prop · G403182 · 1980-12-31 00:00:00 — Verksamheten inom den ansvariga ämbetsmannakommittén harunder omfattat bl.a. gemensam provningsverksamhet beträffande hushållskapitalvaroroch analys av olycksfallstyper, lill exempel brandskador, skador med eldfarligatextilier och fallolyckor. På informations- och utbildningsområdet har man bland annalarbeiat med en nordisk värdering av konsumenlprogram i radio och TV och medkonsumentupplysningen i lärarutbildningen. Ett symposium har hållils omprisfrågor, där de nordiska ländernas pris-, konkurrens- och konsumentmyndighetervar samlade. och utskotten har under åretfortlöpande utbytt synpunkter på arbetet inom internalionella organisationer -särskilt och EG. Prop.1980/81:182 23 Del nordiska kultursamarbetet har präglats avplaneringen av flera större projekl inom kulturavlalels huvudområden. Mot bakgmnd av språkförståelsens stora betydelse för heladel nordiska samarbetet har inom kultursekretariatet utarbetats ellhandlingsprogram, som innehåller förslag till ätgärder på kulturavlalelssamtliga tre huvudområden, dock särskill inom utbildningen. Byggprojekteringen av Hus på fortsattavåren 1980 med en öppen nordisk anbudsgivning. 1 enlighet ned kulturavlalels stadganden om gemensamtuppträdande i internalionella sammanhang och samarbete när det gällerinformation om de nordiska ländernas kulturliv har kulturavtalets organ under årelaktivt verkat för ökad kännedom om nordisk kultur i utlandet. Den slora vikin-gaulställningen,som har visats i bl.a. och har kunnat förverkligas bl.a genombidrag från och med slöd av viss koordineringsverksamhetoch informationsaktiviteler från andra samnordiska organ på kulturområdet. Frågan om ett ökat nordiskt forskningssamarbeteaktualiserades av statsministrarna i etl uttalande . Statsministrarnauppmanade då samarbetsministrarna och undervisnings-och kulturministrarna - atl ta initiativ lill etl ökal nordiskt forskningssamarbete,såväl beträffande grundforskning som tillämpad forskning. Ifrågavarandeutredningsarbete, som utförs av ställförelrädarkommitténs och ÅK-kultursgemensamma arbetsgrupp för ökat nordiskt forskningssamarbete (ÄK/ FORSK), harunder 1980 framskridit planenligt och befinner sig nu i sin avslutningsfas. 1 överensslämmelsemed yttrande vid senaste session överlämnas ulredningensrapport lill rädssessionen 1981.Fömtom i analyser av forskningsprioriteringaroch FoU-investering-ar i har ÄK/FORSK engageral sig i delulredningar omnordiskt samarbele kring vetenskaplig ulrustning, områdesstudier, forskarutbildning,registrering av samnordisk forskning och teknologibevakning. När det gäller forskarutbildningssamarbelet har ÄK/FORSKvalt, att försöksvis på jord- och skogsbruks- samt veterinärmedicinområdel, isamarbete med rektorsförsamlingen för nordiska lantbruks- och veterinärmedicinskauniversitet och högskolor planera en systematiserad flerårig nordiskforskarkursverksamhet. Arbetsgmppen har även fortsatt granskningen av FoU-verksamhetenpä högt prioriterade forskningsområden. En studie av FoU-akliviieler omkringkonsekvenser av den teknologiska utveckling, införandel av ny teknologi ochdatorisering har genomförts. Vid sidan av dessa mer separata frågeställningar har ÄK/FORSKför att generelll förbättra möjligheterna för etl nordiskt forskningssamarbetekoncentrerat sig på frågor angående organisations- och styrningsproblemati-kenvid elt ökat forskningssamarbete. Prop.1980/81:182 24 Fråganom nordisk radio och television via satellit belystes under det första halvåret1980 genom en omfattande remissbehandling. Vid etl möte i Köpenhamnkonslalerade de nordiska statsministrarna att ett beslul om NordSAT uppskjutes tillutgången av 1981 för atl de nordiska länderna skall kunna förhandla inbördes omett slutgilitigt ställningstagande. Vidare ansåg ministrarna att det nuvarandebeslutsunderlaget borde kompletteras med en belysning av de industripoliliskaförutsättningarna för och konsekvensema av ett nordiskt radio- och TV-samarbetevia satellit. Islutet av 60-talel och