prop · G403182 · 1980-12-31 00:00:00 — Då samarbetet på biståndsområdet sedan Osioavialet ingickskommit atl bli mer omfattande har man funnit anledning att revidera formernaför detta. Initiativet till en översyn togs av vid dess sessionår 1977. rekommenderade ministerrådet att fortsätla och utvidgasamordningen av de nordiska biståndsinsatserna inom ramen för Prop.1980/81:182 12 Ulredningen borde enligtrekommendationen bl.a. ta upp de framtida samarbetsformerna med . dären möjlighet kunde vara att utnyttja de fördelar som en nordisklandprogrammering och koordinering av nationella insalser kunde innebära. Den nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågortillsatte med anledning härav en arbetsgrupp med uppgift att ulreda delframlida nordiska biståndssamarbetet. Arbetsgruppen presenterade i maj 1979sin rapport, vilken härefter varit föremål för överläggningar i ämbetsmannakommittén.Dess rekommendalioner, som 1980 tillställdes , föranledde ingenerinran. Arbetsgruppen rekommenderade bl.a. att del nordiska biståndssamarbetetskulle förslärkas och fann att en vidare harmonisering av biståndsprocedureroch förhandlingar borde ske, i synnerhet för atl underlätta för mottagariänderna.Osioavialet behövde enligt arbetsgruppens uppfattning göras mer tidsenligt. Bl.a. kunde den nordiska projektstyrelsen avskaffas och beslut om projekten i storulslräckning delegeras lill ämbetsmannakommittén och de nationella biståndsorganen. för bislåndsfrågor har utarbetat enny avtalstext vilken sedan den dryftats vid ell möte med Nordiska rådelsekonomiska utskott och de nordiska samarbetsminislrarna undertecknades av samarbetsminislrarnai . I det nya avlalel har såsom fidigare ministerrådetansvaret för budgetära ramar och avgör viktigare principiella frågor rörandeutvidgning, förlängning och revision av insatserna. Till förändringarna i det nya avlalel hör alt den tidigareslyrelsen för nordiska biståndsprojekt avskaffas. Den löpande granskningen avde gemensamma projekten ankommer i fortsättningen i stället på ämbetsmannakommittén. Slutligen har i del nya avtalet ett nytt organtillskapats, nämligen en rådgivande kommitté i vilken lekmannarepresentationenska tryggas. Dess instruktion fastställs av ministerrådet. Den rådgivandekommittén ska bl.a. utgöra forum för en diskussion av principiella frågor somrör u-landssamarbete och opinionsbildning i u-landsfrågor samt medverka i utformningenav övervakningen av biståndssamarbetet. Jag övergår nu till atl behandla budgelen för . Omfattningen av ministerrådets allmänna budget har vuxitfrän 6 milj. norska kr. lill 112 milj. norska kr. Budgeten somhar fastställts för uppgår till 130,3 milj. norska kr. vilket innebären tolal ökning med jämförl med budgelen för . Den reellaökningen utgör 5,. Budgeten skall ses som ett säll att effektivare utnyttja desamlade resurserna genom arbetsfördelning och gemensamt ekonomiskl ansvar föruppgifter som ligger i de nordiska ländernas intresse. Den ser den nordiska budgeten som ettbetydelsefullt instrument för all i gemenskap ulföra för de nordiska ländernaangelägna uppgifter. Prop.1980/81:182 13 Medlen för administration och andra utgifter har ibudgeten upptagits till ca21,l milj. norska kr. mot 16,6milj. förär 1981.Ökningen beror främst på väntade löne- och kostnadsökningar. 710000 norska kr.avsätts för del stipendiesystem för nordisk utbytestjänstgöring som inleddesunder . Verksamheten, som har mötts av stort intresse, bör kunna ökakunskapen om andra nordiska länder och det nordiska samarbetets betydelseförutom att ge värdefulla erfarenheter på den anställdes eget arbetsområde.Regeringen har för bland 66 sökande utsett femlon deltagare. för det svenska deltagandet i utbytet har meddelats i förordningen(1980:848) om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder, I prop. 1980/81:100(bil 3 s. 4) har de nya reglerna för nordisk utbytestjänstgöring redovisats. Institufionsbudgeten ökar från 54 milj. norska kr. Innan ministerrådets budget