prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Aklieägarminoritetens rätt att utse god man ilikvidation togs bort. I stället gäller de allmänna bestämmelserna i 10 kap. 1§ fjärde stycket och 14 § om minoritetsrevisor och särskild granskare också närbolaget är i likvidation (13 kap. 7§ femte stycket). I enlighet härmedinnehåller ABL följande bestämmelser om likvidation. Bolagsstämmankan när som helst besluta alt bolaget skall träda i likvidation (13 kap. 1 §).I de fall där lagen föreskriver att bolag skall träda i likvidation även ominte aktieägarna önskar det, kan emellertid rätten besluta om likvidation (s.k. tvångslikvidalion). I följande fall kan del bli aktuellt medtvångslikvidation. Förlust av aktiekapitalet (13 kap. 2 §). Finnerstyrelsen sålunda vid upprättande av balansräkning eller eljest att bolagetseget kapital understiger en tredjedel av det registrerade aktiekapitalet, skallslyrelsen möjligt låta bolagsstämman pröva frågan om bolaget skallträda i likvidation. Bolagsstämman har emellertid möjlighet att i stället föratt beslula om likvidation avvakta lill ordinarie bolagsstämma undernästföljande räkenskapsår även om den konstaterat att aktiekapitelel gällförlorat lill mer än tvä tredjedelar. Fastställs inte vid den nästföljandestämman balansräkning som visar atl det egna kapitalet uppgår lill halvaaktiekapitalet skall styrelsen, om stämman inte fattar likvidationsbeslul, ansökahos rätlen om tvångslikvidation. Sådan ansökan kan även göras avstyrelseledamot. Prop.1980/81:146 44 verkslällande direktör, revisor eller akfieägare. Avhänsyn lill borgenärerna föreskrivs personligt betalningsansvar för bolagelsuppkommande förbindelser för dem som handlar pä bolagels vägnar med vetskap omalt styrelsen bort underställa bolagsstämma frågan om likvidation resp. ansökahos rätlen om likvidation. B. Missbmkav aktieägarinflytande (13 kap. 3 §). Har aktieägare uppsåtligen genom missbruk av sillinflytande i bolaget medverkat till överträdelser av ABL eller bolagsordningenkan ägare till en tiondel av samtliga aklier väcka talan vid rätlen angåendetvångslikvidation. C. Likvidalionsskyldighet enligl bolagsordningen (13 kap. 4 § första stycket 1 p. I bolagsordningen kan vara föreskrivet t.ex. all bolagetskall avvecklas . D. Konkurssom avslutas med överskott (13 kap. 4 S första stycket 2 p. Finns överskott i konkurs skall bolagsstämman inom enmånad från det konkursen avslutades beslula all bolaget skall träda ilikvidation (13 kap. 19 S andra stycket). Fattas ej sädani beslul kan rättenbesluta om tvångslikvidation. E. Avsaknadav behörig bolagsledning (13 kap. 4 § första stycket 3 p. Bolaget saknar lill akliebolagsregislret anmäld behörigstyrelse eller verkslällande direktör som skall finnas enligt ABL. F. Årsredovisninghar ej avlämnats (13 kap. 4 S första slyckel 4 p. Bolaget har inle sänt in årsredovisning för någol av detvå senaste räkenskapsåren lill regislreringsmyndigheten. Otillåtet förhållande mellan antalet bundna ochantalet fria aktier (13 kap. 4 § första stycket 5 p. Har i bolagsordningen intagils förbehåll om antalet bundnaaklier enligt 17 kap. 1 § och har antalet fria aktier kommit att överstiga denenligt förbehållet medgivna delen samt sker inte rättelse inom angiven tideller pä uppmaning av regislreringsmyndigheten, skall regislreringsmyndighetengöra anmälan till rätten för bolagels försättande i likvidation. Lagen ger såväl enskilda intressenter somregislreringsmyndigheten rätt atl initiera tvångslikvidalion enligl C-G (13kap. 4 § iredje stycket). 1 samtliga dessa fall prövas fråga om likvidation päanmälan av registrerings-myndigheten eller på ansökan av styrelsen, styrelseledamot,verkställande direktör eller aktieägare. 1 fall som avses under DE prövasfrågan på ansökan även av borgenär eller annan vars räll kan vara beroende avalt någon finns som kan företräda bolaget. 