prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Andelen av de sysselsatta somarbetar på deltid fortsatte atl öka: omkring 1/4 av de sysselsatta arbetar numindre än . Bland de sysselsatta kvinnorna tillhör drygt 45%denna grupp. Antalsysselsatta efter kön och ålder, genomsnitt för de tre första kvartalen1976-1980 11000-tal) Yrkesverksamhelsgraden (den andel av befolkningen somär sysselsatt) har för kvinnornas del fortsatt all öka . Ökningengäller särskilt kvinnor i åldrarna är, vilkas yrkesverksamhetsgradunder året var . För män i motsvarande åldrar var andelen sysselsattaoförändrat . Ökningen av antalet sysselsatta skedde under år 1980liksom under de föregående åren huvudsakligen inom tjänstesektorn, särskilt deoffentliga tjänsterna. Industrisysselsältningen ökade svagt fram lill sommarenoch har därefter börjat minska något. Inom byggsektorn, vars sysselsättningavtog under större delen av , noterades en svag ökning . 1980/81:100 Bilaga15 29 Tillarbetsförmedlingen nyanställda lediga platser 1:a kv 2: a i:v 1: a ;:v ; : a kv Antalet nyanmälda lediga platser hos arbetsförmedlingenökade fram t. o. m. och har därefter varit något lägre änföregående år. Antalet kvarstående lediga platser var ännu under tredjekvartalet något högre än . Tendensen var dock alt antaletlediga platser minskade. Antalet varsel om uppsägningar och permitleringar harökat något . Arbetslösheten har varit förhållandevis låg- enligl . Högst relativ arbetslöshet har liksom lidigareåldersgruppen . För sistnämnda grupp har den öppna arbetslöshetenökat något jämfört med föregående år. Den ökning av den öppna ungdomsarbetslöshetensom har inträffat är dock relativt liten jämfört med ökningen av antaletsysselsatta i dessa åldrar liksom också vid jämförelse med ökningen av antaletantagna elever i gymnasieskolan. Slörre delen av är 1980 präglades av en relalivigynnsam induslrikon-junklur. Efterfrågan på industrins produkter ökade frånmillen av lill mitten av är 1980. Konjunkturen nådde under sommaren1980 en vändpunkt och har därefter försämrats. Något verkligt högkonjunkturiägemed starka tecken på ekonomisk överhettning såsom förlängda leveranslider ochsnabbi minskad lagerhållning inträffade aldrig denna gäng. Också påarbetsmarknaden rådde ell relativt balanserat läge; baraunder en månad (april) var antalet kvarstående lediga platser vid 1980/81:100 Bilaga 15 30 Kvarstående lediga platser Kvarlalsgenomsnill av mittmånadsdata 1 000-tal------------------------------------------------------------------------------ ° n---------------- 1--------------- i--------------- 1-------- 1:akv 2:a kv 3:e kv 4:e kv förmedlingskonlorenslörre än antalet kvarstående arbetslösa arbetssökande. minskade antaletkvarstående lediga platser lill ungefären tredjedel av antalet arbetslösa. uppgav enligl konjunkturinstitutetskonjunkturbarometrar ca hälften av företagenalt de hade brist pä yrkesarbetare: av förelagen bedömde arbetskraflslillgängen som trängsta sektor ideras verksamhet. Dessa procenttalframstår som relalivi höga mot bakgrund av att del enligl övriga ekonomiskaindikatorer inte var fråga om någon verklig högkonjunktur. Svårigheternaalt passa ihop de arbetssökande och de lediga platser som Prop.1980/81:100 Bilaga 15 31 Arbetslöshetefter kön och ålder i procent av arbetskraften, genomsnitt för de tre.förstakvartalen Män under 20 är finrisär betydande, och del kan inle uteslutas att brist pä arbetskraft i vissaföretag kan ha bidragit lill att bromsa produktionsökningen. Del relativt gynnsamma konjunkturlägel under störredelen av är 1980 jämfört med de närmast föregående åren medförde lägrearbetslöshet och minskal behov av beredskapsarbeten i hela landet. Åndåkvarstår avsevärda skillnader mellan olika län. Högst arbetslöshet hade liksomtidigare . Högre arbetslöshet än genomsnittet för landet hadeunder också bl. a. , , ochSödermanlands län saml kommun. Klart lägre arbetslöshet än genomsnittligthade bl. a. och län samt . Arbetsmarknadspolitiken inriktades i ökadutsträckning på den egentliga