prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — "Dock anser fonden icke att man såsom regel bör låtalänen löpa på 10 är säsom utredningen föreslagit. Norrlandsfonden har funnitdel riktigare att knyta återbetalningstiden mera klart till projektetspay-offperiod vilken sällan överstiger . Fonden föreslär därför attåterbetalningsperioden skall bestämmas med hänsyn till projektets pay-offperiod och atl man endast om särskilda skäl föreligger skall ge längreamorteringslid än ." "Uppläggningen av PU-länen mäste i det enskildafallet ske med hänsyn till prognos och cash flow-plan för projektet. Variabeltidsomfattning, med tiden progressiv amortering liksom förskottsbetalning måstekunna komma ifråga." "Fonden delar utredningens uppfattning att enåterbelalningstid pä 5 är är orealistisk. Återbetalning skall enligt fondensuppfattning ställas i relation till faktisk förmåga att genomföraåterbetalningen. Hänsyn bör även las lill produktens förväntade livslängd. Dennuvarande konstruktionen innebär att återbelalningsförmåga anses ha uppkommitsamma år som försäljningen börjar, dvs. som fakturering sker. Det är tveksamt omså är fallet. Troligen hämmas återbetalningsförmågan av sädana faktorer somuppbyggnad av rörelsekapital, kostsamma marknadsansträngningar, relativt högapersonalkostnader och även i övrigt en kostnadsbild som ännu inte har hunnitanpassas till en egentlig serieproduktion. Vi vill dock påpeka att modell A enligt vår uppfattning ären olämplig form av produktutvecklingsstöd eftersom återbetalningarna interelateras till den faktiska återbetalningsförmågan. Vi anser att återbetalning i form av royalty pä erhållenförsäljning är en riktig metod i sig, men vill påpeka atl den kan slåförhållandevis hårt mot företag med nya produkter eller helt nystartadeföretag, varför ytterligare möjlighet till anstånd bör kunna prövas." 1980/81:130 211 "Inte heller är fonden övertygad om allåterbetalningen av PU-län fortsättningsvis skall ske efter fastlagdamorleringsplan (enligt utredningens förslag baserad pä tio ärsamorteringstid). Nuvarande princip som innebär att återbetalning sker i proceniav de intäkter som utvecklade projekt genererar, har den väsentliga fördelenframför normala amorle-ringsprinciper atl amorteringskraven kopplas direkt tillprojektens betalningsförmåga." "Det har ibland antytts att fasta ränte- ochamorteringstider enligl modell A skall leda till en högre äterbetalningsvolym.Fonden vill inte bestrida att den kan leda lill en högre belalningsdisciplin.Så länge säkerheter saknas och de juridiska möjligheterna att överta projektenär sä oklara, bedöms effekten dock bli mycket marginell. Faslaålerbetalningskrav leder inte automatiskt till återbelalningsförmåga. Möjlighelen atl enligt denna modell efterutvecklingstidens slut förhandla bort återbelalningsskyldighelen att fä länethelt eller delvis avskrivet måste dock ulgöra en stark lockelse för låntagaren.Fonden förutser all dessa förhandlingar kommer att bli besvärande ochtidskrävande. För låntagaren kan det vidare vara intressant att vid en senaretidpunkt återuppväcka projektet. Man måste då har klara regler över hur fondenskall kunna komma tillbaka med sitt ålerbetalningskrav. Ocksä detta kommer attleda till svåra administrativa problem. Fonden ifrågasätter ocksä om inte"Villkorligheten" i sig är tillräckligt skäl för all återbetalningenskall vara bunden till projektens framtida intäkter (nettofaklurering). Fonden förordar alltså en återbetalning baserad påframtida intäkter för projektet." "Modellen innebär atl ingen ränta skall belastalåntagaren under en utvecklingstid , att man därefter tarställning lill om återbetalning skall ske och om så blir fallet skall räntoroch amorteringar betalas liksom för fondernas rörelselän.Modell A kommer därför att leda lill myckel låga kostnader, den uppfyllersålunda kravet på att utgöra en god stimulans till produktförnyelse.Möjligheter skapas för fonderna alt i inledningsskedet ta en mycket stor andelav risktagandel. RelaUonen till