prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — - energisparstödutgår till åtgärder som medför energibesparingar som står i rimlig proportiontill insatta resurser - lånemöjligheterför projekt bör förekomma, om samhällsekonomisk lönsamhet kan konstateras.Amorteringstid och räntesubvention bör fastställas sä att energibesparingenskapar överskott för återbetalning - en omprövningav stödsystemet skall ske fortlöpande. En strävan bör vara att undvika hastigaförändringar i gällande regelsystem. Förutsättningen för atl genomföra en mergenomgripande samordning av regelsystemet för energifrågor ochsamhällsplaneringsfrågor i övrigt bör föreligga i samband med den totalaomprövning av den samlade energihushållningen i samhället som föreslås skeomkring är 1985. Flertalet remissinstanser stöder förslaget. Fleraremissinstanser bl.a. Länsbostadsnämnderna i län. Västernorrlandslän och vill särskilt understryka den av delegationenuttalade målsättningen om att undvika hastiga förändringar i gällanderegelsystem. Nämnderna anför vidare alt har etl otalbåde stora och små regelförändringar medfört all fastighetsägarna fått en någotförvirrad bild av vilka ätgärder som är stödberältigade och med vilkel beloppstöd kan påräknas. anger vidare att det är viktigt attrespektive kommun får ange vilka bedömningsgrunder och lönsamhelskriterier somskall lillämpas. I Slockholm pägär ett arbele som syftar till en sädanprecisering och till att anvisa enkla metoder för att beräkna lönsamheten. i anser atl energisparslödinte bör ulgå för åtgärder som kan medföra negativa konsekvenser förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, miljö eller omgivningshygien. anser att införande i stor skala av solfångarei befintlig bebyggelse kan innebära stora utseendemässiga förändringar genomspeglande takytor, nya takmaterial och ändrade taklutningar och anser attsärskilda studier av detla erfordras. anser att åtgärdersom föresläs kunna fä energisparstöd bör provas i praktiskt bruk innan slutligabeslut fallas. Enbart teoretiska beräkningar eller försäljningsargument förmetoder, maskiner eller material fär inte utan någon form av funktionsansvar 1980/81:133 99 ulgöraenda underlag för erhållande av energisparstöd. Den försöksverksamhet somhärvid rekommenderas bör erhålla ekonomiskl slöd av t.ex. Byggforskningsrådeteller Styrelsen för teknisk utveckling. Näringslivets byggnadsdelegaiionanser alt det förtjänar alt påpekas alt subventionerna i den statligalångivningen innebär att den verkliga lönsamheten av energibesparandeinvesteringar blir en annan än om de verkliga kapitalkostnaderna erlagts. Dettamäste givetvis beaktas dä del gäller atl avgöra resursanvändningen i samhället.När finansieringen sker med subventionerad långivning blir det med andra ordmöjligt all vidta energibesparande åtgärder som annars varit lönsamma förstvid högre energipriser. En höjning av energipriserna betyder i enlighet härmedmindre anspråk på statliga subventioner för att energibesparande ätgärder skallframstå som ekonomiskt motiverade. Svenska föreningen jörbyggnadsvård framhåller att det kan ifrågasättas om inte stödel tillbyggnadstekniska energisparätgärder i småhusbeståndet helt borde slopas, ochall resurserna koncentreras till beståndet av flerfamiljshus och lokaler, därsäkrare effekter uppenbarligen kan nås. För att uppnå sparande ismåhusbeståndet borde exempelvis ekonomiska ätgärder riktade direkt motoljeförbrukningen vara mer verkningsfulla. Delegationenföreslär att energisparbidrag inte skall ulgå för någon byggnadskategori. Ettstort antal remissinstanser slöder förslagel om atl energisparbidrag inle skallutgä för någon byggnadskategori. Bostadsslyrelsen anger i sammanhanget atttrots atl en minskning av energisparstödet har sketl finner styrelsen attsakliga skäl talar för ett slopande av det generella energisparbidragel förbostäder i den form det nu har. Styrelsen anser emellertid atl etl selektivtbidrag för från samhällets synpunkt särskilt angelägna åtgärder börbibehållas. Förekomsten