prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Lämpligare förefaller vara att lägga initiativskyldighelen pävederbörande kommun, fiskeföreningar eller andra intresserade. 4.1.4 Kammarkollegiet: Ett av deviktigaste motiven för utarbetandet av ny lagstiftning om fiskevårdsomräden(LOFO) har varit alt söka stimulera fiskerättsägarnas intresse för sädanaområdesbildningar. Del nu framlagda lagförslaget innebär att denhittillsvarande relalivi komplicerade bildningsproceduren förenklats ulan atti stort sell några allvarligare invändningar urrättssäkerhetssynpunkt kan riktas häremot. års förslag skjuts emellertid alltjämt del allmännasinlressen i förgmnden. som fiskevårdsområden enligt det nyalagförslagets 1 § får bildas för att främja ändamålsenligt nyttjande av fiskeoch god fiskevård, måsle bildandet enligt lagförslagets 8 § stå iöverensslämmelse med den kommunala och regionala planeringen på fisketsområde. Någon uttrycklig motsvarighet kommer inte att finnas till bestämmelseni I § LOFO alt 1980/81:153 116 sådanaområden fär bildas för all främja fiskerätlsägarnas gemensamma inlressen. Delallmännas posilion kan i viss mån sägas ha yllerligare accentuerats genomförskriften i det nya lagförslagets 9§ atl fiskerältsägare som motsätter sigområdesbildning måsle ha beaktansvärda skäl för sin ståndpunkt, sammanställdmed föreskriften i 10§ sista slyckel om vilka som har rätl alt påkallaförrättning. 4.1.5 Statskontoret: Bildandel avfiskevårdsomräden lorde vara en viklig fömtsättning för etl rationelltutnyttjande av fiskevatlnen. Statskontoret tillstyrker i huvudsakfiskevaltensutredningens förslag om fiskevårdsomräden. 4.1.6 Lantbruksstyrelsen: Enligllantbruksstyrelsens mening finns skäl för att skapa ökade möjligheter förfritidsfiske som en betydande friluflsaktivi-tet. Förenklingarna ifiskevårdsområdeslagen bör starkt bidra härtill. Föreliggandeförslag som bygger på förrätlningsmannainstitul, med preliminäräganderättsutredning, i förekommande fall följd av reviderad fiskerättsförteckning,bör enligt lanlbruksslyrelsens mening ge ell godtagbart underlag för bildandeav fiskevårdsområde. Den föreslagna förenklingen bör reducera kostnaderna ochpåskynda bildandet av fiskevårdsomräden. Då förslaget även i övrigt i storttillgodoser de synpunkler lantbruksslyrelsen anförde i sitt remissyttrande1976-11-29 förslag vill lantbruksslyrelsen i huvudsak tillstyrkaförslaget. 4.1.7--------------- Fiskeristyrelsen:Fiskeristyrelsen framhöll i sitt yllrande över delbe tänkandet (Ds Jo 1976:6) Fiskevårdsområden bl. a. att frågan om en lämp lig lagstiftning för att samfällt ordna fiskeförhållandena i enskilt vatten varit aktuell under så gott som hela 1900-lalel. Trols atl lagen om fiske vårdsområden (LOFO) varit i kraft nära års fiskevattens utredning tillsattes, var antalet områden då inte fler än ca 70. Genom ändringen i 24 § lagen om rätt till fiske sattes en störrepress på landets drygt 2000 fiskevårdsföreningar all ombilda sig lill fiskevårds områden. Denna lagändring i förening med de nya, någol förenklade reg lerna om delgivning av kallelse fill förrättning enligl LOFO, som genomför des den , hade vid tiden för styrelsens yttrande 1977 letl lill alt antalet områden ökat lill ca 200. Dagens siffra är knappl 300. Den snabba ökningen har- bl. a. lett lill en ansökningskö för statsbidrags givningen. Utredningensslutliga förslag är visserligen inte lika enkelt som förslag. Det tardock alltjämt tillvara värdefulla inslag från de nuvarandefiskevårdsföreningarna liksom från dagens fiskevårdsområden som detenligl styrelsens mening medför en förstärkt rättssäkerhet jämfört meddelbetänkandets förslag. Särskilt vill styrelsen betona all det nu framlagdalagförslaget jämfört med dagens LOFO innebär elt stort steg mot mindrebyråkrati och krångel samt väsentligt lägre kostnader för den enskilde ochsamhället. förordar därför att förslaget leder tillny lagstiftning i huvudsaklig överensstämmelse med betänkandet. Fiskeristyrelsendelar - i likhet med de remissinsianser som yttrat sig hit - utredningensuppfattning om syftet med lagstiftningen. Som styrelsen anförde 1977 bör dockden nya lagen benämnas lag om fiskeområde. Skälenför att bilda fiskeomräde kan givetvis variera. 