prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — i/i u Z I XI I E > ,' = .E -C ?3 i; - - ' IZ) I/J I a. o I -1 : := > I o 00 . '3 c : re ;3 O o 3 1 Ii O T3 " fe Z > C w _> 00-= -K 00 ,. o ;:i c 2 I S o I E 2 |« 2 1/1 Z > ri I 'C L-1/1 > ooi?, 00.E > re ire c t 1/1 u 5 oo I/l 00 .5 !5 M 3 I > -a c I -u < I *- 1/5 i/l _o U c/J '*- 00 c w -e j I > i: re c-£ 2P c oi. c ÖOitO 002 T3 C -O U oo- ire L. re 3; i> $E:ä c 1/1 - . I 'c I i:i oo IU os -O "O t; S t*- I iz: I ffl o c/) < f- -<.5 S " 00.E.J2 O -E S *- c/1 re zz ="3 : ° oi fflC/5 1 3 av gri berget av gn sberg v pen oo,S ooJg ra oo re c J2 3 °re 00 u u "3 02 c X c X) I/l 00-- O0-- :: 2 u "O T3 t 1> ire qj u _2 i> _£ > t > Z eZ|iOO:5 1 S 1 S 1 = 1 Prop.1980/81:67 64 Antaletanställda inom kommer som lidigare redovisats i slrukturplanen 82,att minska fram . Medräknat personalminskningenhillills (ca 925) kommer antalet anställda all minska med netto ca 3400personer . Slrukturplanen angav en nellominskning med 1550 personer enbart av struktur-skäl, lill vilket skulle komma ytterligarereduktioner från samordning och befintlig övertalighel. Rationaliseringsmöjligheternai befintliga anläggningar har granskats. Kompletterande studier har pekat påett lägre personalbehov inom tidigare planer, bl.a. genom införande avrationellare metoder. Sä t.ex. ersätts gölgjulningen i med slränggjulningoch satsvis glödning av band i Domnarvet med en kontinuerlig process.Överlåtelse av enheterna , samlanläggningarna i ger också en personalminskning. Inom gruvrörelsenär planerade minskning dock ej så omfatiande som i lidigare planer. Ipropositionen om 1977/78:87 ingick en preliminär bedömning avpersonalutvecklingen. Personalminskningen uppskattades dä till ca 4000personer. Den bedömningen gällde en femårsperiod. Enligt nu föreliggande perspektivplankommer minskningen inle alt bli sä stor under den tiden. Volymenpersonalintensiva investeringar i manufaklureringsledet har ökal. Frånvaron harökat och kräver därför att vi har fler anställda. Denfaktiska personalutvecklingen visar en eftersläpning i förhällande lillpersonalbehovet enligt tidigare planer. Den främsta anledningen härtill är attsamordningsvinsterna varit svårare att la ut hell bl.a. genom relativi lågpersonalavgång. En sädan eftersläpning i personalminskningen medför alt vi harövertalig personal. Den personalpolitik f. n. tillämpar avser attåstadkomma personalbalans under en utsträckt lidsperiod. Del är därför en givenkonsekvens alt vi får en eftersläpning av detla slag. Antaletanställda inom , exkl. Tibnor, bedöms lill ca 14650 personer i slutet av1987. Ulvecklingen per huvudort, uttryckt i antal registrerade anställda,bedöms bli enl. nedanstående tabell. Som jämförelse redovisas de bedömningarsom gjordes i slrukturplanen. Del är viktigt att påpeka all i del senare falletingick enbart effeklerna av strukturförändringen. Rationaliseringseffekternalogs ej med. Prop.1980/81:67 65 9 Forskning och utveckling är internationellt sett ett litet handelsslålsförelagmed begränsade möjligheter lill egen forskning och utveckling. Det är därför avvikt all det inom också finns resurser all följa den inlernalionellautvecklingen hos konkurrenter, institut och högskolor för alt därigenom kunnaköpa och tillgodogöra sig erforderlig basforskning, ny processteknik, nyamaterial etc. F. n. köpes också belydande mängder know-how men ocksä vissatekniska licenser från utlandet. Inom svarar resp. division för forskning ochutveckling inom det egna området. För samordning av intern forskning samlstyrning och bevakning av extern och koncernövergripande forskning finns dessulomen mindre central forsknings- och utvecklingsenhet. Inom denna enhet finns vissspecialistkompetens. SSABs totala kostnader för forskning och utveckling inkl.patent och bibliotekskostnader saml avgifter till institut och föreningarställda i relation lill omsättningen är i nivä med fiera av SSABs konkurrenter.Dessa har som regel dock en myckel slörre omsättning vilket innebär all t. ex.de