2.2.2 Förfarande på bolagsstämman När bolagsstämman beslutar om s.k. frivillig likvidationenligt 13 kap. I § får beslutet som regel omedelbar verkan. Föreliggeremellertid inle grund för tvångslikvidalion enligt 13 kap. 2 eller 4 § kanbolagsstämman besluta att likvidationen skall inträda viss senare dag. En ellerflera likvidatorer skall emellertid alltid utses med beslutel attträda i likvidation. I bolagsordningen kan vara föreskrivet alt en eller fleralikvidatorer skall utses i annan ordning än på bolagsstämman. Dessa, som i såfall skall finnas vid sidan av den eller dem som utsetts av bolagsstämman, kandå utses . 1980/81:146 45 2.2.3 Förfarandet hos rätten Har ansökan eller anmälan om Ivångshkvidafion enligt 13kap. 2 eller 4 § gjorts, skall rätten sätta ul ett sammanträde för behandlingav frågan om bolaget skall förpliktas träda i likvidation. Till sammanträdetkallas bolaget samt aktieägare och borgenärer. Kallelsen kungörs i Post- ochInrikes Tidningar. Vid sammanträdet prövas även frågan om ersättning tillsökanden för delgivning eller kungörelse m. m. Sådan ersättning skall utgå avbolagets medel, om bolaget förpliktas träda i likvidation eller rätten annarsfunnit det skäligt. När anmälan gjorts av palentverket, skall bolaget eller ombolaget saknar tillgängar, statsverket ersätta dessa kostnader. Fråga om likvidation enligt 13 kap. 2 eller 4 § handläggsenligl lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden. Enligl 6 S andrastycket 3. och tredje stycket nämnda lag skall rätten därvid bestå av minst treoch högst fyra lagfarna ledamöter. .Ärendet avslutas med rättens beslul ilikvi-dalionsfrågan. 2.2.4 Bolagsorganen under likvidationen Likvidatorerna träder i styrelsens och verkställandedirektörens ställe. Bestämmelserna i om styrelse och styrelseledamöter ägermotsvarande tillämpning pä likvidator i den mån annat inte är särskiltföreskrivet. Likvidatorerna utses dock inte utan för tiden intilldess likvidationen är avslutad. Något hinder möter inle atl utse de avgåendestyrelseledamöterna till likvidatorer. Saknar bolag som trätt i likvidationtill registret anmälda behöriga likvidatorer, skall rätten förordna sådanaefter anmälan av registreringsmyndigheten eller efter ansökan av aktieägare,borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende av att någon finns som kanföreträda bolaget. Bolagsstämmans ställning är i stort sett oförändrad mendess uppgifter begränsas naturligtvis av atl syftet med likvidationen är altavveckla bolagets verksamhet och göra det färdigt för upplösning (13 kap. 8§). Sålunda kan bolagsstämman inte fatta giltiga beslul rörande t.ex.vinstutdelning eller ökning eller nedsättning av aktiekapitalet. Inte hellerkan ändring av bolagsordningen t.ex. byle av firma eller säte - ske underlikvidationen. Revisorernas uppdrag upphör inle genom atl bolaget träderi likvidation och de allmänna bestämmelserna om revision är fortfarandetillämpliga på bolaget även om vissa särskilda uppgifter tillkommer underlikvidationen. 2.2.5 Genomförandet av likvidationen Så snart likvidatorer utsetts övertar dessa ledningen avbolaget. Deras första uppgift är atl genast anmäla likvidationsbeslutet förregistrering. lämnas uppgift för registrering om likvidatorerna inkl.de personuppgifter som avses i 8 kap. 15 §. När bolag trätt i likvidation skall styrelsen ochverkslällande direktör genast avge och på bolagsstämma lägga fram redovisningför sin förvaltning av bolagets angelägenheter för vilkenredovisningshandlingar inte förut lagts fram på bolagsstämman. Bestämmelsernaom årsredovisning och revisionsberättelse äger motsvarande tillämpning (13kap. 9 §). Likvidatorerna skall, sä snart det kan ske, genomförsäljning på offentlig auktion eller på annat lämpligt sätt förvandlabolagels egendom i pengar i den mån det fordras för likvidation samt betalabolagets skulder. Prop.1980/81:146 46 skall få full klarhet rörande skulderna skalllikvidatorerna hos rätten söka kallelse pä bolagets okända borgenärer. Defordringsägare som inte är kända och inte anmält sig inom en kallelsetid av sexmånader har förlorat sin rätt (13 kap. 10 och 13 §§). Bolagets rörelse fårfortsättas, om