1980/81:153 117 styrelsenhar framhållits bl. a. atl fillkomsten av sädana områden utgör en av deviktigaste fömtsättningarna för atl fiskevården skall kunna bedrivas pä etteffektivt sätt och har gundläggande betydelse för förvaltningen av vårafiskevatten. Som någon fiskenämnd anför innebär lagförslaget även attdelägarnas framtida förvallning av fiskeområdet förenklas. Slyrelsen har försin del erfarenhetsmässigt funnil all Iveksamhel om vem som kan svara för olikafiskevårdande åtgärder såsom kalkning, fiskulplanlering elc hksom ocksåadministration av olika bidrag lätt leder till att även angelägna projektfördröjs eller, i sämsla fall, helt uteblir. Sädan tveksamhet undanröjs omfiskevårdsområde bildas. Andra betydelsefulla skälär upplåtelse av fiske lill alllmänhelen, där bildandet ingår som en viktigförulsällning för att den av styrelsen ovan förordade målsättningen om ell ökalfritidsfiske skall kunna uppfyllas. Härtill kommer, alt förslagel mäsle ses molbakgrund av ulredningens betänkande i övrigt varvid det utgör etlbetydelsefullt led i strävan alt på frivillig väg öppna nya fiskevatten längssödra ostkusten. Den nya lagen bör också i ökad utsträckning lillämpas på delfiske längs andra kust-sträckor som alltjämt avses omfattas av enskildfiskerätt. 4.1.8Statens planverk: Vad gäller förslagel om fiskevärdsområdenas bildande ansersig verkel inte ha anledning atl la ställning lill förslagels formelladetaljer. I likhel med vad planverket uttalade vid den lidigare remissomgångenangående fiskevårdsområden (Belänkande Ds Jo 1976:6) vill verket underslrykaprincipen alt beslul härvidlag bör ske inom de ramar som fastlagts genomplanläggning enligt byggnadslagstiftningen. 4.1.9 : Lagstiftning om samverkan i fräga om någon viss befogenhet, t. ex. jakl eller fiske, bör utformas så atl man å ena sidan i tillräcklig män beaktar de speciella fömlsiittningarna och behoven inom den aktuella sektorn men å andra sidan lar lill vara de möjligheter som finns att bygga upp samverkanslagstiflningen efter ett enhetligt mönster. Flera skäl talar för enhetlighet och likformighet i möjligaste män. Över blick och orientering i regelsystemet underlättas för sakägarna, myndighe terna och medborgarna. Enhetliga regler får en bättre förankring. Fömt sättningarna för atl utforma en rationell och ändamålsenlig organisation för tillämpningen ökar. Förslagen rörandefiskevårdsområden och jaktvärdsomräden är utformade som fristående lagar,avseende både etablering och förvallning. Nägon lagteknisk samordning [medanläggningslagen (AL) och lagen om förvaltning av samfälligheter (SFL)] uppnäsalltså i huvudsak inte. När del gäller innehållet kan man konstatera all SFL iviss grad tjänat som förebild beträffande förvaltningsbestämmelserna. Pä mångapunkter är emellertid lösningarna olika. När det gäller reglerna om etableringav faslighelssam-verkan är frånvaron av etl samlal synsätt påtaglig. Detlagäller bl.a. procedurfrågorna och sällel atl säkerställa behövlig kopplingmellan samhällsplaneringen och besluten om samverkanselablering. Dessa frågorberör LMV nägot närmare i det följande. EnligtLMVs uppfattning bör frågan om samverkanslagsliflningens innehåll ochlagtekniska anordnande prövas frän här berörda ulgångspunkter vid den fortsattaberedningen av lagstiftningsärendena. 