prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Frågan om slalligl slöd för alt uppföra lokaler förPlannja AB har varit föremål för ett flertal interpellationsdebatter. Då nämnde jag all prövar olika alternativ föratt lösa Plannjas lager- och utrymmesproblem. Vidare anförde jag att'"billigare och mer Prop.1980/81:67 12 intressanta alternativ än det som ursprungligen angivitshar aktualiserats. När de olika alternativen är utredda kommer alt lämnain en ansökan om stöd."" Enligt de ursprungliga planerna päinvesteringar i Plannja skulle bl.a. en investering som uppgår till 75 milj.kr. göras i byggnader vilket bolaget inle var hell övertygat om var den mesländamålsenliga lösningen på Plannjas lokalproblem. Lösningen på Plannjaslokalproblem är enligl ansökan till regeringen att nuvarandetillverkningslokaler inom Luleå-verkens industriområde byggs till med lokaleroch utrusining för lagring och distribution. Investeringsbeloppet för dellaulgör ca 55 milj. kr. Regeringen har medgett attinvesteringen fär utföras som beredskapsarbete vilket i del här fallet innebårstatliga bidrag molsvarande ca halva investeringsbeloppet. Jag övergår nu till att kortfattat redogöra för innehålleti som bör fogas till regeringsprotokollel i detla ärendesom bilaga 1. Jag kommer emellertid i det följande att la upp endast vissa frågori planen som enligt min mening päverkar bolagets utveckling samt frägor som harsamband med bolagets skrivelse till regeringen. redogörelse förinnehållet i perspeklivplanen följer jag dispositionen i densamma. Jagåterkommer i det följande till mina överväganden och förslag i dessa frägor. 1 inledningen till avsnittet om mål och inriktningbetonas att enligl förutsättningarna för bolagets bildande skall drivarörelse efler affärsmässiga och förelagsekonomiska principer. Detta innebär bl.a. all förelaget skall uppnå en sådan konkurrenskraft och lönsamhet att det avegen krafl kan fortleva . mäl är att på lönsamma villkor försörja svensk ochövrig nordisk verkstads- och anläggningsinduslri med handelsstål och med kompletterandeprodukter. Vidare framhålls att det omfattande statliga ekonomiska stödet äravsett alt överbrygga den period av omstrukturering som krävs för all företagelskall nå egen bärkraft. Målet för verksamheten är attuppnå en sådan resultatförbättring att bolagets eget kapital kan hällas intakt. föriusl blev som jag redanhar nämnt resp. 670 milj. kr. och 410 milj. kr. Förlusten bedöms bli ca500 milj. kr. En jämförelse med den resultatprognos som gjordes i samband medatt bolaget bildades visar att förlusterna under åren 1978- 1981 antogs bliresp. kr., 214 milj. kr., 515 milj. kr. och 613 milj. kr. Resultatförsämringeni förhållande till prognosen åren 1978- 1980 blir däiför ca 240 milj. kr. Viddenna jämförelse bör dock beaktas alt konjunkturen och priserna har utvecklatspå ett annat sätt än vad som förutsågs i prognosen. Förändringarna i har emellertid skett snabbare och fått ett delvis annorlunda innehållän vad som antogs i prognosen. Prop.1980/81:67 13 sättning att för /82 anslårytterligare 2t)0 milj. kr. får förlust för är1981 uppgå till högsl ca 220 milj. kr. om målsättningen att bibehålla det egnakapitalet intakt skall uppnås. Jämfört med innevarande år måsteresultatförbättringen bli ca 280 milj. kr. och i förhållande tillprognosen för är 1981 drygt 390 milj. kr. Emellertidår det svårt att nu bedöma resultat förär 1981. Den pågående krisen inomstålindustrin samt konjunkturnedgången pä hemmamarknaden innebär låga priseroch sänkta volymer. Detla kan medföra att mål för är 1981 blir svära altnå trots de betydande effektivitetsförbättringar som strukturomvandlingenleder lill. Ytterligare åtgärder för resullalförbätlringar kan därför behövas. Med tankepå bl.a. omfattningen av det samhälleliga stödet lill anser jag det varahögst väsentligt alt bolaget vidtar alla nödvändiga åtgärder så all målsättningom lönsamhet efter rekonstruktionsperioden infrias. Jag är därför av denbestämda uppfattningen att i . liksom i