prop · G40387 · 1980-12-31 00:00:00 — Skolanläggningen ägs av den ekonomiska föreningen med samma namn.Helt dominerande andelsägare är SHR som också står som huvudman för skolan.Skolan erhåller statsbidrag såsom enskild yrkesskola i gruppen B-skolor. Prop.1980/81:87 20 Sälerglänlanhar bedrivit kvalificerad yrkesinriktad utbildning ivävning i form av terminskurser. Därutöver anordnas en rad kortare kurser som främsiär lexlill inrikiade. Dellagarna rekryieras från hela landel, UlbUdningen slårpå en hög nivå vad belräffar såväl innehåll som kvalilet. Någon annan ulbildningsom är jämförbar med Säierglänians finns inie. Enligtulredningens mening är det väsenlligl an skolans framtid och särprägeltryggas. Skolan bör ges en lokal basorganisalion som inedger en fullt kapaciietsuinylijandeocb som samlidigl bällre tillgodoser efterfrågan på kurser inom hemslöjdsområdei,Säierglänians lokala kursverksamhet bör därför successivt utökas från nuvarande112 kursveckor lill ca , bör kunna ske inom en treårsperiod.De nuvarande samverkanskurserna mellan Sätergläntan och Hantverketsfolkhögskola i kommer därigenom all få minskad omfallning. Önskemålenom en breddad kursverksamhei bör tillgodoses genom an skolan ges möjligheterall anordna även längre kurser i hård slöjd. De föreslagna förändringarna ochskolans delvis slora behov av upprustning och viss nybyggnation bör föranledaall ett ulbyggnadsprogram upprättas från skolans sida i samråd n'ed berörda inlressen,program bör ligga till grund för utbyggnaden och sialsbidragsgivningen, Ulredningenhar inte funnit anledning all föreslå alt statsbidrag skall ulgå lill Sälerglänlanunder flera anslagsposler. Huvuddelen av del totala Slalsbidragel lill Sälerglänlanutgörs av en extra statsbidrag, vilkel f, ö, gäller även fiera andraskolor under anslagel tili enskild yrkesutbildning. All själva basen istatsbidraget utgör endasl en mindre del av det totala statsbidraget skapar belydandeproblem i skolans planering, I andra delar av utbildningsväsendet har ulvecklingenunder senare år präglats av en strävan lill förenkling, decentralisering ochfriare resursanvändning. Det är befogat alt denna förändrade syn även fårgenomslag i det verksamhetsområde inom vilket Sätergläntan återfinns. Ulredningenförslår an får i uppdrag au göra en skyndsam översyn avgällande bidragsregler. Därvid bör bl. a. uppmärksammas all inackorderingsverksam-hetensom ingår som en nödvändig del i Säierglänians verksamhei inte ulgör bidragsgrundför del reguljära slalsbidragel. Säiergläniansriksomfaiiande kursverksamhei beslår av deltidskurser som administreras vid Sälerglänlan,men anordnas av hemslöjdsföreningarna ute i landel. Den riksomfattandekursverksamheten ger särskilda möjligheter att anknyta lill lokala slöjdlradilioner.Sedan de nya bidragsbeslämmelserna tillkommit har hemslöjdsföreningarnasmöjligheter all anordna kurser väsenlligl förbällrals. Genom all statsbidragetbeloppsmässigt knutils till bidragsnivån för studieförbundens studiecirkelverksamhelhar en bättre anpassning kommil all ske lill kostnadsutvecklingen, Ulredningenföreslår all verksamhelsramen utökas från nuvarande 4 800 lektioner lill minst5 500 lektioner budgeläret 1980/81, Ennamnändring bör göras av Säierglänians riksomfattande resp, lokala kursverksamheiföratt undvika missförstånd och sammanblandningar. Förslagsvis kan den förrakallas Säierglänians regionala kursverksamhei och den senare Säierglänians kursverksamheivid kursgården. 