. a. mot denna bakgrund som de åtgärder bör ses somvidtagits för att förbättra företagens försörjning med riskkapital. Som jag nämnt är etl förhållandevis högt räntelägenödvändigt om den privata sektorns kapitaltransaktioner med utlandet skallkunna hållas i balans. Del krävs emellertid också att likvidiletsläget ärrelativt stramt och att den inhemska kreditgivningen är begränsad. En alltförsnabb likviditetsexpansion skulle riskera att ge upphov till ett oönskatprivat kapitalutflöde inte minst genom den press som skulle uppkomma påpenningmarknadsräntorna. Ett relativt stramt likviditetsläge är emellertidinte enbart motiverat av behovet att hålla det privata kapitalflödet gentemotutlandet i balans. En alltför snabb likviditetsexpansion skulle också komma ikonflikt med den ekonomiska politikens långsiktiga inriktning på förbättring avbytesbalansen och dämpning av inflationstakten. Trots de åtgärder som har vidtagits i syfte attbegränsa budgetunderskottet kommer dess likviditetspåspädandé effekter under1981 att bli så stora att det endast genom en stram kredit- ochstatsskuldspolilik är möjligt att hålla likviditetstillväxten i ekonomin på enrimlig nivå. Fortsatta höjningar av bankernas likviditetskrav blirnödvändiga för att förhindra att budgetunderskottets likviditetspåspädandéeffekt resulterar i en kreditexpansion som ökar likviditeten ytterligare. Hurmycket den s. k. övrigutlåningen exkl. vad som refinansieras i utlandet kankomma att tillåtas öka är svårt att nu avgöra. Det sammanhänger bl. a. med hurföretagens investeringar utvecklar sig och vilket behov av inhemska kreditersom därvid uppkommer. Jag har i beräkningarna utgått från alt den uteståendevolymen av denna typ av krediter skall öka med . Det är vidare angläget att fortsatta ansträngningargörs att öka statsupplåningen på den inhemska marknaden utanför bankerna.Upplåningen hos kapilalmarknadsinstitulen torde endast kunna öka i begränsadomfattning, om inte näringslivets möjligheler att erhålla finansiering på deninhemska kaptitalmarknaden skall bli alltför begränsad. En grov uppskattning av hur budgetunderskottet kankomma att finansieras redovisas i tabell 6. Med den angivnastatsskuldspolitiken och en återhållsam kreditgivning från bankernas sidaräknar jag med alt likviditetstillväxten i ekonomin, mätt sompenningmängdsutvecklingen, kommer alt uppgå till under loppet av 1981.Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på den långfristiga bindningav en viss del av hushållens likviditet som kontinuerligt sker inomskattesparsystemets ram. Denna bindning kan beräknas svara motinemot en procentenhet av den registrerade penningmängdstillväxten. När del gäller likviditetsutvecklingen inom ohkasektorer av ekonomin vill jag här peka pä utvecklingen för kommunerna.Likviditeten inom den kommunala sektorn ökade tillutgången av 1979 i 1980/81; 100 Bilaga1 tabell 6 Finansiering av budgetunderskottet 1979-1981 Nettobeloppi miljarder kr. Totalt (statens utgiftsöverskotl) 'Någon fördelning på och bahksystérnet i övrigt görs inte i denna uppställning. Hur en sådan fördelning utfallerberör på hur kassakravefi används. -Häri ingår avsättningar till likviditetsutjämningskorttö och till vinstköiito: Behållningen på vihstkontona hardock vid utgången av 1981 antagits vara noll. Därefter har én stabilisering på en extremt hög nivå skett. Motdenna bakgruhd och med hänsyn till behovel att begränsa den kommunalaexpansionen är det angeläget att kreditgivningen till den kommunala sektornblir begränsad. Kommuner och landsting kan - liksom andraarbetsgivare - ansöka om återlån av hälften av sina inbetalade ATP-avgifter.Kfediten sökes hos kreditinstitut som, ötii krediten beviljas, har enovillkorlig rätt att refinansiera krediten i AP-fönden. Denna lånemöjlighet harinte lltnyttjats i nämnvärd omfattning av déh kommunala sektorn. Av enåterlånerätt på inemot . 