prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Skulle det under löpandebudgetår uppstå behov av höjningar av investeringsgaranliramen eller av den rörliga krediten får frågan anmälastill i särskild ordning. Om den situationen skulle uppstå att de tidigaremöjligheterna är uttömda föreslår jag att regeringen får möjlighet atttill EKN över anslaget oförutsedda utgifterförskottera de medel som behövs. Om stora definitiva förluster fastställs,kommer de också att i sista hand belasta detta anslag. I några fall har regeringen beslutat att bemyndigaEKN att inom särskilda ramar lämnagarantier, varvid angavs att beslut om ersättning för förluster i dessa fall skulle tas av regeringen efter anmälanfrån EKN. För sådana förluster sominte täcks av premieinbetalningar, föreslår jag täckning genom det 1000-kronorsanslag som infördes . Skaderegleringar exempelvis med och inom ramen förtidigare regeringsbeslut skall alltså belasta detta anslag. Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. medge att staten åtar sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för exportkredit till ett belopp av högst 67 000 milj. kr., varav 14 000 milj. kr. liksom tidigare reserveras förgarantigivning på särskilt gynsamma villkor vid export av belydelse föru-ländernas ekonomiska utveckling och förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse, 2. godkänna att den rörliga krediten i , som ställts till EKN:s förfogande för att vid behovanvändas för utbetalning aversättningar för förluster från garantiverksamheten, enligt de rikthnjer jagtidigare har förordat, uppgår till 800 milj. 3. till ,täckande av vissa förluster för /82 anvisa ett förslagsanslag av1 . 1979/80Utgift 26 771000 Reservation O 1980/81 Anslag 32 771 000 1981/82Förslag 38 000 000 turistråd är en stiftelse inrättad avstaten, ochLandstingsförbundet med uppgift att som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för att främjamarknadsföring av turism i 1Under /81 benämnt B 6 1980/81:100 Bilaga 14 38 skall därvid söka tillgodose behovet av semester- och rekreationsmöjligheler hos en bred allmänhet iSverige och i de övriga nordiska länderna. skall vidare ta tillvaramöjligheterna lill elt växande valulain-flöde från utländska turister i , varvid särskilt marknadsföringav ledig kapacitet inom hotell- ochturistanläggningar skall beaktas. ligger i Stockholm.Sveriges turistråd har f. n. dessutomkontor i , , , , , , , och . Kontoren i drivs i samverkan med handelskontoren på respektive ort, medankontoret i drivs i viss samverkan med turistrådets motsvarigheter iDanmark, , och . turistråd redovisar den aktuellasituationen avseende samhällsekonomi,sysselsättning och kapacitetsutnyttjande inom turistsektorn liksom de framlida utvecklingsmöjligheter som kaniakttas. anför alt perioden av spontanexpansion inom turislseklorn är passerad.Nu krävs noggrann planering av investeringar och marknadsföring för att nå bra resultat. framhållersamtidigt att det finns en ökad efterfråganav den typ av turistutbud som har eller kan utveckla. Med en extraordinär ekonomisk insats under tre föreligger det därför ovanligtgoda möjligheter alt sälja svenska turistprodukter i och utomlands. Enligl turistråd skulle en sådansatsning bli ytterst lönsam inte minst genom utnyttjandet av en slor ledigkapacitet. De positiva effekterna påbytesbalansen och sysselsättningen skulle bli betydande. De aktiviteter som bedrivs och desom turistrådet föreslår /82 är anpassade till turistrådets långsiktiga program. Detla program omfattar fortsatt arbete med attetablera regionala produktions- ochbokningsorgan, utveckla ett rikstäckande datoriserat boknings-och informationssystem liksom åtgärder för atllösa nuvarande problem med distributionav turistprodukter utomlands. Vidare omfattar arbetet produktutveckling, marknadsföring och exporlfrämjande isamverkan med regionala bokningsorganisationer,regionala och lokala turistorganisationer