prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Omfattningen av beviljade garantier framgår av följandesammanställning (milj. Beviljade garantier 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 regeringen 1.30 211 221 93 statensindustriverk 98 180 127 92 Summa 228 391 348 185 uppger något annorlunda belopp, eftersom verket för visstbudgetår inte räknat in de garantier som regeringen har beviljat i slutet avvarje budgetär men som verkel har expedierat efter budgetårsskiftel. anser mol bakgrund av utvecklingen underde atl garantiramen bör ges ell sådant utrymme att den intebehöver omprövas under budgetåret. Verket föreslär därför alt garantiramen /82 fastställs till 500 milj. kr. Förlusternatill följd av infriade garantier för industrigarantilån har legal pä en högnivä . Den tidigare lågkonjunkturen har lett lill altmånga förelag, i vilka staten har varit engagerad med garanti för lån, harråkat på obestånd och tvingats erbjuda ackord eller avveckla genom konkurs.Garantilånen har därvid ofta blivit nödlidande. Jag bedömer dock atlförlusterna för /82 kommer att ligga pä en något lägre nivå ochberäknar anslaget lill 75 milj. kr. Jag förordar all ramen för industrigarantilån, sombeslutas av regeringen och statens industriverk under /82,fastställs till 300 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt 1. medge att för /82slallig garanti för län enligl förordningen (1978: 507) om industrigarantilånm. m. och för lån till turisthotell beviljas med sammanlagt högst 300000000kr., 2. lill Täckande av förluster ianledning av statliga industrigarantilån m.m. för /82 anvisaetl förslagsanslag av . 3 1980/81. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 34 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Sprängämnesinspeklionen är statligt lillsynsorganför ärenden rörande explosiva och brandfarliga varor och därmed sammanhängandefrågor. ärchefsmyndighet för inspektionen. Inspektionen leds av en sprängämnesinspektör.Inspektionen är organiserad på tväcivila sektioner och en militär sektion. Den ena civila sektionen handlägger ärenden rörande explosiva varoroch brandfarliga gaser, den andra ärenden rörande brandfarliga vätskor. Beräknad ändring 1981/82 -F 26 830 -1- 27 000 Inspektionens målsättning är atl öka ocheffektivisera tillsynsverksamheten. På grund av begränsade resursermåste en hård prioritering ske under budgetåret.Resurser kommer främsl alt satsas på explosivvaruin-duslrin och den petrokemiska industrin. m. atlkommersiellt använda naturgas. Nalurgasfrågor är etl delvis nytt arbetsområde för sprängämnesinspektionen, vilketkommer att kräva särskildainsatser. Pris-och löneomräkning m. m.-1-375000 kr. Myndigheten har inte lämnat något huvudförslag dä en nedskärning inle har bedömts realistisk. Ennedskärning innebär emellertid en minskning med . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 35 För den löpande handläggningen avnaturgasfrågor äskar industriverket en tjänst för handläggare. och följdkostnaderna fill . anser det angelägetatl en tjänst för handläggning av explosiva varor inrättas. Tjänsten ärnödvändig för att uppnå en acceptabel skyddsnivå inom denna från skyddssynpunktkänsliga verksamhet. Lönekostnaderna beräknas lill . För befintlig verksamhet krävs enuppräkning av anslagsposten Reseersättningar och expenser med , varav30000 kr. har på uppdrag av regeringen utrettfrågan hur avgiftsfinansiering av delar av sprängämnesinspeklionens verksamhetskulle kunna ske. Verket härden redovisat uppdraget irapporten vid statens elektriska inspektion och sprängämnesinspektionen.Verket ställer sig avvisande till en finansiering genom preslationsbundna tid-eller saktaxor. Riksrevisionsverkei anser del även tveksamt atl finansieraverksamheten genom generella avgifler. Som skäl anförs all dessa inte får någradirekta styreffekter samt att risken för en expansion av verksamheten, på grundav en mindre restriktiv budgelbe-handling, ökar. Regeringen har i särskilda anvisningar den 27 mars 1980anmodat statens