prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Har en skattskyldig i någol undantagsfall helt avstått frånatt yrka avdrag för värdeminskning bör dock det ograverade anskaffningsvärdetpå byggnaden ligga lill grund för beskatlningskonsekvenserna vid utrangeringoch avyttring. Andra stycket innehåller bestämmelser om gränsdragningarmellan sädana delar av och tillbehör till en byggnad som är avsedda att direkttjäna byggnadens användning för rörelseändamål (byggnadsinventarier) ochbyggnaden i övrigt. Värdel av byggnadsinventarier skall inte inräknas ibyggnadens anskaffningsvärde. Beslämmelserna överensstämmer i huvudsak mednuvarande regler. En ändring har dock gjorts i fråga om ledningar för elektriskström, vatten, avlopp etc. Enligl nuvarande regler skall en sädan ledninghänföras lill byggnadsinventarier om den direkt tjänar byggnadens Prop,1980/81:68 216 användning för rörelseändamål. Om ledningen ä andra sidanär nödvändig för byggnadens allmänna användning skall ledningen iavskrivningshänseende hänföras till byggnaden. I de fall då en ledning har enblandad användning, dvs. den förser byggnaden med kraft, vatten m. m. för såväldess allmänna funktioner som dess av rörelsen föranledda särskilda behov, skallen uppdelning av ulgifterna för ledningen ske pä en byggnadsdel och eninvenlariedel. förtydligande om delta har tagits in i anvisningspunkten.Enligt milt förslag skall vidare - med reglerna i punkl 4 av anvisningarna lill22 § beträffande markanläggningar som förebild - en särskild schablonregelinföras för ledningar med blandad användning. Ledningen skall sålunda i sinhelhet hänföras lill byggnadsinventarier om utgifterna för ledningen lill minsltre fjärdedelar kan anses hänföriiga till rörelseändamålet. Om utgifterna förledningen fill minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till byggnadensallmänna användning skall ledningen hänföras till byggnaden. Övriga ändringar i andra slyckel är av redaktionell ochspråklig natur. Ändringarna i iredje och fjärde styckena är av redaktionell ochspråklig natur. I femte stycket anges hur en anskaffningsvärdeskall beräknas. Bestämmelserna överensstämmer i princip med nuvarande regler.Har en bebyggd fastighet förvärvats genom ett oneröst fång, skall enligt den nugällande proportioneringsregeln så stor del av vederiaget för hela fastighetenanses belöpa på byggnaden som del laxerade byggnadsvärdet utgör av del totalataxeringsvärdet. I laxeringsvärdel ingär inte s. k, industritillbehör enligl 2kap, 3 § jordabalken. Enligt förslaget skall därför vederlaget för sädanatillbehör avräknas innan proportioneringen sker. Vad som enligtproportioneringen anses belöpa pä byggnaden kan även innefatta byggnadsinventarier.Enligl förslagel skall vederlaget för byggnadsinventarier avräknas, varefteranskaffningsvärdet för byggnaden erhålls. Sista meningen i stycket har sinmotsvarighet i nuvarande punkt 3 b fjärde stycket av anvisningarna till 29 § .I stycket har vidare gjorts ändringar av språklig natur. Har en investeringsfond e. d. tagils i anspråk föranskaffning av en byggnad skall, enligl sjätte stycket, som anskaffningsvärdeför byggnaden anses den verkliga utgiften för byggnaden minskad med det ianspråktagnabeloppet. Med investeringsfond e. d. förstås allmän investeringsfond enligtlageri (1979:609) om allmän investeringsfond och liknande fonder samt allmäninvesleringsreserv enligl lagen (1979:610) om allmän invesleringsreserv.Bestämmelsen, som ocksä är lillämplig på slatsbidrag, kan ses som en erinran omvad som redan nu gäller när investeringar finansieras genom fondutnylljandeeller slatsbidrag (jfr t. ex. 10 § lagen om allmän investeringsfond ochanvisningarna till 19 § KL). Beslämmelserna i sjunde stycket innebär ändringar iförhållande lill gällande rätt. Enligl förslaget skall den nye ägaren vid ettbenefikt förvärv av en byggnad överta överlätarens avskrivningsplan. Dellainnebär att den nye ägaren kommer i samma skattesituation som den föregåendeägaren befunnit 1980/81:68 217 sig i om denne fortfarande ägt byggnaden. Delsainma skallgälla om ett moderbolag eller en överlagande förening övertar en byggnad vidsädan fusion som avses i 28 § 3 mom. 1 åttonde stycket har gjorts ändringar av språklig natur. /V(07irfe5fycA:er innehåller bestämmelser om primäravdrag.Enligt förslagel skall rätten lill primäravdrag inträda med denordinarie avskriv-ningsrälten, dvs. när byggnaden har färdigställts. Vidberäkning av avdraget skall i konsekvens med detta hänsyn också tas tillbeskattningsårets längd och lill hur länge byggnaden har innehafts underbeskattningsåret. 