andra företag som arbetar eflerförelagsekonomiska och affärsmässiga principer, lönsamhetsmålet måsle varaöverordnat sysselsättningen i ett längre tidsperspektiv. För väntas resullatförbällringen uppstå efler . då de slorainvesteringarna har genomförts och då merparten av strukturförändringarna ärslutförda. Jag har därtor goda förhoppningar om att skall kunna bli ettlönsamt företag fr. o. m. . Det ärviktigt all förstå innebörden i planering. Utarbetade planer ärrullande, dvs. de omprövas i syfte alt anpassa verksamheten lillförändringar i omvärlden och ändrade affärsförutsättningar. Slrukturplanenulgör grunden för långsiktiga planering. sker en översyn avförutsättningarna för planen. Därvid kan förändringar i förhållande till denursprungliga planen aktualiseras. t.ex. driftsförändringareller påskyndande av strukturförändringar, upprättas löpande om resultatenberäknas bli försämrade i förhållande till årsbudget eller treårsbudget pågrund av konjunkturella eller andra skäl. Frågan omSSAB i olika avseenden har avvikit frän sin slrukturplan har tagits upp i flerainterpellationsdebatter. Vad som i stället enligt min mening borde hadiskuterats, är om de förutsättningar som byggde pä harförändrats och om vidtagna ätgärder var de lämpliga. Del måsle självfallet enliglmin uppfattning vara vaije förelags skyldighet att anpassa sin verksamhet lillförändringar i företagets omvärld. har idetla syfle gjort eller låtit göra ell flertal utredningar. a. har SSABgenomfört en konkurrensanalys, dvs. en jämförelse mellan och effektivaeuropeiska konkurrenter. En teknisk/ekonomisk granskning av slrukturplanensåtgärder har gjorts av japanska konsulter frän . Dessulom har ensärskild utredning genomförts om marknadsförutsättningar m. m. för ett nyttmediumvalsverk i . Prop.1980/81:67 14 Utredningarna visar att strukturplanen 82 i alltväsentligt skall ligga fasl. Vissa modifieringar måste dock göras i fråga omnågra produktområden och projekt, i första hand när det gäller profiler, grovplåt.koksverk och gruvor. Dessutom har marknadsprognoserna nedjusterats någol iförhållande till tidigare. Sedan strukturplanen 82 presenterats har ökatsitt ägarengagemang i grossistledet genom förvärv av av aktierna i och av aktierna i . Engagemanget igrossistledet innebär för produkldivisioner ett närmande lill delslutliga förbrukarledet. Del är bolagets uppfattning all om samarbete mellanSSAB:s produktionsled och grossisterna sker bör SS.AB få bättre möjlighet alluppfylla kundernas krav på kvalitet och leveranssäkerhet. Resultatutvecklingen och i övrigt ändradeförutsättningar har legat till grund för beslut om resurskoncentration tillområdena metallurgi saml band- och tunnplåt. är av den uppfattningen genomgripande satsningar på övriga omräden bör anslå till dess uppnåren acceptabel resultainivå i de bärande delarna av företagel, dvs. metallurgisaml band och tunnplåt. Inom ståltillverkningen svarar melallurgiledet för 65-70%av den slutliga stålproduktens tillverkningskostnader. En förutsättning förSSAB:s lönsamhet är därför att della led arbetar rationellt och effeklivl. Detvar också av detla skäl som beslutade att avvecklaDomnarvels malmmeiallurgi samt alt helt övergå lillslränggjulning i och . En konsekvens av det sistnämnda beslutetblev alt samtliga gölvalsverk inom företagel avvecklades. Åven efternedläggningen av malmmetallurgin i Domnarvet kommer metallurgiskakapacitet att överstiga valsningskapacileien. Detta innebär att lönsamhet inoinmetallurgin förutsätter en fortsatt extern försäljning av slålämnen. motiverar satsningarna på band- och tunnplåt med altdel endast på detta område är möjligt för bolaget att väsentligt ökaavsättningen på närmarknaden. Kapaciteten understiger f. n. den svenskaförbrukningen. I övriga valsningsled, utom valstråd. finns svensk kapacitet somöverstiger förbrukningen och all expansion kräver därför exportökningar. Sådanaanser vara tveksamma av både lönsamhets- och marknadsskäl. Vid behandlingen av prop. 1978/79; 126 beslutade riksdagenatt medel bör ställas till förfogande för att möjliggöra alt denmalmbaserade metallurgin vid Domnarvet kunde behållas längre än vadsom förutsagts i . Några medel härför anvisades inte ulanförslag om anvisning av erforderliga medel förutsattes ingå i den utvecklingsplanför som uttryckte önskemål om. har funnit atten snabb omstrukturering av metallurgin är så central för helaverksamhet alt möjlighelen lill statligt bidrag för senareläggning avavvecklingen inle kan utnyttjas. 