industriverk alt i anslagsframställningen för budgetåret1981/82 gemensamt med sprängämnesinspeklionen lämna förslag pä hur ett systemför avgiftsfinansiering av inspektionens verksamhet skall utformas. och sprängämnesinspektionen bedömer detinte lämpligt att införa avgiftsbeläggning vid inspektionen. Åvensprängämnesinspeklionens förtroenderåd har enhälligt uttalat sig molavgiftsbeläggning. Om avgiftsbeläggning trots detta införs anser verketatl ett system med generella avgifter som tas ut i första ledet, dvs. hos tillverkareoch importörer av brandfarliga och explosiva varor, är att föredra. Vidare anser verket atl avgifterna skall grundas påunder året i riket försåld resp. i egen verksamhet förbrukad mängd. Separataenhetstaxor bör tillämpas för brandfarliga varor resp. för sprängämnen och förövriga explosiva varor. Taxenivån bör sältas så att hela medelsbehovel för inspektionenläcks. Härvid förutsätts att intäkterna vid en avgiftsbeläggning tillförsinspektionens anslag. Avslutningsvis anser industriverket atl en utvärdering avavgiftskonslruktionen skall ske . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 36 Efter remiss har yttranden över industriverketsoch sprängämnesinspeklionensförslag lill avgiflsfinansieringssystemavgetis av överbefälhavaren, socialslyrelsen,Kemiska Industrikonlor, i (LO), (), och . har inga invändningar mot de avstatens industriverk och sprängämnesinspeklionenframlagda förslagen. Inom den allmänna hälsovården finns flera exempel på delområden där finansieringen avkontrollen belastar del kontrollenriktas mol. erfarenheler är atl ell syslem medgenerella avgifter medför såväl enkel administration som rättvis fördelning av kostnaderna. Övrigaremissinstanser ställer sig tvekandeeller avvisande till att avgiftsfinansiera sprängämnesinspektionens verksamhet.Överbefälhavaren och LO anser alt om avgiftsbeläggning införs, elt syslem med generella avgifler som tas ut i första ledet äratt föredra. Kemiska Industrikonlor och anför alt del föreslagna avgiftssystemet kanstimulera till expansion avinspektionens verksamhet samt upplevas som orättvist av berörda företag. ÅvenSAF och anser all systemet är orättvist genom atl importörer och tillverkare i förstaledet belastas. Bägge är dock beredda alt medverka till utformningen av elt alternativt avgiftssystem. Med beaktande av vad som har anförts i prop.1980/81: 20 om besparingar istatsverksamheten, m.m. (bil. 13 s.12) finner jag att sprängämnesinspeklionensverksamhet bör ävgiftsfinansieras fr. o. m. /82. Jag villdärvid erinra om lagen (1975:66) om explosiva och brandfarliga varor enligtvilken regeringen har bemyndigats att meddela föreskrifter om avgifler förprovning, kontroll eller besiktning eller annan verksamhet i samband medexplosiva och brandfarliga varor. Förutom atl en avgiftsfinansiering avlastarstatsbudgeten, innebär den även, enligl min mening, ett ökal kostnadsmedvetandeinom myndigheten och krav på ökad effektivitet frän myndighetensavnämare. Jag delar industriverkels ochsprängämnesinspektionens uppfattning atl ett finansieringssystem medgenerella avgifler som tas ul i första ledet, dvs.hos tillverkare och importörer av brandfarliga och explosiva varor, är altföredra. En preslationsbunden taxa medför negaliva effekter bl. a. i form av slora administrativa kostnader och riskför snedvridningar i efterfrågan på myndighetens tjänster. Avgifterna avses medföra full kostnadsläckningför inspektionens verksamhet, varvid beräkningarna gjorts i enlighet medhuvudförslaget. Anslaget bör därförföras upp med ett formellt belopp av I . Som jag har anfört under anslaget B I. : Förvaltningskostnader bör den I juli 1981vissa delar av industriverkels sektion 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 37 förexplosiva och brandfarliga varor sammanföras med sprängämnesinspektionen, som därigenom tillförs fyra tjänsterför handläggare. 