prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag ansluter mig till vad delegationen anfört i detrefererade avsnittet och vill för egen del tillägga följande. Prop.1980/81:20 7 Kravetpä samordnade tider inom en årskurs eller ett stadium var främmande utifrånSIA-ulredningens tankegångar. Vad som var viktigt frän utredningens synpunkt -lill vilken delegationen ansluter sig - är föräldrarnas syn på tiderna, alltsåalt tiderna är desamma under veckans för den enskilde eleven.Särskilt för lågstadieeleverna bör en sådan ordning eftersträvas. Molbakgrund av vad jag redovisat avser jag alt föreslå regeringen att göra vissaförtydliganden i skolförordningen belräffande Innebörden av samlad skoldag ochsådan skoldags längd. Delegationens skrivelse har också tillställts samtligalänsskolnämnder. De viktigare delarna av skrivelsen har införts ikommentarmatérialet till Lgr 80. Förtydligandena i skolförordningen bör kunnaundanröja anledningar till sådana utformningar av skoldagen, vilka intekänts angelägna av de närmast berörda men lett till dyra lösningar förkommunerna. De är därför av betydelse även frän besparingssynpunkl ikommunerna. Underen skoldag utformad inom dessa ramar gäller de riktlinjer som regeringenutfärdat (Mål och riktlinjer för , s. 22-25). Regeringen har därbetonat all eleverna själva kan organisera och leda många aktiviteter och svaraför olika program. Utformningen bör sä långt möjligt vara decentraliserad tillolika arbetsenheter inom skolenheten. Regeringen framhåller bl. a. följande iMäl och riktlinjer: Friaaktiviteter måste ge utrymme för elevernas eget ansvar för delar av arbetelinom skolan. Detla kan ske på många olika sätt och bör ges så slor omfattningsom möjligt med hänsyn till elevernas förutsättningar och mognad. Elever ochelevgrupper bör hjälpa till med dagliga göromål i skolan. De bör medverka ilokalvård, i biblioteks- och reproduklionsarbete och utföra enklarereparationer. De bör kunna svara för servering och dukning i samband medskolluncher. De kan - l.ex. samordnat med lemaarbeten arbeta med utformningenav skolgården. Aktivitet och ansvar, inte en passiv serviceinställning, måsteprägla elevernas roll i skolan. Ettannat medel att utveckla en social ansvarskänsla och stärka sammanhållningen iskolan ulgör fadderverksamhet. Äldre elever kan hjälpa yngre barn i förskolan,i undervisningen, i skolbiblioteket och hjälpa nyinflyttade elever tillrätta.Äldre elever bör få leda olika gruppaktiviteter. Klasser i högre årskurser kanta hand om nya klasser i skolan, t.ex. i samband med skolstart ochsladleövergängar. Elever bör kunna delta i planeringen och genomförandel avfriluftsdagar och lägerskolor. Detär väsentligt för att uppnå skolans mål att detta slag av verksamhei ges enslor omfattning. Samordningen med temauppgifter har betonats i den citeradetexten. Jag vill också framhålla det angelägna i all en del av tiden förarbelslivsorlentering eller ytterligare tid ulöver de som kan anslåstill denna används för vad som kallats intern pryo inom skolan så att varjeklass eller grupp inom en klass under nägon vecka avdelas för skolans internaservice. 1980/81:20 8 Genom sådana insatser kan skolan på ett för utbildningenpositivt sätt på kompensera sig för en viss del av eventuellakommunala besparingar. De förändringar detla leder till i skolans arbetssättoch 1 elevernas attityder till sin skola är positiva. Trivseln i skolan blir iökad ulslräckning elevernas egen angelägenhet. Detsamma kan komma alt gälla päläromedelssidan där det kan ingå i temauppgifter för äldre elever att framställasludiehandledningar, övningshäften, laborationsuppglfter, handledningar förstudiebesök etc. ät yngre kamrater. Inget hindrar heller en skola att som endel 1 utbildningen framställa produkter eller tjänster för försäljning. Minstsamma krav på insatser på den egna arbetsplatsen bör gälla för gymnasieskolanselever. Liksom 1 bör en klass eller grupp kunna avdelas för attunder nägon vecka svara för intern service. Gymnasieskolan bör iprojektarbetets