1 tionde stycket har gjorts ändringar av språklig natur. Punkt 11 av anvisningarna lill 29 § I anvisningspunktenhar gjorts en redaktionell ändring. Punkt 16 av anvisningarna till 29 § (2.2) I anvisningarna har gjorts ändringar av huvudsakligenspråklig och redaktionell natur. En ändring i sak har dock gjorts såvitt gäller denskaltemässiga behandlingen av ledningar som pä faslighel tjänar säväl enbyggnads allmänna användning som den i förvärvskällan bedrivna verksamheten.Enligl beslämmelserna i tredje stycket skall således samma regler som i dettaavseende gäller för en ledning pä en jordbruksfastighet gälla ocksä i fräga omrörelsefaslighet, I femte stycket har införts en särskild regel förberäkning av anskaffningsvärdet när en investeringsfond e.d. har tagits ianspråk för anskaffning av en markanläggning. Som anskaffningsvärde skall däanses den verkliga utgiften för markanläggningen minskad med det ianspråktagnabeloppet. Med investeringsfond e. d. förslås allmän investeringsfond enligllagen (1979:609) om allmän investeringsfond och liknande fonder samt allmäninvesteringsreserv enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv.Bestämmelsen, som också är lillämplig på statsbidrag, kan ses som en erinran omvad som redan nu gäller när investeringar finansieras genom fondulnyttjandeeller statsbidrag (jfr t. ex. 10 § lagen om allmän investeringsfond och anvisningarnafill 19 § KL). En särskild regel har vidare i sjätte stycket införts fördet fallet att ett moderbolag eller en övertagande förening övertar enfasfighet från ett dotterbolag eller en överlåtande förening vid sädan fusion,som avses i 28 § 3 mom. Del övertagande företagel skall dä fä göra devärdeminskningsavdrag för markanläggning som skulle ha tillkommit detöverlätande företaget om della förelag fortfarande hade ägt fastigheten. 1980/81:68 218 Punkt 1 av anvisningarna lill 30 § Vid avyttring av en fastighet, som ulgöromsältningstillgäng i rörelse, skall enligt punkl 1 fjärde slyckel avanvisningama lill 28 § medgivna värdeminskningsavdragåterföras till beskattning som intäkt av rörelse. 1 tredje stycket av anvisningarnalill den nu kommenterade anvisningspunkten anges alt samma beskattningseffeklskall inträda om en livförsäkringsanstalt avyttrar en omsättningsfasiighet. Punkt 1 av anvisningarna tUl 35 § Ändringen har i första hand föranletts av att vederlagetför de delar av en annan fastighet, som fär skrivas av enligtinventariereglerna, skall beskattas som intäkt av annan fastighet. Enligtnuvarande regler beskattas hela vederlaget för en sådan fastighet inom ramenför realisationsvinstsyslemet. Punkt 2 a av anvisningarna lill 36 § (2.2.5 och 2.5.6) Föreskriften i det nya tredje styckei korresponderar medreglerna i punkl 3 tredje stycket av anvisningarna till 27 S. Innebörden är attdet belopp, som tagits upp som intäkt av byggnadsrörelse i samband med attbyggnadsarbeten utförts pä ägarens fastighet, fär behandlas somförbättringskostnad eller därmed jämförlig kostnad vidrealisalionsvinstberäkningen. Bestämmelsen anger endast vilket belopp som skallanses som förbättringskostnad. Huruvida beloppet skall beaktas vidvinstberäkningen eller inte bedöms enligt övriga regler i anvisningspunkten. ] fjärde Styckei har vissa hänvisningar ändrats. Detlahänger samman med de föreslagna ändringarna i avskrivningsreglerna pä byggnaderoch markanläggningar. Enligl nuvarande regler i 77777077(75/:?