prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — påstatens fordringar och med statens avkaslningsränta vad gäller ränta i övrigafall. Statens normalränta fastställs per varje åroch uttrycker förräntningskravet på det i den statliga verksamheten investeradekapitalet. Den utgör också en grund för fastställande av räntesatser i denstatliga utlåningsverksamheten. För ett flertal former för statlig utlåningtill enskilda, företag m. m. tas sålunda ut ränta efter en räntesats somöverensstämmer med eller knyter an till statens normalränta. Statensnormalränta utgör enligt hittillsvarande regler ett medeltal avobligationsräntan under de tio närmast föregående åren med tillägg av en kvartsprocentenhet för atl läcka förvaltningskostnader m. m. Räntan är f n. Statens utlåningsränta skall enligt beslutknytas till obligationsräntan på ett sådant sätt atl ett allmänt ändratränteläge får ett väsenlligt snabbare genomslag. Också statensavkastningsränta bör vara sådan att förräntningskravet för affärsverken m.m.närmare ansluter lill den aktuella obligationsräntan. För att utjämnatillfälliga variationer men ändå få anslutning till gällande räntenivå börförräntningskravet sättas till det ovägda genomsnittet av obligationsräntanunder . Enligt beslut skall statensutlåningsränta och statens avkastningsränta fastställas per varje åroch gälla under hela det påföljande budgetåret. Normalt bör räntorna innefattaett tillägg på för förvaltningskostnader m. m. Delankommer på regeringen att fastställa statens ullåningsränta och statensavkastningsränta. För information vill jag anmäla följande. Statensavkastningsränta bör fastställas till elt genomsnitt av obligationsräntanunder de tre närmast föregående kalenderåren. En vägning bör ske av de olikaräntesatsernas inverkan med hänsyn till tiden. Utgångspunkt för beräkningenbör därvid vara datum för beslut av fullmäktige i alt utgelånga inhemska statslån. Ingen vägning bör däremot ske med hänsyn lilllånebelopp eller antal lån. Ett tillägg om bör göras föratt täcka förvaltningskostnader m. m. Statens ullåningsränta bör tills vidarefastställas på samma sätt. Jag avser att senare återkomma till regeringen medförslag beträffande tillämpningen av statens utlåningsränta och slalensavkastningsränta. 6.3Redovisning av beräknat tillkommande utgiftsbehov, m. m. /40 har på statsbudgeten förts uppen särskild huvudtitel som omfattar endasi förslagsanslaget Oförutseddautgifter. Detta anslag fördes länge upp med ett formellt anslagsbeloppom 1 milj. kr. /76 har under detta anslag lagts in ävenmedel avsedda att läcka merulgifler som beräknas uppkomma till följd avplanerade särskilda propositioner m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 31 har tagit upp vissa principiella frågor isamband med anslaget till oförutsedda utgifter (FiU 1979/80:46, rskr1979/80:427). Sålunda bör enligt mening prövas om förutseddainkomstförstärkningar, som ännu inte beslutats, kan läggas in i statsbudgeten iannan form än genom en minuspost under anslaget Oförutsedda utgifter. Vidareanser all en annan, mer adekvat benämning av anslaget än Oförutseddautgifter bör användas, eftersom det här till övervägande del rör sig omförutsedda utgifter som ej kunnat storleksmässigt preciseras eller där det avförhandlingsmässiga eller andra skäl ansetts mindre lämpligt att redovisa denexakta storleken på en viss tillkommande utgift. De principiella synpunkter på anslaget som förts framav är beaktansvärda. Självfallet är det en ambition att få en såriktig bild som möjligt av statsbudgetens innehåll fördelad på utgifter ochinkomster. Ett system där utgifter avräknas mot inkomster på budgetensutgiftssida leder vid en översiktlig betraktelse till en underskattning av desamlade utgiftsanspråken på statsbudgeten. Metoden atl beakta inkomster genomavräkning på budgetens utgiftssida innebär på motsvarande sätt en underskattningav inkomsternas utveckling. Dock är det brukligt att föredraganden i densärskilda huvudtitelsbilagan Oförutsedda utgifter anger vad som har beaktatsvid beräkningen