prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har tidigare kortfattat redogjort för de reforminsatser som är planerade förinnevarande avtalsperiod, dvs. fram t. o. m. / 86. Jaganser inte att del finns anledning all ifrågasätta huvudlinjerna i dessa ambitionshöjningar. En omprövning bör istället innebära att reforminsalsernaslås ut över . En treårig föriängning innebär atl förverkligandet skjuts fram från budgetåret1985/86 lill /89. har beräknat all eltförverkligande 1985/86 förutsäller etl årligt reformmedelstillskolt om 4,3%.Ökas perioden med , skulle motsvarande tillskott behöva bli 2,. Enligtmin bedömning bör ett årligt påslag om 2,3 %möjliggöra ell genomförande av del iradiopropositionen angivna reformprogrammet. Jag har därvid beaktat att det ligger stora fördelar i attSveriges Radio känner till hur medelstilldelningen kan komma atl utvecklas. Jagförordar således alt regering ochriksdag ger uppdraget atl planera sin verksamhet efter förutsättningen att företaget erhålleretl ärligt reformtillskolt om 2,3%.Om statens avtal med och dess programbolag skulle komma att föriängas efter /86 börföretagel kunna räkna med sammaårliga reformtillskolt för perioden fram t.o.m. /89. Som jag har anfört bör förändringarna ireformplanerna också återverka på och televerketsverksamhet. 1980/81:100 Bilaga 12 85 nadsstyrelsenblir detta ganska självklart genom atl byggnadsplanerna anpassas till SverigesRadios behov. Till televerkels investeringar återkommer jag , men jag vill redan nu anmälasom min åsikt all en ulbyggnad av nya FM-nät inte bör genomföras underden reformperiod som diskuteras. års ekonomiska utveckling har medfört ettökat krav på rationaliseringar inom alla samhällets verksamhetsgrenar. På det statliga området har myndigheter och institutioner krav påsig all genomföra rationaliseringar motsvarande en årlig anslagsminskning med2%. Jag anser del varanaturligt all också radio- och TV-verksamheten omfattas av ett rationaliseringskrav. Den nivå som har tillämpats på denstatliga sektorn bör inledningsvis lillämpas även för och . Med tanke bl. a. på attplaneringsförutsättningarna för kommer atl förbättras genom de ålgärder jag här föreslår, villjag dock redan nu förulskicka atlrafionaliseringskraven enligt min mening bör ställas högre underkommande budgetår. Den årliga kompensationen av automatiska pris-och löneökningar på driftsidan har bestämts av den allmänna kostnadsutvecklingen som den avspeglarsig i konsumentprisindex (KPl). KPl har använts för all bestämma värdeökningen påett stort anlal andra områden, bl.a. för pensioner och andra sociala förmåner. års ekonomiska utveckling, inle minst oljeprisernasförändringar, har medfört att man har ifrågasatt KPLs lämplighet somvärdemätare. Regeringen har därför ipropositionen (prop. 1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten, m. m. föreslagit att man vid beräkningen avbasbelopp etc. övergår lill enjusterad index. har bifallit förslagel (SfU 1980/81:14, rskr 84).Vid beräkningen av denna justerade index skall man bortse från indirekta skatter, tullar och avgifter, men göratillägg för subventioner. Dessutomskall man bortse från förändringar i energipriser efter . De nya reglerna gäller i princip vidberäkning av basbeloppsanknutna förmåner från . För del innebär KPl-kompensationenf. n. en mycket förmånlig behandling.Enligt mina beräkningar kan skillnaden mellan KPl-utveckling och faktisk kostnadsutveckling beräknasbli sådan alt för innevarande budgetår erhåller enöverkompensation om . Detta motsvarar ca 35 milj. kr. Även förkommande budgetår kan man räkna med altKPI-relaterade driflmedel skulle ge en överkompensation. Mot denna bakgrund anser jag det vara nödvändigtatt lägga om det nu gällandekompensafionssystemet. Man bör emellertid, bl. a. med hänsyn lill planeringsförutsättningar,behålla ett automatiskt verkandesystem. 