prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — I den beräkning av utgifter och inkomster överstatsbudgeten och i socialförsäkringssektorn som görs i långtidsbudgetenanvänds definitioner som på vissa punkter avviker frän de definitioner somanvänds i den till finansplanen fogade nationalbudgeten. Beräkningen ilångtidsbudgeten och i den reviderade nationalbudgeten är således inte direktjämförbara. Beräkningenöver den samlade statliga verksamhelen resulterar för /82 ilotala inkomsler på ca . och totala utgifter på ca 293miljarder kr. 8 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 102 Statens och socialförsäkringssektornsinkomster, utgifter och sparande budgetåren 1981/82-1985/86 (Miljarder kr.) Ränteinkomster m. m. -57,1 -61,6 -63,1 -70,3 -79,6 -46,8 -49,9 -47,8 -54,9 -63,1 Inkomsterna i den konsoliderade beräkningen överstigerdärmed den redovisning sorn sker på statsbudgeten med ca . att hänföra till lagstadgadesocialavgifter. Den mycket kraftiga ökningen beror inte enbart på atl flerarbetsgivaravgifter ingår. Dessutom görs i motsats till vad som är fallet vidberäkningen av statsbudgeten en bruttoredovisning av bl.a. inkomsterna avsjukförsäkringsavgiften. av nivålyftel jämfört medstatsbudgeten är hänförbart till ränteinkomster. Den helt övervägande delenhärav är ränteinkomsterna på AP-fonden. Den samlade beräkningen för den statliga verksamheteninnebär att omslutningen på utgiftssidan ökar med ca . Ökningenberor främst på utbetalningarna av ATP-pensioner samt bruttoredovisningen avutgifterna från sjukförsäkringen. Som framgår av tabell 46 avser en mycket stor andel - ca42% - av utgifterna i den samlade statliga verksamheten transfereringar tillhushåll. De slörre av dessa framgår av labellen nedan: 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 103 Transfereringar till hushållen från staten ochsocialförsäkringssektorn /82 (Miljarder kr.) A. Transfereringar som bruttoredovisas Folkpensioner, inkl. KBT' Studiehjälp och studiemedel (bidragsdel) (delsumma A) B. Transfereringar som redovisas helt vid sidan av statsbudgeten: (delsumma B) C. Transfereringar som endast i begränsad omfallning registreras på statsbudgeten: Arbetslöshetsförsäkring m. m. (delsumma C) ' Avser beräknad belastning för statens kostnader inkl.belastningen pä statens checkräkningskredit som ligger utanför statsbudgeten. Underskottet i del finansiella sparandel för budgetåret1981/82 för den samlade statliga verksamheten blir därmed . Förstatsbudgeten är som tidigare nämnls motsvarande underskott ca 65 miljarderkr. Underskottet i finansiellt sparande för den samlade statliga verksamhelenberäknas för /86 uppgå till , vilket innebär enförsämring med . För statsbudgetenär försämringen i det finansiella sparandet under långtidsbudgetperiodenstörre - ca . Differensen i utvecklingen av det finansiellasparandet mellan statsbudgeten och den konsoliderade beräkningen är främsthänförlig till sjukförsäkringen och förklaras bl. a. av att i beräkningen överstatsbudgetens inkomster har förutsatts att sjukförsäkringens, enligtnuvarande regler och vid etl oförändrat sjuktal, beräknade överskott överförstill sjukförsäkringsfonden. Överföringen innebär att underskottet i finansielltsparande på statsbudgeten blir större än om någon avsällning inle gjorts.Sjukförsäkringsfondens enda uppgift är alt reglera över- och underskoll. Dettaär således närmast en bokföringslek-nisk fråga. Eftersom fonden består av ettkonto på , som sköter den slalliga upplåningen, påverkasstatens upplåningsbehov inte av om avsältning sker eller inte. AP-fondens överskott på . budgetåret1981/82 beräknas 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget i löpande priser under långtidsbudgetperioden.Inkomsttillväxlen förmår således knappast kompensera utgiftslillväxten. Trots altavgifterna enligt fattade beslut höjs successivt från år år1984 kommer således del årliga fondöverskoltet att stanna vid ca 16 miljarderkr. vilkel knappast torde täcka inflationens urholkning av AP-fondensrealförmögenhet. Det bör också observeras att AP-fondens relativa slyrka, dvs.fondens storlek i förhållande till årets utbetalningar, kommer atl avla underlångtidsbudgetperioden. Detla beror såväl på alt det årliga fondöverskottetminskar som att utbetalningarna ökar, bl.a. till följd av att antaletpensionärer som uppbär ATP ökar. AP-fondens utveckling budgetåren 1981/82-1985/86 (löpandepriser, miljarder kr.) Räntor m. m. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 105 10 Den kommunala sektorn Avstor betydelse i flera olika avseenden för de bedömningar som görs i anslutninglill långlidsbudgelarbelel är utvecklingen av de verksamheter som har kommuneroch landstingskommuner som huvudmän. Den kommunala seklorn har under senare årfått en sådan samlad ekonomisk tyngd all den kommunala utgiftsutvecklingennumera har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska balansen. Avdenna anledning måste den kommunala seklorns ekonomi i allt större utsträckningbli föremål för statsmakternas uppmärksamhel vid de ekonomisk-politiskabedömningarna av det tolala skattetrycket i samhället och den offentligaseklorns reala resursutnyttjande. Vidare päverkas olika poster påstatsbudgetens ulgifls-och inkomstsida av kommunernas och landstingskommunernasekonomiska förhållanden. Statsbidragentill kommuner och landstingskommuner utgör en allt tyngre post bland utgifternapå statsbudgeten. /82 beräknas dessa statsbidrag uppgå tillöver . De allmänna bidragen lillkommunerna kommer att minska krafligl /83 som tidigareredovisats. beror på slopandet av de båda kompensationsbidragen fr. o. m.år 1982 i samband med genomförandel av den s. k. förenklade beräkningen av delkommunala skatteunderlaget. Som berörts tidigare ökar / 83 till följd av reformeringen av skalteuljämningssystemet. De specialdestineradebidragen uppgår lill närmare tre fjärdedelar av de samlade statligairansfereringarna lill den kommunala seklorn. Innan reformeringen avskatteutjämningssystemet inleddes var denna andel yllerligare två lilltre procenlenheler högre. Till skillnad från de allmänna bidragen slåromfattningen av de största specialdestinerade bidragen i direkl förhållandelill ulvecklingen av de kommunala verksamheter som får de statliga stöden. Idet föregående har de bidrag som har den största ekonomiska betydelsen för denkommunala sektorn kommenterats liksom faklorer som är avgörande för bidragensutveckling. Sammanfattningsvis gäller att ju högre den kommunalaexpansionstakten blir, desto snabbare ökar också statsbidragens omfallning. Förde flesta bidragen gäller också atl ju högre pris- och löneökningstakt, destosnabbare ökar statsbidragen. Detta förhållande behandlas utförligt på annanplats i långtidsbudgeten. I del följande utvecklas förutsättningarna för denkommunala verksamhetens reala utveckling . Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 106 10.2 Den kommunala sektorns volymutveckling 19821984 Den särskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi (),som består av företrädare för regeringskansliel och de båda kommunförbunden,har i en rapport redovisat ett underlag inför överläggningar mellan regeringenoch kommunförbunden om den kommunala verksamhetens volymutveckling åren1982-1984. 1 rapporten presenteras bl.a. kalkyler över vilkelkonsumiionsulrymme som är intecknat av befolkningsförändringar och redanfattade beslut samt vissa andra bindningar. De kalkyler som avser förändringar i befolkningens storlekoch åldersstruktur samt av statsmakterna fattade reformbeslut och andrabindningar knyter nära an till den baskalkyl som utarbetats av den senaslestatliga långtidsutredningen. Beräkningarna är av samma typ som de som presenteradesav lill överläggningar om den kommunala volymutvecklingen. Det bör enligt understrykas att det inte har varitmöjligt att i siffermässiga kalkyler fånga in alla de faktorer som inverkar påden kommunala konsumtionens utveckling. Del är viktigt att inle bortse frånatt det regelmässigt tillkommer en inle