det behövs för en ändamålsenlig avveckling eller för att deanställda skall få skäligt rådmm för att skaffa sig ny anställning.Likvidatorerna skall liksom styrelsen för varje räkenskapsår avgeårsredovisning som läggs fram pä ordinarie bolagsstämma för godkännande. Irevisionsberättelsen skall dessutom anges huruvida enligt revisorernas meninglikvidationen onödigt fördröjs. När den tid, inom vilken okända fordringsägare haft atlanmäla sig, är förbi och alla kända skulder betalts skall likvidatorerna skiftabolagets behållna tillgångar mellan aktieägarna i förhållande till antaletaklier, om inte avvikande bestämmelser finns i bolagsordningen. Är vissaskulder tvistiga eller har de ännu inte förfallit fill betalning, skall etterforderligt belopp avsättas för täckning av dessa skulder. 2.2.6 Likvidationens avslutande och bolagets upplösning Sedan likvidatorerna fullgjort sitt uppdrag skall de avgeslutredovisning för sin förvaltning genom förvaltningsberättelse rörandelikvidationen i sin helhel. Vid berättelsen skall fogas redovisningshandlingarför hela likvidationstiden. Redovisningshandlingarna som skall granskas avrevisorerna skall läggas fram på bolagsstämman (13 kap. 14 §). Därefter ansesbolaget upplöst (13 kap. 15 § första stycket). Anmälan därom skall genast görasför registrering. Visar det sig alt bolag i likvidation helt saknartillgångar eller att dess fillgångar inte förslår till bestridande avlikvidationskoslnaderna kan likvidationen upphöra på etl tidigt sladium.Bestämmelserna i 13 kap. 8-14 §§ om bolagsstämma och redovisning underlikvidation, kallelse på bolagets okända borgenärer och skifte äger då intetillämpning. Det är tillräckligt all likvidatorerna till rätten anmäler attbolaget inte har tillgängar som täcker likvidationskoslnaderna. Rätten har allpå denna anmälan i ett särskilt ärende förklara att likvidationen skallnedläggas och bolaget anses upplöst (13 kap. 15 § tredje stycket). Rätten skallvidare underrätta regislreringsmyndigheten om förklaringen. Evenluellalillgångar skall efter rättens förordnande tillfalla allmänna arvsfonden. Likvidationen kan emellertid upphöra även genom atlbolaget återupptar sin verksamhet. Det kan ske när likvidation beslutats avbolagsstämma eller då rätlen beslutat om likvidation på grund avkapitalförlust. Det är bolagsstämman som efter yttrande av revisorerna kanbeslula om återupptagande av verksamheten. Förutsättning är, att utskiflninginte har ägt rum och att någon likvidalionsanledning på grund av ABL ellerbolagsordningen inte längre föreligger samt alt bolagets eget kapital uppgårlill minst hälften av det registrerade aktiekapitalet (13 kap. 17 §). I vissa fall kan det bli aktuellt med en fortsättning avlikvidationen fastän bolaget har upplösts. Lagen föreskriver nämligen atllikvidationen skall fortsättas, om tillgång yppas för bolaget efter dessupplösning eller om talan väckts mot bolaget eller om del eljest uppkommerbehov av likvida-tionsålgärd (13 kap, 16 S), Likvidation kan även i vissa andra fall ske i bolag somhar upplösts. 1 bolag som upplösts genom att det avförts ur registret pä grundav atl någon anmälan inte kommit till registret kanlikvidation sålunda komma lill stånd, om nämligen behov uppkommer avlikvidations- 1980/81:146 47 ålgärd.I så fall skall på ansökan av den vars rätl berörs därav likvidatorer förordnasoch, om det finns tillgängar som täcker likvidationskoslnaderna, likvidationengenomföras (13 kap. 18 §). 