1980/81:87 21 Möjligheternalill ulbildning för aktivt slöjdande, främsi del mer kvalificerade slöjdandeloch yrkesslöjdandel, behöver förbättras. Inom vissa tekniker riskerar delkvalificerade kunnandet att gå föriorat, om inle skyndsamma åigärder vidtas.Det är väsenlligl alt del inom yrkesutbildningen på slöjdområdel finns uibildningsvägarsom kan tillgodose krav som är specifika för hemslöjden. Deutbildningsmöjligheter som står lill buds är oftast i begränsadutsträckning inrikiade på handaslöjd och motiveras i betydande grad av arbetsmarknadspoliliskaskäl. Rekryteringen av unga slöjdare är bl. a, därför låg, Möjlighelernatill slöjdulbildning inom gymnasieskolan som grund för yrkesverksamhet inomolika områden med anknytning lill hemslöjd bör närmare prövas. Behov finns ävenav en starkare praktisk profilering av gymnasieskolan i sin helhet. Slöjd bördärför i ökad ulslräckning kunna ingå i gymnasieskolans olika linjer som ettled i en undervisning med mc praktisk inriktning. Dengenuina kunskap om hela produktionsprocessen som fordras för sir daryrkel kanvara svår alt överföra inom en institutionaliserad skolfori Läriingsuibildningkan därför vara eu lämpligl komplemenl eller alternativ lill gymnasieuibildning.Del finns dock faktorer av bl. a. ekonomisk art som f. n, begränsar möjlighelernaför ungdomar att få sin grundläggande yrkesutbildning i form av läriingsuibildning.Möjligheterna all anordna lä -lingsuibildning måsle förbättras och vidare måsteläriingsutbildningeiis framlida roll och slällning i förhållande lillgymnasieutbildningen klariäggas. Dessa frågor har samband både medgymnasieutredningen och industriverkets utredning om hantverkets situation ochframtidsutsikter. Ulredningenföreslår alt vissa frågor som rör arbetsmarknadsutbildningen snarasl tas upp tillöveriäggningar mellan arbelsmarknadsslyrelsen, , statensindustriverk och företrädare för slöjdarna saml den organiseradehemslöjdsrörelsen. Vad belräffaräldre slöjdtekniker som riskerar alt gå föriorade finner ulredningen delangelägel alt ett brett inventeringsarbete skyndsamt inleds som kan ligga lillgrund för dokumenlalionsinsatser och fortbildning av aktiva slöjdare. Studieförbundenhar med sin breda verksamhei stor betydelse för att väcka många människors iniresseför hemslöjd och aktivt slöjdande. Utredningen understryker vikten av althandledarna i slöjdämnen är väl skickade för sina uppgifter. Då slöjdämnena i cirkelverksamhelenkan profileras på vilt skilda sätt har röster höjts för att hemslöjdsämnenalättare skall kunna identifieras som hemslöjdsämnen och att hemslöjdens särartskall hävdas med olika åtgärder. Frågor av detta slag har särskiltaktualiserats vad belräffar sameslöjden. Ulredningen pekar på att ett bättreinformationsutbyte och ökade kontakter mellan folkbildningsorganisationernaoch hemslöjds-, same- och slöjdarorganisaiioner lorde vara en fömtsättning för allcirkelverksamheten skall utvecklas i en riktning som svarar mot de krav somställs från olika håll. Uibildningsvägarmåsle erbjudas inom sameslöjden som fullt ul molsvarar annan utbildning med anknylninglill hemslöjdsområdet. 