1980/81:67 15 För flertalet produkler räknar nu med lägremarknadsvolymer än vad som förutsågs i 82. Omräknat till råslälsbehov förden interna ämnesförsörjningen innebär della för är 1982 ett behov av 2.5 milj.ton jämfört med 2.7 milj. ton i 82, dvs. en minskning med . Jag övergår nu till alt redogöra för vissa av dedivisionsvisa program som finns i perspeklivplanen. Inom division Gruvor har de strukturförändringar somangavs i strukturplanen nu i stort sett genomförts. omfattar numera anläggningarna i . Till följd av de högre fraktpriserna för konkurrerande malm ärdemellansvenska gruvorna . trots höga brylningskoslnader. Exportförsäljningen äremellertid fortfarande olönsam. Av densammanlagda produktionen på 2.8 milj. lon avsätts lill . lillsvensk specialslålsindustri och pä export. Enligl uppfattning är detstörsta problemel för bolagels gruvor den låga produktiviteten. En framtidsprodukt för kan enligt varagranulerad högänrikad slig. En utvärdering av fullskaleförsök med denna produktplaneras . Gruvbrytningen i Strässa är enligl helt beroende avavsättningsmöjligheterna lill specialstålsinduslrin. Om detta behov minskarmåsle inriktningen för Strässa omprövas. I del hår sammanhanget vill jag nämna att delegationen förmellansvensk gruvindustri kommer, enligl vad jag har erfarit, att avsluta sittarbete . 1 det av anvisade anslagel lillrekonslruklionslån har inräknats 157 milj. kr. för att bygga ellparallellsinterband i i syfte att möjliggöra ökad användning avGrängesbergsslig. Härvid förutsågs bl.a. uibyggnad av råjärnsproduklionen iOxelösund. Eftersom en sådan produktionsökning inte längre bedöms erforderligfinns enligt uppfattning inle längre tillräckligt behov av ett nyttsinlerband. Ett annat skäl enligl för att ell sinlerband inle kanrekommenderas är alt del skulle omöjliggöra en framtida tillverkning avkulsinler i Strässa för leverans lill . Omstruktureringen inom division Metallurgi innebär att denmalmbaserade metallurgin koncentreras till och och denskrotbaserade till Domnarvet. Anläggningen i kommer att vara blandde mesl moderna i . Omstruktureringen innebär vidare att från våren 1981kommer all slålämnesproduktion inom alt strånggjulas. Frånkostnadssynpunkt är della av slor betydelse. De åtgärder som vidtas vid omstruktureringen betyder altråslålskapaci-teten minskar från 4 milj. lon per är 1977 till 3,1 milj. ton perår efler är 1981. Om resp. divisions marknadsmäl kan uppnås föreligger ettinternt rästålsbehov av 2,3 milj. ton är 1981 och 2.7 milj. ton . Prop.1980/81:67 16 de råstälskapacitet finns sälunda tillgänglig för externförsäljning under förutsättning av att stränggjutningskapacilei finns. Deninstallerade stränggjulningskapaciteten uppgår f.n. lill 2.85 milj. lon ämnenoch år sålunda lägre än den installerade råstålskapacitelen 3.1 milj. ton. bedömer alt divisionen Band och Tunnplåt bör uppnå enmarknadsandel av pä den svenska marknaden är 1982 jämfört med 35%år 1979. De ekonomiska analyser som har utfört pekar på att den ökadeavsättningen i första hand bör ske pä den svenska marknaden. Hittillsbeslutade investeringar i band och tunnplåt uppgår till ca 1 600 milj. kr. Strukturplanens behandling av ProfUdivisionen varpreliminär i avvaktan pä utredningen om strukturen för den svenska profiltillverkningen.Bl.a. aviserades upprustning av grovvalsverk och universalvalsverk i Luleå.Vidare angavs all ell nylt mediumvalsverk i kan komma att krävas.