prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — Detanses angelägel att har vissa resurser för utförande avsärskilda skogsvårdsåtgärder. men vill påpeka attutredningens formulering kan tolkas som all skogsvårdsstyrelsei vissa fall har skyldighet att ställa resurser till förfogande. Del börentydigt klarläggas atl sådan skyldighet inte föreligger. 3.29 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen delar utred ningens principiella uppfattning om verksamhetens inriktning med avseen de på myndighelsuppgifter och uppdragsverksamheter. Skogsvärdsstyrelsendelar utredningens uppfattning- att upp dragsverksamheten ej skall betraktas som en primär uppgift, men att del ändå från allmän skogspolitisk synpunkt är angeläget att skogsvärdsstyrel serna har vissa resurser för utförande av skogsvärdsåtgärder. 3.30--------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen anser i likhet med utredningen att skogsvärdsstyrelserna som bör ha såväl myndighetsuppgifter som uppdragsverksamhet. Styrelsen delar ocksä ut redningens uppfattning alt myndighetsutövningen skall vara den primärauppgiften till vilken uppdragsverksamheten bör utgöra ett viktigt komplement.-- Enalltför snabb minskning av uppdragsverksamheten iförening med i stort oförändrade myndighetsuppgifter skulle medföra betydandepersonalproblem och i en sådan situation bör, i enlighet med utredningensmening, staten iaktta samma arbetsgivaransvar för skogsvårdsförmännen som förövrig personal. 3.31 i Norrbottenslän: delar utredningens synsätt på den framtidaverksamheten. Myndighetsuppgift kombinerad med en lill rådande behov succesivtanpassad uppdragsverksamhet ger goda möjligheter till verklighetsförankradeinsatser. 3.32 : Deninriktning som skogsvårdsslyrelsernas arbete avses få, föranleder i och försig inte några invändningar från sida. Naturvårdsverketmåste emellertid konstalera att skogsvärdsstyrelsernas arbete fär -och har - en inriktning som inte i lillräcklig mån tillgodoser de önskemål sombör ställas i fråga om inriktningen av arbetet och kompetensen hos dem somskall vara naturvärdsförvaltare. Föreskriften i naturvårdsförordningen(1976:484) att - med vissa begränsningar - bl.a. skogsvärdsstyrelsen i förstahand skall utses till naturvärdsförvaltare måste därför anses stä i direktmotsats lill den inriktning som skogsvärdsstyrelsernas arbete skall ha.Naturvårdsverket anser det inte rimligt att kräva att inriklningen med hänsyntill naturvårdens inlresse skall bli en annan, men denna kommer Prop.1980/81:136 53 oundvikligen att få konsekvenser för den framlida nalurvårdsförvallningen,som en arbetsgrupp hos f. n. överväger. Vad nu nämnts måste fä konsekvenser för effektiviteten idet arbete som de naturvårdande myndigheterna önskar fä utfört. Överhuvudkommer all gälla - naturligt nog med hänsyn till den primära inriktningen avskogsvårdsstyrelsernas arbele - att naturvärdande uppgifter kan fä komma altslå tillbaka för andra från skogsvårdsstyrelsernas synpunkter mera angelägnaarbeten. Sammanfattningsvis kan framhållas att naturvårdsverketinte anser sig ha någon anledning alt rikta nägra kriliska invändningar molinnehållet som sädant i del remitterade belänkandel. Del mäsle f. ö. antas attinnehållet i detta svarar mot statsmakternas intentioner. Men den principiellainriktning av skogsvärdsstyrelsernas verksamhet som belänkandel är etl uttryckför kommer atl beaktas i naturvärdsverkets arbele och mäste -som redan nämnts -få konsekvenser för den framlida uppbyggnaden av naturvärdsförvaltningen i denmening som här avses. 