1 samband med planerna på atl införa nalurgas iSverige erhöll inspektionen under år 1980medel för en tjänst för handläggning av nalurgasfrågor m. m. Organisationen omfatlar därmed 24 tjänster, varav19 tjänster för handläggare. Denverksamhet av föreskrivande art som förs över från industriverket, avses inom sprängämnesinspeklionen utgöra ensärskild sektion. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag inspektionensutgifter till . för nästa budgetår. Som en följd av den förändring som jag harföreslagil bör enligl min mening detnuvarande förtroenderådet vid sprängämnesinspektionen omvandlas till en styrelse beslående av nio ledamöter, som utses av regeringen. kommer därvid i framtidenatl svara endasi för personaladministrationoch medelsförvallning ät sprängämnesinspektionen samt i övrigt lämnainspektionen del administrativa biträde som behövs för dess verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslär atl tillSprängämnesinspektionen för budgetärel 1981/82 anvisa ell förslagsanslagav . 1979/80Utgift 41384690 Reservafion 58244610 1980/81Anslag 58385000 1981/82Förslag 56385000 Frän anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnadernaför branschfrämjande åtgärder för vissa branscher. Åtgärderna omfattar utbildningsåtgärder, tekniskkonsulenlverksamhet, omställningsfrämjande ålgärder och exporlfrämjandeålgärder enligl av statsmakterna fastställda tidsbegränsade program. För textil- ochkonfeklionsindustrierna (tekoindustrin) har beslutat om förlängd programtid t.o.m. /82 (prop. 1978/79: 145 bil. 3, NU 1978/79:48. rskr 1978/79:390). Ramar /81 beslutades av (prop. 1979/80:100 bil.17, NU 1979/80:43, rskr 1979/80:395). Programmen för den träbearbetande industrin,gjuteriindustrin och den glasindustrin har föriängls till att omfatta budgetärel 1980/81 (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 42, NU 1979/80:43,rskr 1979/80: 395). En verksamhet meddelbranschsludier inom andra industrisektorer än de som omfattas av särskilda program inleddes försöksvis under /80 (prop. 1978/79: 100 bil. 17 s. 42, NU1978/79:59, rskr 1978/ 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 38 79:415).Delbranschomräden skall för alt komma i fräga i princip visa en problembildliknande den som de branscher har som omfattas av branschfrämjande åtgärder. Vid riksdagsbehandlingenbedömde näringsulskotlel (NU1979/80:43 s. 28 och 50) all kostnaden, 1,5 milj. kr., för fortsalt verksamhet med delbranschstudier under budgetåret1980/81 kunde beräknas rymmas inomramen för disponibel reservation på della anslag. Administrationen av verksamheten är förlagd till slalens industriverk. Av följande sammanställning framgår hur /81 anvisade medel och för /82 förslagna medel fördelarsig på branscher ( i 1 000-tal kr. ).Förslag vad gäller ålgärder för tekoindustrin, träbearbetande industrin ochgjuteriindustrin samt delbranschstudier inom andra industrisektorer framläggs . 1 fräga om ålgärder för denmanuella glasinduslrin avser jag allinom kort återkomma till regeringenmed förslag. I avvaktan härpå har jag inom della anslag beräknat medel för branschfrämjande ålgärder för den manuellaglasinduslrin. Anvisat 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 -1- 4 555 -1- 3 500 -f 5 000 För verksamheten har beräknats 1,5 milj. kr. avdisponibel reservation vid utgången av /80. Belräffande lidigare beslut rörande de olikabranschprogrammen hänvisas till den redovisning som har lämnats i budgetpropositionen1978 (prop. 1977/78: 100 bil. 17 s. 48-49). Statensindustriverk Industriverket föreslår programenligt följande plan. 7,5' 7,5' 7,5' Förslagi rapporten (SIND 1980:9) glasbruk i strukturomvandling. