prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare konstaterar ulredningen all det finns ett behovatt parallellt med den löpande verksamheten på ett mera övergripande sätt följaoch analysera utvecklingen på utrikeshandelns och handelspolitikens områdensaml att bedriva långsikliga ulredningar av övergripande karaktär. Därförföreslås all ett ulredningssekretarial inrättas. Utredningen har konstaterat all kollegiets bådaverksamhetsområden, utrikeshandelsverksamhel och inrikeshandels-.ochnäringsrätlslig verksamhet saknar närmare samband. Med hänsyn härtill anserutredningen alt det kan finnas anledning ifrågasätta om det inte voreändamålsenligt atl kollegiets verksamhetsområde koncentrerades till frågor medanknytning till utrikeshandelsverksamhelen, som är den dominerande delen avkollegiets verksamhet. Delta skulle aktualisera överväganden i särskildordning av frågan om den inrikeshandels- och näringsrättsliga verksamhetensorganisatoriska hemvist. Organisationsförslaget medför inget ökat resursbehovulan förutsätts rymmas inom kollegiets nuvarande resursram. Till utredningen har fogats ett yttrande av kollegietöver etl koncept till statskontorets rapport. Kollegiet pekar på två generellaslutsatser som dragits i rapporten, nämligen dels att behovet av överblick ochframförhållning ökat, dels att den handelspolitiska utvecklingen inneburit enförskjutning från generella åtgärder vid gränsen till andra åtgärder,varigenom arbetet tenderat alt få flera dimensioner. Enligt kollegiets meningmedför detla ökade anspråk på kollegiet. Därför har kollegiet särskilt tagitupp utredningens förslag om ett sekretariat för långsiktiga ulredningar ochförklarat att del behövs minst tre ytterligare tjänster på kollegiet om dettaförslag skall kunna genomföras. Följande remissinsianser har anmodats eller berettstillfälle avge yttrande, nämligen: , generaltullstyrelsen,jordbruksnämnden, statens industriverk, (),överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), Svenska cellulosa- ochpappersbruksföreningen, exportråd, , , , ,Jernkonto- 1980/81:100 Bilaga 14 153 rel,kemiska industrikonlor, , , , , , , och /SR. Inga av remissinstanserna har något att erinramot utredningens förslag till omorganisation.LO anser dock mot bakgrund av den ökande internationella protektionismen alt de förändringar som föreslåsär otillräckliga. Flertalet remissinstanser understrykerkommerskollegiets vikliga roll när del gäller den svenskahandelspolitiken och betonar betydelsen av att kollegiet får tillräckliga resurser för att på elt tillfredsställandesätt kunna fylla denna funktion. Inuvarande handelspolitiska läge finner man del särskih viktigt atl det finns enberedskap inom kollegiet atl snabbt och effektivt kunna behandla ärenden som rör marknadsstörande konkurrens, I.ex.genom dumping eller subventionerad import. Remissinstanserna förordar särskilt införandet avdet utredningssekrela-riat som föreslås i rapporten. Vissa instanseranser detla vara så pass värdefullt attkollegiet bör få ökade resurser för atl på ett effektivt sätt kunna genomföra detta. Man pekar därmed på att ettsådant sekretariat inte får negativtpåverka den löpande verksamheten. TCO härför sin del understrukit atlett sådant sekretariat måsle integreras med kollegiets övriga verksamhet. Då det gäller beredskapsfrågor har ÖEF ställt sigtveksam till om dessa frågor skall höra organisatoriskt lill fjärdeutrikeshandelsbyrån. Man anser atl beredskapsfrågorna och den långsikligautredningsverksamheten bör sammanförasdirekt under generaldirektören i en planeringsenhet, indelad i ellulredningssekretarial och en beredskapssektion. Grossistförbundel och Standardiseringskommissioneni har framhållit att frågor som rör tekniska handelshinderkommer atl få större betydelse i framtiden.Det är därför av vikt atl denna verksamhet ges tillräckliga resurser. har betonat vikten av all stalislikfunk-tionen vidkollegiet snabbt kan ta fram detaljerat statistiskt underlag vid utredningaroch inför förhandlingar. SCB nämner i