platsförmedlingen. Beredskapsarbetena ocharbetsmarknadsutbildningen reducerades så all de berörde närmare40000 färre som fler arbetslösa placerades på den öppna marknaden.Ell intensivt arbete pågår inom arbetsmarknadsverket med att förbättraarbetsförmedlingens metoder, som datorsystem för sökning av ledigaplatser byggs ul efter hand. har antalet nyanmäldalediga platser minskat avsevärt som utbudet av arbetskraft harfortsall all öka. Arbetslösheten ökade något och uppgick lill . Regeringen avserdärför atl senare denna dag, med stöd av sin finansfullmakt, anvisa ytteriigare350 milj. kr. för beredskapsarbeten under /81. Regeringen kommervidare att uppdra ät AMS alt öka arbetsmarknadsutbildningens omfattning sä atlupp lill 65 000 personer kan utbildassamtidigt underförstå . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 32 Beträffande ungdom beslöt våren1980 (prop. 1979/80: 145. AU 1979/80:45, rskr 1979/80: 364) om nya riktlinjerför arbetsmarknadsmyndigheternas och gymnasieskolans olika insatser. För arbetsförmedlingensdel innebär de nya riktlinjerna alt den nu kan koncentrera en slörre del avsina resurser på att förmedla arbeten på den öppna marknaden ät de unga, vilkelhar gett pålagliga resultat. En ny nedre åldersgräns pä 18 är för tillträdelill beredskapsarbeten infördes från den . Från den gränsen har AMSdock med slöd av bemyndigande frän regeringen lämnat dispens i ett antal fall(ca 500). Huvudprincipen är atl sädana arbelsmarknadspolitiska ålgärder somberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning skall komma i fräga för 16- och17-åringar bara när arbetsförmedlingen efter ingående prövning har funnit detomöjligt att placera vederbörande i arbete på öppna marknaden eller i reguljärutbildning. Gymnasieskolan har /81 fått väsentligt ökade möjligheter alt erbjuda utbildning åt demsom av någon anledning inte kommer med i den ordinarie gymnasieintagningen vidgrundskolans slut. I första hand har ytterligare utbildningsplatser ställts till gymnasieskolans förtbgande förutbildning på linjer och specialkurser. Möjligheterna att förlägga sådanutbildning till arbetsplatser såsom inbyggd utbildning förbättrades väsenlligtgenom nya slatsbidragsregler fr.o.m den . Vidare förbättradesvillkoren för lärlingsutbildning, vilken knöls till gymnasieskolans planering.Samtidigt infördes på försök två verksamheter i gymnasieskolans regi förungdomar som har särskilt stora svårigheter att finna lämplig utbildning ellerannan sysselsättning, nämligen upp till fyra veckors introduklionsprogram förutbildning samt yrkesintroduktion på . Den sistnämndaverksamheten förläggs huvudsakligen lill arbetsplatser. Det är sannolikt att kommer atl präglas aven klart sämre industrikonjunktur än är 1980. Det är dock ännu osäkert hursnabbt och i vilken grad konjunkturnedgången kan komma att slå igenom på arbetsmarknaden.Antalet lediga platser har som nämnts minskat avsevärt, men fortfarande råderefterfrågan på yrkesarbetare, särskilt i verkstadsindustrin. Antalet varsel omuppsägningar och permitleringar har ökat men är fortfarande lägre än under år1977. Flera företag införde korttidsvecka lill följd avförsämrad avsältning för produkterna. Industrisysselsättningens utveckling väntas bl.a. bero på föietagens bedömningar av den väntadelågkonjunkturens längd och djup. Vissa tecken tyder pä att den föreståendekonjunkturdämpningen kan komma att bli relalivi kortvarig med mättliga begränsningarav nyanställningarna. Behovet av företagsinriklade stödåtgärder med syfte attöverbrygga konjunktursvackan skulle under sådana förutsättningar bli relalivilitet. Det kan emellertid befaras atl konjunkturdämp- 1980/81:100 Bilaga 15 33 ningeni kombination med strukturella förändringar för vissa företag och branscherresulterar i en mera långsiktig minskning av arbetsstyrkan. Skulle detta inträffa i väsentligl ökadomfattning kan det bli nödvändigt atl åter vidta relativt omfattandeåtgärder för atl stödja industrisysselsältningen. Inom byggnadsverksamheten ärarbeiskraftseflerfrågan på många håll fortfaranderelativt hög . 