prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Petroleumraffinaderier m. m. Järn- och stålverk" -6,0 -8,5 -1,3 -17,8 -1,2 ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. Inkl. smörimedels-, asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. båtbyggerier. ' Omfattar nu även livsmedelsindustri ochträfiberplaltindustri, se not sid. 86. Källor: och statistiskacentralbyrån. Enligt det lägre lönekoslnadsalternativet stannar denförväntade tillbakagången av industriproduktionen vid I 1/1980-1981. Enligt detta alternativ blir visserligen den privatakonsumtionen lägre men den kalkylerade effekten av bättre konkurrenskraft förden svenska industrin både inom och utom landel förutses mer än väl uppvägadetta. 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Den gynnsamma efterfrågeutvecklingen för svenskjärnmalm som be-gynte bröts 1980 främst tillföljd av en vikande stålkonjunklur i . Om vi blickar tillbaka på 1979kan vi konstatera atl exporten dä fortsatte atl stiga i snabb takt och leveransökningenblev 1978- 1979 med en utförsel på nästan 27 milj. ton. Bakom dennastarka tillväxt låg uppgången i deninternationella slålkon-junkturen, de stigande fraktpriserna samt detförhållandet all utbud av järnmalm begränsades pä grund avöversvämningar. Den goda efterfrågeutvecklingen medförde att brytningen avjärnmalm återigen kunde ökas - - och tillväxtenuppgick till 1978-1979. upp till en kvantitet av drygt 26 1/2 milj.lon. En stigande andel av leveranserna fick tas från lager och härigenom drogspå de tidigare rekordstora malmlagren ned lill en nivå som undervåren 1980 något understeg den normala. kunde man skönja att den internationellaslålkonjunkturen ånyo var vikande. I hade stålproduktionen minskal sedanmitten på 1979. men först kom ett verkligt ras tillföljd av en betydande efterfrågeminskning på stål.Botten passerades och registreradessignaler pä en snabbt ökande stålefterfrugan med motsvarande höjning avproduktionsnivån. De minskade avsättningsmöjligheterna för stålprodukter i USAfick återverkningar i där bl. a. stålproduktion måste reducerasbetydligt. Landet är starkt beroende av USA-marknaden och tillika en betydande marknad för svenskfosformalm. Den europeiska stålproduktionen nådde sin högsta topp sedan 1974underförstå kvartalet 1980. har stålproduktionen minskat till följdav en kraftigt vikande efterfrågan såväl inom som på utomeuropeiskaavsättningsmarknader. Inför hotel om en upprepning av utvecklingmed överproduktion i kombination med drastiska prissänkningar vidtagna i syfteatt skydda marknadsandelarna lyckades drivaigenom tvångskvoteringar som omfattar av all stålproduktion. Genomatt dra ned stålproduktionen jämfört med sammaperiod föregående år och med en eventuell förlängning av kvoteringen underförsta räknar man med att fä ned produktionen i nivå medefterfrågan. 1 samband med dessa åtstramningar torde endast hatagit hem i stort sett kontrakterade malmleveranser från Sveri- Prop.1980/81:100 76 gemedan skeppningarna till övriga avnämarländer inom EG minskade betydligt underandra . Dessutom kom leveranserna till atl minska iförhållande till konlraklerad mängd, huvudsakligen till följd av landetsbelalningssvårigheter. Totall torde bortfallet uppgå lill av budgeteradeleveranser. Denna något dystra efterfrågebild har inneburit att exportvolymensjönk ca 17 1/1979-1980.Exportprisnivån för järnmalm beräknas i genomsnitt för de olika kvaliteternaha stigit med ca 221/1979-1980. Sommarens plötsliga efterfrågeförsämring kunde rimligeninte mötas med en motsvarande minskning i brytningen av svensk järnmalm.En neddragning kom dock att ske i förhållande till planerad produktion , men mellan helårsgenomsnitlen 1979 och 1980 torde det ändå ha blivit en produktionsökning om . Enrätt betydande uppbyggnad av malmlagren kom sålunda att genomföras, huvudsakligenunder . Den nuvarande svaga slålkonjunkturen i Västeuropaväntas hålla i sig åtminstone fram . Eftertrågan påstålprodukter har sjunkit drastiskt parallellt med att