projektets återbetalningsförmåga äremellertid myckel svag. Visserligen sker ingen återbetalning men när denna är slut och projektet fortfarande kräver kapitalför sin tillväxt och genereringen av internt tillförda medel fortfarande ärlåg, uppträder krav på kraftiga utbetalningar för ränta och amorteringar. Förföretag som kan tillföra internt genererade medel blir låneformen attraktiv.För enskilda uppfinnare och projektföretag blir kraven så hårda att de enligtfondens bedömning kan leda till att dessa målgrupper tvingas avstå från stödet. Vid utarbetande av förslag till nya villkor förutvecklingsstödet anser fonden alt stimulansen i första hand inle skall ligga iatt återbetalningarna anpassas till den successivt uppkommande återbetalningsförmåganoch om en sådan inte uppslår, skall stödet helt eller delvis kunnaavskrivas." 1980/81:130 212 "Återbetalningsförmåganuppkommer emellertid inte som försäljningen av produkten börjar. Delkan dröja fiera år innan expansion och rörelsekapitaltillförsel genom internttillförda medel eller genom upplåning kommer i balans. Relationentill projektets återbelalningsförmåga är emellertid mycket svag. Visserligensker ingen återbetalning under själva utvecklingstiden men när denna är slutoch projektet fortfarandet kräver kapital för sin tillväxt och genereringen avinternt tillförda medel är låg, uppträder krav på kraftigautbetalningar för ränta och amorteringar. För företag som har annan verksamhetsom kan tillföra internt genererade medel blir låneformen attraktiv. Förenskilda uppfinnare och för projektföretag blir kraven så hårda att de enligtfondens bedömning kan leda till att dessa målgrupper tvingas avstå frånstödet." "Genomen fast äterbetalningsplan motiveras företagen i väsenlligt störreutsträckning rapportera om projektutvecklingen, särskilt då denne avviker frånplanerna och betalningsplanen härmed inte kan fullgöras." "Tillde föreslagna modellkonstmklionerna (sid. 78-79) vill BFN dessutom göraföljande påpekanden. Ibåda fallen sägas att "företagels koslnader är avdragsgilla". Deltaär etl fiskalt ställningstagande som bör avgöras av vad som stadgas ikommunalskattelagen och inte precieras i stödvillkor; det förekommer ju ickeavdragsgilla poster, poster för vilka gäller vissa avskrivningsregler ochdirekt avdragsgilla poster. Sannolikt kan vid avtalstillfället inte avgöras,vad medlen används . 1modell A talas det om atl de regionala utvecklingsfonderna harulnyll-janderätlen till projekten så länge lånen löper och i modell B attfondema behåller rätten till projekten så länge uppdragen gäller. 1de fall stödmottagarna är skyldiga avge årsredovisning bör upplysning om sädanaförhållanden lämnas däri pä liknande sätt som sker beträffande tillgängarsom innehas med äganderättsförbehåll respektive leasade tillgångar. Påpekandeom denna upplysningsplikt bör finnas i fondernas låne- och uppdragshandlingar." "RRVavstyrker den föreslagna höjningen av lånefinansieringen lill avprojektkostnaden. Det faktum atl Norrlandsfonden har rätt att finansiera en såslor del av projektkostnaden motiveras av fondens klart regionalpolitiskasyften. Utredningensjälv uttrycker farhågor för att den föreslagna låneformen kommer alt leda tillförluster som kommer alt göra fonderna alltför försik- Prop.1980/81:130 213 tiga vid sina projektbedömningar. Delta tyder enligl RRVsmening pä atl en utvärdering av den nya lånekonstruktionens effekter är viktigoch bör komma till stånd efter . Skulle man då finna alt denförväntade effekten på produktutvecklingsverksamhelen uteblivit bör man enligtRRVs mening pröva om ett statligt bidrag till förlusttäckning på denna typ avlån kan stimulera fonderna till ökat risklagande." Styrelsen för teknisk utveckling STU-bidrag och liknande slöd bör enligt STUsuppfattning behandlas som en intäkt i företagels redovisning i likhet med denpraxis som gäller beträffande skattesidan. I realiteten kommer PU-län och STU-bidrag ocksä såsmåningom att bokföras som ett bidrag. En konstruktion med en återbetalning