prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Stöd till industriell förnyelse Ålgärder förall sfimulera leknisk förnyelse inom olika samhällssektorer, företagens produkt- och processförnyelse saml etablering avförelag baserade på ny teknik m.m. är väsentliga inslag i industripolitiken.Samhällets stöd för dessa ändamålkanaliseras bl.a. genom styrelsenför teknisk utveckling (STU),Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) och deregionala utvecklingsfonderna. STU:s finansiella stöd är ett viktigt instrument ien sådan politik. Det motiveras främsl av all forsknings- ochutvecklingsprojekt pä grund av finansiellarestriktioner eller för stort risktagande annars inle skulle komma fill stånd. I STU:s uppgifter ligger ocksåallmänt informerande och främjandeåtgärder för alt öka förståelsen för och underlätta innovations-aktiviteter. Med tanke på forsknings- och utvecklingsarbetetslångsiktiga karaktär bör verksamhetenplaneras i flerårsperspektiv. STU har i sin anslagsframställning för /82 lämnat förslagtill omfattningen av sin verksamhetför budgetåren 1981/82-1983/84. Förslaget är baserat på ett stortanalysmaterial och omfattande diskussioner med representanter för bl.a. näringsliv, universitet och högskolor. Förslagetinnebär en fortsatt koncentration av insatserna mot ett anlal områdensom av STU bedömts ha slor strategiskbetydelse för den industriella utvecklingen i . Prioriteradeområden är verkstadsteknik, bioteknik, datateknik/elektronik, materialteknik för nya material, kemiteknik,träteknik inkl. skogsteknik, teknik för hälso- och sjukvård saml massa-och pappersleknik. Två nya insatsområdenbör enligt STU påbörjas /82, nämligen polymera konstruktionsmaterial och djupprospeklering. I en proposifion med förslag bl. a.till slalliga stödåtgärder för lekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete, avses förslag till treärsprogramför STU blir framlagt. Propositionen beräknas vidare innehålla bl.a. förslag till kapitaltillskottlill Industrifonden och förslag om verksamhetsinriktningför de utvecklingsbolag som lidigare har fallat beslut om. Slalens insatserpå rymdområdel har flera syften, såsom all främja utveckling och spridning av avancerad teknik inom den svenskaindustrin, all främja svenskindustris konkurrenskraft pä den expansiva rymdteknik-marknaden, alt bygga upp den rymdtekniskakompetens inom landel som behövs för politiska och kommersiellaställningstaganden till rymdteknikens utnyttjande och slutligen atl höja denvetenskapliga kunskapsnivån genom atl bidra lill utforskningen avrymden. Den av slatsmaklerna beslutade ökade satsningen päsvensk rymdverksamhet (prop.1978/79: 142, NU 1978/79: 36, rskr 1978/79: 292) håller nu pä all genomföras. Syftet med ökningen är i förstahand att ge svensk industri 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 118 erfarenhet av all arbeta påsystemnivå i avancerade rymdprojekt och därmedge underlag för en framtida konkurrenskraft pä området. 1 jämförelse med fidigare år har en omprioritering gjortsi så måtto alt bidragen fill verksamheteninom del europeiska rymdorganel () har minskats lillförmän för nationella induslriutvecklingsprojekt. Regeringen har, med slöd av riksdagensbemyndigande, beslutat starta projekt , som är den första nationellavetenskapliga satelliten, och all genomföra definilionsfasen för enexperimentell telesatellit, kallad Tele-X.Syftet med är flerfaldigt. a. kan nämnas all syslemkun-nandet försatellitutveckling vid svensk industri skall breddas med sikte på att skapa en lönsam rymdseklor inom svenskindustri. Etl ambitiöst mät-programkommer alt genomföras med sikte på atl göra nya vetenskapliga rön i enpraktiskt taget outforskad del av magnelosfären. Projektet kommer atl genomföras inom en starkt begränsadekonomisk ram. kan ge elt exlra värde för forskningen ulöver derent vetenskapliga resultaten genom att delöppnar dörren för en ny klass relativt billiga satelliter som sänds upptillsammans med tyngre nytlosatelliler, varigenom även uppsändningen kan