1 della läge har jag funnit del lämpligl all preliminärt knyta an till den nya index som regeringen harföreslagit skall gälla för basbeloppsberäkningarna. Jag har för avsiktatl under del närmaste året nog- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 86 grantfölja kostnads- och indexulveckling. Jag kommer även alt undersöka lämpligheten av att använda andra former av index,I.ex. lönebaserade sådana, vid fastställandet av kompensationen förkostnadsökningar. Radiohar planerat sin verksamhet för innevarande budgetår med hänsyn fill gällande kompensafionsförulsältningar. Jag vill därförinle förorda att man tar tillbaka ellbelopp motsvarande den överkompensation som kan beräknas fåunder innevarande år. Denna överkompensationbör emellertid inte följa med som bas i kommande års medelstilldelning. För medelstilldelning för fidfr. o. m. bör man alltså ta hänsyn till della. I medelstilldelningen till hardrift- och invesleringsmedel redovisats var för sig. En sådanuppdelning kan vara motiverad, men den medför att sambandet mellan åtgärder påinvesteringsområdet och driftmässigavinster av sådana åtgärder inte alllid beaktas tillräckligt vid planeringen av investeringsmedlens användning.Åtskillnaden kan också få andraogynnsamma följder, I.ex. alt man hyr utrustning när det är ekonomisktfördelaktigare alt köpa densamma. Mot bakgrund av detta vill jag förorda attanslagen för drift och investering slås samman till ell. En sådansammankoppling är särskilt motiverad genom att den bör öka möjlighet att hanlera etl rationahseringskrav på ettmeningsfullt sätt. Ett givet villkor för en sådan sammanslagning äratl och dotterbolagensvarar för en god invesleringsplanering, så alt I.ex. återan-skaffningen sker planmässigt och så attinga behov eftersatts och kumu-leras. Det sammanslagna anslaget bör behandlas som eltdriftmedelsanslag. Kompensation förprisökningar bör alltså ske på del säll som jag lidigare har föreslagit. Framtida reformmedel liksombesparingskrav bör bestämmas med det sammanslagna anslaget som bas. Ett genomförandeav de olika förslag till ändringar som jag nu har redovisat bör ge radikalt förbättrade planeringsförutsättningar.Det är angeläget alt och programbolagen utnyttjar dessa förulsällningar och del är också angelägelalt man utåt redovisar sina planer. Jag utgår alltså från atl ikommande anslagsframställningar redovisar relativt detaljerade planer förverksamheten och hur man skall förverkliga de uppsatta reformmålen. I detlasammanhang bör även rationaliseringsplaner för de olika bolagenredovisas. Det är också angeläget all ikommande anslagsframställningar redovisar hur man har förverkligat sinaplaner, hur erhållna reform-påslag har använts saml vilka investeringar som hargjorts. Jag har tidigare redovisat denna min inställning, senast i förraårets budgetproposition, men deredovisningar som har lämnats i anslagsframställningarna har inteuppfyllt de krav som jag anser all man bör ställa. 1980/81100 Bilaga 12 87 Det har anförtsatl integritet skulle hotas om man redovisade sina planer och utfallet av dessa till regering och riksdag.Jag ser inte att något sådant problemskulle behöva uppstå med nu gällande formerför medelsfilldelning och än mindre om de förslag till förändringar somjag nu har redovisat skulle genomföras. Jag har i detföregående tagit upp planeringsvillkor. Även villkor bör förbättras så att man framför allt när detgäller investeringssidan kan utgåfrån en säkrare uppfattning om framtida medelsfilldelning. Jag återkommer tilldetla längre fram. Det nuvarande finansieringssystemet för radio- ochTV-verksamheten innebär att avgiftsmedel inle kommer verksamheten tillgodo iavsedd omfattning. För del första ärkostnaden för uppbördsadminislration etc. alltför hög. En jämförelse med övriga nordiska länder visar allkostnaden per licens är mer än dubbelt så hög i . För det andra harundersökningar visat att skolket från TV-avgiflsbetalning är otillständigthögt. av hushållen beräknas skolka från avgift, vilkel medför en årligintäktsförlusl för radio- TV-verksamheten om ca 150 milj. kr. Jag anser att del är nödvändigt atl alla berördaparter gör ansträngningar att kommatill rätta med de angivna problemen. 