av anslaget. Eventuella kommande förslag tillinkomstförstärkningar framgår därvid. Principiella skäl talar för en övergång till en merabruttoinriktad redovisning av planerade åtgärder än den som framkommer vid denettoberäkningar av budgetbelastningen som f. n. görs under anslagetOförutsedda utgifter. Jag finner dock att praktiska skäl talar för attnuvarande ordning bibehålls och alt planerade inkomstförstärkningar ävenfortsättningsvis bör kunna beaktas på budgetens utgiftssida om detta sker överen enda post av balanskaraktär på statsbudgeten. Jag kan även instämma i att benämningen Oförutseddautgifter kan vara vilseledande för en sådan post. Anslaget har, somfinansutskottet konstaterar i sitt av godkända betänkande, ändratkaraktär från atl omfalla oförutsedda utgifter i egentlig mening till altomfatta allehanda förutsebara och planerade utgifter som av olika skäl inte harkunnat beaktas under andra utgiftsanslag på statsbudgeten. Jag förordar därföratt anslaget Oförutsedda utgifter fr. o. m. /82 återigen användsendast för utgifter som inte kan överblickas vid statsbudgetens fastställandeoch som är av så brådskande art atl resp. ärende inte hinner underställasriksdagen eller lämpligen kan bestridas på annat sätt. Anslaget bör, som i dentidigare tillämpade ordningen, föras upp som ett förslagsanslag om I milj. kr.Jag kommer senare denna dag att närmare gå in på principerna för anslagetsanvändning (bil. 21 till budgetpropositionen). Liksom tidigare bör ambitionen vara att så nära sommöjligt visa den totala budgetbelastning som kan väntas under budgetåret. Idelta syfte bör på statsbudgeten föras upp en beräkningspost benämnd beräknattillkom- 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 32 mandeutgiftsbehov, netto. Samma principer som hittillsgällt för beräkningen av anslaget Oförutsedda utgifter i den akluella delenbör lillämpas vid beräkningen av den nya posten. I redogörelsen förbudgetförslaget (bil. 2 till budgetpropositionen) bör ges enöversiktlig redovisning av vilka tillkommande utgiftsbehov som förutses.Självfallet bör posten kunna anges även som tillkommande inkomster, netto, omdetta skulle vara det faktiska förhållandet. 6.4Statsbudgeten budgetåren 1980/81 och 1981/82 6.4.1Statsbudgetens inkomster budgetåren 1980/81 och 1981/82, m.m. har med skrivelse den 15 december1980 lämnat beräkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1980/81och 1981/82. För en närmare redogörelse hänvisar jag till verkets skrivelse(bilaga 2.1). Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckling är deanlaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av avgörande betydelse.Riksrevisionsverket har i sin skrivelse påpekat att de antaganden som legattill grund för beräkningen är osäkra beroende på atl några cenirala löneavtalännu inle har slutits för . Verket grundar sina beräkningar påantagandel atl den lotala lönesumman i samhället ökade med 9,mellan åren1978 och 1979. antas den öka med 12,och mellanåren 1980 och 1981 med 7,. har ökningenschablonmässigt satts fill . Verket har dock under hand erfarit att det förde samhällsekonomiska överväganden som är aktuella är av värde även att belysaeffekterna för statsinkomsterna av ett annat antagande om löneutvecklingen. Förvissa inkomsttitlar som är direkt beroende av inkomstutvecklingen redovisar verketdärför även en alternativ beräkning baserad på ett antagade om en lägretillväxt av lönesumman är 1981. Chefen för ekonomidepartementet har vid sinanmälan av finansplanen i huvudsak byggt på ett alternativ baserat på depremisser som verket har utgått från i det senare alternativet. Sammautgångspunkter ligger givetvis till grund för de beräkningar som jag kommer attredovisa i del följande. Som har framgått av min presentation i det föregående,där jag beräkningsmässigt även redovisat effekterna på statsbudgeten av alternativetmed en snabbare löneökning, är förutsättningarna beträffande löneutvecklingenpå kort sikt av stor belydelse för budgetens såväl inkomst-som utgiftssida. 