Överföring av nuvarande rälstillverkning i Domnarvet till förutsägsocksä. Ytterligare utredningar om profiltillverkningen hargenomförts under är 1979. Marknadsförutsättningarna för eit nytt mediumvalsverkhar utretts. Ett modernt nytt valsverk för balk och profiler har somlägsta ekonomiska och tekniska kapacitet. Utredningen konstaterar att avsättningav denna produktion är möjlig endast om av produktionen kan exporteras.Export av en så stor kvantitet skulle inkräkta på exportutrymmet för nuvarandesvenska verk. säväl inom som utom . Fortsatt produktion i samtliga nuvarandeverk inom profildivisionen blir i delta läge tveksam. Konkurrensen med övrigasvenska och nordiska verk skärps även. Trots att ett nytt valsverk får betydligt lägredriftskostnader än de nuvarande SSAB-verken har utredningen bedömt att desslönsamhet inte blir tillräcklig så att investeringen som uppgår till mer än 1000 milj. kr. För att verket skall ge ett överskott som täckerkapitalkostnaderna skulle krävas en prisökning på vid i övrigtoförändrad kostnadsnivå. Utredningen har bedömt detla vara orealistiskt medhänsyn till den rådande överkapaciteten i . Dessulom växer inle marknadenför produkterna. Mol denna bakgrund bedömer i dagslägel del inle varamöjligl att genomföra en investering i ett nytt mediumvalsverk. Jag anser att mediumverksutredning. som bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 2. på ett övertygande sätt visaratt marknadsulrymme saknas för att bygga ett mediumvalsverk i . Riksdagsmajoritetensbeslut att först låta utreda förutsättningarna för ett mediumvalsverk,innan beslul fattades om inriktning, storlek och kostnader för verket, harvisat sig riktigt. Undersökningar pågår om möjligheterna att förläggarälsproduktionen till universalvalsverkel i . Beslul har faltals ominvestering i ell nytt Prop.1980/81:67 17 förparom 155 milj. kr. i Luleås universalvalsverk. Härigenomsänks kostnaderna i det metallurgiska ledet genom att slräng-gjulna ämnen kananvändas och götvalsverkel läggas ned. ger dock verket som sädantinte ett positivt resultat. Principbeslutet har vidare fattats om en ny ugnlill universalverket för 85 milj. kr. Denna investering är angelägen förfortsall drift vid verket. Emellertidkommer universalverkel inte all kunna skapa tillräckliga överskott för allinvesteringen skall kunna återbetalas. En förutsällning för en investering i enny ugn är alltså enligt att investeringskapiialet kan erhållas ränle- ochamorteringsfritt. har gjort en hemslällan med denna innebörd. Iföljande sammanställning redovisas genomförda, pågående, beslutade ochplanerade ätgärder. Antaletanställda inom kommer att minska med tolall ca3400 personer. Enligt strukturplanen 82 skulle nettominskningen komma attuppgå lill 1 550 personer enbart av strukturskäl, lill vilkel skulle kommayllerligare minskningar lill följd av samordning och befintlig övertalighel. 1977/78: 87 uppskattades personalminskningen under femårsperioden1978-1982 lill ca 4000 personer. Enligt nu föreliggande perspektivplan kommerminskningen emellertid inte att bli så slor . exkl. Tibnor, bedöms till ca 14600 personer i slutet av år1987. Den bedömda ulvecklingen per huvudort, uttryckt i antalet registreradeanställda, framgär av följande tabell. SSABhar genom kostnadsjämförelser med europeiska stålföretag gjort bedömningar avbolagets konkurrenskraft efter det all omstruktureringen är genomförd. Slutsatseni dessa bedömningar är att flertalet av produkter bör ha möjlighet attkonkurrera på en närmarknad efler genomförandet av slrukturplanen. För attåstadkomma denna konkurrenskraft krävs dock ulöver strukturåtgärderna avsevärdaeffektivitets- och utbytes-förbättringar i produktionen. 2 1980/81. re ;2 5 = 'l_ V5 dj re l_ i:"ä,Si, u c , c o CJ (u c/) 're c .o 00 O o c o:Q'cEQ IU U qj OJ i<;Q:,_ I Eoo 00 t: 00 c u oo .5 -no ' i: .E o =« c ' - *1 c/] 00 r-00 C 2 .