1. kostnaden för uppbörden bör reduceras avsevärt, 2. kontroll av ev. TV-innehavbör skärpas, 3. allmänheten bör informeras omavgiflsskyldighel och konsekvenserna av skolket, 4. skärpta sankfioner bör införas för dem somertappas med skolk. Beträffande organisationen av avgiflsuppbörden vill jag an föra följande. (U 1978:15) föreslog i sitt betänkande (DsU 1978:16) TV-avgifter: inkassering,kontroll och avgiflsskolk, att uppbörden av TV-avgifierna skall kopplas bortfrån systemet för uppbörd avteleavgifierna och att en särskild uppbördsorganisalion skall svara förTV-avgifterna. Avgifterna skulle då infordras via separata räkningar och inle som via räkningar som för de flestaTV-innehavare är gemensamma medteleavgifierna. Flertalet remissinstanser var kritiska lill utredningens förslag all införa en separat uppbörd avTV-avgifterna. 1 förta årets budgetproposition anmälde jag alljag inle var beredd att ta ställningtill frågan utan avsåg att återkomma när ytterligare underlagsmaterial hadekommit in, bl. a. från och . I sitt remissvartill belänkandet hade antytt möjligheten alt företaget självt kunde handha avgiflsuppbörd ochkontroll. Vid min beräkning avteleverkets driftkostnader förutsatte jag alt verket redan under innevarande bugelår skulle kunna vidta sådanaåtgärder för att effektiviseraavgiflsuppbörden all besparingar kunde göras lill ett värde av 3 milj. kr. inkom med elt erbjudande altinom utveckla och ansvara för etl separat system förTV-avgifisuppbörd. 1980/81:100 Bilaga 12 88 offertenskall verksamheten helt separeras från övrig verksamhet inom ochbedrivas i en särskild organisation med som chefsmyndighet. Uppbördoch inkassering av TV-avgifter skall ske i elt separat system. Elt särskilt terminalbaseral ADB-system skulleupprättas och ett system med separat räkning (masskorsband) utnyttjas.Uppgifter om adressändring m. m. inhämtasfrån del statliga adressregistret . Som fördelar med elt separatsyslem anför bättre överblick ochstatistisk bevakning samt möjligheten atl genom kompetens, samlad erfarenhetoch enhetlig praxis åstadkomma en mer effektiv bekämpning av avgiflsskolket. För egen del räknar verket med atten separering av TV-avgiften från teleräkningen leder till enintäklsökning för telefonrörelsen omminst 140 milj. kr. Enligl verkels bedömning medför nämligen del höga totalbeloppetpå den gemensamma räkningen atl telefontjänsterna möter ett"köpmotstånd". kostnadskalkyl bygger bl. a. påförutsättningen atl TV-avgifterutformas som en offentligrältslig avgifl som av kronofogdemyndigheten kan behandlas som s. k. allmänt mål. Denårliga drift- och kapitalkostnadenför ett separat system beräknas lill 59,5 milj. kr. I offert fillkommer ulöver drift- ochkapitalkostnader engångsulgifterför utrednings- och genomförandekostnader om totalt 21,6 milj. kr. Verkel förutsätter dessutom att ärligen600000 kr. utgår lill verket förvaije ökning av antalet motlagaravgifter med 10000. En sådan avgift avses täcka marginalkostnader för de åtgärder somfordras för atl minska avgiflsskolketsåsom I.ex. kampanjer eller utökatantal kontrollanter. Avgiften skallockså ge viss stimulans atl effektivisera verksamheten. har i skrivelse den 13 juni 1980förordat alt man prioriteraråtgärder mot avgiflsskolk och alt därför en så genomgripande förändringsom en överföring av uppbördsorganisationen från till är olämplig. Radiofinner förslag om ettekonomiskt incitament principiellt betänkligt som avsteg från verketsmyndighetsansvar för uppbörden. Kostnaderna för förslag bedöms -liksom i nuvarande syslem - som oacceptabelt höga. Därmed innebär offerten inte någon förbättring jämförtmed nuläget. (TVAU) har i september 1980lill regeringen överlämnat en - framtidaorganisation. I rapportenpreciserar ulredningen sin analys av de olika faktorer som är av betydelse för val av uppbördssyslem och-organisation saml lämnar effektbedömningaroch kalkyler. I sina överväganden konstaterar TVAU att båda de aktuellaalternativen för den framtida uppbörden - en rationaliserad fortsatt gemensam räkning resp. separatTV-uppbörd - är genomförbara ochfördelakliga i förhållande tilldagsläget. Det finns skäl som lalarför båda lösningarna. Enligl ulredningen överväger dock fördelarna medett separat uppbördssyslem. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 89 Jag delar uppfattning att de allernalivsom diskuteras inte medför någon egentlig bättring. Jag är därför inte bereddatl förorda atl man övergår till någon ny organisationsform för avgiftsuppbörden.Man bör istället t. v. behålla den nuvarande organisationen och genomföra derationaliseringar som och utredningen har pekat pä. Del är angelägetatt bevaka möjlighelerna alt vidta ytterligare ralionaliseringsåtgärder. Jag delar också uppfattning altkostnaderna i det nuvarande systemet är orimligt höga och jag anser inteheller alt den nivå som beräknas när rationaliseringarna har genomförts äracceptabel. 1 detta läge måste nya och radikala lösningar för ett uppbördssyslemundersökas. Jag har för avsikt all fortsätta beredningen av denna fråga inomregeringskansliet och återkomma med förslag så snart denna är avslutad. Redan i föregående års budgetproposition pekade jag påvikten av olika former av upplysningskampanjer om avgiflsskolkels omfallning. har med extra tilldelningav medel under innevarande budgetår genomfört särskilda informationskampanjerpå detta område. Enligt vad jag har inhämtat är utfallet av denna verksamhetmycket gott. Det är viktigt atl dessa insatser fullföljs och utvecklas underkommande år. Även programbolagen inom har etl ansvar allinformera om skyldigheten alt erlägga TV-avgiften. har också skett undersenare tid och jag förutsäller atl denna verksamhet fortsätter ochintensifieras. Regeringen utfärdade bestämmelser om s.k.pejling, dvs. förfarandet atl med särskilda mätinstrument utröna om en påslagenTV-apparat finns i en viss lokal. Genom de nämnda bestämmelserna har televerketmöjlighet att fr. o. m. den 1 juli 1980bedriva särskild avgiftskonlroll genom pejling. Den särskildaavgifts-kontrollen skall enligt bestämmelserna avse samtliga de hushåll inomett bostadsområde som inte har anmält innehav av TV-mollagare. Enligt vad jaghar inhämtat från skall verksamheten börja bedrivas ifull omfattning. Denna försöksverksamhet tillsammans med den annonskampanj ochövriga publicitet som föregått verksamheten har redan medfört elt stort antalfrivilliga anmälningar av TV-innehav. Pejlingen ingår enligt min uppfattningsom etl viktigt moment i en effektivisering av . avgiflskontrollen hos denenskilde TV-innehavaren. Betänkandet (Ds U 1980:7) Avgiftsfinansiering avradio/teve. En rättslig översyn avgavs och har därefterremissbehandlats. 1 det följande redovisar jag mina synpunkter med anledning avnågra av utredarens förslag. Betänkandet innehåller exempel på hur televerkelsinkassoarbete närmare kan anpassas lill de möjligheler som gällande reglerger. Jag förutsäller alt frågan om hur inkassoarbetel kan effektiviseras följsmed uppmärksamhet inom verket. Åtskilligaremissinstanser har uttalat sig för alt TV-handelns skyldighet Prop.1980/81:100 Bilaga 12 90 atl lämna uppgifter om enskildapersoners TV-inköp skall kvarstå. Jag delaruppfattningen all detla anmälningsförfarande fortfarande fyller en vikligpåminnelse- och kontrollfunktion. Utredarens förslag om införande av en regel sominnebär atl den enskilde undervissa förhållanden skall presumeras inneha en avgiftspliktig TV-mottagarehar avvisats av huvuddelen av remissinstanserna. Även jag anser att förslagel i dessa delar får uppfattassom alltför långtgående. Utredaren pekar emellertid på olika alternativaåtgärder som enligl min mening börkunna bidra verksamt lill alt avgiflsskolket nedbringas. Liksom flera remissinstanser anser jag atl en allmänskärpning av den straffrättsligapåföljden för underlåten anmälan av innehav av TV-mollagare bör kunna fylla ensådan funktion. Jag förordar därför all påföljden i lagen (1978:478) om avgift för innehav avlelevisionsmotlagare ändras från böter, högst femhundra kronor, tilldagsböter. Den nu lorordade