största japanska stålverken satsar belydande belopp pä forskning ochutveckling. Den egna forskningen inom är så gott som uteslutandeav kortsiktig karaktär. Den koncentreras huvudsakligen till material ochproduktutveckling saml driflsforskning. Driflsforskningen omfaliar s.k. trouble-shootingoch utveckling av befintliga processer där del främsta målel är att sänkakostnaderna och höja kvalitetsnivån. Den är huvudsakligen koncentrerad tilldel metallurgiska området, eftersom den största potentialen förkostnadssänkning finns inom delta avsnitt. Ulvecklingen av ny processteknik finansierad med egna tnedelbör endast ske där sådan ej kan köpas utifrån och där kan vinnastora kostnadsfördelar eller kvalitetsförbättringar. Utvecklingsarbete av dennakaraktär är lill sin natur ofta långsiktigt. SSABs resurser för sådantutvecklingsarbete är för smä. Istället följer den internationella utvecklingenpä detta område. Exempel på kortsiktiga utvecklingsprojekt är åtgärder attsänka energikostnaderna framför allt för produktion av råjärn, rästäl ochämnen. Ett större energibesparingsprogram pågår inom . Den största besparingspotentialen ligger i en säkning av bränsleåigängeni masugnarna. Att successivt ersätta olja och koks i masugnarna med injektionav kolpulver är ett annat sätt att sänka energikostnaderna. Att uinyllja en delångkol i slällel för koksande kol kan ytterligare bidra till sänkta kostnader. Energikostnadernavid valsning kan minskas genom ökad andel varm-chargering samt genom värmeätervinningvid svalning av varmt material. Sådana metoder är av särskild belydelse för SSABmed hänsyn till att ämnestillverkningen till viss del sker pä andra orter än valsningen.5 I9H0I8I.I saml. Prop.1980/81:67 66 Pä malerialutvecklingssidan är ulvecklingen huvudsakligeninriktad på optimering av stälsammansällningen. Som exempel kan nämnas att det f.n. görs en samlad insats att via stälsammansällningen eliminera de värmebehandlingsoperationersom ofta följer på varmvalsningen. Vid sidan härav erfordras ocksä vissbasforskning belräffande svets-, hållfasthet-, yt-och korrosionsegenskaper.Denna basforskning är bl. a. ell viktigt stöd lill marknadsföringen. Under denärmaste åren kommer den att koncentreras till de höghållfasta slåltyper somefter omstruktureringen kommer att kunna tillverkas i en del av SSABs enheter. Del har lidigare framhållits att det är viktigt all SSABföljer ulvecklingen av processteknik som lämpar sig för tillverkning i mindreskala. Del har också påpekats alt ell annai säll till lönsamhelsförbältring kanvara att tillverka vissa lyper av s. k. specialstål i SSABs anläggningar. Mängalyper skulle såväl ur kostnads- som kvalitetssynpunkt kunna tillverkas av SSABoch marknadsföras genom specialslälföretagens inlernalionella försäljningskanaler.F. n måste SSABs resurser koncentreras lill strukturomvandlingen. Dellainnebår all en ny produklinrikining inle kan las upp förrån de viktigaste slruklurälgärdernaär genomförda. 10 Framtida möjligheter och problem har genom kostnadsjämförelser med europeiskastålförelag gjort bedömningar om SSABs konkurrenskraft efter det allomstruktureringen genomförts. Slutsatsenär all fierlalet av SSABs produkler bör ha möjlighet att konkurrera på ennärmarknad efler genomförandet av slrukturplanen. På exportmarknaden kommer SSABall ha koslnadsnackdelar. För all åstadkomma denna konkurrenskraft krävs dockutöver strukturåtgärderna avsevärda effektivitets- och utbytesförbättringar iproduktionen. Grundförutsättningarna för stålindustri i är likagynnsamma som i konkurrentländerna. Svensk stålindustri har tillgång tillinhemsk malm och bör även kunna utnyttja en del av fördelen att liggai närheten av malmtillgångarna. Koslnaderna för elenergi bedöms ävenfortsättningsvis bli lägre än konkurreniernas. Arbetslönerna i motsvararde europeiska men är högre än hos nya slålproducerande länder. SSABs anläggningsstruktur kommer emellertid alt varaogynnsam även efter genomförandet av slruklurplanen. Produktion pä tre orter ären beslående