4.1.10 : I yttrandet över fiskeval tensutredningens belänkande Fiskevårdsområden (Ds Jo 1976:6) redogjor- 1980/81:153 118 deverket för sina fiskevatten och skälen lill att vissa av dessa måste bibehållasunder verkets rådighel (jfr. s. 157 i betänkandet). villånyo underslryka viklen av atl där nämnd ensamrätt för verkel icke äventyras t.ex. i de fall avelsfiske är anordnat i sådant vatten eller då ållydnad avdomfästa tappningsföreskrifter begränsar möjligheterna lill fritidsfiske.Tappningarna och avelsfisket omöjliggör icke fritidsfiske. Tvärtom har verketaktivt medverkat lill atl vattnen upplåtes ål allmänheten. För elt oplimaltsamspel mellan tappningar, avelsfiske och annat fiskande fordras emellertid endirekt rådighet från kraftverksägarnas sida över fiskeutövandet. Förslagettill ny lag om fiskevårdsområden beaktar i viss mån de synpunkter somframlagts frän remissinstanser på del lidigare lagförslaget (Ds Jo 1976:6).Vattenfallsverket anser det värt all eftersträva att formerna för bildandet avfiskevårdsomräden förenklas. Härigenom bör anlalel fiskevårdsområden öka ochom upplåtelse regelmässigt göres som det är tänkt i förslaget förbättras ocksåmöjlighelerna för fritidsfiske för den slora allmänheten. Reformerna, somalltså i och för sig i många siycken är välmotiverade, ger emellertid ocksåanledning lill erinran om risker för rältssäker-heten i vissa fall. 4.1.11 : Domänverkel serpositivt pä förslagel om förenklade regler för bildande av fiskevårdsområde.Inom ramen för förenklat bildningsförfarande skall del dock fortfarande finnasmotivation och utrymme för fiskevatlensägaren atl känna ansvar för hur vattnetutnyttjas. Domänverkel förordar ell förenklat förfarande som påskyndarbildandel av fiskevårdsområden, vilkel ökar fiskeulbudel samlidigl som del gerökande möjligheter att tillgodose fiskeklubbars behov av att sköta och värdafiskevatten. Fiskevårdsområdels stadgar skall i så fall utformas på sådanl sättatt driften av området helt eller delvis kan överlämnas lill sportfiske-klubb,fiskevårds-, villaägare-, idrottsförening eller annan intresseorganisation. Ökadområdesbildning främjar såväl allmänhetens möjligheter lill fiske somfiskevattens värd. För domänverkels del innebär ell påskyndande avomrädesbildningar all verkel i slörre omfattning än kan utnyttja desamfällt ägda fiskevatlnen och ställa dem lill allmänhetens förfogande. 4.1.12 i Södermanlandslän: Utredningen föreslår ell förenklat förfarande för bildande ochförvallning av fiskevårdsomräden. Gällande lag om fiskevårdsomräden är i vissaavseenden svår alt tillämpa. har säkert medfört att det i vissa fall inlevaril attraktivt för fiskerällsinneha-varna att bilda fiskevårdsområden. Länsstyrelsenifrågasätter lämpligheten av atl del finns fiera avfiske. Lagtekniskt bör dock största möjliga anpassning till anläggningslagen(AL) och lagen om förvaltning av samfälligheter (SFL) eftersträvas. I lagen omfiskevårdsområden bör hänvisning lill AL i så mänga fall som möjligt ske.Förvall-ningsbestämmelserna bör utgå och ersättas av SFL. 4.1.13 i Östergötlandslän: Länsslyrelsen delar ulredningens uppfattning alt del är angelägel atlfiskevårdsområden bildas och att bildandel underlättas så långl som möjligt.Enkelheten får dock inle drivas så långl all rättssäkerhelskraven eftersattes.Mot bakgrund av lidigare förslag lill ändrad lagsliflning och synpunkternahärpå (bl.a. yttrande ) synes de nu lämnadelagförslagen i storl sett vara väl avvägda.- 1980/81:153 119 4.1.14 i län:Utredningen anger att syftel med förslaget till lag om fiskevårdsomräden är atttillskapa en modern och ändamålsenlig förvaltningsform för enskilt fiske.Länsstyrelsen, som fattal beslut om bildandet av drygt 50 fiskevårdsområden,kan vitsorda att det finns ett verkligt behov av en sädan förvaltningsform. Somlänsstyrelsen angav i sitt yttrande över betänkandet Fiskevårdsomräden (Ds Jo1976:6) fungerar den nuvarande ordningen med fiskevårdsomräden i stort settväl. En överarbetning av lagreglerna är emellertid påkallad ur bl.a. effektivitets-och kostnadssynpunkt. Förändringar av lagstiftningen bör då i första hand syftatill att sfimulera omrädesbildningar, varigenom fillgången påfritidsfiskevatten kan ökas och även fler och effektivare fiskevårdandeätgärder kan vidtas. Tillräckliga rättssäkerhetsgarantier måste emellerfidsamtidigt vara inbyggda i systemet. 4.1.15 i län:Länsstyrelsen anser det ytterst värdefullt att man genom förslaget fårväsentligl enklare regler för fiskevårdsområden, så att dessa kan komma tillstånd snabbare och billigare. 