oväsentlig volymökning som är hänförligtill olika svårkvantifierbara faktorer, när man bedömer den framlida kommunalakonsumlionsnivån. Kalkylernaför kommuner resp. landstingskommuner är av praktiska skäl uppbyggda på olikasätt. För kommunerna har kalkylerna i huvudsak utförts fristående fråntillgängliga långtidsplaner, medan för landstingskommunerna till störstadel har utgått från de aktuella ekonomiska fierårsplanerna. I delföljande summeras huvudresullalen av beräkningarna. har redovisat detaljeradeberäkningar samt svårkvantifierbara faktorer och exempel från enskilda kommuneroch landstingskommuner. Dessa beräkningar och exempel redovisas inte här. I kommunerna har befolkningens förändringar sin störstabetydelse i fråga om verksamheter som utbildning och äldreservice. Enligtutförda kalkyler beräknas befolkningsutvecklingen innebära att den kommunalakonsumtionen skulle behöva öka med genomsnittligt 0,1982-1984 för atlbibehålla den nuvarande konsumlionsstandarden per invånare. Inom flera av de tunga verksamhetsområdena, bl. a. delarav utbildningen och barnomsorgen, påverkas utvecklingen emellertid direkl avslalliga beslul eller av träffade överenskommelser mellan slalen ochkommunerna. Konsekvenserna av dessa tillsammans med de befolkningsmässiga effekternasammanfattas i tabell 49. Kalkylerna för ulbildning inkluderar införandel av nyläroplan för och samlad skoldag samt en intagning tillgymnasieskolan molsvarande av antalet 16-åringar. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 107 Denunder träffade överenskommelsen mellan regeringen och om barnomsorgens ulbyggnad avsåg perioden fram lill år 1981.För åren därefter har ingen ny överenskommelse träffals. I KEA:s beräkningar(labell 49) har dock förutsatts all barnomsorgens ulbyggnad kommer atlfortsätta i den takt som anges i kommunernas senast tillgängliga planer. Dessainnebär att i medeltal närmare 14000 nya daghemsplalser skall byggas under de kommandeåren (att jämföras med 20000 platser enligt den lidigareöverenskommelsen). Somframgår av tabell 49 beräknas den kommunala konsumlionens ökningstakt avla motkalkylperiodens slut. Detla sammanhänger i första hand med den s. k.ungdomspuckelns inverkan på skolväsendel och alt planerna för barnomsorgensulbyggnad visar de största ökningarna i periodens början. Den beräknadekonsumtionsökningen blir för kommunerna 2,, 2,och 1,år1984. Kommunernas konsumtion (löne- och prisnivå) Milj.kr. samt bidrag till total volymförändring i procent ./.0,18 3 Ny läroplan för ./.0,01 4 Genomförande av (samlad skoldag) 5 Gymnasieskola, av 16-äringar 6 Vuxenutbildning, GRUND-VUX 9 Äldreservice, befolkningsförändringar 10 Barnomsorg, utbyggnad enl. planer 11 Genomförande av socialtjänstreformen 13 Summa 10, 11, 12 14 Hälso- och sjukvärd 16 Långtidssjukvård m. m. enligt planer 17 Tillsyn enligt miljöskyddslagen 18 Summa 16, 17 21 Brandväsen, arbetstidsförkortning 23 Summa 21, 22 24 To/a//(summa 1,8, 14, 19) 25 Totalt exkl. befolkningsförändringar (summa 7. 18,23) 9, 15,20) 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 108 Ocksåför landstingskommunerna har som ett första steg i analysarbetet beräknatsvilka volymökningar som skulle följa av enbart befolkningsutvecklingen ikombinalion med kravet på en oförändrad konsumtionsstandard per invånare iolika åldersgrupper. Den landstingskommunala konsumlionsvolymen skulle i dettafall behöva öka med genomsnittligl 0,1982-1984. Därav faller ca 0,4procentenheter på långtidssjukvård, ca 0,3 procenlenheler på övrig sluten vårdoch på öppen vård (tabell 50). Förändringarnai befolkningsstrukturen påverkar i särskild hög grad långtidssjukvården. Enliglkalkylen skulle antalet vårddagar i denna vårdgren behöva öka med i genomsnitt2,1981-1984. Detta skulle erfordra en utbyggnad med ca 1 000långlidssjukvårdsplalser . Itabell 51 har förutom befolkningseffekterna även vissa utbyggnadsprograminkluderats. Detta gäller långtidssjukvården, den öppna vården,folk-landvården, hemsjukvården och omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda. senasle överenskommelsen mellan och Landslingsförbundetom vissa ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen åren1980-1981 åtog sig alt verka för att sjukvårdshuvudmännengenomför en ulbyggnad av långtidssjukvården i enlighet med planerna dvs. medminst 2000 vårdplatser . därefter har ingenöverenskommelse träffats. I beräkningarna i labell 51 har dock förutsatts enfortsatt utbyggnad i enlighet med landstingens planer enligt LKELP 81 (närmare1 800 platser 1981 1984). Långtidssjukvärdens utbyggnad förutsätterockså satsningar på hemsjukvården och övrig öppen vård. Somframgår av labell 51 beräknas den planerade utbyggnaden i långtidssjukvården,den öppna vården, folktandvården, hemsjukvården och omsorger om psykisktutvecklingsstörda, tillsammans med de av befolkningsförändringar betingade effekternai övriga områden, leda till en ökning av den totala landstingskommunalakonsumtionen med 2,, 2,och 1,. Drygt1 % av landstingens volymökning är hänförbar till pågående eller planeradeinvesteringsprojekt. Redan pågående investeringsprojekt beräknas medföra envolymökning på 0,. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget or--- o -»t o" oo o o' o' o Os o Q OO (N rJ >r, O OSTf------ X o' o' o" o' o' o' o' O r*-i m sD r< (N >-£) fl i/~t Os Q'z: O OO O O ' o' o' o' o' o o' g _ c a fl -2 o o o o o o o o o o' ' Oo o o O o o ONo (N v-i r t rjo ov r - ty. dssjukv sluten v vård ndvård ukvärd gsverks ängti vrig: ppen sikta emsj msor 9 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget o o o o o o o »/-Ioocoomoo Tj- o sD rÅ as CC u Os tT) 00 oomr- - \o o o o o o o 00 > T3 £_ C O2 2 ffl °i2 o o o o o o r~- sD rJ o oo ON ri o " r-- oo f* r c: OJJ .-t: c O 't-bO > -O 2 c o iS =2 5 2i£ o o o o o o rs r ON o o r* 00 O oooooo o O o -o ON rsl rJ >/"i r-- r-- oo » w~\ ON o « :5; J -"2 i dssjukv sluten v värd ndvård ukvärd gsverks ängti vrig : ppen olkta emsj msor Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget III 10.3 Summering av Italkyler samt avslutande kommentarer En sammanvägning av kalkylerna för kommuner (labell 49)och landstingskommuner (labell 51) ger följande resultat (volymökningar i %). Såsom framgår beräknas den kommunala konsumtionen lillföljd av befolkningsutvecklingen, vissa reformer och utbyggnadsprogram öka med2,1981-1982, 2,1982-1983 och 1,1983-1984. Enbart befolkningskomponentenskulle kräva en årlig ökning på för atl bibehålla den nu gällandekonsumtionsstandarden. Av olika utbyggnader svarar barnomsorgen,långtidssjukvården och dén öppna vården för de siörsta bidragen till ovanangivna volymökningar (barnomsorg 0,9, 0,8 resp. ,långtidssjukvård inkl. hemsjukvård 0,3, 0,3 resp. samtöppen vård 0,3, 0,2 resp. ). Underförutsältning atl den kommunala sysselsättningen ökar i samma procenluella taktsom den kommunala konsumtionen skulle de ovan angivna volymökningarna ledatill en ökning av antalet kommunall anställda med ca 26000 personer , ca20000 personer och ca 15000 personerår 1984. harframhållit de begränsningar som ligger i den tillämpade kalkyl-metodiken.Kalkylresullalen måste därför förses med ett antal reservationer. För detförsta avser kalkylerna endasi den kommunala konsumtionen, vilket innebär altbl.a. transfereringarna faller utanför. har behandlal subventionerna inomkolleklivlrafikområdel, vilken är en av de tunga iransfereringsposterna. Föråren 1981-1983 beräknas länshuvud-mannareformen på kolleklivlrafikområdelinnebära koslnadsökningar som motsvarar 0,11 -0,av den samlade kommunalakonsumtionen . Vidare harinte alla de faktorer som påverkar den kommunala konsumtionsutvecklingenkunnat beaklas i kalkylerna, bl.a. beroende på att många faklorer är myckelsvåra atl kvantifiera. Storlekenav den effekt på volymutvecklingen som dessa svårkvantifie-rade och i vissutsträckning svårpåverkade faklorer har, är enligl inte möjlig att medsäkerhet fastställa. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 112 11 Sammanfattning och slutsatser Långtidsbudgetens huvudsakliga syfte är att kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. Långtidsbudgeten omfatlar numera också en redogörelse försocialförsäkringssektorn och kommunerna i syfte att ge underlag för bedömningarav hela den offentliga sektorns utveckling. Vidare har gjorts en genomgångav de faktorer som mer eller mindre automatiskt styr utvecklingen av statensinkomsler och utgifter. har tidigare förordat en sådan förhöjdambitionsnivå i långtidsbudgeten mot bakgrund av de ansträngningar som måstegöras för att nedbringa budgetunderskottet. På utgiftssidan omfattar långtidsbudgeten en kalkyl av deresurser som krävs för att verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med debeslut som statsmakterna redan har fatlat och de åtaganden som gjorts förframliden. Vad gäller slatsinkomsterna grundas beräkningarna på i princip oförändradeskatteregler och avgiftssatser i den mån inte förändringar beslutals elleraviserats. I långlidsbudgeten görs inga försök att förutse vilka beslutavseende budgetens inkomster och utgifter som statsmakterna kan komma att fattaunder perioden. Långtidsbudgeten är således varken en plan för den framtidautvecklingen eller en prognos för den mest sannolika utvecklingen. Avsikten medlångtidsbudgeten är huvudsakligen alt redovisa vilken budgetutveckling somblir följden om inga nya ulgiftsåtaganden görs och om skatte- ochavgiftsreglerna inte ändras. Delta material kan sedan tjäna som underlag för deöverväganden om riktlinjer för budgetpolitikens utformning på någol längresikl. Långtidsbudgeten behandlar i första hand statsbudgetensinkomster och utgifter. Även statligt stöd som utgår i form av kreditgarantierredovisas. I redovisningen av statsulgiflernas fördelning på olika ändamål harvidare tagits med en beskrivning av gällande regler för vissa avdrag ochskattereduktioner vid inkomstbeskattningen, vilka påverkar de skattskyldigasekonomi på likartal sätt som olika inkomslöverföringar på budgetens utgiftssida.Vidare redovisas vissa verksamheter som slalen reglerar men som varkenredovisas på statsbudgetens inkomst- eller utgiftssida ulan återfinns somspecialbudgetar, finansierade med arbetsgivaravgifter eller andra avgifler. Isyfte atl ge en mer allsidig bild av den samlade offentliga sektornsfinansiella situation kompletteras långtidsbudgeten med ett avsnittinnehållande en samlad beräkning av utvecklingen för staten ochsocialförsäkringssektorn. Vidare behandlas i ett särskilt avsnitt utvecklingeninom den kommunala seklorn. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlag somtagils fram av myndigheterna och inom regeringskansliel. De slutligabedömningarna och utarbetandet av själva långtidsbudgeten har skett inombudgetdeparlemen- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 113 Underlaget till avsnittet om den samhällsekonomiskautvecklingen har utarbetats inom ekonomidepartemenlel. Långtidsbudgeten omfattarbudgetåren 1981/82-1985/86. För /82 baseras kalkylen på deutgifts- och inkomstberäkningar som redovisas revideradebudgetförslag. Vad gäller perioden därefter ansluter sig förutsättningarna förberäkningarna - med vissa modifikationer med hänsyn till den aktuellakonjunkturbilden - i stora drag till de anlaganden som utnyttjas i anslutningtill långtidsutredning. Densamhällsekonomiska utvecklingen till mitten av Offentligaseklorns utgifter motsvarar närmare två tredjedelar av bruttonationalprodukten.Den har därmed en betydande inverkan på inkomstfördelningen i samhället,produktionsförhållandena, bytesbalansen, arbetslösheten osv. Utvecklingen avfrämst statsbudgetens inkomster men även dess utgifter är omvänt i hög gradavhängig av förhållandena i samhällsekonomin. Den samhällsekonomiskabakgrund som tecknats för den framförliggande perioden har huvudsakligenbaserats på det malerial som redovisats av LU 80. LU 80 utgår från debalansbrister som råder i den svenska ekonomin och konslalerar att ulvecklingenunder 1970-talel i många avseenden innebar markanta trendbrott i förhållandelill