prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Verkel beräknar atl avlrädesersällningarna /82 kommer att minskai förhållande till /81beroende pä all elt mindre anlal torpkontrakt utlöper detta är. Antaletfriköp av kronotorp torde emellertid komma atl öka. kan innebära fleravräkningar än vad som motiveras av utlöpande avtal eftersom friköp kan skeunder löpande artendeperiod. räknarmed fortsatt restriklivilel belräffande underhåll och investeringar på torpen. Sammanlagt beräknar domänverket anslagsförbrukningför budgetärel 1981/82 lill 2,2 milj. kr. 1enlighet med domänverkels förslag bör anslaget för budgetärel 1981/82 tasupp med 2,2 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lillKostnader för kronotorp för /82 anvisa ett förslagsanslag av2200000 kr. Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning 1979/80Utgift 75439743 Behållning 11766469 1980/81Anslag 65 700000 1981/82Förslag 69700000 Förenadefabriksverken (FFV) inrättades som affärsdrivande verk och fick huvuddragen av sin nuvarandeorganisation och verksamhetsinriktningefter beslut vid /76 (prop. 1975/ 76:122, NU 1975/76:62, rskr 1975/76:420). FFVskall utveckla, tillverka, försäljaoch underhålla försvarsmateriel och civila industriprodukter. Efter beslut av (prop. 1978/79:125 bil. II, NU 1978/79:54, rskr 1978/ 79:477) har verksamheten vid de fidigaresektorerna Industriprodukter och Allmaterielförts över till FFV IndustriprodukterAB resp. . FFV uppbär och redovisar verkels inkomster ochbestrider därmed och med medel som iövrigt slär till dess förfogandeverkels uppgifter. FFV är organiserat i två sektorer, nämligenFörsvarsmateriel och Underhäll. Dessulom finns en koncernledning,koncernslaber och vissa ser-viceenheler,vilka sysselsätter 200 personer i . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 152 Inom sektor Försvarsmateriel finns produktenheler för grovkali-bermateriel med tillverkning vid Zakrisdalsverkeni (Z), Vingåkersverken i (Vä), Gällöverken i (Gv); förfinkalibermale-riel med tillverkningvid Gefärsfakloriet i (GF) och Vanäsver-ken i (V); förtorpeder med tillverkning vid Centrala Torped-verkstaden i (CTV); för krut med tillverkning vid Åkers krutbruki (ÅKB). Sektornsysselsätter 2 200 personer. Inom sektor Underhåll finns följande produktenheler; flygplan, motor,elektronik, basmaleriel, tillverkning och materiallaboratorium. Produktionenbedrivs vid verksläder i (CVA), (CVM) och (CVÖ). Sektorn sysselsätter 3550 personer. FFV förvaUar statens aklier i innehar aktier och andelar i följande bolag: (),(), (), (), . (), United SlirUng () AB (), KB United Stiriing () (37,), Projeclion(14,) och Projeclion KB (14,). Aktierna i har per den 1 juli 1980sålts. Ekonomisk översikt m. m. Regeringen har genom beslut föreskrivitatt FFV:s räkenskapssår fr.o.m. är 1981 skall vara /80 har därför föriängls t.o.m.utgången av . Det jämförande siffermaterialsom lämnas i den fortsatta beskrivningen är hämtade från interna rapporter . FFV:sresultaträkning för det senaste verksamhetsåret framgår av följandesammanställning (milj. 1979/80* inläkter och kostnader men före -11,0 -1,4 -1,0 **Bokslutsdispositioner görs först i bokslutet per . Den totala faktureringen vid FFV uppgickunder perioden juli 1979-juni 1980till I 178 milj. kr. jämfört med 1 149 milj. kr. Av faktureringen hänför sig 555 milj. kr. tillsektor Försvarsmateriel, 623 milj. kr. lill sektor Underhåll.Faktureringen av varor och tjänster pä den Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 153 svenskamarknaden minskade med 74 milj. kr. till 844 milj. kr. medanexporlfaktureringen ökade med 117 milj. kr. lill 334 milj. kr. Den totala orderingångenhos FFV uppgick fill 1 107 milj. kr. jämförtmed 1268 milj. kr. Beställningarna frän den svenskamarknaden minskade med 90 milj. kr. till 808 milj. kr. Orderingången från detsvenska försvaret var liksom föregäende år myckel låg. Exportbeslällningarnaminskade med 68 milj. kr. till 286 milj. kr. Vid utgången av uppgickorderstocken till 989 milj. kr. Antaletanställda