3.33 : styrelsenanser det viktigt att skogs värdsstyrelsen medverkar i regionalpolilisk och fysisk planering även vad det gäller skogsbrukets sysselsättnings- och arbetskraftsfrågor och all detta organ kan svara för nödvändig information i dessa frågor till skogs ägare och andra berörda myndigheter. ----- Enligt styrelsens erfarenheler har de skogsvårdsarbelensom bedrivits som beredskapsarbeten varit väl anpassade lillbehovet för vissa kalegorier arbetslösa pä berörda orter. Styrelsen ser ilikhet med utredningen skogsvärdsstyrelsernas regionala och lokala förankringsom en fördel när det gäller samordningen mellan normal skogsbruksverksamhetoch de skogliga beredskapsarbetena. Denna samordning bör enligt styrelsen äveni framtiden medverka till att de skogliga beredskapsarbetena kvarstår som enverksamhet som snabbi kan startas och snabbi avbrytas alltefter det lokalasysselsättningslägel och lägel på arbetsmarknaden. 3.34 : Iskogsvärdsstyrelsernas myndighetsupp gifter ingär enligl utredningens förslag alt genomföra övergripande skog liga inventeringar. Dessa bör givelvis anpassas sä längt möjligt efter olika nyttjares behov. förutsätter att invenleringsmalerialel även presenteras pä ett sädant säll all det kan utgöra lämpligt underlag för den fysiska planeringen. 3.36 i : tillstyrkerutred ningens förslag men vill närmare precisera innebörden av detla. En viktig del av skogsvärdsstyrelsens medverkan i denfysiska plane- 1980/81:136 54 ringenär alt tillhandahålla skogligt underlagsmaterial-- . Detta under lagsmaterial bör kostnadsfritt ställas till kommunernas förfogande. värdsstyrelsens medverkan i den fysiska planeringen kommer san nolikt alt öka --- .---- Nalurvårdsfrägorna i Stockholmslän är av sädan omfattning och har sä stor betydelse att det enligllänsstyrelsens mening är angelägel att det vid i länet äveni fortsättningen finns en särskild tjänsteman som samordnar och handläggerdessa frågor. Länsstyrelsendelar ulredningens uppfattning att naturvärdande uppgifter av typ upprättandeav skötselplaner för naturreservat och liknande områden och förvaltning avsådana samt praktiskt utförande av nalurvår-dande åtgärder liksom tidigareskall utföras som uppdragsverksamhet. 3.37------------ Länsstyrelseni : Den i omfat tande nalurteservatsförvallningen hos skogsvärdsstyrelsen kan inordnas i uppdragsverksamheten men den bör få en prioriterad status, jämställd med myndighetsutövningen. Detla därför att reservatsförvallningen ingär i myndighetsuppgifter men av praktiska skäl ulförs av skogs vårdsstyrelsen. Länsstyrelsenanser all det är angeläget atl skogsvärdsstyrelserna i sä stor utsträckning sommöjligt samarbetar med lantbruksnämnderna. 3.38---------------------------- Länsstyrelseni : Det är viktigt atl med verkan i regionalpolitisk och fysisk planering betraktas som en myndig hetsuppgift och atl resurser för denna medverkan kommer att finnas. Upprättandetav skötselplaner, förvaltning av naturreservat, praktiskt utförande avnaturvärdsarbeten och arbetsledning av beredskapsarbeten hänförs av utredningentill skogsvårdsslyrelsernas uppdragsverksamhet. Den betraktas inte generelltsom en primär uppgift. För länsslyrelsen är dock en idagnödvändig samarbetspartner i dessa naturvårdsuppgifter. Det är därför glädjandeatt utredningen i sitt förslag till programindelning-- ger"Naturvärd m.fl. tjänster" prioritet 4 ---- förplanläggning och arbetsledning, liksom för programmel "Bered skapsarbeten". - Utförandet av naturvård belecknas däremol med 2 ---- .----- Dettaöverensstämmer i storl med syn pä disponeringav medel för värd och förvaltning av naturreservat. Däremotanser att det har stora fördelar om planering av värd avnaturreservat, skötselplaner, och av naturvårdande beredskapsarbeten sker pälänsstyrelsens naturvärdsenhel, i samråd med skogsvärdsstyrelsen. 3.39 Länsstyrelseni : Även i övrigl tillstyrker länssty relsen förslaget avseende SVS funktioner och arbetsuppgifter. Prop.1980/81:136 55 fredsställelsenoteras alt tyngdpunkten i verksamhelen liksom tidigare förläggs till den distriktsindeladefältorganisationen. Detta möjliggör en rafionell decentralisering avarbetsledningen grundad på god lokalkännedom och anpassning till lokalaförhållanden. Länsstyrelsenvill även uppmärksamma SVS:s framtida roll i samhällsplaneringen. Under denfysiska riksplaneringen och den härtill knutna kommunplaneringen har behovframställ av ell objektivt expertorgan som kan redovisa skogsbruketsresursbehov. 