prop · G40327 · 1980-12-31 00:00:00 — Chefen för armén anser all en överföring av slridsvagnsulbildningentill fastlandet bl, a, får till följd alt den krigsplacerade personalensförmåga all leda och använda stridsfordon successivt minskar samt att förmåganatt uppträda i samövade förband minskar genom all tillfällena till samverkanreduceras starkt, Enligl det andra alternativet skulle åldersklassen av värnpliktigaur armén på Golland minskas med , Chefen för armén förordar del senarealternativet. Överbefälhavarenanser alt ingendera av arméchefens förslag är helt lämpligt.Stridsvagnsutbildning på fastlandet medför bl, a, tidigare angivna operativa nackdelaroch bör därför i det längsta undvikas. En reducering av åldersklassen med innebär att krigsorganisationen på Golland inte kan omsättas enligt sammanormer som pä fastlandet. För detta behövs en större åldersklass. En minskningav åldersklassens storiek pä Golland och en av övningsskäl förändrad inpassningunder årel av utbildningen som innebär att huvuddelen av arméns förband ryckerut ger negativa konsekvenser från beredskapssynpunkt. Överbefälhavaren har därför övervägt två andra alternativ lilllösning, som från ulbildningssynpunkt, krigsorganisalorisk synpunkt och bered-skapssynpunklsammantaget medförde minsta nackdelarna. Båda alternativen utgår från attstridsvagnsutbildningen behälls på Golland. En förutsättning härför äremellertid att övningsmark tillförs i eribrderlig omfallning. Del ena avöverbefälhavarens alternativ förutsätter all åldersklassen av värnpliktiga iVisby minskas med . kompani ur pansarlrupperna utbildas till skillnadmot åldersklassen i övrigt med utryckning . Krigsorganisationenskrav kan därigenom tillgodoses efler samma normer som för fältförband i övrigt.Kraven på insatsberedskap i normalt fredslillstånd kan upprätthållas årel runt.Vidare minskar belastningen på övnings- och skjutfällen genom den tidsmässigaförskjutningen i förhållande lill vad som gäller. Utbildningsmålen för en reducerad pansarbataljon bedömsemellertid inle helt kunna nås. Kompaniet kommer inte att kunna samöva inom pansarbalaljon.Vidare uppstår betydande skador pä övnings- och skjutfällen då slridsfordonsulbildningengenomförs sommarlid. Det andra alternativ som överbefälhavaren redovisarförutsätter all åldersklassen av värnpliktiga i minskas med . Luflvärnsulbild-ningengenomförs härvid med utryckning . Kraven pä insalsberedskap inormall fredslillstånd kan upprätthållas året runt. Belastningen pä övnings-och skjutfällen minskar något mer än i föregående alternativ. Utbildningsmålenför en reducerad pansarbataljon bedöms kunna nås. Enligt överbefälhavarenminskar de årliga kostnaderna i förhällande till det tidigare ulbildningsalternaiivelmed 3-4 milj. kr. 1 detta alternativ kan luftvärnsförbanden inte samöva medpansar- och 1980/81:27 22 arlilleriförbanden i samma utsträckning som i del förra alternalivel.Kvaliteten hos fällförbandens organisalionsslyrka och del av mobiliseringsreservenbehålls på nuvarande nivå. Personalreservens medelålder ökar. Del torde från krigsorganisations-, beredskaps- ochförbandsproduktionssynpunkt vara minst olägligt om luflvärnsutbildningskonlingentenförläggs så att utryckning sker . Överbefälhavarenförordar del senare alternativet, dvs. en nedskärning av arméns grundulbildningskonlingenti och en förläggning av luftvärnskonlingenten på det sätt somhar angetts tidigare. Överbefälhavarenanser alt de förband som ingår i krigsorganisationen på i störstamöjliga utsträckning bör utbildas på Golland. Slrids-vagnskompanierna ulgörmycket vikliga komponenter i pansarbalaljonerna. Frän operaliv synpunkt skulledel vara synnerligen olyckligt om stridsvagnsutbildningen måste förläggas tillfastlandet. Överbefälhavaren föreslår sålunda all pansarbalaljonernaskrigsorganisation förändras saml all arméns ulbildningskonlingenl minskas tjänstgörande styrka ur armén som uppgår till av nuvarandestyrka. Förslagel innebär vidare att en utvidgning av skjutfält m. m.genomförs på