1979 utnyttjades endasi ca 100 milj. kr.1 ett mer ansträngt likvidiletsläge i kommlinerna skulle denna upplåriihgemellertid kunna bli betydande. Delta skiille kunna bidra till en ökning av denkommunala expansionen och till att AP-fondens möjligheter atl bidra lillindustrins och statens finansering begränsades. Kapitalmarknadsutredningeii (SOU 1978:11) föreslog attåteriånerätten skulle slopas med etl visst undantag för de små och medelstoraförelagen. Med hänsyn till företagens finansiella situation bibehölls dOckdenna rätt. Jag anser inte all de skäl som.talade för en bibehållenåteriånerätt äger tillämpning på den kommunala sektorn. Jag avser därför attinom kort föreslå regeringen alt lill lägga fram förslag om attkommunernas och landstingens återiånerätt begränsas till totalt 100 milj. kr.per år, vilket motsvarar den kommunala sektorns återiånevolym , Den allmänt strama kredilpolitiken bör inte endastdrabba kommunerna utan även hushållssektorn. Liksom bör företagenskreditbehov så långt möjligt tillgodoses. Bostadsbyggandets finansieringsbehovkommer alt tillgodoses på sedvanligt sätt. Den strama kreditpolitiken måste även omfattafinansbolagen. Åven om dessas kreditgivning definilionsmässigt inte ger upphovtill någon likviditelsökning, såsom den mäts genom penningmängdsökningen, ärdet uppenbart att en stark expansion av finansbolagens kreditgivning ökar den 1980/81:100 Bilaga 1 38 uteståendekreditstocken och i vidare mening den totala likviditeten i ekonomin. Jag har ibesparingspropositionen redogjort för den överenskommelse som träffals medkontokortsföretagen. har beslutat ge regeringen ochriksbanksfullmäktige tillkänna (rskr 1980/ 81:118) att bestämmelserna omutlåningsreglering i lagen om kreditpolitiskamedel bör sättas i kraft i fråga om finansbolagens krediter för konsumtionsändamål.Frågan torde därmed bli föremål för riksbanksfullmäktiges övervägande. Den skisserade kredit- och stalsskuldspolitiken ärsjälvfallet förknippad med betydande osäkerhetsmoment och problem. Det ärdärför nödvändigt atl hålla en mycket hög kreditpolitisk beredskap såalt behövliga korrigeringsåtgärder snabbt kan vidtas om det skulle visa sigatt utvecklingen tenderar att avvika från den som här antagits. i eltlängre tidsperspektiv är det uppenbart all budgetunderskottet måste begränsasom en rimlig utveckling på kreditmarknaden skall kunna säkerställas. 5 Den ekonomiska utvecklingen Den inriktning som den ekonomiska politiken givitsunder måsle bibehållas . Vi skulle i annat fall få ett alltför högt efterfrågetryck iförhållande till omvärlden vilket skulle medföra försämrad konkurrensförmågaoch betydande påfrestningar i olika avseenden. Utrymmet för inhemskkonsumtionsökning blir därför myckel begränsat. Den inhemska efterfrågan torde totall sett minska medca 0,. Härtill bidrar främst en minskad lageruppbyggnad som medför att deninhemska efterfrågan dämpas med . Detta motverkas av att konsumtionoch investeringar ökar i en takt som motsvarar ca 0,av den inhemskaeftertVågan. Av de skäl som jag tidigare anfört är det av storbetydelse för den svenska ekonomin hur den kommande avtalsrörelsen utfaller.Konjunkturinstitutet har räknat med tvä alternativ. Jag har i beräkningarnaanvänt det lägre alternativet vilket innebär en kostnadsökning på ca 6,1981.Detta skulle ge kostnadsmässigt utrymme för konkurrenskraftiga priser så attmarknadsandelar inte bara kan bibehållas utan även i viss män återvinnas.Skulle lönekostnadsökningarna bli högre måste en hårdare åtstramnings-politik föras med negativa effekter på produktionoch sysselsättning. En låg lönekostnadsökning nu ger visserligen en lägreprivat konsumtion på kort sikt men lägger grunden för varaktiga förbättringarlängre fram. Konsekvenserna av olika nivåer ifråga om kostnadsutvecklingenkommer inte att till fullo framgå eftersom det tar viss lid innanfullt utslag på bytesbalansen erhålls. kommer däremot konsekvensernaav kostnadsutveckling att bli mera märkbara. Prop.1980/81:100 Bilagal lansentorde skillnaden mellan de två