av bidrag för dessa åtgärder kommer då atl särskiltunderstryka samhällels prioriteringar, och bidraget blir därigenom elt mycketstarkt styrmedel även vid begränsade bidragsbelopp. Bidrag bör efter särskildprövning kunna lämnas med högst av godkänd kostnad till ett begränsat anlalåtgärder, i första hand etablerad solvärme. Kommunförbundetanser att om energisparbidragel helt avskaffas försämras energisparåtgärdernaslönsamhet. Dessutom kan etl avskaffande av bidragen innebära en kraftig ökningav arbetsbelastningen hos förmedlingsorgan och länsbostadsnämnder intilltidpunkten för en omläggning. föreslär därför att bidragen bibehålles- men på en lägre nivå än tidigare - och sedan avvecklas i etapper. (FortF) anför att före energistödels tillkomst hade FortF slora svårigheter altfä fram medel för energisparande åtgärder. Delegationens förslag tordeinnebära atl energisparande i statliga Prop.1980/81:133 100 byggnader kan komma att upphöra pä grund av brist pä medeloch avstyrker därför förslaget. Bl.a. i län. , , , , , ,Föreningen , , , , ,och kommuner anger att allmänheten i regel i första hand ärintresserad av bidragsmöjigheterna. Det är därför av stor vikt om de uppsattasparmålen skall uppnås att bidragen bibehålles, åtminstone lill dess alt insiktenoch motiven för energibesparingar i större utsträckning har trängt in iallmänhetens medvetande. SALF menar att större stöd till större projekt (kontors-,radhus- eller bostadsområden) förbilligar byggandet och möjliggör en bättrearbetskraftsplanering. SIB anger atl olika studier lyder på all bidragens belydelsehar minskal bland annat på grund av prishöjningar pä energi och bättreinformation till fastighetsägarna. Delegationens förslag att nu slopa bidragenförefaller därför välgrundat. Institutet vill dock inte utesluta möjlighetenall någon ny bidragskonstruktion eller andra styrmedel skulle kunna få godeffekt under sparprogrammets senare del, när andelen riskabla projekt och "svärinformerade"fastighetsägare ökar i den då ännu inte åtgärdade delen av fastighetsbeständet.Detta bör las upp om några är när bättre underiag finns framtaget. har ingen invändning mot atl bidragenavvecklas för småhusen men ifrågasätter om inte bidrag bör kvarstå för debyggnadstyper där slörst besparingar kan göras dvs. kommunala byggnader och flerbostadshus. Delegationen föreslär att energisparlån tills vidare skallulgå för samma åtgärder och enligt samma regler som gäller f. n.nämligen 1. förbättring av värme- och ventilationssystem- för flerbostadshus även för inreglering av sådana system-, dock inte utbyte av värme pannor eller oljebrännare, 2. anordningar förindividuell mätning av varmvatten, el och gas eller för nattackumulering avvarmvatten, 3. anslutning aven faslighet Ul en Ijärrvärmeanläggning, 4. förbättring avvärmeisoleringen i väggar, fönster och bjälklag, saml 5. ätgärder som är direkt föranledda av några avdessa åtgärder. För bostadshus bör följande gälla: Län bör utgä av den godkända kostnaden för ätgärderna.Vidare föreslär delegationen atl den lägsta godkända kostnad som skallberättiga till energisparstöd sätts lill . 1980/81:133 101 För kommunala och landstingskommunala byggnader bör följandegälla; Lån bör utgä av den godkända kostnaden. Lägstagodkända kostnad sätts lill . Ingen högsta gräns. Förnäringslivets byggnader bör följande gälla: Inga lån bör utgå. För allmänna samlingslokaler bör följande gälla; Iavvaktan pä förslag från samlingskommittén (Bo 1975:05) bibehålls nuvarandeordning. När det gäller de föreslagna nya stödområdena biträds EHD;s förslag iflertalet fall. Flera remissinstanser anser emellertid all om de nuvarandeenergibidragen skall upphöra är det viktigt att de lånegrundande schablonbeloppenanpassas till kostnadsutvecklingen i tiden. Detta kan åstadkommas genom atlbeloppen i energibidragsförordningen regleras med tidskoefficienten. och m.fl. tillstyrkermed tillägget att när det gäller näringslivels byggnader av kategorikontorshus, butiker o.d., bör energisparlån utgå lill