form också kunna äta sig beslällningsupp-gifter från näringslivoch . Olika kartläggningsupp-gifier och enkätuppgifler somofta ingår 1 kommunala utredningar kan med fördel utföras av gymnasieelever pävissa linjer liksom marknadsundersökningar och miljöstudier. Genom sådanainsatser ökar undervisningens anknytning till realistiska problem someleverna fär klart för sig behovet av noggrannhet, saklighet och en förallmänheten begriplig och väldisponerad redovisning. För de yrkestekniskalinjerna finns givetvis stora möjligheter att göra färdigheter och kunskapernyttiga bäde för skolans Interna behov och för samhället i övrigt. Jag är emellertid medveten om att vissa kommuner arbetarmed svåra problem. Skolväsendet kan vara under uppbyggnad, de sociala problemenkan vara svåra. Besparingar måste där, för att vi skall kunna närma oss måletom en i hela landet likvärdig ulblldningsstandard, i viss utsträckningkompenseras genom nya insatser. Den generella nedskärningen av statsbidragenmed medför, som jag tidigare anförde, en besparing om ca 296 milj. kr. Avdenna summa bör , dvs. ca 74 milj. kr. användas för slöd till kommuner medspeciella behov. Detta bör ske genom att huvuddelen av dessa medel fördelas avnämnderna i likhet med vad som sker med den s. k. länsskolnämndsresursen. Jagavser att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag omresursanvändning och de kriterier som bör vägleda nämndernas beslul. Minskningen av transfereringarna lill kommunerna böråstadkommas utifrån principen all de utbetalningar från staten lill kommunernasom sker fr.o.m. den och som avser bidrag för och vaddärmed hör samman saml gymnasieskolan skall reduceras med tvä procent. Förgrundskolans del innebär detla att säväl slutreglering av bidrag förredovisningsäret 1980/81 (inkl. bidragen till arbetsgivaravgifter) som förskottför /82 reduceras i förhållande till vadsom normalt skulle utgå. Motsvarande kommer att gälla även för kommandebudgetär. Regeringen bör nu inhämta principiella godkännande av denförordade minskningen av utbetalningarna av Prop.1980/81:20 9 Jag avser att senare återkomma till regeringen med dennärmare utformningen av de bestämmelser som fordras med anledning av de nyssredovisade förslagen. Minaförslag Innebär en statlig besparing under /82 om sammanlagt ca222 milj. kr. i vad avser bidrag till driften av grundskolor m. m. ochgymnasieskolor. Chefen för utbildningsdeparlementet kommer i det följande attföreslå motsvarande slag av besparing på bidrag till kommunalhögskoleutbildning och vuxenutbildning. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har föreslagit beträffande statsbidragen till m.m. och gymnasieskolan. Jagnämnde att en metod - utöver en procentuell minskning av transfereringarna -för all åstadkomma väsentliga besparingar inom skolområdet är all förändra denav staten fastställda organisationen för skolväsendel. Jag behandlar här förstgrundskolan. Somjag tidigare anfört bör behov prioriteras. Nya Insatser som ärnödvändiga för organisation enligt Lgr 80 och om vilka riksdagenfattade beslut (prop. 1978/79: 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) börgenomföras fr.o.m. /83. Däremot är del 1 nuvarande ekonomiskaläge inte möjligt att genomföra samtliga höjningar av förstärkningsresursensom fattade beslut om. Den utökning avförslärkningsresursen med sammanlagt per elev som skulleträda 1 kraft /82 bör således inle komma till stånd. Förändring igrundskolans planerade organisation påverkar statsbidraget med fördröjning.I förhållande till långtidsbudgeten innebär detta en besparing budgetåret1982/83 med ca 139 milj. kr. och ca 85 milj. kr. i 1981/82 årsberäknade löneläge. Jagär inle beredd alt nu föreslå någon generell ändring av reglerna förtilldelning av basresurser, dvs. ändrade delningslal eller ändrat beräkningsunderlag,vilket skulle kunna leda lill Indragning av små skolenheter. Jag anser detemellertid nödvändigt att effekfivt motverka den markanta nedgången 1basresursmedeltalen för mellanstadiet som skett sedan fattade sinabeslul med anledning av propositionen om skolans inre arbete m. m. (prop.1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76: 367). harmedeltalet elever sjunkit på mellanstadiet från det av ()redovisade klassmedeltalet 23,0 /76 till 21,80 /81.Någon förändring har inte 1 samma utsträckning skett på lågstadiet ellerhögstadiet. Den kan därför inte förklaras med befolkningsomflyttningar som en följdav en ändrad bebyggelsestruktur ti /81. 