1 framtiden bör delägarna i fiskevårdsområdet fåpengar över till atl göra fiskevårdsinsatser. Det förenklade förfarandet börockså bidra lill alt del blir störte fart på områdesbildandel. Atl det ärföga populärt alt bilda fiskevårdsområden illustreras av atl del i länel f. n.finns 23 st. områden bildade medan 11 områden är under bildande. Samtidigtfinns del ca 100 fiskevärdsföreningar. En del fiskerättsägare tycks fortfarandesväva i den villfarelsen att de skulle avhända sig äganderätten tillfiskevattnet om de går in i ett fiskevårdsomräde. Eventuellt borde del ilagtexten klargöras all så inte är fallet. Länsstyrelsenkan - med vissa invändningar i detaljfrågor varom mera nedan - tillstyrkautredningens förslag lill bildande av fiskevårdsomräden. 4.1.16 i län:Ulredningens nu framlagda förslag till lag om fiskevårdsområden innebär atthänsyn i hög grad lagits till de erinringar som bl. a. länsslyrelsen framfördemol del tidigare förslagel. Del förenklade utrednings- ochförrällningsförfarande som utredningen nu föreslår kan anses i erforderligomfattning lillgodose de rällssäkerhetsan-spräk som de i fiskevårdsområdelingående fiskerältsägarna har räll alt ställa. Del förenklade förfarandet medföräven en klar kostnadsbegränsning vilket också är till gagn för möjligheternaall i ökad utsträckning bilda fiskevårdsområden. 4.1.17 i Kristianstadslän: Sammanfattningsvis anser atl olika invändningar kan riktasmot utredningens förslag rörande fiskevårdsomräden. Närmare övervägandenfordras särskill i fråga om behandlingen av de fiskerättsfrågor som i praktikenalltid måsle få största betydelse. Den positiva medverkan avfiskeintressenterna, som är väsentlig om man skall fä till stånd ell välfungerande fiskevårdsområde, undervärderas av ulredningen, som i slällel synesöverbelona myndigheternas planläggande roll. Denna är på detta område knappasisärskilt markerad. 4.1.18 i : Detnya förslaget har pålagliga fördelar mot gällande lag om fiskevårdsomrädengenom atl möjliggöra snabbare och billigare förfaranden vid bildande avfiskevårdsområde som rättssäkerheten beaktats i erforderligutsträckning. tillstyrker i huvudsak förslaget till lag omfiskevårdsområden och vill endast göra en del påpekanden belräffande enskildaparagrafer i lagtexten. Prop.1980/81:153 120 4.1.19 i län:Länsstyrelsen tillstyrker förslagen vad rör bildande av fiskevårdsområden. 4.1.20 i län:Länsstyrelsen kan i huvudsak ansluta sig till utredningens i förevarandebetänkande reviderade förslag. inskränker sig därför nu till attyttra sig pä vissa punkter. 4.1.21 i län:Tillgången pä fiskevatten inom länel är god och något behov av ökadtillgäng på sädana synes inte föreligga utom i länets västra del. Bildande avfiskevårdsområde kan härvid komma att spela en viss roll. Ett fiskevårdsområdesstörsta betydelse ligger dock däri att det som juridisk person har störremöjligheter än en fiskevårdsförening att genomföra mera kostnadskrävandeprojekt inriktade på fiskevård och service ål de fiskande. Vatten som genomgod fiskevård och utbyggd service gjorts attraktiva är av belydelse ur turistsynpunkt. 4.1.22 1 län:Länsstyrelsen finner det framlagda lagförslaget vara väl genomarbetat och atlen kommande lagstiftning borde kunna fastställas i enlighet med förslaget. 4.1.23 i län:Förslaget synes i stort vara ägnat atl tillgodose syftet med bildandet avfiskevårdsområden, nämligen att främja ändamålsenligt nyttjande av fiske ochgod fiskevård och innefatta en lämplig avvägning mellan de skildaintressen som har att samverka på fiskets område. Den förenkling rörande förfarandet ifråga om bildande avfiskevårdsområden som förslaget innebär jämfört med nuvarande lag, särskilt dåbeträffande det sänkta kravet pä fiskerättsulredning, är ägnat alt ökabildandet av fiskevårdsområden och alt förkorta handläggningstiden. Detla ärsärskilt angeläget i med sina ofta invecklade faslighets- ochägarförhållanden och med hänsyn till att bildandet av flera omfattandefiskevårdsområden redan inletts. 