prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Patent-och registreringsverket: är tveksamt till den föreslagnatidpunkten för genomförandet av förslaget om atl avskaffa den s. k. fatliglikvidalionen.Grund för tvångslikvidation föreligger sannolikt för elt stort antal av bolagenmed aktiekapital understigande minimigränsen. Majoriteten av de ca 600likvidationer som lades ner rörde bolag med aktiekapitalunderstigande . Del finns skäl atl anta atl antalet nedlagdalikvidationer kommer att minska avsevärt, när alla bolag med aktiekapitalunderstigande minimigränsen avförts per . Detkan dessutom påpekas alt del inte blir praktiskt möjligt atl få ifrågavarande småbolagförsatta i likvidation före det datum, då samlliga bolag med aktiekapitalunderstigande minimigränsen skall vara avförda ur registret. Om förslaget skulle genomföras före den första januari1982. skulle -med utgångspunkt ärs siffror - antalet konkurser ökamed ca 600, med krav på samma antal konkursförvaltare. Det skulle i mänga fallbli mycket svårt och tidskrävande att genomföra den ulredning, somkonkurslagstiftningen förutsätter, eftersom man kan räkna med att någraräkenskaper överhuvudtaget inte existerar i många av dessa bolag. Praktiskaoch kostnadsmässiga skäl lalar för att inslilulel fattiglikvidation inteavskaffas, förrän minimigränsen för aktiekapitalet höjts för samlliga bolag. Urbrottsförebyggande synpunkt torde en senareläggning, som i praktiken blott kommeratt avse ca etl år, inte kunna tillmätas nägon avgörande vikl. Av samma skälsynes del ej heller finnas anledning att sälta övriga lagändringar i kraftföre . i : Arbetsgruppenmenar, att 9 1980/81. 1980/81:146 130 åtgärder beträffande fattiglikvidalionerna brådskar. Medhänsyn härtill föresläs, alt ändringarna i 13 kap. 15 § aktiebolagslagen skallträda i kraft före övriga bestämmelser. instämmer i dennauppfattning och tillstyrker arbetsgruppens förslag lill övergångsbestämmelser. FAR: Etl system med domstolsförordnad likvidator torde,som arbetsgruppen ocksä medger, medföra viss försening i likvidalionsförfarandet.Om förslagel skulle träda i kraft fr.o.m. 1981.01.01, som arbetsgruppen medviss reservation synes förorda, torde ytterligare problem kunna förutses fördet stora anlal akfiebolag som avser atl eller tvingas likvidera under är 1981av det skälet atl deras aktiekapital ej uppgår lill minst 50 tkr. Redan nuföreligger svårigheter i form av tidsutdräkter pä grund av arbelsanhopning ocheftersläpning i ärendenas behandling hos bolagsbyrä och dessaproblem kan befaras bli accentuerade under är 1981, dä 65 a 70 tusen aktiebolagskall upphöra (likvideras) eller öka sitt aktiekapital . : Beträftande förslagel lill lag om ändring ilagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden tillstyrker hovrätten attförordnande eller entledigande av likvidator fär beslutas av ensamdomare. 1 promerrro-rianhar ej lämnats underiag för slällningstagande till de ytterligare ändringarsom föreslås i 6§ 2 st. 3 p. sagda lag. : Tingsrätten lillslyrker attensamdomares kompetens utvidgas på nu ifrågavarande område. - Vad som särskillangår likvidafionsärenden vill tingsrätten anföra följande. Förslaget innebäralt de nuvarande domförhetsreglerna behålls beträffande dylika ärenden, som är tvistiga.Förfarandet i ett likvidationsärende tillgår så att bolaget, aktieägare ochborgenärer kallas till en förhandling inför rätten där bolagels skyldighet att tr-ädai likvidation skall prövas. Vid varje förhandlingstillfälle brukar tingsrättenhandlägga 30-40 sädana ärenden och del gär inte att pä förhand avgöra om etlärende kommer all bestridas eller ej. Normalt brukar något eller några bolaginställa sig och bestrida ansökan. Dessa ärenden är då att anse som tvistiga.De föreslagna ändringarna kommer därför beträftande iikvidalionsärenden inle atlleda till att alla dessa kan handläggas i enrnansrält. Del kommer vid varje förhandlingstilifällevara tvunget alt tre domare finns tillgängliga för att vid behov deltaga i handläggningen.När