1980/81:20 10 ulantorde hänga samman med dels ett sjunkande elevantal, dels all övergången fråndelningstalet 25 på lågstadiet till 30 på mellanstadiet inte lett tilltillräckligt konsekvent genomförda minskningar i antalet basresurser genomanvisningar om elevernas fördelning på olika skolenheter. Möjligheten attacceptera en sänkning av basresursmedellalen finns inte i nuvarande läge.Länsskolnämnderna måste därför i sina beslul om basresurser fr. o. m. våren1981 tillse att basresursmedeltalet 1 resp. län inte understiger länelsklassmedeltal /76. Jag avser senare alt föreslå regeringen altbesluta om vissa författningsändringar. Man bör också kunna pröva bl.a. altutfärda generella anvisningar om att upptagningsområdena normalt skall varaöverlappande sä att del bildas marginalzoner. Jag räknar med att ettåterställande av basresursmedeltalen på mellanstadiet till 1975/ nivåför klassmedellal kommer att ge en årlig besparing i storleksordningen drygtlOOmllj.kr. Statsbidragssystemets konstruktion medför att besparingen blirbetydligt större /83. För kommunerna minskar dock kostnadenredan från /82, vilket bör till viss del kompenseraden minskning av utbetalningarna som jag föreslagit i detföregående. Jag hemställer att regeringen 1. föreslårriksdagen att godkänna vad jag har förordat beträffande förstärkningsresursen, 2. berederriksdagen tillfälle att la del av vad jag har anfört om basresursmedeltalel. Jaganförde tidigare att del är nödvändigt att göra en mer omfattande besparingäven i gymnasieskolan. Besparingar inom gymnasieskolan bör inte beröra antaletutbildningsplatser. Den höga ambitionsnivån i fråga om antaletutbildningsplatser i gymnasieskolan, som fastlagts genom beslut medanledning av budgetpropositionen samt prop. 1979/80:145 om åtgärder föralt främja ungdomars utbildning 1 gymnasieskolan m.m., bör fortfarande gälla.Inte heller bör gymnasieskolans möjligheter att bedriva praktiskt betonadverksamhet minskas genom att gruppstorleken höjs inom den yrkesinriktadeutbildningen eller i laborativa ämnen. Däremot bör skolan i ökad utsträckningorganiseras så att eleverna får studera mer på egen hand. Förändringenav gymnasieskolan bör kunna ske utan alt förslag frän gymnasleulrednlngen (U1976:10) föregrips. Den bör därför i allt väsentligt ske Inom ramen för nugällande kursplaner och i princip utan all limplanernas balans mellanfärdighetsämnen, samhällsorienterande, naturorienterande, estetiska ochyrkesinriktade inslag rubbas. Den bör genomföras i sådan utsträckning att tidskapas för ökat självständigt arbete, projekt- och specialarbeten. Jag räknarmed att specialarbeten - enskilt och i grupp - Prop.1980/81:20 II kommeratt utgöra ett väsentligt Inslag och bedömas och betygsättas med samma vikt somde övriga studierna i olika ämnen. Flera olika arbeten bör utföras under ettläsår av varje elev, såväl enskilt som i grupp. Timplaneförändringenbör i huvudsak genomföras så att antalet direkt lärarledda lektioner minskarmed på alla linjer och specialkurser sammantagna. En sådanomorganisation kan emellertid inte genomföras schablonartal. Den kan behöva fåslörre eller mindre omfattning på olika linjer och specialkurser och 1 olikaårskurser beroende på utbildningsinnehåll, olika riskmomenl inom utbildningenetc. En tlo-procentig genomsnittlig minskning leder till en besparing på ca304 milj. kr. beräknat 1 1982 ärs prognostiserade löneläge. börgymnasieskolan emellertid erhålla en förslärknlngsresurs för lärarhandledningsom motsvarar ca 125 milj. kr. Denna bör samordnas med nuvarande resurser