ifrågasattes på sina håll del nordiskalagsliftningssamarbetet. Det har föranlett många och långa diskussioner pånordiskt plan. Det råder emellertid ingen tvekan om all Strömningarna numerahar vänt. I alla de nordiska länderna har man således en ambitiös målsättningnär det gäller harmoniseringen av de olika ländernas regelsystem. Ministerrådetsträvar efler alt i så vid omfattning som möjligt utveckla samarbetet ochutvidga det till nya områden. Som elt led i dessa strävanden harjustitieministrarna försökt förnya samarbetsformerna.Sålunda har justitieministrarna nu beslutat atl ärligen hälla ett särskilt möteför att diskutera olika nordiska samarbetsprojekt och målsättningarna för dem.Elt exempel pä resultat av detla är det arbete på en reformering av köplagsliflningeni som påbörjades . Som ett exempel på utvidgadesamarbetsområden kan pekas på arbetet inom straffrätten och förvaltningsrätten. Miljövårdsarbetetomfattar frägor som gäller skydd och förvaltning av den yttre miljön. Grundvalenför verksamheten har fastslagits i Nordiska ministerrådets program för nordisktsamarbete pä miljöskyddels område, som antogs av ministerrådet(miljövårdsministrarna) . Underårets lopp har projektverksamhet ägt rum på delområdena luftförorening,vallen- och havsförorening, trafikbuller, induslribuller, avfall och återvinning,produktkontroll, naturskydd och friluftsliv, naturresursberäkning, ekologiskplanering, miljöskyddsforskning och miljödata. kommer projektexportverksamheienfortsätta inom samma delområden. Ifrågaom luftföroreningar har del stora projektet fortsatt. undertecknades - bland annatefter en aktiv nordisk insats - en konvention om reducering av utsläpp somorsakar gränsöverskridande föroreningar i . Prop.1980/81:182 25 Samarbetet kring luftföroreningar i tätområden harfortsatt, 1980 sattes ett utvidgat nordiskt samarbete om bilavgaser i gång.Bilavgaserna är det dominerande nedsmutsningsproblemel i många städer i denordiska länderna. startas en projektverksamhet om mutagena och kräftfram-kallandeämnen vid energiomvandling samt om en nordisk beräkningsmodell för bilavgaser. På bullerområdel har projektet avslutats . Därtill har projekt genomförts beträffandeflygbuller, vägtrafikbuller, buller från skenbunden trafik och buller frånindustriell ulruslning. Arbetet på etl "Nordiskt program för återvinning avavfall" har fortsalt och beräknas vara avslutat . Grundvalen förprogramarbetet bildas av tre delprojekt om återvinning av kvicksilver,återvinning av smörjolja och socio-ekonomiska hinder för återvinning. På produktkonlrollområdet har en projektverksamhetgenomförts rörande hälso- och miljöeffekter. På naturskyddsområdet har arbetet med projektetfortsattoch beräknas vara avslutat . Projektet äri huvudsak genomfört och beräknas vara avslutat . På miljöskyddsforskningens område etablerades 1980 ennordisk kon-taklgmpp, som bland annat skall ansvara för informaiionsulbyiel omde nordiska ländernas miljöskyddsforskningsplaner med hänsyn lill en såeffektiv arbetsfördelning om möjligt vid projektplanering och - genomförande. På miljödataområdet är det stora projekteti huvudsak avslutat ochrapporten beräknas bli publicerad tidigt 1981. Utredningen om multinationella förelags roll i de nordiskaländernas ekonomi förelåg färdigtryckt till session 1980.Rapporten utarbetades av en nordisk ämbetsmannakommitté. Under loppet av våren1980 har rapporten varil pä remiss lill departement och berörda institutioneri de nordiska länderna och därefter diskulerals i ministerrådets organ. Utredningen analyserar bl. a. med utgångspunkt från denordiska ländernas egna erfarenheter de maktproblem som är knutna tillmultinationella förelag. Utredningen ger också en redogörelse för rättsregler avbetydelse för multinationella förelag i såsom elableringsrätt,valutaregleringar, arbetsrätt och konkurrensrätt. Utredningen visar atl del finns behov för etl merplanmässigt och inlen- 1980/81:182 26 sifieral nordiskt samarbele när del gäller en rad frågorrörande multinationella företag. Arbetsgruppen föreslår alt följande uppgifterbör lösas i ett framlida nordiskt samarbete på detta område: Koordinering avuppföljande nordiska utredningar om multinationella företag. Nordiskt samrådi samband med arbete i internalionella organ rörande multinationella förelag. Samråd omeventuella nordiska problem i anknytning lill multinationella företag. Eventuella övriga uppdrag frän . kommer att ta ställning till arbetsgruppens förslag i ljuset av frågans behandling vid session i . 