4.1.24 i Västernorrlandslän: Sammanfattningsvis innebär det nya lagförslaget en klar förbättring iförhållande till nuvarande lag om fiskevårdsområden och bör underlätta delmyckel angelägna bildandel av nya fiskevårdsområden. 4.1.25 i län:Om utvecklingen blir den ulredningen föreslär kommer alt i hellannan utsträckning än nu bli engagerad i bildandet av fiskevårdsområden. Dettaligger också i linje med det ansvar redan har för det rörligafriluftslivets utveckling och den regionalpolifiska planeringen. Turismen ulgördärvid för delar av länet ett väsentligl inslag och satsningen pä fritidsfiske,framför allt i strömmande vatten, är i det sammanhanget betydelsefull.Tillgängen på lämpliga sådana områden, som ger den fiskande ett rimligt utbyteär begränsat. Fisket fick i samband med den fysiska riksplaneringen en mycketundanskymd roll. Här finns alltså ell klart planeringsbehov inriktat påhushållning med och utveckling av lämpliga fiskbestånd. kommer atlfömtsatta fiskevårdsområden för större sammanhängande områden. Fisketurismenär vidare regelmässigt inriktad på handredskap. En planering bör - säsomutredningen uppmärksammat beakta även della och även inriktas på sättet förutövande av förekommande enskild fiskerätt. 1980/81:153 121 4.1.26 i Norrbottenslän: delar utredningens uppfattning att fiskevårdsområden börtillkomma i ökad omfallning. Det förslag som lagts bör ge bättre möjlighel äntidigare all få lill stånd dessa områden. är därför i princippositiv lill förslagel. Speciellt glädjande finner del vara allutredningen föreslär elt enkelt förfarande då det gäller alt fastställa defiskerätlsliga förhållandena. Just oklarheten beträffande dessa förhållandenoch kostnaderna för all utreda desamma har utgjort en effektiv späiTmot bildande av fiskevårdsomräden. 4.1.27 Centralorganisationen /SR:Planering och skötsel av elt slörre vattenområde kommer att kopplas tillyrkesfiske-licensområden och fiskevårdsomräden enligt betänkandets förslag. Ombildandet av fiskevårdsomräden gär långsamt inom vissa områden eller längsvissa kustavsnilt innebär detla en fördröjning av genomförandel av en rikligfiskevård. Information fill den fiskande allmänheten och till övriga berörda omsambandel mellan administrativa åtgärder och den biologiska effeklen av rikligfiskevård i fiskevattnel är därför utomordentligt angelägen om förståelse förde föreslagna åtgärderna någonsin skall kunna skapas. [SACO-SR]tillstyrker-- statsbidragsgivningen lill bildandet av fiskevårdsomräden.Det förenklade förfarandet som föreslås tillstyrks under fömtsättning atlrättssäkerheten garanteras. 4.1.28------------------------------- och fiskevattenägareför bund: Förbundens bestämda uppfattning är all den bäsla ordningen för förvaltning avfiskevatten är fiskevårdsområden. I förslaget till lag om fiskevårdsomrädentillskapas en möjlighet all kunna bilda fiskevårdsområden, även om enmajoritet av fiskevattenägarna icke sä önskar (9§, 2 st.). Vid sådanttvångsbildande anser förbunden dock, alt fiskevårdsområdel endast skall omfattahandredskapsfiskel. Förbunden understryker, atl de är positivt inställda förenklad och effektivare lagstiftning inom delta område i det syfte somutredningen anger. Förbunden är emellertid av den bestämda uppfattningen, atlför att syftet med de nya lagförslagen skall få avsedd effekt, en positivinställning och en positiv vilja erfordras att medverka från majoriteten avfiskevaltenägarnas sida. Vidare bör man ha klartför sig, all inom vårt avlånga land finns mycket belydande vattenområden medmåtfiigt eller svagt fiske, där möjligheterna till effektiva fiskevärdsätgärderär starkt begränsade. Delta utgör enligt förbundens mening ytterligare ellbelägg för alt fiskevaltenägarnas positiva inställning är nödvändig. 4.1.29-------------------- : Belräffandeförslagel lill ett förenklat förfarandevid bildandet av fiskevårdsomräden samt bidrag lill deras bildandekostnaderhar landstingsförbundet intet att erinra. 