kostnadsalternativ som konjunkturinstituteträknat på, allt annat lika, innebära en skillnad om åtminstone ett parmiljarder kr. Härtill kommer att det lägre alternativet ger högreproduktion och sysselsättning. Det lägre löneökningsalternativet medför atl de realtdisponibla inkomsterna sjunker . Man torde emellertid färäkna med att hushållen vill hålla uppe sin konsumtionsslandard genom alt iviss utsträckning sänka sin sparkvot. Därmed torde det vara rimligt att räknamed en i stort sett oförändrad privat konsumlionsnivå 1981. Om lönerörelsenblir mycket utdragen innebär det atl konsumtionen, i likhet med vad som varfallet 1980, får sin tyngdpunkt . Åven om hushållsseklorns totala realinkomster efterskatt sjunker föreligger stora skillnader mellan olika inkomstslag.Medan löneinkomsterna sjunker med 3 å stiger den totala realapensionssumman efter skatt . Åven andra transfereringar stiger realtsett. -) -) Import av varor och -0,4 -2,3 Export av varor och Bytesbalansen (milj. kr.. Lageromslag i procent av föregående års BNP. Prop.1980/81:100 Bilaga 1 40 Vi kan inte nu tillåtaoss någon real privat konsumtionsökning 1981. Avtalsrörelsen avgör på vilkennominell nivå denna realt oförändrade konsumtion kommer att ligga. Det är ensjälvklar strävan från regeringens sida att ge politiken en sådan inriktningalt ett givet realt ulfall kan uppnås vid så låg nominell nivå som möjligt. De båda löneökningsalternaliven ger upphov till olikahög inflationstakt. Det är svårt att med säkerhet avgöra hur snabbt enlöneökning slår igenom i en höjd prisstegring. Detla beror bl. a. på avtalsutfallets profil,företagens vinstnivå och del allmänna ef t eifrågeläge t. Dellöneökningsalternativ som jag lagt till grund för beräkningarna torde medföraatt konsumentpriserna stiger med räknat till dessslut. Räknat mellan årsgenomsnitten torde ökningen bli . Med deangivna förutsättningarna skulle inflationen kunnahalveras jämfört med läget lidigare. Jag vill dock starkt poängtera altdetta är beroende av att förutsättningarna ifråga om internationell ochinhemsk kostnadsutveckling, produktivitet m.m. uppfylls. De reala offentliga utgifterna stiger med närmare 4%1981. Det arbete som gjorts i samband med besparingspropositionen, utformningenav budgetförslaget och den allmänna återhållsamheten i särpropositioner ochtilläggsbudgetar har således givit till resultat att den offentligautgiftstakten reduceras högst avsevärt i jämförelse med den historiska trenden.Ändock stiger de offentliga utgifterna väsentligt snabbare än BNP och derasandel av ekonomin stiger därmed. En viktig del i de offentliga utgifterna utgörkommunernas expansion. Det material som f.n. föreligger i form av bl. a.kommunala budgetar, volymenkäter m.m. tyder på att en viss dämpning av denkommunala konsumtionsökningen nu är på väg. Höstens budgetarbete i kommunernatorde ha varit ovanligt återhållsamt. Man torde därför kunna räkna med att denkommunala konsumtionsvolymen 1981 med nuvarande förutsättningar torde öka med 3å . Detla är dock en för hög takt i förhållande till detsamhällsekonomiska utrymme som kan beredas kommunerna. Ytterligare åtgärder isyfte att dämpa den kommunala utgiftstaklen är därför nödvändiga. Dessaåtgärder kommer att framläggas . Bruttoinvesteringarna torde förbli ungefär oförändrade1981. Den största osäkerheten föreligger vad gäller näringslivetsinvesteringar. Vilka investeringar som realiseras blir naturligtvis beroendeav företagens allmänna förväntningar om efterfrågan, produktion,kostnadsutveckling, lönsamhet m. m. Den osäkerhet som råder både om deninternationella konjunkturutvecklingen och om resultatet av avtalsrörelsen göratt man får räkna med att företagen intar en något mera avvaktande attityd änunder 1980. I besparingspropositionen aviserades investeringsstimulerandeåtgärder. har med hänsyn tilldessa åtgärder bedömt att en viss investeringsökning kommer till stånd under1981. Institutet har härvid inte antagit att