förgrupptimmar, timme till förfogande och olika stödinsatser till en gemensamresurs. Inom ramen för denna resurs kan lokalt vissa önskvärda omfördelningarske, t. ex. för att skapa mindre undervisningsgrupper i svenska på yrkesinriktadelinjer. En besparing med denna utformning begränsas därför lill ca 179 milj.kr. Denfrigjorda timplanetiden bör läggas ut som elevtimmar på schemat och förslagsvisrubriceras specialarbete. Den bör kunna läggas ut som sammanhängande pass. Detblir genom en omorganisation av gymnasieskolans limplaner också möjligt förskolledningen att i viss utsträckning förlägga koncenlrationsdagar, skrivningarm. m. på den frigjorda tiden och utanför den återstående lektionstiden.Därigenom blir den reella minskningen i antalet traditionella lektioner föreleverna betydligt . Lektionsbortfallet är stort 1gymnasieskolan och uppgår på vissa linjer till . Enöversyn av timplanerna i den riktning som jag nu angivit har påbörjats i regeringskansliet.Denna översyn Innefattar också en kartläggning av konsekvenserna i fråga omövertalighet för olika personalkategorier. Fr. o. m. /81 tillämpaspå de tre- och fyraåriga linjerna som ell reguljärt Inslag i gymnasieskolanalternativa timplaner i g-regioner med mindre än 400 16-åringar (prop. 1979/80:15, UbU 1979/80:4, rskr 1979/ 80:27). Vid översynen av timplanerna kommer ävenerfarenheterna från denna verksamhet och dess föregångare SSG (särskildsamordnad gymnasieskola) att beaktas. Jag avser att senare föreslå regeringenatt förelägga en proposition med förslag till nya timplaner att trädai kraft tidigast fr. o. m. . Jag anser dock att dessa riktlinjer bördelges . Jag avser ocksä att föreslå regeringen all SÖ får iuppdrag att genomföra motsvarande timplaneförändringar för specialkurser. Idetta sammanhang vill jag anmäla att jag avser att ta initiativ fillen översyn av statsbidraget till gymnasieskolan. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna de riktlinjer för timplaneförändringar i gymnasieskolan som jag harförordat. 1980/81:20 12 2.4 Övriga besparingar inom gymnasieskolan Enligl 12 § förordningen (1966: 115) om statsbidrag lilldriftkostnader för viss ulbildning utgår statsbidrag för särskildakostnader vid utbildning på heltid för industri- och hantverk och därmed lillsin art jämförligt område, för vilken kostnaderna för undervisningsmateriel ärsärskilt höga och för vilken SÖ medger det. Statsbidraget ulgår med 7000 kr.för varje klass inom gymnasieskolan eller studerandegrupp vid kommunalhögskoleutbildning, om utbildningen omfattar läsår . Omutbildningen omfattar än ulgår bidraget med ett i förhållandetill utbildningstiden reducerat belopp. Beloppets storiek har varil oförändrat sedan budgetåret1963/64. Bidraget som ursprungligen syftade lill alt ge kommunerna en godkompensation för uppkomna koslnader vid vissa dyrare utbildningar har genom inflationensuccessivt urholkals . Någon förutsättning att i förevarandeekonomiska läge återställa bidraget till den nivå som ursprungligen avsellsföreligger inle. Mot den bakgrunden förordar jag att bidraget helt upphör förtiden fr. o.m. den Ijuli 1981. Detlabör även gälla i vad bidraget utgär förkommunal högskoleutbildning. I denna fråga har jag samrätt med chefen förutbildningsdepartementet. För /81 har beräknats ett totaltmedelsbehov för ifrågavarande ändamål om ca 26milj. Jag hemställer att regeringen föreslår alt godkänna vad jag har förordat om statsbidraget försärskilda koslnader vid utbildning på heltid för Induslri och hantverk. Frågan om den framfida grundutbildningen av lärare liksomfortbildning- . en, vidareutbildningen och forsknings- och utvecklingsarbetetbereds f. n. inom med anledning av förslag frånlärarutbildnings-utredningen, LUT 74 (Lärare för skola i utveckling, SOU1978:86) och skolforskningskommittén (Skolforskning och skolutveckling, SOU1980:2). Redan nu bör dock vissa åtgärder vidtas. Inom vissa lärarutbildningar och inom fortbildningen ochvidareutbildningen är koslnaderna stora genom den ersättning tillvikarier eller andra ersättningar som är förbundna med utbildningarna. För attåstadkomma besparingar är det nödvändigt att ompröva utbildningarnas längd,föriäggning och i vissa fall även ersättningsfrågan. Jag kommer först altbehandla två fortbildningsprojekl och senare under punkten 3.1 omläggning avspeciallärarutbildningen. De tvä största projekten inom anslaget Fortbildning m. m.