var vid utgången av ca 6000. FFV:s investeringsanslag och medelsförbrukning de tresenaste budgetåren redovisas i följande sammanställning (milj. Ingående Anslag Medels- Utgående 1977/78 5,3 91,4 87,8 8,8 1978/79 8,8 83,6 88,2 4,2 1979/80 4,2 83,0 75,4 11,8 1980/81 11,8 65,7 70,0' 7,5 FFV framhåller i sin anlagsframtällning att FFV sedanlång tid tillbaka fått del av svenska försvarets anskaffningsplaner vad gällerplanerade beställningar inom FFV:s materielomräde. Planerna har under förstadelen av 1970-lalel visat stor stabilitet är för år. hardel däremot inneburit upprepade och kraftiga nedskärningar, speciellt inom sektorFörsvarsmaleriels produktområde. De minskade beställningarna från del svenskaförsvaret har endast i viss ulslräckning kunnat kompenseras, framför alltgenom en intensifierad exportförsäljning. Detla medför all sektorFörsvarsmateriel kommer all få en försämrad lönsamhel och en sänkt beläggningunder . Sektorn genomför ett älgärdsprogram i syfte atlbegränsa den nu förutsedda lönsamhelssvackans storlek och varakfighel. För allnå detta mål måste såväl defensiva ålgärder, dvs. en anpassning av sektornsresurser lill den väntande marknaden, som offensiva ålgärder i form avintensifierad marknadsföring genomföras. En ytterligare reducering av detsvenska försvarels inköp skulle emellertid tillsammans med bibehållna ellerskärpta restriktioner i försvarsmateriel-exporten avsevärt försämraförutsättningarna för sektorns framlida verksamhet. För sektor Underhåll är den framtida utvecklingen ännusvår atl bedöma. Elt antal externa utredningar pågår, och de beslut som kommerall fattas med anledning av dessa påverkar sektorn i många avseenden. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 154 tenrörande framfida fiygplansanskaffning och fredsorganisalion av försvaretsmaterielunderhåll är centrala för sektorns val av framlida strategi. FFVframhåller all sektorn har betydande specialresurser för centralt underhåll av flygvapnets materiel. Under1970-talel har omfattande moderniseringargjorts av anläggningarna så alt de motsvarar de krav som den nya flygmalerielen ställer på verksladsmiljöer,rationell och kvalificerad underhållsproduktion m. m. FFV framhåller också allsektorn besitter etl högt kunnandeinom breda teknik- och malerietområden. För all möta en väntad nedgång avbeställningar frän svenska försvaret ökar sektorn anslrängningarna inomandra områden. Sålunda görs satsningar päunderhåll inkl. metoder, syslem och utrustningar saml leknisk konsult- och installalionsverksamhet. FFVanser all den sannolika utvecklingeninom försvarsmalerielområdel och därmed sammanhängande lönsamhels-, beläggnings- ochresursutnylljandeproblem ställer slora krav på FFV såväl vad avser anpassning av befinlliga resurser i form avanläggningar, maskiner och personal som på en utökning av den civila verksamheten. Detta kräver i sin tur ylterligarerenodling av koncernens olika verksamhetsgrenar,främst vad avser militär och civil verksamhet samt fillgång lill kapital för alt på ell betryggandesätt kunna genomföra satsningar och strukturförändringar. Inom FFV pågårarbetet med salsning på civila verksamheter. För alt nä framgång meddelta svåra arbete måsle dock tempot ökas, ansträngningarna samordnas ochstyras samt de olika enheternas roller ochaffärsområden renodlas. FFV har anlitat en konsultfirma som slöd i arbetet med att tafram en plan för den civila satsningens omfallning, inriktning ochorganisation. 1 samband med destrukturella och organisatoriska förändringar som FFV har genomfört under etl anlal är har FFV:s ledningsfilosofi ocksä omprövats. Koncernledningens styrning sker ihuvudsak genom målstyrning.Målstyrning kommer all vidareutvecklas inom FFV och föras nedyllerligare inom organisationen. Planeringsarbetet för innebär försök till mälprecisering och handlingsprogram på lägsta organisatoriska nivå. FFV bedömer atl förändringari verksamhet och organisation blir allt mer vanliga. Beredskap fördetta måste finnas i form av flexibla administrativa system. I de regler som utarbetats angående investeringsplaneringinom FFV har föreskrivits att det förvatje investeringsprojekt skall finnas en dokumenterad lönsamhelsbedöming. Den tillämpadekalkylräntan vid maskininvesteringar är f.n. . De planerade investeringsobjekten utgör ett led iden långsiktiga utvecklingen av FFV. I följande sammanställning lämnasuppgifter om faktisk och beräknadmedelsanvändning budgetåren 1979/80-1981/82 (milj. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet Tvätteriel i Reinvesteringar i utrustning Investeringsbehovet för /82 uppgår lill77,1 milj. kr. därefter är behoven av invesleringsmedel ungefär päsamma nivå. FFV anmäler atl eventuella investeringar i Vanäsverken inte harlagils med i anslagsframställningen i avvaktan på resultatet av en pågåendeintern utredning om den framtida verksamheten avseende finkalibrig ammunition.FFV framhåller att verkel har genomfört ellomfattande moderniseringsprogram, framför allt pä byggnads- ochanläggningssidan. Den totala investeringsvolymen under första hälften av1980-talel är därför lägre räknat i reala termer än volymen under senare delenav 1970-talel. FFV:sbehov av invesleringsmedel för /82 framgår av följandesammanställning (milj. Eleklromekaniskverkstad (CTV) Div. miljö-,skydds- och säkerhetsåtgärder Panncentraloch driftverkstad (CVA) Telefonväxel(CVA) Laboratoriebyggnad(CVM) Provningsverkstad(CVM) Personalrestaurang(CVM) Robotförråd(CVA) 1,6 0,3 3.0 1,4 1,6 0,3 2,0 1.4 Reinvesteringar i maskiner och utrustning' Totalt för /82 Motsvarar de kalkylmässiga avskrivningarna 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 156 Med hänsyn lillden behållningen vid budgetårets början resp. slut har FFV räknat med en medelsförbrukning av 73,5 milj. kr. FFV:s rörelsekapital finansieras - förutom avkundförskott, leveran-törskulder och övriga kortfristiga skulder - även av etlfast rörelsekapital på sammanlagt22,3 milj. kr. saml en rörlig kredit i , f. n. maximeradfill 210 milj. kr. FFV:s rörliga kredit i riksgäldskonloret äravsedd att främsl täcka löpandevariationer i behovet av likvida medel. Den är en kortfristig finansieringsform,vars utnyttjande kan fluktuera mellan noll och maximerat belopp. Då numera den rörliga krediten drar avsevärt högreränta än statskapitalet anser FFVdet motiverat och angelägel atl den rörliga krediten till en del ersätts av etl faströrelsekapital. För ökad finansiering i form av faströrelsekapital äskar FFV etl anslag av 100 milj. kr. för budgetåret1981/82. meddelade beslut i fråga omverksamhetsinriktning, organisationm. m. för FFV (prop. 1975/76: 122, NU 1975/76:62, rskr 1976/77:420). Beslutet innebar bl.a.att verksamheten i ökad ulslräckning skulle koncentreras till tillverkning och underhäll av försvarsmaterielsamt till viss kompletterande civilproduktion. Som en följd av beslutet har Ivätteri- och konfektionssektorernaavvecklats. Efter beslut av har de tidigare sektorernaIndustriprodukter och Allmateriel ombildalslill aktiebolag. FFV är f. n. organiserat i en koncernledning med staberoch två sektorer: Försvarsmateriel och Underhåll. Chefen för försvarsdepartementet har avregeringen bemyndigats atl tillkallaen kommitté (Fö 1979:02) för all utreda vissa frågor rörande den militäraflygindustrins framlida struktur. Utredningens förslag kan få stor belydelseför sektor Underhålls framlida inriktning. En särskild utredare (1 1979:02) har tillkallatsefter regeringens bemyndigande förall lämna förslag belräffande ahernaliv produktion inom de delar av försvarsmalerielinduslrin som inleomfattas av den militära flygin-dustrin. FFV sysselsatte vid utgången av budgetåret1979/80 ca 6000 personer. Inom debolag som är knutna fill FFV sysselsattes ca 2000 personer. Resultatet för flertalet av bolagen beräknas intebli tillfredsställande. Verketsresultat beräknas för /80 bli tillfredsställande. Omsättningen uppgick lill 1 178 milj. kr. Slörredelen av verksamheten vid FFV avser att tillgodose behov hos det svenskaförsvaret genom produktion av försvarsmateriel och tjänster. FFV är landetsnäst största leverantör till del svenska försvaret. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 157 FFV har i sin anslagsframställning begärt etlanslag av 100 milj. kr. för rörelsekapital.Jag anser atl FFV:s behov av rörelsekapital t. v. bör tillgodoses genomrörlig kredit i riksgäldskonloret. FFV har i sin anslagsframställning begärt 77,1milj. lill investeringar underdel kommande budgetåret, varav för sektor Försvarsmateriel 10,4 milj. kr., och för sektor Underhåll 26,7 milj. kr.För reinveslering i utrustning har FFV beräknat 40 milj. kr. FFV:s främsta uppgift är alt under krav pålönsamhel lillgodose det svenska försvarets efterfrågan på tillverkning ochunderhåll av försvarsmateriel som FFV har på sitt program. Somkomplettering förekommer viss export.Försvarels behov av varor och tjänster frän FFV minskar fortlöpande. FFV måsle därför enligl min meninganpassa sina resurser till dessaförutsättningar. FFV kommer att fä svårt atl upprätthålla den nuvarandesysselsättningen vid verkels alla enheter, på kort sikt främst inom sektor Försvarsmateriel. Jag räknar dock med atlpersonalminskningar i görligaste mänsker i samband med naturlig avgång och i förening med en effektivomplaceringsverksamhel. Med hänsyn lill den osäkerhet som råder om denframlida efterfrågan på FFV:sprodukter och tjänster är det av vikt atl invesleringarna tillgodoser etllångsiktigt behov. De projekt som FFV har redovisat är enligl min mening sägott som helt av denna karaktär. Jag beräknar förinvesteringar inom FFV för nästa budgetår 73,5 milj. kr. Anslagsbeloppel för /82 bör beräknas med en marginalav (3,7 milj. ulöver invesleringarna för atl möjliggöra en eventuellt påkallad ökning av medelsanvändningen. Denbehållning av 7,5 milj. kr. som förutses finnas vid budgetårets böljanskall vid beräkningen dras ifrån, varföranslaget bör föras upp med (73,5 -I- 3,7-7,5 =) 69,7 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Förenade fabriksverken: Byggnader ochutrustning för /82 anvisa ell reservationsanslag av 69700000kr. Täckande av förluster på grund av garantier till den statligavarvskoncernen 1979/80Utgift 380511707 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Riksgäldsfullmäktige har bemyndigats all lämnasärskilda värdegarantier om sammanlagt 3350 milj. kr. till Svenska VarvAB (prop. 1976/ 77:139, NU 1976/77:53, rskr1976/77:343, prop. 1977/78:174, NU 1977/ 78:76, rskr 1977/78:377, prop. 1978/79:124, NU 1978/79:47, rskr 1978/ 79:356 och prop. 1979/80: 165, NU 1979/80:69, rskr1979/80:405). Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 158 garantinär en förbindelse från staten all läcka de förluster som kan uppstå vid försäljningen av varvens fartygsproduklionför egen räkning och på kundfordringar. Etl förslagsanslag av . haranvisats för /81 föratl täcka eventuella infrianden av ställda värdegaranlier. motsvarande anslag bör finnasäven under /82 att användas för alt infria ställdavärdegaranlier. Jag hemställer atl regeringen föreslår att lill Täckande av förluster på grund avgarantier tdl den statliga varvskoncernenför /82 anvisa elt förslagsanslag av . Betalning av ränta och amortering på statens skuld till 1979/80Utgift 52259576' Reservafion 1556421 1980/81Anslag 63000000' 1981/82Förslag 42300000 bildades i enlighet med beslut avriksdagen (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198) ell nytthandelsslålföretag, ,vars ägarkapital är fördelat på och på vardera och . beslut innebar bl.a. att fullmäktige i riksgäldskonloret bemyndigades all utfärda skuldebrev dels lillStatsförelag AB på högst 356 milj. kr., dels lill del nya handelsslålbolagel påhögst 350 milj. kr. Vidare anvisade 104 milj. kr. /79 lill betalningav ränta och amortering på de sålunda uppkomna skulderna. Med stöd av bemyndigandet har fullmäktige iriksgäldskonloret utfärdat etlskuldebrev till på 343,3 milj. kr. Slaten skall betala skulden genom årliga amorteringar enligt en upprättad betalningsplan. Vidare har fullmäkfige