invesleringarna skulle påverkas avvilket alternativ för löneök- Prop.1980/81:100 Bilaga 1 41 kr., löpande priser Övriga tjänster, netto Det torde dock i och för sig vara motiverat att utgå från allinvesteringsnivån blir högre vid det lägre lönekoslnadsalterna-tivet. Jag hardock i beräkningarna utgått från samma investeringsökning somkonjunkturinstitutet. Bostadsbyggandet torde ligga ungefär nivåifråga om antalet igångsatta lägenheter. sker en förskjutning mot enstörre andel mindre lägenheter. Detta leder till en minskning avinvesteringsvolymen. Företagens överväganden och beslut i fråga omproduktion för lager, resp. utförsäljning från lager spelar på kort sikt slorroll för den faktiska produktionsnivån. Statistiken tyder på att under 1980skulle produktionen för lageruppbyggnad ha bidragit med över 1,5 procentenheterav den tillväxt som då ägde rum. Importutvecklingen utgör dock ett skäl atthysa vissa tvivel om att lagerökningen verkligen skulle ha varit så stor. Under1981 går lagerutvecklingen, som jag tidigare nämnt, i motsatt riktning, så attden utövar en påverkan i produktionssänkande riktning om bortåt av BNP. Detär påtagligt att företagen nu är mycket försiktigare än närdet gäller att bygga upp lager. a. torde erfarenheterna frånlageruppbyggnaden och 1976 ha medfört att företagen i den kommandeavmattningen kommer att dra ner produktionen hellre än att producera för lager.När konjunkturen förbättras kommer då inte heller alltför stora, och delvisföråldrade, lager alt verka produktions- och syssel-sättningshämmande. Den internationella konjunkturbild som jag tidigareredovisat medför en ökning av den totala väridshandeln om . Vid det lägrelönealternali-vet skulle det då vara möjligt att uppnå en exporlvolymökning omca 2,. Detla är något mer än vad jag redovisade i besparingspropositionen.Förklaringen lill detta är bl. a. att världsmarknadsprisslegringen enligl nuföreliggande bedömningar torde bli något högre vilket vid en givenlöne-koslnadsökning ger utrymme för en sänkning av de svenska företagensrelativa priser och därmed för en snabbare volymökning. Vidare tordemarknaderna utanför OECD-området vara mera expansiva än vad som Prop.1980/81:100 Bilagal 42 Jag har dock mot bakgrund av den osäkra internationellakonjunkturen inte räknat med en så hög exporttillväxt som konjunkturinstitutetgjort vid den angivna löneökningen. Den senaste konjunk-lurbarometern anger enmycket kraftig dämpning av exportorderingången. Eftersom den inhemska efterfrågan på ett parimportkänsliga områden -privat konsumtion och lager - väntas bli svag tordeimportvolymen sjunka med ca 1,. Totalt skulle därmed BNP öka med 0,. En så lågtillväxt medför att efterfrågan på arbetskraft minskar med 1981. Medhänsyn tagen till att en viss ökning av arbetskraftsutbudel sker kanarbetslösheten jämfört med komma att stiga med ca 60000 personer om ingaålgärder vidtas. I syfte att motverka den ökning av arbetslösheten somkan komma har regeringen beslutat ökakapaciteten vad gäller beredskapsarbeten. Vidare sker en utökning avarbetsmarknadsutbildningen. I enlighet med vad som uttalades ibesparingspropositionen kommer utbildningen i högre grad än tidigare attinriktas mot utbildnings-vägar som leder till arbeten inom denkonkurrensutsatta sektorn. Jag har i det föregående understrukit att denekonomiska utvecklingen första år kommer att ha avgörandebetydelse för hur framgångsrikt vi kan komma tillrättamed balansproblemen som kännetecknar den svenska ekonomin. Ju längresaneringsprocessen skjuts , desto större blir de uppoffringar somsenare kommer att erfordras. Många av dagens svårigheter beror på att tidigarevarningssignaler inte tagits på allvar. Om vi skall kunna undvika att1980-talet blir de ekonomiska och sociala krisernas decennium för vårt landmåste ekonomi steg för steg anpassas lillverklighetens hårda krav. Det är en tvingande nödvändighet för återställdbalans, för vårt folks trygghet och välstånd samt för bevarad