3.40---------------------------- Länsstyrelseni : tillstyrker utred ningens förslag att det i instmktionen för skogsvärdsstyrelsen anges atl slyrelsen ska medverka i den regionalpoliliska och fysiska planeringen. ---- Beredskapsverksamheteninom skogsbruket har i bedrivitspå en hög nivå och det är angeläget atl denna nivä kan bibehållas även fortsättningsvis. förutsätter- att skogs vårdsstyrelsen i sin nya organisation får sådana resurser att en beredskaps verksamhet på lidigare nivå inom skogsbrukets område kan säkerställas. Utövervad nu anförts har inte nägot att erinra mot utred ningens förslag-- .---- 3.41 Lantbrukarnas riksförbund:- LRFdelar utredningens uppfattning att skogsvårdsslyrelsernas myndighetsutövningär den väsentligaste uppgiften i delta avseende och alt uppdragsverksamhetenskall utgöra ett komplement. Liksom () vill vi understryka att uppdragsverksamheten i huvudsak bör inriklas motplaneringsätgärder, samt att statsbudgeten inte fär belastas av skogsvårdsstyrelsernasuppdragsverksamhet. LRF vill ocksä ställa sig bakom de krav som framförts i SSRsremissvar beträffande arbetsledning av beredskapsarbeten i skogsbruket. Förbundelvill här peka på alt landets skogsägareföreningar i många fall har godaförutsättningar alt svara för arbetsledning när det gäller beredskapsarbeten iskogen. Ett vidgat samarbete mellan skogsvårdsstyrelserna och skogsägarföreningarnaskulle sä-kprt göra det möjligt att pä ett bättre sätl utnyttja befintligapersonalresurser. Delta bör också gälla rådgivnings- ochinformationsverksamheten. 3.42 : SSR delar ulredningens uppfattning alt skogsvärdsstyrelsernasmyndighetsutövning skall vara den väsentligaste uppgiften till vilkenuppdragsverksamheten skall utgöra ett viktigt komplement. ---- Beträffandeberedskapsarbeten har arbetsledning givits SSR anser alt det finns starka motiv alt lämna även andraarbetsgivare i uppdrag att ombesörja arbetsledningen. Vi är övertygade om all bl.a.skogsägareföreningarna i mänga fall skulle kunna svara för arbetsledning beträffandeberedskapsarbeten, i varje fall inom områ- 1980/81:136 56 denaskogsvärd och avverkning---- . hararbetsgivaransvar för den arbetsledande personalen borde det vara eftersträvansvärtför dem att engagera utomstående i en verksamhet som av naturliga orsaker måstevariera från lid lill annan. Vibiträder uppfattningen att rådgivnings- och informationsverksamheten skallvara en myndighetsuppgift. Vi ser del också som naturligt att verksamhetenbedrivs i samarbete med andra organisationer bl.a. skogs-ägareföreningama. 3.43 :------- Vi vill starkt underslryka utredningensframhållande av vikten av skogsvärdsstyrelsernas informations- ochrådgivningsverksamhet. Enligl utskottets uppfattning bör den ges högprioritering bland myndighelsuppgiflerna. 3.44 Centralorganisationen /SR:SACO/SR ansluter sig i princip lill [utredningens] synsätt på den framtidaverksamhetens inriktning.------------------------------ 3.45 Svenska skogsarbetareförbundet:Vi delar också ulredningens uppfattning, alt huvuduppgiftbör vara, att inom sitt verksamhetsområde följa skogsbmkets tillstånd ochutveckla och vidta eller hos föreslå de ätgärder som behövs föratt åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen. Pä samma sätt somutredningen anser vi ocksä, att myndighetsutövningen bör vara den väsentligasteuppgiften för skogsvärdsstyrelserna och fill vilken uppdragsverksamhetenbör utgöra etl komplement. 3.46 : Beträffande uppdragsverksamheten delar [TCO] ulredningenssyn. bör dock betonas alt denna verksamhet aldrig får betraktas somprimär skyldighet för skogsvårdsorganisationen. Utredningensorganisafionsförslag har i huvudsak accepterats av remissinstanserna.Väsentliga invändningar har framförts av ett par bara pä en punkt, nämligen i frägaom rädgivningsfrägornas placering i den regionala organisationen. Sälundavidhåller statskontoret sitt förslag som innebär att endast visstutvecklingsarbete och vissa samordningsfrågor skall handläggas avsekretariatet. RRV vill placera all rådgivnings- och