prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Efter att ha fallit kraftigt ökadevolymen av totala varuimport återigen under senare delen av 1978.Ökningen, som blev , fortsatte i tilltagande taktbåda halvåren 1979, Tillväxten mellan helåren 1978-1979 uppgick till drygt 131/. Räknat enligt nationalräkenskapernas metoder blev ökningen 1978-1979drygt 15 1/.' ' Ett s.k. hybridindex har använts som deflator förimportvärdet i nationalräkenskaperna. Liksom för exporten erhålles enlångsammare prisutveckling och följaktligen en mer positiv volymlillväxt vid deflatering med hybridindex än med enhetsvärdeindex typ Laspeyres. Skillnaden iimportvolymtillväxt visar sig ligga mellan . (Setabellerna 3.4-3.7 saml fotnot, s. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 63 Den inhemska efterfrågan såväl som exporten stegkraftigt , varför importen av både färdiga produkter och varor för insats iproduktionen ökade slarkl. Dessutom föll importens prisnivå relativthemmaproduklio-nens och som följd av delta vann importen också marknadsandelari mer än trendmässig omfallning. Införseln av petroleumprodukter steg kraftigt bådeförsta och . blev volymökningen närmare 22%.Denna ökning kan i synnerhet återföras på importen av tjocka eldningsoljor,som steg . För bensin och tunna eldningsoljor registrerades volymökningarpå mellan helåren 19781979. Efter atl ha fallit , ökadeimporten av råolja betydligt . blev ökningen drygt4%. 1 den uppgång som skedde ingick av allt att döma införsel som vartidigarelagd av företagen av prisspekulaliva skäl. ökade den totala importen medknappt i volym jämfört med . Exkl. fartyg blev ökningennärmare . Ökningen var främst hänförlig till import av råoljaoch verkstadsprodukter, som steg resp. 9 1/. Importen av bearbetadevaror' ökade totalt . Om man emellertid ser till kvartalsutvecklingen, visardet sig atl ett omslag skedde mellan första och andra kvartalen 1980. Från altförsta kvartalet ha ökat ca 2 1/(jämfört med närmast föregående kvartal)minskade den totala importen med säsongrensat sett.Omslaget hänför sig huvudsakligen till bearbetade varor, för vilkaimportvolymen minskade med 10 1/, efter atl ha ökat med drygt4% . Nedgången torde främst kunna förklaras av de omfattandearbetsmarknadskonflikter som pågick . Genom ökad införselandra halvåret kom bortfallet delvis att tas igen. Den preliminära statistikenfrån lullveiket över importen t.o.m. indikerar att detta harskett. Konflikterna på arbetsmarknaden utövade otvivelaktigten dämpande inverkan på importutvecklingen för de flestavarugrupper (se diagram 3:3). Två betydande varugrupper som undantogs fråndirekta konfliktåtgärder var emellertid råolja och petroleumprodukter. Räoljeimporten ökade ivolym jämfört med . Ökningen var ännukraftigare, . Importen av petroleumprodukter första halvåret 1980minskade med , en utveckling som delvis kan återföras på en klartminskad efterfrågan för bränslen under konflikten. Att räoljeimporten till desvenska raffinaderierna kunde upprätthållas på så hög nivå andra kvartaletförklaras delvis av en mycket kraftig ökning av exporten av svenskapetroleumprodukter detta kvartal. ' Importen av bearbetade varor består avlivsmedelsprodukter, papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter exkl. fartyg samtövriga industriprodukter inkl.träfiberplattor. Diagram 3:3 Importpris- och volymutvecklingen 19751980,totalt och för vissa varugrupper Totcil import Bearbetade varor inkl Petroleumprodulfter Råolja Mil;.kr 1975 örs priser 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Anm.Importvolymen avser säsongrensade data. Uppgifterna för 1980:11 avser Källor: och statistiskacentralbyrån. Prisökningen 1978-1979 för totala importen blev knappt16 1/enligt Laspeyres' enhetsvärdeindex. Med nationalräkenskapernashybridindex blev prisökningen .' Uppgången var hänförlig främst tillkraftiga oljeprishöjningar, resp. för råolja ochpetroleumprodukter (se diagram 3:3). Prisuppgången för råolja och petroleumproduktersvarade därmed för mer än hälften av prisökningen för den lotala varuimporten. Även för importen av andra råvaror och stapelproduklernoterades kraftiga prishöjningar 1979. Importpriset på ickejärnmetaller stegsålunda ' Nationalräkenskapernas hybridindex består till stor del (ca70%) av Paasche enhetsvärdeindex. Förvissa varugrupper - främst varor med extremt heterogen sammansättning -har ett prisindex hämtat ur producenlprisindex använts. För dessa varugrupper bedöms prisindex återspegla denfaktiska prisutvecklingen bättre än enhelsvärdena. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 65 med25 1/, medan järn och stål registrerade en prisökning på . Prisindexför samtliga bearbetade varor ökade emellertid förhållandevis måttligt, drygt8%. För verkstadsprodukter var prisstegringen . Prisökningen för totala importen andra halvåret 1979jämfört med blev . Detla innebar en acceleration iökningstakten som lill stor del berodde på prishöjningarna på oljemarknaden,vilka var de kraftigaste . För bearbetade varor blevprisökningen , en något snabbare ökningslakt än underförsta halvåret. steg prisindex för totala importenmed jämfört med . Även i detta fall kan ökningenåterföras främst till råoljepriset, som steg med . Förpetroleumprodukter däremot blev prisökningen förhållandevis svag knappt 10%.Detta var huvudsakligen en följd av vikande efterfrågan och fyllda lager avprodukter hos de oljeimporterande länderna i kombination med fortsatt högtutbud från producentländerna. För bearbetade varor blev prisökningen första halvåret1980 , en ungefär lika slor ökning som under andra halvåret 1979.Mellan första och andra kvartalen 1980 dämpades prisstegringstakten avsevärt.Från att ha ökat 2 1/, ökade prisindex för bearbetade varornämligen med ca 1 3/.' beräknas importen ha minskat med ca3% jämfört med . Säsongrensal sett skulle dock importen haökat med ca 1/jämfört med . skulle detta innebära en ökning på knappt 1/, vilkel motsvararen ökning på drygt 1 1/enligt nationalräkenskaperna. Den säsongrensade tillväxten av totala importen mellanförsta och var främst en följd av den stigande importen avverkstadsprodukter och övriga industriprodukter. Ökningen var betingad av enberäknad fortsatt tillväxt av den privata konsumtionen ochmaskininvesteringarna. Fortsatta marknadsinbrytningar för importen har ocksåberäknats ske som följd av relativprissänkningar både första och andra halvåret1980. Utvecklingen av importen av råolja ochpetroleumprodukter har å andra sidan haft en dämpande effekt på den totalaimporten . Efter den lageruppbyggnad som ägde rum undersenare delen av 1979 och torde nämligen importen av råoljaoch petroleumprodukter ha bromsats upp . ' Liksom vad gäller exporten kan varusammansättningen avimporten ha ändrats betydligtpå grund av arbetsmarknadskonflikterna . Detta kan ha påverkatutvecklingen av enhetsvärdeindex typ Laspeyres (se även avsnitt 3.1). 5 1980/81. En betydande dämpning av slegringstakten för prisindexför totala importen beräknas ha skett . Ökningstakten förprisindex för råolja avtog efter den kraftiga ökning som ägde rum . Även för petroleumprodukter beräknas importprisökningen andrahalvåret ha blivit mindre än ökningen . Genomslaget på desvenska importpriserna av de tillföljd av kriget mellan och kraftiga prisstegringarna påpetroleumprodukter på spotmarknaden väntas komma förstunder och bli förhållandevis dämpat. De registrerade importpriserna harunder senare år visat betydande följsamhet till priserna pä spotmarknaden dockmed undantag för tillfäl- Tabeli 3:6 Importutvecklingen för olika varugrupper19791981, alternativ II' -59,0 Trävaror, massa samt -10,0 -22,0 -19,9 -31,5 -18,9 -14,4 -70,2 Total import enligt NR ' Det högre lönekostnadsalternativet. -Importen 1979 på totalnivå har korrigerats av NR. Därför föreligger endifferens av 135 milj. kr. summanav samtliga varugrupper - som är hämtade från handelsstatistiken - och totalimport enligt Anm. Uppgifterna är prognoser. Iprognosen har hänsyn tagits till utfallet 1. o. m. Källor: och statistiskacentralbyrån. Tabell 3:7 Importutvecklingen för olika varugrupper19801981, alternativ I' trävaror, massa samt -10,0 -22,0 -19,9 -31,5 -70,2 Total import enligt NR 4,7 - LO 9.5 7.8 5,1 - 6,9 29,7 10.2 1,6 - 1,6 14,3 7,2 ' Det lägre lönekostnadsalternativet. Anm. Uppgifterna är prognoser. 