i riksgäldskontoretutfärdat ett skuldebrev till på . Statenskall betala skulden under loppet av enligl upprättadbetalningsplan och sista avbetalningen sker . På den uteståendekapitalskulden utgår en fast årlig ränta av 8,. Kostnaderna för amorteringar och räntor förskuldebreven har under budgetåret1979/80 uppgått fill 52,3 milj. kr. och beräknas under budgetåret 'Anslaget Betalning av ränta och amortering på statens skulder till StatsföretagAB och ell nytt handelsstålbolag 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 159 1980/81 komma atl uppgå lill 64,5milj. Detla innebär atl del inle kommer att finnas några medel kvar påanslaget. Under /82 beräknaskostnaderna för amorteringar och räntorkomma att uppgå lill 42,3 milj. kr. För ändamålet bör därför anvisas 42,3milj. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Betalning av ränta och amortering påstatens skuld tdl Svenskt StålAB för /82 anvisa elt reservationsanslag av 42 300000kr. Lån till ett nytt handelsstålbolag för rekonstruktionsändamål 1979/80Utgift 250000000 Behållning 150000000 1980/81Anslag 300000000 1981/82Förslag 200000000 bildades i enlighet med beslut(prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45,rskr 1977/78:198) elt nytt handelsslålföretag, , vars ägarkapital är fördelat päStatsföretag och pävardera och . Avtalet mellan ägarna om alt bilda var för singiltighet beroende av en betydelsefinansiell medverkan av staten. Bl.a.förutsattes att slaten ställde län av sammanlagt 1800milj. lill bolagels förfogandeför rekonslruktionsändamäl. Enligl beslut (prop. 1977/78:87, NU1977/78:45, rskr 1977/ 78:198, prop.1978/79: 100 bil. 17, NU 1978/79:43, rskr 1978/79:369 och prop. 1979/80:100 bil. 17, NU 1979/80: 51, rskr1979/80:323) har medel för ändamåletanvisats med 700 milj. kr. för /78, med 200 milj. kr. för /79, med 400 milj. kr. /80 och med 300 milj.kr. för /81, alltså med sammanlagt 1600 milj. kr. Medlen beräknas i sin helhet vara utbetaladefill före utgången av /81. Under del kommande budgetåret bör ytterligare 200milj. finnas tillgängliga för ändamålet. Medel bör därför anvisas härför. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Lån tdlett nytt handelsstålbolag för rekonstruktionsändamål för /82 anvisa ett reservationsanslag av 200000000kr. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 12 13 14 15 15 16 Bidragtill vissa internationella organisationer Åtgärderi etableringsfrämjande syfte i vissa län : 24 Förvaltningskostnader27 Utredningar m.m. 29 Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. 31 Täckande av föriuster i anledningav garantigivning hos regionala utvecklingsfonder 32 Täckande av förluster i anledningav stadiga industrigarantilån m. m. 34 37 Branschfrämjande ätgärder 43 Kostnader för räntebefrielse vid strukturgaranliertill företag inom vissa industribranscher 45 Täckande av föriuster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher 46 Kostnader för räntebefrielse vidsärskilda strukturgaranlier för textil- och konfeklionsindustrierna 47 Bidrag lill företagsinrikladfortbildning 48 Täckande av förluster vidinvesteringsgarantier till vissa företag 49 Täckande av förluster vidlånegarantier lill skogsindustrin 50 Bidrag till Stiftelsen Institutetför Företagsutveckling 51 Främjande av hemslöjden 51 Medelstillskott lill Nortlandsfonden 51 Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB 53 Kostnader för viss kreditgivninghos 54 Lån lillrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin Regionalpolitiskt slöd: 79 Bidragsverksamhet 84 Åtgärder i glesbygder 85 Täckande av förluster på gmnd av kreditgarantiertill företag i glesbygder m. m. 86 Åtgärder m. m. i anslutning lilllänsplanering 88 D. Mineralförsörjning m. m. 92 Geologisk kartering samt information och dokumentation 35617000 102 Prospektering m. m. 104 Bergsstaten 1 799000 Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Statens gruvegendom: 106 Prospektering ochbrytvärdhetsundersökningar 110 : m. m. 111 Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten 114 : Kraftstationer m. m. 114 Kostnader för vissa nämnder 114 Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparandesyfte 114 Främjande av landsbygdens elektrifiering 114 Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m. 114 Medelstillskotl till Svenska 114 Solmålning vid meteorologiska och hydrologiska "1750000000 »6317000 *1000 * 165 000 *1000 *4 500 000 *I000 *7 000 000 116 F. Tekniskutveckling m. m. Styrelsen för teknisk utveckling: 122 Tekniskforskning och utveckling 122 Drift av forskningsstationer 122 Utrustning 122 Europeiskt rymdsamarbete m. m. 134 Bidrag till statensprovningsanstalt 136 Uppdragsverksamhet 139 Bidrag till verksamheten 142 Bidrag till verksamheten vidSiudsvik 144 Byggnadsarbeten för lekniskutveckling m. m. 150 Ersättning till domänverkets fond för utgifterför övertalig personal 150 Kostnader för kronotorp 151 Förenade fabriksverken: Byggnaderoch utrustning 157 Täckande av förluster på grund avgarantier till den statliga varvskoncernen 158 Betalning av ränta och amorteringpå statens skuld till 159 Lån till ett nytt handelsstålbolagför rekonslruktionsändamäl Bilaga 18 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till kommundepartementel hör främsl frågor somrör den kommunala självstyrelsen, denslalliga länsförvaltningen, räddningstjänsten saml ochandra trossamfund, allt i den mån sådana frågor inte ankommer på något annat departement. Som en väsentlig del i departementets uppgifter ingår att biträda med samordningav regeringspolitiken i frågor somrör och landstingskommunal verksamhet. Departementet har ocksåett särskilt ansvar för frågor som rör folkrörelserna. Arbetsområdet omfattar vidare civilbefälhavarna,de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna, ärenden om kommunernas och landstingskommunernas beredskap, oljebekämpning till havs och förebyggande åtgärder mot brand samtfrågor enligt allmänna ordningssladgan och lagen om allmännasammankomster. Departementet är organiserat med etl sakområdeför förhållandel mellan stat ochkommun, indelning m. m.,elt för demokrati ochfolkrörelser, etl för länsstyrelserna m. m., etl för personal m. m. och elt förärenden om , andra trossamfund och förhållandel stat-kyrka. Frågor som rör räddningstjänst, inkl.oljebekämpning till havs, ochförebyggande åtgärder mol brand och kommunernas beredskap handläggs inom en särskild arbetsenhet.Departementets planerings- och budgelsekretariatsvarar också för ärenden om ekonomi och för internalionellaärenden. Kommundepartementets huvudansvar gäller sålundalokal och regional samhällsförvaltning.Till delta kommer främsl ell särskilt ansvar för folkrörelserna och trossamfunden. Frågor om demokrati och medborgarinflytandesamt om kontakterna i allmänhet mellan de enskilda och samhällets organ intar därför en framträdande plats i departementetsarbele. En särskild tyngd har naturiigtvis frågorna om den kommunalasjälvstyrelsen. Denna har enavgörande betydelse inte bara för demokratins och förvaltningens funktionssätt ulan också församhällsekonomin. Den kommunalaverksamheten svarar för två tredjedelar av den offentliga sektorn och lari anspråk nära en fjärdedel av BNP. Det är angelägel atl dra konsekvenserna av kommunindelningsreformernagenom att ge kommunerna ett ökatansvar för sina uppgifter utan onödig och ofta kostsam statlig styrning. Vidare är del viktigt atl finnalösningar på de problem, främsl för medborgarinflylandel,som har blivit en följd av atl kommunerna har blivit slörre. Departementets arbele på della område harnaturlig anknytning till 1Riksdagen 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 2 ochomspänner också de näraliggande frågorna om medborgarnas förhållandefill samhällets organ. Genom den allt vanligare kritiken mot ökad byråkrati inom samhällsförvaltningen har dessafrågor tilldragit sig ett växande intresse . Ocksådepartementels ansvar för den statligalänsförvaltningen har fått allt större betydelse genom den mångfald av uppgifter som handhas avlänsstyrelserna.