informationsverksamhet i skogsvärdsenhelen.Skogsstyrelsen menar alt sekretariatet bör göras till ell renl stabsorgan ochatt rådgivnings- och informationsfrågorna bör inordnas i särskild, egen enhet.Samtidigt skulle enligt slyrelsen samhällsplaneringsfrägor m.m. inordnas iplanenheten. Prop.1980/81:136 57 Någraremissinstanser har framfört önskemål om undersökning av möjlighelerna attsamordna vissa administrativa resurser med lantbruksnämnderna. En del remissinsianser,bl.a. nägra skogsvårdsstyrelser pekar pä möjligheten att låta personaladministralivaresurser vara gemensamma för flera skogsvärdsstyrelser. CentralorganisationenSACO/SR framför önskemål om preciserade kompetenskrav för befattningshavare i skogsvärdsstyrelsernaoch TCO önskemål om löneförhandlingar i samband med omorganisationen. 4.1Statskontoret: Den organisationsstruktur som utredningen före slår överensstämmer nära nog fullständigt med den som statskontoret för fram i sin rapport. Verket finner därför inle anledning all närmare kom mentera ulredningens organisalionsförslag pä mer än en punkt, nämligen beträffande den organisatoriska placeringen av information och rådgiv ning. ---- Föratt chefen för skogsvärdsenhelen i enlighet med ulredningens förslagskall ha möjlighet att praktiskt bära ansvaret för den fältmässiga rådgivningenbör han även vara chef för de ijänslemän som har att stödja distrikten i derasrådgivning. Detta minskar risken för resurskonflikter. ---- Medden organisatoriska lösning, som statskontoret föreslär, bör distriktspersonalen,dvs. den personal som främst kommer i kontakt med de praktiska problemen, gesmer reella möjligheler att påverka innehållet i den fältmässiga rådgivningen.De s. k. specialrådgivarna kan därmed pä ett mera verksamt sätt komma att bliden förstärkning av distriktens rådgivning som de är avsedda alt vara. Omden praktiska rådgivningen i enlighet med utredningens förslag skulle placerasi sekretariatet så föreligger stor risk för att detta skulle överhopas medlöpande ärenden och därmed upphöra atl fungera pä avsett sätl dvs. som ettorgan för bl.a. ulredning och planering med speciell uppmärksamhet pälångsiktiga frägor. ----- Statskontorethävdar i likhet med utredningen alt utvecklings verksamhet inle bör bedrivas åtskilt frän den löpande verksamheten. ---- Statskontoretföreslår därför, vilket även framgår av rapporten, atl utvecklingsarbetethuvudsakligen bedrivs i projektform där bäde praktisk erfarenhet ochmetodkunnande tas tillvara. Sekretariatet får därvid en Etlargument för alt samla de regionala rådgivnings- och informationsresursernainom en enhet kan vara atl man därigenom skulle skapa överensstämmelse mellanskogsvårdsstyrelsens och organisation. Detta argument saknardock större tyngd bl.a. pä grund av den skilda karaktär som rådgivningen har päcentral resp. regional nivä. Centralt ligger tyngdpunkten vid rådgivningensutformning samt frägor av generell innebörd medan det regionalt är sambandetmed produklionsrådgivningen som står i förgrunden. Vidare är antalet individercentralt sä stort att det kan motivera en separat enhet, vilket knappast gällerregionalt. Prop.1980/81:136 58 4.3 : RRV delar utredningensuppfattning att den nya organisationen bör bygga pä en dislriktsorganisation med lokalt placerade tjänstemän. -------- Eftersom rådgivningen måsle anses vara närakopplad lill skogs vårdsenhetens arbelsuppgifler i övrigl synes det----- naturligt, att i första hand överväga en lösning som innebär atl helarådgivningen samlas till skogsvärdsenhelen. En sådan lösning torde ocksäförenkla den nödvändiga avvägningen vid planeringen mellan å ena sidanrådgivning och ä andra sidan de övriga skogspoliliska medel som slår tillorganisationens förfogande. Till sekretariatets arbelsuppgifler föreslås bl. a.utveckling av meloder för rådgivning och information samt utformning avläromedel och informations- och kursmaterial. RRV ifrågasätter nödvändighetenav att detta utvecklings- och utformningsarbete bedrivs i varje län. mening bör ansvarel för denna lyp av verksamhet i framliden primärtåvila . Den anpassning av material som kan bliaktuell torde med fördel kunna utformas inom skogsvärdsenhelen vid skogsvärdsstyrelserna. Ett förstatligande av skogsvärdsstyrelserna enliglutredningens förslag kommer inte att innebära annan ändring i pensionshänseendeän att samtliga arbetstagare omfattas av PA [allmänt pensionsavtal förstatliga och vissa andra tjänstemän]. SPV har därför ingenting alt erinra motförslaget. 