1 alternativet med den lägre tillväxten av lönesumman,som jag alltså fortsättningsvis utgår från, beräknar riksrevisionsverkeiinkomsterna under inkomsthuvudgruppen skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse till 33 991 milj. kr. för /81 och fill 28907 milj. kr.för /82. Verkets beräkning baseras på en utdebiteringom . Jag har sedermera erfarit att den kom- Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 33 munalautdebiteringen kan beräknas bli högre än vad som har förutsatts av verket.Detta leder kassamässigt pä kortare sikt till något högre inkomster än iverkels beräkning. Verket har vidare i sina kalkyler förutsatt att den maximalaskattereduktionen vid aktiesparande uppgår till . för ensamstående och6000 kr. för makar gemensamt såsom föreslogs i propositionen om stimulans avaktiesparandet (prop. 1980/ 81:39). har dock sedermera beslutat altden skattereduktion som maximalt skall kunna medges vid aktiesparande begränsastill . Även detta borde föranleda en mindre uppjusteringi verkets beräkningar. Med hänsyn tillatt viss osäkerhet ändå finns i en kalkyl av den typ som verket har gjort ochatt det i båda fallen rör sig om beloppsmässigt små justeringar finner jag dockvid en sammanvägd bedömning inle anledning alt avvika från verkels förslag. baserar sina beräkningarbeträffande inkomsttiteln särskilda varuskatter på uppgifter från bl. , som redovisar uppbörd förimporterade varor, räknar med att uppbörden av dryckesförpackningsavgiftminskar , beroende på att importen av burkar för läskedryckeroch öl i betydande utsträckning ersätts av inhemsk produktion. Deltainkomstbortfall torde dock komma alt kompenseras av ökade avgiftsintäkter förinhemskt producerade förpackningar vilkel inte beaktats av riksskatteverket.Till följd härav bör beräkning för innevarande budgetårjusteras upp med . För nästkommande budgetår börinkomsttiteln av samma skäl föras upp med 729 milj. kr. vilket är 14 milj. kr.mer än vad verket har angett i sin beräkning. Regeringen har fatlat beslut om ändring avmetallinnehållet i enkrone- och femöresmynlen. Efter samråd med chefen förekonomidepartementet finner jag därför att inkomsttiteln myntverketsinlevererade överskott bör ökas med 5,1 milj, kr. för /82 ochföljaktligen föras upp med 88,1 milj. kr. Beräkningen av inkomsterna under titeln ränteinkomster på lån förbostadsbyggande baserar riksrevisionsverkei på antagandet om en räntesats på11,. Regeringen har sedermera beslutat om en höjning av räntan på statligabostadslån. Till följd härav bör inkomsterna under titeln för innevarandebudgetår höjas från 4780 milj. kr till 5 200 milj. kr. och för nästkommandebudgetår från 5620 milj. kr. till 6500 milj. kr. Av samma skäl börinkomsttiteln räntor på energisparlån för /81 beräknas till 200milj. och för /82 till 265 milj. kr. Detta innebär altinkomsterna jämfört med verkets beräkning höjs med 14,2 resp. 35 milj. kr. Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för . Chefen för kommer senare dennadag att föreslå atl förräntningskravet för vissa naturvårdsobjekt avskaffasfr.o.m. Inkomsttiteln ränteinkomster på mark för naturskydd,som 3 1980/81. I saml.Nr 100. Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 34 avriksrevisionsverket beräknats till . för /82, bördärför utgå ur statsbudgeten. Riksrevisionsverkei har upptagit inkomsterna underinkomsttiteln avgifter vid trafiksäkerhetsverket till 46,1 milj, kr. för såvälinnevarande som nästa budgetår. Regeringen har beslutat om höjning och vissändring av de på inkomsttiteln redovisade avgifterna. Ändringen innebär atttypinlygsav-giften slopas och ersätts med elt tillregisterhållningsavgiften knutet mindre tillägg. Till följd härav räknar jagefter samråd med chefen för upp inkomsttiteln med6,6 milj. kr. för /81. Från samma håll har jag erfarit aftinkomsterna vid trafiksäkerhetsverkets uppdragsverksamhet senare denna dagkommer att föreslås tas lill uppbörd under anslaget : Uppdragsverksamhetfr.o.m. Inkomsttiteln avgifter vid trafiksäkerhetsverketkan därför utgå ur statsbudgeten till nästa budgetår. Efter samråd med