investeringskonjunklurenmattals som personbilsproduktionen minskat kraftigt i helaVästeuropa. Den svenska järnmalmsexporten får under sådana förhållanden räknamed en fortsatt svag efterfrågan. En viss återhämtning torde kunna påräknasförst . Sammantaget skulle exportvolymen därmed sjunkamåttligt eller med ett par procent mellan helåren 1980 och 1981. Förhandlingarnaom kontraklspriser pä järnmalm är när detla skrivs ännu ej avslutade.Här förutsätts att den svaga efterfrågan på järnmalm sannolikt kommer attmedföra att kontraktspriserna blir i stort sett oförändrade ochmedelexportpriset 1981 skulle likafullt kunna beräknas stiga, dock endast medca 2 1/jämfört med (alt en ökning överhuvud kommer till stånd berorhuvudsakligen på att vissa leveranser skedde till 1979 årspriser). Produktionsnivån har mot denna bakgrund bedömts sjunka med ca 14%1980-1981 och det förutsätts härvid atl endast en begränsad fortsalllageruppbyggnad sker . Trots en god eftertrågetillväxt på exportmarknadernaunder ökade inte exporten av trävaror med mer än i volym mellan1978 oeh 1979. Importtillväxlen i , dit också huvuddelen av svenskträvaruexport skeppas, var betydligt större eller . Sågverken lappadeytterligare marknadsandelar . Framför allt synes dessa ha erövrats avfinska leverantörer. Den svaga leveransutvecklingen betingasframförallt av den timmerbrist som varit kännbar för sågverksindustrinalltsedan våren 1978. Då sågverkens lager ökats på kraftigt under 1974 och 1975kunde lill en början bortfallen i produktionen ersättas med en omfattandeneddragning av trävarulagren. kom lagren i praktiken atl uttömmas. Dåsiffrorna överdel egentliga bostadsbyggandet i indikera- de enendasi måttlig, och i vissa fall även fallande trävaruförbrukning. framstod denexpansiva efterfrågeutvecklingen års trävaruförsäljningar som någotöverraskande. Mot denna bakgrund kom de svenska sågverkens exportförsäljningaratt starta tidigt - - i etl skede då trävarumarknadengav indikationer pä ett gradvis ökande efterfrågeöverskott. Exportpriserna påträvaror drevs sålunda snabbi uppåt som sågverkens orderstockarväxte. översteg försäljningspriserna fjolårets nivå med ca25-30%. och försäljningarna ökade åter volymmässigt - med uppskattningsvis ca14%. Arbetsmarknadskonflikterna påverkadesåväl produktions- som i synnerhet exportutvecklingen negativt.Exporlnedgången blev sålunda såpass kraftig som 18,' i volym första halvåret1980jämfört med , säsongrensat sett, medan fallet i sågverksproduktionenkunde begränsas till . Vid sidan av dessa störningar på produktions- ochleveranssidan dämpades även sågverkens försäljningsaktivitet ochjuni. Till stor del torde denna avsaklning ha betingats av råvarubristen som ialla händelser skulle ha tvingat sågverken atl t. v. minska sinaförsäljningar. inverkan päträvaruförsäljningarna är svår att precisera, vilket delvis beror på atl denstatistiska informationen är ofullständig. En rimlig bedömning är emellertidatl produklionssloppei tvingade sågverken att avstå försäljning iungefär samma storleksordning som driften drabbades eftersom kundernasannolikt inle var benägna att acceptera någon mer omfattande förlängning av leveranstiderna.De leveransförseningar som hamnkonflikten orsakade torde ha förorsakatytteriigare försäljningsförluster. Efter en mer säsongsmässig försäljningsnedgång undersommaren bromsades den svenska försäljningsutvecklingen kraftigtupp som en följd av den ytterligare försvagningen av byggkonjunkturen på exportmarknaderna,och i viss mån även av en ökad inbrytning av kanadensiska exportörer. Med denna utveckling av försäljningarna beräknas densvenska trävaruexporten i volym ha minskat med 1979-1980.Exportpriserna på trävaror beräknas ha höjts med 1979- 1980. Ett fortsalt svagt bostadsbyggande i under 1980har medfört att förbrukningen inom byggnads- och trävaruindustrin fortsatt attminska. Här har bedömts att avsättningen på den inhemska marknaden reduceradesmed i genomsnitt under 1979-1980. Efter en återgång till denproduklionsiakt som sågverken höll indikerar preliminärasiffror att produktionen ånyo föll tillbaka kraftigt under tjärde kvartalet.Helårsvis kan produktionsvolymen i sågverken därmed beräknas ha fallit medknappt 19791980 vari också ingick utrymme för en viss lageruppbyggnad. 