samt turistnäringen i övrigt. I förhållande till /81 föreslårturistrådet främst ökade resurserför information m.m. i samt för produktutveckling, marknadsföring, distribution och andraexportfrämjande åtgärder för utlandsmarknaden. begär vidare ökade resurser förutbildning och prognosverksamhet m. m. för att öka marknadsvetandetinom turismområdet. Förslagetinnebär avseende kostnader för huvudkontor och utlandskontor 1980/81:100 Bilaga 14 39 endasien pris- och löneomräkning av anslaget för /81. Turistrådetföreslår en ökning av anslaget med . I sin långsiktiga verksamhetsplanering harSveriges turistråd prioriterat sådan verksamhet som syftar till enlösning av nuvarande strukturella probleminom svensk turism. Jag tillstyrker turistrådets prioritering. Turismen har undersenare år fått en ökande betydelse för ekonomi och sysselsättning. Enligt min mening är det angeläget attskapa gynnsamma förutsättningar för såväl svenskar som utlänningar att turistai i en större ulslräckning änför närvarande. Härigenom torde bytesbalansenförbättras som positiva sysselsättningseffekter skapas. Det senare förhållandet gynnar särskilt deregionalpolitiska stödområdena. turistråd föreslår för budgetåret1981/82 främst ökade resurser för olika insatser på utländska marknader.Sveriges ansträngda ekonomiska läge kräverenligl min mening utökade aktiva åtgärder för att främja turismen i ochta tillvara möjligheterna att förbättra bytesbalansen och sysselsättningen. Enligt min mening börytterligare åtgärder vidtas för alt öka såväl svenskars som utlänningars turistande i . Jag är dock inteberedd atl förorda ökade resurser iden omfattning som turistrådet föreslår utan beräknar för /81 enökning av anslaget med . Jag har tidigare (prop. 1979/80:100 bil. 14 s.53) förordat att den del av turistrådets tjänster som omfattar rådgivning ochannan serviceverksamhet successivt blir självfinansierad t. ex. genom att frånrådet bryts ul ett delvis fristående organ som helt ävgiftsfinansieras. Jag ärdock i avvaktan på den pågåendeutredningen (Jo 1979:07) om den statliga rekreations- och turistpoliliken (TUREK) emellertid inte beredd attnu lämna förslag i denna fråga. Jag vill också nämna att en särskild utredning(Ds H 1980:5) har behandlat frågan omSverigehusets i framtida verksamhet. Utredningen har bl. a. förordat ett samrådsorgan i form av enstyrelse för gemensammaförvaltning. För egen del anser jag att erforderliga former för samråd kan tillgodoses genom berörda institutioner.De förslag som utredningen i övrigtlagt fram ankommer det på regeringen att ta ställning till. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till turistråd för budgetåret1981/82 anvisa etl reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 40 1979/80Utgift 9 159 956 1980/81Anslag 11400 000 1981/82Förslag 19 000 000 ()inrättades . Banken har tilluppgift att bidra till en ökad ekonomisk och social utveckling i delatinamerikanska medlemsländerna. Härför skall banken bl. a. utnyttja egnaresurser och upplånat kapital för finansiering av utvecklingsprojekt samt iövrigt främja investeringar av offentligt och privat kapital för utvecklingsändamål. F. n. är 24latinamerikanska , och samt 16 icke-regionala länder medlemmar i banken. har blivit medlem i mars1980 och förhandlar f. n. med banken om inträde som medlem. Nya regler för upphandling, som antagits av IDB:sdirektion, trädde i kraft den 9 juli1976 i samband med de första icke-regionala ländernas inträde i banken.Enhgt dessa regler är all upphandling som finansieras med IDB-medel begränsad till bankens medlemsländer.Vid sådan upphandling erhållerföretag - på samma sätt som vid leverans till projekt finansierade av Världsbankenoch andra multilaterala biståndsinstilutioner - kontant betalning. IDB-projekten har en dominerande ställning inommånga sektorer i åtskilligalatinamerikanska länder. Detta kan få till följd att utrustning som köps till