/gäller vidskadeförsäkringsfall all förbättringskostnad är avdragsgill vidrealisationsvinstbeskattningen endast i den mån kostnaden överstigit utgåendeförsäkringsersättning. För det motsatta fallet, nämligen att försäkringsersättningenöverstigit kostnadema för att avhjälpa skadan, föreskrivs all fastighetensingångsvärde, omräknat med index och med beaktande av eventuella s. k. fastatillägg, minskas med skillnaden mellan försäkringsersättningen och kostnaderna.Vad som därefter återstår av ingångsvärdet ligger till grund för den forlsatlaindexberäkningen. Enligl mitt förslag blir försäkringsersättningar e. d, förfastigheter, som har förstörts eller skadats, normalt skalleplikliga.Skatteplikten omfattar ersättningar för byggnader som är avsedda att användas irörelse, driflbyggnader pä jordbruksfastigheter och byggnader påkonventionellt laxerade 1980/81:68 219 Motsvarande regler gäller i princip förersättningar avseende förstörda eller skadade markanläggningar. Omförsäkringsersättningen är skattepliktig skall realisalionsvinstberäkningengöras pä vanligl sätt. Hänsyn skall således tas till förbättringskostnader ocheventuella värdeminskningsavdrag-inkl. eventuellt avdragi samband medutrangering och fondutnylljande - enligl de allmänna reglerna ianvisningspunkten. Detta har föranlett vissa ändringar i nittonde stycket. Punkt 2 c av anvisningarna lill 36 § I anvisningspunkten anges hur åtnjutnavärdeminskningsavdrag pä annan lösegendom än aktier m, m, skall behandlas vidrealisalionsvinstberäkningen. F. n. gäller all omkostnadsbeloppel skallminskas med sådant avdrag i den män vid avyttringen återvunna avskrivningarinle skall tas upp som intäkt av jordbruksfastighet eller rörelse. Enligt miltförslag kommer återvunna värdeminskningsavdrag pä ifrågavarande slag av egendomockså att kunna las upp lill beskattning i inkomstslaget annan fastighet. Detlaföranleder en ändring av förevarande anvisningspunkt. F. n. finns i anvisningspunkten en hänvisning till 29 § 1mom. andra stycket såvitt gäller innebörden av uttrycket "ibeskattningsavseende åtnjutet värdeminskningsavdrag". Vad som anförs inämnda stycke har - med vissa språkliga ändringar - tagils in i den nubehandlade anvisningspunkten. Punkt 1 av anvisningarna lill 41 § (2.4, 2.8 och 2.9) Av mina förslag beträffande den skattemässiga behandlingenav pägäende arbeten följer alt denna post i likhet med lager m, m. skallbeaktas vid inkomstberäkning enligt bokföringsmässiga grunder. I enlighethärmed har begreppet pågående arbeten förts in i första stycket. I stycket harvidare - i överensstämmelse med mitt förslag i avsnitt 2.8- tagils in enföreskrift om alt värdet av utgående lager, pågående arbeten samt fordrings-och skuldposter skall bestämmas med hänsyn lill förhållandena vidbeskattningsårets utgång. Del som i den nuvarande lydelsen av stycket föreskrivsbeträffande bl. a, skulder lorde även gälla i fräga om moiposler lilllillgängsposter, t. ex. avsältning för osäkra fordringar, samt sädana reserveringarför framtida utgifter och förluster som godtas vid beskattningen. Denföreslagna bestämmelsen avses också omfatta sådana posler. Med hänsyn bl. a.till att -den i mycket oklara - frägan om avdrag för reserveringar avseendeframtida utgifter f. n. behandlas av 1980 ärs kommitté för översyn av reglernaför beskallning av statsbidrag, m. m, (B 1980:01) har jag anseti all del inleär lämpligt att nu föra in begreppet reserveringar för framtida utgifter ilagtexten. Jag har i slällel nöjt mig med alt i den föreslagna bestämmelsenanvända ordet "skuldposter" som en sammanfattande beteckning för 1980/81:68 220 skulder samt nämnda motposter och reserveringar. Ikonsekvens härmed har i stycket orden "fordringar och skulder"genomgående bytts ut mot "fordrings- och skuldposter". I tredje stycket har enligt mitt förslag i avsnitt 2,9tagits in en bestänunelse om att en eljest påkallad justering av det bokfördaresultatet i vissa fall skall underlåtas. De övriga föreslagna ändringama i anvisningspunkten är avspråklig och redaktionell natur. Punkt 2 av