likvidafionsärenden handläggs vid mindre tingsrätter torde etl sådant kravkomma alt medföra svårigheter. - Tingsrätten vill beträffande sin inställning lillbehörighetsfrågan såvitt avser likvidationsärendena i övrigt hänvisa till vad fingsrältentidigare anfört i framställning fill regeringen om lagändring i dellahänseende. (i framställning om lagändring1979-07-06): I 13 kap. aktiebolagslagen stadgas om likvidation och annanupplösning av aktiebolag. Likvidation kan ske efter frivilligt beslul avbolagsstämma eller som tvångslikvidalion efter beslul av rätten. Tvångslikvidalionkan förekomma dä bolagets eget kapital understiger en tredjedel av detregistrerade aktiekapitalet (2§), vid aktieägares maktmissbruk (3§) saml i ettantal i4§ uppräknade fall, varibland märks atl bolag saknar lillbolagsregistret anmäld behörig styrelse och all bolaget inte till regislreringsmyndigheteninsänt årsredovisning för något av de senaste tvä räkenskapsåren. Prop.1980/81:146 131 enligt 3§ handläggs som tvistemål. Fräga om likvidation enligl2§ och 4§ handläggs som domstolsärende, varvid tingsrätten enligt 6 §ärendelagen är domför med tre lagfarna domare. Ärenden omlikvidation av aktiebolag förekommer vid i stort antal ochhandläggs enligt arbetsordningen på sjätte avdelningen. Med fä undantag har deanhängiggjorls genom anmälan frän patent- och registreringsverket elleransökan av kronofogdemyndigheten och avser likvidation pä gmnd av att anmäldbehörig styrelse saknas eller att årsredovisning inte insänts. Förhandlingbeträffande ifrågavarande ärenden hälls normalt varannan fredag, varvid 40-60ärenden brukar förekomma. Endast någon enstaka person brukar inställa sig tilldessa sessioner. Rättens bedömning är av helt formell natur och inskränker sigi regel till atl avgöra, humvida behörig delgivning skelt och om förutsättningför likvidation finns enligl registreringsbevis eller andra ingivnahandlingar. Härutöver har rätten att förordna likvidator och atl besluta ikostnadsfrågor. Likvidator utses regelmässigt i lurordning bland advokater vidallmänna advokatbyråerna i . Uppskov med beslut i likvidalionsfråganför att bereda bolaget tillfälle att undanröja likvidationsanledning är inle till-låtei. Enligtavdelningens mening skulle det vara tillräckligt ur rättssäkerhetssynpunkt attärenden enligt 4?) aktiebolagslagen och frägor om förordnande och entledigandeav likvidator prövades av «n lagfaren domare. Detta gäller även i del fåtalfall dä ärendei är tvistigt, detta emedan rättens prövning som nämnts är avformell natur. Det är därvid även atl märka, alt rätlen vid sessionens börjaninte alllid vet om etl ärende kommer alt bli tvistigt, eftersom det kaninträffa all en företrädare för ell bolag, ulan alt ha låtitavhöra sig, inställer sig och bestrider likvidationen. Det kan tilläggas alt mäloch ärenden av betydligt svårare beskaffenhet än de nu ifrågavarande i andrasammanhang handläggs av ensamdomare. Om ärende undantagsvis kan förväntas blimer komplicerat finns möjlighet atl upptaga det till prövning i tremansrätt. Förhandlingarnai bolagsärenden pä sjätte avdelningen brukar ta i anspråk av 1 1/2-2timmar, vartill kommer tidsätgången för förberedelse och eflerarbete. Detskulle innebära en icke obetydlig besparing av arbetskraft om nu ifrågavarandeärenden kunde handläggas av ensamdomare. På nuangivna skäl syns del önskvärt med en lagändring, varigenom tingsrätt vidprövning av ärenden om likvidation enligt 13 kap. 4§ aktiebolagslagen samtförordnande och entledigande av likvidator oavsett om ärendet är tvistigteller ej - blev domför med en lagfaren domare. : har inget att erinra mot förslagel. FAR: FARtillstyrker förslagel att en lagfaren domare ensam handlägger frågor av akliebolagsrättslignatur. Justitiekanslern: vill jag i likhet medarbetsgruppen stryka under nödvändigheten av alt alla vägar prövas för atlkomma lill rätta med ekonomisk och organiserad brollslighet som sker genommissbruk av aktiebolagsformen. Något som man därvid enligl min mening bör undersö- 1980/81:146 