1prognosen har hänsyn tagits tillutfallet 1. o. m. . Källor: och statistiskacentralbyrån. Det föreligger vissa indikationer på en fallande tendensför de högt uppdrivna priserna på Rotterdammarknaden. väntas prisökningen för totalaimporten uppgå till knappt 15 3/. Enligt nationalräkenskapernas metoder blirmotsvarande prisökning drygt 14 1/. Denna ökning kan till närmare entredjedel återföras på de kraftiga höjningarna av råoljepriset mellan 1979och 1980. För petroleumprodukter beräknas importpriserna ha ökat med drygt 22%under samma period. För bearbetade varor beräknas prisökningen till 9 1/2%1979-1980. beräknas den totala importen minska mednärmare 2 1/i volym. Räknat enligt nationalräkenskapernas metoder skulleminskningen Prop.1980/81:100 68 Tabell 3:8 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter19731981' Löpande priser, milj. kr. petroleumprodukter 4845 12061 11440 13 371 14028 13014 22925 28057 28 391 procentav BNP' 2.2 4,7 3,8 3,9 3,8 3.2 5,0 5,4 4,9'' petroleumprodukter 11759 11 852 11440 11683 Volymindex (1975 = 100) 102,79 103,60 100,00 102.12 ' Uppgifterna för 1973-1979 är hämtade frånutrikeshandelsstatistiken. " Expori av råolja förekom endast 1979 (86 milj. ), 1980(1 lOniilj. och beräknas 1981 uppgå till 111 milj. 1 deflateringen av räoljeexport användsexportprisindex för petroleumprodukter. BNP till marknadspris. Enligt alt. II. Motsvarande siffra enligt alt. 1 är . Källor: och statistiskacentralbyrån. Nedgången betingas främsl av en lägre privat varukonsumtion,dämpade lagerinvesteringar och minskad industriproduktion. Med undanlag avråolja, övriga industriprodukter och fartyg, väntas importen minska ellerstagnera för samtliga varugrupper (se tabellerna 3:6 och 3:7). Betydandeminskningar förutses för petroleumprodukter - - och för järn och stål -. Även den tunga gruppen verkstadsprodukter väntas minska med drygt 1/2%.Sammanlagt beräknas importen av industriprodukter (exkl. elström och fartyg)minska . Importen av råolja väntas öka något - med ca 1 1/1981. Densammanlagda importen av råolja och petroleumprodukter skulle därmed minska medknappt 8 1/. Nettoimporten (införseln minus utförseln) av dessa produkterberäknas likaledes minska. Även mätt i procent av BNP väntas nettoimporten 1981minska efter alt ha ökat 1980. (Se tabell 3:8.) ' Denna prognos är relaterad till alternativ IIför löneökningen 1981. Enligt det lägre lönealternativet (alt. I) beräknas minskningen av importvolymen bli , eller drygt 1 1/2%enligt nationalräkenskapernas metoder. Av skillnaden i volym mellan alt. I och alt. 11 på -0,7procentenheter beräknas -0,bero på att relativprisförändringen förhemmaproduktionen antagits bli lägre i alt. 1 än i alt. II. Med en importelasticjtet på 0.5erhålles en volym som är 0.9 procentenheterlägre i alt. 1 än i alt. II. Å andra sidan beräknas den inhemska aktiviteten (BNP) bli högre enligt alt. I och av detta skäl högre import än enligt alt. II. (Se tabell 3:6och 3:7.) Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 69 För bearbetade varor väntas importen minska med ca1/. 1 denna nedgång ingår en minskning - drygt 1/- för verksiadsprodukieroch en liten ökning drygt 3/för övriga industriprodukter. Importprisslegringen 1981 förutses bli betydligt lägreän . Prisindex för totala importen väntas stiga med drygt 8 1/2%mellan 1980 och 1981. (Enligt nationalräkenskapernas metoder blir motsvarandeökning knappt 7 1/.) Prisökningen för bearbetade varor väntas bli ca 73/4%.Råoljepriset förutses öka med drygt 11 1/1980-1981, som en ökningpå drygt 12 1/väntas för petroleumproduktpriset. Det har härvid förutsattsatl oljemarknaden kommer alt stabiliseras under loppet av 1981. Under sådanaförhållanden beräknas genomsnittliga tonpris (eif) för råolja stigafrån . vid slutet av1981. Bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringarvisar ett negativt saldo på 20 1/. vilket är närmare 91/2 miljarder slörre underskott än 1979. (Se tabell 3:9.) Utfallet avbytesbalansen är dock ännu preliminärt. Dessutom föreliggerfortfarande en icke obetydlig osäkerhet i fråga om skattningen av den s. k.korrigeringsposten som är avsedd atl rätta till underskattningen av tjänst- ochtransfereringsnettot enligl statistik. Postens storiek har, liksomtidigare, satts lill , 1980 (uppdelat på dels korrigering avtjänster, dels korrigering av transfereringar i tabell 3:9), Försämringen av bytesbalansen 1979-1980 berorhuvudsakligen på en fortsatt kraftig försvagning av handelsbalansen, men ocksåpå ökade ränteutbetalningar till följd av den kraftigt ökade upplåningenutomlands samt en uppgång i räntenivån för denna upplåning 1979-1980. väntas underskottet i bytesbalansen öka med ca1 miljard kr. Handelsbalansen beräknas komma att förbättras med 2,2 miljarderkr. (enligt alt. 11). Tjänste- och transfereringsbalansen beräknas samtidigtkomma att försämras med , främsl till följd av att underskotteti räntenettot stiger med . Ökad u-hjälp bidrar också tillförsämringen. Kapitaltransaktionerna med utlandet ledde 1980 till enbetydande netlo-kapitalimport. Det var så gott som uteslutande staten som 1980svarade för den utländska upplåningen. Den fortsatta höga inhemskalikvidilelsnivån och den i i förhållande till omvärlden relalivi låga räntenivån medförde att intressetför långfristig upplåning utomlands från näringslivets sida var litet. Undersådana omständigheter tycks det knappast alls ha skett någon netloupplåning iutlandet vare sig av den privata eller den kommunala sektorn. Tabell3:9 Betalningsbalans 1977- Milj. kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, eif Korrigering av handelsstatistiken' Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor ochtjänster' -6314 -13 204 (-9068)'' därav: räntor och utdelningar Korrigeringar av transfereringar'' Bytesbalans för varor, tjänster Förändring på grund av (6559)" (-1240)* -11155 ' Alt. 1och II refererar till det lägre resp. högre löneantagandet, sevidare kapitel 6. -Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering av SAS' flygplansiniport,i utlandet direkllandad fisk. exportav icke monetärt guld (1977) samt rabatter och koncernbidrag i samband medoljeimport. 'Överensstämmer med saldot mellan import och export av varor och tjänster inationalräkenskapernas *Korrigeringspostentotalt uppgårtill6200. 8000, 8900 och 9800 milj. kr.för åren 1977-1981. ''Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. *1 beslöt statsmakterna att efterskänka en rad tidigaregivna krediter till lill ett värdeav en dryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såväliransfereringsneltot som kapilalba- lansensåtillvida att den senare förstärks med samma belopp. Formellt belastar heladetta belopp 1978 års bytesbalans,ehuru det redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha ståttklart atl dessa till störstadelen delen skulle komma atl efterskänkas. I realiteten hartransfereringsnettot därmed felperiodise- 1huvudkolumnen ovan redovisas transfereringsnetto, bytesbalanssaldo ochkapitalbalans exkl. den genomfördaavskrivningen av u-landskrediter. Handelsbalansen beräknas preliminärt ha visat eltunderskott 1980 uppgående lill . Underskottet skulle därmedha ökat med ca . Av denna försämring kan drygt 5miljarder återföras på en ökning av underskottet i handeln med råolja ochpetroleumprodukter. Handeln med bearbetade varor beräknas ha gett ettöverskott Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 71 1980 vilket skulle innebära en försämring från1979 med ca 1 miljard. Förhållandevis slora andelsföriusler ledde lill envolymminskning för exporten av bearbetade varor med preliminärt 1979-1980.Importvolymen av sådana varor ökade uppskattningsvis med inte fulll . 1981 kan handelsbalansen väntas ge mindre underskoll än1980. Delta har i huvudsak sin grund i en beräknad försvagning av utvecklingenför importen. 