IDB-finansierade projekt, såsomkraftverk eller teleanläggningar, bildarstandard så att utrustning av samma fabrikat också köps in till icke IDB-finansierade projekt. Många av de projekt somfinansieras av IDB tigger inomsektorer där svenska företag har goda möjligheter att göra sig gällande. Detta gäller särskilt industrier,gruvor, elkraft, transporter och kommunikationer (inkl. teleområdet). Mot dennabakgrund beslöt våren 1977i enlighet med regeringens proposition 1976/77:83 om exportfrämjande åtgärder med avseende på u-länderatt regeringen skulle förhandla medIDB och sluta avtal om svenskt medlemskap (NU 1976/77:47, rskr 1976/77:332). I september 1977undertecknades en överenskommelse om svenskt medlemskap i . Bankens kapital och andel Bankens eget kapital består av dels aktiekapital,s. k. ordinarie kapital och interregionalt kapital, dels en fond för särskildverksamhet. Vid utgången av år 1979uppgick det ordinarie kapitalet till 9 658 milj. dollar, det interregionala kapitalet till 1 957 milj. dollar och fondenför särskild verksamhet till 5 907milj. Det ordinarie kapitalet och det interregionala kapitalet bestårav dels en inbetald del, dels en del som skall inbetalas vid anfordran, 1Under /81 benämnt B 7 Prop.1980/81:100 Bilaga 14 41 Den senare delen är den siörsta, . Kapitalet ifonden för särskild verksamhet betalas in till fullo av medlemsländerna. Bankenhar fallat beslut om en ökning av sitt kapital , den s. k. femte kapitalpåfyllnaden. Resolutionernaavseende denna kapitalpåfyllnad trädde i kraft . Det ordinarieoch det interregionala kapitalet skall ökas med varav 600milj. dollar skall betalas in av medlemsländerna och resten utgöragaranlikapital. Fonden för särskild verksamhet skall ökas med 1 750 milj. dollar,vilket belopp skall betalas in i sin helhet. Vidsidan av aktiekapitalet och fonden för särskild verksamhet administrerarbanken en rad andra fonder varav den svenska utvecklingsfonden för Latinamerikautgör en av de mindre. Denna fond, som upprättades genom ett avtalmellan IDB och , har tillförts 5 milj. dollar av stathgaanslag för finansiellt utvecklingsbistånd. Fondmedlen har använts för ettvattenförsörjningsprojekt i i . Enligt överenskommelsen om svenskt medlemskap i harSverige tecknat sig för en insats om sammanlagt 21,9 milj. dollar. Av Sverigesinsats i IDB utgörs den ena hälften, 10,9 milj. dollar, av aktier i delinterregionala kapitalet. Av detta belopp har 1,8 milj. dollar erlagts under treårsperioden1977-1979 i tre lika delar,medan resten, 9,1 milj. dollar, utgörgarantikapital. Ena hälften av de tre inbetalningarna har erlagts kontant,medan den andra har erlagts i form av icke räntebärande skuldbevis i svenskakronor, vilka löses in av IDB i lika delar . Dettamedför sammantaget att enhgt överenskommelsen vid inträdet i IDB haratt göra kontanta betalningar . Den andra hälften av insats, , består av en andel i fonden för särskild verksamhet. Det totalabeloppet har erlagts i tre lika delar.Inbetalningarna har skett genom skuldbevis att inlösas i lika delar under deföljande fyra åren. En del av det skuldbevis som utställts löstesomedelbart in. Den totala period under vilken har atl göra kontantainbetalningar lill fonden är således 1977-1983. Fram lill och med har eriagt ca 32milj. kontant till IDB. skall tidigare utställdaskuldbevis lösas in i svenska kronor. skall betala in ca 11,4milj. till IDB avseende inlösen av skuldbevis som utställts åren 1977, 1978och 1979. har godkänt att deltar i den femtekapitalpåfyllnaden (prop. 1978/79:100 bil. 14, NU 1978/79:37, rskr1978/79:337). Med anledning därav har med bibehållande av sinrelativa rösteandel i banken tecknat sig för en insats om 22,2 milj. dollar ikapitalpåfyllnaden. Av denna insats utgörs 9,4 milj. dollar av aktier i detinterregionala kapitalet. Av detta belopp skall 0,7 milj. dollar betalas inunder i fyra lika delar medan resten, 8,7 milj. dollar,utgör garantikapital. Inbetalning