göras tilllägre kostnader. kommer atl kosta endasi ca hälften så mycket somjämförbara satelliter som har utvecklats i . Denna aspekt harredan tilldragit sig internalionelll intresse. Den experimentella lelesatellilen Tele-X föreslåsfå etl blandat uppdrag. Arbetet medatt definiera satellitens nyttolast kommer atl ske i intimt samarbete med främsl svenska . Under definitionsfasenförTele-X skall projektets lekniska förutsättningar ochkommersiella värde klarläggas.Ulöver kostnaderna skall tänkbara användargrupper, möjligheter lill internalionelll industrisamarbete saml möjlighetertill medfinansiering studeras. Avsikten med Tele-X är all förberedasvenska användare, leverantörer, upphandlare och operatörer avsalellilkommunikalionssyslem för framtida satellitnäl i . Specielll planeras försök inom områdenavågutbredning, datakommunikation,direkt-TV och "Trucksat". Av dessa experiment ärvägulbred-ningsexperimentel av grundläggande natur, medan övriga är mera direkttillämpade. Vägutbredningsexperimentet syftar lill attkartlägga utbredningsförhållandena i de frekvenser som kommer alt las ianspråk av lelesalelliter. Resultatenav mätningarna avses ligga lill grund för utformning och dimensionering av framtida svenska och nordiskatelesalellitsysiem. Dataöverföringsförsöken föreslås omfatta"kontorsljänst" med vilket främsl avses "elektronisk post",datorkommunikation och etablering av trädlösa telefonförbindelser. försöken föreslås ge möjlighet atlpraktiskt prova överföring av ljudoch bild i digital form, samt direkldistribulion av två eller tre TV-kanaler, lill hemmottagare i eller . Exempelvis kan erbjudasatl distribuera ell andra TV-program via satelliten. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 119 "Trucksal"-tillämpningen,slutligen, avses ge möjlighet all praktiskt provaett system för ivåvägskommunikalion med mobila stationer på långtradare,längdistansbussar, låg m. m. i eller . Uttalat intresse för projektet finns från mångahäll. Det svenska anser att projektet är av intresse med tanke påverkets interna kompetensuppbyggnad som elt led i förberedelserna för all mötaden framtida teletrafikutvecklingen, saml alt experimenten på Tele-X kan geökade kunskaper beträffande marknadsefle rf rågan av olika telesalellilijänsler. Tele-X projektet kan enligl min mening bli enviklig beståndsdel i utvecklingen avsvensk industris kompetens på den expanderande marknaden för rymdtekniska produkter och tjänster. Ensvensk salsning av delta slag skulle kunna få stor betydelse för svenskindustris konkurtenskraft gentemot utländska förelag pä rymdområdel. De närmasteårtiondena måste bli en tidsperiod när uthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan introduceras för att svara för huvuddelenav vårt lands energiförsörjning. Det står härvid klart all del kommer allkrävas kraftfulla insatser om oljeberoendet skall kunna minskas och en stegvisavveckling av kärnkraften kunna genomföras. Ett viktigt led i dessa insatserär forskning om och utveckling av ny teknik för bl.a. effektivareenergiutnyttjande inom olikasamhällssektorer och för utnyttjande av förnybara energikällor och uthålligaenergiråvaror. I bedrivs en jämförelsevis omfattande sådan forskningoch utveckling. Inom ramen förHuvudprogram Energiforskning finansieras betydande insatser för utveckling av ny teknik. har beslut fattats om bl.a. flera viktiga projekt på solvärmeområdet, s.k.storförsök med odling och skörd avenergiskog, uppbyggnad av en experimentanläggningför avancerad förgasningsteknik som är särskilt anpassad till inhemska råvaror, och uppbyggnad av enexperimentell energisnål och miljövänlig pappersmaskin. Del nuvarande treärsprogrammel för forskning ochutvecklingsarbete inom energiområdetlöper ut i och med utgången av innevarande budgetår. Delegationen förenergiforskning har redovisat förslag till insatser inom energiforskningsprogrammet för fiden därefter. Delegationen har i sitt förslag visat all dehittillsvarande insatserna har givit underlag för att i fortsättningensuccessivt