prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — I den mån det är möjligt att på detta sätt reduceraanslagen till en del kurser bör det finansiella utrymme som därigenom vinnsutnyttjas för att utöka de uppsökande elementen i verksamheten och för atttäcka kostnader även för delar av rese-, uppehålls- och lönekostnader i småoch medelstora företag vars likviditet lägger hinder i vägen för alt de skallkunna utbilda personalen i energihushållningsfrågor. Man bör i dessa sammanhangunder inilieringsperioden utreda möjligheterna att ge lån istället för bidragtill energihushållningsinsatser. Sådana kan öka statens finansiellautrymme för energisparutbildningen. Utvecklingsfonderna känner ofta väl till de företagsom finns inom deras arbetsområden. De kan tillhandahålla utredningar ochupplysningar som kan utgöra underlag för den beskrivna typen av anslagsbeslut. Utvecklingsfonderna borde även kunna ge företagsärskilt stöd som skulle kunna användas för alt helt eller delvis täcka löne-,rese- och uppehållskostnader i samband med energisparutbildning. Sådan verksamhettorde med hänsyn till de uppgifter som formulerats för utvecklingsfonderna fäsärskild betydelse för de små och medelstora företagen. Fondernasenergikonsulenter kommer sannolikt som ovan påpekats att bland annat med hjälpav SIND:s kurs- och databank kunna bistå enskilda företag och medverka till attlokala energisparkurser genomförs. Denna typ av åtgärder ligger utanför ramen för denhär rapporterade försöksverksamheten och kostnaderna för den har ej beaktats iden ovan redovisade koslnadssammanställningen. SIND;s samarbete med utvecklingsfondernabör fortsätta även efter initieringsperiodens slut även om utvecklingsfondernasenergikonsulenter medverkar bland annat vid utredningar av olikaföretagslypers behov och av möjligheterna att anordna lokala kurser meddeltagare frän företag, kommunala organisationer och landslingskommunalaenheter. Det bör påpekas att det bör vara möjligt för statenatt utan att tillgripa långtgående lagstiftning eller detaljerade reglerpåverka flera betydande energikonsumenter såsom kommuner, landsting,myndigheter och affärs- 1980/81:90 Bilaga 1.3 Industridepartementet 75 Om SIND medverkar till atl kurser utvecklasoch genomförs kan det i en del fall vara motiverat att dessa energikonsumenterbestrider kostnaderna för kurserna. Detta gäller särskilt löne-, uppehålls-ochresekostnader, men även utvecklings- och genomförandekostnader. Erforderligt samarbete med kursgivare Väsentligt är att fort- ochutbildningsverksamheten för energihushållning drivs i så god närhet till denpraktiska kursverksamheten som möjligt. Annars riskeras atl utvecklingen drivsav personer som inte har haft kontakt med de aktuella målgrupperna och som intekänner till de särskilda praktiska och pedagogiska problem som är förenade medfort- och vidareutbildningen av yrkesverksamma inom energiområdet. Del ärdärför lämpligt att samordnings- och utvecklingsarbetet rörande fort- ochvidareutbildning sker i nära samarbete med kursgivare. Härigenom kan ocksåutvärderingen av verksamheten underlättas eftersom det är kursgivarna som kantillhandahålla detaljerade utvärderingsobjekt såsom enskilda kurser, utbildningsplaneroch utbildningsmaterial. De etablerade kursgivarna harvidare redan ett sådant utbyggt samarbete med varandra och med bransch- ochintresseorganisationer och med den tekniska expertis som finns i landet. SINDmåste fortlöpande vidmakthålla och utveckla sådant samarbete. Osäkerhet i beslutsunderlag och målangivelser Den fortlöpande utvärdering somskall göras skall inte syfta till att granska den i verksamheten engageradepersonalens prestationer. De mål som ställts upp ovan är till formen klart ochtydligt formulerade. I verkligheten föreligger som nämnts en rad mer ellermindre svåröverkomliga hinder för att målen skall kunna nås. Utvärderingenskall syfta lill att klarlägga vilka dessa hinder är och vilken betydelse dehar så snart detta är möjligt. Förutom återföring av