nackdel. Anläggningarna är fortfarande jämförelsevis små. Slorskaleeffeklerna hade bättre kunnat utnyttjas omproduktionen hade koncentrerals till en enda ort. I sä fall hade emellertidmycket slora investeringar krävts och dessutom en i det närmaste totalnedläggning av två produktionsorter. En utbyggnad av produktionen inom var ochen av de tre orterna för att nä slorskaleeffekter hade inte heller varitmöjlig. Prop.1980/81:67 67 eftersom SSABs tillgängliga marknad är för liten. Slurkturplanenfär alltså betraktas som en kompromiss mellan sociala, finansiella, tekniskaoch marknadsmässiga hänsyn. En av nackdelarna med strukturen år all den specifikaenergiförbrukningen i SSABs anläggningar blir hög. Treorlsproblemaliken medgerinte heller att möjligheterna till varmt flöde från metallurgi till valsverkkan utnyttjas lill fullo. kapital för flytande rästäl kommer att förblir gynnsamma för jämförtmed konkurrenterna, trots SSABs skalnackdelar. Villkoret är emellertid att SSABslägesfördel för leverans av malm beslår. Även för stränggjutna ämnen bedömskostnaderna bli likvärdiga med de kontinentala verkens, sedan de nu pågåendeåtgärderna för att öka kapacitelsutnytljandel och minska ämnessorlimenlet genom-förls. Kostnadernaför stränggjutna ämnen fördyras emellertid jämfört med konkurrenterna i den månde behöver fraktas mellan orterna. Produkterna fördyras dessulom i flera av bearbeiningsleden.Av de valsade produkterna kommer dock band- och tunnplåt alt ha relativt godkostnadsbild även om den blir sämre än hos storskaleverken. Detsamma gäller valstråd.Grovplål och framför allt profiler får den svagaste konkurrensförmågan främst p.g.a.all valverken inle har tillräckligt god teknisk standard. Produktionen kanförbilligas genom högre tillgänglighet och materialulby-len. Rensning i sorlimenlensärskilt i de äldre verken bör ocksä kunna bidra till en förbättring. Förflertalet produkler inom bör en acceptabel kostnadsnivå kunna uppnås vidleveranser lill närmarknaden. P.g.a. de förhållandevis goda förutsättningarna atttillverka rästäl kan slutsatsen bli att i första hand borde tillverkaämnen för avsalu. Emellertid saknas f. n. marknadsförutsättningar för detla. SSABs strukturpian innebär ingen ideal eller slutliglösning för svensk handelsslålsinduslri. Snarare bör planen betraktas som enkompromiss mellan sociala, finansiella, tekniska och marknadsmässiga hänsyn.Tekniskt och ekonomiskt innebär produktionen på tre orter en bestående nackdel.Storskaleeffekterna hade bättre kunnat utnyttjas om produktionen kunnalkoncentreras till en enda ort. I så fall hade emellertid mycket slorainvesteringar krävts, samlidigl med en i det närmaste total nedläggning av tväproduktionsorter. En utbyggnad av produktionen inom var och en av de treorterna för att nå slorskaleeffekter inom dessa är inte möjlig eftersom SSABstillgängliga marknad är för liten. har moldenna bakgrund funnit all slrukturplanen är den bäsla lösningen för de närmaslkommande tio åren. Pä bör sannolikt den svenska stålindustrinsstruktur få ett annat utseende. Om storskaletekniken blir bestående måslestålindustrin koncentreras ytterligare. Prop.1980/81:67 68 pågående tekniska utvecklingen, framför allt i ny teknikför gjuining och bearbetning, kan innebära en annorlunda anläggningsstruktur iframliden. 1 avvaktan på utvecklingen bör även investeringarna i konventionellteknik vara återhållsamma. Strukturplanensåtgärder för metallurgi och band och tunnplåt ger en stark slällning påhuvudmarknaderna och bör genomföras i snabbast möjliga takt. För övriga omrädenär del som lidigare angivits inte lika påkallat med omedelbara storanyinvesteringar. Inom vissa omräden bör inriktningen klarläggas bättre innanbeslut kan fattas om nya satsningar. haratt ta slällning lill inriktningen för vissa kvarstående problemområden inomen period . Som grundläggande förutsättning för nya storainvesteringar inom nedan angivna områden bör gälla, alt lönsamhet skall uppnäsi de bärande delarna av förelaget, dvs. metallurgi och band och tunnplåt. Tilldess bör satsningarna inom övriga områden begränsas lill nödvändiga reinvesteringar,miljöinvesteringar odyl. har tillverkning av profiler och slängprodukter i sammanlaglfyra valsverk, tre i Luelä samt ett i Domnarvet. Dessutom finns tvä valsverk i Domnarvetför tillverkning av räls respektive träd och armeringsstål inom divisionSpecialprodukter. Samtliga verk är gamla och har liten kapacitet. Marknaden för produkterna har ingen eller lågtillväxttakt. 