1Förenta staterna medförde det hastiga fallet i bostadsbyggandet under 1980/81:100 78 , att ett växande utbudsöverskott pä trävaror skapades, trotsproduktionsneddragningar bland de amerikanska sågverken. Försäljningspriserna föll sålunda tillbaka successivtpå den nordamerikanska marknaden underförstå medan prisbilden iVästeuropa visade en större fasthet. Detta stimulerade till en successivökning av den kanadensiska konkurrensen i Västeuropa.Eftersom slörre delen av imporlbe-hov redankontrakterats kom inte den kanadensiska inbrytningen att påverkamarknadsutvecklingen mer än marginellt . För att balansen skall kunna återställas på dennordamerikanska trävarumarknaden , skulle sannolikt krävas enbetydligt kraftigare förbrukningstillväxt än som synes förenlig med denutveckling av den amerikanska byggkonjunkturen som skisseras i avsnittet överden internationella bakgrunden. Ett betydligt högre nordamerikanskt konkurrenstrycki jämfört med är därför troligt. Del västeuropeiskaträvarubehovet väntas dessutom bli betydligt lägre jämfört med ,då byggkonjunkturen väntas återhämtas först . Mot denna bakgrund har de svenska exportleveransernabedömts fälla med i genomsnitt 6,i volym räknat för helårsgenomsnitten1980-1981. Exportpriserna har bedömts komma att sänkas med knappt6% 1980-1981. Avsättningen på den inhemska marknaden har här bedömtsfortsätta att minska 1981, som sågverken väntas investera i en litenuppbyggnad av trävarulagren. Totalt sett medför den här antagna leverans- ochlagerutvecklingen att sågverkens produktion bedömts minska med i genomsnitt6,) 1980-1981. Den västeuropeiska importtillväxten av papper och pappblev särskilt stark och importen ökade med i volym1978-1979. Den svenska pappersexporlen steg i ungefär samma takt eller med10.4% i volym, som efterfrågetillväxten lämnade utrymme för enhöjning av exportpriserna med . Den goda efterfrågetillväxten kom motden bakgrunden att motivera en jämn uppdragning av produktionen under loppet av1979: i genomsnitt höjdes produktionen med 1978-1979. Efter en fortsatt god leveranslakt under förstakvartalet föll exporten tillbaka kraftigt som enföljd av de störningar på produktion och leveranser somarbetsmarknadskonflikterna orsakade. Sannolikt torde efterfrågan ha medgivitetl fullt utnyttjande av produktionskapaciteten även . 1stället stod produktionsapparatenhelt outnyttjad under , och därefter i viss ulslräckning även underden påföljande hamnkonflikten. Produktionsminskningen blevdärigenom så pass omfattande som räknat ,säsongrensat sett. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 79 Detla produktionsbortfall kan emellertid intehelt tillskrivas arbetsmarknadskonflikterna på grund av att vedbrislentidigare tvingade en del pappersindustrieratt inskränka produktionen. Om pappersbruken även hade tillåtilshålla ungefär samma produklionsiakt som , skulle ensäsongrensad produktionsökning med ca 2,mellanandra och i stället ha realiserats. Dettaalltså om inte vedbrist och arbetsmarknadskonflikter lagt hinder i vägen. Eftersom papperslagren redan förekonflikten var starkt begränsade ochinga större möjligheter därför fanns att kompensera produktionsbortfallen meduttag ur pappersbrukens lager, drabbar sålunda produktionsminskningen ävenleveranskapacileten i motsvarande omfallning. Räknat på detta sätt skulle alltså oförändrad export mellan och första halvåret1980 ha varit lielt möjlig. Exporten föll nu tillbaka med 8,. Exporlleveransernaav papper oeh papp återhämtades snabbi under tredjekvartalet i Ijol för atl åter minska. Totalt sett beräknas exporten i volym därmed ha minskat med ca5% 1979- 1980. Om enbart efterfråganvarit bestämmande för exporten hade denna troligen endasi behövt minskamed någon procent. Exportpriserna beräknas i genomsnitt ha höjts medknappt 