som är relaterad lillprojektets omsättning torde inle civilrällsligl kunna betraktas som en skuld. STU anser även att villkoret atl fonderna skall hanyltjanderälten till projekten under lånens löptid får negativa konsekvenseroch är en juridiskt och praktiskt svår konstruktion. STU föreslår atl nuvarande system med ell fondkapital altförränta slopas. Medel för verksamhelen bör anslås och lyftas i taktmed låneutbetalningarna. En sädan åtgärd bör bidra till atl ulnylljandegradenhöjs samt atl riskbenägenheten ökas." "Begreppel "nyltjanderätl" har intedefinierats av ulredningen, och IVA kan ej ulan vidare acceptera förslagel allfonderna skall ha nyttjanderätt till det stödda projektet ." "Därmed talar ocksä övervägande skäl för all elt besluli frägan innebär att slalen pålar sig ansvaret atl i efterhandtillskjuta en betydande del av de förlusttäckningsmedel som krävs hosfonderna." "Problemen i de fyra nordligaste länen har inneburitbehov av speciella insatser. Norrlandsfondens kreditvillkor för industrielltutvecklingsarbete har givit förelagen i de berörda länen relativa fördelarjämfört med möjlighelerna i andra län och har utgjort ell slagkraftigtargument i diskussion med förelag, som övervägt all bedriva verksamhel i defyra nordligaste länen. Utredningsförslaget, som innebär en klar förbättringgenerelll i hela landet, medför enligt Norriandsfonden en uttunning avregionalpolitiken vilket bör beaktas." "Att tro att bankernas insatser förproduktutvecklingsverksamhet begränsar sig lill de speciella krediter somnämns i utredningen - innovationsfond. Wermlandsbankens"värmlandslän" etc. - ger dock en felaktig bild av verkligheten.Dessa krediter ulgör i själva verkel Prop.1980/81:130 214 endast en ytterst blygsam del av bankernas insats isammanhanget. Den övervägande delen av produktutvecklingen i landel sker inomredan etablerade företag, där ju bankerna bidrar med finansieringen genom denormala rörelsekrediterna. Härutöver kommer, atl bankerna i slor utsträckninghjälper innovatörer genom "teknikförmedling", dvs. hjälp att komma ikontakt med lämpliga instanser och personer. Förslaget att lägga om nuvarande SUFO- och PU-lån till dennya formen ställer sig bankföreningen mycket tveksam till. 1 samband med ensådan omläggning skulle vissa gamla SUFO-lån skrivas av och riskpremier ochkapitaliserad ränta på PU-länen efterskänkas. förefaller alltför generöstoch mäste dessutom upplevas grovt orättvist för de låntagare som skött sinaskulder. Länen bör alltså löpa enligl hittillsvarande villkor, möjligen medefterskänkande av riskpremierna." "Vi vill emellertid ge uttryck åt förhoppningen altslöd lill produkt- och systemutveckling även framgent baseras pä övervägandenom produkternas/tjänsternas avsättningsmöjligheter." "Förslagel om fondens "nyttjanderätt" mästeavstyrkas. Nyttjande-(men ej ägande-)rätt torde ha ell mycket begränsat värdeför fonden. Begreppet är oklart och synes inle ge någon förmänsräll i enkonkurs framför andra oprioriterade fordringsägare. All nyttjanderällenkringgärdas av förbehåll kan dock kraftigt sänka värdet hos etl enproduktbolagur kreditsäkerhetssynvinkel. Verkels förslag torde försämra mottagarenskredilvärdighel visavi andra finansieringskällor ulan att ge fondenfördelar." "Fonderna mäste pä någol sätt ersättas för deförluster som uppstår i samband med hanteringen av PU-län. Utredningen har inlelämnat nägot sädant förslag. bör undvikas all PU-länen i framlidenhell får karaktären av bidrag. En seriös inställning frän den presumtivelåntagaren och en professionell bedömning frän fonden måsle vara avgörandefaktorer för den framtida PU-verksamheten. Fonden föreslår alt förlusltäckningsmedel bör ulgå med 50%av beviljade PU-län. Detta kan ske pä sä sätt atl staten i efterhand täcker50% av föriusterna pä PU-länen. Fonderna bör ges rätt att självständigt bestämmaproduktulvecklingsstö-dets andel av totala projektkostnader." "Fonden kan däremot inle instämma i utredningenskonstaterande all fonderna har tillräckligt med kapital