energisparåtgärder enligtsamma prinicper som för övriga låneberältigade byggnader. Industrins Byggmaterialgrupp påpekar atl dörrar som ingäri klimatskärmen måsle ingå i de stödberätligade besparingsåtgärderna.Formuleringen i punkt 4 av förslag 8 bör därför ändras till alt även innefattadörrar. kommun och i länanser att länemöjligheterna till värmeålervinningsanläggningar i näringslivelsbyggnader i nägon form bör kvarstå. och anser att brännarbyte bör göras stödberättigat. Nybrokommun manar till restriktivitet vad gäller slöd lill termoslatvenliler,anser att stödreglerna för värmeisolering måste göras merflexibla och kommun anser alt bidrag även i fortsättningenskall utgä till kommuner och landsting. föreslär att även utredning,projektering och kontroll av vissa energisparåtgärder skall kunna bli stödberätligade. Industrigruppen för lätt byggeri anser att inom denärmaste åren torde energibesparande åtgärder i en ökad omfattning komma altföretas i flerbostadshus. Del är mycket angeläget att lånemöjlighelerna förbällrasoch att de i princip täcker kostnaderna. Bostadsslyrelsen måste här noggrantfölja utvecklingen och den godkända kostnaden för åtgärderna måste anpassasUll det reella kostnadsläget så atl fastighetsägarna inte behöver anskaffanämnvärda penningbelopp för utförande av energisparåtgärderna utöver de medelsom kan slällas till förfogande inom energisparprogrammel. Detta är viktigtmed hänsyn till den lånesituation som kan väntas föreligga på den allmännalånemarknaden under överblickbar framtid. Prop.1980/81:133 102 Slopandet av bidragen för byggnadsåtgärder kan ha enhämmande inverkan på intresset, men förbättrade lånemöjligheter kan i så fallbegränsa effekten av att bidragen slopas. Riksantikvarieämbeiei anser all för sådana bygnader där samhällelav kulturhistoriska eller andra skäl motsätter sig t.ex. fasadförändringar börökade lån ges lill andra kompenserande energisparåtgärder. Lånet bör i sådanafall anpassas individuellt. Som villkor för detta bör gälla alt "denåtgärd, för vilken stöd inte beviljats", skulle ha inneburit en väsentligminskning av energiförbrukningen. framhåller atl den lämpligaomfattningen av individuell mätning och debitering måste avgöras medutgångspunkt från övergripande samhällsekonomiska avvägningar ochenergipolitiska bedömningar. Hänsyn mäsle ocksä tas dels lill de privalekonomiskakostnaderna av ell införande dels lill de lekniska förutsättningarna somföreligger. Vidare anser ulredningen att för äldre bebyggelse kan installationav energimätare i de enskilda lägenheterna medföra betydande kostnader, bl.a.genom brislen på utrymme och bristande åtkomlighet till distributionssystemet.Däremot anser utredningen atl det i mänga fall är fullt möjligt att ulan dessaolägenheter installera central (för fastigheten gemensam) värme- och vattenmälare. EHD:s förslag alt övergång till varmvatlenberedning med elskall göras stödberättigad har () i remissvar päElanvändningskommitténs betänkande El och olja (Ds I 1980:22) tidigare lämnat synpunklerpå. RRV rekommenderade då att övergång lill varmvatlenberedning med el iförsta hand genomförs vid större anläggningar där genomförandeproblem avteknisk och administrativ natur är mindre, som en framtida avvecklingav elinstallationerna torde vara lättare alt genomföra där. Delegationen lar inte ställning till huruvida enskildaprodukter bör införas i stödsystemet. Principen för att en energisparåtgärdskall vara stödberättigad är att den är önskvärd alt genomföra från samhälletssynpunkt men att den inte är privatekonomiskt lönsam. Enligt delegationen bördel ankomma pä berörda myndigheter att göra prövningen av individuellaprodukter. Delegationen föreslår alt följande fyra åtgärdsområden införs som stödberätligadei energispar-stödsystemet: 1. övergång till fastbränsleeldningi mindre anläggningar, 2. övergäng fränenskild värmeanläggning till gemensam, värmecentral 3. övergång lilluppvärmning och varmvattenberedning med el dock ej s. k. direktverkande el medelradiatorer eller motsvarande, samt 4. övergång tillnya och förnybara lokala energikällor. 