prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Förslaget om undantag från bestämmelserna för en- ochtvåfamiljsfastighet som tjänat som bostad åt arvlåtaren och på vilken dennavid dödsfallet varit mantalsskriven godtas i allmänhet.Länsstyrelsen i anser dock att den 10-årigamantalsskrivningsperiod som i övrigt föreslagits beträffande bostadsfaslighelerbör gälla även i delta fall. Lantbrukarnas skattedelegalion förordar liberalare beslämmelserför bostadsfastigheter: I anvisningspunkt 4 till 27 § KL föreslås att en- ochtvåfamiljsfastighet inte längre skall utgöra omsättningstillgång i det fallbyggmästaren vid dödsfallet har ägt och varit mantalsskriven på fastigheten . Regeln är tilltalande men det får dock anses olyckligt, alt avgörandeför om fastigheten skall vara omsättningsliUgång eller ej är huruvidabyggmästaren avlider före eller efler viss tidpunkt. Dessutom medför regeln atten faslighet kan vara omsättningstillgång endast fill en del. Så kan blifallet då byggmästares efterlevande make genom bodelning förvärvar den avlidnesandel av tidigare gemensamt ägd villafastighet (lager) och byggmästaren viddödsfallet ägt sin hälft och varit mantalsskriven på fastigheten . 1stället bör regeln formuleras så alt om såväl den avlidne som förvärvaren viddödsfallet var mantalsskrivna på fastigheten så byter fastigheten karaktär dåfemårsperioden går ut. 2.5 Tomtrörelse (11.9) 2.5.1 Nedskrivning av tomtlager Förslaget att nedskrivning av lager av mark i tomtrörelseskall få ske ulan särskild utredning av summan av anskaffningsvärdetav mark och 1980/81:68 153 nedlagda kostnader för exploatering kommenteras av elva avremissinstanserna. Det godtas hell av i län.Länsslyrelserna i Ösiergötiands, , och Norrbollens läntillstyrker generell nedskrivning men förordar att nedskrivningsrällenbegränsas till . i fillstyrker förslaget endastsåvitt avser s. k. kvalificerad tomtrörelse: Beredningen föreslår en generell nedskrivning påfastigheter som ulgör lagerlillgång i lomtrörelse. Då fråga är om s. k. kvalificerad tomlrörelse ärmålinriktningen med verksamheten uppenbar. Detta kan antas ha medfört altexploaieringskostnader etc. redan från början behandlats på ettbokföringsmässigt korrekt sätt. Viss likhei föreligger därför med postenpågående arbete i byggnadsrörelse. Vid sådant förhållande är det därför enligtlänsslyrelsens uppfallning rimligt att medge generell nedrkrivning. Även om det är farligt all generalisera tordeförhållandena vid så kallad okvalificerad tomtrörelse vara annorlunda. Här kandet exempelvis handla om markägare som försäljer tomter i expanderandetätorters randområden. Kostnader för exploatering torde knappasl förekomma inågon nämnvärd omfattning. Vidare torde avdrag härför redan ha yrkats ochmedgivils vid taxeringen. I sistnämnda och liknande fall lorde det inteföreligga några förlustrisker. Här är det därför enligt länsstyrelsensuppfattning inle motiverat med generell nedskrivningsrätl. Om förslagelgenomförs bör begreppet nedskrivning definieras. Frågan gäller inle endasl densynliga nedskrivning som gjorts vid bokslutet. Häri lorde jämväl böra inräknasdel av exploaterings- och räntekostnader som under lidigare åromkoslnadsbok-förls. Även Lantbrukarnas skattedelegalion tillstyrker engenerell nedskrivningsmöjlighel i s. k. kvalificerad tomlrörelse. Förslagel avstyrks av länsstyrelserna i ,och lån som anser att del inte föreligger sådanarisker för förluster på tomtmarkslager, som kan motivera rätt till generellnedskrivning. Län.sslyrelsen i , som delar dessasynpunkler, anser emellertid alt förslagel kan godtas med avseende på nedlagdaexploaterings-kostnader. BFN vänder sig mot kravet på dubbel bokföring: Vad gäller beskattning av tomlrörelse har beredningenföreslagit bl. a. att nedskrivning av lager av mark får ske utan särskildutredning av summan av anskaffningsvärdet av mark och nedlagdakostnader för exploatering. Räll lill avdrag för sådan nedskrivning skallenligl förfallningsförslagel föreUgga "endasl om den skaltskyldige haftordnad bokföring, som avslulas med resultaträkning och balansräkning, och enmotsvarande nedskrivning skett i bokföringen". Av motiven framgår altberedningen med "ordnad bokföring" avser dubbel bokföring. Med anledning av vad beredningen sålunda föreslagit villnämnden framhålla alt bokföringslagen ej ställer krav på dubbel bokföring.Likaså gäller all enskild näringsidkare som driver sin verksamhei ulan biträdeav flera än två årsanställda personer och i vars rörelse-den årligabmlloomsätl-ningssumman understiger ej behöver upprätta årsbokslut. 