= D -3 00 bn 00 OO c 00 ra C: on ÖS u 00 ;0 - I c: oj°i5 " S 00 3 re H S " c > o, S 3 ;2 » = > Q. Q. >- £ .3 r? o-r; G.ore 3"q. c .E £ £ oo 3.E "Z. ly 't, 5 ' )r. > ore < V, 1 S c 2 o .Ei: _ - T3 5 .S re - S J5 h ö 3 O.X) 3 il. 00 in i> ,ts > - "* 00 E il 00 Son c Ji t/) < « OJ x: > B re c oo« samhet Kalkve Överfö till Grä Samgå( AB i S Prop.1980/81:67 20 menar att grundförutsättningarna för stålindustrin iSverige är lika gynnsamma som i konkurrentländerna. Denna uppfattning grundarsig på följande antaganden. Svensk stålindustri har tillgång till inhemsk malmoch bör även kunna utnyttja en del av fördelarna att ligga i närhetenav malmtillgångarna. Kostnaderna för elenergi bedöms även fortsättningsvis blilägre än konkurreniernas. Arbetslönerna i molsvarar de europeiskaländernas men är högre än i nya slålproducerande länder. anläggningsstruktur kommer emellertid att varaogynnsam även efter genomförandet av strukturplanen. Slrukturplanens utseendebetraktar som en kompromiss mellan sociala, finansiella, tekniska ochmarknadsmässiga hänsyn. SS.AB menar att slrukturplanen är den bästa lösningen förde närmast kommande tio åren. På bör sannolikt den svenska stålindustrinsstruktur fä ett annat utseende. Om storskaletekniken blir bestående mästestålindustrin koncentreras ytterligare. Men den pågående tekniska utvecklingen,framför allt i ny teknik förgjutning och bearbetning, kan innebära enannorlunda anläggningsstruktur . 1 avvaktan på utvecklingen bör äveninvesteringarna i konventionell teknik vara återhållsamma menar . har att ta ställning till inriktningen för vissakvarstående problemområden . Dessaproblemområden är långa produkter, grovplåt och koksverk. Jag delar till fulloSSAB:s uppfattning om att en grundläggande förutsättning för nya storainvesteringar inom de uppräknade områdena måste vara att lönsamhet dessförinnanhar erhållits inom divisionerna Metallurgi samt Band och Tunnplåt. Jag bedömeratt satsningar inom övriga områden bör begränsas till nödvändiga reinvesteringar.miljöinvesteringar o.d. lill dess alt lönsamhet har uppnåtts inom de tidigarenämnda verksamheterna. I sin skrivelse framhåller attom bolagets målsättning för resultatutvecklingen inle uppnäskan bli nödsakat att återkomma till regeringen med särskild hemställan ommedel för personalpolitiken. 1977/78:871"ramhölljagbl.a. att underett inledande skede bör kunna använda viss del av rekonstruklionslånel för attfinansieia sitt personalpolitiska program. Jag framhöll vidare attstatsmakterna hade beslutat om särskill sysselsältningspolitiskt stöd inomstålindustrin m.m. (prop. 1977/78:59. AU 1977/78: 17. rskr 1977/78:85). som utgick . var avsett att komplettera de resursersom företagen själva hade och på så sätt göra det möjligt för företagen attbedriva en personalpolitik som syftade till en omställning i för samhälletacceptabla former. Några åtaganden därutöver gjordes inte från statsmakternassida. 1980/81:67 21 I bolagets skrivelse lill regeringen anger attförutsättningar inte längre föreligger för att genomföra följande projekt. - Parallellsinterbandi (157 milj. - Tubexpress iLuleå (20 milj. - Särskildainsatser i (1,7 milj. - Datacentral iGrängesberg (15 milj. - Mediumverksutredningoch förprojektering (4 milj. Av dessa projekt har genomfört en utredning om ettnytt mediumverk i . För all läcka koslnaderna härför har erhållit . av de 4 milj. kr. som hade beräknats för ändamålet. Förutsättningarnaför att genomföra de övriga angivna projekten föreligger enligt inlelängre. hemsläller om all de medel som har anvisats av förprojeklen, inkl. återstoden av strukturiånet rörande mediumverksutredningen.dvs. i rekonslruklionslån och . islrukturlän pä givna villkor enligt prop. 1978/79: 126, ställs lill utan bindning till specificerade projekt. har i sin skrivelseangivit alt bolaget har för avsikt all till vart och ell av , och överföra ca 30 milj. kr. av dessa medel. För egen del villjag anföra följande. Jag har tidigare redovisat de skäl som enligl gör attdel inle längre är aktuellt att bygga ell nytt parallellsinterband i Oxelösund.Jag delar den uppfattning som har redovisat. Det sysselsäitningsbortfall iGrängesbergsgruvan som uppstår lill följd av att investeringen inte genomförshar i rapport uppskattats lill 140 