2.3Upplösning av 5 000-kronorsbolag 1944års aktiebolagslag ändrades så att gränsen för aktiekapitaletslägsta belopp höjdes från till . I särskilda övergångsbestämmelserföreskrevs atl aktiebolag vid utgången av skulle ha ett lägstaaktiekapital på . Denna tidsfrist har därefter förlängts. I bolag sombildats före skall aktiekapitalet enligt nu gällandebestämmelser uppgå till senast vid utgången av /punkt 1i övergångsbestämmelserna till lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705)om aktiebolag/. AktiekapitaJel kan höjas genom nyemission eller fondemission. Enligtpunkten 3 i samma övergångsbestämmelser kan styrelseledamot, verkställandedirektör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende däravunder tiden 31 mars 1981 hos rätten ansöka omlikvidation av bolag som bildats enligt äldre lag och vars aktiekapital ej uppgårlill vid utgången av . Bolagsom bildats enligt äldre lag och vars registrerade aktiekapital inte uppgårtill vid utgången av skall, om det ej trätt i likvidafioneller försatts i konkurs, avföras ur akliebolagsregislret och är därmedupplöst. Sådan upplösning kan också ske beträffande bolag vars registreradeakfiekapital inte uppgår till angivna belopp, om samtliga aktieägare ochstyrelseledamöter begär det före utgången av . Upplösning av dettaslag är förenad med personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser föraktieägarna samt styrelseledamöter och verkställande direktör (punkterna 4 och5 i övergångsbestämmelserna). Aktieägare och bolagsledning kan emellertid iefterhand befria sig från sädani betalningsansvar genom atl begära atl delupplösta bolaget försätts i likvidation /punkterna 4 och 5 iövergångsbestämmelserna lill lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) omaktiebolag jämförda med 3 § lagen (1975: 1386) om införande av aktiebolagslagen(1975: 1385) och 13 kap. 18 § ABL/. Skatteförfatlningarnainnehåller inga särskilda regler om beskattning under likvidation.Deklarationsskyldigheten för aktiebolag skall under likvidationens gångfullgöras av likvidatorn, jfr 47 S 5) taxeringslagen (1956:623). Omsjälvdeklaration inte avlämnas i behörig ordning påförs bolagetförseningsavgift med , eller om anmaning att avge deklaration inleföljts, med I . Bolaget kan därvid i förekommande fall också skönstaxerasoch påföras skattetillägg. Delförekommer inte sällan atl aktiebolag i likvidation underlåter att fullgöradeklaratronsplikten. Underlåtenheten föranleder ofta endast attförseningsavgift påförs och ärendei lämnas lill kronofogdemyndighet förindrivning av restfört belopp. Bolaget aktualiseras därmed för åtgärder hoskronofogdemyndighet, som i sisla hand kan begära atl bolaget försätts ikonkurs. 1980/81:146 48 Isammanhanget bör uppmärksammas att skattskyldighet för inkomst, till skillnadfrån vad som gäller under likvidation, enligt rättspraxis inte kan åläggaskonkursbo. Enligtförordningen (1927:320) om skall vid utskiflning av aktiebolags tillgångarskall aktiebolag som upplöses till staten erlägga skatt på utskiftat belopp,utskiftningsskatt. Del är alltså bolaget som är skattskyldigt. Syftet med dennabeskaitningsform är alt hindra etl kringgående av dubbelbeskattningen avaktiebolagens utdelningar. Skatten utgår på utskiftat belopp, iden mån della inle är all anse som återbäring av tillskjutet belopp. Iutskiftat belopp inräknas även utskiflningsskatten. Reglerna om skattensberäkning är komplicerade. Till grund för beräkning av detulskiflningsskattepliktiga beloppet ligger den av bolaget senasl före beslutetom utskiftningen upprättade balansräkningen. Frågan om när bolaget skall ansesupplöst i ulskiftningsskattehänseende bedöms enligt ABLs regler om upplösningav aktiebolag. Bolaget skall avge deklaration till ledning för den taxeringtill utskiftningsskatt som skall äga rum året efter del dä upplösning sketl.Elt undantag, som dock i praktiken sällan eller aldrig tillämpas, finns dock.Om beslut om likvidation vunnit laga kraft och likvidationen oskäligt fördröjs,får taxering ske innan bolaget skall anses upplöst. Deklarationspliklen skallfullgöras av likvidatorn, jfr 47 § 6) taxeringslagen. Utskiflninganses som ett realisationsvinstgrundande fång hos mollagaren av det utskiftadebeloppet, varför realisationsvinstbeskattning hos denne kan komma i fråga. Bestämmelsemaom utskiftningsskatt kompletteras med en bestämmelse om att bolaget vidutskiflning till delägare av sådana nedskrivna tillgångar, som vid försäljningskulle ha varit skattepliktiga i förvärvskällan, skall anses ha ålnjufitskatlepliklig inkomst som om tillgången sålts /Qärde stycket punkt 1 avanvisningarna till 28 § kommunalskallelagen (1928:370)/. Hoslänsstyrelserna förs kortregister över aktiebolagen i länel (SFS 1952: 753).Registret innehåller uppgift om tid för bolags bildande, om aktiekapital samtförändringar därav, om tid för bolags trädande i likvidation, om bolagsupplösning m.m. Delta register används för skattemyndigheternas kontroll avatt reglerna om utskiftningsskatt iakttas bl.a. i samband med bolags upplösninggenom likvidation. 