1980 beviljade Nordiska invesleringsbanken20 lån, vilket innebär en fördubbling av antalet lån i jämförelse medmotsvarande period . Det lotala lånebeloppet ökade . Frånbankens slart lill 31.8.1980 har sammanlagl 72 lån beviljats, lolaltmotsvarande ca 2,4 miljarder NOK. har beviljats 16 investeringslån och enexportkredit. Del genomsnittliga lånebeloppet har sjunkit till 25 milj. NOK,från 45 milj. kr. under föregående år. De fyra första lånen har beviljalsenligt den nya regionallåneordningen, nämligen till Norrlandsfonden i ,() i , och Nordisk . Bankens långfristiga upplåning lill fasta räntor underperioden har i huvudsak begränsats till norska eurokronor. Orsaker lill dellavar del mycket höga internationella ränteläget fram lill ochbankens goda likviditet vid årets ingång. avtalades om etl banklån på105 miljoner isländska kronor. Detla innebär atl banken upptagit lån i samtliganordiska valutor. Den totala långfristiga upplåningen steg från årets börjantill 165 milj. SDR. Räntenettot för perioden uppgick till 8.8 milj. SDR ijämförelse med 6,3 milj. SDR 1979. Netttoöverskottelvar 8,3 milj. SDR, vilket innebär en ökning på från förra period.Förvaltningskostnaderna uppgick till 9,9 milj. SDR eller avnettoöverskottet jämfört med 0,8 milj. SDR och 1979. Det regionalpolitiska handlingsprogrammet från 1979innebär en klar höjning av ambitionsnivån inom det regionalpoliliskasamarbetet. Prop.1980/81:182 27 grammethar haft slor betydelse för verksamhelen inom ministerrådet (regionalpolilik)och ämbetsmannakommittén för regionalpolitiskt samarbete (NÄRP). Huvudmålsättningenfördel nordiska regionalpoliliska samarbetet är att verka för en i regionaltsammanhang balanserad utveckling i . Fränoch med 1980 finns i ministerrådels budget en ram för konkretaregionalpolitiska ätgärder. Medlen skall användas dels till gemensamma pilotprojekt,dels till projekl inom gränssamarbetet. Ramen är pä 2.2 milj. NOK 1980, blir3,5 milj. NOK 1981 och avsikten i handlingsprogrammet är att den gradvis skallnå en nivå om ca 10 milj. Ihandlingsprogrammet utpekas vissa regioner där det allmänt bedöms finnas etlnordiskt intresse för att genomföra gemensamma regionalpoliliska åtgärder. 1dessa regioner har Nordiska investeringsbanken (NIB) fått möjlighet alttillföra kapital genom s. k. regionallån via nationella krediiinstitutioner.Totalt har 325 milj. NOK ställts till förfogande för en tvåårig försöksperiod. Ettav de viktigaste element som tillkommit i det nordiska regionalpolitiskasamarbetet i samband med det nya handlingsprogrammet är frågan om hur nyanationella åtgärder inverkar på den regionala utvecklingen i elt grannland. Detkan röra sig om åtgärder av mera allmän karaktär men det kan också gälla regionalpolitisktmotiverade åtgärder. utsåg samtliga länder de cenirala och regionalamyndigheter som ingår i systemet. Under1981 kommer handlingsprogrammet att genomgås och uppdateras. Efter behandlingi NÄRP och ministerrådet kommer det äjourförda handlingsprogrammel atlbehandlas på session / . Om regionallåneordningen,gränsprocedurordningen m.fl. visar sig vara lyckade kan de således vidareförasefter försöksperiodens avslutning . Detgränsregionala samarbete som finansieras över Nordiska ministerrådets allmännabudget har utvidgats med ytterligare två samarbetsområden - Västnorden(och ) samt Bornholm-sydöstra . På grund av den stadigtökande verksamheten på delta område tillsattes enprojektsekreterare i anknytning till Nordiska ministerrådets sekretariat medansvar för det