information till detexpert- och samordningsarbete som föreslagits och till SIND skall utvärderingengenerera underlag för omprövning av de av statsmakterna formulerade målen.Sådana omprövningar skall kunna göras . De kan kommaatt föranleda SIND att hemställa om annan medelstilldelning än den SIND hösten1980 i arbetet med anslagsframställningen för /82 har kunnatförutse. Avslutningsvis skall påpekas atlförslaget att upprätta mål och planer för en femårig initieringsperiod är ettrent projektadministralivi grepp. Det finns exempelvis inte något i nuföreliggande beslutsunderlag som indike-rar att andra arbetsformer än dem somhär föreslagits skulle vara ändamälsenligare . Det är inte helleruteslutet alt staten kan önska driva verksamheten vidare efter femårsperiodenmed fortsalt statligt stöd om den inte kan vara företagsekonomisktsjälvbärande. Förslaget syftar endast till all i verksamheten bygga in engenomgripande utvärde- 1980/81:90 Bilaga1.3 Industridepartementet 76 ringoch omprövning , då ett betydligt bättre beslutsunderlag än detnuvarande med säkerhet finns. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 77 Energikonsulenter vid regionala utvecklingsfonder, programför energirådgivning Sammanfattning av och remissyttranden över statensindustriverks rapport vid regionala utvecklingsfonderUtvärdering av en försöksverksamhet. förslag till program förenergirådgivning. 1 Sammanfattning av industriverkets rapportEnergikonsulenter vid regionala utvecklingsfonder Utvärdering av en försöksverksamhet 1.1................................................................. Inledning 78 1.2 Utvärdering avförsöksverksamheten ............. .. 78 1.3 framtidaverksamhet .............. .. 80 2 Remissyttrandena ........................................... 83 2.1 Remissförfarandet ...................................... 83 2.2 Utbildningsåtgärder ................................... 83 2.3 Utvärdering avförsöksverksamhet med energikonsulenter 83 2.4 Den framfidarådgivningsverksamheten ............. 84 3 Energikonsulenter för energirådgivning,förslag från sta tens industriverk ............................................ 87 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 78 1 Sammanfattning av industriverkets rapport () har ien rapport, som har överlämnats till industridepartementet ,redovisat en utvärdering av en försöksverksamhet med energikonsulenter vidvissa regionala utvecklingsfonder. 1 rapporten ingår också etl avsnitt omindustriverkels framlida verksamhet på detta område. 1.2 Utvärdering av försöksverksamheten I fråga om erfarenheterna avförsöksverksamheten anför SIND i huvudsak följande. SIND inledde enförsöksverksamhet med energikonsulenter. Verksamheten syftade till att geförelagen mer täckande rådgivning på hela energianvändningsområdet, samordnadmed god information och utbildning. En konsulent placerades påutvecklingsfonden i , , och Jönköpingslän. Energi-konsulenternas arbete var kostnadsfritt för företagen, medankostnaden för extern hjälp kunde delfinansieras inom projektets ram. Målgruppen för insatser inomprojektet har varit tillverkande industri, men även andra företag, t. ex. jordbruk,företag inom varuhandeln och servicenäringar, har fått rådgivning. Samtliga energikonsulenter harsamarbetat med utvecklingsfondens övriga personal. 1 tekniska frågor haribland handläggaren för energibidrag samrått med konsulenten för alt få fram tillräckligtunderlag för beslut. Bidragshandläggare har även fäll bistånd av konsulentenför att få konsulter och leverantörer att förtydliga eller kompletteratekniskt underlag för planerade åtgärder vid företag. har det funnits ettintensivt utbud av information om energifrågorna. Att förmedla råd omeffektivare energianvändning genom annonsering, utsändande av trycksaker,arrangerande av temadagar visade sig ofta vara en omväg. Företagare har somregel ingen högre önskan än att rådgivning skall göras på platsen med uppgifterrelaterade lill den befintliga anläggningen. har visat sig behövaendast begränsade insatser i form av tips, enkla råd och anvisningar ellerförmedlande av kontakter. Förelag som inte tidigare gjort några åtgärder hardäremot visat sig behöva en fullständigare kartläggning av energianvändningen,detta för att olika förslag om energisparande åtgärder skall kunnaprioriteras. För att erhålla en tillräcklig handledning har det många gångerkrävts förklarande hjälpinsatser. Den tekniska rådgivningen kanibland ta i anspråk, då företagaren är mån om att få en godanpassning till befintlig anläggning med beaktande av risk för driftstörningar. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 79 I speciella fall harenergikonsulenten föreslagit insatser av lämplig konsult. Då energikonsulentenhaft huvudansvar för resultat har företag, som inte tidigare anlitatkonsulthjälp, förmåtts göra del. Verksamheten med energikonsulenterhar inte konkurrerat med lokala konsulter. Energikonsulenterna har söktsamverkan och har kunnat medverka till atl konsulter engagerats för uppdrag avrelativt liten omfattning, där konsultens specialkunnande utnyttjats. Genom samverkan med ett annatenergirådgivningsprojekt i samarbete med erhöllsvärdefulla kontakter och ener-gikonsulenlerna blev snabbt medvetna om värdet avatt samarbeta med branschspecialister. Nödvändiga investeringar förenergisparande åtgärder måste konkurrera om utrymme på investeringsplan ochgodkännas av förelagens ledning. För att komma till utförande har det visat sigviktigt att lämnade förslag anpassas till företagens nuvarande och framtidaverksamhet, finansiella resurser, behov av investeringar på andra områden etc. Det har observerats alt företag kanåläggas göra miljöförbättrande investeringar även till priset av en avsevärtförhöjd oljeförbrukning. Genom energikonsulenten söker utvecklingsfonden påfrivillig väg förmå företag till investeringar för en minskad energianvändning.I sådana fall krävs en bättre samordning. Det har också visat sig viktigt atl utnyttja rätttillfälle för rådgivning. Det har inträffat att en företagsledning godkäntförslag till energisparande åtgärder om t. ex. en ombyggnad varit direktföreslående. Om företag relativt gjort nödvändiga investeringar i nyainstallationer har de ofta inte haft råd att på nytt göra investeringar, nu ienergisparande syfte, trots atl förelagen då kunnat få statliga bidrag. Mångaföretagare har föreslagit att ett statligt stöd skulle ges genom lån av den typsom företagen tidigare kunnat få för miljöförbättrande åtgärder, s. k.arbeismiljögaranli-lån (AG-lån). Genom utvecklingsfondernas övrigaverksamhet finns möjlighet lill en god bevakning av lämpliga tillfällen förrådgivning. Genom kreditverksamhet erhålles kännedom om företagens planer vadgäller ändring eller utbyggnad av verksamheten. Utvecklingsfonden kandärigenom medverka till alt företagen söker göra besparingsinsatserpå energisidan. Ett försök har gjorts med specielltföretagsanpassad utbildning om effektivare energianvändning och ett anpassatkursmaterial för sådan utbildning har framtagils. De företag som har kontaktats har ansett projektet varaett synnerligen gott initiativ från utvecklingsfonden i resp. försökslän.Företagarna har reagerat positivt på det flexibla och obyräkratiska sätt somverksamheten har bedrivits på. Vid de berörda utvecklingsfonderna harverksamheten kommit att bli en värdefull del av enheten för företagsservice. Den gjorda uppföljningen av besökta företag inomförsökslänen har visat Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 80 den förväntade årliga energibesparingen från utförda ochplanerade åtgärder. Den visar atl verksamheten med energikonsulenter har givitkonkreta resultat, främst i form av reducerad oljeförbrukning, ca 4900 mVår(motsvarande ca 49000 MWhv/år, men också till en mindre del i minskadelanvändning, 4974 MWhe/år, för totalt 153 företag. De positiva resultaten bör kunnatjäna som incitament för åtgärder även vid andra företag, som inte berörts avenergikonsulentverksamheten. I de berörda regionerna