1 några län - främsl -finns etl betydandeanlal planerade byggprojekt som har senarelagls av hänsyn till brislen på arbetskraft. Högbyggarbetslöshel har å andra sidan , och län.För riket som helhet ger nu föreliggandeplaner vid handen att sysselsällningen kan komma att förbli relativt hög även om enbegränsad konjunkturförsvagningsker. Det råder dock f.n. enbetydande osäkerhet inom byggbranschen,inte minst belräffande bostadsbyggandet där antalet igångsatta byggen har minskat mer än väntat. En eventuellstarkare allmän konjunkturnedgångunder befaras inom branschen kunna leda till en sådan minskningav efterfrågan att många av de byggen som planeras inte kommer tillstånd. Inom den offentliga sektorn väntassysselsättningsökningen bli lägre i böljanav än under inledningen av 1970-talel. Av statsfinansiella skäliakttas stor restriktivitet med nya tjänster inom statsförvaltningen. Inom kommuner och landsfing förutses en ökning avantalet anställda, främsl inomvårdsektorn, dock i dämpad takt. Detla innebär bl. a. att sysselsätlningssvårighelerna för kvinnor kankomma alt öka om inte rekryteringen av kvinnor lill traditionellt manligayrken får väsentligl större omfattningän under 1970-lalet. Inom handel, samfärdsel och övriga privatatjänster förutses relalivi små sysselsältningsförändringar . AMS rapport om arbetsmarknadspolitiken i en konjunkturdämpning AMS överlämnade till regeringen en inom styrelsen upprättad utredningsrapport med titeln. 1 rapportenredovisas resultat av en uppföljning av de arbelsmarknadspolitiska insatsernavid konjunkturdämpningen under andra hälften av 1970-talel. Vidarediskuteras behov av ålgärder i en eventuell kommande konjunkturnedgång. I rapporten konstateras atl den ekonomiskautvecklingen under 1970-taletpräglades av stora konjunktursvängningar jämfört med decennierna närmast före,som betydande strukturella problem visade sig i viktigaindustribranscher. Behoven av åtgärder för konjunklurstabilisering av sysselsättningen blev av dessa skäl alltslörre. Arbetsmarknadspolitiken pålades avsevärda stabiliseringspoliliskauppgifter. I rapporten framhålls att de konjunklurellaförändringarna av arbetslöshetenhar drabbat ungdomar i slörre omfattning än vuxna. De konjunktu-3 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 34 rella förändringarna kan i huvudsakhänföras till ändringar av arbetslöshelstiderna- antalet personer som drabbas ändras inle lika myckel. Del har dockåtminstone för ungdomarna skett en viss trendmässig ökning av antalet arbetslöshetslillfällen,som ungdomarna genomsnittligtsett har väsentligt kortare arbetslöshetstider än de äldre lill följd av bl. a. de omfattandearbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar. Åven om de arbetsmarknadspolitiska insatserna varframgångsrika när del gällde altbegränsa den öppna arbetslösheten var de inte ulan problem. Del krävdes stora resurser för alt administrerade många åtgärderna, vilkel begränsade utrymmet för platsförmedling. varsärskilt allvariigt med tanke på att 1970-talets utveckling medförde entilltagande obalans mellan arbetssökandesyrkesönskemål och de lediga platsernas sammansättning. Utvecklingen ställde således ökade krav päindividuellt inriktade platsförmedlingsåtgärder,vilka var svära alt lillgodose som omfattande företagsinrikladeålgärder skulle administreras. 1 rapporten framhålls vidare atl de regionalaobalanserna på arbetsmarknaden varslora. Varken de regionalpolitiska insatserna eller del arbelsmarknadspolitiskastödet till geografisk röriighetkunde påverka dessa obalanser i någon slörre utsträckning. Därför ficksysselsättningsskapande ålgärderväsenlligen svara för den regionala utjämningen. Arbetsmarknadsutbildningen har successivt bliviten allt viktigare ålgärd inom arbetsmarknadspolitiken.Antalet elever vid jämförbara konjunkturlägen fördubblades under 1970-talet.De uppföljningsundersökningar som AMShar genomfört pekar på atl arbetsmarknadsutbildningen har haft avsedda effekter: en stor del av eleverna harkunnat placeras i arbele efter fullföljdyrkesutbildning. De genomsnittliga kurstiderna har ökal, vilkel medförde alt del förbättrade konjunkturläget 1979inte kunde leda lill någonminskning av antalet elever i arbetsmarknadsutbildning. .arbetsmarknadspolitiken inriktades under andrahälften av sä långt möjligt pä atl möta arbelslöshetsriskerna medålgärder inom företagen. Till följdav bl. a. all lågkonjunkturen blev sä utdragen fick dock de företagsinrikladestödåtgärderna inte i alla avseenden avsedda effekter. Delta gäller framför allt lagerslödel, som kom all sältas in alltförtidigt. Lagerslödel hade emellertid ikonjunkturnedgångens inledande skede en betydande sysselsällningsmässig omfattning. Härtill bidrog bl. a.kravet på atl sysselsättningen skullehållas pä en oförändrad nivå i företagen och att således ersättningsrekrytering måste ske för personal som avgått.Bidraget för utbildning av permitteringsholad personal (25-kronan)medverkade under de påföljande åren till alt begränsa antalet uppsägningar och permitleringar. 1 motsats till lagerstödet var 25-kronan inte förenad med kravpå att naturlig avgång skulle ersättas. Det tillfälliga sysselsättningsbidragsom utgick i vissa fall för atlsenarelägga en definitiv avveckling av företag med dominerande ställning på orten kunde anpassassnabbi lill rådande situa- 1980/81:100 Bilaga15 35 tionoch även avvecklas snabbt när konjunkturen vände. Det tillfälliganyrekryteringsbidraget, som avsäg all stimulera tidigareläggning av nyrekryteringarinför en väntande konjunkturuppgång, fick mycket begränsad effekt.Bidragskonstruktionen visade sig alltför komplicerad. Beredskapsarbetena utnyttjades till slor del för atl möta ungdomsarbetslösheten. Dessa arbetenhade dock pålagliga nackdelar som åtgärd mot ungdomsarbetslöshet, främst genomall de blev en alltför lillfälliglösning. Vid en kommande konjunkturdämpning är det - enligt vad som anförs irapporten - nödvändigl alt den reguljära skolan, som har ell huvudansvar förall ungdomarnas ställning inte försvagas på grund av uibildningsmäs-sigabrister, kan fånga upp ungdomar utan yrkesutbildning bättre än under andrahälften av . Det gäller särskilt ungdom . Den förändrade volym och tonvikt somarbetsmarknadspolitiken får vid en konjunkturavmattning berör i särskilt storutsträckning de åtgärder som påverkar efterfrågan på arbetskraft. Hur dessaåtgärder bör utformas vid en kommande konjunkturdämpning sammanhänger bl. a.med hur stor den totala ätgärdsvolymen bör vara. En mycket slor åtgärdsvolym -som vid konjunkturdämpningen - fordrar engenerell och lätladministrerad utformning av åtgärderna, medan en mer begränsadätgärdsvolym underlättar elt selektivt utnyttjande. En kommande avmattning i den totala efterfrågan väntasi första hand drabba nytilllrädande arbetskraft, dvs mest ungdomar. Även om platsförmedlings- ochutbildningsinsatser bör ges prioritet är det enligt AMS mening nödvändigl med enberedskap för sysselsättningsskapande åtgärder även för dessa grupper. För endel av de arbetslösa ungdomarna kan beredskapsarbeten behövas vid enkonjunkturdämpning. För särskilt svårplacerade ungdomar bör dock mot bakgrundav erfarenheterna från den senaste konjunkturnedgången andra alternativ som kanleda till mer långsiktig lösning övervägas. Ett rekryteringsbidrag tillarbetsgivare som ger fast arbete åt ungdomar som arbetsförmedlingen anvisar kanvara en sådan åtgärd, framhåller AMS i rapporten. Åtgärder för atl hävda industrisysselsältningen väntasocksä i en kom-, mande konjunkturavmattning spela en central roll.Erfarenheterna av bl. 25-kronan pekar pä att del inte är tillräckligt atlförhindra uppsägningar och permitleringar. Det gäller ocksä att upprätthållapersonalrekryteringen. Åven av andra skäl är det väsentligt alt sysselsättningoch perso-nalrekrylering i industrin sä långt möjligt kan utjämnas överkonjunkturcykeln. Industrins rekryleringsproblem vid en konjunkturuppgångberor delvis på den inverkan på ulbildningsinlresse och arbetssökande som enrelalivi stor konjunklurvarialion i sysselsättning och rekrytering för med sig.För atl behovel av resurskrävande individinriklade åtgärder inle skall blialltför stort bör därför alla möjligheler alt stabilisera sysselsättning ochpersonalrekrytering inom industrin tillvaratas. Åtgärderna bör ocksä ges ensådan inriktning att de bidrar tillatt på sikl stärka industrins konkurrenskraft. 