1980/81:87 22 ningsom ges vid i spelar i delta avseende en centralroll, både genom utbildningens innehåll och skolans särställning som samiskskola. Utbildningen inom sameslöjdsområdet, oeh därmed även arbelsmarknadsulbildningen,bör ske under samisk ledning eller ulformas under samisk medverkan i syfte anhävda sameslöjdens särart och utveckla slöjden som samisk näring och kulluryiiring. // Centralt myndighetsansvar Hemslöjdenhar ell klart samband med såväl näringspolitiken som kul-lurpoliiiken. Medrådande ansvarsfördelning är hemslöjdsområdei på myn-digheisplanei knutet lillden närings- och induslripoliliska sekiorn. Dennuvarande knytningen av hemslöjdsfrågorna lill induslriverkei har den fördelenall de näringspolitiska aspekterna på hemslöjden kan särskilt beaktas. Verketstotala ansvarsområde är emellertid så omfattande an hemslöjdsfrågorna iförhållande lill övriga frågor kan belraklas som marginella. Det faklum all de kullurpolitiskaaspekterna ligger ulanför verkets arbetsområde kan dessutom i viss mån vara enbegränsande faktor, Ulredningenhar funnit, efter att ha vägt flera alternativ mol varandra, all de förefallermest ändamålsenligt all hemslöjdsfrågornas organisaioriska anknylning lillindustridepartementets verksamhelsområde bibehålls, men all hemslöjdsfrågornafår en mer självständig ställning. Utredningen föreslår all den nuvarande rådgivandehemslöjdsnämnden vid industriverket ersätts med ell självständigt ochbeslutande organ, organ, förslagsvis med namnet nämnden förhemslöjdsfrågor, bör således få karaktär av självständig myndighel med egenförfoganderätt över de medel som anvisar lill verksamheien, Iadministrativt hänseende bör dock nämnden vara knuten till slatensindustriverk som följaktligen kommer att svara för nämndens ekonomi- ochpersonaladministration. Nämnden bör ha lill uppgift alt bl, a, följa ulvecklingeninom hemslöjdens område samt planera, samordna och låta genomföra insalser somfrämjar hemslöjden. Nämndenför hemslöjdsfrågor bör beslå av nio ledamöter. Nämnden skall ha en allsidig sammansältningoch representera olika samhällssektorer och inlressen med väsentligaberöringspunkter med hemslöjden. För varje ledamot bör utses en personligsuppleant. Nämnden bör utses av regeringen. Till nämnden bör knytas ett kanslisom svarar för det löpande arbetet, förslagsvis omfallande 2 1/2 tjänst - enkanslichef, en handläggare och en halviidsanställt biträde. De uppgifter somidag handhas av förste hemslöjdskonsulenten vid industriverket, och som kräveren nära kännedom om hemslöjdsverksamhelen, kommer således alt föras över lilloch byggas ul inom ramen för den nya nämndens kansliorganisation. I delsärskilda hemslöjds-anslaget bör rymmas medel för nämndens verksamhei samtkanslifunktion. Förslag lill förordning med instruktion för nämnden förhemslöjdsfrågor återfinns i bilaga 2, Prop.1980/81:87 23 Ulredningenföreslår alt hemslöjdsanslagei blir uppfört med en sammanlagt belopp av för budgetårel 1980/81, Delta är en ökning med i förhållandelill innevarande budgetår. Förkonsulenlverksamhelen beräknas därvid (en ökning med I 434 000kr), för SHR:s allmänna verksamhei (en ökning med 555 0(X) kr) ochför övrig verksamhei, bl. a. stöd i friare former lill uiveck-lingsinsatser, (en ökning med ). För nämnden för hemslöjdsfrågor, sombl, a. kommer au överta de funktioner som upprätthålls av den rådgivandehemslöjdsnämnden och förste hemslöjdskon-sulenien vid statens industriverk, harberäknals sammanlagl . Förutbyggnaden av Säierglänians kursverksamhei har för /81 beräknalseu med ökal slaisbidragsbehov. 