anvisningarna lill 41 fi 1 sista stycket har gjorts nägra ändringar avterminologisk natur. Punkl 3 av anvisningarna tiU 41 § (2.5-2.7) Anvisningspunkten innehåller regler om nedskrivning avlager av värdepapper, fasligheter och liknande tillgångar. Av första .stycket framgär alt de allmännanedskrivningsreglerna inte är tillämpliga beträffande lager av värdepapper,fasligheter och liknande tillgångar. Bestämmelsen i andra slyckel första meningen omvärderingen av värdepapper har med vissa redaktionella ändringar överförts frånförsta stycket i dess tidigare lydelse, Nägon ändring i sak är inte avsedd.Regeln i andra meningen motiveras av att aktiema eller andelarna kan ses somsubstitut för direkt ägda omsättningsfastigheter. Är sä fallet har aktie- ellerandelsägaren rätt att vid lagervärdevingen bortse frän att fastigheternaformellt sett är indirekt ägda. Aktierna eller andelarna fär således tas upptill de belopp som fastighetema hade värderats lill om de innehafts direkt avaktie- eller andelsägaren. Vid beräkningen av aktiernas eller andelarnas värdemäste hänsyn givetvis också tas till om företaget äger annan egendom änfastigheter och till företagets skulder och egna kapital. 1 enlighet med vadsom uttalas i RSV:s anvisningar pä detta område bör dock aktierna ellerandelarna inte i något fall fä tas upp till negativt belopp. År det fastighetsförvaltande förelaget ett handelsbolagföreligger valfrihet mellan att skriva ned andelens värde och att utnyttjabolagets fastigheter som nedskrivningsunderlag. Rätten till nedskrivning avandelen bortfaller dock om nedskrivning av fastigheterna skett ihandelsbolagets räkenskaper. Tredje stycket innehåller nedskrivningsregler för lager uvfastigheter och liknande tillgångar. Som huvudregel gäller att fastigheternaskall tas upp lägst till av anskaffningsvärdena, dvs. att nedskrivningmedges med högsl av de direkta och indirekta anskaffningsutgifterna. 1överensstämmelse med vad som gäller för ett vanligt varulager reducerasnedskrivningsrällen om den skattskyldige yrkar avdrag för avsättning tillresultatutjämningsfond. Samma begränsning gäller om sädant avdragsyrkandefram- 1980/81:68 221 ställs av ett förelag med vilket den skatlskyldige är iintressegemenskap. Av fjärde styckei framgår att det verkligaanskaffningsvärdet skall ligga till grund för nedskrivning av fastighet ochliknande tillgångar. I fråga om fastigheter som den skallskyldige själv uppförtskall därför i anskaffningsvärdet inräknas även indirekta utgifter i sambandmed byggnadsarbetet. Någon rält au basera värderingen på fastigheternasåleranskaffningsvärden föreligger inle. Har en fastighet erhållits genom arv,testamente eller bodelning i anledning av makes död, övertar förvärvaren dennedskrivningsrätt som hade tillkommit den avlidne om denne fortfarandeinnehaft tillgången. Nägon nedskrivning för den nye ägaren blir docksjälvfallet inte aktuell om fastigheten - eventuellt efler avskatlning-föriorar sin karaktär av omsättningstillgång genom äganderätlsövergången. Femtestycket har i slorl sell samma innebörd som bestämmelsen för vanligalagerlillgängar i punkl 2 tolfte slyckel av anvisningarna lill 41 §. Detförhällandet alt en omsättningsfasiighet kan bli föremål för såväl ned- somavskrivning medför emellertid att hän.syn måste las till medgivna värdeminskningsavdragvid bedömningen av om nedskrivning utöver del normala är mofiverad. Punkt 3 a av anvisningarna lill 41 § (2.4) Anvisningspunkten, som är ny. innehåller regler om hurpägäende arbeten skall beaklas vid inkomstberäkningen, Frägan har behandlatsrelativt utförligt i den allmänna motiveringen. Jag skall därför nu i huvudsakuppehålla mig vid vissa specialfrägor. Bestämmelserna tillämpas i fräga om byggnads- elleranläggningsriirelse och hantverks- eller konsultrörelse. Skilda bestämmelsergäller för inkomstberäkningen beroende pä om arbetet utförs till fast priseller pä löpande räkning. Enskild näringsidkare, som enligt BFL är befriad fränatt upprätta årsbokslut, fär dock tillämpa reglerna för arbeten utförda pälöpande räkning även i fräga om arbeten som utförs till fast pris. Dessa reglerfinns i första och andra styckena som ocksä innehåller en definition av närarbeten skall anses utförda pä löpande räkning resp. till fast pris. Tredje styckei innehåller huvudreglerna för arbeten pälöpande räkning. 