fullsysselsättning. Bytesbalansen väntas försämras ylterligare 1981. Tillstor del sammanhänger detla med den väntade svaga internationellakonjunkturutvecklingen. Den ekonomiska politiken måste anpassas till dennaverklighet. Det finns inget utrymme för en upprepning av en överbryggningspolitikav det slag som fördes 1975 och 1976 med stimulans av privat och offentligkonsumtion. Den ekonomisk-politiska strategin måste därför inriktas på att tatill vara de möjligheter som den internationella marknaden erbjuder samt attskapa förutsättningar för den svenska ekonomin att följa med den uppgång av deninternationella konjunkturen som bedöms som sannolik ellerunder 1982. 1980/81:100 Bilaga 1 43 Om vi skalllyckas krävs uppoffringar. Svenska folkets privata och offentliga konsumtion måste dämpas avsevärt del tar att åler nå balans i samhällsekonomin. Skyddet för de mest utsatta i vårtsamhälle får dock inle eftersättas i denna process. Men vi har också tillgångar med vars hjälpproblemen kan lösas. Arbels-samhet,kunnighet och effektivitet är viktiga kännetecken för vårt folk. Arbetsmarknadensparter har traditionellt visat ett betydande ansvar för en stabil ekonomi. De sociala spänningarna är små. Vi måsle vara bereddaatt ta tillvara de tillgångar viförfogar över. Vi måste stimulera lillökade arbetsinsatser och i samverkansöka lösa våra ekonomiska problem. Endastgenom en målmedveten strävan mol återställd ekonomisk balans kan tryggheten och välfärden säkras för kommandegenerationer. Till regeringsprotokollet i detla ärende börfogas såsom bilaga den preliminära nationalbudgeten {bilagal.l). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående. 1980/81:100 Bilaga 1 44 Den allmänna bakgriinden 1 2 Den internationella utvecklingen 4 3 Konjunkturen och den ekonomiskapolitiken 10 4 Den ekonomiska politiken 15 4.1 Huvuddragen i dén ekonomiskapolitiHen 15 5 Den ekonomisk ptyécklingen 1981 38 7 Hemstä|! 1 Bruttonationalproduktens utvecklingi vissa OECD-iänder 1978-1981 7 2 Försörjningsbalans 1979-1980 11 3 Bytesbalans 1979-1980 |3 4 Bruttosparande, investering säititfinansiellt sparande 1970-1981 31 5 Denoffentliga sektprps reala ijtgifter 1970-1981 32 6 Finansiering av budgetunderskottet1979-1981 37 7 Försörjningsbalans 1979-198! 8 Bytesbalans 1979-198! 1 Oljeprisutvecklingen 1979.-1980 8 2 Kapacitetsutnyttjande och brist påyrkesarbetare enl. konjunktur-barometern 1963-1980. 3 Driflsöverskollets procentuellaandel av förädlingsvärdet i industrin 1970-1981 14 4 Induslrisysselsåttningen 1960=190 18 Bilaga2 till budgetpropositionen 1981 Prop. Anmälantill statsbudgeten för /82 såvitt avser utgiftsprogrammetoch beräkning av statens inkomster, m. m. Statsbudgeten har snabbt försvagats under senaredelen av . 1980 årslångtidsbudget visade att enbart ett fullföljande av redan fattade beslut och gjorda åtaganden skulle medföra enfortsatt ökning av budgetunderskottet.En sådan utveckling är inte förenlig med en balanserad utveckling av samhällsekonomin. 1 1980 årskompletteringsproposition (1979/80:150) angavs mot den bakgrunden att budgetunderskottet som andel av bruttonationalprodukten under periodenfram t.o.m. /85 borde minskas med minst en procentenhetper år. Detta skulle väsentligenåstadkommas genom nedskärningar på utgiftssidan. För /82 förutsågs emellertid att det kundebli svårt att genomföra den målsattabudgetförstärkningen, främst tillföljd av en långsam inkomst-tillväxtunder detta budgetår. Målet borde därför vara att för /82 inte ytteriigare öka budgetunderskottet inominella termer jämfört med vad somdå redovisades för /81, dvs. Detta krävde en budgetförstärkning på 7 miljarderkr. jämfört med långtidsbudgetens kalkyl för /82. (FiU 1979/80:40, rskr. 1979/80:421)tillstyrkte de angivna målen förbudgetpolitiken och underströk att det är en mycket svär uppgift vi stårinför när det gäller att förverkliga dessa mål. Det kommer att innebära omprövningar i en utsträckning som viinle har upplevt.