1980/81:68 I54 Åtskilliga lomlrörelser lorde beröras av dennninskränkning i bokföringsskyldighetens omfnllning. Nämnden finner detprincipiellt olämpligt att via skattelagstiftningen ålägga näringsidkarebokföringsskyldighet av en omfattning som de enligl bokföringslagenuttryckligen är befriade ifrån. 2.5.2 Återföring av nedskrivna belopp Inga principiella invändningar riktas mol beredningensförslag all lagerfastighet i s. k. okvalificerad tomtrörelse skall för allframlid behålla karaktären av omsättningslillgäng om nedskrivning en gångföretagils på tomten i fråga. RSV och I påpekar dockatt regeln torde fordra utbyggda kontrollmöjligheter. Beredningen föreslär (punkl 2 sjätte stycket avanvisningarna lill 27 § KL) att avyttring av byggnadstomt skallrörelsebeskattas, oberoende av den tioåriga karenslid som gäller belräffande s.k. icke kvalificerad tomlrörelse, "om den skatlskyldige underinnehavsliden åtnjutit avdrag för nedskrivning av fasligheten i fråga". RSV, som materiellt sett inle har någol alt erinra motförslaget, vill emellertid framhålla de kontrollsvårigheter som det för medsig. Den skaltskyldige är ju inte skyldig att bevara sina räkenskaper längre änlio år om han är bokföringsskyldig och självdeklarationerna bevaras normaltbara . För alt beskatiningsmyndighelerna skall kunna bemästrakonlrollsvårig-helerna måste man därför införa ell syslem med registrering avfasligheler beträffande vilka avdrag för nedskrivning gjorts i icke kvalificeradtomlrörelse. Registreringen måsle bevaras så länge den skaltskyldige somåtnjutit nedskrivningsavdraget äger ifrngavarande fnslighel. advokatsatnfund ifrågasätter om en möjlighel tillavskatlning inte bör införas som komplement: I anslutning till beredningens under denna rubrikframlagda överväganden vill samfundet endast ifrågnsätln om inle möjlighel börinföras att avskalla omsällningsfasligheler i lomtrörelse vid utgången av dentioåriga karensperioden, t. ex. pä del sättet att gjorda nedskrivningaråterförs till beskattning. Vidare gäller samfundets i föregående avsnitt gjordauttalande om beskattningens effektivitet och likformighet även förtomlrörelsefallet. Lantbrukarnas skattedelegation anför: Delegationen har sig inle bekant huruvida det framlagdaförslagel grundas pä någol konkret fall. Delegationen kan svårligen föreställasig att den beskrivna situationen kan föreligga eftersom del knappasl lär varamöjligl att sälja så mängn tomter som femton utnn alt byggnadsplan föreligger.I och med delta lär man kunna inleda 10-ärig avskaitningsperiod enbart genomall tömma planen med konsekvens att den dolda reserven blir framtagen lillbeskattning. Skulle det i någol avseende brista i delegationens resonemang villdelegationen dock framföra som sin uppfallning all en lagändring ärerforderlig. Självfallet bör ingen kunna etablera en lagerreserv utan attdensamma skall återföras till beskattning. 