sker genom skuldbevis i svenska kronor vilkalöses in . Prop.1980/81:100 Bilaga 14 42 Den resterande delen av insats, , beslår av en andel i fonden för särskild verksamhet att betalas inunder i fyra lika delar. Betalning sker även här genomskuldbevis vilka inlöses . Belalningsplanen för inlösen av skuldbevisen har ännuinle faslställls av banken. Under antagandet alt en fjärdedel av varjeskuldbevis skall betalas med början etl år efter utställandet skalletl belopp om ca 3,6 milj. kr. Beloppet avser inlösen avskuldbevis som utställts år 1980.1 avvaktan på den slutliga betalningsplanenförs detta belopp upp under anslaget. Min företrädare uttalade i den tidigare nämndapropositionen (prop. 1978/79:100 bil. 14) atl han fann bankens förslag om enkapitalpåfyllnad väl grundat och förordade därför alt skulle della ipåfyllnaden. Han var emellertid inle då beredd atl föreslå en höjning avSveriges röstetal i IDB. skulle i stället teckna så mycket av detinterregionala aktiekapitalet atl röstetalet bibehölls samt skulle söka fåoption att under påfyllnadsperio-den teckna sig för den av banken föreslagnaökningen av röstetalet. Som jag nämnt lidigare godkände Sverigesdellagande i kapilalpåfyllan-den. I samband med tecknandet för kapitalpåfyllnaden utbadsig som en följd härav en möjlighet atl före påfyllnadsperiodens slutden teckna de ytterligare aktier i del interregionala kapitaletsom tilldelals i bankens resolution. Efter förhandlingar har bankenaccepterat atl undanlagsvis bevilja den önskade optionen, dock medbegränsningen att optionen måste utnyttjas före . Sverigebör därför nu teckna ytterhgare 11,8 milj. dollar, varav 0,9 milj. dollar sominbetalt kapital och resten som garantikapital. Hela del belopp som såledesskall inbetalas, vilket i svenska kronor motsvarar drygt 3,8 milj. kr., förs nuupp under anslaget även om betalningen kan komma alt ske på samma sätt som förden övriga delen av kapitalpåfyllnaden. Det totala medelsbehovet under anslagetblir således ca 19 milj. kr. I enlighet med avtalet om upprättande av banken ärSveriges, hksom övriga medlemsländers, insatser i form av aktier och andelaruttryckta i fasla dollarvärden. är dessa värdesäkrade enligl en s.k.värdesäkrings-klausul, vilkel innebär alt medlemsländerna vid kursförändringarmellan dollar och den egna valulan antingen får göra fyllnadsinbetalningareller erhåller återbetalningar från banken. I samband med tredjeinbetalning har denna värdesäkringsklausul tillämpats, vilket medförtatt IDB till svenska staten har återbetalat drygt 2 milj. kr. Vidare harutställda skuldbevis skrivits ner med totalt 1,7 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 43 Sverigesröstetal och representation i banken har genom överenskommelsen om inträde i IDBerhållit rätt till ett visst antal röster i banken. har i och med dentredje inbetalningen fullgjort sina åtaganden enligt dennaöverenskommelse. Därmed uppgår röstetalet till 1 041, vilket motsvarar 0,avdet totala röstetalet i banken. Efter fullgjord inbetalning vid femtekapitalpåfyllnaden kommer röstetal att uppgå lill 2 805 eller 0,avdet totala röstetalet. Medlemsländerna representeras i bankens styrelse av varsin ledamot och en suppleant för denne. I bankens direktion finns tolvexekulivdireklörer varav två representerar de icke-regionala medlemsländerna.Sverige företräds tillsammans med , , , ,, och av en brittiskexekutivdi-reklör. Övriga icke-regionala medlemsländer dvs. ,, , , , , och Österrikerepresenterades av en spansk exekutivdirektör. har genom den brittiske exekutivdirektören fåtten god insyn i banken. Bankens ullåningsverksamhet följs noga och olika tillfällen, bl. a. vid bankens årsmöten, framfört synpunkter pålåneinriktningen. Svenska företag har enligt uppgift från Sverigesexportråd erhållit order på inemot 1 januari1977-30 september 1980 till IDB-finansierade projekt. Den samlade effekten försvensk export av medlemskap låter sig inte