detta sammanhang alt samarbetet mellankollegiet och SCB bör kunna avsevärt förbättras genom den omläggning avdatorprogrammet för bearbetning av utrikeshandelssla-listiken som förnärvarande pågår inom SCB. 1980/81:100 Bilaga 14 154 m. m. 18 14 960 000 19 Kommittéer m. m. 4 500 000 19 Extra utgifter 165 000 19 Krigsmaterielinspektionen 470 000 20 Kostnader för nordiskt samarbete 475 000 20 Nordiskaministerrådels allmänna budget 39 000 000' Främjande avutrikeshandeln m. m. 22 Exportfrämjande verksamhet 138 350 000 32Exportkreditnämnden, täckande av vissa förluster 1 000 37 turistråd 38 000 000 40Interamerikanska 19000 000 48 Importkontorel föru-landsprodukter 1 000 51 C. m. m. 51 26 925 000 55 Bidrag till vissa internationellabyråer m. m. 56 Kostnader för vissa nämnder m. m. 58 Bidrag tillinternationell råvarulagring 275 000 59 D.Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 59 2 057 000 60 3 740 000 62 Statens pris- och kartellnämnd 28 235 000 65 : Förvaltningskostnader 38 400 000 70 7 105 000 73 Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd 20000 000 78 E. Patent- ochregistreringverket m. m. 79 89 990 000 84Särskilda kostnader för förenings- m. fl. register 5 300 000 84 Lån till den eurepoeiska patentorganisationen 2 500 000 86 F. Ekonomiskt försvar 125 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: 137 Förvaltningskostnader 31230 000 138 Drift av beredskapslager 138 680 000' 139 Beredskapslagring och Industriellaåtgärder 144 100 000 142 Förvaltningskostnader 586 265 000 148 Anskaffning av viss materiel 1 000 000 148 Vissa byggnadsarbeten vid 1 000 000 1 387 889 000 Bilaga15 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till hör frågor omarbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap samt jämställdhet mellan kvinnoroch män. Redan i 1980 årsbudgetproposition betonades atl det slatsfinansiella läget inte gav utrymme för kostnadskrävande reformer. Detta konstaterandehar nu än större aktualitet. Ett besvärande statsfinansielll läge får dock inteinnebära att omsorgen om de mest utsatta grupperna försvagas. Ungdomar, kvinnor och arbetshandikappade drabbas ihögre grad än andra grupper av arbetslöshet. Invandrarna har mångagånger svårigheter att finna både arbete ochtrygg social miljö i sitt nya hemland. Även i etl trängt budgetläge måste sysselsättningen värnas och dessagrupper måste ges ett aktivt stöd. Inom verksamhetsområdeläggs förslag fram som för budgetåret1981/82 kostar sammanlagt . Del innebär en ökning med ca I 000milj. jämfört med innevarande år, varav ca 600 milj. kr. går tillförstärkta insatser för de arbetshandikappade. Antaletsysselsatta i landel har fortsatt att växa. Under de tre första kvartalen ökade antalet sysselsatta med ca70000 personer. Såväl hellids- som deltidsarbetande ökar efter ell antalår med minskning av antaletheltidsarbetande. Arbetslösheten har kunnat begränsas. har arbetsmarknadslägelförsämrats varför regeringen beslutatom vidgad omfattning av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildningunder /81. Arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt bör även nästaår ligga på den egentliga platsförmedlingen. Medlen för arbetsmarknadsverkelspersonal beräknas därför för eltoförändrat anlal anställda och inte efter det s.k. huvudalternativet, vilket skulle ha inneburit enminskning i reala termer. En fortsatt hög arbetsmarknadspolitiskberedskap föreslås för åtgärder av skildaslag som kan visa sig nödvändiga lillföljd av konjunkturutvecklingen.Två nya dagpenningklasser föreslås införda inom arbetslöshetsförsäkringenfr. kommer förslag om den framlidasysselsättningspolitiken attföreläggas . Etl inslag i denna är all söka effektivisera arbetsmarknadspolitiken och all göraomprioriteringar lill förmån förinsatser som hjälper den enskilde atl snabbi få ett arbele. 1 1980181. t .saml. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 2 Utvecklingen på arbetsmiljöns område har undersenare år varit snabb. Väsentliga förbättringar har åstadkommits somelt ökande antal nya ämnen men ocksänya processer medfört en fara för all okända riskerinförs i arbetsmiljön. 