del säll som överbefälhavaren har angett. Om dessa förutsättningar inte uppfylls, anser sigöverbefälhavaren tvungen att ompröva sitt ställningstagande. Överbefälhavarenanser alt det endast är Martille- eller Homaområdel som till fullo tillgodoserkravet på övningsfält för pansarförbanden på . Om en utökning enligtdessa alternativ inte kommer lill stånd. anser överbefälhavaren att enutvidgning av skjulfäll väster om väg 140 i kombination med att ellfemtontal grupperings/förläggningsplatser för kompanienheter i skjutfälletsnärhet saml tre stråk för pansaiförband m.m. från P I8:s område lill Toflaskjutfält under alla omständigheter förbättrar övningsbetingelserna på dettrånga skjutfältet. Överbefälhavarens förslag alt bilda ell arméregemenle påVisborgs slätt saml hans förslag till organisation m.m. för MKG med stab ochförvaltningar och arméregementet innebär följande. För den åldersklass som enligt överbefälhavaren bör grundulbildaspå behövs inte både P I8:s, artilleriregementes (A 7) ochGotlands luftvärnsbataljons (Lv 2) nuvarande anläggningar. Minst en anläggningblir underutnylljad. På längre sikl kommer enligt överbefälhavareninvesteringsbehoven för två anläggningar att nå samma omfattning som för ettsammanslaget regemenle utan alt motsvarande personalbesparing kan uppnås. Överbefälhavarenanser alt P 18, A 7 och Lv 2 bör slås samman till ett utbildningsregemenle sombör lokaliseras till slätt. Genom all ett förband skapas och enheternasamlokaliseras förbättras bl.a. förutsättningarna för all de begränsadeövnings- och skjutfällen kommer alt utnyttjas på det säll som är meslrationellt. 1980/81:27 23 har överbefälhavaren övervägt två skilda alternativ förledning av det sammanslagna förbandet. Han föreslår i båda alternativen alt GK/KA3 även i fortsättningen skall vara mobiliseringsmyndighet för förbandoch ha de förvaltningsresurser som behövs för detla. Vidare föreslår han alt MKGskall vara mobiliseringsmyndighet för arméförbanden. Enligl det första alternativet bildas en gemensammyndighet av MKG med stab och förvaltningsenheter och det nya arméregementet. För förslagel att bilda en myndighet lalar bl.a. alt MKG lillföljd av riksdagsbeslutet (prop. 1974:135, FöU 1974:34, rskr 1974:392) kommeralt disponera förvaltningsresurser som lill största delen kommer att varainriktade mot stöd av arméförbanden. Denna myndighet får dä det fulla ansvarelför arméförbandens grundutbildning, repetilionsulbildning och mobilisering samtdisponerar alla produktionsresurser som behövs för detta. Enligt del andra alternativ som överbefälhavaren harredovisat bildas två myndigheter, varvid MKG med stab och förvaltningsenheterutgör den ena myndigheten och arméregementel den andra. Regementschefen kommer, lill skillnad från vad som gällerpå fastlandet, inte all underställas militärbefälhavaren, utan i stället varaunderställd MKG. För ett tvåmyndighetsalternativ talar främst att MKGjämfört med del förra alternativet bedöms bli mindre bundet av ärenden somsammanhänger med arméregemenlels utbildningsverksamhet, varför de regionalaoch operativa uppgifterna blir mer framträdande i detta alternativ. Vidare ökarmöjligheterna att i fredsorganisationen på placera personal som äravsedd för kvalificerade befallningar i krigsorganisationen. Detta är gynnsamtfrån beredskapssynpunkl. Överbefälhavaren har beräknat möjligheterna tillpersonalbesparingar för de bägge alternativen. I förhållande lill personallägetår 1975 vid MKG och arméförbanden innebär förslaget all bilda en myndighet attantalet anställda kan minskas med ca 85. Förslaget alt bilda två myndighetermöjliggör en besparing om ca 79 anställda. 