skapades, finansierades de flestagemensamma nordiska institutioner direkt genom nationella bidrag i olikaformer. Genom att föra in dessa institutioner pä den allmänna budgelen skapasen större överskådlighet och bättre redovisning av del nordiska samarbetet. Detger också bättre förutsättningar för en prioritering och samordning av de olikasamarbetsområdena samt bidrar till rationalisering. En sådan överföring är iöverensstämmelse med önskemål från . Motsvarande åtgärder harredan genomförts inom kulturområdet. Antalet institutioner på budgeten för minskar tilltretton från nuvarande fjorton. Minskningen beror på att från och med den 1januari 1982 omfattar verksamheten vid () även Nordiska Skogsarbetsstudiemas råd (NSR) som har varil ensjälvständig institution inom den allmänna budgeten. För projektverksamheten under budgetåret har ministerrådetefler överläggningar med Nordiska rådels budgetkommitlé beslutat om entotalram om 43,2 milj. norska kr. har för projektverksamhetenangivit en reserv på 2,9 milj. norska kr., vilken är avsedd för nya projekl somaktualiseras . inleddes ett fyraärsprogram rörande de säkerhels-och miljömässiga konsekvenserna av olika energiproduktionsformer. Den del av programmelsom rör de säkerhetsmässiga konsekvenserna motsvarar i huvudsak projekt somstatens kärnkraftsinspeklion i skulle ha tagil initiativ lill om ettnordiskt samarbete inte kommit till stånd. Det nordiska kämsäkerhetsprojektethar beviljats . över ministerrådets allmännabudget. Som ett led i strävandena all genom nordiska projekt uppnårationaliseringsvinster i jämförelse med om varje nordiskt land för sig skullegöra motsvarande verksamhet kommer den svenska andelen av kostnaderna förkärnsäkerhetsprojektet aU slutligen genom ett avräkningsförfarande betalas frånde medel som ställts till förfogande för kärnsäkerhetsforskning hos slalens kärnkraftsinspeklion.Den svenska andelen beräknas f. n. till ca. 1,8 milj. norska kr. t2 1980/81. Prop.1980/81:182 14 1årets budget har medel aviserats för bl.a. upprättandet av en projeklexportfondmed uppgift att t. ex. lämna bidrag för finansiering av förinvesteringsstudierav nordiskt intresse. Bland institufioner som har prioriterats kan och . De industri- ochenergipolitiska frågoma har tillmätts stor betydelse inom det nordiskasamarbetet. I disponeringsreserven finns 1 milj. norska kr. avsatta för iförsta hand projekt inom energisektorn. Vidare har resurser avsatts under kapitletallmänna utredningar för angelägna utredningar på det industripolitiskaområdet. De konkreta regionalpolifiska insatsema är av stor betydelse. Dettasamarbete har därför prioriterats budget. Ibudgetbehandlingen har de mest angelägna områdena valts ut för alt fä ett sä effektiviutnyttjande av resurserna som möjligt. Totaltuppgår koslnaden för ministerrådets allmänna budget till 130,3milj, norska kr. Från detta belopp skall avdrag göras för ministerrådetsberäknade inkomster under vilka uppskattas lill sammanlagl 9,3 milj.norska kr. Återstoden, som skall läckas med nationella bidrag, omfallar sälunda121 milj. norska kr. Därutöverhar Nordiska industrifonden fått bemyndigande av ministerrådet alt utöverbeviljade medel för göra fleråriga åtaganden om högst 9,7 milj. svenskakr. för och 5,8 milj. svenska kr. Ländernasbidrag till ministerrådets budgetar betalas enligt en fördelningsnyckelgrundad på förhållandel mellan ländernas bruttonaUonalprodukter. I december1978 fastställde ministerrådet följande fördelning , nämligenDanmark , 16,, 0,, 18,och 41,,andel av de nationella bidragen utgör , vilkel förår 1982 molsvarar . Härtillkommer den svenska andelen av kostnaderna för i Göleborgunder som har förskotterats av ministerrådet. Andelen beräknas eflerutnyttjade elevplatser och är ännu inle känd. Jag beräknar därför samma andelsom den svenska andelen av ministertådels budget, dvs 41,av koslnaden som är5 . Densvenska andelen av budgeten för föreslås således beräknad till 44510000svenska kr., dvs. en ökning med . Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /82. Eftersom nordiskaministerrådets budget avser , kan det svenska bidraget delviskomma atl behöva betalas ul efter det svenska budgetårels utgång. 1980/81:182 15 Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagenatl tillNordiska ministerrådets allmänna budget för budgetärel 1981/82 under elftehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . bemyndiga regeringen attmedge alt stöd lämnas av Nordiska fonden för teknologi och industriellutveckling, vilket inräknat löpande beslut för del innebär åtagandenom högst . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anlaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:182 16 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1980inom ministerrådets verksamhetsområde. I det följande lämnas en sammanfattning av den berättelserörande det nordiska samarbetet som nordiska ministerrådet i december 1980överlämnade till . Arbetslösheten i som helhel betraktad var 1979märkbart lägre än föregäende år. Denna utveckling har fortsall också under1980. Arbetslöshetens struktur följer emellertid i stort sett samma mönslersom vilket innebär att arbetsmarknadssituationen för marginalgrupperser ut att bli fortsatt svårare. En ljuspunkt är dock atl länderna nu börjar fåett bättre grepp om ungdomsarbetslösheten även om denna är betydligt högre änden genomsnittliga arbetslösheten. har avslutat ett omfattande s. k. kärnprojektom utvecklingstendenserna på arbetsmarknaden. Projektet har resulterat i enhuvudrapport och fyra delrapporter. Detta uredningsmaterial skall bilda ulgångspunktför fortsatt nordiskt samarbete pä arbetsmarknadsområdet. Huvudrapporten pekarpå behovel av omställningar på arbetsmarknaden. En av avsikterna med projektethar varit alt förutse kommande problem. fortsätter arbelel genomatt studera vilka konsekvenser utmaningarna får för arbetsmarknadspolitikens konkrelautformning. En rapport kommer att ligga till grund för etl av Nordiska arbetsmarkndsutskottetarrangerat seminarium om arbelsmarknadspolitiska handlingslinjer under hösten1981. behandlade en rapport,"överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad". Enarbetsgrupp har tillsatts som skall granska avtalet och ge förslag omkompletteringar, som granskningen kan föranleda. Utgångspunkten för revisionenbör vara att rätlen lill fri flyttning och rätten atl ta arbele i annatnordiskt land skall bevaras. Elt flertal seminarier har ägt rum . Bland dessakan nämnas elt seminarium för kontaktpersoner inom den nordiskaarbetsförmedlingen, etl symposium om personalutbildningens roll iarbetsmarknadsorganen och elt seminarium om arbetsmarknadsstatistik. Inom arbetsmarknadsservicens område pågår ett omfattande samarbeleom arbetsmarknadsmyndigheternas kundorienlerade verksamhel inom arbetsförmedlingen,yrkesvägledningen, yrkesinriktad rehabilitering, arbets-marknadslräning osv. Prop.1980/81:182 17 Handlingsprogrammet för nordiskt samarbele påarbetsmiljöns omräde har varil föremål fören rätt omfattande revision. Förslageltill etl reviderat program behandlades på möten mellan (arbetsmiljöministrarna) samt arbetsmarknadens parter och av ministerrådet ochNordiska rådets social- och miljöutskott . Med anledning av ell minislerrädsförslaganlog vid sin 29:e session en rekommendation om elt revideratsamarbetsprogram på arbetsmiljöområdet. Nya kapitel i programmet behandlar arbetstid ocharbetsanpassning samt den nya teknologins belydelse för arbetsmiljöförhällanden. Arbelsmedicin/arbelshygien har också utgjortdet största delområdet inom arbelsmiljösamarbetet. Verksamheten har mera ochmera gått i riklning mot konc entration på slörre individuella projekl, som isärskilt hög grad ger fördelar då de bedrivs samnordiskt. Speciellt kan härnämnas samarbetet kring gränsvärden och samarbetet kring vidareutbildning avspecialister inom arbetsmedicin, yrkeshygien och företagshälsovård. Etl projekl om betydelsen av arbetsförhållanden förfosterskador lar sikte på atl ulveckla elt samarbele mellan de nordiskaländerna, som snabbt kommer atl möjliggöra en klariäggning av hur speciellaarbetsförhållanden inverkar på förekomsten av medfödda missbildningar ochandra fosterskador. En sammanfattande rapport av projektet kommer atl föreligga i början av1981. 