för produktutvecklingoch alt man därför i varje fall pä kort sikl skall stå för förlusterna. Fonden föreslår att förlusltäckningsmedel bör utgä med 50%av beviljade PU-lån. Detta kan ske på så sätt alt staten i efterhand täcker50% av konstaterade förluster pä PU-länen. I praktiken skulle detta innebäraatt 1980/81:130 215 samma bedömning, som måste göra på rörelselänenvad gäller förluster, även görs på PU-lånen." "Länets storlek bör i normalfallet motsvara avden beräknade projektkostnaden. Möjlighet bör finnas att i särskilda fallutsträcka länet lill av projektkostnaden. En ökning av produktutvecklingslånen torde innebära attdet goda egna kapital som fonderna har kommer att urholkas. Fonderna måste på något sätt få ersättning för deförluster som uppstår på produktutvecklingslän. Konstaterade förluster bördelas lika mellan staten och fonderna." "Fonden föreslär att förlusltäckningsmedel bör utgämed av beviljade PU-lån. Detta kan ske på så sätl atl staten i efterhand läcker50% av konstaterade förluster pä PU-länen." "Avgörande för hur slor lånevolym på kan ha, är hur stora resurser fonden har för föriuslläckning innevarandeär och kommande år. Om låneformen skall kunna fä tillräcklig volym och därmedbli en god stimulans för den tekniska förnyelsen, måste det redan vidbesluls-tillfället ställas i utsikt alt minst en del av eventuell förlust täcksav för ändamålet externt tillförda medel. Fonden anser att en praktisk metodför en sådan förlusldelning är att fonden svarar för och slalen för 50%.Med förlust avses då utbetalt belopp och ränta efter avdrag av eventuellainbetalningar. Fonden kan ärligen lämna en rapport över konstaterade förlustertill SIND. Genom all fonderna själva svarar för halva förlusten kan en markantändring av fondernas risktagning inte ske. En i förväg gjord regionalfördelning av förlusltäckningsmedel bör därför i varje fall under enförsöksperiod inte vara nödvändig. Den nuvarande författningen har givitproduklutvecklingslänen ell vidare användningsområde än enbart lekniskförnyelse. Således kan län lämnas till marknadsföringskostnader av bäde nya ochlidigare utvecklade produkter avsedda för industriell produktion. Del äremellertid angelägel alt fonderna kan medverka i utveckling av andrakonkurrensfaktorer än just produkter exempelvis vid utveckling av nya ijänslereller vid framtagning av mjukvara som dalaprogram för försäljning. Detnuvarande namnet, produktulvecklingslån, har också medverkat till atlexempelvis finansiering av koslnader för utveckling av expori på nya marknaderinle har efterfrågats. Fonden föreslär därför att den nuvarande beteckningenproduktutvecklingslån utbyts mol namnet utvecklingsstöd." "Förlusterna pä PU-lånen kan förmodas bli relativthöga. För all eliminera riskerna för en restriktiv hållning gentemot PU-lån.bör frägan om statlig förlusttäckning få en annan lösning än den ulredningenföreslagil. Utvecklingsfondernas finansiering av de totalaprojektkostnaderna bör uppgå till max. 1980/81:130 216 "Frågan om förlusttäckning blir därför avgörande förutvecklingsfondens förutsättningar atl tillämpa produktutvecklingsstöd. Om manvill uppnå en verklig sUmulans till produktförnyelse och ett större risktagandefrån kreditgivarens sida bör enligt vär bedömning staten medverka till attavlasta fonden åtminstone av förlusttäckningen. I annat fall kommer fondensengagemang i produktutvecklingsstöd att begränsas till en betydligt lägre nivään vad som är önskvärt med avseende pä länels näringslivsutveckling. Produktutvecklingslån bör kunna beviljas upp till max. 80%av projektkostnaden istället för föreslagna p.g. a. alten störreegen insatsmäste krävas av låntagaren. Detta borde medföra en seriösare prövning av projektenäven från låntagarens sida." "Fonden anser det nödvändigt atl i samband medöverväganden om förbättrade stödformer för produktutveckling, som naturiigeninnebär stort risktagande och härmed stora läneförluster, även övervägafondernas framtida föriustläckningssyslem. Sådana överväganden bör