4.5 Lantbruksstyrelsen:-- Lantbruksstyrelsen anser att det kan finnas anledning atlnärmare undersöka möjligheterna till samverkan på länsplanel mellan lantbruksnämnderoch skogsvärdsstyrelser. 1 första hand bör möjligheterna lill samverkan pä detadministrativa planet undersökas, eftersom man i vart fall i de län därkansliorten är gemensam, bör kunna göra betydande besparingar härigenom. Vidare har statskontoret utrett frägan om regionalsamverkan - särskilt av administrativa servicefunktioner - i . Utredningpågår i och och skall utföras även i och . 4.7 : Utredningens förslag beträffandeskogsvårdsstyrelser nas organisation präglas av flexibilitet, vilket är av särskilt värde. Tack vare detta torde övergängen från nuvarande organisation till en ny sådan kunna ske pä ett inte minst i personalorganisatoriskl hänseende relativt snabbt och smidigt sätt.- Prop.1980/81:136 59 Skogsstyrelsendelar utredningens uppfattning att rådgivnings- och informationsresurserna börsamlas inom en enhet. Den av utredningen föreslagna organisatoriska lösningeninnebär emellertid alt sekretariatet i praktiken skulle bli en rädgivningsenhet.Utredningens ståndpunkt i sakfrågan borde naturligen ha lett till förslagel atten särskild rådgivningsenhet inrättas och atl stödfunktionerna tilllänsjägmästaren renodlas och förläggs till ett särskilt stabsorgan -sekretariatet. Enligt mening vore detta den bästa lösningen ochstyrelsen vill i första hand förorda en sädan organisationsmodell. Denna svararbäst mot den naturliga funktionsuppdelningen. Ilinje med framförda synpunkter föreslår ocksä att vissafunktioner, som är av betydelse för skogsvärdsstyrelsernas medverkan isamhällsplaneringen, säsom sammanställning av skogliga uppgifter, överflyttasfrån sekretariatet till planenheten, som i princip bör svara för all verksamhetinom samhällsplaneringsomrädet, inklusive förekommande prognosverksamhel. Päplanenheten finns nämligen - utöver kompelens i fråga om de för organisationentraditionella planfrågorna - kunskap i frägor om skogs- och jordbrukspolitik,fastighetstaxering, beskattning m.m. Med en här föreslagen ordning splittras inleverksamheten inom sekretariatet upp mer än nödvändigt utan huvudsyftet - alt inrätlaen stödfunktion ål länsjägmäslaren kan lällare uppnås. BeträffandeEA- och PA-funklionerna har ingen erinran mol utredningens förslag. ---- Idet----- redovisade organisationsschemat har utredningen ---- underlåtit att"koppla" distrikten pä skogsvärdsenhelen på del säll som sketl i statskontorets motsvarande organisationsschema . som villframhålla nödvändigheten av att del regionalt under styrelse och länsjägmästare finns elt samlat ansvar för planering och samordning av distriktens verksamhet - utgär frän all den bristande överensstämmelsen vad gäller organisationsschemanas detaljutformning inte innebär någon saklig skillnad mellan del av ulredningen åberopade förslaget av statskontoret och utredningens eget förslag. Ifråga om dislriktsorganisationen ansluter sig till den bedömningsom statskontoret gjort beträffande fördelarna med distriklskontor.Skogsstyrelsen delar utredningens uppfattning all pågående och planeradförsöksverksamhet med lokalt placerade specialistfunklioner bör fullföljas ochutvärderas innan slutlig ställning las till frägan om ämnesspecialister skallfinnas i distriktsorganisationen. I nägraav remissvaren frän skogsvårdsstyrelserna har från fackligt häll förts framönskemål om personalföreträdare i vederbörande skogsvärds-styrelses styrelse.Dä ulredningen inte funnit anledning att i belänkandet ta upp frågan om personalförelrädarevill i detta sammanhang endast erinra om atl kungörelsen(1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse m.m. ägertillämpning på statlig myndighet med Prop.1980/81:136 60 Sålunda har kungörelsen gjorts tillämplig på skogsstyrelsengenom särskilt förordnande meddelat i instruktionen för . Likasåär kungörelsen tillämplig pä lantbruksslyrelsen men däremot inte på de enskildalantbruksnämnderna. 