1980/81:133 103 Delegationens förslag att fyra nya åtgärdsomräden införssom stödberätligade stöds av många remissinstanser. vill emellertid betona atl stödel bör ges enligt stringentariktlinjer för urvalet av stödberältigade ålgärder samt normall åtföljas avkrav på typgodkännande av energisparanordningen eller -systemet. En snabb ulredningmed stöd av byggforskningsrådet och med utnyttjande av tillgängliga rapporter bl.a.från EHD bör komma till ständ. Utredningens syfte bör vara att: a) ange regler förhur stöd till ny energiteknik skall samordnas med ombyggnadsprogrammet för deläldsta byggnadsbeståndet, b) fastställakostnader och energispareffekter som underiag för val av stödberätligade ätgärderoch system, c) upprättachecklistor över tekniska krav och egenskaper, bl. a. för atl tillgodose krav i50 § byggnadsstadgan att ätgärderna skall behålla sina egenskaper vad gäller energispareffektsamt tillföriitlighet frän miljöoch säkerhetssynpunkt genom enkelt underhåll,alternativt vara beständiga under en rimlig användningstid. Svenska konsullföreningenanger vidare atl förslaget får en olycklig styrningseffekt. Det är angelägetalt flexibla installationssystem förordas. Alla möjligheter rörande former för värmedistribulioni byggnader skall tillvaratagas. Utvecklingen inom energiproduktionen, avprodukter för distribution elc. bör istället vara avgörande för val avinstallationssystem. Även stödel för övergång till fastbränsleeldning i mindreanläggningar ifrågasattes. Det är även här flexibiliteten som bör prioriteras,dvs. i detta fall hellre möjligheten till kombinationen flytande/fast-bränsleeldning. anser att när det gäller betydelsen av atlbidrag och län ges tyder delegationens skrivningar på atl en radenergisparåtgärder skulle ha och har genomförts utan lån eller bidrag. Det bördock beaktas atl undersökningarna har gällt de fastigheter som erhållit stödför åtgärderna. Det borde ha varit minst lika angeläget att klariägga i vilkenutsträckning man utan stöd genomfört sådana "driftförbättrande" ätgärdersom normall är billiga och ger god spareffekt. , statens planverk m.fl.påpekar atl ibetänkandet sägs atl "övergängen lill nytt energislag skall vara varaktigoch endast i undanlagsfall kan det accepteras atl befintliga energislag användsi form av Ullskotlsenergi". Förslagets formulering innebär alt befintligtenergislag (olja, el elc.) inte skulle fä användas för lillskottsenergi, t.ex.genom användning i befintliga oljepannor. Användandet av kombinationsanläggningar(bivalenla system) är en viktig utvecklingslinje för all kunna minskaoljeanvändningen. Hit hör bl. a. syslem med värmepumpar för baseffekten och medolja eller annat energislag för spetseffeklen och som reserv.Byggforskningsrådet m.fi. avstyrker därför förslaget. AB Takvärme och Svenska byggnadsentreprenörförhundettillstyrker delegationens förslag men anser att förslagen måste kompletterasmed 1980/81:133 104 övergång till uppvärmning med direktverkandeel övergång till behovsstyrdavärmesystem där intermiltent utnyttjande av lokalerna sker. SIB anser att EHD inte har nägot klart motiv för sittförslag atl övergå till uppvärmning av varmvatlenberedning med el. avstyrker län för övergång till elanvändningdä delta skulle strida mol behovet av alt övergå lill inhemska ochförnyelsebara energikällor. anför alt i förslagel uttalas principen all omen energisparäl-gärd skall vara stödberättigad sä skall det vara önskvärt atlgenomföra den från samhällets synpunkl som den inte är lönsam frånprivatekonomisk synpunkl. Tillämpningen av denna princip kan leda till olikabedömning av ansökningar frän ägare lill hyresfastigheter å ena sidan ochbostadsrättsföreningar och egnahemsägare å andra sidan. 