1980/81:87 24 RemissyUranden över betänkande! (SOU 1979:77) Hemslöjd kulturarbete, produktion, sysselsättning Över belänkandel (SOU 1979: 77) Hemslöjd - kulturarbete,produktion, sysselsätlning - avgivet av hemslöjdsutredning (I 1977:05)har yllranden avgivits av (SoS), statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), och statens historiska museer (RAÄ). universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), (), , lanlbruksslyrelsen(LBS), turistråd (Sl). arbelsmarknadsslyrelsen (AMS), slatensinvandrarverk (), statens industriverk (SIND). Göleborgs och , . Jämllands,Väslerbollens och Norrbollens län. Svenska kommunförbundel, Landslingsförbundel.Svenska samernas riksförbund (), hantverks- och induslriorganisation- Familjeföretagen (SHIO), (). Centralorganisationen SAC(3/ SR (/SR),landslingen i Slockholms. , , och , , ,, , , . Jämllands, Västerbollensoch Norrbollens län. Föreningen , Föreningen och indu-slriformgivare.Hushållningssällskapens förbund. (), (), Föreningen , SamernasFolkhögskola i . Gietla Daida, Slockholms, Gollands, Värmlands.Gävleborgs. och Norrbollens läns utvecklingsfonder. StudieförbundetMedborgarskolan, , ochSamhälle, u.p.a.. Hemslöjdskonsulenler.Högre kurs i slöjd och inredning vid föreningen vävskola (HV).länsmuseernas samarbetsråd. Vidare har UHÄ bifogat yttranden av universiteten iUppsala. , och samt . i Östergöllandslän har bifogat yllranden frän . Vadslena kommun, Valdermarsvikskommun, Östergöllands och stads museum, samt Östergöllands Skärgärdsför-ening. i Göleborgsoch län har bifogat yttranden frän Bohusslöjd, länsarbetsnämnden samlutvecklingsfonden. i har bifogat yttranden frän denregionala arbele i , ERRESS, FöreningenVärmlands Hemslöjd samt kommun. i harbifogat yttranden frän lantbruksnämnden. i har bifogat yllranden frän Slrömsundsoch kommuner saml . i Väslerbollenslän har bifogat yttranden från . och kommuner,utvecklingsfonden. i har bifogat yttranden frånutvecklingsfonden och . Prop.1980/81:87 25 Hemslöjds verksamhet och samhällsstöd Den övervägande delen av remissinstanserna delarutredningens grundsyn pä hemslöjden och dess betydelse ur ekonomisk, socialoch kulturell synpunkt. Hemslöjdens näringspolitiska betydelse betonas av slalskonlorel,AMS, länsslyrelserna i Jämllands och Norrbotlens län. LRF, landslingen i Uppsalaoch Norrbollens län, Samernas Folkhögskola i , och u.p.a. Denregional- och arbetsmarknadspoliliska betydelsen uf>pmärksammas av SoS, RAÄ,SÖ, LBS, AMS, länsstyrelserna i Göleborgs och . och Norrbotlenslän, LRF, landslingen i och saml , SamernasFolkhögskola i . läns utvecklingsfond och StudieförbundetVuxenskolan. Hemslöjdens kullurpolitiska roll betonas bl.a. av RRV, RAÄ.SÖ, , , länsstyrelserna i Göleborgs och och Norrbot-',mslän, l?ndstir,gfn i , , . ,, , . Utvecklingsfondernabör i ökande grad i sin uppsökande verksamhet uppmärksamma ävenhemslöjdsföretag och dessas behov av krediter och förelagsservice anser fleraav remissinstanserna tex . , länsslyrelserna i Slockholms,, , , och och Norrbotlens län.Svenska kommunförbundet. SSR, SHIO, LRF, landstingen i Slockholms. ,, , , och , . , , Föreningen , , och Norrbotlensläns ulvecklingsfonder. , Husmodersförbundel Hemoch Samhälle, u.p.a.. förSverige. RRV, SIND,i . Landslingsförbundel, i Väslmanlandslän, och läns ulvecklingsfonder m.fl. anser emellertid altett slörre engagemang pä hemslöjdsområdei frän fondernas sida inte kan rymmasinom ramen för fondernas nuvarande verksamhei och medelstilldelning. Inredningoch konstnärlig utsmyckning av offenllig miljö bör i ökad utsträckning ske medhjälp av hemslöjdsalsler, särskill med lokal