bedömas lika lätt. Detlagäller i synnerhet som förelagen ofta måste följa ett projekt ända frånplaneringsstadiet för att komma i fråga som leverantörer. I sådana fall blirdet aUtså närmasl fråga om en exportsatsning på . Vid behandling av prop. 1978/79:100 bil. 14uttalade (NU 1978/79:37, rskr 1978/79:337) att en pariamentariskkommitté borde tillsättas för atl utvärdera IDB:s utlåningspolitik och geriksdagen erforder-hgt beslutsunderlag. Regeringen har under hösten 1979tillsatt en sådan kommitté med uppgift att ta fram underlag för en bedömning avIDB:s utlåningspolitik och inriktning i övrigt (H 1979:06). Tonvikten i kommitténsarbele skall läggas vid en bedömning av effekterna för svenskt vidkommande avmedlemskapet i IDB samt följderna av ett svenskt utträde från handels-ochutrikespolitisk synpunkt och för sysselsättningen i landet. Kommittén beräknarslutföra sitt arbete . De åtgärder jag föreslagil i detföregående påverkar inte handhngsfriheten inför ställningstagandet tillkommitténs utvärdering. 1980/81:100 Bilaga14 44 Bankensutlåningsverksamhet , plan för och utfall Bankens utlåningsverksamhet kan sägas ha genomgått trefaser. Den första fasen (1959-1965) kännetecknades av att banken lade slor viklvid projekt med en social inriktning som vattenförsörjning, avlopp, bosläderm.m. Erfarenheterna från denna fas visade dock att projekten då inte kom defattigaste befolkningsgrupperna till del. Som en följd härav sjönk andelen låntill social infrastruktur under den andra fasen (1966-1972). Då ökade i ställetandelen lån lill ekonomisk infrastruktur (elektrisk krafl, kommunikationer). lade banken ökad tonvikt påatt skapa en balanserad utveckling mellan olika sektorer och länder. Av dennaanledning har banken under den tredje fasen delat in länderna i fyra kategorier,A-D. I grupp A ingår de större och relativt sett mer utvecklade länderna ochgrupp B omfattar en mellangrupp länder. Länder som inkomstmässigt inte kanklassificeras som minst utvecklade länder men som har ekonomiska svårigheterpga. begränsade hemmamarknader hänförs till grupp C. Grupp D slutligen omfattarde länder som anses vara minst utvecklade med hänsyn till inkomst och andrakriterier. Banken har i sin utlåningsverksamhet under denna fas iökad utsträckning orienterat sig mot de minst utvecklade länderna ochregionerna i och mot de fattigaste samhällsskikten. Dennainriktning har kommit till uttryck i den prioritering som banken visar gentemotden grupp länder som banken har klassificerat som de minst utvecklade iregionen eller som de med en begränsad marknadspotential. Inriktningen uttrycksäven i den speciella vikl banken lägger vid atl stödja de underutveckladeregionerna eller den fattigare befolkningen i de länder som är mer utvecklade.Banken har för avsikt att för den femte kapitalpåfyllnadenfortsätta denna inriktning. Nära hälften av resurserna avses gå till projekt avdenna kategori. Detta är en inriktning som medverkar till att främja. Banken beviljar lån till projekt i de latinamerikanskamedlemsländerna dels på kommersiella villkor från de ordinarie ochinterregionala kapitalen, dels på särskilt gynnsamma, s. k. mjuka, villkor frånfonden för särskild verksamhet. uppgick den totala beviljade utlåningentill 2 051 milj. dollar vilket innebar en ökning med inemot mot föregåendeår. Det ordinarie och det interregionala kapitalet svarade för , fonden försärskild verksamhet för och övriga finansieringskällor för . Utöverdetla belopp har lån om 156 milj. dollar beviljats från fonden för särskildverksamhet på villkorsbasis på grund av bristande resurser. får enligtbanken ses som ett övergångsår inför den femte kapitalpåfyllnaden. För år 1980har banken planerat bevilja en utlåning om totalt 2 300 milj. dollar varav 61 %avses finansieras från de ordinarie och interregionala kapitalen med visskompletterande finansiering och från. 1980/81:100 Bilaga 14 45 verksamhetsamt från övriga finansieringskällor. Lånen