prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Energibesparing och investeringskostnader för de olikaalternativen framgår av tabell 2.4. Tabell 2.4 Sparmöjligheter och samhällsekonomiska utgifterenligt prop, 1977/78:76, Invesleringar på grund av exkl. mervärdesskall (priser) Den beräknade totala energisparpotentialen enligt EHDstämmer väl överens med alternativ 111 i energisparplanen. Prop.1980/81:133 13 (brutto) sparas genom investeringar pä sammanlagt33 miljarder kr. priser, vilkel molsvarar ca 50 miljarder i 1980 ärspriser. EHD anser atl del mot bakgrund av resultaten från deundersökningar, som har redovisats i EHD: s betänkande, och deoljeprishöjningar som har skelt efter energisparplanens tillkomst är rimligtall höja ambitionsnivån för sparandet. EHD föreslär därför att sparandelinriklas mol en nivå som molsvarar alternativ 111 i sparplanen. Enligl EHD bördenna nivå tjäna som etl riktmärke för verksamheten. Vidare bör en samordning ivissa fall ske mellan mer omfattande energisparätgärder och ombyggnad som genomförsav andra skäl. En sådan samordning beräknas av EHD innebära att högst 3-4 TWhbmllo kommer att sparas efter är 1988. En förnyad omprövning bör ske omkring är1985. Del övervägande antalet remissinstanser delar EHD;suppfattning om energisparmöjligheterna och anser alt det är önskvärt all höjamålet för energisparverksamheten till brutto. Flera remissinsianseranser att målet måste formuleras med hänsyn till de styrmedel som är tillgängliga. En del remissinsianser, bl.a. byggnadsslyrelsen ochVaxholms kommun, menar atl del är svårt alt dra nägra slutsatser om defaktiska energisparmöjligheterna ur det material som presenteras i EHD:sbelänkande. Bl,a. planverket, byggforskningsrådet, , Kristianstadsoch kommuner delar i och för sig uppfattningen atl del uppslällda målet ärekonomiskt motiverat, men ställer sig iveksamma till att det är möjligt att nåmälet, SIB och riksrevisionsverkei (RRV) släller sig kriliska lillmöjligheterna att nå mälet brutto. SIB ifrågasätter förslagel, eftersomen av institutet utförd undersökning visar atl äldre hus har bättreisoleringsslandard än vad som antogs i 1978 ärs energisparplan. RRV menar attdet finns brister i underlaget för EHD:s bedömning och anser därför att mälet atlspara till är 1988 endasi kan uppfattas som ett allmänt önskemål. Swedisol anser att målet bör kunna höjas t.o.m. utöverdelta genom att ätgärder vidtas i lämpliga kombinationer där även åtgärder somi sig inle är lönsamma får ingå som en del i ett totalt sell lönsaml"paket". () framhåller allbetydande energibesparingar kan göras genom enklare förbättringsålgärder pädrifts- och underhållssidan. föreslår därf'ör alt del föreslagna sparmåletkompletteras med etappmål som svarar mot dessa sparmöjligheter. Bostadsstyrelsenoch i anser alt mälet för energisparverksamhetenbör vara bindande och inle formuleras som ett riktmärke. Centrala Driftledningen (CDL) menar altkostnadsutvecklingen för åtgärderna bör följas noga för att undvika allenergisparätgärder genomförs även i sådana fall där det är samhällsekonomisktlönsamt att i slällel tillföra energi. Prop.1980/81:133 14 För egen del vill jag anföra följande. Vid en bedömning av hur myckel energi som det ärsamhällsekonomiskt lönsamt alt spara är del fiera faktorer som har betydelse.Rimligheten i all, som EHD har föreslagit, höja energisparmälet mäste bedömasmol bakgrund av de erfarenheter som finns av energisparverksamhelen. Hänsynmåste ocksä tas lill de ändrade förutsäitningar som har inträtt sedan är 1978vad gäller faktorer som påverkar energisparåtgärdernas samhällsekonomiskalönsamhel. Effekterna pä bytesbalans och sysselsättning bör också beaktas.