chefen för utbildningsdepartementetförordar jag atl inkomsttiteln avgifter för granskning av biograffilm bör förasupp med . för nästkommande budgetår. Uppjusteringen uppgår lill500000 kr. jämfört med verkets beräkning och föranleds av atl chefen förutbildningsdepartementet har för avsikt att senare föreslå en höjning avavgifterna. Jag anser, efter samråd med chefen förhandelsdepartementet, atl inkomsttiteln avgifter vid patent- ochregistreringsväsendet bör höjas med . jämfört medriksrevisionsverkets beräkning till 95,5 milj. kr. för /82,medan det för innevarande budgetår bör föras upp med det belopp verket angivit. Inkomsterna under titeln avgifter för registrering iförenings- m.fl. register avses f.n. läcka länsstyrelsernas kostnader för attgenom annonser kungöra sådana anmälningar som skall tas in i förenings- ochhandelsregislren. Chefen för avser senare föreslå atlavgifterna höjs så att också kostnaderna för handläggningen av dessa ärendenvid länsstyrelserna kommer att täckas. Titeln bör med hänsyn härtill las uppmed 16,5 milj. kr. för nästkommande budgetår vilket är . mer än vadriksrevisionsverket har beräknat. Jag övergår nu till vissa inkomsttiUar inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Samråd har skett med statsrådet . Inkomsttiteln inkomster vid statens rättskemiskalaboratorium bör jämfört med beräkning räknas upp med800000 kr. till 3,8 milj. kr. för /81 och med 1,5 milj. kr. till7,2 milj. kr. för /82. En uppgörelse har träffats mellan slalensförhandlingsnämnd och företrädare för om ändrathuvudmannaskap för sjukhuset. Enligt uppgörelsen övertar landstingetsjukhuset . Under förutsältning av att uppgörelsen godkänns ivederbörlig ordning kan inkomsterna under titeln inkomster vid karolinskasjuk- 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 35 husetberäknas komma att uppgå till hälften av det belopp riksrevisionsverkei har beräknat för /82.Inkomsttiteln bör därför för nästkommande budgetår föras upp med . Jag har under hand erfarit atl en separatinkomstfitel kan behöva tas upp för redovisning av vissa inkomster frånförsäljning ur beredskapslager hos överstyrelsenför ekonomiskt försvar. Avsikten är alt inflytande inkomster efter regeringens beslut skall användas förfinansiering av vissa utgifter inomdet ekonomiska försvaret. För /82 föreslår jag att den nyainkomsttiteln, som benämns utförsäljning av beredskapslager, förs upp med 1 000kr. Chefen för kommersenare att föreslå att en reservation om 12 milj. kr. på anslagetArbetsmarknadsverket: Förvaltning avutrustning skall dras in. De indragna medlen överförs till inkomsttiteln övriga inkomster av statensverksamhet som därför bör föras upp med . för budgetåret1981/82. beräknar för innevarande åratt inkomstfiteln statliga pensionsavgifter, netto kommer att uppvisaelt underskott på 963 milj. kr. Orsakenhärtill är övergången till löpandeuppbörd för vissa avgifter som staten har atl erlägga på samma sätt som gällerför den privata sektorn. Under omläggningsåret belastas inkomsttiteln medutgifter för tre halvår medan inkomsterna på titeln endast avser två halvår.Omläggningen lill löpande redovisningmedför enligt kalkyler en belastning av engångskaraktärmed 2331 milj. kr. på denna inkomsttitel. Fr.o.m. /82kommer däremot belastningen att avse två halvårsamt slutreglering för det kalenderår som avslutas under budgetåret. Verket beräknar för nästkommande budgetåratl titeln kommer alt uppvisa etlöverskott på 1 165 milj. kr. Därvid har i kalkylerna för /82 förutsatts ett oförändratlönekostnadspålägg om . Den 1 januari1981 sänks socialförsäkringsavgiften till den allmänna sjukförsäkringen med 0,1 procentenheter.Samtidigt höjs socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen , socialförsäkringsavgiften tilltilläggspensionen ,barnomsorgsavgiften med 0,3procentenheter och arbetarskyddsavgiften . höjs socialförsäkringsavgiften till tilläggspension . Med hänsyn till atl inkomsttiteln bortsett från effekterna av redovisade omläggning under innevarande budgetår visaröverskott finner jag ingen anledningatt förorda att lönekostnadspåläggel höjs. Jag godtar också verkets bedömning av utfallet av förevarandeinkomsttitel. beräkningar i övrigtföranleder inte någon erinran frånmin sida. Totalt innebär de av mig förordade avvikelserna från verkelsberäkningar en uppjustering av inkomsterna för /81 med ca 446 milj. kr. och för /82 med ca622 milj. kr. (tabell 5). Jag beräknarsåledes statsbudgetens inkomster för /81 till ca 156992milj. och för /82 till ca 158 125 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget Justering av beräkningarav statsbudgetens inkomster (1000-talkr.) 