1 avsnitt 2.3 harredogjorts för de särskilda reglerna om upplösning av vissa aktiebolag somgäller enligt punkt 4 och 5 av övergångsbestämmelserna till lagen (1973: 303)om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag. 1 lagen (1974:990) om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m.m., behandlas vissa skatterältsliga konsekvenser av en upplösning avaktiebolag enligt de nämnda övergångsbestämmelserna. Lagen behandlar dessutomutskiflningsskatten i vissa fall när bolag vars aktiekapital inte uppgår lill50 träder i likvidation . Aktiebolag som avses i dennyssnämnda lagen 1974: 990 skall som regel inte erlägga inkomstskatt på grundav atl verksamhelen övertagils av enskild näringsidkare, handelsbolag ellerdelägare i enkelt bolag. Med hänsyn till svårigheterna att göra exaktaberäkningar av utskiflningsskatten för dessa bolag har man av praktiska skälvidgat "frigränsen" för utskiftningsskatt. Vid taxeringen fär sålundautöver tillskjutet belopp avräknas . Dessutom får värderingen skeefter något förmånligare grunder än vad som annars lillämpas vidulskiflningsskalleberäkningen. Vidare finns bestämmelser om övertagarensbeskaltningssiluation. Prop.1980/81:146 49 utgårman från gmndprincipen att kontinuitet skall råda mellan bolagets ochövertagarens beskattning. Enligl en särskild bestämmelse skall skattepliktigrealisationsvinst inte anses uppkomma i samband med avvecklingen. Övertagarenär jämte aktiebolaget betalningsskyldig för bolagets skatter (jfr andrastycket punkt 4 av de nämnda övergångsbestämmelserna enligl vilket aktieägarnasamt styrelseledamöter och verkslällande direktör, när bolaget avförts uraktiebolagsregistret, svarar solidariskt för bolagets förpliktelser). Patentverketaviserar länsstyrelserna om vilka bolag som upplöses under övergångstiden.Härigenom får skattemyndigheterna möjlighet att kontrollera att övergångensker i behörig ordning och atl verksamheten i dess nya form verkligen redovisasför taxering. 4 Konkurs och ackord Ometl bolag är försalt i konkurs och denna avslutas utan överskoll är bolagetupplöst när konkursen avslutas (13 kap. 19 § första stycket ABL). Elt stortantal bolag upplöses genom konkurs. Anmärkningsvärt är att antaletbolag som upplöses genom konkurs är högre än antalet bolag som upplöses genomlikvidation. försattes 1 266 aktiebolag i likvidation och 2 335 ikonkurs. Samma är avslutades I 176 likvidationer och I 769 bolagskonkurser.Nedan ges en summarisk översikt över konkurslagens bestämmelser omkonkursgrunder saml de ändrade bestämmelserna om konkursförvaltning m. m., somträdde i kraft . Enligtkonkurslagen (1921:225; KL) utgör obestånd den enda gmnden för konkurs. Därmedförstås enligt 1 § att gäldenären inte kan rätteligen betala sina skulder ochbetalningsoförmågan inte endast år tillfällig. Gäldenären kan således varaillikvid, dvs. inte ha pengar till sitt förfogande som svarar mothans akluella behov av betalningsmedel utan att det förhållandet utgör gmnd förkonkurs. Etl annal tillstånd som inte heller anses motivera att gäldenärenförsätts i konkurs är insufficiens, dvs. när en gäldenärs skulder överstigerhans tillgångar, värderade till vad de kan beräknas inbringa genom realisationvid lämplig tidpunkt. Hänsyn tas då nämligen inte till exempelvis gäldenärenskreditmöjligheter eller hans framtida arbetsinkomster. Vid prövning av fråganom en gäldenär är på obestånd eller inte får däremot göras en samlad bedömningav hans förmögenhetsställning och fömtsättningar all kunna infria sina skulderi rätt tid, I2-4 §§ uppställs särskilda hjälpregler vid prövningen av frågan om gäldenärenär på obestånd eller inte. Enligl 2 § skall gäldenärens uppgift atl han är påobestånd godtas också när konkursansökningen gjorts av borgenär, om intesärskilda skäl föranleder annat. Enligt 3 S presumeras gäldenären vara påobestånd, om han vid utmätning före konkursansökningenbefunnits sakna lillgångar till full betalning av ulmätningsfordringen ellergäldenären förklarat sig inställa betalningarna. 