1 vissa fall överensstämmerinte fastighetsägarens privatekonomiska inlresse med de boendes. Problemet böruppmärksammas i samband med alt berörda myndigheter utfärdar anvisningar förtillämpningen av nu föreslagna regler. är kritiskt motdelegationens förslag att en övergång till direktverkande elvärme ej ska varaberättigad till energisparstöd. Direktverkande elvärme kan nämligen mångagånger innebära en mer energieffekliv teknik, framför allt när kraven pästyrning och reglering är stora. När energipoliliken för 1980-talel utformas ärdet viktigt att flexibiliteten ges stor betydelse. Distributionssystemet i sinhelhet uppfyller för elektricitet mänga av kraven på flexibilitet. Elektricitetenär i säväl ekonomiskt som miljömässigt hänseende en i mänga fall överlägsenmetod att distribuera energi. kommun anger som en svaghet atl i delegationenssammanfattning inte nämns möjligheten all använda värmepumpsleknik dä detta ären av de få möjligheler fastighetsägare till flerbostadshus i har atlutnyttja alternativ teknik. Denna leknik som börjar bli vanlig bör ingå idelegationens bedömningar och förslag för framtiden. anser all dagens dåligalönsamhet i enskild bostadsförvaltning nödvändiggör omfattande stödåtgärderfrän samhällets sida i form av fördelaktiga statliga län eller bidrag, om deuppställda målen för energisparandet skall uppnäs. Förbundet anser inte attanalysen i betänkandel ger tillräckligt stöd för ett slällningstagande i frågamom hur delta skall utformas på lämpligaste sätt. Energihushållningsdelegationen förordar att krav i ökadutsträckning ställs på typgodkännande för erhållande av statligt stöd. Vidarefinner energihushällningsdelegationen det angeläget att staten stöder ensnabbare utveckling av meloder för provning och konlroll inom energihushällningsområdet. Prop.1980/81:133 105 Flertalet remissinstanser ställer sig bakom förslaget påtypgodkännande för erhållande av statligt stöd. Många pekar emellertid päbehovet av atl provningsresurser slälls till förfogande så att ingentillverkare skall uppnä oförtjänta marknadsfördelar beroende på alt andratillverkare inte fått sina produkter provade. fastighetsägareförbundavstyrker däremot helt förslaget om typgodkännande. vill vidare betona att det kan vara nödvändigt att Utnyttjainterimistiska lypgodkännanderegler, som omfattar endast de mer väsentligaegenskaperna vad avser säkerhet och energihushållning. Genom att iinledningsskedet ge typgodkännandena en kortare gilUghetstid än normalt ochkräva atl det för fortsatt typgodkännande fordras en opartisk uppföljning averfarenheterna frän produkternas användning finns del möjlighet alt för nyaoch oprövade produkter ge ett godkännande utan att typgodkännandet behöverupplevas som ulvecklingshämmande. Gotlandskommun och anför att typgodkännanden av byggnadslekniskaåtgärder är principiellt tvivelaktiga. Gotlandskommun menar vidare att typgodkännande bör lillämpas restriktivt då det gällerombyggnadsmetoder. Det är helt i sin ordning att radiatorventiler och liknandeteknisk utmstning typgodkänns. Dä det gäller utrustning som kan tillverkaslokalt, t.ex. solfångare, bör typgodkännande inte vara villkor för lån. Statensprovningsanstalt menar att för alt del ska vara möjligt alt formu lera krav på produkter i samband med typgodkännande erfordras tillgång på lämpliga provningsmetoder. För mänga nya produkter saknas f. n. säväl typgodkännanderegler som provningsmetoder. Det är därför väsentligl att den föreslagna satsningen på metodutveckling kommer lill genom förande. ' Riksrevisionsverkethar svårt att ta ställning till förslaget om typgodkännande innan inriktningenav detta preciserats och frägan om vilken eller vilka myndigheter som skallsvara för anvisningsverksamhet, praktisk provning resp, godkännande harklarlagts. Energihushållningsdelegationen vill understryka vikten av atlden kommunala energiplaneringen sker utifrån en helhetssyn. Delegationen anseralt frågan om vilka krav som mäste ställas inom den fysiska planeringen för atttillgodose energihushållningens krav bör ges en mer framskjuten plats ilagstiftningen än vad som framgår av förslaget till ny plan- ochbyggnadslagstiftning. Formerna för planering och genomförandet av den byggdamiljöns förnyelse övervägs av