132 ka är vilka möjligheler det finns att stoppa förekomstenav s. k. skrivbordsbolag eller andra former av aktiebolag som inte drivernågon verksamhel. Över huvud taget vill jag ifrågasätta om det finns nägot skälför atl behålla nuvarande nästan oinskränkta möjligheler atl bilda enmansakliebolagoch möjligheten för en och samma person att inneha flera sådana bolag. Riksåklagaren:Jag finner inle anledning all i della sammanhang la ställning till den ipromemorian redovisade uppfattningen om lämplighelen av atl indexregleraminimikapitalgränsen för aktiebolag. visla är jag närmast benägen atlansluta mig till den mening som redovisas av ledamoten i styrgruppen Ollen. Bokföringsnämnden:1 promemorians avslutningskapitel berörs olika områden som ansetts börabehandlas i andra sammanhang. Arbetsgruppen inom BRÅ har bl. a. funnil att enkraftig upprustning av bolagsregistrel hos patent- och registreringsverket (PRV)är den viktigaste åtgärden mol missbruk av aktiebolagsformen. BFN bedömer att ellväl fungerande register är en förutsätlning för olika intressenter alt la delav företagens årsredovisningar, vilket mäsle anses ha varil etl väsenlligtsyfte vid tillkomsten av nu gällande aktiebolags- och bokföringslagar. Den silualionsom råder i fräga om tillgänglighet och aktualitet i registerhälletmaterial kan inte anses tillfredsställande. BFN tillstyrker sälunda krafliglutifrån sina utgångspunkter synpunkterna i promemorian pä behovet av en upprustningav registerfunkfionen hos PRV. Vidareifrågasätts i kapitlet om inte en övergäng till en ordning med indexering avaktiekapital eller minimikapital borde ske. Även borttagande av nominellabelopp pä akliebrev och förenklade rutiner för höjning och sänkning avaktiekapital behandlas i samma stycke. BFN bedömer all ändringar inom dessaområden kan ha viltgående konsekvenser för bolagen och intressenterna och att därtörangivna ätgärder inle bör genomföras utan närmare överväganden. Bankinspektionen: Arbetsgruppen ifrågasätter, om man inleborde övergå till en ordning med indexreglerat aktiekapital. En sädan tanke-som i arbetsgruppens promemoria är älskilligt oklar måste bankinspektionenbestämt avvisa av rättssäkerhetsskäl men ocksä av hänsyn till svårigheten attutöva tillsyn med ledning av molsvarande bestämmelser i annan lagstiftning bl.a.banklagstiftningen. Aktiekapitalets sloriek är av betydelse i flera viktigaavseenden, bl.a. när del gäller rätten att driva verksamhelen och närförutsättningar skall anses föreligga för likvidation. Bolaget och dessborgenärer mäste givelvis ha klart för sig alt lagliga förulsällningarföreligger för förelagel alt driva verksamheten. Dessa lomtsättningar skallinte behöva kontrolleras bara till följd av ändrat penningvärde. Föreliggerbehov av en höjning av aktiekapitalets nedre gräns bör en sädan ske genomlagändring. Förutom atl elt genomförande av arbetsgruppens tankegångar sälundaskulle leda lill rättsosäkerhet, skulle ocksä svårigheter uppkomma vid tillsynav all de tänkta bestämmelserna beträffande aktiekapitalels sloriek efterlevs.Detta skulle bl. a. bli fallet, om en på mer eller mindre slumpmässiga grunderfastställd beloppsgräns kom alt gälla för aktiebolag av lyp fondbolag och fondkom-missionsbolag.beträftande vilka särskilda rättsregler är knutna till aktiekapitaletsstorlek. (majordeten): Avslulningsvis lar arbetsgruppen också upp frågan omaktiekapitalets minimibelopp. Enligt RSVs uppfattning bör den frägan snarastaktualiseras, då den fortgående penningvärdeförsämringen starkt reduceratbetydelsen av tidigare höjning lill vilken dessulom ännu inle är heltgenomförd. Prop.1980/81:146 133 (en minoritet av en ledamot): Vad angåraktiekapitalets storlek hävdar jag bestämt atl någol beslut om höjning ej börfattas. Företagen har ännu inte anpassat sig till den lidigare besluladehöjningen, vilken ännu inle slutligen genomförts. Beaktas bör också deadministrativa problem som skulle bli följden av en ytterligare höjning. Huruvidabolagsbyrån kan klara av arbetet med den redan