1 Sverigei övrigt finns slånglillverkning i valsverk. HallstahammarsAB, och Qvarnsham-mars Jernbruk. De två sistnämnda verken ärspecialiserade på armeringsstål. inom SKF och inom FagerstaAB är i första hand specialstälverk men har även tillverkning av konkurrerandeprodukter lill och övriga svenska handelsstålverk. Stångstålstillverkningeni och berörs också av åtgärder inom den svenska strukturen.Totalt sett överstiger kapaciteten för stängstålsprodukter i deninhemska marknaden. Av profiler och stäng exporterades 1979. Tillgänglig kapacitet kunde inte utnyttjas fullt.Exporten var i allt väsentligt olönsam. En totallösning för den svenska strukturen för profilprodukter är pä sikt oundgänglig.Lösningen innebär med nödvändighet nedläggningar och personalinskränkningar.Överkapaciteten inom området är bestående och konkurrenstrycket utifrån ärmycket hårt för flertalet verk. Dessa industrier är nästan undantagslöstlokaliserade till orter, där stålverket är den dominerande industrin. Ingenannan industri finns på plats, som kan ta hand om övertalig personal och möjlighelernaatt finna ersättningsindustri är närmasl obefintliga. Till denna i sig svårasituation kommer angelägenheten att koncentrera ståltillverkningen till sä laorter som möjligt för att nå resurs- och skalfördelar. Angelågenheten att på siklkoncentrera stäng- 1980/81:67 69 slålsiillverkningen lill orter med långsiktigt bärkraftigmetallurgiframställning är därför uppenbar. Dessa omständigheter gör alt denofrånkomliga omvandlingen av denna industrigren kommer alt bli smärtsam,kostbar och utsträckt i tiden. Ett samgående mellan och övriga berörda förelag kan idagsläget knappast underlätta förutsättningarna för en strukturell omställning-SSAB har icke i något stycke bättre förulsällningar ån de enskilda förelagenall initiera eller genomföra erforderliga strukturåtgärder. Även om en totallösning för profilstrukluren sålunda är önskvärd kan SSABs nuvaranderationaliseringsprogram för genomföras utan bieffekterpä slutliga framtida lösningar. Av marknadsmässiga och finansiella skäl kan inte f.n.rekommendera byggandet av ell nytt mediumvalsverk i . En allernalivlösning för kan vara all bygga om befintligt finvalsverk i . Tillsvidare drivs befintligt verk vidare med smärre förbättringar. SSABs nuvarande inriktning belräffande grovplätverket iOxelösund syftar lill ralionella produktionsflöden och vidare satsning pä högrekvaliteter. Delta mål kommer all nås . Kvarslår emellertid all valsstolen, adjustage, ugnsulruslning m. m. kommerall behöva en genomgripande upprustning. Investeringen härför beräknas lill 500Mkr. Dessa invesleringar är samlidigl slarkl kapaciletshöjande.Marknadsulsiklerna för en högre kapacitet i är f. n. obefintliga.Tills vidare kan nuvarande grovplålverk drivas med vissa mindre kvalilelshöjandeinvesleringar. i har en given livslängd.Principbeslut kommer att behövas inom den närmaste treårsperioden ombefintligt verk skall fä en genomgripande upprustning. I Luleås koksverk krävs invesleringarför förbättring av yttre och inre miljö. 1980/81:67 70 Sammanfattning av marknadsulredning m.m. samlprojektgruppens förslag Nytt mediumvalsverk i Marknadsutredning beslutade alt ulredamarknadsförutsättningarna för ett nylt mediumvalsverk för stång och profiler iLuleå. 