gränsregionala samarbetet. NordREFOövergick 1980 från projektorganisation med namnet Nordiska arbetsgruppen för regionalpolitiskforskning till en självständig insfitution under mednamnet för regionalpolitisk forskning. År1980 kan betraktas som ett vikligl märkesår för nordiskt socialpolitiskt samarbele.Detta konstaterande baseras på följande förhållanden och iakttagelser. Prop.1980/81:182 28 Fr.o.m. den har detla samarbetsomräde feminstitutioner; . för alkohol- ochdrogforskning och för handikappfrågor. Någon ytterligare institutionaliseringövervägs f. n. inte. Konventionen om social trygghet av utgör elt av fundamenleni del nordiska samarbetet. Den är en viktig förutsättning för den fria arbetsmarknadenoch ger de nordiska medborgare som flyttar mellan länderna i Nordengrundläggande trygghet när del gäller sjukvård och socialförsäkringsförmåner.Konventionen har kompletterats under de gångna tjugofemåren. Utvecklingen inom socialförsäkringsområdet och krav på reglering av fleraväsentliga försäkringsfrågor vid flyttning mellan länderna har lett till attNordiska ministerrådet (socialministrarna) lagl fram etl förslag till nykonvention. har antagit della förslag och rekommenderat denordiska ländernas regeringar alt ingå en ny nordisk konvention om socialtrygghet i enlighet med förslaget. Den fria arbetsmarknaden är en annan viktig hörnsten i detnordiska samarbetet. Detla gäller även för hälso-, sjuk- och socialvården.Fortfarande finns det dock grupper av personal inom dessa sektorer som på gmndav legitimations- och auktorisationsbeslämmelser hindras från att ta arbele iett eller flera av de andra nordiska länderna. Efter omfattande ulredning harministerrådet lagl fram förslag om en samlad nordisk överenskommelse försjutton yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och har rekommenderat regeringarna atl ingå en överenskommelse i enlighelmed ministerrådsförslaget. Forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) har länge varit entyngdpunkt i nordiskt socialpolitiskt samarbete. Tillkomsten av en särskildrådgivande grupp i forsknings- och utvecklingsfrågor under markerar etl ytterligare befästande av betydelsen avsådant samarbele. Samarbetsprogrammet på social- och hälsovårdsområdel(fastställt ) har gjorts till föremål för revision. En förstaöverläggning har ägt rum mellan social- och hälsovårdsministrarna och Nordiskarådels social- och miljöutskott. tillsattes en särskildarbetsgrupp med uppgift att arbeta fram ett utkast till nytt samarbetsprogram. 18 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbetet inom transport- och kommunikationsområdetregleras av del nordiska transportavtalet av . Vägforskning är ett område där lönsamma effekler kanuppnås genom nordiskt samarbete. Relativt ringa rationaliseringar kan betydaatt stora belopp sparas på de nordiska ländernas vägbudgeter. För att fä dellakonstaterat skall projekten utvärderas . 1980/81:182 29 , som igångsattes redogör för ochbedömer utvecklingsmöjligheterna för persontransporisysiem, särskiltkollektivtrafik i mindre och medelstora tätorter med sikte på år 2000.Sammanfattningsrapporten har utkommit . Mellan , och finns ett storl anlal mellanriksvägar,vilka successivt förbättras inom ramen för de enskilda ländernas vägbyggnadsprogram.Det kan särskilt nämnas att broarna vid och Kolari numera ärfärdigbyggda och öppnades för irafik ijuli 1980. Arbetet med alt bygga mellanriksvägenKiruna-Narvik är i full gäng. Vägen på den svenska sidan öppnas för irafikunder . Projektet glesbygdstransporter har som målsättning bl.a.alt studera olika trafiklösningar, som är ägnade alt medverka lill entillfredsställande trafikförsörjning i glest befolkade områden. De konkrelaförsöken har i de flesta försöksområdena startat under sommaren och hösten1980. Projektet om hur transportmedel kan anpassas för attunderlätta funk-tionshämmades och äldre personers resor saltes i gång 1978. En delrapport om hur järnvägsvagnar och bussar i fjärrtraflk iframliden skall utformas med