1979-1980. Pappersproduklionen återhämtades snabbt fråndriftstoppen och produktionen kom under tredjekvartalet atl överstiga t.o.m. förstakvartalels nivå. Som en följd av den tilltagande efterfråge-försvagningen på såväl export- som hemmamarknadenunder anpassades pappersproduktionen åter nedåt underfjärde kvartalet 1980 att döma avpreliminära siffror. Produktionen beräknas därmed ha minskat med i genomsnitt 19791980,som en mindre lagerökning dessutom beräknas ha skett. Mot bakgrund av den dämpning i den allmännaekonomiska aktiviteten som skett i ,och som kan väntas fortgå en bil in på 1981torde pappersförbrukningen förbli måttlig på de svenska exportmarknaderna . kunde vissa tecken på en begynnande marknadsförsvagningiakttagas för vissa papperskvaliteter.Denna försvagning kan väntas fortgå /1981 varefter en viss återhämtning, om änlångsam, kan väntas för återstoden av 1981. I volym har pappersexportenmed dessa förutsättningar bedömts öka med1,19801981. Marknadslägel har antagils medge en höjning av de svenska exportpriserna med . Efterfrågeutvecklingen på den svenska marknadenbedöms medge en i stort sett lika stor avsältning som 1980. Med den här antagna leveransutvecklingen samt enbedömning om att pappersbruken hållerlagren oförändrade har produktionstillväxten beräknats stanna vid 1%1980-1981. Prop.1980/81:100 80 Efterfrågan på pappersmassa fortsatte att växa i Västeuropaunder , efter god tillväxttakt också under 1979.EftertVågetill-växlen medgav en förnyad höjning av massaprisnivån fr. o. m.april med ea på de vanligaste kvaliteterna, vilket motsvarar enökning med . På grund av arbetsmarknadskonflikterna under andrakvartalet avstannade de svenska brukens utleveranser nära nog helt . vilket gjorde atl massaexportens utfall blevsynnerligen svagt. Jämfört med då stora leveranser skeddefrån lager hade en minskning av exporten varit ofrånkomlig oaktat konflikterna.Exportminskningen blev nu så pass kraftig som i volym. Eftersommassalagren skurits ned till enutomordentligt låg nivå och därtör inte kunde reduceras ytterligareunder 1980 skulle det för endast en avgränsad minskning av leveranserna havarit nödvändigt att upprätthålla en oförändrad produktion. Av efteifrågeskälhade det också varit motiverat att vidmakthålla den produktionslakt som uppnåddesunder , vilket rent tekniskt var fullt möjligt. Underförsta sjönk massaproduktionen i stället som en följd avvedbrislen och arbetsmarknadskonflikterna och massainduslrinsleveransmöjligheter reducerades i motsvarande utsträckning. Under konflikten ihamnarna anpassades dessutom produktionen i stort sett till den sänktautleverans-takten så länge som konflikten i hamnarna kvarstod. Detta medfördeatl massalagren inte kom att öka särskilt mycket, vilket bidrog till alt minskamöjlighelerna all återta något av de leveranser som förlorades under självakonflikterna med hjälp av en höjd leveranstakt efteråt. Massamarknaden iNordamerika hade försvagats betydligt , vilketmedförde en ökad inbrytning i avkanadensiska leverantörer. Köparna kunde därför täcka in sig relativt lätt frånannal håll när de svenska massaleveranserna uteblev och behövde därtör inteacceptera någon kraftigare förlängning av leveranstiderna. När så produktionenoch utleveranser kom igång efter konflikten, indikerar tillgängliga siffror att den svenska massaindustrinåtertog de marknadsandelar som förlorades . En grov uppskattningav del konfliktbetingade leveransbortfallet i massaindustrin motsvarar meddetla resonemang den massakvantilet som direkt föll bort under konflikterna,dvs. på grund av det direkta produktionsstoppet och neddragningarna underhamnkonflikten. En sådan kalkyl ger vid handen att exportfallet vid enkonfliktfri utveckling skulle ha begränsats till första halvåret 1980jämfört med . Hade dessutom vedbristen kunnat eliminerasunder 1980 så skulle exporlminskningen ha kunnat begränsats till jämfört med . 