emellertidenligt Fondens mening även omfatta den större frågeställningen om fondernastolala föriuster inkl. förlusterna på rörelselånen och den härmed sammanhängandefrägan om fondernas kapitalförsörjning i stort. Ett förlustbidrag med vissandel av föriusterna pä PU-lån läckta av staten kan lika gärna utformas som enårlig kapitalförstärkning hos fonderna för all härigenom kompensera för gjordakapitalförluster. Det är härvid ocksä nödvändigt aU hänsyn tages tillföriusterna på rörelselän, eftersom dessa i lika hög utsträckning påverkarfondernas utlåningsmöjligheter. Vidare bör elt sädant syste, oavsett om delutformas som elt föriusttäckningsbidrag eller en allmän kapitalförslärkning,inrymma en regionalpolitisk protll," "Det är orealistiskt att räkna med all avkastningenpå PU-lånen kommer att täcka kreditförlusterna i misslyckade projektom en önskvärd aktivitetsnivå upprällhålles. Förlusttäckningen bör ordnas efteren modell med samma principer som finansiering av utvecklingsfondernas allmännaverksamhet, alltså lika stor för staten som för utvecklingsfonden." 1980/81:130 217 Sammanfattning av utredningsförslaget om arbetskooperativförsöksverksamhet (SOU 1980:36) (I 1977:01) har i ettdelbetänkande (SOU 1980: 36) Arbetskooperation föreslagit att ätgärder vidtassä att den genom statens industriverk och ett antal regionala utvecklingsfonderbedrivna försöksverksamheten med löntagarägda förelag föriängs. utvidgas ochges en mera preciserad inriktning. Utredningen menar att nuvarande försöksverksamhetär en resursmässigt begränsad engångsinsats där det anslagna beloppet 1 milj.kronor endast beräknas räcka lill 10-12 företagsetableringar i fyra län.Vidare anses alt en fortsatt försöksverksamhet bör omfalla hela landel. Fördetta talar enligt utredningen både rättviseskäl och pedagogiska skäl. Utredningenunderstryker nödvändigheten av atl en fortsatt försöksverksamhet får en sådaninriktning alt verksamhetsformen som sådan får rimliga fömtsättningar attprövas och utvecklas. Därför bör vid prövningen av aktualiserade etableringarav arbetskooperativa företag krävas att såväl affärsidén som fömtsättningarna iövrigt ger förelaget rimliga överlevnads-och utvecklingsmöjligheter. Enligl ulredningen bör den fortsatta och utvidgadeverksamheten företrädesvis avse arbetskooperativa företag. Den formellaassociationsformen bör dock härvid ej vara avgörande. Större vikt bör enliglutredningen läggas på företagets reella prägel. Om bolagsformen valts, menföretaget genom särskild ägarförening eller konsortialbestämmelser getts ellerges en omisskännlig kooperativ prägel bör stöd kunna påräknas. Beträffande försöksperiodens längd måste, enligtulredningen, etable-ringsprocessens tidskrävande natur tillsammans med behovetav lillräckligl många fall vara avgörande. Utredningen föreslår därför enförsöksperiod om minimum . anser ulredningen atlockså en utvärdering bör göras med förslag lill eventuell fortsatt stödjandeverksamhel. Nuvarande försöksverksamhet är inriktad pä fördjupadeföretagsin-salser. Den av utredningen föreslagna utbyggda verksamheten omfattartre delar, nämhgen kunskapsuppbyggnad och information, företagsservice samtkapitalstöd. Kunskaperna om den kooperativa företagsformen är enligtutredningen liten även i de kretsar som har till uppgift att främja ennyetablering och företagsamhet i övrigt. Prop.1980/81:130 218 Jämsides med en ytteriigare utveckling och ettklarläggande av företagsformens förutsätlningar och möjligheler bör därförenligt utredningen informationen om särskilt den kooperativa formenförbättras. 