1 fräga om dessa behöver värdet av arbetena vidbeskatlningsärets utgång inte tas upp vid inkomstberäkningen. I stället skallintäktsredovisningen göras i takt med faktureringen. 1 fråga om arbeten till fast pris skall enligt fjärdestyckei tas upp - i byggnads- eller anläggningsrörelse - lägst ett beloppmotsvarande nv de nedlagda direkta kostnadema och - i hantverks- ellerkonsultrörelse - lägst ett belopp motsvarande samtliga nedlagda direktakostnader efter avdrag med högst ett basbelopp. Uppburna belopp redovisas intesom intäkt utan skuldförs. 1 de direkta kostnadema skall enligt /(-'/7i(cstvcket inte inräknas värde av arbete som hnr utförts av den skattskvldigeeller dennes make eller 1980/81:68 222 bam under 16 är. Nägon aktivering av värde av arbetsinsatsskall inte heller göras om rörelsen bedrivs av ett handelsbolag och arbetetutförs av en delägare i bolagel. Däremol bör lön som ett handelsbolag betalarul till en delägares make i princip behandlas på snmina sätt som lön till andraanställda i bolagel. Bestämmelserna i sjätte stycket molsvararsupplementärregel 1 i punkt 2 sjätte styckei av anvisningarna lill 41 §.Regeln, som är tillämplig bara i fräga om arbeten lill fasl pris i byggnads-eller anläggningsrörelse, har lill syfte att hindra att en tillfällig minskningav de pägäende arbetena tvingar fram en upplösning av obeskattade reserver. Denkan tillämpas dä det oreducerade värdet av pågående arbeten understigermedelvärdet av de - likaså oreducerade värdena - vid utgången av de två närmastföregående åren. De pågående arbetena får då las upp lill ett belopp sommotsvarar skillnaden mellan det förstnämnda värdet och av medelvärdet.Nedskrivningen kommer således att grundas på förhällandena vid utgången av delidigare åren. Om en kraftig minskning har skett kan nedskrivningens beloppvara slörre än det senaste årels värde av pågående arbeten. I likhet med vadsom gäller vid lagernedskrivning möter inte något hinder mot att del skaltemässigavärdel av pågående arbeien blir lägre än noll. I sådant fall mäste denskaltskyldige göra en särskild avsältning på balansräkningens passivsida.Avsättningen skall återföras till beskattning påföljande år, varefter nedskrivningsmöjligheternafår bedömas på nytt vid utgången av . Kravet pä avsättning iräkenskaperna torde innebära alt denna nedskrivningsmöjlighel slår öppen baraför sådana företag som upprättar årsbokslut. Vid redovisningen av värdel av pägäende arbeten kan denskattskyldige utgå frän antingen samtliga nedlagda kostnader eller nedlagdadirekta koslnader. I del första fallet blir den synliga nedskrivningen högslsumman av indirekta kostnader och av de direkta kostnaderna. Aktiverasendasl de direkta koslnaderna begränsas den synliga nedskrivningen till högst15 % av dessa kostnader. Valet av redovisningsmetod saknar normalt betydelse iskattehänseende. Det bör emellertid betonas alt valet kan fä belydelse om värdelav pägäende arbeten beräknas med stöd av supplementärregel I. Underlaget förnedskrivningen kommer nämligen bara i del första fallet all baseras påde indirekta koslnaderna. Som jag framhållit i den allmänna motiveringen kan deföreslagna reglerna ge upphov till omotiverade skattekrediler omuppdragstagaren utför ett arbete för ell närstående företags räkning. a. pä del fallet att uppdragsgivaren, t. ex. ett byggnadsföretag,träffar avtal med ett dolterfö-relag om att delta skall utföra vissa arbeienlill fast pris. Dotterföretaget behöver inte inläklsredovisa mottagnaa-contoersättningar men beloppen lorde i allmänhet vara avdragsgillaför moderföretaget. Om moderföretaget utför sitt arbete på löpande räkningskall detta företag å sin sida inte ta upp något värde av pågående arbeien.A-contobetalningen, som med hänsyn lill intressegemenskapen mellan företagenkan sakna egentlig 1980/81:68 223 ekonomisk betydelse, kan därför sägns hn medfört enomotiverad skattekre-dil för koncernen. Om däremot moderföretngel ocksä arbetartill fnst pris utgör betnlningeii en direkt kostnnd som sknll beaktas vidvärderingen av pägäende arbeten hos moderföretaget vid besknttningsäretsutgång. Som framgått nv det föregäende har emellertid byggnads- ochnnläggningsföretng rält att skriva ned värdet av pägäende nrbeten med 15 %.