anknytning, framhålles bl.a. av RAÄ,SÖ, , länsstyrelserna i , , och Väslerbollens län. landstingen i ,, , , , , ochKopparbergs län. , RSS, FöreningenSame-Älnam. Ulredningensuppfattning om att kraftigt ökade insalser bör göras specielll försameslöjden, delas av , , , ochlandstinget i , SSR, TCO, /SR, . , SHR, Föreningen , Samernas folkhögskola iJokkmokk, läns utvecklingsfond. anför alt sameslöjdens särart och sameslöjdarnasutkomstmöjligheter inte bör fä undergrävas av snävt kommersiellt inriktad och induslrielllbetonad slöjd som saluförs under beteckningen samiskt, men som saknar förankringi traditionellt samiskt slöjdande. och Norrbottensläns utvecklingsfond anserall sameslöj- Prop.1980/81:87 26 den visserligen bör erhålla ökal slöd. men alt nägraskiljelinjer inle bör dras mellan sameslöjd och övrig slöjd. Utredningens uppfattning om att dokumentaiionsinsatsernapä hemslöjdsområdei bör effektiviseras delas av ett slorl anlal insianser. Flerlalel remissinstanser instämmer i ulredningensuppfattning alt hemslöjdens rävaruförsörjning, marknadsföring och försäljningsverksamhelbör uppmärksammas. LRF understryker all det är väsenlligl alt möjlighelen lillsvensk råvaruproduktion tillvaralas så långl della är sambällsekonomiskl berälligal.Speciellt nämns lin- och ullproduktionen. framhåller all marknadsföringen avhemslöjdsprodukter bör effektiviseras och all nya okonvenlionella försäljningsvägarprövas. RRV anser all ulredningens förslag som berör ulvecklingsfondernasinsalser för finansiering, produktutveckling och marknadsföring är exempel på ellutvecklingslänkande pä hemslöjdens område som kan komma i konflikt med detkulturella syftet i den regionall förankrade hemslöjden. Möjlighelerna alt använda hemslöjden inom terapiverksamheleni bl.a. sjukvård, rehabilitering och äldrevård betonas av SoS, RRV. länsslyrelserna i och och . Svenska kommunförbundel,i . och Norrbotlens län m.fl. anför belräffande terapiverksamheten alldet å ena sidan finns risk för slentrian och mallar, ä andra sidan kan slöjdeni lerapiverksamhei ulvecklas lill något mycket fmklbarl i den män arbelelbedrivs kreativt och uppmuntrar till egna initiativ. SHR betonar dock all lerapiarbelen vid försäljning skall åsättasett pris som svarar mol marknadens pris pä likartade varor. delar utredningens uppfattning altbidrag även bör kunna ulgå lill seriösa slöjdorganisalioner som inte äranslutna lill SHR. Denna uppfallning delas även av RAÄ. , ,, Föreningen , , SHR m.fl. Utredningens uppfattning all anslagel Främjande avhemslöjden skall kunna vara obundet och inle endast begränsas lill i principideell verksamhet delas av bl.a. , iVärmlands län, i , LRF, , . Flera insianser instämmer med utredningen om att anslagel inlebör ulnyiljas för all läcka eventuella driftsunderskott vid den av SHR drivnakursgärden Säteiglänlan. Del slora llertalei av remissinstanserna delarutredningens förslag om att inrälla två konsulenlljänsler i varje län.Landstinget i framhåller all genom den föreslagna utbyggda basorganisaiionenskulle möjligheter skapas att tillgodose en differentierad och utvidgad rådgivninglill slöjdare. föreningar och allmänhel frän konsulenter som kan kompletteravarandra genom all vara specialierade på härd resp. mjuk slöjd. Liknandesynpunkter förs fram av UHÄ. SIND, länsstyrelserna iStockholms, , , och , , , och . LRF, TCO, /SR, landslingen i , ,, , , , och , , ,, , Jämt- Prop.1980/81:87 27 , RSS, SHR, Gollands. Jäm.llands,och