1980/81:100 Bilaga15 36 Av central belydelse är därvid generella ätgärder föratt upprätthålla den inhemska investeringsefterfrågan. 1 rapporten nämns bl. a.industriella investeringar, lagerinvesleringar och bostadsbyggandet. Dettabedöms dock inle vara tillräckligt för att upprätthållaindustrisysselsättningen med tanke på industrins starka internationellakonjunkturberoende. Liksom under den senaste konjunkturnedgången kommer detsannolikt alt behövas mera direkt företagsinriklade ålgärder för alt påverka sysselsättningen.Av de åtgärder som prövades under den senaste konjunkturnedgången varutbild-ningsstödel av särskilt stor betydelse. Elt sådanl stöd kan också sägasha en offensiv karaktär såtillvida alt en höjning av arbetskraftens kvalifikationerpå sikl bör göra företagen mer konkurrenskraftiga. En invändning motutbildningsslödet i sin hittillsvarande utformning har varit att det endastsyftat lill att undvika uppsägningar och permitleringar. Som lidigareframhållits är det av största vikt all ocksä rekryteringen upprätthålls. Detifrågasätts därtbr i rapporten om inteutbildningsslödet liksom lagerstödet borde förbindas med villkor om atlsysselsättningen skall upprätthållas på minst oförändradnivå. Det skulle innebära all utbildningsslödet skulle omfatta också denarbetskraft som behöver nyanställas för atl ersätta den nalurliga avgången. Eltslöd med sådan utformning skulle dock aktualisera en översyn avbidragskonstruktionen. Mera generella bidragsvillkor skulle kunna underlättaadministrationen. Ett villkor bör dock vara atl del föreligger enutbildningsplan som har tagits fram i samverkan med de fackligaorganisationerna. Slutligen påpekas i rapporten att den offentligasektorns utbyggnad under 1970-lalet har spelat en central roll för atlstabilisera sysselsättningen. Åven om denna utbyggnad inte kan fortsätla ihittillsvarande takt bör utbyggnadstakten sä långl möjligt anpassas med hänsyntill arbetsmarknadslägel. Den offentliga upphandlingen kan också ha relativtstor betydelse för sysselsättningen. Som jag har framhållit är det ännu svårt allbedöma hur djup och långvarig den kommande lågkonjunkturen kan förväntas bli.Del är dock uppenbart att tendensen f. n. innebär en klar konjunkturförsämring.Arbetsmarknadspolitiken inriktas just nu främsl på att nu hålla en hög beredskap. Jag kommer senare att föreslå regeringen alt föreläggariksdagen en särskild proposition om sysselsättningspolitiken. Jag kommerdärvid atl ge förslag lill riktlinjer för arbetsmarknadspolitikens utformningunder 1980-talel. 1 det sammanhanget kommer jag också att göra en mera utförligoch aktualiserad bedömning av arbetsmarknadsulsiklerna inför budgetåret1981/82. Jag kommer atl mot bakgrund av bl.a. vad AMS har anfört isin rapport, som jag har redovisat, mera utförligt diskutera de olikaålgärder som står lill buds inför en lågkonjunktur. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 37 jagmig här till att ge en preliminär redovisning av arbetsmarknadspolitiken undernästa budgetär. Arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt har som nämnts alltmer förskjutits mot den egentliga platsförmedlingen. Förmedlingskontoren harfått kraftigt ökade resurser i form av personal och teknisk utrustning. Arbetsmetodernases över fortlöpande. Målel är att varje arbetssökande skall få individuelltavpassad service och atl arbetsgivare skall få elt kompetent stöd i sinaansträngningar atl finna den personal de behöver. Denna inriktning bör enliglmin mening bibehållas även under nästa budgetär. Etl led i förbättringen avarbetsförmedlingens funktionssätt är den reform av