4 § avser gäldenär, som äreller under del senasle året före konkursansökningen varit bokföringsskyldig.Om en sådan gäldenär trots uppmaning av borgenär all betala klar ellerförfallen skuld underlåtit atl göra detla inom och borgenären sökerhonom i konkurs saml skulden då alltjämt inte ärbetald, presumeras han vara på obestånd. 4 1980/81. Prop.1980/81:146 50 Borgenär kan emellertid inle få gäldenären försalt ikonkurs, om borgenären har betryggande pant eller annan jämförlig säkerhel iegendom som tillhör gäldenären eller Iredje man ställt betryggande säkerhet förfordringen och del skulle strida mol villkor för säkerhetens ställande allborgenären söker gäldenären i konkurs (5 §). Ett annat hinder mot konkurs ärden omständigheten atl fordringen inte är förfallen lill betalning och betryggandesäkerhel erbjuds av tredje man. Behöriga att söka konkurs är gäldenär och borgenär.Konkursansökan slälls till konkursdomaren vid den tingsrätt, där gäldenärenskall svara i tvistemål som angår gäld i allmänhet. Konkursdomaren skall genastpröva ansökan, om gäldenären själv gjort den. Om borgenär ansökt om konkurs,skall gäldenären föreläggas att inkomma med förklaring inom viss fid. Bestridergäldenär ansökningen eller finner konkursdomaren eljest särskilda skälföreligga mot antagande alt gäldenären är på obestånd skal! målel hänskjutaslill rätten. Detsamma gäller när gäldenären själv är sökande och särskilda skälföreligger att inte godta uppgiften om gäldenärens obestånd (12 och 14 §§).Sedan beslut om konkurs meddelats är det inte möjligt atl återkalla konkursansökan.Genom konkursbeslulet, som skall kungöras i Post- ocb , förlorar gäldenären rådigheten över den egendom som ingår ikonkursboet och han får inle åtaga sig förbindelser som kan göras gällande ikonkursen. Konkursboet omfattar egendom som fillhörde gäldenären vidkonkursbeslulet, sådan som tillfaller honom under konkursen och sådan som kanåtervinnas fill konkursboet. Reglerna om återvinning finns i 28-40 c §§.Återvinningsreglerna skall förebygga att gäldenären när konkurs hotar, på etlillojalt sätt gör tillgångar oåtkomliga för borgenärema. Återvinnningsreglemaskall också göra borgenärema jämspella i en obeslåndssituation, 4.2 m. m. har beslutat om genomgripande ändringarav bestämmelserna om konkursförvaltning och tillsyn över konkursförvallning m.m. (prop. 1978/79: 105, LU 1978/79: 19, rskr 1978/79:309, SFS 1979:340). Tillgrund för de beslutade ändringarna, som trädde i kraft ,ligger i första hand konkurslagskommitténs betänkande (SOU 1977:29). Ändringarna innebär att handläggningen av konkurser skall ske på följande sätl. Efter beslul om konkurs skall konkursdornaren genastbestämma om konkursen skall handläggas i enlighet med vad som i allmänhet ärföreskrivet i fråga om konkurs (ordinär konkurs) eller om den skall handläggassom mindre konkurs. Bestämmelserna om mindre konkurs skall tillämpas om delfinns anledning anta att gäldenärens bo inte räcker till betalning avkonkurskostnaderna eller boel med hänsyn till dess omfattning och övrigaförhållanden är av enkel beskaffenhet och konkursen med fördel kan genomförasutan bevakningsförfarande (185 S). Vid ordinär konkurs skall konkursdomarensätta ul lid för första borgenärssammanträdet och bestämma den lid inom vilkenbevakning skall ske. Konkursdomaren skall vidare utan dröjsmål efter hörande avtillsynsmyndigheten utse interims-förvaltare att handha förvaltningen av boettill dess förvaltare har utsetts. Förvaltare utses av konkursdomaren vid förstaborgenärssammanlrädet.