koncentrera verksamheten till etl mindre antal för vårenergiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer. boren viss kompetensuppehållande bevakningske inom områden som rymmer betydandepotentiella bidrag lill vår energiförsörjningpå längre sikl. Närmare förslag om den fortsattainriktningen m.m. av verksamheten 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 120 inomenergiforskningsprogrammel kommer alt redovisas i samband med de kommande förslagen på det energipolitiskaområdet. Förslag om verksamhetsinriktningför det särskilda utvecklingsbolag på energiområdet som har fattat beslut om avses bli framlagtvåren 1981 tillsammans med förslag bl. a. om treårsprogram för STU. Verksamheten vid harunder haft starka inslag av omorientering mol bl.a. insatser rörande förbränning och omvandling av inhemska bränslen. Särskildamedel för ekonomisk rekonstruktionav bolaget har anvisats under budgetåren 1979/80 och 1980/ 81. Regeringens förslag även i fråga omverksamheten vid kommer att redovisas i samband medde nämnda energipolitiska förslagen. deltar idet internationella tekniskl-vetenskapliga samarbetet såväl mulfilateralt genom internafionella organisationer som genombilateralt samarbete. Inom ;s kommitté för vetenskaps- ochteknologipolifik (CSTP) pågår studiearbete som syftar lill alt stödjamedlemsländerna i deras forsk-ningspohliska arbete. Arbelel omfattar frågorrörande leknisk utveckling, grundläggandeforskning, u-landsrelationer pä forskningsområdet, datapolitik och forskningsstatistik. Som förberedelseför etl minislermöte med CSTP i mars1981 har tre högnivå-möten hållils kring innovationsfrägor,universitetsforskning och datapolitik. Ett störte möte om forskningsstafislikhar ocksä ägt rum. En omfattande studie om den nya informationsteknikens ekonomiska genomslag i samhället har slutförts. har antagitgemensamma riktlinjer för reglering av internationella persondalaflöden. representeras i arbelel inom CSTP ochdess undergrupper gemensamt avindustri- och utbildningsdepartementen. Elt flertal myndigheter deltar. EG-slaterna samarbetar med tioandra stater i i det s. k.COST-samarbetet, Detta avser konkreta forskningsprojekt inom nio skilda teknikområden: dalateknik, teleteknik,transporter, havsfrägor, metallurgi,miljövård, meteorologi, jordbruksforskning och livsmedelsteknik. Nya projekt förbereds av enämbetsmannakommitté med hjälp av erforderliga expertgrupper. Näröverenskommelse om etl nytt projekt har undertecknats, övergår ledningenav projektet lill en särskild styrkommitté.Aktiviteten har under senare lid varit livlig. Sålunda undertecknades /80 tio överenskommelserom nya projekt. Däribland märks ett projekt inom livsmedelsteknik som hartillkommit på svenskt initiativ. En preliminär överenskommelse har träffats medEG-kommissionen om ell samarbete rörande informationsförsörjning.Avsikten är alt koppla Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 121 sammanEG:s datanät Euronet med ell motsvarande datanät i för atl möjliggöra ömsesidigt utbyte avteknisk-vetenskaplig information. Nätenskall ocksä användas för forsknings- och utvecklingsarbete på programvara somskall möjliggöra decentralisering och spridning av dalabehandling. Inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE)pågår också visst forskningspolitisklsamarbete i vilket även deltar. har en underkommilté förtekniskt-velenskapliga frågor, i vilken deltar. Arbele har påbörjats för en rymdkonferens i FN-regi som skall hällas liksom för enkonferens om nya och förnybara energikällor . Internafionellt samarbete pä rymdområdel bedrivsdels genom medlemskap i , delsgenom bilaterala samarbetsprojekl. Inom bedrivs verksamhet inom områden som leknisk forskning,utveckling av satelliter ochbärtakeler, drift av markstationer, I.ex. i , tillhandahållandeav databaser samt inköp och underhäll av tekniska basresurser. deltar i bilaterala samarbetsprojekl medFrankrike om fjärrana-lysprojeklel SPÖT och med omleknisk utveckling av antenner lillsalellilradar (). Planer finns