Även bieffekter som energisparätgärder kan ha. t. ex. pä inomhusmiljön ellerpä byggnader som har kullurhisloriska eller andra värden, måste beaktas. Tekniska förutsättningar JÖr ett förhöjt sparmål Under liden efter beslul om energisparplanenvåren 1978 har kunskaperna förbättrats pä flera punkter, bl.a. belräffandeenergiegenskaperna hos byggnadsbeståndet. Till detla kommer att den lekniskautvecklingen medför att förutsättningarna för energisparande ständigtförändras. EHD tar upp dessa frägor i sitt betänkande och redovisar fieraundersökningar, bl,a. en omfattande statistisk undersökning frän SIB sombelyser byggnadsbeståndets sammansättning och energiegenskaper. Dessa undersökningargör att det finns ett bällre underlag för en bedömning av sparpotenlialensstoriek än när energisparplanen upprättades. Del totala slöd som har lämnats till energisparåtgärder ibyggnader 31 december 1979 uppgår lill drygt4 miljarder kr., varav . som lån och . i formav bidrag. EHD beräknar alt de åtgärder som har genomförts med stöd lolalt isamtliga byggnadskategorier har medfört alt den årligaenergianvändningen har sänkts med drygl . Lönsamheten för de vidtagnaenergisparätgärderna är ocksä mycket god i samlliga byggnadskategorier. EnligtEHD: s redovisning är det energisparätgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader som har haft den högsta lönsamheten eller 2,2öre/kWh mätt som genomsnitilig besparingskosinad. För den lägsta lönsamheteneller /kWh svarar energisparätgärder i allmänna samlingslokaler. Somlidigare nämnts finns sparpotentialen till största delen i bostäder.Lönsamheten för energisparätgärder i denna kategori är mycket god. Besparingskostnadenför åtgärder i bosläder är enligt EHD /kWh, vilket avsevärt understigerdagens energipriser. Energisparåtgärderna har enligt EHD:s beräkningar såledeshaft en mycket god lönsamhel i samtliga byggnadskalegorier. Även om de erfarenhetersom jag nu har nämnt baseras pä vissa beräkningstekniska förutsätlningar ochdärmed är förenade med viss osäkerhet, så har energisparstödet enligl minmening givit etl gott resultat. Min uppfattning är, att EHD:s undersökningar angående de faktiskaeffekterna av energisparåtgärder, byggnadsbeståndets sammansättning Prop.1980/81:133 15 och energiegenskaper saml beräkningar av hur mycket energisom har sparats, visar att del finns tekniska förutsättningar atl nuhöja energisparmålet, SamhäUsekonomiska förutsätlningar för energisparande För alt ställning skall kunna las lill frägan om sparmåletbör höjas måste som jag framhöll även den samhällsekonomiska lönsamhetenbedömas. Av stor belydelse för bedömningarna är därvid vilken räntesats somanvänds vid beräkningen av den samhällsekonomiska lönsamheten samt det rådandeenergipriset och den förväntade prisutvecklingen på energi. Räntesatsen uttrycker hur spareffekten värderas vid olikatidpunkter, och delta påverkar bedömningen av ätgärderna, eftersom livslängdenför olika åtgärder varierar kraftigt. När energisparplanen upprällades användesen real räntesats av . Sludier som genomförts pä uppdrag av EHD pekar på atlräntesatsen bör vara högre. EHD har använt en real räntesals av . efter beslut om energisparplanenhar energipriset höjts kraftigt. Såväl energiprisets nivå som den framtidautvecklingen av priser pä främst energi inverkar kraftigt pä den frånsamhällsekonomisk synpunkl önskvärda sparvolymen. I energisparplanenförutsattes energipriset i reala termer öka per är. De tvåhelt dominerande uppvärmningsformerna i bostadsbeståndet är olja och el. Ävenom andra energiformer successivt kommer alt användas (kol, sol, flis, torvm.m. ), kommer olja och el alt dominera åtminstone . EHD har mol bakgrund av olika expertrapporter antagit altpriset på lätta eldningsoljor kommer all öka med i genomsnitt per är ireala termer fram till är 1985. Därefter anlas den årliga reala prisökningenbli . För lunga eldningsoljor bedöms den reala genomsnittliga prisökningenbli per är . EHD:s bedömningar gjordes ochuigär frän en något lägre prisnivå än den bedömning av framlida oljepriser somregeringen har redovisat i prop. 1980/81:90. Elpriset bestäms av produktionskostnaden. Den består delsav en energikostnad, som är direkt proportionell mot elproduktionen, dels aven effektkoslnad som bestäms av det lotala effektbehovel. Konsekvensutredningenhar i sitt belänkande (SOU 1979:83) Om vi avvecklar kärnkraften behandlat dennafråga. EHD ansluter sig vad gäller den framlida utvecklingen av elpriset tillkonsekvensutredningens bedömning, som innebär all priset kommer att stiga -mätt priser exkl. skatt - frän / kWh till /kWhår 1990. Till della kommer kostnader för distribution av elkraften. SIND hänvisar i sitt remissvar över förslagen i EHD; sbetänkande till de bedömningar som finns redovisade i SIND:s rapport (SIND1980; 17) Energi . a. som en följd av den eflerfrågedämpning somden Prop.1980/81:133 16 slora prisökningen väntas få harSIND gjort bedömningen all priset pä olja kommer all ulvecklas relalivi lugntunder första . Råoljeförsörjningen är emellertid känsligför politiskt betingade förändringar och det är därtör befogal att räkna medatl störningar kan uppkomma pä oljemarknaden. När det gäller elenergi har SINDi sin rapport antagit alt elpriset pä grund av den stora kapacitet som finnsför elproduktion kommer all öka långsamt under 1980-talel. Osäkerheten när del gäller prisutvecklingen är betydande.Även beräkningarna över hur stora invesleringar som krävs för all uppnåsparmål av olika storlek är osäkra. Del är därför svårt att exakt fastställavilken sparvolym som är den ur samhällsekonomisk synvinkelönskvärda. Trots denna osäkerhet delar jag EHD;s bedömning att sparmålet nu kanhöjas. Sysselsättningseffekter m. rn. För att det skall vara möjligt atl genomföra de åtgärderoch invesleringar som energisparplanen kräver fordras resurser i form avarbetskraft och material. EHD har undersökt behoven av sädana resurser. När delgäller arbetsmarknaden är del främsl sysselsättningseffekterna inom byggnadsindustrinoch byggnadsmaterialinduslrin som ärav inlresse. Om energisparplanen genomförsi jämn takt fram , beräknar EHD att deenergisparåtgärder som vidtas med statligt energisparstöd kommer att medföra ensysselsältningseftekl som motsvarar ca 4 500 årsarbetare inombyggnadsindustrin, drygl 6000 inom byggnadsmaterialinduslrin samt ca 8500årsarbetare i underleverantörsledel. Den totala effekten pä sysselsättningen bedöms säledesvara ungefär 20000 årsarbetare. EHD bedömer pä basis av olika expertrapporteralt den planerade omfattningen av del fortsalla energisparandet totall settknappast kommer all medföra nägra problem när del gäller tillgången pä byggarbetskraftunder början av 1980-lalet. Brist på arbetskraft kan enligl delegationen dockkomma all uppslå i vissa regioner. EHD redovisar ocksä en undersökning av dekrav som energisparprogrammel släller på produktionskapacitet för olika slagsprodukter inom byggnadsmaterialindustrin. Enligt EHD tordeproduklionskapacileten inle ulgöra nägot problem i detta sammanhang. Nägrasvårigheter är inte heller atl vänta i underieveranlörsleden, anser EHD. Jag delar EHD:s uppfattning atl tillgängen på arbetskraftoch industrins produktionskapacitet inle utgör några hinder för alt nu höjaenergisparmålet. SamhäUsekonomiska effekter i övrigt Energisparplanen syftar till atl förbättraenergihushållningen och minska energianvändningen i den befintliga bebyggelsen.Del är emellertid oundvikligt atl spaiplanens genomförande även fär effekterpå den samhällseko- 1980/81:133 17 nomiska utvecklingen i stort. Det gäller exempelvisekonomisk tillväxttakt, utrymme för konsumtion och effekter päbetalningsbalansen. Undersökningar som EHD har låtit genomföra visar att dessaeffekter lill den övervägande delen är positiva. En studie som har genomförtspä uppdrag av EHD pekar på atl effekterna av energisparplanen pä samhällsekonominvarierar beroende pä dels det allmänna konjunkturiäget. dels varifrån resursertas till energisparandet. EHD anser alt invesleringarna i energisparplanen geren starkare positiv effekt pä den svenska ekonomin och sysselsättningen än ensänkning av inkomstskatten resp. en ökning av den offentliga upphandlingen medsamma belopp. Enligt EHD har emellertid genomförandet av energisparplanen början en negativ effekt på exporten. Delta beror pä altenergisparinvesleringarna utnyttjar