kommer att finnas flerareferenser till företag när besparingar och drifterfarenheter från utfördaåtgärder efter hand dokumenteras. Detta kommer att vara etl starkt stöd för enfortsatt verksamhet. Sammanfattningsvis anför SIND atlprojektet med energikonsulenter och andra aktiviteter som industriverketbedrivit med rådgivning för en effektivare energianvändning har givit följandeerfarenheter: För att nåresultat krävs medverkan av speciella energiexperter. Föreslagnaåtgärder måste vara väl anpassade till förelagens verksamhet och resurser. Insatser förmiljöförbättring och energisparande måste samordnas. Behovet avfördjupade insatser måste kunna tillgodoses vid vissa företag. Rådgivning viade regionala utvecklingsfonderna har visat sig vara riktig med hänsyn till dennära kontakt som där finns med mindre och medelstora företag. Enligt SIND tillgodoser man bäst demindre företagens behov av rådgivning och information på energiområdet med enverksamhet av den typ som har bedrivits genom energikonsulenter i samverkan medbranschspecialister genom ett väl etablerat kontaktnät. I fråga om den framtidaverksamheten framhåller SIND atl för att en planmässig energihushållning skallerhållas i landet måste det råda balans mellan stödet till bostadssektorn ochtill näringslivet. I detta hänseende anför SIND i huvudsak följande. För att få en effektivenergihushållning och uppnå angivna mål för besparing av bränsle och el måstedärför parallella insatser göras inom såväl bostadssektorn som näringslivetsbyggnader och processer. Det gäller speciellt mot bakgrund av att kostnader förbränslebesparingar är betydligt lägre inom industrin än inom bostadssektorn. Ommålet är snabba besparingseffekter bör även insatser prioriteras tillnäringslivet där energianvändningen som regel är mer koncentrerad. Inom varje kommun eller region bör såledesrådgivning för effektivare energianvändning lämnas både till bostadssektor ochnäringsliv, främst mindre och medelstor industri, som inte har egen kompetenspå detta område. För att en planmässig verksamhet inom varje kommun skall 1980/81:90 Bilaga1.4 Industridepartementet 81 erhållasmåste nödvändiga-rådgivningsinsatser samordnas och styras. har deltainte skett i någon större utsträckning. Genom samverkan mellan kommuner ochutvecklingsfonder bör en önskad samordning och balans av insatserna kunnaerhållas, vilket kommer att medföra en större effektivitet inom den kommunalaenergiplaneringen. Energifrågornahar fått en alltmer ökande betydelse för näringslivet. De mindre och medelstoraföretagen har inte samma möjligheter som störte företag alt bevaka dessaaspekter. Det är därför naturligt att de regionala utvecklingsfonderna i sittarbete med att stödja utveckling inom de mindre företagen tar hänsyn tillenergiaspekterna. En regional organisation för rådgivning (inkl. bidragsgivning)bör därför byggas upp vid de regionala utvecklingsfonderna. Erfarenheterna frän verksamheten medenergikonsulenter och dessas samverkan med lokala konsulter har varit goda. Viaeller genom dessa konsulenter har en gedigen företagsanpassad och obundenrådgivning kunnat lämnas till företagen. Det är motiverat alt utvecklaarbetsformerna ytterligare. Efter hand som verksamheten fått en fastare formvill industriverket successivt utvidga den till att omfatta ytterligareutvecklingsfonder. En introduktion till nya län kan göras genom en inledandekampanj av den typ verket låtit genomföra . Viden fortsättning av verksamheten kommer SIND närmast alt söka befästaarbetsformerna utifrån erfarenheter från den bedrivna försöksverksamheten ochsöka eliminera vissa osäkerheter. Följande arbetsuppgifter är dä aktuella: Utveckla samarbetsformer mellanenergiansvariga vid kommun och regional energikonsulent för att elimineraosäkerheter beträffande ansvarsområde. Förbättra samordning med yrkesinspektionför att eliminera konflikter mellan miljöförbättrande och energisparandeåtgärder. Göra försök med inventering avhela industriområden, och därigenom också erhålla viss