Norrbotlens läns utvecklingsfonder. StudieförbundetMedborgarskolan, , ochSamhälle, u. p. a.. hemslöjdskonsulenlerm. i Krislianslads län och delaruppfattningen att konsulentverksamheten behöver mer personal men ställer sigkritiska till uppdelningen av ansvaret mellan härd och mjuk slöjd. och i Väslmanlands länframhåller all med tanke pä det rådande ekonomiska lägel knappast kan vara rimliglmed den föreslagna utbyggnaden. i lån ställer sig tvekandetill den föreslagna genomförandeperioden t.o. 1984/85 som man anser välkort. i instämmer i ulredningenssynsätt att fördelarna med flexibilitet och ell decentraliserat beslutsfallandedär förulsätlningar och uppfattningar inom ell län får avgöra i valet mellanföreningshuvudmannaskap eller landslingskommunall huvudmannaskap för konsulenlverksamhelenväger tyngre än skälen för ett enhetligt huvudmannaskap. Denna uppfattningdelas även av slatens kulturiäd, SIND, länsstyrelserna i , Väslerbollensoch Norrbollens län, SHIO, LRF. landslingen i , , . SHR, Samernas Folkhögskola, och Norrbollens läns ulvecklingsfonder.Studieförbundet . Belräffande huvudmannaskapet lalar enligt iJämtlands län enstämmiga vittnesbörd för all man organisatoriskt bör skilja denideella och den kommersiella verksamheten. Härigenom kan man medverka till allge hemslöjden tillräcklig flexibilitet för att kunna ulvecklas och pröva nyaverksamhetsformer. Hemslöjdskonsulenierna bör därför ha landslingen lillhuvudmän. Liknande synpunkter framförs av länsslyrelserna i , och , TCO, /SR. landslingen i ,, , och . , RSS,läns utvecklingsfond, u.p.a.,hemslöjdskonsulenler, länsmuseernas samarbetsråd. Landslingen i Slockholms, och Väslmanlands länanser all hemslöjdsföreningarna i första hand bör vara huvudmän för konsulenlerna. läns utvecklingsfond anför som enda instans allutvecklingsfonderna bör vara huvudmän för konsulenlerna med hänsyn bl.a. lillfondernas finansiella engagemang i hemslöjdsverksamheten. Några remissinslanser lämnar frågan om huvudmannaskapöppen tills vidare i avvaktan pä vidare utredning eller hur finansieringsfråganlöses. Till dessa hör landslingsförbundel, landstingen i och Hallandslän. Flertalet av remissinstanserna delar utredningens uppfallningom att konsulenlverksamhelen skall vara hell samhällsfinansierad. De flesta instämmeri alt ansvarel skall delas mellan stat och landsting bl. a. statskontoret, SIND,länsstyrelserna i och . Svenska kommunförbundel, TCO.SACO/SR. landstingen i , , Krislianslads. ,, , och Norr- Prop.1980/81:87 28 bollens län, Siudie[ö,''bundel Vuxenskolan. Vissa lämnardock frågan om hui sanih.illsfinaiisieiingen skall ske öppen t.ex. landstingeti . RRV anser alt överiäggningar skall las upp om möjlighelernaatt överfora hela det finansiella ansvarel för hemslöjdskonsulenierna tilllandstingen. Enligt RRV:s mening överensstämmer delta med intentionerna i riksdagensbeslut om ny kulturpolitik, där landstingens utökade ansvar betonas. Dessutomanför RRV att landslingen har ansvar för frägor som rör terapiverksamhet förhandikappade och äldre. De remissinstanser som behandlat frägan om inrättande aven iredje sameslöjdskonsulenl är samtliga positiva lill förslagel. LBS finner förslageländamålsenligt och angeläget bl.a. med hänsyn lill förhällande inomrenskötseln. Liknande synpunkler återfinns hos . /SR, landslingel i ,, Nordiska muséei. Föreningen , Samernasfolkhögskola. Västerbollens läns utvecklingsfond. Studieförbundet Vuxenskolan.Husmodersförbundel