1980/81:68 155 Delegationen framför i övrigt den uppfattningen att begreppelokvalificerad lomtrörelse borde kunna utmönstras ur lagstiftningen: års markvinstbeskaltningsreform tillhördefrågorna kring beskattning av s. k. jordstyckningsrörelse ett ständigtåterkommande bekymmer för våra beskatlningsmyndigheler och domstolar. I sambandmed införandel av den eviga realisafionsvinslbeskattningen reformerades ävenbeskattningen av jordstyckningsrörelse eller, som den därefter benämns,tomlrörelse. Lagstiftaren gjorde därvid åtskillnad mellan kvalificeradtomlrörelse och icke kvalificerad lomtrörelse. Rekvisiten för tomlrörelse finnsintagna i anv. till 27 § KL p 2. Första stycket handlar om de kvalificeradefallen och 2-7 siyckena om de icke kvalificerade fallen. Reglerna rörande okvalificerad tomlrörelse är generösa såtillvida,alt de aktualiseras först efter en lämligen omfattande aktivitet - 15tomlförsälj-ningar under lio år. Å andra sidan är reglerna ytterst snårigafrämst på grund av att lagstiftaren velat förebygga varje tänkbar möjUghet lillskatteflykts-åtgärd. De har i vissa fall också komplicerats av billighelsskäl.Som exempel härpå kan nämnas den lidigare omtalade 10-årskarensen. Man kunde fråga sig om del fanns anledning allvidhålla kravel på beskallning i inkomstslaget rörelse i det fall en fantbmkaresålde tomter från en faslighel, som huvudsakligen var förvärvad förjordbruksändamål. Del enda egentliga motivet härför var alt realisalionsvinslenligl dåvarande regler skulle beskattas till i det fall denavyttrade fastigheten innehafts . Visseriigen fick övergång tilltomtrörelse den ytterligare effekten alt uppräkning av ingångsvärdei intelängre skulle ske. Betydelsen härav var emellertid så marginell, alt den avsåväl den skattskyldige som det allmänna kunde betraktas som försumbar. gäller att hela den uppkomna realisationsvinsten ärskatlepliklig oavsell innehavstiden. Vid sådant förhållande är del enligtdelegationens mening överfiödigt att tynga vår skattelagstiftning med särreglerför icke kvalificerad tomtrörelse. Del kan måhända sägas, alt bestämmelserna i 2-7 siyckenainte vållat några nämnvärda fillämpningssvårigheter. Detta påstående äremellertid endasl skenbart sant. Bestämmelserna har aktualiserats endasl ibegränsad omfattning eftersom fallen av okvalificerad tomtrörelse på grund avkonjunkturskäl och andra skäl varit få efter 1967. Det är således inlelagreglernas utformning som är orsak till att de fungerat väl ulan detförhållandel, alt de inle aktualiserats. Vid en närmare analys lär ingen kunnabestrida alt de är ytterst svårtiUämpliga. 1 den allmänna debatten efterlyses ofta krav på förenkladebeskattningsregler. Detla krav är svårt alt tillgodose i ell högskatlesystem.Delegationen anser sig dock här ha pekat på ett område, där en förenkling lättgår att genomföra. Delegationen föreslår, alt beslämmelserna i 2-7 siyckena ip 2 av anv till 27 § KL får utgå. För det fall någon, som vid ikraftträdandetdriver okvalificerad tomlrörelse, önskar kvarstå härvid bör detta dock varamöjligt. Särskild föreskrift härom bör intagas i övergångsbestämmelserna. 2.6 Handel med värdepapper (11.11) Den allmänna uppläggningen av förslaget om regler förhandel med värdepapper kritiseras av i : 1980/81:68 156 Beredningen påpekar att det torde vara "ytterstsällsynt" att enskild person som inle är fondkommissionär anses ibeskattningshänseende driva handel med värdepapper. Eventuell vinst iverksamheien beskallas därför "praktiskt taget alltid" enligl realisalionsvinstreglerna.Det hänvisas lill att "svårigheterna alt göra gränsdragningen molförvaltning" (sid. 320) skulle vara en sannolik orsak till obenägenhetenatt hänföra enskild persons värdepappershandel till förvärvskällan rörelse. Närdet gäller aktiebolag som "bildats för att bedriva handel medvärdepapper" påstås risken för sammanblandning med förvaltning varamindre. Jämförelsen synes något oklar. Det måsle även för ell aktiebolag varade omständigheter under vilka köp och försäljningar av värdepapper sker som avgörom rörelse enligt kommunalskatlelagen föreligger - inte en påstådd avsiklenligt exempelvis bolagsordning eller dylikl. Bakgrunden lill att regeringsrätten i endast ett känt fallhänfört enskild persons aktieaffärer lill rörelse kan hänga samman med attfrågan prövats i så få fall. Enligt erfarenhet bedrives i flerfall än beredningen antyder enskilda personers värdepappersaffärer under sådanaformer att fog finns för hävdande all rörelsebeskatlning bör förekomma. I ettbetänkande av fondbörsutredningen (SOU 1976:54) konstaterades att