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande 2351 Räntor på energisparlån 2388 Ränteinkomster på mark för naturskydd 2515 Avgifter vid trafiksäkerhetsverket 2522 Avgifter för granskning avbiograffilm 2529 Avgifter vid patent-och registrerings-väsendet 2531 Avgifter för registrering i förenings-m. 2612 Inkomster vidstatens rättskemiska laboratorium 2613 Inkomster vidkarolinska sjukhuset 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet Summa inkomster enl. riks-revisionsverkets lägre alternativ Förändr, enl. föredraganden + 14000 + 5 100 + 35 000 - 8017 - 46120 + 500 + 800 +446 270 + 1500 -284650 + 1 + 12000 6.4.2Statsbudgetens utgifter budgetåren 1980/81 och 1981/82 Utgångspunkten för beräkningen av statsbudgetensutgifter ett visst budgetår är givetvis de utgiftsanslag anvisateller regeringen begärt. Tre typer av anslag återfinns i statsbudgeten,nämligen förslagsanslag, obetecknade anslag och reservationsanslag. Förslagsanslag är den vanligaste anslagsformen istatsbudgeten och omfattar också huvuddelen av statsutgifterna. Belastningenpå dessa anslag kan - inom den ram som syftet med anslaget innebär - såvälöverstiga som underskrida det av anvisade beloppet. Sådana avvikelserfrån anvisat belopp kan uppstå under löpande budgetår t. ex. som en följd 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 37 avatl den fakfiska pris- och löneutvecklingen avviker från den ursprungligen antagna. Detla gäller särskilt för de anslagsom i sin konstruktion är direktknutna fill pris- och lönenivån. För förslagsanslagen gäller alltså att faktisk belastning relativt ofta avviker frånanvisat belopp. Vid en beräkning avutfallet av statens budget för pågående budgetår bör detta beaktas. Jagåterkommer strax till frågan om beräknad belastning på förslagsanslag, m. m.Jag vill tillägga att det vid budgeteringen av dessa anslag för kommandebudgetår självfallet är en strävan att föra upp belopp som motsvarar beräknadbelastning. De obetecknade anslagen i budgeten är relativtfå. De kan inle överskridas. Reservationsanslag maximeras av . Dockkan kvarstående medel vidbudgetårets slut, s. k. anslagsbehållningar eller reservationsmedel, utnyttjas under senare budgetår.Anslagsbehållningarna under dessa anslagkan vissa budgetår öka med betydande belopp. Andra budgetår kan å andra sidan avsevärda belopp av de ackumuleradeanslagsbehållningarna komma atl betalas ut. Vid en beräkning av de totalastatsutgifterna är det därför väsentligt att uppskatta förändringar ianslagsbehållningarna. Budgeteringenav ett reservationsanslag görs allfid med beaktande av beräknad förändring i behållningarna underanslaget. Förändringar i anslagsbehållningar kan därför vara aktuella såvälför pågående som nästkommandebudgetår. Jag återkommer strax till en beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling under de nu aktuellabudgetåren. Vissa myndigheter och bolag har beviljats rörligakrediter hos riksgäldskonloret.