1 alternativet med den högre lönekoslnadsökningen (alt. II) har-underskottetberäknats uppgå lill . Den förbättring avhandelsbalansen som därmed skulle uppnås bärs helt upp av en beräknad ökningav överskottet i handeln med bearbetade varor. Till detta bidrar i viss mån enkalkylerad smärre uppgång i bytesförhållandet för bearbetade varor från 1980till 1981. För den totala varuhandeln, dvs. inkl. handeln med råvaror ochbränslen, beräknas bytesförhållandet däremot försämras 1980-1981. Eftersomimportvolymen lolalt sett väntas minska något 1981 som nedgången iexportvolymen 1980 beräknas förbytas till en uppgång väntas likafullt en vissförbättring av handelsbalansen i löpande priser. 1 alternativet med den lägre lönekostnadsökningen (all.1) beräknas bytesförhållandet försämras något även för bearbetade varor1980-1981. Utrikeshandeln med bearbetade varor kan trots detla väntas ge någotstörre överskott än i alternativet med den högre lönekostnadsökningen. Handeln medråolja och petroleumprodukter har beräknats ge ett underskott av ungefär sammastorleksordning 1981 som 1980. För övriga råvaror innebär kalkylerna en vissökning av underskottet . Utrikeshandeln med råvaror kanförväntas bli i stort sett densamma i båda alternativen förlönekostnadsulvecklingen genom alt följsamhelen gentemotvärldsmarknadspriserna för dessa varor torde vara i det närmaste total. Totalt beräknas både export- och importvärdet 1981 blilägre i det lägre lönekoslnadsalternativet jämfört med det högre. Differensenhar beräknats bli något större för importvärdets del och handelsbalansensunderskott skulle sålunda bli något mindre i alternativ 1 än i alternativ 11(se tabell 3:9). Förbättringen av det internationella fraktmarknadslägetunder 1979 ledde för del lill alt praktiskt laget allt tonnage togs ibruk . var exporten av begagnade fartyg fortfarandestor och handelsflottan fortsatte att krympa. Trots detta steg sjöfartsnettotmed drygt 500 milj. kr. (se tabell 3:9). har handelsflottan krympt något ytterligarei lon räknat. Nivån för fraktsatserna låg 1980 relativt högt och högre ängenomsnittet . Härigenom mer än kompenserades rederierna för defortsatta kostnadsökningarna och sjöfartsnettot kunde stiga med närmare 200milj. 1980/81:100 72 Enligl den bedömning av den internationellautvecklingen som framgår av kapitel 2 väntas ylleriigare en viss, om än svag,tillväxt i världshandeln . Sjöfartsnettot i löpande priser kan undersådana förutsättningar väntas öka något också 1981. Bruttoutflödet av resevaluta fortsatte att öka under1979, med . eller 17%jämförl med 1978 i löpande priser. Trotsall kostnads-stegringarna i de för svenskt vidkommande viktigare turistländernasamtidigt varit förhållandevis kraftiga innebär della också en vissvolymökning. Den uppskattas till . För tredje året i följd noteras 1979 en volymökning förinflödet av resevaluta, . Sammantaget ger kalkylerna elt nettoutflöde avresevaluta på ca 4 800 milj. kr. i löpande priser, vilket betyder enökning med . a. konflikten på arbetsmarknaden hahaft en återhållande effekt på resandet. Såväl ut- som inflödet av resevalutaminskade i volym under såväl som . 1 löpande priserblir del emellertid med hänsyn till prisstegringen ökningstal för såväl utflödesom inflöde. Netloutförseln av resevaluta steg därför med omkring 400 milj. kr. Prognosen grundas på antagandet att någonvolymmässig förändring av bruttoinflödet inte kommer atl ske medan utflödetsjunker ylterligare något. Delta leder till ett beräknat negativtresevalutanetlo på 5 550 milj. kr. i löpande priser, en ökning av saldoposlenmed ca 350 milj. kr. Posten övriga tjänster, i tabell 3:9 ger enofullständig redovisning av tjänsleutbytel med utlandet. En stor del av denkorrigering av bytesbalansen som också återfinns i samma tabell berör dennapost. Nettot av transfereringarna till och från utlandetkalkyleras lill -11,. 