tanke på dessa passagerarkategorier överiämnadestill . Fartygsrapporten översändes lill . igångsattes och väntas bliavslutat . En rapport från den arbetsgrupp som upprällades för atl klariäggabehovet av all harmonisera reglerna för transportstöd i , ochSverige har överlämnats till för orientering. igångsattes en undersökning av hur cykeltrafikensvillkor kan förbättras och vilka konsekvenser en sådan förbällring kommer altfå för del samlade trafiksystemet. för transportekonomisk forskning (NKTF)har till uppgift atl samordna den transportekonomiska forskningen i de nordiskaländerna och stimulera utvecklingen av en gemensam forskningsmiljö på området.Under verksamhetsåret har kommittén arrangerat ett flertal konferenser. Samordningen av trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska irafiksä-kerhetsrådet(NTR), som påverkar de nordiska ländernas trafiklagstiftning och medverkar i iraflksäkerhetsforskningoch biliekniska frågor. Speciellt kan arbetet för enhetliga trafikreglernämnas. På förslag av NTR har det införts skyldighet all användabilbälten och -för motorcyklisler och mopedisler - skyddshjälm. Barnens trafiksäkerhetssiluation har ägnatsstor uppmärksamhel. Likaså uppföljningen av arbetet med insamling ochpresentation av irafikolycksdata. Nordiskt trafiksäkerhetssamarbete bedrivs också på andra seklorerän vägsektorn. Såväl inom järnvägs- och flygsektorn förekommer regelbundnamöten mellan de nordiska representanterna. 1980/81:182 30 program för nordiskt samarbete på turismensomräde fastslogs av (turistministrarna) . /1980 avslutades bl.a. projektetturismens effekt pä ekonomi och sysselsättning, del 1. Projektets del II genomförs 1980. Projektet om en gemensam nordisk bokningsorganisationsiktade till att undersöka möjligheterna för en gemensam nordisk bokningsorganisationför att göra informationen om alternativ till semesterresor bättre tillgängligför konsumenterna. Projektets del 1 avslutades . Projektets styrgrupp anseralt rapporten klart påvisar möjligheterna till och berättigandet av ettgemensamt system, men rekommenderar i första ronden en nationell uppföljning. Del första kursprogrammet för toppledare inom hotell- och restaurant-branschengenomfördes . Programmet bestod av fyra veckolånga avsnitt. arrangerades ett seminarium för nordiskaturistchefer. Deltagarna samlas för atl dryfta bland annal närmarknadensbetydelse samt utbildningsfrågor. Ett tidsbegränsat universalkort "Nordlurist medtåg" för atl främja ungdomsturismen i infördes . Resultatet harvisat sig sä gott att man beslutat fortsätta verksamheten. Ar 1980 igångsattes projektet . Projektet koncentreras på negativa eller problematiskakonsekvenser, som en omfattande utbyggnad av turismen kan medföra för ettlokalsamhälle. arrangeras en ny turistkonferens. Påbasen av bland annat rapporten om kapacitetsutnyttjandet vid turistanläggningari kommer man att ta upp frågor om produktutveckling och bokningsme-loder.Konferensen kan också betraktas som en upptakt för den nordiska turistsatsningunder temat Res i som turistråd (NT) genomför i samråd medturistutskottet. , bilorganisa-lionerna, resebyråerna medflera som engageras av NT. Projektet är ett flerårsprojetksom inleds . 20 Finansieringen av det nordiska samarbetet De nationella nettobidragen till nordiskt samarbele underministerrådet framgår av nedanstående tabell (alla tal i löpande priser): allmänna budget (NOK) 71600000 84100000 102500000 Ministerrådels kulturbudgel I (DKK) 70900000 77625000 85000000 Nordiska biståndsprojekt (DKK) III OOOOOO Prop.1980/81:182 31 Minislertådethar beslutat alt fördela kostnaderna mellan de nordiska länderna enligt ennyckel baserad på bruttonationalprodukten: 'Exklusive investeringsutgifter för på , vilka medel anvisassärskilt (1979 = 4 milj. DKK 1980 = 3 milj. DDK) Nordiskaminislerrådel (samarbetsminislrarna och presidium höll ett gemensamlmöte i . Syftel med dessa gemensamma möten är att dra upp dehuvudsakliga riktlinjerna för det nordiska samarbetet fram till nästa