Ändringar i ianspråktagna belopp påverkar statsbudgetens utgifter. Beräknad förändring i dispositionen avrörliga krediter återkommer jag till. 1 syfte att få en så långt möjligt rättvisandebild av den slutliga belastningen påstatsbudgeten beräknas på statsbudgetens utgiftssida, i enlighet med vad jag har anfört i det föregående, ävenmedel för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, I första hand gäller det merulgifler som beräknasuppkomma till följd av planerade propositioner m. m. Utgiflsanslagen är i statsbudgeten för budgetåret1980/81 upptagna med 208877 milj. kr.Detla belopp är avrundat till jämnamilj. Även fortsättningsvis imin redovisning kommer jag att avrunda belopp på detta sätt. har därefter på tilläggsbudget 1anvisat sammanlagt ca 1 965 milj. kr.De största anslagen går tillersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer (1000 milj. ), till allmänna barnbidrag (260 milj. )och till byggande av statliga vägar(135 milj. Regeringen harvidare beslutat om utnyttjande avfinansfullmakten. Beslutet gäller ca 446 milj. kr. Senaredenna dag föreslås på tilläggsbudget II anslag om sammanlagt ca 1980/81:100 Bilagal Budgetförslaget 38 Det största anslaget föreslås gå till vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet (143 milj. Inkl. de nämnda av beslutademedelsanvisningarna och dem som föreslås på tilläggsbudget samt beslutet omutnyttjande av finansfull-maklen uppgår sålunda statsbudgetens utgiftsanslag /81 till 211490 milj. kr. 1 detta belopp ingår anslaget lilloförutsedda utgifter med 9000 milj. kr. Exkl. detta anslag uppgår såledesulgiftsanslagen till 202490 milj. kr. har med skrivelse den 15 december1980 överiäm-nat en beräkning över utfallet av statens budget för innevarandebudgetär (bil. Verket har i sin beräkning av budgelutfallet / 8! redovisat utgiftsanslag om 201916 milj. kr. exkl. anslaget til! Därvidhar inte beaktats beslut angående Sölv-backaströmmarna vilket medföratt utgiftsanslagen i verkets beräkning överstiger de av anvisadeanslagen. Att verket redovisaren 574 milj. kr. lägre belopp än vad jag gör imin beräkning beror på atl det inle haft möjlighet alt beakta samtliga beslutriksdagen fattat, samtliga beslut om utnyttjande av finansfullmakten och de nuaktuella förslagen avseende tilläggsbudget II. För /82 uppgår statsbudgetensutgiflsanslag till 217 196 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang ånyo nämna attjag fr. o. m. /82 inte har beaktat tillkommande utgiftsbehov försärskilda propositioner m. m. på det sätt som skett under anslaget till oförutsedda utgifter ulangenom en separat beräkningspost. Om samma princip tillämpats för redovisningav sådana tillkommande utgifter som under de närmast föregående åren skullestatsbudgetens utgiflsanslag för /82 uppgått fill 222 195 milj.kr. Beräknadbelastning på jÖrslagsanslag m. m. För /81 räknar medatt belastningen på förslags- och obetecknade anslag exkl. anslaget tilloförutsedda utgifter kommer att ligga 4688 milj. kr. över anvisade belopp.Denna ökade belastning förklaras främsl av pris- och löneutvecklingen. Destörsta avvikelserna hänför sig till anslagen till folkpensioner (+ 1870 milj.kr. ), till försvaret (+ 1 119 milj. samt tillräntor på statsskulden (+ 700 milj. Jag ansluter mig för huvuddelen avanslagen till verkets bedömning. Del bör i sammanhanget påpekas att i anslagettill oförutsedda utgifter i statsbudgeten har beaktats alt utgifterna på vissaförslagsanslag skulle komma atl bli högre än vad som beräknats under resp.utgiflsanslag. Som jag tidigare påpekat vid genomgängen avstatsbudgetens inkomster utgår jag i huvudsak från de antagandenriksrevisionsverket använt för sin alternativa inkomstberäkning med det lägreantagandet för löneutvecklingen. Valet av antaganden påverkar ävenberäkningarna avseende statsbudgetens utgifter. Eftersom verket i sinberäkning av budgetutfallet för bud- 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 39 getåret1980/81 utgått från samma antaganden som i inkomstberäkningarnashuvudalternativ bör verkets utgiflsbedömning korrigeras. Effekten av dealternativa antagandena i form av minskade utgifter /81uppskattar jag till ca 200 milj. kr. Vidare ingår i prognos 4000 milj.kr. på anslaget lill oförutsedda utgifter för ev. tillkommande utgifter påtilläggsbudget 11 och III. Som jag lidigare redovisat har jag kunnat beaktaytterligare 574 milj. kr. avseende sådana anslag på tilläggsbudget eller tillföljd av beslut om utnyttjande av finansfullmakten eller till följd av riksdagsbeslut som inle tagitsupp i verkels prognos.