1 bägge alternativen beräknaröverbefälhavaren all antalet anställda på sikl kan minskas med ytterligare ca20 när det gäller bl.a. maskinpersonal, lokalvårdspersonal och ekonomipersonal. Överbefälhavaren förordar att det i bildas enmyndighet som beslår av MKG med stab och förvaltningsenheter saml det nybildadearméregementel. Myndigheten kommer alt disponera erforderliga resurser förförbandsproduktion och får ett entydigt ansvar för arméförbandensgrundutbildning, repetilionsulbildning och mobilisering. Överbefälhavarensförslag lill principorganisalion för myndigheten innebär alt det under en chefskall finnas stab, arméregemenle, planeringsenhel, verksladsen-hel, malerielenhel,fortifikations- och byggnadsenhel, kameralenhet saml hälso- och sjukvårdsenhet. Prop.1980/81:27 24 Antalet tjänster i myndigheten bör enligt överbefälhavarenuppgå lill ca 350, varav ca 130 militära och civilmililära tjänster utöver demilitära tjänsterna vid grundulbildningsbataljonerna. Överbefälhavarenanser alt en chef skall leda verksamheten på Golland i krig och fred. GK/KA 3skall därför vara underställd myndigheten i . Företrädare från olikaförsvarsgrenar skall ingå i MKG:s stab. Chefen för myndigheten bör enliglöverbefälhavaren även tillhöra genera-lilelet eller amiralitetet. Överbefälhavaren har granskat nuvarandelydnadsförhållanden från såväl operativ synpunkt som från förbandsproduktionsledningssynpunkt. Överbefälhavaren delar försvarsmaktens ledningsutredningsuppfattning all del lydnadsförhållande som råder mellan MKG och chefen förarmén skall upphöra. Utbildningsansvaret m.m. för arméförbanden på Golland börföras över till mililärbefälhavaren för Östra militärområdet i likhet med vadsom gäller för övriga arméförband inom Östra militärområdet. Överbefälhavarenhar även granskat programlillhörighelen för MKG och del föreslagna förbandet iVisby garnison. Han har därvid funnit all del med hänsyn till den föreslagnaorganisationsstrukturen med en myndighet i är lämpligast att föra över MKGmed stab och förvaltningsenheter från huvudprogram 4 Operativ ledning m. m.till huvudprogram I Arméförband. En förändring av försvarsmaktens organisation i enlighetmed förslagel kommer framför allt vad gäller garnison att krävainvesteringar. Överbefälhavaren framhåller alt dessa investeringar frånbesparingssynpunkt bör göras . Överbefälhavaren anser vidare att omorganisationen måstegenomföras i flera steg på grund av att det lar tid att genomföra erforderligainvesteringar och de personalförändringar som blir följden avomorganisationen. Prop.1980/81:27 25 Bilaga 3 Remissyttrandena över förslaget till nyorganisation på De förslag som överbefälhavaren har lagt fram om ändring m.m.av försvarsmaktens organisation på biträds i slorl av remissinstansernavad avser antalet mobiliseringsmyndigheler, organisationen av Gollands kuslarlilleriförsvarmed Gollands kustartilleriregemente (GK/KA 3). behovet av stridsvagnsutbildningpå ön saml bildandet av ett arméregemente i . Skilda uppfattningarföreligger bl.a. vad gäller förutsättningarna all bedrivastridsvagnsutbildning på ön. ledningen av och lydnadsförhållandena samt programlillhörighelenför arméregementet i . Dessutom föreligger bland remissinstanserna olikauppfattningar om hur omorganisationen på Golland skall genomföras. Överbefälhavarensförslag beträffande organisation och uppgifter för GK/KA 3 i saml förslagelatt GK/KA 3 skall vara underställt militärkommando men lyda underchefen för marinen i fråga om förbandsproduklion biträds av samtligaremissinstanser. Försvarets ra-tionaliseringsinstitul har förståelse för altsysselsättningen i måste upprätthållas. Detla fär dock enligtinstitutets mening inle medföra all försvarsorganisationen pä norra undantasfrån de rationaliserings- och koslnadsminskande åtgärder i övrigt som ärnödvändiga för alt reducera fredsorganisationens kostnader. Förslagetalt minska grundulbildningskonlingenlen av värnpliktiga ur armén pä Golland medca för att skapa erforderliga förutsättningar för att behållastridsvagnsutbildningen tillstyrks inte av mUitärhefälha-varenjör Östramilitärområdet. TCO-Soch Svenska offlcer.sförbiindet. Militärbefälhavaren kan av beredskapsskäl inleförorda denna minskning. framhåller bl.a. alt en sådan minskningav antalet värnpliktiga rimligtvis borde avspegla sig i ett lägrepersonalbehov. Liknande synpunkter framförs av de