1 syfte atl skydda enskilda mot yrkessjukdomar,arbetsskador, förslitning och handikapp har arbelarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen förstärkts kraftigt under1970-lalel. För atl möjliggöra en ytteriigare effektivisering av delförebyggande arbetsmiljöarbetet föreslås utveckling av informationssystemet omarbetsskador och elt datoriserat arbetsställeregisier föryrkesinspektionen. Ar 1981 är FN:s internalionella handikappår. 1Sverige arbetar en särskild beredningsgrupp med förberedelserna.Särskilda insatser förbereds för all påolika vägar söka förebygga handikapp och hjälpa handikappade in påarbetsmarknaden. har givit ekonomiskt slöd för information om ålgärder för atlanpassa arbetsplatser lill handikappades individuella förutsättningar ochbehov. Handikappforskningen iGöteborg har fält medel lill ell försök alt placera handikappade ungdomarinom dalabranschen. som har genomfört sitt första verksamhetsår får medel för investeringar som skall göra del möjligt atl laemot fler arbetssökande på de redan befinlliga arbetsplatserna.Härigenom skapas ell effektivare utnyttjande av platserna. Utbyggnaden av 'förvägledning och yrkesinriktadrehabilitering fullföljs. Under /82 beräknas atl ca 18000 personer skall kunna erbjudas vägledning ochrehabilitering inom instituten. Särskild projektverksamhet för all stödjainvandrare med svårigheter på arbetsmarknadenföreslås komma till stånd under /82. Projektverksamheten skall syfta till atl utveckla metoder och former för arbetsmarknadsinstitutensarbele med dessa sökande. Ekonomiskt utrymme skapas genom alt dellidigare beslutade inte inrättas. På invandrarpolitikens område fortsätter arbetetmed all söka ylterligare förkortahandläggningstiderna i utlänningsärenden. Väntetiden för den enskilde är påfrestandeinte minst därför att de som väntar inte får arbeta innan frågan om uppehålls- och arbetstillstånd ärklar. resurser för handläggningen av utlänningsärendenföreslås därför undantagna från tillämpningen av del s. k. huvudalternativet.Detla bör tillsammans medomprioriteringar innebära att verkels kapacitet för handläggning av utlänningsärenden kan stärkas. En nyutlänningslag infördes den . Lagen innebär bl. a. etl förstärktskydd för flyktingar. Med stöd av lagen har regeringen infört krav förgäslstuderande att ha uppehållstillslåndordnat före inresan. Sådant krav kommer alt införas också förövriga grupper invandrare. Invandrarpolitikenmåste i hög grad söka tillgodose den andra generalio- 1980/81:100 Bilaga15 3 Etl särskilt åtgärdsprogram för invandrarungdomar har pästatsrådet uppdrag utarbetats av invandrarverket. Insatser förinvandrarbarn och invandrarungdomar har därför hög prioritet i årets förslaglill stalsbudget. Omfattande insatser för dem måste göras framför allt påutbildningsområdet och förslag läggs fram om bl. a. ökning av antalethemspråkslärare. Arbetet med att skapa jämställdhet mellan kvinnor ochmän har intensifierats. 1 en särskild skrivelse (1979: 168) till harregeringen redovisat riktlinjerna för del fortsatta jämställdhetsarbetet. Lagen(1979: 1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet trädde ikraft den . började jämställdhetsombudsmannen sitt arbeteoch en jämställdhetsnämnd inrättades. Jämställdhetskommitlén kommer alt få nyadirektiv. FN arrangerade en kvinnokonferens i där svenskaregeringen var representerad. arrangerades en parallellkonferens. Enviklig arbetsuppgift i det fortsatta jämslälldhetsarbelet är atl söka brytadet traditionella könsrollstänkandet. 