4.1.30 : Enligt utskottets uppfattning erbjuder fiskevårdsområde i mänga fall den bästa formen för samordning och förvaltning av fiskerätter, där flera ägare och skifleslag är inblandade. Nuvarande lag omfiskevårdsomräde har enligt medlemsföretagens uppfattning i stort sellfungerat tillfredsställande vid bildande av sädant område; förvaltningsformenhar även som regel kunnat accepteras av fiskerättsägama. Den kritik somuttalals i sammanhanget gäller främst lidsuldräkten och kostnaden förfiskerättsutredningar. 1980/81:153 122 Ävenom det i och för sig är önskvärt all tillvägagångssättet vid bildande avfiskevårdsområde kan rationaliseras, är ej berett atl tillstyrka deförslag som utredningen framlagt i sådant syfte. Av skäl, som närmare redovisasi bilagda promemoria, utarbetad av lantmätaren , SCA, anser SISUatl framlagda förslag till ny lagstiftning angående fiskevårdsomräden ej börläggas till grund för fortsatt diskussion och beslut. Tills vidare kan nugällande lagstiftning bibehållas i oförändral skick. 4.1.31 : Underde senasle decennierna har fritidsfisket utvecklats lill en fritidsaktivitetav belydande omfallning. Del finns därför anledning alt samhällel pä olikavägar skapar bäsla möjliga förutsättning för fritidsfisket. Slyrelsenlillslyrker därför utredningens förslag till förenklingar i lagen om bildandeav fiskevårdsomräden. Den föreslagna lagstiftningen bör stimulera lill all detbildas fler fiskevårdsomräden. Förslaget innebär också atl nuvarandefiskevårdsföreningar på ett enkelt sätt kan omvandlas lill fiskevårdsområden.Därigenom får den stora grupp fritidsfiskare som saknar egna fiskevallen ökademöjligheter alt fiska. 4.1.32 fiskares riksförbund:SFR är positiv till bildande av fiskevårdsområden, vilka kan upplåta vattenför säväl yrkes- som fritidsfiske, men anser att nuvarande bestämmelser är aUföredraga. SFR vill dock ej motsätta sig förslagel om förenklat förfarandeunder förulsällning all bildande av fiskevårdsomräden föregås av omröstning.Vid förrättningen bör sålunda en majorelet av närvarande fiskerättsinnehavarerösta för bildande av område. 4.1.33 : Enligt förbundets uppfattning är det av utomordentlig vikl altenskilt fiske kan ställas lill allmänhetens förfogande genom en vettigorganisationsform. Fiskevårdsområdel är -väl organiserat och räll utnyttjat -en från såväl biologisk som juridisk synpunkt god organisationsform. Angelägetär emellertid all inle en krånglig lagstiftning försvårar och fördyrarbildandel av fiskevårdsområde, vilkel hiuills varit fallel. Utredningenhar enligt förbundets mening lyckats all väsenlligl förenkla den nuvarande lagsliftningen ulan atl rättssäkerheten därigenom behövt eftersättas. Positivt är bl.a. förslagel om ett enklare förfarande vid fiske rättsulredning samt atl förtällningsmannen själv kan falla beslul om bil dande. Vidare all opinionsvillkoret utformats efter förebild frän bl.a. fastighetsbildningslagen Förbundettillstyrker således förslaget till lag om fiskevårdsområde vilken börmöjliggöra elt väsenlligt enklare förfarande och en avsevärd reducering avförrätlningskostnaderna säväl för delägare som för samhällel. 4.1.34-------------------------------- : Etl förenklat förfaran de för bildande av fiskevårdsområde föreslås med möjlighel alt erhålla statsbidrag till bildandekoslnaderna i den mån fiskevårdsområdel har för avsikt att upplåta fiske åt allmänheten. Härigenom skapas bättre fömtsätt ningar för fiskeupplålelser i sådanl enskilt vatten, där någon fiskerätt som omfattar fiske med handredskap inte föreligger. Detta gäller enskilt vatten längs samt allt inlandsvatten med undantag av de slora sjöarna. Prop.1980/81:153 123 4.1.35----------------------------- : Vi vill anknyta till hovrättenslidigare remissyttrande, där hovrätten påpekade alt det bör finnas enfiskeorganisalion, som både kan bedriva rationell fiskevård och som kan se tillalt fisket utövas på ell säll som molsvarar rådande värderingar i samhällel.Varken de hittillsvarande fiskevårdsområdena, fiske-värdsföreningarna ellersamfällighelsförvallningarna molsvarar enligt hovrätten dessa krav.