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 39 1 fråga om tekoindustrin pekar verket på altimporten på textil- och trikåomrädenahar ökal under /80 trots bibehållna produklions- och sysselsällningsnivåer. Förkonfeklionsindustrin fortsatte nedgångenom än i långsammare takt än lidigare. Åven här ökade importen. På så säll har marknadsandelarna för svenskproduktion fortsatt atl minska. Ulöver förslagen enligt planen ovan föreslärverkel all ramslyrningen av exportåtgärderresp. övriga åtgärder tas bort sä all medlen kan disponeras på sådantsätt all största effekt uppnås. För träbearbetande industrin kommer enliglindustriverket de alltmer uppenbaratendenserna mol en ökad internationalisering all förutom intensifieradeexporlstödjande insatser även kräva resurser i samband med behov av fortsatta strukturella förändringar inomindustrin. De gemensamma exportsatsningar som har genomförtsinom ramen för exporlfrämjandeprogrammethar enligl verkel för många förelag inneburit en god hjälp i introduklionsarbetet. De kollektiva projekten kanemellertid utgöra endast en begränsaddel av del enskilda förelagels satsning på exportmarknaderna. Gjordautvärderingar har pekat på all effekten av individuella bidrag är högre än för endast kollektiva. För att öka dentotala slagkraften bör enligl verkelmöjligheler finnas även för individuella bidrag. Verket anser all etlinförande av individuella bidrag kräver ökade resursinsatser och en löptid för programmet innan en avtrappningsätts in. Liksom föregående år förslår industriverket allett branschprogram fastställs för sågverksindustrin. I avvaktan på alt denutredning angående sågverksindustrin färdigställs, som regeringen i juni 1979uppdrog åt statens industriverk att genomföra, har verket gjort en preliminärbedömning av medelsbehovet fr. o. m. /82. uppger all hittillsvarandeinsatser för gjuteriindustrin från bransch- och fackliga organisationers sidabedöms ha gett positiva resultat. Särskiltgäller della utbildningsåtgärderna och den tekniska konsulent-verksamheten.Verkel anser dock alt gjuleriinduslrins läge kräver fortsalla insatser.Åtgärderna föreslås innefatta även exportinsatser. Den försöksvisa verksamhet med delbranschstudiersom inleddes /80 haromfattat förelag inom lill verkningsområdena sågverks-utrustning, formverktyg samt gruvutrustning ochgruvmaskiner. Del-branschsludiernautgörs av omvärlds- och konkurrenskraflsanalyser. Verksamheten är inriktad pä delbranscher medliknande problembild som debranscher som ingår i branschfrämjande ålgärder. föreslår alt delbranschsludierna i högre gradinriklas på framtidsbranscher och framtidsföretag och att åtgärderna fåromfatta såväl insatser av initial karaktärav typen nuvarande delbranschstudier som individuella och kolleklivauppföljningsinsalser för marknads- och produktutveckling. Verkel föreslär att medlen till dessa studier räknas upp med 3,5 milj. kr. till 5 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 40 Tekodelegationen har i skrivelse lillregeringen behandlatden fortsalla planeringen på tekoområdel. Chefen för hartidigare denna dag redogjort för skrivelsens innehåll (jfr prop. 1980/81: 100 bil. 14 punkt F). Delegationenanför som en slutsats alt inriktningenav samhällets stödinsatser bör vara en ökad salsning pä konkurrensstärkande åtgärder såsom effektiviseringav produktionen, produktutveckling och marknadsföring saml ensuccessiv minskning av direkta driftstöd. I fråga om de effektivitelsfrämjande åtgärdernaför tekoindustrin under detla anslag anser delegationen, mol bakgrund av denvikt som bl.a. konsulthjälp ochmarknadsföringsåtgärder såväl inom som utom landet har för lekobranschen,att en väsentligl ökad satsning bör ske. Branschprogrammen omfatlar under innevarandebudgetär tekoindustrin, vari inräknas pälsindustrin, den träbearbetandeindustrin, auteriin-duslrin och denmanuella glasinduslrin. Dessulom bedrivs /80 en försöksvis verksamhet meddelbranschsludier inom andra industrisektorerän de som omfattas av särskilda program. De branschfrämjande ätgärderna består av bidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjande syfte, exportfrämjande ålgärder, vissa utbildningsinsatser,stöd till teknikspridning vialekniska konsulenter och -för tekoindustrin - slöd till kollekliva marknadsföringsåtgärder med inriktningpå hemmamarknaden. Strukturåtgärderna på delta anslag kompletteras med statliga lånegarantier -strukturgaranlier och särskilda strukturgarantier - till vilka jagåterkommer i det följande. Inriktningen av