från fonden planeras öka med 82 milj. dollar från till 858 milj. dollar. Itabell 1 återfinns bankens utlåning respektive planerad utlåning fördelad mellan olika grupper av länder för åren 1976-79och . Av denna framgår allandelen lån till de tio fattigaste länderna som endast har av befolkningen i de regionalamedlemsländerna har ökat från riil Vad gäller dessa länders andel av lånen påmjuka villkor, dvs. från fonden för särskild verksamhet, uppgår lill mol . Banken uppskattar låneprogrammet för perioden1979-1982 lill 8 170 milj. dollarvarav 7 400 milj. dollar skall vara i konvertibla valutor. Av detta låneprogramskall 5 670 eller finansieras med det ordinarie och det interregionalakapitalel och 2 500 milj. dollar med fonden för särskild verksamhet. Genom detta låneprogram möjliggörs enökning i utlåningen om i reala termer. Länderna i grupp A kommer atl fålåna 3 000 milj. dollar ur detordinarie och det interregionala kapitalel, vilkel innebär alt nuvarande nivåbibehålls. Lån lill övriga länder avses öka i reala termer och uppgå till 4 400 milj. dollar i konvertibla valutor. Denna inriktning innebär atl en ökad tonvikt läggs på de fattigareländerna. Vad speciellt gäller lån ikonvertibla valutor från fonden för särskild verksamhet skall under periodens två första år åtminstone gå till deminst utvecklade länderna (grupp D).Andelen skall under de därpå två följande åren höjas till . Länderna i grupp B och C skall bara kunnalåna konvertibla valutor ur fondenför projekt som kommer de fattigaste befolkningskategorierna lill godo. har bankensstyrelse villkorsvis på grund av bristanderesurser beviljat 16 lån till etl värde av 578 milj. dollar. TiU detta skall läggas sju lån om totalt 156 milj. dollarsom beviljats villkorsvis frånfonden för särskild verksamhet. De beviljade lånen motsvarar därmed 32 %av målsättningen för . Motsvarande uppgift för var . Fram har låntill ett värde av 976 milj. dollar beviljats. En större del avlåneansökningarna kommer liksom lidigare år atl behandlas under del fjärdekvartalet. Av denna anledning är det inte möjligt att dra några definitiva slulsalser belräffande årets utlåning på grundval av tillgängligauppgifter. Trots att verksamheten under de tre första kvartalen legat på en lågnivå kommer banken sannolikt att fatta beslut om av den för året planerade utlåningen. 1980/81:100 Bilaga 14 T+in r* ' mi o CO o 5;s 32 ca h 3 * go, Urug , ppen S - 2 S J2 ä 1 och T ualema dinska .S o ffl" ,1- -a a *"-> s 00 »n m *-* Er *- On < CQ U Q "rt CL D. Q. O. Q. a n. 3 3 3 3 OB- i; I- u u L- u O Q OOOO 05 O. H 1 2 c: t/) CQ E . o u u 60 .-a b; -c < O Cl o. a o. 5 CL CL aCL.2 3 33 3 00 L. b. L. u q> O O O O Oi Prop.1980/81:100 Bilaga 14 47 IDB lägger i sin utlåning stor vikt vid projekt som ärinriktade på landsbygdsutveckling och jordbruk, särskilt i fattigare delar avLatinamerika. Banken stödjer inle bara ökad jordbruksproduktion utan strävaräven efter att förbättra levnadsnivån för den fattigare befolkningen i regionengenom projekt för landsbygdseleklrifiering, bättre vägar till marknadsplatser,dricksvattensystem, bättre kommunikationer, bättre sjuk- och hälsovård ochstörre utbildningsmöjligheter. planerar banken att satsamerparten av resurserna på fyra sektorer. För landsbygdsutveckling (livsmedelsproduktion,hälsovård, vatten, utbildning m. uppgår planen till av utlåningenoch för stadsutveckling (utbildning, hälsovård, arbetstillfällen m. Till energiprojekt planeras och till projekt för atl stärkaden externa sektorn (öka exporten eller minska importen) planeras avutlåningen. En jämförelse mellan utfallet för och målsättningenför visar alt insatserna på sektorerna landsbygdsutvecklingoch stadsutveckling ökas medan sektorn energi och den externa sektorn gesminskade insatser. Av bankens utlåning gick lilljordbrukssektorn inkl. fiske, till social infrastruktur, lillelektrisk energi och till transporter och kommunikationer.