nämndapersonalorganisationerna. Enligl TCO-S" uppfattning bör åldersklassen avvärnpliktiga inte minskas . Överbefälhavarens förslag all slå samman arméförbanden Gotlandsregemenle (P 18), Gollands artilleriregemente (A 7) och Gollands luftvärnsbalaljon(Lv 2) till ett arméregemente biträds av samtliga remissinstanser utom TCO-Soch Svenska officersförbundel. TCO-S framhåller alt de rationaliseringsvinstersom kan erhållas genom bildandet av ell arméregemente är marginella samt attdessa vinster sannolikt kommer att göras på bekostnad av bl. a. en försämradarbetsmiljö. Förslaget att slå samman Gollands mililärkommando med delföreslagna arméregementel till en gemensam myndighet i biträds av chefenför armén och . Chefen för marinen, militär-befälhavarenför Östra militärområdet. Prop.1980/81:27 26 styrelsen saml berörda personalorganisationer anser att arméregementelbör organiseras frislående från militärkommandol. Som motiv för detta anförsbl. a. alt de förhållandevis små kostnadsbesparingar som nås genom ensammanslagning av de två myndigheterna med staber inte motiverar en övergångtill en organisation som anses mindre ändamålsenlig. anser detangeläget att tvämyndighelsalternaiivel väljs, bl.a, för att trygga nuvarandeomfattning och kvalitet på samarbetet mellan militära myndigheter ochtotalförsvaret i övrigl. Överbefälhavaren föreslär alt militärkommandoslydnadsförhållanden ändras så alt kommandot får samma ställning under mililärbefälhavarenför Östra militärområdet i fråga om verksamhet inom huvudprogram I Arméförbandsom övriga lägre regionala myndigheter inom militärområdet. Denna uppfattningdelas inle av militärkommando. som anser att övervägande skäl talarför att militärkommandot, även om ett arméregemenle inrättas, liksom nu skalllyda direkt under chefen för armén. Liknande uppfattning framförs av . Förslaget att föra över militärkommando med staboch förvaltningar till huvudprogram I Arméförband tillstyrks av försvaretsrationaliseringsinstitut. Chefen för armén tillstyrker förslagel under förulsätlningatt en lösning med en myndighet väljs. Om en ivåmyndighetslösning väljs,förordar han alt militärkommandol med stab skall tillhöra huvudprogram 4Operativ ledning m. m. och att förvaltningsenheterna skall tillhöra huvudprogramI. MUitärbefälhavaren för Östra inUitärområdet och militärkommandoanser alt miltärkommandot m. m. liksom bör tillhöra huvudprogram 4. Militärkommandolframhåller vidare all ytterligare studier bör genomföras innanprogramtillhörigheten bestäms. Enligl chefen för armén blir investerings- och islåndsätlningskostna-dernaslörre vid en fortsatt delad lokalisering av myndigheterna i än vid ensamlokalisering. anser däremot alt deredovisade ekonomiska beräkningarna bör betraktas som myckel överslagsmässiga. mening bör därtor lönsamhelsberäk-ningen bearbetas och analyseras ytteriigare. Den tidsplan för alt stegvis genomföra omorganisationensom överbefälhavaren har föreslagit godtas i stort av huvuddelen av deremissinstanser som har ytlral sig i frågan. Försvarets personalnämiid bedömeratt överbefälhavarens synpunkter på genomförandel är tidsmässigt lämpliga. Försvarets ralionaliseringsinstitiil framhåller att det ärangeläget att lokaliseringen lill slätt sker sä att efter hand gjordainvesteringar kan utnyttjas i syfte att balansera de härav föranleddahyreshöjningarna med personalminskningar. Institutet pekar vidare på allmöjligheterna alt minska årskostnaderna till slor del beror på när A 7:s och Lv2:s gemensamma anläggningar kan avvecklas när det gäller servicefunktioner förden åldersklass av värnpliktiga m. m. som är förlagd dit. Militärbefälhavaren jör Östra mililärområdel och inililär- Prop.1980/81:27 27 kommmando anser att en sammanslagning av arméförbanden börske i ett sammanhang och först då lokalfrågan fåll en lösning som ärtillfredsställande för personalen. TCO-Sanser i likhet med överbefälhavaren att det är angeläget att man nu fastställerden framlida organisationen på . TCO-S kan därför inle godta nägraprovisoriska lösningar och anser att de betingelser som krävs för alt genomföraomorganisationen skall vara uppfyllda innan omorganisationen genomförs.Liknande synpunkter framförs av Svenska officersförbundel. Länsstyrelseni konstaterar att överbefälhavarens förslag innebär att ytterligareca 85 arbetstillfällen försvinner från , ser mycketallvarligt på sysselsättningsutvecklingen. I fråga om förslagel lillpersonalminskningar finner berörd länsarbetsnämnd och detangeläget att sysselsätlningsbortfallet på Golland på någol sätt kompenseras. 