Åven i detta fnil kan en uppdelning nv ett visst byggnadsprojekt mellan tvänärstående förelng ge upphov till en omotivernd utvidgning nv nedskrivningsulrymmet, 1 snk obehörign sknttekrediler knn uppkommn ocksä i nndrann nu nänuidn situntioner om intressegemensknp råder mellan uppdragsgivare ochupp-drngslngnre. För snmllign nu nämndn fall gäller enligt sjunde stycket altvärdel av pågående nrbeten sknll beräknns efter vad som framstår som skäligt.Är uppdrngsgivnren en huvudentreprenör som utför sitt uppdrag pä löpnnderäkning bör underentreprenören i allmänhet inle ta upp värdet av det pägäendearbetet till lägre belopp än vad som motsvarar uppburna a-conlobetalningar.Motsvarande bör gälla även i andra situationer dä uppdragsgivaren har omedelbaravdragsrält - men ingen aktiveringsskyldighet - för del utförda arbetet. Manuppnår dä i huvudsak samma skattemässiga resultat som om de båda förelagen hadeutgjort en enda skatlskyldig. År uppdragsgivaren däremol en huvudentreprenörsom arbetar lill fasl pris synes del rimligl all justera värdet av pågåendearbeten hos uppdragstagaren med hänsyn endast till det ökadenedskrivningsutrymme för uppdragsgivaren som a-conloersällningama lilluppdragstagaren kan ge upphov lill. Jag har i den allmänna motiveringen behandlal tväytterligare jämkningsregler. Den ena, som har tagits in i åttonde slyckel,innebär att som intäkt skall medräknas belopp som den skaltskyldige harunderlåtit att fakturera eller slutredovisa, om sådana ätgärder hade kunnat skeenligt god redovisningssed och underlätenheten är av betydande omfattning. Inionde stycket föreskrivs alt värdet av pågående arbeten får jämkas nedåt omdet värde som följer av de tidigare bestämmelserna överstiger vad som kan ansesförenligt med god redovisningssed. Den sistnämnda jämkningsregeln - som ilikhet med den första baseras på en lolalbedömning av den skallskyldigespågående arbeien -kominer alt lillämpas främst om den skattskyldige åtagit sigförlustbringande uppdrag till fasl pris. Undanlagsvis - t. ex. om denskattskyldige förskottsfakturerat i betydande omfattning - kan dock regeln varatillämplig även i fräga om pågående arbeten som utförs på löpande räkning. 4.2 Förslaget (III lag om eldsvädefonder Tilläinpniiigsoinrådei (1-2 H) Enligt förordningen (1959:168) om särskildainvesteringsfonder för förlorade inventnrier och Ingertillgängnr är rätten tillnvdrng för nvsnttning 1980/81:68 224 lill särskild investeringsfond förbehållen skattskyldigasom redovisar inkomst av jordbruksfastighet eller inkomst av rörelse. Förslagelinnebär nit en möjlighel lill avdragsgill fondavsättning öppnas ocksä för densom äger en konventionellt beskattad annan fastighet. Denna utvidning avtillämpningsområdet hänger samman med den skatteplikt som föreslagils förförsäkringsersättningar avseende sådana fastigheter. Enligt förslaget skall den som enligl bokföringslagen(1976:125) eller jordbruksbokföringslagen (1979:141) är skyldig all upprättaårsbokslut sätta av ett mol avdraget svarande belopp i räkenskaperna förbeskattningsåret. Den som inte är skyldig alt upprätta årsbokslut behöverendasl redovisa eldsvädefonden pä den blankett som skall bifogas deklarationen(jfr 11§). 17' andra styckei finns en bestämmelse om handelsbolag.Innebörden är att del avdrag som får tillgodogöras delägarna beräknas medhänsyn till den behållna inkomst hos bolagel som vid laxeringen skall fördelasmellan delägarna. 12 §/ör5(a5fycAer anges de olika fonder lill vilkaavsättning fär göras.