resurser som annars skulle ha använts inomexportindustrin och pä atl efterfrågan pä energisparåtgärder medför attpriserna på vissa varor ochtjänsier höjs. som exporten minskar ökarimporten och därigenom blir effekten på bytesbalansen inledningsvis negativ.Redan efter 2-3 år överstiger dock den minskade oljeimporten värdet av invesleringarnaoch sparplanen får då en positiv inverkan pä bytesbalansen. Jag anser att man vid en bedömning av hur myckel energisom kan sparas bör ta hänsyn till de positiva effekter pä den svenska ekonominsom energisparplanen medför utöver den minskade energianvändningen. Denpositiva inverkan som energisparverksamhelen har pä bytesbalansen är enligt minmening särskilt betydelsefull i sammanhanget med hänsyn lill del sloraunderskott i bytesbalansen som har . Energisparätgärder som genomförs i byggnader kan förutomenergispar-effeklen även medföra vissa inle önskvärda effekter som måstebeaktas i detta sammanhang. har parallellt med SlB:s tidigarenämnda undersökning studerat hur energisparätgärder har påverkat byggnader fränkulturhistorisk och estetisk synpunkt. Studien visar alt mer omfattandebyggnadstekniska energisparåtgärder i flera fall har kombinerats med sädantbyte av fasadmaterial att husens karaktär enligl ämbetets bedömning harändrats pä ett olämpligt sätl. Jag bedömer att risken för negativa effekter av della slagkommer atl minska eftersom 38 S byggnadsstadgan nu har ändrats säatt särskild hänsyn skall las vid utformningen av byggnader inom områden somutgör särskill värdefulla miljöer. Jag vill samlidigl belöna kommunernasansvar all i sin verksamhel lillgodose behovel av underlag för bedömning avhur energisparandel skall genomföras i den kullurhisloriskl värdefullabebyggelsen. Denna fräga bör ocksä uppmärksammas i de statliga myndigheternasvägledning och i informations-och utbildningsverksamheten. Tätning av byggnader tillhör de mest lönsammaenergisparåtgärderna 2 Rikstlagen 1980/81. Prop.1980/81:133 18 och har därför ocksä utförts i slor utsträckning. EnliglEHD har lälningsäl-gärder emellertid i vissa fall genomförts pä ett sådant sällatl luftomsättningen i bostaden har blivit för låg, bl. a. genom atttilluftsventiler har satts igen. Det förekommer ocksä att fiäktar i fläklventileradehus varvas ned eller stängs av helt . En välfungerande ventilation är en förutsätlning för en god luftkvalitet, och för atlsådana sanitära olägenheter som förorsakas av bl.a. radon, kondens, mögel ochallergiframkallande dammkvalster skall kunna undvikas. En god luftkvalitetinnebär också atl man slipper dålig luki. Enligl svensk och internationellsakkunskap krävs en luftomsättning av storleken 0,5 oms/timme för att engodtagbar luftkvalitet skall säkerställas inomhus. Detta är ocksä den nivä somi Svensk Byggnorm anges som den lägsta godtagbara för fierbostadshus medmekanisk ventilation. Del finns emellertid en belydande skillnad i lälhelmellan hus av olika malerial. 1 vissa fall finns det risk för altluftomsättningen efter åtgärd kan understiga 0.5 oms/timme. Det gälleremellertid elt relativt begränsat antal byggnader som är lätta alt identifiera,nämligen nyare hus byggda av tätare byggnadsmaterial som betong, lättbetongoch tegel. När sparåtgärder skall vidtas i sådana hus bör således täthetensärskilt beaktas. Detta bör kunna på elt enkelt sätt, t.ex. genom atlhusägarna informeras om de problem med luftomsättningen som kan uppkomma och omvilka ätgärder som bör vidtas. Bieffekter av del slag som jag nu har berörtbehöver säledes inte påverka bedömningen av hur myckel energi som bör sparas. Av vad jag har sagt framgår atl del är teknisktmöjligt och samhällsekonomiskt lönsaml att nu höja sparmålet. EHD anser altsparandet i den befintliga bebyggelsen skall inriklas mol en nivä sommolsvarar alternativ 111 i energisparplanen, dvs. Denna nivå börenligt EHD tjäna som etl riktmärke för verksamheten. Enligl EHD:s bedömningkommer vidare samordningen mellan energisparverksamheten och annanombyggnadsverksamhel alt medföra