prop · G40366 · 1980-12-31 00:00:00 — En .rad statliga utredningar, bland annatAffärsverkskommittén, och budgetulredningen, liksom den löntagarkonsull som deanställda anlitat pekar på alt de affärsverk eller delar av dessa, som frånmarknadssynpunkt är lämpade att arbeta i aktiebolagsform bör göra delta. NO: Då de privata intressena på olika produktområden väntsig mot att utövar myndighetsfunktion gentemol sina konkurrentervill NO i sammanhanget beröra denna fråga. NO har i sin verksamhei uppmärksammatliknande problem på andra områden, t. ex. den officiella provnings-, kontroll-och mätningsverksamheten och dess förhållande till frivilligprovningsverksamhet i privata organ. Frågor av detta slag har bl. a. ocksådiskuterats i monopolutredningens första delbetänkande (SOU 1978:48, s. 54 f).I yllrande över belänkandet väckte NO med principiellt stöd av utredningentanken på att det görs en utvärdering av nyssnämnda provningsverksamhet. Pådel teletekniska området är problemel kanske än mer påtagligt. Även om del hittillsinte framkommit alt missbrukat sin ställning som godkännande instansför anslutning av privat apparatur lill telenätet anser NO att regeringen bordeöverväga förutsättningarna för en annan, mera konkurrensneutral ordning. : Förslaget till nyafinansieringsformer bör bedömas utifrån huvudprincipen att konkurrens mellanstatsägd och enskild affärsverksamhet så långt möjligl bör ske på lika villkor.Verkets möjligheter att utnyttja nya finansieringsformer måste därför ses irelation till hur verkets arbetsuppgifter och verksamhetsinriktning utformasför framtiden. Friare finansieringsformer för den konkurrerande affärsdrivandeverksamheten förutsätter med andra ord att denna organisatoriskt renodlas frånverkels monopoluppgifter. vill alltså ifrågasättaden planerade inriktningen av verksamhet. Kommittén anser alt uppgifter bör koncentrerastill transmissionsdelen av systemet-dvs. Verkets monopolställningär här lätt alt motivera. uppgift bör i första hand vara altunderhålla och utveckla näten. I delta ingår givelvis att verket får formulerakraven för anslutning till näten. För att åstadkomma detta bör televerkelshuvuduppgift vara all förvalta näten under det att tillhandahållandet avterminalutrustning bör ske under former som medger konkurrens på lika villkor.Delta sker lämpligast genom alt terminalutrustningen levereras från dotterbolagtill eller helt fristående förelag. LKD: måste acceptera fri konkurrens även ifråga om anslutning av annan utrustning till telenäten. Prop.1980/81:66 57 LKDhar dessvärre tvingats konstalera att i nuvarande läge inte godtardenna princip och har därför hemställt att skallpröva denna fråga. EnliglLKD:s mening skulle det inte vara rimligt att ge en mer självständigoch affärsmässig ställning, om verkel skulle ha som mål allupprätthålla en monopolställning och därmed förhindra en i verklig mening frikonkurrens. Förutsättningen för ett bifall fill framställning måsledärför ofrånkomligen vara all sådana konkurrensbegränsningar som LKD funnitanledning påtala undanröjs. Om så sker kan strävan efterhandlingsfrihet och affärsmässighet ge anledning till en positiv utvecklinginom teleområdet. Idenna förteckning upptas vissa av de begrepp med telekommunikations-anknytningsom används i propositionen. För mer stringenta definitioner hänvisas i terminologi. DCE (Data Circuit-terminaiing Equipmenl) digital teknik elektronisk post Genom att omvandla dalasignaler lill en hörbar lon, ärdet möjligl att ansluta datautrustning lill en vanlig telefonlur. När det är upplaget kan man använda denna tjänst. Nätetkopplar automatiskt upp en förbindelse när både den uppringde och denuppringande blivit lediga. Digital datorstyrd telefonstation utvecklad i samarbetemellan LME och . Bit representerar endera av siffrorna Oeller 1 i ett binärt talsystem. Nät, som medger överföring av informalion med höghastighet, exempelvis rörlig bild. Kundplacerad anpassningsenhet som tillhör datanätet ochsom placeras mell; n terminal eller dator och nät. Utrustningen omvandlarnätspecifika signaler till gränssnitt. Teknik i vilken man arbetar med signaler i digital,vanligen binärkodad, (O och 1) form. En sammanfattande benämning på överföring av text- ochbildinformation i elektrisk form. där informationen i ena eller båda ändpunkternakan reproduceras i pappersform. Specificerar ell anlal ledare mellan två utrustningareller mellan en utrusining och ett nät. Elektriska kriterier på dessa ledareavsedda all överföra skilda