arbetsförmedlingensarbetsmetoder som genomförs på grundval av förslag av en utredning inom "PLOG". Reformen innebär bl. a. att förmedlingskontorenshandläggande personal skall fördelas pä endast två kategorier,nämligen platsförmedlare och arbetsvägledare. Reformen ingår i elt omfattandearbete med syfte all förenkla och effektivisera den egentligaplatsförmedlingen. Även om efterfrågan på arbetskraft allmänt sett harförsvagats är det av största vikl att de arbetslösa noga prövar olikamöjligheter lill arbete pä den öppna marknaden innan förmedlingen vidtar andraåtgärder. Även under lågkonjunkturer finns normalt en betydande efterfrågan påutbildad personal inom etl anlal yrken, både i industrin och i den offentligasektorn. Alla möjligheter alt tillsätta dessa platser med dem som är arbetslösamåste prövas. Jag förordar därför i denna proposition att medlen för arbetsmarknadsverketspersonalkostnader och övriga gemensamma förvaltningskostnader skall beräknasmed utgångspunkt i en oförändrad volym under nästa budgetär och inte i enlighetmed budgetens huvudalternativ, som innebär att flertalet myndigheter förutsättsminska sina personalkostnader m.m. i reala termer.Arbetsmarknadsverket bör således trots det ytterst ansträngda budgetläget fämedel för all bibehålla sin personal i nuvarande omfattning. Deneffektivisering av den egentliga platsförmedlingen som jag har berörtskall drivas vidare med krafl, vilket bör leda till att förmedlingensmöjligheter atl passa samman de arbetssökande med de lediga platsernasuccessivt ökar. I den mån som efterfrågan på den öppna marknaden interäcker till för alt de arbetslösa skall kunna placeras kommer andra ålgärderatt vidtas. Arbetsmarknadsverkels beredskap för alt med relativt kort varselöka antalet beredskapsarbeten liksom antalet elever i arbetsmarknadsutbildningär god. En väsenllig del av arbetsmarknadspolitiken under1970-talel bestod som lidigare har redovisats av åtgärder som syftade till attmotverka uppsägningar i främsl industrin. Dessa ätgärder hade mycketslor omfattning och hade ocksä avsevärda framgångar när det gällde alt upprätlhållasysselsättningen. De hade vissa nackdelar. Som AMS har anfört var delsvårt alt hindra atl den omfattande administration som 1980/81:100 Bilaga15 38 dessaföretagsinriklade åtgärder medförde gick ul över den egentliga platsförmedlingen,vilken är arbetsmarknadsverkels huvuduppgift. Likafullt är det i vissa lägenmotiverat atl vidta åtgärder av dessa slag för att motverka uppsägningar och -om möjligt - stimulera industriföretagen all upprätthålla sinpersonalrekrytering även under lågkonjunktur. Bidraget lill utbildning vid hotom permittering eller uppsägning (f.n. . per ulbild-ningstimme) utnyttjasnu i liten omfattning, men del kan tas i bruk med kort varsel om det skullebehövas. Enligl nuvarande regler kan detta bidrag ulgå om särskilda skälföreligger och dä bara till förelag som annars måste permitlera eller säga upppersonal, förutsatt atl företaget avstår från detta. AMS har i den nyssredovisade rapporten förordat all reglerna ändras sä atl de förelag som färbidrag skall vara skyldiga atl inte bara avslå från uppsägningar ochpermitleringar utan också ersätta avgång med nyrekryteringar. Jag avser atlåterkomma till delta i den aviserade sysselsältningspolitiskapropositionen. Jag vill dock i della sammanhang påpeka atl del ligger i sakensnatur att reglerna för detta slags ålgärder kan behöva anpassas från tid tillannan allt efter vilka problem somför tillfället bedöms vara de dominerande i arbetslivet. För arbetslös ungdom utan gångbar yrkesutbildning måstesamhället i första hand kunna erbjuda en lämplig utbildning. När det gällerungdom ankommer det på gymnasieskolan all svara för della. Även förde något äldre ungdomarna framslår ofta en gymnasial utbildning som det bästasättet att långsiktigt lösa sysselsättningsproblemen. För dem som har fyllt 18är står dock beredskapsarbeten och AMU-kurser till buds i den mån det visar sigomöjligt att placera vederbörande i arbete på öppna marknaden.