att högsl brutto kommer att sparasefter . De effekter som energisparandel har pä den övriga ekonomin ärenligt min bedömning till övervägande del positiva. Dels har energisparinvesleringarnabetydande stimulanseffekter på sysselsättningen och pä ekonomi, delsger sparprogrammet positiva effekter pä den svenska betalningsbalansen. Desamhällsekonomiska effekterna förstärker säledes de övriga argument som jag haranfört för all höja energisparmälet. Jag delar EHD:s och fiertalet remissinstansers uppfattningall det är angelägel atl sparmålet höjs. En samordning mellan främst de meromfattande byggnadstekniska energisparätgärderna med sädan ombyggnad som ägerrum av andra skäl kan medföra att kostnaderna för alt genomföra åtgärdernaminskar avsevärt. Det är viktigt att fastighetsägare informeras 1980/81:133 19 om samordningsvinster mellan energisparverksamhel ochövrig ombyggnadsverksamhet. Jag anser all en mindre del av sparandet kan kommaall genomföras efter är 1988. Jag föreslär atl målet för sparandel skall formuleras såall riktpunkten är en nivå som motsvarar en minskning av den årligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet med ca brutto, varav en mindredel efter är 1988. Jag återkommer lill frågan om slyrmedel i det följande[avsnitt 4). Etl viktigt mäl är som jag lidigare har sagt all snabbtminska oljeberoendet. Därför är det angeläget att parallelll med atlenergisparätgärder ulförs utnyttja den tillgängliga produktionskapaciteten förel för att ersätta olja för uppvärmningsändamäl. Jag kommer i det följande attbehandla ELAK:s förslag som bl. a. syftar till atl underlätta en övergäng frånolja till el. Byggnader har i genomsnitt en läng livslängd och fierlalel husdär energisparåtgärder vidtas kommer atl finnas kvar . Deenergisparätgärder som genomförs i byggnader kommer därför lill stor deläven att bidra till den långsiktiga målsättningen för energisparverksamheten.Av detta skäl anser jag att målet för energisparandel i byggnader inte börsänkas av det skälet att del är möjligt atl minska oljeberoendet i bebyggelsengenom en omfattande övergäng frän olja lill el. Förutsättningarna för energihushållning ändras ständigtgenom bl.a. teknisk utveckling. Del är av grundläggande belydelse för denfortsatta energisparverksamheten atl en fortlöpande uppföljning och utvärderingkommer till stånd. Arbetet bör utföras av EHD. Jag vill bl.a. peka på vikten avatt omfattningen och inriklningen av det sparande som sker utan stöd belysesomgående. Medel för utvärderingsarbetet bör anvisas i särskild ordning. Vidareföreslär jag att en förnyad omprövning av sparmålet bör ske i samband med denomprövning av det samlade energihushällningsprogrammet som enligl förslaget ipropositionen om rikllinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90) skall ägarum omkring . Prop.1980/81:133 20 3 Inriktning och uppläggning av den fortsattaenergihushållningsverksamheten och användning av nya energikällor De gällande riktlinjerna för energisparverksamheten ibefintlig bebyggelse innebär bl. a. att fastighetsägarna skall stimuleras attvidta i första hand de ätgärder som är är mest samhällsekonomiskt lönsamma ochatl genomförandel av åtgärderna bör utformas så atl de aktivt bidrar lill enutjämning av konjunkturmässiga och säsongsmässiga svängningar isysselsättningen. Enligl min uppfattning bör dessa principer även ifortsättningen vara vägledande för inriktningen och uppläggningen av energisparverksamheten.Jag vill emellertid något precisera de konkreta formerna för verksamheten. Fastighetsägarnas vilja atl vidta energibesparandeåtgärder är av grundläggande betydelse för energisparverksamhetensgenomförande. Del är naturligt atl verksamheten baseras pä fastighetsägarensintresse av att hålla nere energikostnaderna, som hans kunskaper omden egna fastigheten tillvaratas. Kommunerna har emellertid en viktig roll närdet gäller alt informera fastighetsägarna om lämpliga åtgärder samt bislä medteknisk besiktning och rådgivning som underlag för faslighelsägarnes