1 della syfte måste elt aktivtopinionsarbete bedrivas, bl. a. för atl förändra den traditionella mansrollen. Sysselsättningenmåsle värnas för att kvinnorna skall få reella möjligheter lill jämställdhet. Arbetsmarknaden har präglats av relativtgod balans. Sysselsällningen har varit hög och arbetslösheten har legal på enförhållandevis låg nivå. Någon verklig högkonjunktur nåddes dock aldrig utanarbeiskraftseflerfrågan förblev väsentligl lägre än 1969-1970 resp. 1974. Överheltningstenden-serna på arbetsmarknadenvar således måttliga i större delen av landel. möjligen med undanlag förbyggsektorn. Sedan mitten av har konjunkturutvecklingen varit klartnegativ. Försämringen har hittillsvarit långsam och inle medfört någon kraftig ökning av arbetslösheten. Antaletkvarstående lediga platser är dock väsentligl lägre än antalet arbetslösa. Industrins konjunkturförbättring medförde en begränsadökning av in-dusirisysselsättningen . Därefter harökningen upphört och vänts i en viss nedgång. Även inom den offentliga sektorn,vars sysselsättning ökade snabbt synes ökningen ha saktatav. Det lotala antalet sysselsatta ökade under de tre första kvartalen 1980 medinte mindre än ca 70000 jämfört med enliglarbelskraftsundersökningarna (). Såväl antalet heltidsarbetande som antaletdeltidsarbetande ökade. Antalet lediga platser hos arbetsförmedlingen steg ibörjan av året, men har senare börjat minska. Endast under en månad (april) varantalet kvarstående lediga platser större än antalet kvarstående arbetssökandevid förmedlingskonloren. Antalet varsel om uppsägningar och permitleringarinkl. korilidsvecka och liknande ålgärder har ökat . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 4 Sysselsattaunder åren 1976 1980 fördelade på näringsgrenar Anlal sysselsatta i genomsnitt för de tre forsla Samfärdsel, post. ;selsatta i genomsnitt för de tre första Arbetslösheten har varit relativt låg,enligt . Den öppna arbetslösheten kunde bibehållas på denna nivåtrots att beredskapsarbetena och arbetsmarknadsutbildningen skars ned kraftigtunder året. Arbetsförmedlingen koncentrerade sina insatser på att placera dearbetslösa i arbete på den öppna marknaden, vilkel således har skett medbetydande framgång. En vändning till det sämre har inträffat under de senastemånaderna. Antalet nyanmälda lediga platser har minskat relativt kraftigtsamtidigt som antalet arbetslösa har ökal något till i november 1980.Regeringen avser därför atl senare denna dag. med stöd av sin finansfullmakt,anvisa ylleriigare 3.50 milj. kr. för beredskapsarbeten under innevarandebudgetår. Regeringen avser vidare alt uppdra åt ()att öka arbetsmarknadsutbildningens omfattning så att som mest 65000 personerkan utbildas . beslöt (prop. 1979/80: 145,AU 1979/80:25. rskr 1979/80:364) om nya riktlinjer för arbetsmarknads- ochutbildningspolitiken för ungdom . De nya reglerna innebär förarbetsmarknadsverkets del all förmedlingens ålgärder i huvudsak kan begränsaslill 1980/81:100 Bilaga15 5 altförmedla platser på den öppna marknaden. Detta har möjliggjorts genom i förstahand en ökning av kapaciteten på gymnasieskolans linjer och specialkurser.Gymnasieskolan har bl. a. fått väsentligt bättre möjligheter alt förläggasådan utbildning lill företag i formav inbyggd utbildning. Därutöver har också möjligheterna till lärlingsutbildning vidgats. För demsom har särskilt svårt att finna en lämplig utbildning eller annan sysselsättninghar skolväsendet på försök infört två särskilda verksamheter, nämligen upplill fyra veckors introduklionsprogram saml yrkesintroduklion på arbetsplatserpå upp lill . Såvill nu kan bedömas kommer arbetsmarknadslägel atlfortsätta att försämras lill följd av den försvagadeindustrikonjunkturen. Del är dock ännu osäkert hur snabbikonjunkturförsämringen slår igenom på arbetsmarknaden och hur allvarligaföljder den kan väntas få. Antalet lediga platser är totalt sett lågt samtidigtsom industrin fortfarande efterfrågar yrkesarbetare. Mol den bakgrunden måslearbetsmarknadspolitiken nu främsl inriklas på att hålla en hög beredskap. har utvärderat dearbelsmarknadspolitiska åtgärderna under den senaste lågkonjunkturen i ensärskild rapport, vilken har överlämnats till regeringen. Denna rapport anmälsi föreliggande proposition. 