stadsförnyelsekommittén. Delegationen förutsätterall kommittén härvid beaktar vad som har sagts ovan. Delegationen förutsätteratt statens planverk i samråd med och berördamyndigheter löpande reviderar och uppdaterar den tidigare 1980/81:133 106 Enligt delegationens mening börvidare frågan om en energihushållningslag utredas. Förslagetom en energihushållningslag tillstyrks av en del remissinstanser. ,Tekniska , , , . , Svenska kommunaltekniska föreningen.Näringslivets byggnadsdelegation. m.fl. hävdar emellertidmed bestämdhet atl det inte finns behov av någon speciellenergihushållningslag, och anser att lagen om energiplaneringtillgodoser detta behov genom att kommunerna i denna ålagts alt främjahushållningen med energi. Två lagar som reglerar kommunernas ansvar behövsdärför ej. ,, m.fl. menar att förslaget om energihushållningslagär för vagt för all la ställning lill. och anser alt nuvarande regler bör sesöver innan nya utredningar tillkallas. Man efterlyser dock en precisering avkommunernas ansvar och befogenheter i energihushållningsverksamheten. Närdet gället förslaget att energiplaneringen sker utifrån en helhetssyn delas detlaav de flesta remissinstanser, men man betonar atl en myckel snabbförstärkning av den kommunala energiplaneringen kommer till stånd och bl.a.bostadsstyrelsen delar EHD:s uppfattning att energisparplaneringen skallsamordnas med och byggas in i annan planering. Styrelsen anser även attkommunerna inom ramen för den "nya" inriktningen avprogramverksamheten som gäller skall arbeta områdesvis med sinplanering. att energihushållandet mäste ses i etlhelhetsperspektiv där åtgärder på lillförsel- och användarsidan skall vägas molvarandra. Rådet pekar på att betydande praktiska svårigheter föreligger vid samordningenmellan invesleringar i produklionsanläggningar och sparåtgärder i befintligbebyggelse bl. a. på grund av splittrat huvudmannaskap vid finansierng avdessa åtgärder. Ett samlal grepp i denna fråga efterlyses. Riksantikvarieämbetetdelar uppfattningen om en helhetssyn och att i denna helhetssyn dekulturhistoriska och miljömässiga värdena måste vägas in, och anser vidare atlaktuella och heltäckande kulturhistoriska bebyggelseinvenleringar skallinordnas i komunernas planering och finansieras med hjälp av statsbidrag. Byggnadsstyrelsenanser att det finns skäl att ifrågasätta om inte förväntningarna på denkommunala energiplaneringen ställs för högt. En översyn av systemet torde varamotiverad. Byggnadsslyrelsen finner det vidare anmärkningsvärt att EHD knappastberör avtalsformer på hyresmarknaden som styrmedel (eller hinder) förenergisparande. SINDanser att problemel med helhetssynen inte i första hand är atl Prop.1980/81:133 107 förutsättningar för en sådan saknas eller att möjligheteralt åstadkomma densamma saknas. Problemet är snarare av organisationsnatur,vilket fordrar alt krav slälls på dels ändamålsenliga planformer, delsförankringsmöjlighet så atl möjlighel till påverkan och informationsutbyteuppstår, Riksbyggenframhåller att EHD fäster uppmärksamheten vid sambandet mellan behovet av energisparätgärderoch energitillförseln, I fräga om kommunernas skyldigheter i samband medenergiplaneringen anser delegaUonen att frågan bör övervägas i en ulredning. EnliglRiksbyggen torde detta vara en riktig åtgärd men det bör slarkl understrykasatt en sådan utredning bör genomföras och att direktiven börunderstryka att energihushållningen måste ges en betydligt större tyngd i denkommunala samhällsplaneringen. Som ser det krävs ett ganska radikaltnytänkande och mycket målmedvetna insatser i fråga om samhällsplaneringen omman på sikl skall kunna åstadkomma ett belydande energisparande. Värmemätningsutredningenanger alt vi nu måhända är vid den skärningspunkt där frivilligheten i dessnuvarande form som i stor utsträckning bygger på enskilda personersmedvetenhet, entusiasm och sparintresse, utnyttjats i maximal omfattning ochdär andra mer formaliserade regler måste övervägas för atl möjliggöra ettpraktiskt förverkligande av energisparmålet.