3 Bistånd till utvecklingsländerna Nordiska minislerrådel (samarbetsministrarna) presenteradeen värdering av utredningen till session i i mars1980. Efler sessionen har ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågorarbetat med uppföljningen av utredningen i ljuset av ochministerrådets synpunkter. 1 första hand har man koncentrerat sig på de administrativaramarna för samarbetet, som har dragits upp i den s.k. Oslokonventionen, somhar ingåtts mellan de nordiska länderna. Etl utkast lill en revideradkonvention har behandlals av utrikesdepartementen och kommer att föreläggasministerrådet och Nordiska rådels ekonomiska utskott med tankepå att konventionen skall träda i kraft . Eftersomutrikesministrarna inte bildar ett ministerråd kommer samarbetsminislrarnafortsättningsvis att ha det formella ansvaret för del nordiska samarbetet påbiståndsområdet. Realbehandlingen kommer i stort sell att äga rum i ämbetsmannakommitténför bislåndsfrågor 1980/81:182 18 medarbetsutskott och i de nationella bislåndsförvallningarna. En rådgivandekommitté för ministerrådet kommer att bildas. Desamnordiska biståndsprojekten kommer fortsällningsvis alt bli finansieradegenom nordiska biständsmedel. budgeterades det 111 miljoner NOK församnordiska biståndsprojekt. Detnuvarande samarbetsprogrammet inom byggsektorn fastställdes av ministerrådet (bosladsminislrarna). fastställde minislerrådel etl projeklprogram som innehållerprioriterade uppgifter för de närmasle åren. Detövergripande målet i handlingsprogrammet är att man vill försöka nå fram gemensam nordisk totalsyn pä den bebyggda miljön med hänsyn till hur den börbevaras, förändras och nybebyggas. Huvudvikteni samarbetet har legat i harmonisering av byggbeslämmelser, -normeroch -standarder. Detta arbete har ofta nära anknytning till motsvarande internalionellharmoniseringsverksamhet, som t.ex. inom ECE, där insats har varit avtämligen stor betydelse. Elt annal viktigt område är rehabiliteringen avbefintlig bebyggelse. Del pågår projekt som syftar till nordiska avtal omömsesidigt accepterande av lillverkningskontroll och provningsresultat i etl anntnordiskt land vilkel är ett viktigt led pä vägen mot integrerad nordiskbyggmarknad. Inomenergiområdet pågår flera projekt. för byggbeslämmelser, energiulskoltelbedriver sitt arbete på fem delområden. Prioriterade områden är regler förgodkännande av energiekonomiska installationer och byggnaders täthet. Energibesparing i befintlig bebyggelse blev färdigställd ochpresenterad för bostadsministrarna på deras möte . Inomdel både tekniskt och juridiskt svåra projektet avseende godkännande, konlrolloch provning har ett förslag lill samarbetsavtal färdigställts och utsänts påremiss. 5 Finans- och valutapoiitiska frågor Detnordiska samarbetet inom finans- och valutapolitiken är av rådgivande ochinformerande karaktär. Samarbetets ramar utgörs av möten mellan de nordiskaländernas finans- och ekonomiministrar och mellan tjänstemän i departementen sarnlav ämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågor. Därtillkommer möten mellan de nordiska centralbankerna. Inomramen för detla rådgivande och informerande samarbete disku- Prop.1980/81:182 19 teras den internalionella ekonomiska situationen och desskonsekvenser för de nordiska ekonomierna. Man följer också den ekonomiska ulvecklingeninom vart och ett av de nordiska länderna. påbörjades verksamheten inom del . Rådet skall främja nordiskt ekonomiskt samarbete bl.a.genom att ge stöd tiil analyser och utredningar om det ömsesidiga ekonomiskaberoendet mellan de nordiska länderna och om förutsättningarna för elt närmareekonomiskt samarbele, häribiand både vad gäller stabiliseringspolitiken och delångsiktiga