Hem och Samhälle, Hemslöjdskonsulenter. Beträffande huvudmannaskapet för sameslöjdskonsulenternaframhåller flera insianser i likhet med utredningen all sameslöjden skall ulvecklasunder samiskt ansvar. anser alt konsulenlerna skall knytas lillFöreningen slöjdutskott liksom även . SIND,i . Föreningen , Norrbollens länsutvecklingsfond. i framhåller däremot i sinremissvar all del inle föreligger någon motsättning mellan slöjd i allmänmening och sameslöjden. är därför av den uppfattning all stödel lillslöjden också skall inkludera sameslöjden utan någon särskild huvudman fördenna. På så säll uppnäs vissa samordningsområden belräffande bl, a.råvaruförsörjning, ulbildning. SSR ser del som naturiigt all den nya konsulenttjänstenfår SSR som huvudman. i län.Nordiska museet, SHR, , Hemslöjdskonsulenler,Högre kurs i slöjd och inredning vid Föreningen Handarbetets Vänners vävskola,som lar upp frägan om inrättandet av en spelskonsulent, är positiva lill delta. Nordiska muséei och SHRanser all Föreningen () skall vara huvudman för konsulenten.Genom ell sådant föriarande belönas den riksomfattande karaktären ikonsulentens arbele. Till skillnad från ulredningen som föreslär all speiskonsulenlenskall finansieras på liknande sätt som de vanliga konsulenlerna dvs. genom slaloch landsting (i detta fall i ), sä avser landstingetoch i att slalen skall stå för hela finansieringsansvaret.Man jämför därvid med sameslöjdkonsulenterna. SoS, SIND, , landstingen iÖstergötlands och .ålvsborgs län. Föreningen , StudieförbundelVuxenskolan anser i likhei med ulredningen att det inte finnsunderlag för all föreslå inrättandet av en särskild tjänst somhemslöjdskonsulent för invandrare på grund av svårigheterna att inom ramen fören tjänst samla in 1980/81:87 29 slöjdande av sä vill skilda ursprung och former samt attinvandrat organisationerna själva ej fört fram önskemål om en särskill ktmsulent. föreslär inrättandet av en särskild invandrarkonsulenl.for all stödja och utveckla invandrarnas hemslöjdslradilioner. Dennauppfattning delas av , , Hushällningssällskapens förbund.Nordiska muséei och SHR. Landslingel i anför all stöd lillhemslöjden ej fär innebära all invandrargruppernas möjligheler all bevara ochutveckla sin kultur försväras. SÖ tillstyrker i princip ulredningens förslag omgrendelning av den tvååriga högre kursen i slöjd och inredning mot mjuk resp.härd slöjd samt alt utbildningen bör ske försöksvis. Även SIND, iVästerbottens län. /SR, landslingel iÖrebro län. Nordiska muséei.Norrbollens läns utvecklingsfond. , Hemslöjdskonsulenler,Högre kurs i slöjd och inredning vid Handarbetets Vänners vävskola. Även SHR anförall en grendelning mäsle komma lill ständ , men betonarockså kravet pä ulbildning för hemslöjdschefer och övrig hemslöjdspersonal. Ocksä belräffande omvandlingen av Handarbetets Vännerstvååriga högre kurs för slöjd och inredning till högskoleutbildning, är fiertalelav de insianser som behandlat frägan positiva. Statskontoret anför all utbildningendärigenom kan bli mer komplelt och anpassas bällre lill de skilda krav somställs på hemslöjdskonsulenierna. Frägan bör dock utredas yllerligare.Liknande synpunkler förs fram av SÖ, länsslyrelserna i ,och , landstingsförbundet, SSR, LRF, landstingeti län, . Handarbetets Vänners vävskola. Nordiska muséei, SHR, Föreningen , Samernas folkhögskola iJokkmokk, Högre kurs i slöjd och inredning vid Föreningen Handarbetets Vännersvävskola.