ändringen av påföljdsreglerna innebär att de rättstillämpande myndigheterna ges ökadmöjlighet atl vid slraffmätningenfästa avseende vid hur vederbörande har innehaft TV-mollagare ulan att ha anmält detla. Genom alt pådelta sätt anpassa påföljden efter förseelsens grovhet bör tendensen alt uppfatta avgiflsskolk som lönsaml för denenskilde effektivt kunna motverkas.Regeringen har (prop. 1980/81:38) föreslagit att anta förslagom ändring i m. m. enligt vilka de minimi- och maximibelopp för böter som anges i brottsbalkenskall justeras med hänsyn tillpenningvärdets förändring. Den nu nämnda höjningen av de be-loppsmässiga ramarna för de olika bötesstraffen iförening med den av mig förordade ändringen av påföljdssystemet i lagen(1978:478) om avgifl för innehav avlelevisionsmotlagare torde särskilt i vissa inkomstlägen medföra en avsevärdskärpning av den straffrättsliga reaktionen mol avgiflsskolket. Jag vill i delta sammanhang understryka all densom avslöjas och straffas somskolkare naturligtvis också är skyldig alt eriägga avgift för hela den tid som innehavet har pågått. Det bör ingå iteleverkets normala rutiner alt i samband med polisutredning av uppdagatskolk noga undersöka och bevakaomfattningen av verkets fordran på obetalda TV-avgifter. Vad jag har förordat i det föregående kräverändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av lelevisionsmotlagare. Ettförslag fill erforderiig ändring idenna lag har därför upprättats inom och bör fogas till protokollet som bilaga 12.4. Med hänsyn lill karaktären av den föreslagna lagändringen får lagrådetshörande i ärendet anses sakna betydelse. Jag går över till frågan om medelstilldelningtill den avgiftsfinansieradeverksamheten för nästa budgetår. Mina förslag framgår av följande sammanställning. 1980/81:100 Bilaga 12 , , , radionämnden 79.0 1 250,0' 135,0 1 1315,0' ) 1 466,9- 'Genomsnittligt prisläge 1979/80 Genomsnittligtprisläge 1980/81 Som jag lidigare har anfört bör förändringar ireformplaner och planeringsförutsättningarockså gälla investeringar. En allmän återhållsamhet bör sålundaiakttas; investeringar som hör samman med lidigare beslutade ambilionshöjningarbör slås ul över ochreformplaner till vilka riksdageninle har tagit ställning, bör endasii undantagsfall genomföras fram t.o.m. /89. lar i sin anslagsframställning uppfrågan om ell fjärde och elt femte FM-nät. Förberedelser pågår inom berörda internationellaorgan inför den frekvensplaneringskonferenssom äger rum och vid vilken fördelningen av frekvenser för FM-ljudradio inom ett nyttfrekvensområde skall göras. För del finns här möjlighet alt inrymmaett fjärde och ett femte FM-nät.Eftersom förberedelserna tillkonferensen redan har börjat, är det nödvändigt att nu erhållerriktlinjer belräffande önskadutformning av näten. förordar i sin anslagsframställning att det fjärde FM-nätet utformas så att enlångtgående regionalisering av sändningarnablir möjlig och föreslår liksom atl FM 4-nätet utformas så atl del i princip medger sändningarpå kommunnivå. Jag delar och syn påönskvärdheten av en långtgåenderegionalisering av eventuella nya nät. De frekvensplaner som fastställs vid 1982/planeringskonferenskommer alt bestämmaförutsättningarna för programverksamheten. De nya näten bör därför planeras så att de medgersändningar såväl av riksprogram och lokalradioprogram över nuvarande områden-dvs. i huvudsak län - som av lokalradioprogram över mindre områden än länen. Fråganom sådana nät skall byggas ut samt hur de i så fall skall utnyttjas 1980/81:100 Bilaga 12 92 börprövas i del beredningsarbete som kommer att föregå ett nytt radioavtal. Under vissa speciella förutsättningar bör det nyafrekvensområdet kunna användas. 