1980/81:27 28 Sammanfattning av överbefälhavarens överväganden ochförslag beträffande nödvändig tillgång till övningsmark I del följande sammanfattas överbefälhavarens övervägandenoch förslag beträffande behovet av ytterligare övningsmark för garnison.Inledningsvis behandlas de krav som överbefälhavaren ställer i fråga omnödvändig tillgång till övningsmark. Enutvidgning av skjulfäll i öster och sydost är enligt överbefälhavarennödvändig för att förbättra övningsmöjlighelerna. Utvidgningen skulle bl.a.möjliggöra övningar i anfall med två pansarskyttekompanier understödda av ellstridsvagnskompani, anfall med ett pansarskyltekom-pani och ettstridsvagnskompani i bredd samt förbättrade möjligheter tillbefattningsutbildning av stridsvagnsförband. Även en begränsad utvidgning av skjutfälletfram lill och skulle med den föreslagna minskningenav antalet kompanier i pansarbalaljonen bidra till alt ge rimliga betingelserför utbildningen. Utökningen är dock inte tillräcklig för all på ellgodtagbart sätt medge en grundutbildning av nuvarande omfattning eller krigsförbandsövningarmed nuvarande pansarbataljon. För alt hell tillgodose behovet av ellsammanhängande område bör enligl överbefälhavaren de enklaver i enskild ägo somnu finns inom skjutfället tillföras detla. 1 området söder om P 18 och öster om bör enligtöverbefälhavaren ett femtontal smärre områden disponeras för gruppering ellerförläggning av kompanienheler. Dessa områden bör i första hand varatillgängliga under årsklassens förbandsövningar samt vid krigsförbandsövningar.En sådan dispositionsrätt skulle innebära all Tofla skjulfält i störreutsträckning kan utnyttjas för skjutning och övning i strid. Förförbindelsen mellan garnisonens närövningsfält och skjutfält behövsenligt överbefälhavaren tre stråk där stridsvagnsförband kan rycka fram. Ettstråk över Väslerhejde - skall medge framryckning på kolonn längs ettpreparerat spår med stridsvagnar och andra terrängfordon samt övning avåtgärder vid flyganfall, öveifall. uppehåll i framryckningen m. m. För övningarnabehöver terrängen inom ca 50 m på ömse sidor av spåret utnyttjas. Ett annatstråk kan utgöras av befintliga vägar från P 18 över Slenkumla - Lilla Home -Stora Home, Detta stråk skulle utnyttjas främst för förflyttning med hjulfordonmen även i begränsad omfallning för slridsvagnsframryckning. Ett tredje stråksöder om de båda andra behövs för all öka variationsmöjligheterna vid skjuifällelsuinytljande som övningsfält. Det skall i likhet med det nordligaste stråketmedge framryckning med stridsvagnar och andra terrängfordon och bör även medgemotsvarande övningar under framryckningen. Överbefälhavaren anser att överenskommelse bör träffas medGollands 1980/81:27 29 kommun om en bebyggelsefri zon intill skjutfället för allminska riskerna för bullerstörningar frän övningarna. Vidare anseröverbefälhavaren att det bör klariäggas om befintlig bebyggelse i utkanten av utvidgningsomrä-denakan undantas vid fastställandet av gränserna för dessa områden. Chefen för militärkommando har pä chefens förarmén uppdrag utrett markfrågan närmare och lagt fram förslag. Förslaget, lillvilket överbefälhavaren i huvudsak har anslutit sig, framgår av följande sammanfatlning, Mililärkommandochefen har redovisat del erforderliga markbehovelpå kartor. Allmänt anger mililärkommandochefen all en strävan har varil altlåta områdesgränserna sammanfalla med ägogränser. Han förulsätler all enprecisering av gränser och