4.8 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvårdsstyrelserna måtillförsäkras en självständig beslutanderätt inom ramen för centralt beslutaderamar. Pä liknande sätt bör de fä etl självständigt ekonomiskt ansvar ienlighet med antagen budget. ---- Viär hell överens om alt dislriktsorganisationen är vår viktigaste kontaktytamot markägarna och att huvudparten av arbetet utförs där. Däremot tycker vi utredningen undervärderar den regionala organisatio nen --- . Ledningsfunktionen har helt lappals bort liksom frägor av regionalpolicykaraktär och omsättning av forskningsrön i praktiska handlande. När detgäller verksamhetsplanering har distrikten enligt vår uppfattning fåll för slorbefogenhet. Styrelsenser med tillfredsställelse att rådgivningsfunktionen sammanförts medinformationssidan och placerats i sekretariatet. Vi anser dessutom atl frågorom fortbildning och personalutveckling bör föras till denna enhet. bör svara för den långsiktiga planeringen bör verksam hetsplanering och personalbemanning föras dil . Ivårt län där nalurvårdsfrägorna har sä stor betydelse finner vi det nödvändigtatt som ha en särskild tjänsteman som svarar för dessa ärenden. Dä dehänger nära samman med samhällsplaneringsfrågor är det naturligt att de handläggespä samma ställe dvs. ---- detbör liksom finnas en biträdande länsjägmästare som Tjänsten bör inte vara knuten till någon viss enhet. PA-frågornahar tidigare inte uppmärksammats tillräckligt och bör nu tilldelas ökaderesurser. En särskild handläggare bör finnas för PA-frågor pä samma nivå somhandläggare på EA-sidan. Dessutom kan vi länka oss en specialistfunktion förflera län dit man kan hänskjula svåra och mera ovanliga frågor. Dessutom böradministrativ samordning över länsgränserna kunna ytterligare övervägas. 4.9 Skogsvårdsstyrelseni län: Med fillfredsställelse noterar styrelsenalt rådgivningsspecialisterna sammanhållits med informationssidan. Till sammaenhet har styrelsen hänfört naturvårdsfrägorna dock att frågan rörandenaturvårdshänsyn enligt skogsvärdslagen handlägges vid skogsvårdsenheten. Slyrelsenönskar bibehålla denna handläggning vid sekretariatet. Prop.1980/81:136 61 -------- det synes styrelsen lämpligl alt hit förläggaansvaret för övergri pande personalfortbildning. I län av mindre storleksordning kan man inte förutsättabehov av en heltidsanställd PA-tjänsteman som specialist med hög kompelens.Erforderlig service genom centralt placerad tjänsteman och dä kanske medspeciell inriktning pä vissa län kan vid behov vara en lösning. Överorganisationbör undvikas och en successiv uppbyggnad ske. Allmänt vill styrelsen kraftigt underslryka statskontoretspåpekande alt variationer i arbetsvolym och andra olikheter skogsvärdsstyrelsernaemellan kan motivera en annorlunda fördelning av arbetsuppgifter. Möjlighetenhärtill måste finnas. 4.10 i : Skogsvärdsstyrelsenföror dar i allt väsentligt utredningens förslag rörande organisation m. m. Del bedömmes väsentligt att verksamhetens tyngdpunkt lägges vid distriktsor ganisationen. Däremot är den regionala organisationens ledningsfunktion alltför svagt betonad i framställningen. Skogsvärdsstyrelsenbiträder utredningens förslag atl organisationsmodellen byggs upp sä, all denså längt möjligt blir likformig över hela landet, men vill särskiltunderstryka, att det inom den formella organisationsmodellen skall kunna görasanpassningar med hänsyn lill varierande regionala förhållanden. Förslaget om avskaffande av biträdande länsjägmästareljänslentill styrkes. Skogsvårdsenhetens verksamhetsområde blir enligt förslagetmycket