beslutade höjningen är en öppenfräga. Kommerskollegium:I promemorian ifrågasätts om man ej - med hänsyn till den snabbapenningvärdeförsämringen - borde indexreglera aktiekapitalet eller åtminstoneminimikapitalgränsen. Kollegiet delar uppfallningen alt värdeminskningen pådetta område ulgör elt problem. Kollegiet har i andra sammanhang anfört alt detmåste anses mycket otillfredsställande att det i aktiebolagslagen inbyggda borgenärsskyddelär sä svagt som är fallet. Utan att ta ställning lill den ipromemorian framförda propån - vilken fordrar ytteriigare överväganden - villkollegiet äter förorda atl frågan om borgenärsskyddet i aktiebolagslagen lasupp till en samlad bedömning i hela dess vidd. Skåneshandelskammare: Handelskammaren vill avslutningsvis instämma i vad som sägs avreservanten i styrgruppen beträffande vad som anförs i promemorian beträffandeen indexreglering av minimikapitalet för aktiebolag. Då vad som sägs ipromemorian härvidlag emellertid inte kan uppfattas som nägot egentligt förslagfinner Handelskammaren inget skäl alt härutöver kommentera följderna av ensådan regel. Länsstyrelseni : I elt avslutande kapitel lar arbetsgruppen upp någraandra frågor som enligt dess uppfattning bör sättas i samband med den brottsbekämpandeverksamhelen. En angelägen åtgärd är därvid att alla småbolag avskaffas vidutgången av . Nägon ylterligare förlängning av fristen för aktiebolagmed aktiekapital understigande bör därför inte ifrägakomma. Länsslyrelseninstämmer i denna uppfattning. Arbetsgruppenlar ocksä upp frågan om eventuell yllerligare höjning av den lägsta gränsen föraktiekapitalet. Ett aktiekapital pä vid utgången av är 1981 kommerenligt arbetsgruppen inte att utgöra tillräcklig ersättning för aktieägarnaspersonliga betalningsansvar för atl förebygga atl aktiebolagsformen utnyttjasför ekonomisk kriminalitet. Länsslyrelsen inslämmer i denna uppfattning. Erfarenhelernavisar ocksä all de bolag som råkar i betalningssvårigheter när det gällerskatter och avgifter nästan undantagslöst har ett för lågt eget kapital. Enhöjning av bolagets aktiekapital är därför angelägen även från andra synpunklerän de som arbetsgruppen utgått frän. anser, att frågan börutredas innan definitiv ställning tas till densamma. FAR: FAR delar hell arbetsgruppens åsikt alt en kraftigupprustning av bolagsregistrel är en myckel angelägen uppgift. LRF:Beträffande vad som anförs angående indexreglering av aktiebolags aktiekapitaleller minimikapital, vill LRF instämma i vad anförtreservationsvis, LO: LOställer sig tveksam lill arbetsgruppens förslag lill indexreglering av lägstatillåtna aktiekapital. Enligl LOs uppfattning kan detta leda lill för högaavkastningskrav på små nystartade företag. Denna nedre gräns bör dock höjas medbetydligt tätare intervall än vad som varit fallet. Slutligenvill LO peka på att organisationen sedan läng tid tillbaka krävt att hela denassociationsrättsliga lagstiftningen i grunden bör omarbetas. Detta krav harinte pä något sätt fått ändrad aktualitet. 1980/81:146 134 förslagbör emellertid enligt LOs uppfattning med av LO angivna förändringargenomföras i avvaktan på en sådan förändring. TCO:Arbetsgruppen har tagil upp frågan om aktiekapitalets minimibelopp. Enligt TCOsmening är det angelägel alt aktualisera denna fräga bl. a. mot bakgrundav alt den lidigare beslulade höjningen till ännu inte är heltgenomförd. Dessulom kan konstateras atl den fortgående penningvärdeförsämringenstarkt reducerat betydelsen av den tidigare höjningen varför en höjning avminimikapitalet ulöver bör övervägas. : Arbetsgruppen har i del avslutande kapitlet ifrågasatt om inteen övergäng borde ske till en ordning där aktiekapitalet eller åtminstoneminimikapitalet indexeras genom anknytning till basbelopp eller liknande. Päskäl reservanten Ollen anfört anser bankföreningen att ett sådant system intebör införas. Däremot finner bankföreningen om ettborttagande av nominella beloppet på aktiebreven samt om förenklade rutinerför höjning och sänkning av aktiekapitalet