är skolledar-ulbildningen (SLUG) och personallagsulbildningen (PLAG).Huvudsyftet med båda utbildningarna är alt skapa instrument för ett ändratarbetssätt i skolan. Deltagarna skall fördjupa sin kunskap om skolans mål ochdlskute- 1980/81:20 13 ra innebörden av dem samt hur de skall nås. De skall gesmöjlighet all fördjupa sin självkännedom och sin kunskap om relationer mellanmänniskor. Enligt minmening är del nödvändigt all göra betydande besparingar avseende båda dessautbildningar. Delvis torde en besparing kunna ske genom en ökad samordning avde två utbildningarna, som ju har ett och samma syfte. Sådana åtgärder tordeemellertid inte vara tillräckliga. Inom båda utbildningarna bör del dessutomvara möjligt all i större utsträckning än nu förlägga utbildningarna tillkursdeltagarnas hemorter eller näraliggande orter. Därigenom bör koslnadernaför resor och traktamenten kunna nedbringas. En mycket stor del av koslnadernaför dessa utbildningar utgörs av vikarieersättningar. Om de kan nedbringas blirockså besparingseffekten stor. PLAG omfattar förlagda under skoltid, varförersättare för de deltagande lärarna måste anställas, Koslnaderna härför uppgårtill 5milj.kr. och belastar anslaget Fortbildning m.m. Jag anser att det börvara möjligt att helt eliminera denna kostnad. Utbildningen bör framgentförläggas till studiedagar och annan undervisnlngsfri tid. Ett resullal häravkan bli all utbildningen per lag/motsvarande lar längre lid att genomföra än f.n. Vidare minskar kostnaderna för resor och traktamenten saml utbildningskostnadernamed sammanlagt I milj. kr. Olika möjligheter bör prövas all finnaokonventionella lösningar att uppnå mälen för PLAG. De utbildningsansvarigabör därvid vara lyhörda för de olika rektorsområdenas önskemål - givelvis medbeaktande av alt målen för utbildningen inte fär åsidosättas. SLUGbestår av kursperioder om sammanlagt och samhällsln-riktad praktik omtvå l4-dagarsperioder. Därunder anställs vikarier för skolledarna, vilkakostnader belastar driftanslagen för resp, gymnasieskolan, dvs.anslagen Bidrag lill driften av grundskolor m.m. samt Bidrag till driften avgymnasieskolor. Vidare ingår i utbildningen hemperioder, varunder deltagarnaförutsätts bedriva vissa studier m. m. Under de perioderna anordnasarbetsavlastning, för vilken kostnaden också belastar drlflanslagen. Densammanlagda kostnaden för vikarier och arbetsavlastande åtgärder, som alltsäbelastar driftanslagen, uppskattas till nära 21 milj. kr. Jag anser det intemöjligt att åstadkomma en tillräckligt stor besparing utan att utbildningstidenskärs ned. I första hand bör den samhällsinriktade praktiken avkortas betydligt.Enligt min mening bör praktiken minskas och förläggas så all vikariekostnaderendast behöver utgå . Vidare anser jag alt utbildningenfortfarande kommer all ha en tillfredsställande kvalitet om kurstiden minskasmed fill tjugo. Dessa förslag bör ge minskade kostnader om sammanlagtca 12 milj. kr., varav ca 2 milj. kr. 1 utbildningskostnader på anslagetFortbildning m. m. Jag bedömer det vidare vara möjligt att genom höjdeffektivitet och Prop, 1980/81:20 14 samordning med personallagsulbildningen minska kostnadernaför SLUG under anslaget Fortbildning m. m. med ytterligare 3 milj. kr. Sammanlagttorde sålunda mina förslag om omstrukturering av skolledar- ochpersonallagsutbildningarna ge en besparing på 21 milj. kr. fördelat på anslagenFortbildning m. m.. Bidrag lill driften av grundskolor m.m. samt Bidrag tilldriften av gymnasieskolor. Jag hemsläller all regeringen föreslår alt godkänna vad jag har förordat om omstrukturering avpersonallags- och skolledarutbildnlngen. I