samverkan mellanföretagen då det gäller utförande av åtgärder. Utveckla samarbete medbranschkonsulter och specialister på energiområdet. Sammanställning och spridningav praktiska erfarenheter som framkommit lill företag inom regionen. Genomgång och förslag tillförbättringar av olika serviceavtal för att medge bättre kontroll avenergianvändningen på installationssidan. Ävenregionala energikonsulenter får ses som en viktig framtida informationskanalför information om resultat och erfarenheter från prototyp-ochdemonstrationsanläggningar på energiområdet. Genom de regionalaenergikonsulenternas verksamhet kan verket även bättre informera sig omutvecklingen och resultat av energihushållningen bland de mindre industriföretagen.6 Riksdagen1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 82 För att energikonsulentverksamhetenskall kunna bli så effektiv som möjligt är det ett önskemål om en bättreprioritering av insatserna till "nya" företag. Underförsöksverksamheten har företag som fått kontakt med energikonsulenten oftastbehandlats enligt principen "först in och först ut". Omhittillsvarande trend fortsätter kan arbetsbelastningen på energikonsulentensnabbt bli orimligt hög och arbetet kan komma att bedrivas på ett mindresystematiskt sätt. En förbättrad styrning av insatserna till företagen ochutnyttjning av alla tillgängliga resurser i form av kompetenta konsulter ochsakkunniga i regionen och dess närhet kommer dä att behövas. En störte utnyttjning avutvecklingsfondens företagarregister kan i framliden erhållas i samband medomläggning till dalaregistrering, då lagring av företagens energianvändning ärmöjlig. Genom övriga uppgifter om produktion, golvyta, antal anställda etc.kan förbrukningen av bränsle och elkraft relateras till dessafaktorer. Då'kan utvecklingsfondernas företagarregister bli en mycketvärdefull källa för prioritering och styrning av insatser till företagen.Företag med en hög specifik energianvändning bör först få rådgivning och demed låg specifik energianvändning kan få vänta. Erfarenheten från prioriteradeinsatser inom ett område har visat att företagen accepterat dröjsmål om de fårreda på atl anledningen är en låg specifik energiförbrukning i derasproduktionsanläggning. Genom de regionalautvecklingsfonderna finns inom verksamheten med produktutveckling ett brasamarbete med styrelsen för teknisk utveckling och uppfinningsrika företagarefår därigenom en viss hjälp. Energikonsulenten kan på energiområdet bistå iform av faktauppgifter eller beräkningsinsatser och knyta kontakt medforskningsprojekt med en fast verklighetsförankring och resurser i form avexperter och experimentell utrustning kan tillämpas på projekt där de snabbtkan ge resultat. Den delvis parallella verksamhet som sker blandinslituiioner och förelag på energiområdet tjänar på en bättre ömsesidigkontakt. Ansträngningarna ute bland förelagen förtjänar dessutom en störreuppmärksamhet. Genom några seminarier kan även samverkan ochinformationsspridning förbättras mellan regionala energikonsulenter ochbranschanknutna energirådgivare. För att den regionalarådgivningsverksamheten skall kunna bli framgångsrik och ge bra resultat förberörda förelag krävs etl stöd av olika specialister. Den branschanknulnaenergirådgivningsverksamhelen är därför också betydelsefull urenergibesparingssynpunkt. SIND vill därför verka för att olikabranschorganisationer skaffar sig branschkunniga energiexperter. Genomsamverkan mellan dessa och regionala energikonsulenter bör rådgivningen kunnabli komplett till alla förelag oavsett verksamhet och inriktning. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 83 Efter remiss av industriverketsrapport vid regionala utvecklingsfonder och industriverketsanslagsframställning för /82 i de delar som rör utbildning ochrådgivning i energisparande syfte har yttrande avgetts av utredningen (I 1979:13) om styrmedel för näringslivets energihushållning, m. m. samtutvecklingsfonderna i , , och i har i sitt yttrande även beaktat ett avindustriverket presenterat program för energirådgivning (jfr kapitel 3). Utredningen om styrmedel förnäringslivels energihushållning förordar att man vid en prioritering mellaninsatser för rådgivning och insatser för utbildning prioriterar rådgivningframför utbildning och att företagsanpassad utbildning prioriteras framförstöd till traditionell kursverksamhet. Förslagen rörandeutbildningsåtgärder i energibesparande syfte berörs endast i mycket begränsadomfattning av utvecklingsfonderna. När del gäller utbildning av företagenspersonal föreligger enligt utvecklingsfonden i ett uppenbartmotstånd att utnyttja det kursutbud som finns. Behovet av utveckling bedömsdock som stort men det är enligt utvecklingsfonden efterfrågan som är avbetydelse för frågan om kursuppläggning. Denna efterfrågan bör därförstimuleras av de föreslagna energikonsulenterna. 2.3 Utvärdering av försöksverksamheten medenergikonsulenter Vad gäller utformningen avrapporten med utvärdering av försöksverksamhet med energikonsulenterkonstaterar utredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning, attrapporten har sammanställts av en konsult. Utredningen utgår dock från attindustriverket står bakom de slutsatser och förslag som förs fram i rapporten.Utredningen påpekar vidare att rapporten inte innehåller någon analys av hurolika faktorer, som t. ex. konsulentens egen bakgrund och näringslivsstruktureni resp. län. har påverkat resultaten av försöksverksamheten i de fyraförsöksområdena. Även utvecklingsfonden i påpekar att det hadevarit värdefullt för den fortsatta verksamheten om rapporten också innehålliten sammanfattande utvärdering med beaktande av de olika arbetsmetoder somanvänts i de skilda försökslänen samt av övrig försöksverksamhet. Utredningen av styrmedel förnäringslivets energihushållning konstaterar att erfarenheterna avförsöksverksamheten genomgående förefaller Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 84 vara positiva, pä så sätt att konkreta förslag ute påföretagen lill en låg kostnad för samhället har lett till energibesparing iföretagen. Utvecklingsfonden i ländelar också den i rapporten framförda meningen att erfarenheterna frånförsöksverksamheten är mycket positiva. Utvecklingsfonden framhåller attenergikonsulenternas insatser har varit ett viktigt medel till förbättradenergihushållning. Bedömt utifrån den insats av statsmedel som erfordras föratt nå viss energibesparing är denna rådgivande verksamhet helt överlägsenstatsbidragen till energibesparande investeringar. Den bör därför prioriteras. Försöksverksamheten har enligt industriverketsutvärdering gett etl gott resultat och stimulerar - enligt utvecklingsfonden iVästerbottens län -till fortsatt satsning på energikonsulenter. 2.4 Den framtida rådgivningsverksamheten Remissinstanserna ser positivt påen ökad insats bland de mindre och medelstora företagen för att spara energi.Vissa invändningar mot industriverkets förslag till uppläggning ochorganisation av en sådan insats förs dock fram. Utredningen om styrmedel jörnäringslivels energihushållning finner det angeläget atl rådgivning viaenergikonsulenter får fortsätta och utvidgas på ett sätt där huvudvikten läggspå uppsökande av företagen. Utredningen ansluter sig till industriverketsuppfattning alt den företagsanpassade och obundna rådgivningsverksamhetensuccessivt bör utvidgas till all omfatta ytterligare utvecklingsfonder. Även utvecklingsfonden i finnerförslaget att förstärka fondens resurser med en energikonsult, som mycketvärdefullt och bedömer effekterna av kommande insatser inom energisparområdetsom goda. Från utvecklingsjönden i påpekas att man isamband med den försöksverksamhet som bedrivits där successivt harrationaliserat verksamheten och förbättrat metoderna. har ettförtroendefullt samarbete med företagen utvecklats. Utvecklingsfonden anser altdet är angeläget att denna verksamhet ges möjlighet att fortsätta ulan avbrottoch att medel därför måste ställas till fondens förfogande från staten.