vara myckel intressanla. Ommöjligheter öppnades härför skulle aktiehanleringen komma att kunna förenklasoch förhoppningsvis förbilligas i icke obetydlig omfattning. Svenskarevisorsamfundei: I avslulningskapillel lar arbetsgruppen upp andra frägor inomaktiebolagsrätten rörande åtgärder för alt bekämpa ekonomisk brottslighet. Utanalt för den skull ställa sig bakom de argument som arbetsgruppen anför, slällersig SRS positivt lill flera av de ålgärder som företagits och som föreslås iden nu aktuella promemorian för atl bekämpa de former av ekonomiskbrottslighet, som bedrivs med ett aktiebolag som täckmantel. Arbetsgruppenberör därefter ocksä frägan om aktiekapitalets storlek. Satt i relation tillförändringen av basbeloppet , dä den lägsta gränsen föraktiekapitalet fastställdes till , borde enligt arbetsgruppensberäkning minimikapitalet nu vara . Utan all frarrrställa någotförslag ifrågasätter arbetsgruppen om man inte borde övergå till en ordning,där aktiekapitalet eller i vart fall minimikapitalet indexeras genom anknytningtill basbelopp eller liknande. SFS vill redan på delta sladium bestämt uttalasig mol en sådan ordning. 1 en till promemorian fogad reservation av ledamoteni styrgruppen har utvecklats skäl mot en sädan ändring. SRS, sominstämmer i dessa motiveringar, vill dessutom peka på atl en dylik ändringskulle föranleda ökade administrativa besvär för de berörda företagen, ökadekontrollsvårigheter för myndigheterna m. m. Om krav pä ökad konsolidering avföretagen anses böra genomföras, torde delta enklare kunna ske genombestämmelser om fondavsättning i förhållande till årsvinsten eller liknande. m.fl.: Arbetsgruppen har i del avslutande kapitlet ifrågasattom inte en övergång borde ske till en ordning där aktiekapitalet elleråtminstone minimikapitalet indexeras genom anknytning till basbelopp ellerliknande. Pä skäl reservanten Ollen anfört anser organisationerna att ett sådanlsystem inle bör inforas. : När det gäller del avslutande kapitlet ipromemorian, där arbetsgruppen pekar på vissa andra åtgärder, som enligt derasmening behöver aktualiseras i syfte att minska den ekonomiska brottsligheten,instämmer vi helt i reservanten Ollens uppfattning om förslaget att indexregleraminimikapitalgränsen för aktiebolag. FöreningenSveriges kronofogdar: De iakttagelser KFM gjort om svårigheterna att få insyni akliebolagslikvidalioner saml om tidsutdräklerna vid 1980/81:146 135 likvidation, har föranlett vissa KFM att mänga gångerföranstalta om konkursförfarande för alt på etl hjälpligt säll komma lill rättamed bristerna. I anslutning härtill vill Föreningen som en princip förkommande lagstiftning hävda, att likvidafion borde följa konkursreglerna. Detlaskulle innebära främst, att bouppteckning skulle upprättas och inges lillrätten jämte balansräkning samt att edgång skulle ske. Vidare skulle särskildberättelse efter mönster av 55 § konkurslagen avges för atl bl. a. ge borgenärerna insyn i företagels verksamhel. En särskild fräga är den urholkning av borgenärernasskydd, som korn till i 1975 ärs aktiebolagstag. Endasi halva aktiekapitaletbehöver täckas intill "ordinarie bolagsstämma under nästföljanderäkenskapsår". Med dessa fömtsättningar måste det enligt KFM:s ertarenhelmånga gånger i praktiken inträffa, att inle bara mindre fåmansbolag utan även slörrebolag hålls vid liv, trots att bolagen är pä obestånd. De erfarenheler somgjorts och som även dokumenterats vetenskapligt om brottsliga eiler eljest obehörigarättshandlingar i aktiebolag måste fä återverka så atl rnan inle iaktiebolagslagen bäddar för illojala förfaranden. Föreningen vill därför även idetta sammanhang framhålla, atl BRÄ:s förslag i PM 1979: 5 om atl helaaktiekapitalet skall täckas mäsle upphöjas till lag. 1980/81:146 136 Skrivelse från Värdepapperscentralen VPCAktiebolag om tvångsinlösen av aktier 14 § 9 i aktiebolagslagen gäller atl bolag som äger mer än nio tiondelarav aktierna med mer än nio tiondelar av röstetalet för samlliga aktier idotterbolag äger räll all lösa in