följande tabell redovisar jag vilka besparingseffektermina förslag får pä anslagen till skolväsendet fr. o. m. /82. Jag avser alt senare under avsnittet 3.1 behandla fråganom omstrukturering av speciallärarulbUdningen. Förslagel harkostnadskonsekvenser förutom på anslaget Ulbildning för undervisningsyrken ävenpä anslagen Bidrag till driften av grundskolor m. m. och Bidrag till driften avgymnasieskolor. Besparingseffekter /82 i tkr Fortbildning m.m. Omslrukturering av skolledarutbildnlngen och per sonallagsulbildningen 11 000 Bidrag IiU driften av grundskolor m.m. Omstrukturering av speciallärarutbildning 10200 Bidrag IiU driften av gymnasieskolor Åndrade ulbetalningsregler 63900 Särskilda kostnader för industri- och hantverksut bildningen 26500 Omstrukturering av speciallärarutbildning 6800 Omstrukturering av skolledarutbildnlngen 3000 Återgår till kommunerna via länsskolnämnderna 74000 I följande sammanställning anger jag de förslag som fårbesparingseffekt på statsbudgeten tidigast fr. o. m. /83. Bidrag tiU driften av grundskolor m.m. Återställande avbasresursmedeltalet på mellanstadiet till läget för /76 Ejgenomförd utökning av förstärkningsresursen Bidrag lill driften av gymnasieskolor Nya limplaner saml införande av förstärknings-/ 1980/81:20 15 Överväganden och förslag om besparingar Min anmälan av detta avsnitt sker efler samråd medstatsrådet . Stalsrädet Mogård anmäler efter samråd med mig debesparingar som rör utbildning för undervisningsyrken. I del följande redovisas huvuddragen av de besparingarinom högskolans område som måsle göras under /82 med anledningav den nu aktuella sparplanen. Avsikten är att budgetpropositionföra upp besparingarna vid beräkningen av anslagen för /82. Enutgångspunkt för förslagel är, som jag anförde 1 budgetproposition,all högskoleutbildning och forskning är verksamheter vars resultat märks förstpä lång sikt. Besparingar och rationaliseringar inom dessa områden får tillföljd därav långsiktiga verkningar och måste därför genomföras på ell sådantsätt alt de centrala delarna av högskolan hålls intakta, dvs. att en godkvalitet stimuleras i yrkesutbildning och återkommande utbildning och iforskningsverksamheten samt att förnyelsen inom både utbildningen ochforskningen främjas. I budgetpropositionerna för budgetåren 1979/80 och 1980/81har jag redovisat vissa riktlinjer för hur besparingar inom högskoleområdet börkunna åstadkommas. Dessa riktlinjer innebär sammanfattningsvis att de utbildningslinjervars antagningskapacitet inte kan utnyttjas till fullo eller som syftar till enverksamhet inom en för de utbildade osäker arbetsmarknad 1 första hand bör bliföremål för en neddragning av anlagnlngslalen. Därvid bör man hellre lägga ned enlinje i dess helhet vid en eller flera högskoleenheter än minskaantagningslalel på en linje vid samtliga högskoleenheter där den förekommer.På så sätt bör det vara möjligt all skapa en mer rationell arbetsfördelningmellan högskoleenheterna. Innebörden i de nyssnämnda riktlinjerna är vidare denatt en hårdare granskning bör göras av utbudet av enstaka kurser. En förstautgångspunkt för en sådan granskning bör vara en nedskärning av kortare kursermed allmänt orienterande innehåll som barett nära släktskap med folkbildningensverksamhei. bör ökade ansträngningar göras för att åstadkomma enbättre planering av utbudet av enstaka kurser så att dessa kan kompletteravarandra inom olika områden när det gäller såväl breddning som fördjupning av studierna.Sammanlaget bör detta kunna ge goda förutsättningar att utnyttja de enstakakuserna för bl. a. återkommande utbildning inom högskolan och leda bättre hushållning med de ekonomiska resurser som ställs till förfogande fördessa ändamål. När det gäller högskolans forskningsorganisation vill jaghär erinra om vad jag har anfört i propositionen 1978/79:119 om forskning ochforskarutbildning m. m. samt i senaste budgetproposition om arbetsfördelningmellan högskoleenheter med forskningsresurser inom mindre forskningsområ- Prop.1980/81:20 16