antaletaktiebolag som köper och säljer aktier har ökat . Sådana bolaghar ofta lågt aktiekapital men kan likväl redovisa miljonomsätlningar. Det kanförekomma all en enskild person äger aktierna i flera sådana bolag och dessulomsjälv köper och säljer värdepapper i stor omfattning. Beredningen har ägnatstor möda åt att i lagtext och anvisningar fastställa den s. k.byggmästarsmittan och all reglera om och när handel med fastigheier föreligger.Det bör utredas om inle någon liknande reglering är påkallad på områdetvärdepappershandel. BFN efterlyser en entydig definition av begreppetvärdepapper: BFN har i sak inle några kommentarer till beredningensförslag. Ett påpekande betr. definition av begreppel värdepapper vill nämndendäremot gärna göra. På sidan 549 i betänkandet talas om att "underskott ivärdepappersrörelsen, som uppkommit genom förluster eller nedskrivning avvärdel av aktier, kan kvittas mot vinsler i annan förvärvskälla". Med värdepapperbör förslås vad som anges i lagen beträffande . I lagförslaggörs följande uppräkning, nämligen aktier och andra delaklighelsbevis iaktiebolag, obligationer, förlagsbevis och liknande skuldebrev saml andelar iaktiefonder. BFN ser det som angelägel alt en entydig definition av begreppetvärdepapper används i en framlida proposilion. Förslaget all lager av värdepapper i yrkesmässig handelmed värdepapper, som bedrivs av annan än bank, försäkringsförelag ochfondkommissionär, inle skall få skrivas ned lill lägre belopp änanskaffningsvärdel eller verkliga värdet på balansdagen, godtas överlag av deremissinstanser som yttrat sig i frågan. Bankinspektionen anför för sin del: Inspektionen delar beredningens uppfattning all del i ochför sig kan sättas i fråga om hnndel med värdepnpper, som drivs av annan änfondkommissionär e. d., skall anses utgöra rörelse i egentlig mening. Dennaverksamhet har onekligen, som beredningen framhåller, myckel speciell karaktärgenom 1980/81:68 157 att transaktionerna normalt sker för den skattskyldigesegen räkning. Mol den bakgrunden synes det angelägel att utrymmet förlagernedskrivning i värdepappershandel begränsas på sätt beredningen förordar.Lagret bör även enligt inspektionens uppfattning sålunda, för all bl. a.begränsa möjlighelen att kvitta underskott i värdepappersrörelsen mot överskotti annan verksamhei, inte få skrivas ned fill lägre belopp än anskaffningsvärdeteller verkliga värdet på balansdagen. Beredningen förordar att denna begränsningsregel inteskall lillämpas på bankers, försäkringsförelags och fondkommissionärersvärdepappersinnehav. Undanlag bör enligt beredningen ocksä göras förvärdepapper som innehas av dotterbolag till investmentföretag. Beredningenanser att övervägande skäl lalar för alt nuvarande praxis, som tillåter ennedskrivning med högsl av marknadsvärdet på balansdagen, bibehålls förfondkommissionärer, banker och försäkringsföretag. Inspektionen delarberedningens uppfattning. Vad beredningen anser bör gälla för dollerbolag lillinvestmentföretag har däremot icke uttryckligen angivils i belänkandel. Enliglberedningens egen uppfattning torde en nedskrivning innebära attavdrag medges vid laxeringen någol ulöver vad som är motiverat med hänsyn tillförlustriskerna. Sådan extra konsolidering är enligl inspektionen motiverad,när det gäller fondkommissionärer, banker och försäkringsbolag på grund avdessa förelags speciella karaktär, vilket kommil lill uttryck i att derasverksamhei reglerats i lag och slår under fillsyn av offentlig myndighet.Sådana allmänna skäl föreligger däremot inte beträffande dollerbolag tillinvestmentföretag. Med anledning härav kunde del le sig riktigare att låtadessa förelag omfatlas av den begränsade nedskrivningsmöjlighel somhuvudregeln innebär. Vissa klart avgränsade förelag, nämligen dotterbolag tillbörsnoterade investmentföretag anser emellertid inspektionen böra komma iåtnjutande av en någol slörre nedskrivningsmöjlighet. För de börsnoteradeinvestmentföretagen gäller nämligen att de belräffande redovisningsstandard