1.1 Nuvarande produktion i och 's nuvarande produktion inom det akluellaproduktområdet för ell nytt mediumvalsverk finns f.n. i tre valsverk i ,dvs. universalverk och finverk saml i mediumverket i Domnarvet. utom universalverket, som byggdes är . Verkensproduktivitet och koslnadsnivä är f. n. underlägsna i jämförelse med modernaverk. Ur kostnadssynvinkel kan därför verken bli konkurrenskraftiga endasl påen närmarknad. har beslul fattals om investering i ett nyttförpar till universalverkel. medför en kostnadsbesparing främst för detmetallurgiska ledet, eftersom verket i ökad utsträckning kan använda billiga stränggjutnaämnen. De tre verken i sysselsätter f. n. ca 900 personer,och mediumverkel i Domnarvet ca 200 personer. Härtill kommer personal inomadministrativ och teknisk service. Övriga svenska verk inom det aktuella dimensionsområdet ärmedium-valsverket i (byggt ) och mediumvals-verkeli . , mediumvalsverkel i (byggt )inom SKF och verket i inom arbetar normall inom ett annatproduktområde än det som skulle bli aktuellt för ett nylt mediumvalsverk ochdessa verk skulle därmed inle komma i direki konkurrens med ett nyll verk. 1.2 's strukturpian 's slruklurplan. som antogs av företagels styrelse imaj 1978. innehöll sammanfallningsvis följande inriktning för 'sprofiltillverkning (utdrag enligt bilaga 1): Prop.1980/81:67 71 a) Grovverkel iLuleå rustas upp för bl.a. rälstillverkning varvid nuvarande rälsverk i Domnarvetläggs ned. b) Universalverketi kompletteras med nyll förpar och ugn för totalt . c) Ifråga ommedium- och finverksprodukler anmäldes alt pågående slruklurutredning underledning av angående samordning mellan och övriga svenska verkskulle avvaktas. Vissa slutsatser drogs dock, bl.a. all ell nytt mediumvalsverki lorde bli aktuellt under början av 1980-lalel. Delta verk förutsattes ersätlamediumverkel i Domnarvel och finverkel i . Delförslag som presenterade innebar bl. a. ellsamgående mellan 's stångproducerande enheter och övriga svenska verk. Ulredningenhar dock inte bildal bas för några förhandlingar mellan de berörda företagen. har låtit japanska konsulter från granska SSABs strukturpian frän tekniska utgångspunkter. Dejapanska konsulternas rekommendationer var bl.a. att profiltillverkningen inomSSAB borde koncentreras till de befintliga verken i , dvs. lill samma ortsom metallurgin. 1.3 utredningar samt statsmakternas behandling avfrågan Planen på ett nyll valsverk för balk m.m. ingick bl.a. i NJAsinvesteringsprogram -70 tillsammans med utbyggnaden av metallurgin. Planernarealiserades inle av olika skäl. a. de kraftigt försämrade marknadsulsiklernafr.o.m. I handelsslålsutredningen (SOU 1977: 15) som lades fram i april1977, drogs slutsatsen all det inle fanns marknadsutrymme för nya investeringari valsverk inom del akluella området i . Istället borde redan befintligkapacitet minskas med hänsyn till den tillgängliga marknaden. Förslaget var allfinverket i samt mediumverket i Domnarvel borde läggas ned ochproduktionen fördelas mellan övriga verk som därigenom kunde få bättre kapacilelsutnylljande. I den proposition som låg till grund för 's bildandebehandlades relationerna mellan och övriga verk i villkoren för delstatliga rekonstruklionslånel §3: "Enförutsättning för Bolagets räll all lyfta belopp enligl §2 är alt Bolagel underrekonslruklionsperioden vidlager slruktureUa åtgärder i det syfte som angivitsi ingressen härovan. Därvid förutsattes all samråd sker med handelsstälsindustrini övrigl, i syfte all undvika all åtgärder som Bolaget vidlager förorsakarväsentliga problem för andra svenska produk-lionsenheler i branschen. Delåligger Bolagel all lill Industridepar-lemenlel lämna en redogörelseför Bolagels utveckling.'" 