tillväxlfrågorna. har på ministerrådels allmännabudget reserverats I miljon NOK till rådels verksamhel. Deninternationella ekonomiska aktiviteten försämrades som en följd avoljeprisförhöjningar och en allmän ekonomisk åtstramning i de tongivandeindustriländerna. De öppna, ulrikeshandelsberoende nordiska ekonomiernadrabbades hårt av den låga tillväxten internationellt. De nordiska ländernassamlade driftsunderskott väntas ligga kring 40-50 miljarder NOK 1980, vilkel av samlade underskott fastän de nordiska ländernabara svarar för 6,av den samlade utrikeshandeln inom . för valuta- och finansfrågordiskuterar problemställningar som gäller både de nordiska ländernas inbördesrelationer och deras ställningstaganden i internationella sammanhang. Sålundahar de nordiska länderna inom Valutafonden bland annat understrukit alt de småindustriländerna nu bär en orimligt stor del av industriländernas samladeoljeunderskott och krävt atl de vikliga industriländerna skall bära en störredel av delta underskott. Nordisk samhandel blev ett centraltdiskussionsämne. På grund av diskussionen som uppstod i samband medNordiska rådets 28:e session beslöt Nordiska minislerrådel vid sill möte i juni1980 i , att frågan om "som hemmmamarknad" skallutredas och atl förslag för all främja nordisk samhandel skall ularbelas. Samarbetet mellan de nordiska länderna på del exporlfrämjandeområdet vidareförts. Delta samarbete sker mellan ländernas exportfrämjandeorganisationer och mellan ländernas representanter i utlandet, som harfått nya samarbetsdirektiv från sina hemmaorganisationer. utredning om nordiskt samarbete påprojektexportens område presenterades . Utredningen innehåller försiagom förbättrat informations- och finansieringssamarabete, upprättandel av ennordisk projeklexportfond saml nordiska projeklinvesteringslån. Under höstenhar utredningens varit på remissbehandling. 1980/81:182 20 som i huvudsak följde ulredningens förslag men som loghänsyn till remissinstansernas synpunkter, bl.a. i fråga om ev.snedvridningseffekter av projektinvesteringslånen, framlades inför session i . På det handelspolitiska området kan konstateras ökatsamarbete mellan och . lägger vikt vid atl samarbeteom lösningar av praktiska problem på främst handelns område mellan EFTA-EGfortsätter. De nordiska länderna har fortsatt att hålla en närakontakt på en rad centrala handelspolitiska områden, vilka haraktualiserats i olika internationella organisationer. Genom NORDIPRO (Samarbetsorgan för de nordiska ländernas han-delsprocedurkommitléer)har verksamhet förekommit i en mängd projekl belräffande förenkling avprocedurer i internationell handel. arbele har varit speciellt inriktatpå att utveckla framtida procedurer, som inle fordrar användning av dokument. 7 Industri- och energifrågor 1 deballen om det nordiska samarbetets framtidatyngdpunkter har intresset i hög grad riktats på energi- och industriområdet.Förhoppningar knyts till att ett utökat samarbete på dessa områden skall kunnabidra lill atl underlätta de svårigheter de nordiska länderna slär inför belräffandeden framlida energiförsörjningen och till följd av den förändrade konkurrenssituationenpå världsmarknaden. I syfte att effektivera det nordiska energipoliliskasamarbetet fastställde Nordiska minislerrådel (energiministrarna) på dansktinitiativ vissa riktlinjer för det fortsatta nordiskaenergipolitiska samarbetet. Man var också överens om att mötas regelbundet iNordiska ministerrådet. De föreliggande riktlinjerna, som kan ses som en stommetill ell arbetsprogram, upptar bl.a. följande samarbetsområden: Energiekonomise-ring,energisyslemsludier och introduktion av nya och förnybara energikällor, delsinom de egna länderna och dels inom de länder med vilka de nordiska ländernabedriver biståndssamarbete. Pä programmet slår också slutförandel av denutredning rörande möjligheterna till och formerna för samarbete på Nordkalottenom utnyttjande av eventuella olje- och gasfyndigheter utanför sompåbörjats och som