dessutom på etl samarbete med dessa länder om en tungsalellitplatlform. Genom samarbetemed länder som har stora nationella rymdprogram kan svensk industri fä tillfälle att delta i utvecklingsarbete som kange ett mycket värdefulltkunskapstillskott. Kontakter knyts med förelag i ,och som kan vara värdefulla iframfiden. medverkan i forsknings- ochutvecklingssamarbetet inom del internationella energiorganet (lE A) fortsätteratt växa i omfallning. Samarbetet har lett till elt informationsutbyte och en internationellarbetsfördelning, som på mångaområden ökar utbytet av insatserna inom det nationellaenergiforskningsprogrammet. Samarbetet har ocksä gjort det möjligt för all bredda basen förverksamheten inom några av de viktigaste områdena i del nationella programmetgenom att svenska myndigheter m. fi.lar på sig ansvaret för ledningen av vissa av samarbelspro-jekten. Flera nya samarbetsprojekl inom bl. a. områdenaenergibesparing i industriella processer och omvandling av fastabränsleråvaror lill flytande och gasformiga bränslen väntas komma igång under den närmasteliden med bl.a. svensk medverkan.Bland viktigare resultat som har åstadkommits kan nämnasutarbetandet av en gruppstrategi för lEA-ländernassatsningar på forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet, vilken har godkänts avenergiministrarna inom lEA som en vägledningvid prioriteringar av de nationella energiforskningsinsatserna. Delsyslemanalyssamarbete mellan lEA-länderna som har lagt grunden bl. a. för gruppslrategin fortsätter i form avelt särskilt samarbetsprojekt. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 122 Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling F 2.Styrelsen för teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer F 3.Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning 1 statsbudgeten för /81 har under dessaanslagsrubriker anvisats elt reservationsanslag av , eltförslagsanslag av . och ett reservationsanslag av 13,2 milj. kr. Statens stöd till teknisk forskning och utvecklinginnefaltar förutom anslagen till styrelsen för teknisk utveckling bl. a.medelstillskotl till Fonden för industriellt utvecklingsarbete. Jag avser atl senare under della föreslåregeringen alt lägga fram förslag till utformning av statens stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete. 1 avvaktan härpå bör dessa anslagföras upp i statsbudgelförslaget med oförändrade belopp. Jaghemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, / 82 beräkna 1. lill Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling elt reservationsanslag av476550000 kr., 2. till Styrelsen för tekniskutveckling: Drift av forskningsstationer ett förslagsanslag av I , 3. till Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning etl reservafionsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1979/80Utgift . 1980/81 Anslag . 1981/82 Förslag 169000000kr. Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) är enligtsin instruktion (1977:1066. omtryckt 1980:477) central förvaltningsmyndighetför frågor som gäller den svenska rymd- och fjärtanalysverksamhelen.Delegationen är vidare kontaktorgan med internationella organisationer,särskilt (), och utländska institutioner inom sittverksamhetsområde. Delegationen består av högst åtta ledamöter, varav enheltidsanställd ordförande, tillikachef för delegationen. Under delegationen har tre komittéer inrättats meduppgift alt bereda ärenden rörande rymdforskning, fjärranalys ochrymdindustriell policy och utveckling. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Det statsägda (Rymdbolaget) svarar för verkslällandefunktioner inom svensk rymdverksamhet, såsom all tekniskt genomföra de nationella rymdforsknings- ochfjärranalysprogrammen, driva försöksfällel och en mottagningsstationför bilder från fjärrana-lyssalellileroch främja marknadsföring av svensk industriell kompetens inom rymdområdel.Bolagels verksamhet finansieras till stor del genom uppdrag fränrymddelegalionen. Delegationens verksamhet är indelad i följandeprogram enligl programbudgetering, som tillämpas för verksamheten. MyndighetsuppgifterNationell rymdverksamhet Europeiskt rymdsamarbete Frän anslaget Europeiskt rymdsamarbete m.m.finansieras verksamheten inomprogrammel Myndighetsuppgifter saml delvis programmen Nationell rymdverksamhet och Europeisktrymdsamarbete. Återstående delar av de senare programmen finansieras dels frånanslaget F I. Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling, dels från anslagen undernionde huvudtiteln m.m. och Europeisktsamarbete inom rymdforskningen. En redogörelseför deltagande i ESA:s program har senast lämnats i prop. 1975:1 (bil. 15 s. 164). Härutöver har statsmakternabeslutat om fortsall deltagande iEsrange specialprojekl (prop. 1976/77:125, s. 53, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345), om dellagande i vissa projekt inomESA:s tillämpningsprogram och i etlfranskt fjärranalysprojekl (SPÖT) (prop.1978/79:43 bil. 1, NU 1978/79:16. rskr 1978/79:122) samt om en väsentligt ökad statlig satsning pä svenskrymdverksamhet (prop. 1978/ 79:142, NU 1978/79:36, rskr 1978/79:292). Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav verksamheten inom detta anslag (kr. 1979/80 Utfall 1980/81 Beräknar 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 124 Statens delegation för rymdverksamhet Myndighetsuppgifter Inom program Myndighetsuppgifter sker denplanering och det övriga administrafivaarbete som erfordras för delegationens verksamhet. En stor del av della arbeleavser bevakning av de svenska intressena i den europeiska rymdorganisationenESA. Denna bevakning sker främsl genom atl är representerat i , programstyrelser och övriga organmen även genom alt delegationendirekt eller via Rymdbolaget följer och understödjer förhandlingar om induslrikontrakl mellan och svenskindustri. Den internationella verksamheten omfatlar även uppföljning och bevakning av olika ärenden i samband medbilateralt rymdsamarbete med bl.a.den franska rymdorganisationen , Inlerkos-mosråd och den amerikanska rymdflygslyrelsenNASA. Vidare bevakas arbelel inom olika internationella organ. Under budgetärel 1979/80 har myndighetens resurserför ledning, beredande ochövervakande uppgifter förstärkts för atl möta den ökade satsningen på svensk rymdverksamhet. En förskjutninghar därvid skett i arbetsfördelningenmellan delegationen och Rymdbolaget, vilken innebär alt de utlagda uppdragen till bolaget avseende sekretariatsfunktioner, informationstjänst och internationell verksamhethar fåll minskad omfattning. Arbelel inom programmel ulförs fill ungefär likadelar av delegationens personal ochgenom ullagda uppdrag lill Rymdbolaget. Delegationen hade vidutgången av /80 sju anställda. Totalt beräknar delegationen . underprogrammel för /82. Program Nationell rymdverksamhet omfatlar projektinom områdena rymdforskning, Qärranalys och industriutveckling. Programmelomfattar dessutom driften av . De anvisade medlen går lill industriutveckling. Påförslag av delegationen larregeringen ställning till vilkaprojekt som skall genomföras. Tyngdpunkten i induslriulvecklingsprogrammel / 81 är den svenska vetenskapliga satelliten . Detär det första störte rymdprojektet iSverige och det bedöms få en avsevärd industripolitisk betydelse främst för , som blirhuvudleverantör av satelliten. Genomall samarbete etableras mellan det rymderfarna amerikanska företagel och kan enteknologiöverföring till svensk industri komma lill stånd. Betalningarna till VlKlNG-projektel under /81 beräknas lill 30,5milj. Elt annal projekt inominduslriulvecklingsprogrammel är ell studieår- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 125 betevid Rymdbolaget och svensk industri avseende en svensk experimentell telesatellit (Tele-X). arbele är enfortsättning av de fidigare kompelenshöjande studierna inomtelesalellitområdel. Arbetet bedrivs mol bakgrund av de väntade kraftigaökningarna av specialiserade teletjänster från 1980-lalel och framöver. Sädanateletjänster är I.ex. snabb data-, bild- och textöverföring mellan