session . prövas erfarenheterna från föregående sessioner. Vidmötet i beslöt man att under sessionen 1981 i tillämpa de nyaarbetsformer, som logs i bruk vid sessionen i . Sälunda skall denya arbetsformerna med möjlighet för parlamentarikerna att ställa frågor till regeringarnamed 24 timmars varsel och begränsning av tiden för anföranden undergeneraldebatten också att tillämpas i . Påmötet diskuterades också en del framtida tyngdpunkter i det nordiskasamarbetet. Dataleknologiens följder, forskning, industri/energi och Nord-kaloltsamarbetetansågs vara särskilt betydande områden. På minister-rädssidan har man summeratupp de viktigaste frågorna frän senasle session till tvä huvudområden:"som hemmamarknad" och "Tekniken och framliden". Samarbetsministrarnaoch presidiet utbytte också synpunkter på det nordiska samarbetets funktion ochefTektivitet. På båda hållen har en viss självkritik kommit lill uUryckutgående från önskemålet om aU nordiska beslut i så hög grad som möjligt skallfå en positiv och praktisk betydelse i de nordiska länderna. och inom kommer man alt arbeta för att få ökadkännedom om denna problemställning med hänsyn lill evenluellt senare samarbetekring konkrela ålgärder. Underårets lopp har möten mellan ministerrådet och utskott förekommit.Ställförelrädarkommitlén och sekre-terarkollegium höll ett möteunder . Flera sammanträden mellan sek-retarialscheferna har ägt rum. 1980/81:182 32 22 Kontakter med arbetsmarknadens parter Kontaktenmellan Nordiska ministerrådets organ och parterna i arbetslivet är enprioriterad del av det nordiska samarbetet. Kontakterna har först och främstekoncentrerats till områden som arbetsmarknadsfrågor, industripolitik, arbetsmiljöoch socialpolitik. Möten har hållits mellan parterna och fackminisirarna, ämbetsmannakommittéernaoch ministerrådets sekretariat. Därtill sker kontakterna geonm yrkesinriktadeseminarier och genom att parterna deltar i och ullalar sig om vikliga nordiska frägoroch ulredningar. Samarbetsminislrarna känner etl särskill ansvar för kontakten.medparterna och har hållit ett konlaklmöte i . Etlnytt möte hölls i . Parlerna har därtill haft särskildamöten med arbetsmarknadsministrarna resp. industriministrarna. Parternahar deltagit i diskussionerna om flera enskilda ärenden. Av frågor, som harvarit särskill akluella kan följande nämnas: utkast lill ny socialtrygghetskonvention, revision av avtalet om fri nordisk arbetsmarknad, projektexportulredningenoch ulredningen om de multinationella förelagens betydelse i . Påarbetsgivarsidan har man särskill tagit upp exempel på praktiska samarbetshinder,t.ex. nordiska regler och nordisk praxis vid märkning och klassificering avkemiska ämnen och produkter. Dessa exempel följs upp inomministerrådet. Frånfackföreningsrörelsens sida har man särskilt väckt frägan om en slarkare formaliseringav ministerrådets kontakter med parterna. Man har emellertid varil myckel öppennär del gällt alt möta parlerna och då del har förelegal konkretadiskussionsämnen. Samarbetsminislrarna har dessutom erbjudit atl ställa sig tillförfogande för ett årligt konlaklmöte med parlerna. Frägan är om ocksåindustriförbunden borde dras in mera i ministerrådets arbete.Industriförbunden vore i en del frägor en nalurlig motpart lill fackföreningsrörelsen.Della är en fråga som bör värderas närmare i samråd med parterna. Delnordiska tjänstemannautbytet utvecklades under verksamhetsåret lill sin fullaomfattning. anslöt sig även officiellt till utbytet. Underår 1979 omfattade det nordiska tjänslemannautbytel drygt etl dussin personer. Tjänstemannautbytetfinaniseras med medel som ställer till förfogande. Frånalt i etl inledande skede ha varil utgör ärs anslag förnordiskt tjänslemannautbyle . För är 1981 har summan ytteriigarehöjts lill . Att döma av de ertärenheter som de nordiska ijänslemannaslipendialernaredovisar, finns det ett forlsall behov alt utvidga utbytet. Prop.1980/81:182 33 I sina reseberättelser redovisar stipendialerna överlagpositiva ertärenheter av utbytet.