investeringsbeslut.Det är i delta sammanhang angeläget att kommunerna i sin verksamhet beaktar detnära sambandet med annan bebyggelseplanering och med den kommunala energiplaneringenför att därigenom garantera en effektiv användning av de kommunala resurserna. EHD har i sitt belänkande föreslagil atlenergisparverksamhelen bör genomföras i tre samordnade program somlöper parallellt men med olika genomförandelakl, nämligen energisparprogram,ombyggnadsprogram och program för användning av allernaliva energikällor ibebyggelsen. Genom en sådan uppdelning kan enligl EHD en ändamålsenligsamordning ske av olika aktiviteter som omfattas av kommunens planering. Samtidigtkan betydande ekonomiska vinster göras bl.a. genom alt olika lyper av ålgärderi en byggnad kan vidlas vid ell och samma lilltalle och genomföras sä all enframlida inlroduklion av nya energikällor underlättas. Energisparprogrammel omfattar ålgärder som ulförs enbart ienergisparande syfte. Till detta program hör såväl enklare ålgärder.exempelvis panntrimning, fönslerlätning och isolering av vindsbjälklag, som meromfattande ätgärder som fönslerbylen, lilläggsisolering av ytterväggar etc.som utförs i byggnader där inga vinster av samordning med annan ombyggnadsverksamhetberäknas föreligga . Delegationen förutsällerall della program är genomfört före utgången av . Ombyggnudsprogrammelomfatlar ätgärder som genomförs som en följd av eller i samband med all enombyggnad och förnyelse av ell enstaka hus eller en hel stadsdel genomförs.Till detta program bör enligt förslaget föras sädana energibesparande ålgärderi byggnader där sam- Prop.1980/81:133 21 ordningsinsatser med andra ombyggnadsålgärder ärmotiverade. Tidshorisonten för detta program anges till ungefär . När delgäller omfattningen av de två första delprogrammen föreslår EHD att endastsädana energibesparande ålgärder hänförs lill ombygg-nadsprogrammel somuppvisar klara vinster vid samordning med exempelvis sädana ombyggnader sominnebär slandardhöjande modernisering, lägenhetssammanslagning och ökadtillgänglighet. De åtgärder som berörs är i första hand fasadisoleringar ochfönsterbyten. Denenergisparpotential som är aktuell för ombyggnadsprogrammet beror givetvis påvilken volym som ombyggnadsverksamheten får. Sparpotentialen i alla bostädersom kommer att bli föremal för en slandardhöjande modernisering från i huvudsakhygienisk synpunkt utgör enligt EHD endast ca nello. Utöver dellaberäknas besparingsmöjligheterna för de industribyggnader och lokaler som kankomma atl beröras lill ca nello. Sammantaget innebär detla atl. även omen fullständig samordning skulle ske mellan ombyggnadsålgärder och de meromfattande energisparåtgärder som är aktuella, det skulle vara endast enbegränsad del av det totala energisparandet som därigenom skulle komma atl ingai ombyggnadsprogrammet. skulle emellertid enligt EHD betydandekostnadsminskningar kunna näs genom den föreslagna ordningen. Del tredjeav de föreslagna delprogrammen, programmet jör användning av nya energikällori byggnader, innebär all en övergäng från olja till nya energislag ibebyggelsen skall stimuleras.Som alternativa bränslen till olja anges kol,torv, gas, lövved och avfall. Förutom bränslen anser OED atl även solvärme ochvärmepumpsystem kan utnyttjas för att ersätta olja. Kol, torv och avfall tordei huvudsak komma att användas i större produktionsanläggningar. Remissinstansernahar i huvudsak slälll sig positiva till förslaget om tre samordnade program.Byggforskningsrädel betonar vikten av all en samordning verkligen kommer lillstånd, speciellt mellan energisparprogrammel och programmel för allernalivaenergikällor, eftersom enligt rådet en god energihushållning i byggnader oftaär en förutsättning för introduktion av alternativa energislag. Nägraremissinstanser - bl.a. och iÖstergötlands län - slöder förslagel men föreslär att alla mer omfattandetilläggsisoleringar och fönsterbyten hänförs lill ombyggnadsprogrammet. Någraremissinstanser avvisar förslaget om tre program.