lidigare år. Efler en djup internalionell konjunkturnedgång under densenare delen av decenniets första hälft försämrades industrins konkurrenskraftpå grund av bl. a. kraftiga löneökningar . Trots vidtagendevalvering kunde industrin inte återvinna marknadsandelar i önskvärdutsträckning. Produktionstillväxten blev således svag under andra hälften av1970-talet. Resursutrymmet minskade ytterligare genom den försämring i vårtbytesbalansförhållande genlemol ullandel som oljeprishöjningarna medförde. Densvaga resurstillväxten motsvarades inte av en nedgång i vår inhemskaförbrukning av resurser. Konsumtionen fortsatte alt öka i relativt snabb takt,särskilt inom den kommunala seklorn. Investeringarna utvecklades däremot svagt.Det kan sålunda hävdas att överkonsumtion utgör elt balansproblem i den svenskaekonomin. Det vidgade gapet mellan konsumtion och inhemsk produktion har tagitsig uttryck i en allvarlig försämring av bytesbalansen. En vikande internationellefterfrågan och en minskad efterfrågan från investeringssidan har ersatts medstimulans från den offentliga seklorn. Den fulla sysselsättningen har därmedkunnat upprätthållas. Den offentliga utgiflsexpansionen har dock inte i sinhelhet skaltefinansierats, vilkel återspeglas i ett stort och växandeunderskott i statens budget. LU 80 utarbetade ellscenario för den ekonomiska utvecklingen där balansbristerna successivt minskaroch det är möjligt att uppnä de centrala 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 114 målen för den ekonomiska politiken, bl.a. genom åtgärdersom påverkar ekonomins utbudssida. Detta scenario är utredningens alternativ I. Svårigheterna alt uppnå en sådan utveckling bedömsemellertid som mycket stora. Utredningen har därför ocksä analyserat enutveckling där de nuvarande utvecklingstendenserna i den svenska ekonominbestår och där inga särskilda åtgärder vidtas för att förbättra densamma. Detlagörs i alternativ 2. Långlidsbudgeten skall ge en bild av konsekvenserna avredan fattade beslut. Den skall sålunda beskriva hur inkomst- och utgiftssidani statsbudgeten ulvecklas om inga ytterligare åtgärder vidlas. LU:s alternativ2, som är mer anpassad till den gängse långtidsbudgettekniken, har därför lagtstill huvudsaklig grund för de antaganden som använts i arbetet med långtidsbudgeten.En anpassning har dock skett till den konjunkturbild som kan förväntas under denärmasle åren. Bl.a. har konsekvenserna av del träffade löneavtaletvägts in i totalbilden. Statsutgifterna exkl. statsskuldräntorna ökade ioförändrad pris- och lönenivå per är /76- 1979/80.Långtidsbudgetkalkylen resulterar i en ökning . De mest expansiva utgiftsområdena under den förflutna periodenulgörs av näringspolitik samt arbetsmarknads- och regionalpolitik. Långtidsbudgetensberäkningar för perioden fram t.o.m. /86 visar atl framför alltbostadspolitiken ställer belydande krav pä framlida statliga utgiftsökningar,medan övriga områden förutses öka svagt eller, i nägra fall, minska. I löpande priser beräknas den årliga genomsnittligaökningen av statsutgifterna, exkl. stalsskuldräntorna, underlänglidsbudgelperioden uppgå lill drygl . Slatsskuldräntorna växer mycket snabbi ochuppgår för slutåret till ett belopp som molsvarar ungefär tvä tredjedelar avbudgetunderskottet. Sammanlaget beräknas de lolala statsutgifterna, inkl.slatsskuldräntorna, i löpande priser komma att öka . För all belysa på vilkel sätt statens utgifter direkteller indirekt kommer alt slälla anspråk på reala resurser är det av intresseatt analysera utgifterna i realekonomiska termer, dvs. fördelade påkonsumtion, investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Statens utgifter för konsumtion och invesleringar, dvs.statens direkta efterfrågan på varor och tjänster, uppgår för budgetåret1981/82 till . och utgör därmed av slalsbudgetensutgifter. Enligl långtidsbudgeten skulle dessa utgifter i fasta priser minskamed . ökade statens utgifter på dessaområden Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 115