återstående aklier. Förnärvarande gäller enligt AL § 13 alt aktiebrev ej kan utfärdas tillmoderbolaget förrän , om de tidigare utfärdade akliebreven somskall inlösas ej överiämnats till moderbolaget. Detla leder lill allaktieboken och bolagsstämmobesluten kan utvisa moderbolaget som ägare avsamtliga aklier först förflutit, trots alt moderbolaget enligt §13 si. I blivit ägare till aktierna redan i och med att säkerhet ställts förlösenbeloppet eller lösenbeloppet erlagts för icke inlämnade aktier genomnedsättning av erforderiigt belopp i allmänl förvar. Detta förhållande ärotillfredsställande, eftersom moderbolaget i vissa situationer (specielll vidöverlåtelse och pantsällning) har elt starkt inlresse av alt kunna utöva sinäganderätt belräffande samlliga aktier. Medanledning härav föreslår vi att första meningen i andra stycket av § 13, vilkenför närvarande lyder: "Haraktiebrev ej överlämnats från del moderbolaget blivit ägaretill aktien, kan nytt till moderbolaget ställt aktiebrev utfärdas." ändrasså att den i slällel lyder: "Närmoderbolaget enligl första slyckel blivit ägare till aktie, kan nytt fillmoderbolaget ställt aktiebrev utfärdas trots all tidigare utfärdat akliebrevej överlämnats." Vi hänvisar även till "Aktiebolagslagen med kommentarer" sid. 349. Prop.1980/81:146 137 Skrivelse från Föreningen revisorerFAR och Svenska revisorsamfundet SRS om höjning av aktiekapitalet före utgångenav i bolag vars registrerade kapital understiger Enligtlagen (1975: 1386) om införande av aktiebolagslagen (1975: 1385) gäller bl.a. ilagens lydelse enligt SFS 1977:320 att "bolag vars reigstre-radeaktiekapital ej uppgår lill vid utgången av , skall, om detej trätt i likvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistretoch är därmed upplöst". Etl flertal praktiska och skattemässigaproblem har visat sig vara förknippade med lagstiftningen. Vid en omfattandekursverksamhet riktad mot bäde revisorer och företagare som genomförts av revisorsorganisa-lionernahar problemen närmare behandlats och lösningar anvisats. Ett problem som särskillkommit i förgrunden sammanhänger med de befarade praktiska svårigheter somuppstår vid palentverkets bolagsbyrå atl tillräckligt snabbt registreraönskade aktiekapitalökningar. Säsomframgår av lagtexten mäste ett beslut om höjning av aktiekapital vararegistrerat hos palentverket för alt rättslig verkan av kapitalökningen skallföreligga. I den nämnda kursverksamheten har framhällits viklen av att beslutom akliekapitalhöjning fattas i ell så tidigt skede, atl registrering avbeslutet kan göras /82. Trots massiva - gjorda och blivande- insalser för information lill berörda bolag såväl från palentverkets sidasom genom frivilliga insatser, finns det enligt organisationernas uppfattninganledning att befara en stor anhopning av kapitalökningsärenden hospatentverket före utgången av är 1981. Av skäl som närmare ulvecklasnedan anser organisationerna att det till undvikande av rättsföriusler börgenom en lagstiftningsåtgärd slås fasl all rättsverkan av etl beslut omkapitalhöjning knyts lill det faktum att ett bolagsstämmobeslul därom har ingetts till palentverket. Med andra ord: har en ansökanom höjning av aktiekapitalet lill diarieförts hos paténverket före skall bolaget inte bli automatiskt upplöst,även om registrering av kapitalökningen inle sker förrän under är 1982. Efterkontakter och samråd i ärendet med palentverkets bolagsbyrä villorganisationerna framhålla följande om bolagsbyräns arbetssituation. Personalresursernavid bolagsbyrån torde vara klart otillräckliga för att möta den befaradeanstormningen av registreringsärenden frän mänga av de aktiebolag som har ettaktiekapital som understiger . Det rör sig om mellan 60000 och70000 aktiebolag som t och för sig kan inkomma med begäran omregistrering av akliekapitalökning. Under senare är har handläggningstidernaför ärenden hos bolagsbyrån varit oacceptabelt långa. beror på denresursbrist som direkl eller indirekt är en följd av palentverkets flyttning lillSundsvall.