1980 och -15,. Enbartposlen ränta och utdelningar beräknas visa underskott på . Det offentliga gåvobiståndet till u-ländernastagnerade 1980 men beräknas 1981 öka med drygt 500 milj. kr. lill 4,2miljarder kr. Även belräffande räntebetalningar och andratransaktioner räknar man med bristande täckning i statistiken av inflödessidan.En del av den totala korrigeringsposten har därför förlagts lill transfereringarna. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 73 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industrin präglades av en fortsatt hög aktivitetförsta kvartalet 1980. Den inhemska efterfrågan var livlig och exporten växte påtagligt. Industrins resursutnyttjande pekade uppåt. Det var främstverkstadsindustrin, som svarar för ca40% av produktionen inom industrin, som bar upp tillväxten. Efterfrågan påkvalificerad arbetskraft var hög inom i synnerhet denna sektor.Verkstadsindustrins produktionstillväxt (exkl. varven) var inte mellan första kvartalen 1979-1980(enligt SCBs preliminära statistik).Exporten av verksiadsprodukier ökade procentuellt sett ännu merän produktionen. Även övrigsektorns produktion utvecklades gynnsamt ochdess export ökade endast något långsammare än för verkstadsprodukterna. Efterfrågan pä arbetskraft förblev hög underandra kvartalet men totalt sett stördes produktionen påtagligt avarbetsmarknadskonflikterna som ocksåfick negativa återverkningar på konsumtion och orderinflöde. Konflikten berörde större delan av industrin (imycket grova drag 600000 personer).Antalet arbetstimmar som gick förlorade liksom även produktionsbortfallet var betydande. Den påföljandehamnstrejken verkade hämmande på produktion och exporlleveranser inomsärskilt skogsindustrierna. Konflikternas aktivitetshämmande effekter har intekunnat helt utredas, inte minst beroende på att också statistikproduktionenstördes och försenades. En grov uppskattning antyder att det omedelbarapioduklionsbort-fallet på helårsbasis skulle ha varit mellan 1 1/2 och förindustrin. Ungefär som arbetsmarknadskonflikternapågick började en dämpning avefterfrågan att framträda på de svenska exportmarknaderna. Den var särskilt tydlig inom basindustrierna. Somföljd härav blev möjligheterna atlunder återta produktionsbortfallet kännbart begränsade.Industriproduktionen var endast marginellt högre än under första kvartalet.Utvecklingen var dock inte enhetlig branschernaemellan. Metallverken, transportmedelsindustrin samt sågverken hade då inlett en anpassning nedåt avproduktionen, medan inom övriga delarav verkstadsindustrin aktiviteten var fortsatt stigande. beräknas produktionen haminskat inom i synnerhet basindustrierna. Endast i delar avverkstadssektorn beräknas produktionen ha ökat . Totalt sett beräknas industriproduktionens tillväxtha stannat vid 1 1/mellan helåren1979 och 1980. Jämfört med prognosen i konjunklurinstitu- tetshöstrapport innebär detta en neddragning med närmare 1/2 procentenhet.Neddragningen hänförs huvudsakligen till den tungt vägande övrigsektorn, därframför allt leveranserna tillhemmamarknaden blivit lägre än vadsom förutsågs. Utsikterna för den svenska ekonomin 1981 tyder på enklar dämpning. Vad beträffar den internalionella konjunkturen har härvidförutsatts en mycket svag BNP-tillväxt på i storleksordningen förOECD-området. Totalt sett väntas sålunda en mycket svag tillväxt förstahalvåret och en försiktig acceleration . Mot denna bakgrund beräknas den svenska exporten totaltöka obetydligt i volym eller med enligt det högrelönekostnadsalternativet. Den inhemska efterfrågan, inkl. lager, förutseslikaledes i stort sett stagnera eller närmare bestämt minska med 1/i volym. Meddessa förutsättningar beräknas industriproduktionen komma att minska mednärmare 1980-1981 (enligt det högre lönekoslnadsalternativet).Produktionsneddragningarna väntas beröra flertalet industribranscher. Förutombetydande fortsatta minskningar inom varven väntas klart lägre produktion inommassaindustrin, sågverken och gruvorna. Även för verkstadsindustrin beräknas enviss produktionsneddragning komma atl ske. En oförändrad produktionsvolym harförutsetts för övrigsektorn. Tabell 4: 1 Industriproduktionens utveckling t978- 38 ./. -23,7 Övriga gruvor och mineralbrotl -6,0 -3,0 -9,0