företag ochinstitutioner, snabb överföring avhögkvaliletsbilder I.ex. förQärrtryckning av tidningar,överföring av TV-program direkt lill hemmottagare och telexförbin-delse med mobila enheter, såsom lastbilar, tåg,bussar, båtar och flygplan. Församtliga dessa teletjänster ulgör marknätet en begränsning vilket gör all satellittekniken lill etl lämpliglallernaliv. Med satellitteknik får man en omedelbar tolaltäckning av serviceområdena och möjlighet att pä ett ekonomisktsätt upprätta nya förbindelser. För svensk industri kan enligl delegationenarbelel med en experimentelltelesatellit ge slora fördelar. Inom telekommunikationsområdet är förutsättningarnaför svensk del att behålla en position i första ledet goda. Såvälanvändarsidan, dvs. , som den svenska teleindustrin har enrespekterad internationell position. Etl experimentellt lelesatellilsy-stem, Tele-X, kan enligl delegationen dels verkapådrivande för den svenskainduslriutvecklingen, dels förbereda användarna för framlida operativa satellitsystem. operativt Tele-X-system avsesinnehålla en rad av framlidaexportprodukter vad gäller både rymdsegmentet och de olika typerna avmarkstationer. Därutöver tillkommer den volymmässigt sell myckel slora sektornav periferiutrustningar, såsom telefax, dataterminaler. Studiearbetet avseende Tele-X planeras /81 omfatta enmöjlighetssludie och förberedelserna för en definilionsfas. Arbelel ulförsinom svensk industri. Inom induslriulvecklingsprogrammel pågår ocksåprojekt med anknytning lill delegationens fjärranalysprogam, I.ex. utvecklingav en markterminal för överföringav fjärranalysbilder med hjälp av en telesatellit (SPlNE-leminal) och utveckling av en maskin fördigital läsning av fotografiska bilder (OSIRIS). under programmel inom delta anslag för budgetåret1981/82. Kostnaderna för deltagande i ESA-programliksom deltagande i bilateralasamarbetsprojekl utgörs av avtalsbundna bidrag. För budgetåret1980/81 planeras fortsatt deltagande i ESA:s program och i de pågåendebilaterala samarbetsprojeklen. ESA:s sekretariat har beräknat all bidragen lillgrundprogrammet behöver ökas med på grund av prisökningaroch betalningar av vissa valutaförluster. Delegationens beräkning avdel svenska 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet bidragettill grundprogram inkluderar denna ökning. Även bidraget lillrakeluppsändningsplalsen Kourou ökar fr.o. m. i samband med all del lidigare samfinansieringsavlalelutlöper är 1980 och elt nytt avtal omfattande träder ikraft. Denna ökning är inkluderad idel beräknade anslagsbehovet för /81 liksom kostnaderna för Earthnet, jordstalionsnätet förmottagning av dala frän fjärranalyssalelliter. Inom ramen för ESA:s tillämpningsprogram /81 inryms dels beslutade pågående projekt, dels vissa nyaprojekt som väntas bli igångsatta eller . Nya planeradeprojekt framgår av följande sammanställning (1000-tal kr. Summa betalning 1980/81 Projektet tung satellit avser dellagande iutveckling av en telekommuni-kalionssalellilmed kapacitet för direktsändning av TV lill hemmoltagare. De projekt som här kan komma i fråga är antingenett ESA-projekt eller elt fransk-tysktprojekt. ESA-projeklel (L-sal) avser framtagning av en experimentell satellit. ochFörbundsrepubliken har redan beslutatatl tillsammans utveckla en motsvarande operativ satellit. Delegationen förhandlar med rymdmyndighelerna iFrankrike och om ell svenskt dellagande.Projektet betyder för svensk del ettdeltagande i utvecklingen av en tung salellitplatlform. Kostnaderna för svensk del beräknas till 81 milj.kr. De svenska kostnaderna för projektet skall motsvaras av arbeten vid svensk industriför motsvarande belopp. Betalningen under /81 beräknas till 6milj.kr. Projektarbetet med SPÖT, dvs. samarbete medFrankrike om utveckling av enfjärranalyssalellit, löper i stort enligl plan och lillverkningsfasen har startati . ProjektSAR-anlenn, dvs. samarbetet med om utveckling av en radaranlenn för satelliibruk, har igångsatts och redovisas även del tillsammans medESA:s tillämpningsprogram.