1 rapporten anförs bl. a. altarbetsmarknadspolitiken under lågkonjunkturen i huvudsak var framgångsrik ävenom den var förenad med vissa problem. Arbetsmarknadspolitiken ålades avsevärdastabiliseringspolitiska uppgifter, vilkel innebar stora påfrestningar förarbetsmarknadsverket. Särskilt de många företagsinriklade stödåtgärdernakrävde relativt omfattande administration, vilket delvis gick ut över denegentliga platsförmedlingen. Delta är olyckligt eftersom platsförmedlingenutgör arbetsmarknadsverkels huvuduppgift. 1 rapporten anförs atl företagsinrikladeålgärder som skall ha slor omfattning måste vara lälladminislrerade och generellalill sin karaktär. Om åtgärderna har liten omfattning kan de däremot göras meraselekliva. I rapporten anförs vidare atl beredskapsarbetena i stor omfattningkom att utnyttjas för ungdomar vilkas huvudproblem ofta är atl de saknarlämplig yrkesutbildning. Av flera skäl är beredskapsarbetena inle heltändamålsenliga för denna grupp av arbetslösa, framhålls det i rapporten. Regeringen avser alt senare under innevarande budgetårförelägga en särskild proposition om sysselsättningspolitiken. Därvidkommer regeringen atl föreslå riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken. 1 dennaföreliggande budgetproposition görs därför bara en preliminär redovisning avarbetsmarknadspolitiken under det kommande budgetåret. Arbetsmarknadspolitikens nuvarande inriktning medtyngdpunkt på den egentliga platsförmedlingen föreslås bestå. Därutöver finnssom nämnts en avsevärd beredskap för ylterligare åtgärder för arbetslösa,främsl i form av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Dennaberedskap kan tas i anspråk med kort varsel om det skulle visa sig nödvändigt.Regering- 1980/81:100 Bilaga15 6 ensambition är dock alt så långt möjligt begränsa behovet av sådana ålgärder medhjälp av en effektiv platsförmedling. 1 denna proposition föreslås därför altmedlen för arbetsmarknadsverkels gemensamma förvaltningskostnader skallberäknas för oförändrat anlal anställda i verket och inte i enlighet medbudgetens huvudalternativ, vilket skulle ha inneburit en minskning avlönemedlen i reala termer. föreslås en fortsattutveckling av platsförmedlingens arbetsmetoder saml en ytterligare ökning avantalet dataterminaler för sökning och matchning av lediga platser. De omfattande åtgärder som vidtogs under andra hälftenav 1970-lalet med syfte all förhindra uppsägningar och permitleringar inäringslivet har i huvudsak kunnat avvecklas. Bidragettill arbetsgivare som utbildar anställda vid hot om permittering eller avskedande(f. n. ) utnyttjas sålunda nu i liten omfallning. men det kanvid behov åter las i bruk. Del kan därvid bli motiverat alt göra vissamodifieringar av villkoren för detta bidrag mot bakgrund av erfarenheterna ochden aktuella situationen på arbetsmarknaden. 1 en särskild proposition kommer förslag atl läggasfram om ytterligare två nya dagpenningklasser inom arbetslöshetsförsäkringen på200 och . De nya klasserna föreslås få lillämpas från den 1 april 1981.Regeringen avser vidare atl under innevarande budgetär lägga fram förslag tilländring av anslagskonstruktionen och reglerna för fondering av medlen för bl.a. arbetsmarknadsutbildning och arbetslöshetsersättningar. Delta påverkar intede bedömningar av resursbehovet som görs i denna proposition. Dataeffektulredningen (A 1978:05) utreder f. n.dalateknikens och elektronikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö.Ulredningen väntas lägga fram en delrapport med överväganden om dessaeffekter inom verkstads- och processindustrierna. Datoriseringen inom dessa industrigrenarutreds av den av chefen för industridepartementet tillsatta data- ochelektronikkommittén (1 1978:04), med vilken dataeffekt-utredningen har samrått.Kommittén, för arbetsmarknadsutbildning och företagsulbildning (A 1980:02) harpåbörjat en översyn av arbetsmarknadsutbildningens organisation ochavgränsning mot företagens internul-bildning. En delrapport med förslag lill förbättrat planerings- och budgetsystemför arbetsmarknadsutbildningen läggs fram . Särskilda utredare servidare över den arbelsmarknadspolitiska byggnadsregleringen (A 1980:06),vapenfriorganisalionen (A 1979:05) och arbetsmarknaden för korllidsanslällda påkonlorsområdet m. m. (A 1980:05). 