m.m. står under viss tillsyn av börsslyrel-sen. Vidare spelar sådana förelag ensärskild roll som förmedlare av riskvilligt kapilal i slörre skala lillnäringslivet. Inspektionen anser för sådana dotterbolag en nedskrivning med20-30 % kunna vara lämplig. När del gäller förslaget att till värdepappersrörelsehänföriig lageraklie, som erhålles genom arv m. m., skall utgöraomsättningstillgång även i arvtagarens hand ulan möjlighet till avskatlning ärsynpunkterna flera. Förslaget avstyrks av RSV samt i Stockholmslän som föreslår regler om obligatorisk avskatlning. RSV avstyrker emellertid förslaget i dess nuvarandeutformning. Beredningen har inte föreslagit alt det skall-kunna ske någonavskatlning i fråga om ärvda aktier. Detla innebär att aktierna kommer allförbli omsätlningslillgång i arvtagarens (testamentstagarens) hand lills hanavyllrar dem. RSV anser att en sådan ordning kommer att medföra avsevärdatillämpnings- och konlrollsvårigheler och öppna möjlighet för avsiktliga elleroavsiktliga felredovisningar frän de skattskyldigas sida. Man kan tänka sig fallet att arvtagaren - som inte driverhandel med värdepapper - äger aktier i ett vissl bolag och att han sedan ärveraktier i sainma bolag vilka utgjort omsättningstillgång i arvlåtarens rörelse.De ärvda 1980/81:68 158 aktierna blir då omsätlningstillgång även hos arvtagaren.Om del efler arvfallel blir fondemission, nyemission eller en kombinerademission i del aktuella aktiebolaget uppslår genast svårigheter att reda utvilka av de emitterade aktierna som är omsätlningslillgångar. Genomförs fleraemissioner i bolaget kan det bli i det närmaste omöjligt alt göra nämndautredning. Det blir också svårt för beskattningsmyndigheterna att kontrolleraavyttringar av aktier som utgör omsätlningstillgång hos arvtagaren - isynnerhet om avyttringen sker mycket efter arvfallet. För att tillämpnings- och konlrollsvårigheterna skallundvikas föreslår RSV alt aktier som ulgör omsättningstillgång i av arvlåtarenbedriven handel med värdepapper obligatoriskt skall avskaiias vid arvfalletgenom att mellanskillnaden mellan aktiernas skattemässiga restvärde ochmarknadsvärdet tas upp som intäkt av rörelse. Arvtagaren (testamentstagaren)fär därefter marknadsvärdet som sitt anskaffningsvärde. Den obligatoriskaavskaltningen bör gälla även beträffande arvtagare som driver handel medvärdepapper eftersom ovan berörda tillämpnings- och konlrollsvårigheler ocksåkan uppkomma i fråga om sådan arvtagare. Beredningens förslag att aktier som erhålUts genom arveller testamente efter någon som drivit handel med värdepapper skall ansesutgöra omsätlningstillgång även i arvtagarens hand skulle enligl länsstyrelsensmening leda till betydande tillämpnings- och kontrollproblem. Länsstyrelsenvill peka på de svårigheter som kan uppslå med alt hålla isär dessa aktier frånden skatlskyldiges övriga aktier i samma bolag sedan ett antal emissioner avoUka slag genomförts. Den dolda reserven bör dock inte förbli obeskattad.Länsstyrelsen föreslår därför alt del, på samma sätt som i fråga omfasligheter, skall ske en obligatorisk avskatlning. Möjlighet lill anstånd medinbetalning av skatten bör finnas. Regler om obligatorisk avskatlning i vissa fall förordasockså av länsstyrelserna i och . 1 likhei med vad som föreslagits om fastigheier, somutgjort lager i avliden byggmästares rörelse, föreslår , att omskaltskyldig genom arv, lestamenle eller bodelning i anledning av andra makensdöd förvärvar aktie, andel eller annat värdepapper, som utgjortomsätlningstillgång i den avlidnes rörelse, avskatlning skall ske av aktiernaetc. i samband med arvskiftet, såvida inte den skatlskyldige själv vidtidpunkten för förvärvei driver handel med värdepapper eller övertar denavlidnes rörelse. De problem som uppstår med återtagande av tidigare lämnadeskattekrediler i samband med dödsfall torde i många fall bero på att denskatlskyldige före dödsfallet upphörl med egentlig verksamhet iförvärvskällan. Egendomen ulgör lagertillgång i en för övrigt