3-nälel är i några områden av landet föga lämpat för lokalradions täckningsbehov. I ställetför atl göra kostsamma omplaneringar inom FM-3-nätet, bör nytt frekvensutrymmekunna användas. Ett sådant användande bör dock ske pä sådanl sätt attdet inte försvårar utbyggnaden av ev.kommande FM 4- eller FM 5-kanaler. Miltförslag lill medelsanvisning förteleverkels investeringar uppgår lill 87.7 milj. kr. För att förbällra planeringsförutsättningarbör enligt min mening regering och riksdagange sina avsikter när det gäller investeringsnivånunder en femårsperiod. För egen del anser jag all bör kunna inriktasin planering efter förutsättningen atl invesle-ringstilldelningen under defyra budgetåren efter 1981/82 blir83,7, 78,5, 67.7 resp. 70 milj. kr., allt enligt 1981/kostnadsnivå. Vid min beräkning av dessa nivåer har jag utgåttfrån vad jag har anfört om FM4-utbyggnaden samt därutöver bl. a. all, utbyggnaden av särskilda sändare för regional-TVunder fem-årsperioden slopas utöver nödvändiga kompletteringar i förbindelsersom kan föranledas av tillkomsten av nya regioner, utbyggnaden för förbättrad TV-iäckning minsthalveras i förhållande till ursprungliga planer, reservsändare för i stort sett byggs utenligt den fem-årsplan som har redovisat, flyttning av befintliga stationer senareläggs istörsta möjliga utsträckning, reinvesleringsprogrammelenligt fem-årsplanen i huvudsak fullföljs samt utbyggnaden av radiolänklinjer,rundradiocenlraler m.m. görs enligt fem-årsplanen. Belräffande AM-utbyggnaden vill jag anföra följande. Riksdagenbegärde vid förra alt regeringen skulle överväga och för redovisa sin syn på behovel avAM-ljudradiosändningar på mellan-och långvågsbanden och hur delta behov i framliden skall tillgodoses(KrU 1979/80:27, rskr:247). Frågan har beretts inomregeringskansliet, bl. a. av en särskild arbetsgrupp med representanter fränberörda departement. ochSveriges har biträtt gruppen med underlagsmaterial ochsynpunkler. ochSveriges har i sina anslagsframställningar anfört all del är särskiltangelägel alt en ny mellanvågssändare i byggsupp. Av mindre angelägenhetsgrad anses en utbyggnad av långvågs-sändarepå Golland och i nordligaste vara. Jag delar televerkels och Radiosuppfattning. Mellanvågssändaren iHörby har en dubbel uppgift. 1980/81:100 Bilaga 12 93 grammeti P1 över sändaren. Härigenom kan riksprogrammet nås av olika lyssnarkategorier som befinner sig utomFM-sändarnas räckvidd. a. svenskar ombord på bålar i yrkeslrafik eller på fritidsbåtar, svenskarsom är bosatta i eller reser i närbelägna delar av samt nordiskalyssnare. På kvällslid distribueras utlandsprogrammels sändningar över sändaren. Härigenom kan dessaprogram nå lyssnare i närliggandedelar av , i vilka områden de mera långlnående korl-vågssändarnainte kan tas in. Min bedömning är att de nu anförda behoven kommerall finnas kvar även . Jag har för avsikt atl föreslåregeringen atl under innevarande riksmöteåterkomma med förslag hur dessa behov skall tillgodoses. Jag beräknar inle nu medel för uppförandelav en ny mellanvågssändare på . a. mot bakgrund av det samhällsekonomiskalägel, är jag inte beredd att nu ta ställning till ett uppförande av tvä nyalångvågssändare. En sådant ställningslagande bör ske mol bakgrund av delberedningsarbete som kommer att föregå elt nytt radioavlal. Jag anser delemellertid vara angeläget - bl. a. av säkerhetspolitiska skäl - att del finns en fungerandelångvågssändare inom landet. Sändaren i , som kan förväntas ha en livslängd fram till nästa sekel, bördärför t. v. hållas i drift. Beträffande övriga nu existerande AM-sändare delarjag uppfattning. Mellanvågssändaren i bör alltså läggasner under innevarande år och mellanvågssändaren i bör hällas i driftom möjligt fram fill dess attersättningsfrågan för Hörbysändaren har lösts. Vid mitt ställningstagande i frågan om AM-sändarehar jag samrått med cheferna förutrikes-, försvars-, kommunikations-, budget- och industride-partementena. Jag förordar vidare att ettbeställningsbemyndigande om 30 milj. kr. för /83 lämnastill . Vid mina beräkningar av driftmedelsbehov har jag utgåttfrån att de totala kostnaderna för teslbildssändningarna skall kunna minskas med . Denna besparing, som ävenkan motiveras från energimässigautgångspunkter, kan beräknas uppgå tillca 4 milj. kr. De sammanlagda driftkostnaderna för televerketblir därmed 219,3 milj. kr.