beräknas vara slutförd , saml denpågående ulredningen rörande fömtsättningar för samarbete på kolimportområdel,som kommer att slutföras . - Ännu ett samarbetsområde är knutet lillden internationella energisamarbetet. En koordinerad nordisk hållning kan ivissa fall vara angelägen i detla sammanhang. I (industriministrarna) diskuterasregelbundet 1980/81:182 21 del aktuella induslripolitiska läget i de nordiskaländerna och gentemot utomnordiska länder. På uppdrag av ministerrådet hårde industripoliliskaaspeklerna på Nordsat-projeklet sluderals av en särskild arbetsgrupp under ämbetsmannakommitténför industri. Gruppens rapport presenterades för industriministrarna i mars1980. möttes (industriministrarna) och fackliga samorganisalion för ell ömsesidigtåsiktsutbyte rörande det nordiska industripoliliska samarbetet. sida uttalades härvid en önskan om fortsatta kontakter med såvälden fackliga sidan som med företrädare för näringslivsorganisalionerna. 1 syfte alt se hur förutsällningarna för förelags- ochindustrisamarbete i kan tillrättaläggas har ministerrådet rekommenderatsall företa en översyn av den nationella lagstiftningen i de nordiska länderna.Nordiska ämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik bistår samordningsministrarnai detta utredningsarbele, som förutom kartläggning av konkreta hinder i nugällande nationella lagar och tillämpningsföreskrifter också torde komma att omfallafrågan om behovet och möjligheterna alt skapa en särskild nordisk bolagsform.Del bör nämnas alt förslag till ålgärder vilka på sitt sätt skulle komma atlbli etl incitament lill ökat nordiskt företagssamarbete har framlagts iutredningen om nordiskt pro-jektexportsamarbete saml i utredningen omarbetskraftens och kapitalets rörlighet. 8 Jord- och skogsbruk Nordiskt samarbete pä jordbruksområdet, inklusiveskogsbruk och veterinärmedicin, pågår i en rad organ. När det gäller generellajordbruksfrågor är Nordiska kontaktorganet för jordbruksfrågor det viktigaste samarbetsorganel.I kontaktorganet sitter represenlanler för såväl regeringsmyn-dighelerna somjordbruksorganisationerna. Jordbruksministrarna deltar regelbundet ikontaktorganets möten. för jord- ochskogsbruksfrågor (NÅJS) som upprättades koordinerar samarbetet mellan deolika samarbelsorganen. Den lar också initiativ fill nya former av nordisktsamarbete pä jord- och skogsbrukets område. SNS) och Nordiska skogsarbetssludiers råd (NSR) inlemmades iministerrådels budget . /82 ombildas SNS lill enparaplyorganisation för allt nordiskt samarbete på skogsforskningens områdevarvid NSR ingår i SNS som en slark facklig samarbetsgrupp. Inom NÅJS har man behandlat flera omfattandeförslag om utvidgandet av nordiskt samarbete bl.a. växtförädling, jordbrukskooperativforskning samt upprättandet av ett för mikrobkolleklioneroch samlingar. Prop.1980/81:182 22 NÅJS har satt igång en utredning för att undersöka formerför nordiskt forskningssamarbete pä jord- och skogsbrukets område. På jämställdhetsområdet genomfördes enutredning om rutiner beträffande syskon och fäder vid födels- och barnbördsavdelningari . Ett forskarseminarium ordnades som elt led i projektet. Samarbetet om massmedia och jämställdhet har återupptagitsi form av en studie av televisionen. Ett möte mellan ministerrådet (jämställdhetsministrarna)och social- och miljöutskott hölls blandannat med sikte på den föreslående revisionen av handlingsprogrammet påområdet. Jämlikhetsfrågor griper in i många samhällsområden och projeklsom har betydelse för jämställdheten hargenomförls också inom andra seklorer. Vid ett möte antog ministerrådet - ministrarnasom ansvarar för konsumentpolitiken - etl samarbetsprogram på konsumentområdet.Programmet hade lidigare förelagts , som rekommenderadeatt ministrarna skulle anta del. Vid ministermölel diskuterades bl. a. kostnader för ochnyttoeffekter av konsumentpolitiska åtgärder, konsumentpolitikens förhållandetill den offenlliga seklorn saml syslem för rapportering av olyckor i hemmetoch .