de statliga åtgärderna förtekoindustrin /80-1981/82beslutades av (prop. 1978/79: 145, NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). Beslutetinnefattade en förlängning av bl. a. de industripolitiska åtgärderna underperioden. För exportfrämjande ålgärderinnebar beslutet en kraftig ökning under /80 och bibehållandeav denna nivå under resten av perioden. uttalade att regeringen utandröjsmål borde la upp frågan om stödformernas konstruktion (NU 1978/79:48, rskr1978/79:390)! Med anledning häravhar inom genomförts en studie belräffande stödformerna pä lekoområdet. En sammanfattning av studienhar redovisats i promemorian (Ds H 1980:8) Slalliga åtgärder för tekoindustrin. Som chefen för handelsdepartementetdenna dag har anfört visar analysenall de enskilda stödformerna på det hela tagel har haft en ändamålsenligutformning. beslut innebar i fräga om behovel av enlångsiktig plan på tekoområdet atterforderligt planerings- och utredningsarbete borde överlåtas på de ansvariga organen, dvs.tekodelegalionen och närmast berörda 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 41 myndigheter.Med anledning av beslut uppdrog regeringen ät överstyrelsen för ekonomisktförsvar, ochstatens industriverk all inom ramen för sina resp. ansvarsområden utreda och lämna underlag lill regeringen förplaneringen inom tekoområdel.Regeringen uppdrog vidare ål lekodelegationen atl samordna detta arbete. Rapporter lämnades av myndigheterna i septemberoch av tekodelegationen . Chefen för hardenna dag redogjort för rapporternasinnehåll. har i sin rapport (SIND PM 1980: 16)Tekoindustrierna - förutsättningar analyserattekoindustrins internationella konkurrenskraft. anser atl det är genom produktutveckling,produktutformning och marknadsutveckling som en viss kompensation kan ges förbranschens ogynnsamma kostnadssituation. En viss internalionellkonkurrenskraft bör därigenom kunnabefästas inom några specifika varuområden. 1 sin bedömning av utvecklingen t.o.m. är 1985 räknar industriverket, trots alt oförändrat stöd till branschen har förutsatts, med atl produktion och sysselsättning fortsätter att minska men i enlägre takt än under 1970-lalet. Den tidigare starka nedgången inom tekoindustrinövergick i en viss stabilisering. Trots förbättringenhar äldrestödet fortsalt atl spela en avgörande roll för branschen. Enundersökning som genomförts för all informera bl. a. tekobranschrådel omäldreslödets betydelse förtekoföretagens ekonomiska ställning visar nämligen att endasi en tredjedel av branschen, dvs. företag somrepresenterar en tredjedel av branschens sysselsättning, skulle hakunnat undvika förluster är 1979 ocksä omäldreslöd inle hade utgått. Vissa tecken lyder på all utvecklingen inombranschen har försämrats under loppet av . a. indikerar en enkätundersökning,som genomfördes för atl informera bl.a. tekobranschrådel om utvecklingen, en klar försämring för konfektionsindustrinmed svag orderingång och otillfredsställande lagersituation. Enligtundersökningen kan en nedgång inom konfeklionsområdel väntas underförsta delen av är 1981. Med hänsyn lill det allmänna behovet av besparingari fräga om statens utgifter förordar jag efter samråd med cheferna för handels-och arbetsmarknadsdepartementen altramen för branschfrämjande ålgärder för lekoindustrin minskas något under nästa budgetär. Jag vill i della sammanhangnämna atl vissa disponibla reservationer föreligger från föregäende budgetår.Däremot kommer jag i det följande all föreslå alt yllerligare medel ställs lill förfogande för att främja effektiviteten inom delar av branschen i form av län till rationaliseringsinvesteringar inom konfeklionsindustrin. För branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin beräknar jag en minskningmed 2 milj. kr. lill 40 milj. kr. Därvid har jagräknat med oförändrade resurser för exportfrämjande ålgärder i enlighetmed beslut . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 42 För den träbearbetande industrin /73 ell fyraårigt program med branschfrämjande ålgärder.Programmel har senare föriängls.Förutom möbelindustrin omfattas även fr. o. m. / 77 snickeriindustrin och fr. o. m. budgetåret1978/79 Irähusindustrin av den omställningsfrämjandeverksamheten med konsullbidrag och strukturgarantier. Kapacitetsutnytljandet inom den träbearbetandeindustrin är fortfarande otillfredsställande, särskilt inom Irähusindustrin.För att underiätta den nödvändiga anpassningen inom de olika delarna av denträbearbetande industrin förordar jag därför atl åtgärderna förlängs medett år till alt omfalta /82.Med hänsyn lill behovet av besparingar bör dock insatserna för deltabranschprogram minskas med 1 milj. kr. Behovet av särskilda statliga insatser försågverksindustrin utreds av slalensindustriverk på regeringens uppdrag. Eventuella ålgärder får övervägas i samband med beredningen av resultaten avulredningen. Gjuteriindustrin omfattas sedan budgetåret1973/74 av teknisk konsulenlverksamhet och omslällningsfrämjandeätgärder med konsullbidrag ochstrukturgaranlier och /75 av utbildningsåtgärder. De konsullutredningar som har genomförts somunderlag för omslruktu-reringsålgärderinom gjuteriindustrin har endasi i ringa utsträckning lett fram tillkonkreta åtgärder inom branschen. Branschprogrammet för gjuteriindustrin har uppnått del stadium, då enavveckling bör aktualiseras. Dennabör ske planerat, varför programmel enligl min mening bör fortsätla under yllerligare två budgetär och alltså avslutasvid utgången av /83.Under programmets återstående år bör i första hand utbildnings- och konsulentverksamhelen drivas vidare.Med hänsyn härtill och mot bakgrundav behovel av besparingar i fråga om slalens utgifter beräknar jag för /82 en ram om 1440000kr., vilket är en sänkning med 1,5 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Försöksverksamheten med delbranschstudier, sominle i förväg är inriktade på ellvisst branschområde, bör fortsätta även under / 82 i den mån medel finns att disponera pä deltaanslag vid utgången av innevarande budgetär. Omfattningen bör dock begränsas till högst 2 milj. kr. 1 princip bördelbranschomräden för atl komma i fräga liksom visa en problembildliknande den som nuvarande branscher inom de särskilda programmen har.Verksamheten skall vidare även i fortsättningen ha enbart utredande karaktär, vari inbegrips att görautredningsresultaten till föremål fördiskussion och analys vid sammankomster med representanter för berördaföretag. Som jag redan har nämnt avser jag alt inom kortåterkomma till regeringenmed förslag till åtgärder för den glasindustrin. Som har framgått av sammanställningen beräknar jag nu 6,5milj. för denna bransch under detta anslag för nästa budgetår. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 43 1980/81:20 om besparingar i stalsverksamhelenm.m. har räknats med en besparing pä della anslag med 2 milj. kr. förbudgetärel 1981/ 82 (bil. 13 s. 12). Denna besparing uppnås med de ålgärder somjagjusl har föreslagit. Sammanlagt beräknar jag för branschfrämjande åtgärderför /82 (40000000 -1- 8445000 -fl 440000 -I- 6500000 =) 56385000kr. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jagall regeringen föreslår att till Branschfrämjande åtgärder för budgetåret1981/82 anvisa ell reservationsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1979/80Utgift 868082 Reservation 4063 551 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,bestrids kostnader för räntebefrielse vid strukturgaranlier som berör företaginom vissa industribranscher. Strukturgaranlier och ränlebefrielse i samband härmedinfördes /73 enligt beslut av (prop. 1972:46, NU1972:32, rskr 1972:195). För övriga riksdagsbeslut i fråga om branschomfaltningoch riktlinjer har redovisning lämnats i budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 43). Verksamheten med strukturgarantier omfatlar budgetåret1980/81 den glasinduslrin, möbelindustrin, gjuteriindustrin,snickeriinduslrin och trähusindustrin. Syftet med slruklurgarantierna är all underlätta enplanmässig strukturomvandling av berörda branscher.