1970-lalel har präglats av etl omfattande reformarbetepå arbetslivels område. Frågor som gäller människans villkor i arbetslivet harockså i hög grad varit i centrum såväl på det nationella planet som nordisktoch internationellt, vilket redovisas under rubriken inlernationellt samarbete. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 7 Utvecklingen på arbetsmiljöns område har varitsnabb . En nyarbelsmiljölagsliftning gäller . har förstärktskraftigt under 1970-talel. Härigenom har förutsättningar skapats för elleffektivt arbele på arbetsmiljöområdetoch därmed ocksä ökade möjligheter att förebygga arbetsskador,förslitning och handikapp. FN;s generalförsamling har förklarat somett internationellt år förhandikappade. Syftet med är enligt generalförsamlingens beslutalt främja handikappades integrering i samhället. FN har tillkallat enrådgivande kommitté för . Denna har rekommenderat alt temat för året skall vara full delaktighet ochjämlikhet mellan handikappade ochandra samhällsmedborgare. Under del internationella kommermyndigheter och organisationer alt bredda och fördjupa arbelel med handikappfrågor i sin ordinarieverksamhet. 1 arbetar en särskild beredningsgrupp på regeringensuppdrag med förberedelserna för . Inomarbetsmarknadsdepartementels område har en annanarbetsgrupp med företrädare för bl. a. handikapporganisationerna, parterna påarbetsmarknaden, kommunförbunden och berörda cenirala myndigheter arbetat med frågor som rörhandikappades förhållanden i arbetslivet. Av särskild betydelse förhandikappades möjligheter i arbetslivetär insatser för atl förbällra arbetsmiljön och förebygga arbetsskador, förslitning och handikapp men ocksä för attindividuellt anpassa arbetsplatseroch arbetsförhållanden tillhandikappades behov och förutsättningar.Därior måste samarbetet intensifieras och fördjupas mellan å ena sidan de organ som ansvarar för arbetsmiljö- ochskyddsfrågor och å andra sidan arbetsmarknadsorganen. Även när det gäller arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen präglas åretsbudget av den ekonomiska åtstramningen. Arbeiarskyddsverkel bör därför inle tilldelas några nya tjänster. Avhänsyn till behovet av en effektivforskning och en ökad salsning på föreskriftsarbeiet, inkl. de allt nödvändigare beräkningarna av desamhällsekonomiska följdkostnaderna har emellertid omprioriteringar ochbesparingar vidtagits som ger möjlighet till en förstärkning av dessa verksamheter. Vidare föreslås en fortsatt salsning på ADB-utbyggnaden inom verket vilkenredan på relativt kort sikt bör kunna ge betydande efrektivitetsvinsler. Utredningen (A 1976:01) om företagshälsovårdenoch den yrkesmedicinska verksamheten fortsätter sitt arbete. Den harunder är 1980 lämnat etl delbetänkande (SOU1980:22) Utbyggnad av yrkesmedicinen. Utredningen har bl. a. föreslagit en parallell ulbyggnad av yrkesmedicinen påregion- och länsnivå med sikte påfull utbyggnad lill år 1990.Belänkandet har remissbehandlats ochbehandlas i denna budgetproposition. Ett delbetänkande om mätningar avarbetsmiljön väntas bli framlagt . Utredningen(A 1979:01) om information rörande arbetsmiljörisker skall Prop.1980/81:100 Bilaga 15 8 lämnaförslag om bevakning och informationsspridning rörande arbetsmiljörisker. Denkan väntas lägga fram sina förslag underförstå . En utredning (A 1979:04) omarbelsmiljöinvesteringar i mindre och medelstora förelag m. m. ser över dessa företags möjligheter alt klaraarbelsmiljöinvesteringar inom ramenför befintliga kreditmöjligheter. Ulredningen väntas lägga fram sina förslag om bl. a. ålgärder för attunderlätta sådana investeringar. Frågor kring hybrid-DN A-teknikens användningbehandlas inom delegationen förhybrid-DNA-frågor vid arbelarskyddsstyrelsen. För att studera de administrativa och ekonomiska konsekvensernaav en särskild myndighet för konlroll av teknikens användning har ensärskild utredare (1980:03) tillsattsunder . Utredningsarbetet väntas pågå .