signaleringstillstånd och manö-verinformalioner, t.ex. rörande upp- och ned-koppling av förbindelser, anges. Ett datorbaserat informationssystem avsett som stöd förvakanstjänsten i telefonväxlar samt på expeditioner och andra passningsstäl- Uppgiflerom var personal finns saml frånvaro och beräknad återkomst etc. lagras i syslemet. Av praktiska skäl har valt att provautrustningars funktion direki i telefonnätet i stället för att la fram enallomfattande gräns-snitlsspecifikation mol nätet. Bakgrunden är delvishistorisk. Stationerna i nätet är av varierande ålder (). För äldrestationer finns inga detaljerade gränssnitt beskrivna. Alt nu göraspecifikationer för alla systemkomponenter i nätet är inte ekonomiskt och resursmässiglförsvarbart. Så länge specifikationer saknas är praktisk provning det endamöjliga alternalivet för all avgöra om anslul-ningsgodkännande kan ges. Kodning av fullständiga (i vissa fall upp till 16 siffror)telefonnummer i kortform, t. ex. en eller två siffror. Telesystemet avkodar kortnumret lill fulll nummer och kopplarsamtalet. En abonnent som lämnar sin normala anknytning kaninitiera all anrop lill honom automatiskt dirigeras till någon annananknytning. Utrustning som mekaniskt ansluts till apparater ellernät, t. ex. bärhandtag lill telefoner, upptagetmarkerare och låsbara proppar,är mekaniskt kopplade. Signalomformare avsedd att omvandla datasignaler till enform som är lämplig vid överföring via telefonnätet. Tunna glastrådar med låg dämpning av ljusstrålar avseddaför telekommunikation. Transmissionssystem med optiska fibrer är syslem därelektriska signaler överförs i "ljus"-form. Dessa system medgermyckel höga datahaslig-heter. Trådlös överföring med hjälp av kraftigt riktade radiofrekvenlasignaler. Relä som vid ringsignal kopplar in olika typer avutrustning t. ex. lampindikeringar för döva. Nätet innehåller förstärkare och andra komponenter somfungerar endast om signalerna från olika teleutrustningar ligger inom vissaspännings- eller effektintervall. syslem för informationssökning över telefonnätet idatabaser. Andra namn är data-TV. DalaVision eller Viewdata/Preslel. Överföring av text- och bildinformation i dokumenlform viatelenätet. tele-faxijänst omfattar nät, apparater och underhåll. Vanligen geostationär (dvs. skenbart stillastående överen viss punkt på ekvatorn) satellit avsedd alt överföra teletrafik samt i vissafall också TV-program. Telesatelliten kan i princip ses som en nätkomponeni ilikhet med kablar och radiolänkar. I framliden kommer också vissa kopplingsfunklioneratt ingå, dvs. viss del av del som sker i telefonstationerna. En snabb texlkommunikationstjänsl med bl. a. fullt skrivmaskinsalfabele,som på sikl är avsedd alt ersätta telex. Internationellt slan-dardiseringsarbelepågår, vilket omfattar alfabete, kommunikalionsprocedur samt vissa formatregler,t. ex. beträffande maximall antal tecken per rad. rader per sida etc. Televerketsteletexulruslningar kommer att vara försedda med lexl-ordbehandlingsfunktion. Ett alternativ till ringklocka som avger en ton eller enkombination av toner. En utrustning som kan utnyttjas för överfö-ringsledel vidtelekommunikation. Utrustning som kopplas lill en telefonapparat (ellerförbindelse) med en indikator utanför tjänsterummet som anger om samtal pågår. Prop.1980/81:66 61 1 Inledning................................................................... ...... 3 2 Föredragandensöverväganden................................ ...... 5 2.1 Televerketsverksamhet och organisation........ ...... 5 2.2 Utvecklingen påteleområdet............................ 8 2.3 Televerkelsförslag............................................ .... 12 2.3.1 Allmänt................................................... 12 2.3.2 Konkurrens- ochpolicyfrågor................. 18 2.3.2.1 Allmänt................................................... .... 18 2.3.2.2 Monopolområdelsavgränsning.............. .... 20 2.3.3 Handläggning avprovnings- och tillståndsärenden 25 2.3.4 Konkurrensutsatt verksamhei i verks- eller bolagsform 27 2.3.5 Finansiering avabonnentutruslningar... 29 2.3.6 Inrättande av TeleinveslAB................... .... 34 2.3.7 Samordning avindustrierna................... 38 2.3.8 Investeringar itelenätet m. m............... .... 42 3 Hemställan................................................................ .... 44 4 Beslut........................................................................ .... 45 Bilaga 1 Remissainmanslällning 46 Bilaga 2 Ordlista 58