vägslräckningar kommer att göras i ett senare skedei samråd med , kommunen och markägarna. Det redovisade förslagetskall därför ses som en principlösning för all tillgodose de avöverbefälhavaren uppställda kraven pä förbättrade övningsbetingelser. Vid fastställandet av gränserna för områdena väster om och fritidsbebyggelse i största möjliga utsträckning undantagils.Den sammanlagda arealen för områdena uppgår lill ca 600 ha. Om dessa omrädentillförs skjutfället, kommer del att innebära alt de öppna delarna av skjutfällelavlastas till förmån för stridsvagnsutbildningen. Bl, a. kommer fältet attmedge övningar i bataljonsförband. För alt undvika skador pä skogen avsesskjutning med skarp ammunition inle ske inom de föreslagna områdena. Inomområdet vid finns ett anlal boningshus och fritidshus. Dessabör i viss utsträckning t. v. kunna disponeras av nuvarande ägare, dock med deinskränkningar som kravet på säkerhet vid skjutningar medför. Inom den sydligaste delen av utvidgningsomrädena avses övningsverksamhelenmed stridsfordon begränsas lill marken norr om en ungefärlig linje Marsängen - Ansarve.Åkermarken bedöms kunna användas som . I skogsområdet söder härom kanövningar med soldater lill fots och hjulfordon äga rum. De tre tillfartsslråk som mililärkommandochefen harföreslagit har de sträckningar som angetts av överbefälhavaren. På vissaavsnitt av i vart fall del nordligaste stråket bör, som överbefälhavaren har angeti.fordonen kunna köra av stråket inom ca 50 m på båda sidor av delta för allmöjliggöra övningar under framryckningen. Belräffande sådana avsnitt börsärskilda avlal träffas med berörda markägare. På sträckningar i anslutning lillbefintliga vägar kan bandfordonsvägen dras fram på eller vid sidan av vägenberoende på markägarnas önskemål. Vissa röjnings-, förstärknings-och breddningsålgärdertorde bli nödvändiga. Den exakta sträckningen av tillfartsstråken, avkörningsomiåden.omfatlningen av breddningsarbelen m.m. kan fastställas först när färdiga vägplanerföreligger och avlal har träffals med berörda markägare. För lillfarlssträkenbör tecknas nyttjan- 1980/81:27 30 Om markägare framställer önskemål om attförsvarsmakten övertar berörda markområden bör frågan om förvärv avgöras förstnär frågan aktualiseras. Korsningarna mellan framryckningsstråken och Toftavägenmåsle utformas sä all en tillfredsställande trafiksäkerhet uppnås. De två nordligaste stråken kommer alt användas regelbundetunder och intensivt och september- oktober. Detsydligaste stråket kommer alt användas regelbundet ochseptember oktober men i övrigt endast sporadiskt. De femlonområden öster om . som har angetts som lämpliga somgrupperingsplatser, har där så varit möjligt anpassats till befintligaägogränser. Områdena är enligt mililärkommandochefen att se endast som exempelpä lämpliga grupperingsplatser. Tanken är alt platserna skall bestämmas närmarei samråd med berörda markägare. Varje plats omfattar 2-10 ha. Grupperingsplalsernaavses utnyttjas för övningar av förläggning och för att inta utgångsläge för framryckning.Vissa platser avses för gruppering av arlillcripjäser som skjuter mot mål pä Toftafältet. Det ärmeningen all huvuddelen av grupperingsplatserna skall utnyttjas av förband medhjulfordon. Flera av de föreslagna grupperingsplatserna utnyttjas av sävälpansar- som artilleri- och luftvärnsförband. Det finns möjligheter att välja andra grupperingsplatserän de föreslagna för att i största möjliga utsträckning tillgodose önskemålfrån markägare eller från naturvårds- och kullurminnesvärdsorgan. Anpassning mästeske till eventuellt planerad bebyggelse. Beträffiindeformen för det föreslagna markulnylljandel anser mililärkommandochefen allmarken väster om såvitt möjligt bör disponeras med äganderätt medanmarken för lillfarlsslråken bör disponeras genom nyttjanderättsavtal. Belräffandemarken väster om kan allernativt någon form av nyttjanderätt ellerliknande övervägas, varvid inriktningen bör vara all nuvarande ägare imöjligaste mån fär utnyttja marken.