1 stället blev nu exporlfallelhela . Marknadsbilden för pappersmassa kännetecknasfortfarande av en fortsatt fasthet. leverantörerblev emellertid alltmer kännbar i konkurrensen om försäljningarna för fjärdekvartalet, som massaförbrukningen i den västeuropeiskapappersindustrin sjönk . Härigenom kom exporttillväxtenmellan halvåren 1980 att begränsas till en ökning på , vilkethelårsvis för 1979-1980 kan beräknas ha medfört en exportminskning med ca 12%i volym. Exportpriserna på pappersmassa kan beräknas ha stigit19% 1979-1980. Produktionsvolymen inom massainduslrin minskade med ca12% jämfört med . Leverans- ochlagerutveckling för återstoden av 1980 beräknas ha medgivit att produktionenökade med mellan halvåren 1980. säsongrensat sett. Helårsvis beräknasdenna produktionsutveckling ha medfört atl massaproduktionen föll med 9%1979-1980. kan man räkna med en minskning av massaexportentill följd av ett minskat massabehov inom såväl den västeuropeiska som dennordamerikanska pappersindustrin. Vidare kan man räkna med en höjning av dennordamerikanska konkurrensen främst . Mot dennabakgrund har den svenska massaexporten bedömts falla med i genomsnitt ivolym 1980-1981. Exportpriserna på pappersmassa höjdes fr.o.m. andrakvartalet 1980 för att sedan gälla året ut. Sannolikt kommer denna prisnivå attråda i ylterligare några kvartal. Här har bedömts att de svenska exportprisernahöjs med i genomsnitt 1980-1981, vilket sålunda innebären mindreprishöjning . Med en beräknad minskning av avsättningen på deninhemska marknaden av i stort sett samma storleksordning som påexportmarknaderna, måste man räkna med en väsentlig nedgång i den svenskamassaindustrins leveranser 1980-1981. Massaproduktionen har därför bedömtsfalla 19801981, vilket inbegriper en mindre ökning av massalagren. För skogsbruket beräknas den ovan redovisadeproduktionsutvecklingen inom skogsindustrin ha medfört att den lotalarundvirkesförbrukningen föll tillbaka 1979- 1980 (se tabell 4: 2)varvid massavedsförbruk-ningen sjönk med 4,och förbrukningen av sägtimmermed . Importlillväxten bromsades upp betydligt under 1980jämfört med då importökningen blev i volym. Helårsökningen1979-1980 beräknas inte ha blivit merän 6,i volym. Exporten beräknas ha stigit med 5,i volym 1979-1980. På grund av en alltjämt låg avverkningsaktivitet under1979 avtappades rund virkeslagren kraftigt. Rundvirkeslagren var till följdhärav reducerade till en mycket låg nivå /1980. kunde vissa indikationer på en ökadavverkningsbenägenhet spåras hos landets skogsägare. Såväl rotpostslämplingarsom den anmälda hyggesarealen uppvisade en stigande tendens. Avverkningarnafick dock 6 1980/81. Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 19791981 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) Förändring från föregående år. -16,5 -3,5 -3,0 intenågon verklig fart förrän under den , vilket medförde attmassavedslagren fortsatte att minska . Först mol slutet av1980 skedde en påfyllnad av rundvirkeslagren. Den totalt avverkade rundvirkeskvantiteten 1979-1980beräknas härigenom ha ökat med 1979- 1980, vilket tillavgörande del var elt resultat av ökade massavedsavverkningar. Dessa beräknasha tilltagit med . På grund av den svaga produktionsutveckling som kanväntas inom skogsindustrierna har rundvirkesförbrukningen bedömts minskamed 1980-1981. Ett sjunkande importbehov av rundvirke kan samtidigtväntas, parallellt med ett mindre fall i rundvirkesexporten, vilkets-ammantaget skulle innebära en minskad netloinförsel av rundvirke . Mol bakgrund av den aktiviteishöjning som startade inomskogsbruket har den ökade avverkningsbenägenheten bedömts fortsättaen bit in på 1981. Totalt sett har avverkningsvolymen bedömts öka med ca 1 %1980- 1981, vilket skulle medföra en viss påfyllnad av rundvirkeslagren. Konjunkturläget för järn- och stålverken somförbättrades försvagades återigen . Vändningen nedåtinträffade , dvs. ungefär med de omfattande konflikternapä arbetsmarknaden. När det gäller exporten synes en viss återgång ha sketttredje kvartalet, men "konfliktrensat'' torde bilden snarare bli attförsämringen har fortgått successivt . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 83 Såsom inledningsvis antyddes innebar utvecklingen under1979 en klar förbättring av järn- och stålverkens konjunkturläge. Leveransernaökade påtagligt och detta berodde på atl såväl den inhemska marknaden somutlandsmarknaderna hade god tillväxt.Exportleveranserna av handelsfär-digt järn och stål ökade därmed starkt, ca 8%i ton räknat eller drygt 5 1/i volym (milj. kr. Ökningenhänförde sig i första hand lill vissa västeuropeiska stater utanför EG och del . Del förbättrade avsätlningsläget tillsammans medkraftigt stigande metall- och oljepriser medförde atl stålpriserna stegkraftigt . Exportprisökningen uppgick till drygt 14 1/1978-1979. Även på hemmamarknaden ökade leveranserna lill följd avstigande förbrukning inom flertalet stålkonsumerande branscher. Varvens slålför-brukningfortsatte dock att minska för femte året i följd. Fortsatta lagerneddragningarinom såväl grossist- som förbrukarleden verkade också något dämpande påleveransulvecklingen. Produktions- och importtillväxlen blev likafulltbetydande, resp. . i volym 1978-1979. För den svenska stålindustrininnebar detta ytterligare förluster av marknadsandelar pä den inhemskamarknaden. har exporten minskat, och detla inte blottpå utan även till länderna utanför detla område, vilket står ikontrast mot den utveckling som observerades de närmast föregående åren.Förbrukningen av stål i har enligt preliminära beräkningar minskatmed närmare 2 1/19791980 och om man bara ser till EG med ytterligare ettpar procentenheter. Den internationella stälmarknaden har således i stort settvarit vikande och de svenska stålverkens exportleveranser minskade under 1980preliminärt jämfört med . För specialstålet synes försämringen hainträffat först . Genomsnittsnivån för exportprisernaberäknas bli högre än och merparten av dennauppgång ligger . Normalt innebär en vikande efterfrågan enpress nedåt på priserna. Det synes emellertid som om den europeiskastålindustrin, efter elt kort och tillfälligtprisras på europamarknaden , under andra halvåret 1980lyckades bromsa prisraset genom de kvolerade produktionsbegränsningar somgenomdrevs av . På den svenska marknaden noterades däremot fortfarandeen ökning av leveranserna men en försvagning synesha inträffat under återstoden av året. En vissminskning beräknas därmed ha skett jämfört med . Förbrukningenav stålprodukter inom verkstadssektorn hölls emellertid uppe och förhindradedärigenom att leveransnivån på den inhemska marknaden sjönk ytterligare.Nedgången i varvens stålförbrukning fortsatte liksom leveranserna till övrigaförbrukare. Stålverken synes ha anpassat produktionen på etl tidigt stadiumtill den lägre efterfrågan och endast en måttlig lageruppbyggnad torde härmedha genomförts. Produktionsminskningen beräknas preliminärt till 1980/81:100 84 19791980.Samtidigt synes imporlandelarna ha stigit ytterligare och importvolymenberäknas för ha blivitoförändrad jämfört med . Exportleveranserna har bedömts dels med hjälpav en enkät till stålföretagen, dels med stöd av kalkyleröver utvecklingen av marknadstillväxt och -andelar. Företagensexportförväntningar är klart dämpade . De räknar med endast måttligvärdemässig ökning av exporten 19801981 och är inställda på en fortsattförsvagning främst vad gäller våra viktigaste avnämarländer inom EG. Ävenprognoserna rörande förbrukningen av stål i lyder på enfortsalt nedgång. Mot denna bakgrund har den svenska exporlvolymen för 1981anlagils minska . Exportpriserna på järn och stål har genomEG-kommissionens ingripande antagits kunna stiga 1980-1981. Även på hemmamarknaden väntas en fortsatt försvagningav leveransutvecklingen. Inom de stålkonsumerande branscherna förutses sålundaen minskad stålförbrukning, vilken också antas påverka importen. Här harkalkylerats med en nedgång i importvolymen på ' 1980-1981.Sammantaget ger prognoserna en ytterligare neddragning av produktionsvolymen,som rhellan helåren 1980 och 1981 skulle uppgå lill , förutsatt en visslagerpåfyllnad hos järn- och stålverken.