1 del skriftliga material som framställs av statliga ochhalvstatliga organ bör således även det kooperativa alternativet presenteras.Vidare bör i kurser för speciellt de regionala utvecklingsfondernas personalden kooperativa formen presenteras och diskuteras. För information ochöverläggning om gemensamma problem föreslår utredningen alt initiativ ocksåtas till årliga konferenser med företrädare för de arbetskooperativaföretagen. Ulredningen anser att det även från kooperativ synpunklbör vara angeläget alt det successivt utvecklas en för dessa företag gemensamkunskap som på självhjälpsbasis kan stödja en arbetskooperativ utveckling. Omfrågan om en arbetskooperativ samorganisation aktualiseras bör enligtutredningen temporärt statligt adminislralionsbidrag kunna utgå genom initiativfrån de arbetskooperativa företagen. Mot denna bakgrund föreslår utredningenutarbetande av: en mindre informationsskrift om arbetskooperativföretagsetablering - en handbok eller riktlinjer för de praktiskaåtgärderna i samband med kooperativ företagsetablering. Vidareföreslår utredningen alt kurser om kooperativa etableringsfrågor anordnas förutvecklingsfondernas och industriverkets personal. Utredningen föreslär att en företagsservice som speciellttar sikte på de arbetskooperativa företagens villkor och problem bör byggasupp. 1 denna bör ingå bl.a. att ge råd om lämpliga associationsformer och andraprinciper för verksamhelen, dvs. regler för medlemskap, insatser och övrigakapitalfrågor, överskottsfördelning, företagsledning etc. samt givelvis de mertraditionella frågorna om exempelvis ekonomi, produktutveckling ochmarknadsföring. Speciellt frågan om associationsform anser utredningen vara avstor betydelse för dessa företag. Utredningen anser att i vissa fall synes en kombination avformerna ekonomisk förening och aktiebolag vara nödvändig för att tillgodosebåde vissa kooperativa inlressen och vissa affärsmässiga krav. För rådgivning idessa frägor krävs speciell erfarenhet av den kooperativa formens villkor.Mönslerstadgar eller exempel pä olika företagskonstruktioner bör därför finnastillgängliga. I ett utvecklat skede bör denna service enligt utredningenstä till de rådsökandes förfogande pä villkor jämförliga med dem som i övrigtgäller fpr nyttjande av utvecklingsfondernas tjänster. 1 ett utvecklingsskedebör emellertid servicen kunna ges utan kostnad för den sökande eller tillreducerad kostnad. Vid en positiv utveckling av denna företagsform kan enligtutredningen frågan om lagändringar för alt skapa en särskild form avekonomisk Prop.1980/81:130 219 förening passande dessa företag aktualiseras. Sådanaformer finns för bostadsrättsföreningar och sambruksföreningarinom jordbruket. Viss tids ytterligare erfarenhet av arbetskooperativverksamhet bör dock enligl utredningen erhållas innan frågan omspeciallagstiftning tas upp till prövning. Mot denna bakgrund föreslårutredningen utarbetande av: - "normalstadgar"för ekonomisk förening för arbetskooperativ verksamhet - "standardlösning"för ombildning av aktiebolag till ekonomisk förening "ask-i ask" -lösning för bildande avekonomisk förening för överta gande av befintligt aktiebolag. Bildandet av arbelskooperaliv kräver enligl utredningenbäde upplånal kapital och riskkapitalinsatser av kooperativets medlemmar.Samhällel har genom bl.a. utvecklingsfonderna utvecklat olika former förkapitalstöd. 1 begränsad omfattning kan län även lill egna insatser förekomma. Inom försöksverksamhetens ram bör därför enligtutredningen fungerande lösningar utarbetas för lån till arbetskooperativaföretagsetableringar inom de gränser som nuvarande bestämmelser (SFS 1978:506)för statligt kreditstöd genom regional utveckling ger, vad gäller rörelselånoch produktulvecklingslån. Det nämnda kreditstödet är dock inte utformat med tanke pädet kooperaUva företagets villkor. Vid en vidgad försöksverksamhet tordedärför enligt utredningen vissa kapilalfrågor aktualiseras som inle alls, ellerendast med svårighet kan lösas genom gällande bestämmelsers ramar. Främst kandetta gälla finansieringen av erforderligt insatskapital. Därför bör enligtulredningen, i den föreslagna vidgade försöksverksamheten där kravet på egnainsatser överskrider en viss nivä förslagsvis . per medlem - och detgängse statliga kreditslödet inklusive den i undantagsfall befintligamöjligheten till län för egna insatser inte är tillgängligt, möjligheter finnasatl erhålla särskila lån för det överskridande beloppet.