arbetstillfällen åren 1979-1981och lill ytterligare 170 arbetstillfällen . När SSABbildades tillförde varje ingående bolag en egen dalaanläggning. EnliglRehnbergs rapport ansåg all del kunde vara ändamålsenligt att sammanförade tre anläggningarna lill en som skulle lokaliseras lill . Fulllutbyggd skulle dalacentralen komma att sysselsätta ca 60 personer. Enförläggning till förutsatte alt en byggnad uppfördes för ändamålet. Av denutredning som har gjort framgår att det inle är ekonomiskt försvarbart alltill lokalisera en datacentral. Nackdelarna uppvägs inle av defördelar som en samordning skulle innebära. Mot denna bakgrund instämmer jag iSSAB:s uppfattning alt de tre dataanläggningarna inle skall sammanföras.Konsekvensen av detla ställningstagande är alt ell sysselsältningslillskoll omca 60 arbetstillfällen uteblir i . Strävanfinns inom all la lill vara och föra vidare de kunskaper som finns inomföretaget vad beträffar såväl själva ståltillverkningen som utrusining för ståltillverkning.Målet är att skapa systemlösningar som skulle kunna säljas även lill andrastålproducenter och annan lung induslri. Tubexpress är ett sådant exempel ochulgör ett system för pneumatiska Prop.1980/81:67 22 transporter av tunga bulkprodukler som l.ex. 1 rapport framhölls att planerade all uppföra en försöks-och referensanläggning i . Investeringskostnaden hade av bolagetberäknats till 20 milj. kr. Under investeringsfasen skulle ett tiotal personerbli sysselsatta med byggnadsarbete . Ett lyckat resultat avförsöken vid anläggningen skulle innebära möjligheter till produktion förförsäljning till ulomstående. Avsikten var enligl att förläggaproduktionen till . Frän sida framhölls dock att yllerligareunderlag var nödvändigt, innan beslul kunde fallas om uppförandet av enanläggning. har genomfört kompletterande studier som visar att det inlelängre föreligger nägra förutsättningar att uppföra referensanläggningen. Enrad skäl framförs som slöd för denna uppfattning. Jag anser de angivna skälenbärande för att inte uppföra en referensanläggning för pneumatiska transporteri . När del gäller särskilda insalser i harsysselsättningen för de anställda i f. d. tryggats genomregeringens beslut . 1 det av för /80 beviljadeinvesteringsanslagel Lån till för strukturändamäl av 819milj. har räknats in 50 milj. kr. för ett nytt valspar och 85 milj. kr. fören ny ugn lill universalverkel i . Invesleringen i förparet harigångsatts. Investeringen förbättrar resultatet för universalverkel främstgenom att en avsevärd driflkoslnadsbesparing i del metallurgiska ledet uppnäs.Emellertid är överskottet inte tillräckligt för att täcka kapitalkostnaden.Investeringen är dock en förulsätlning för fortsatt drift av verket.Igångsätlningslillständ av investering i ny ugn har inle lämnats av på grund av de tveksamma lönsamhetsulsikterna. En förutsättning fördenna investering är att kapitalet i sin helhet erhålls ränte- ochamorteringsfritt. hemsläller mot denna bakgrund alt 85 milj. kr. ställstill fört"ogande som rekonstruktionslån med de villkor för detta lån somhar angivits i prop. 1978/79: 126. För egen del villjag anföra följande. De åtgärder som enligl beslul våren 1979skulle genomföra och finansiera med rekonslruklionslån innebar i huvudsak ettsysselsätlningsätagande från bolagels sida. Av detla skäl beslutade riksdagenalt dessa rekonslruklionslån inte skulle påverka inlösensvärdena på aktierna iSSAB enligl punkt 7 i konsortialavtalet mellan ägarna, som finns intaget sombilaga 4 i prop. 1977/78:87. Om investeringar finansieras medrekonstruktionslån enligl de villkor som återges i bilaga 7 i prop. 1977/ 78:87i stället för slrukturlän innebär detla all delägarnas inlösensvärden föraktierna minskar med molsvarande belopp. Eftersom universalverket även eflerinvesleringen i en ny ugn inle blir lönsamt finns sakliga skäl all omvandlainvesteringskostnaden frän struktur- till rekonslruklionslån. Jag är emellertidinte beredd att acceptera att beloppet inle skall påverka Prop.1980/81:67 23