vilandeverksamhet. Regler bör därför införas om en tvångsvis avskatlning av tidigarebildade reserver därest egentlig verksamhei i förvärvskällan ej förekommitunder . Den lidsgräns som därvid fastställs, förslagsvis ,bör i sådant fall vid dödsfall för arvtagarens del anses 1980/81:68 159 konsumerad lill den del arvlåtarens verksamhet i förvärvskällan varil vilande. Syftet med bildande av reserver måste anses vara allunderlätla verksamheten för ett i gång varande företag. Därest den verksamhetsom möjliggjort uppbyggandet av reserverna i renliteten nedlagts torde detallmänna kunna framställa berättigat anspråk all ålertaga den tidigare lämnadeskattekredilen. Mot denna bakgrund synes det motiverat att en tidsgräns införesdär tvångsvis avskatlning senasi bör ske. och Lantbrukarnasskatledelegation, som i princip är positiva lill beredningens förslag, anseralt en möjlighet till frivillig avskatlning bör införas. i som tillstyrker förslagetpåpekar alt betydande kontrollproblem kan uppstå om lång lid förflyter mellanförvärv och avyllring av ärvd aktie. 2.7 Vissa frågor angående rätt beskattningsår (11.13) Bland myndigheterna med uppgifter inom skalleomrädel harberedningens förslag om rättelse av felakiiga periodiseringar nv lillgångnroch skulder fått ett övervägande positivt mottagande eller lämnats utanerinran. Avslyrkande yttranden har dock lämnats av kammarrätterna i Stockholmoch och av i . Några nv myndigheterna, blanddem RSV, föreslår vissa ändringar i beredningens försing eller förordarytterligare överväganden i vissa hänseenden. Avde övriga remissinstnnserna larendast ett begränsai antal upp försinget. Avslyrknnde yltrnnden har lämnats avLantbrukarnas skattedelegalion. Sverigesadvokatsamfund ställer sig i huvudsak negativt. Även enligt RSV:s uppfattning finns anledning nll söknkommn lill rätln med sådana materiellt sett stötande effekter som beredningenpäpekar. RSV delar också beredningens uppfallning alt förslaget hnr påtagligakonlroll-mässiga fördelar genom att kontrollen belräffande balansposterna kaninriktas på det senaste bokslutet. RSV finner emellertid all beredningens förslag ärsvärgripbarl. Konsekvenserna av förslagel - bl. a. de åigärder frän oliknsknttskyldigns sidn som det kan orsaka - är svåra att bedöma. Även förtaxeringsnämndernas och laxeringsinlendenlernas arbetsformer skulle förslagetfå följder. RSV nnser inte all problemel behandlats i sitl fullständigasammanhang. Liksom i fräga om det föregående avsnittet om ändring av bokslutfinns ell flertal frågor all beakta på området. Behovet av en enhetligbehandling ifråga om inkomstbeskattningen och mervärdebeskallningen bör istörsta utsträckning hnr tillgodoses. RSV nnser vidare att ettslällningslagnnde lill beredningens försing bör föregås nv en närmare analys avdels de förelngsekonomiskn principerna för bokslutsarbetet och dels innebördenav efterlaxeringsbe-slämmelserna och regeln i 105 § taxeringslagen. Härtillkommer nll mnn måsle beakta de konsekvenser förslaget kan fä i bevishänseendemed hänsvn 1980/81:68 160 till nu gällande regler om lidsgränserna för förvaring avdeklarafioner och bokföringsmaterial, RSV kan dock tillstyrka att beslämmelserna om rällbeskattningsår i 41 § KL kompletteras så alt därav - i likhet med vad somgäller garantiförpliklelser- uttryckligen framgår all vissa yllerligare klartbestämda reserverings-posler i sin helhet skall återföras lill beskattningvarje nästföljande beskattningsår. En sådan reglering bör omfatta sådana postersom osäkra fordringar och kursförluslrisker samt andra poster som enligl godbokföringssed i sin helhel skall omprövas . Bestämmelsen måste medhänsyn lill eflertaxeringsreglerna vara klar och entydig. Beredningens förslaguppfyller inte del kravel, I fråga om de balansposter som inte kan eller bör omfaltasav en sådan reglering i 41 § KL återstår all tillämpa reglerna om eftertaxering.Della för med sig alt laxeringsintendenten kan behöva hålla sin lalan öppenbeträffande flera beskattningsår. Den olägenheten får accepteras.