1978 gav regeringen generaldirektör iuppdrag att ulreda möjligheterna lill att mildra sysselsällningskonsekvensernai samband med Prop.1980/81:67 72 genomförandet av SSABs strukturpian. I sitt betänkande "Tidigareläggningm.m. av investeringar inom " föreslog bl.a.alt skulle beviljas medel till förprojeklering av ell nytt mediumvalsverki . I regeringens proposilion 1978/79: 126 angående medel tillSSAB för vissa tidigareläggningar av investeringar m. m. föreslogs dock ingasädana medel, då regeringen fann att inom ramen för sin ordinarie verksamhetkunde finansiera behövliga utredningar, vilka borde göras tillsammans med deövriga svenska handelsstälverken. Redan innan regeringen lade sin proposition hade etttiotal motioner om väckts i . Vissa av dessa behandlade frågan om ett nyltmediumvalsverk. Socialdemokraterna föreslog i partimotion att skulleanslå sammanlagl i lån för byggandet av ett nytt mediumvalsverk i"långsam takt" och på ett sädant säll alt del inle skulle inkräkta påde övriga svenska verkens marknadssituation. Liknande förslag fanns i motionerfrån resp. kommunisterna. I motion frän centerpartietyrkades på län till förprojeklering i enlighet med förslag. .Näringsulskottels majoritet förordade alt riksdagenskulle uttala sig för byggandet av mediumvalsverk i med en kapacitet av högsl208 klon/ är saml all skulle anvisa ell lån om förprojektering som skulle påbörjas . Efter det projektering avslulalskunde anslå medel för byggandet av verket. Mol della uttalande reserverade sig vissa ledamöter (c ochfp) med följande föslag: bör uttala all det är betydelsefullt allmarknadsundersökningar kommer lill sländ innan ställning las lill planerna päett nylt mediumvalsverk i . Dessa undersökningar bör genomföras isamverkan mellan och mindre handelsstålverk. I detla sammanhang erinrasom utskottets lidigare uttalande om del angelägna i alt de mindre handelsstålverkenkan bevara sin konkurrenskraft. Åtgärder som vidtar som ett led istrukturomvandling får inte utformas så alt de leder till väsentligasvårigheter för de mindre verken. Det statliga engagemanget inomhandels-stålindustrin får alltså inle medföra all mindre handelsstålverk slås uloch alt problem sålunda flyttas från en ort till en annan. i slrukturlän bör anvisas för i första handmarknadsundersökningar. Endast om dessa marknadsundersökningar ger positivtresultat bör förprojeklering få äga rum och medlen sålunda få las i anspråk isin helhet. Även två ledamöter från moderata samlingspartietreserverade sig med särskill förslag, vilkel innebar i stort sett avslag påalla yrkanden om medel lill mediumvalsverk eller utredning av ell sådant, dvs.i stort sett i enlighel med regeringspropositionen. beslutade i enlighet med den reservation somlämnats av fp och c-ledamöterna. Prop.1980/81:67 73 'sstyrelse har med anledning av förslag, regeringens proposition samtfackliga förslag som sedermera ledde lill socialdemokratiska motionerförklarat följande: Slyrelsenför är beredd alt genomföra de åtgärder som anges i generaldirektör . Styrelsen förutsätter därvid all staten ställer erforderiiga medeltill förfogande i form av struktur- och rekonstruktionslän. Styrelsenförklarar sig vidare beredd all medverka till sädana lösningar i anslutningtill företagels slruklurplan som statsmakterna kan komma all beslula med hänsynbla lill fackrepresenlanlernas tilläggsförslag och som ej är förelagsekonomisklmofiverade ulan huvudsakligen är avsedda all förbättra sysselsättningslägel.Styrelsen förutsätter därvid all medel anvisas enligl del sk offertsystemel. Slyrelsenförutsätter att rekonstruktions- och slruklurlänen lämnas på sådana villkor altSSAB kan genomföra åtgärderna ulan all 's likviditet och resultat påverkasnegativt. Slyrelsen bemyndigade VD att slutföra förhandlingarna varvid dockden slulliga uppgörelsen skall godkännas av styrelsen. Definitivt beslut omigångsättning av viss investering tages av styrelsen först sedan sedvanligt utredningsunderiagföreligger. Vidsammanlrädel konstaterade 's styrelse att riksdagsbeslutet inlekan ses som bindande för bolagel ulan måsle ses som en uppmaningtill regeringen att tillsammans med bolaget finna vägar för ell genomförande avriksdagsbeslutet och i samband härmed en förelagsekonomisk utvärdering avbeslutets innebörd mäste läggas lill grund för bolagels agerande. 1.4SSAB's utredning 'sutredning om nyll mediumvalsverk i har ulförts inom de två berörda divisionernaProfiler och Specialprodukter. Arbetet har letts av en styrgrupp under ledningav vice VD . (Projektdeltagare enligl bilaga 2).