prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Tilldelningur denna resurs bör inte få användas för att utöka antalet undervisningslimmari komvux eller för att inrätta statligt reglerade tjänster. Eftersom medlen iresursen kommer frän inbesparingar på statsbidrag för komvux är det enligl min mening naturligt atl SÖ i sin prövning i första hand beaktar behov av extra stöd lill komvux. Jag anseremellertid atl det bör finnas enmöjlighet för SÖ att beakta även behov av extra stöd för grundvux. Etl exempelär följande. Jag kommer senare alt föreslå att elt förenklat, starktschabloniserat statsbidragssystem införs för grundvux. Om elevgruppens sammansättning i en kommim medför alt kommunen har särskiltslora svårigheier att bilda grupper inom grundvux, kan elt behov av ytterligare undervisningstimmar tänkas uppstå.Jag tänker i.ex. på de fall när en kommun har många olika eller småspråkgrupper representerade bland grundvux-eleverna eller näv speciellasvårigheter föreligger atl samordnaundervisningstiden beroende på elevernas skiftande arbetstider. SÖ bör i dessa och liknande situationer kunna medgeundervisningstimmar i grundvux utöver vad som föreslås gälla generellt. Därvidbör de extra undervisningstimmarnaersättas med tillämpning av samma statsbidragsregler som övrigaundervisningtimmar, varvid motsvarande avräkning skall ske pä de särskildamedlen till SÖ:s förfogande. Jagövergår nu lill atl behandla vissaandra frågor rörande komvux. För komvux räknar jag inte heller med någonutökning av antalet undervisningslimmar.Jag beräknar medel för löneomräkning för befintlig organisation. Bland gymnasieskolkurserna räknarSÖ med en ökning av den yrkesinriktade sektorn. Detta innebär en viss minskningav kostnaderna. Föregående årräknade jag etl belopp för alt täcka underbudgetering på anslaget. Det har visat sig atl ytterligare ca28 milj. kr. behöver beräknas föratl den tidigare underbudgeteringen skall vara inhämtad. SÖ har funnit att skolstyrelserna, när debeslutar vilka komvux-kurser somskall anordnas, prioriterar kurser som planerats för studier pä daglid i ensammanhållen grupp av studerande. Denna tendens är enligt min uppfattning oroande. Det är viktigt atl denkommunala vuxenutbildningens kursutbudplaneras så alt inte de deltagare ställs utanför som bara behöver läsa ell begränsat anlal ämnen och villgöra del på frilid vid sidan av sitt arbete. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 623 Redan i budgetpropositionen 1978 (prop. 1977/78:100bil. 12, s. 563) konstaterade jag att, i ett läge när endasi begränsaderesurser kan ställas till förfogande, del krävs noggranna överväganden i frågaom vilka kurser som skall anordnas. 1 det rådande slatsfinansiella läget är enskärpt uppmärksamhet härvidlag än mer nödvändig. Jag förutsätter atlkommunerna känner detta ansvar och att de t. ex. tar stor hänsyn till desynpunkler på kursutbudet i komvux som framförs av arbetsmarknadens parter idel lokala samråd som skall föregå skolstyrelsernas beslut om alt anordnayrkesinriktad utbildning. /79 har antaletundervisningsfimmar i yrkesinriktade gymnasieskolkurser utökats genom beslutav regeringen för att bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa. 1 den måndel är påkallat av arbelsmarknadsskäl bör liknande ålgärder kunna vidtas ävenunder /82. SÖ har /79 haft rätt atl tilldelakommuner med en svagt utvecklad komvux en förstärkning av skolledarresursen. SÖhar kunnat lämna medgivande alt nedsätta undervisningsskyldigheten förskolledare med sammanlagt 174 veckolimmar utöver vad som annars är möjligtenligt gällande bestämmelser. Enligt den redovisning för verksamheten som SÖhar lämnat, har den förstärkta skolledarresursen troligen haft del i denförhållandevis kraftiga ökningen av antalet undervisningstimmar som har ägtrum i förstärkningskommunerna med undanlag av de allra minsta. Den regionalaobalansen i utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen har länge varit etlproblem. Enligt min mening är varje ålgärd viklig, som kan tänkas bidra lillalt åstadkomma en jämnare spridning av utbildningsmöjligheterna inom komvux ilandet. Jag förordar därför ätt SÖ får möjlighet all medge förstärkning avskolledarresursen i oförändrad omfattning även under /82.Ytteriigare kommuner bör därmed kunna få stöd till en utveckling av komvux ikommunen. Jag räknar med oförändrat belopp för lekniskastödåtgärder lill handikappade elever i komvux. Reglerna för detta statsbidraganknyter till vad som gäller för gymnasieskolan enligl prop. 1965:1 (bil. 10,s. 249 och 252). De ändringar som statsrådet (s. 000) har föreslagitdärvidlag bör inte medföra några ändringar i sak när det gäller statsbidragetför komvux. Försöksverksamhet med elappindelade kurser inom komvuxpågår /79 i ell anlal kommuner, f. n. 13, i enlighet medriktlinjer som har godkänts av (prop. 1977/78:36, UbU 1977/78:10,rskr 1977/78:60). Avsikten var att försöket skulle vara treårigt. SÖ har i uppdragalt utvärdera försöket och genomför tillsammans med pedagogiska institutionenvid i en total utvärdering under innevarande budgetår.Även komvux-ulredningen (U 1978:04) har i uppdrag all nära följa dennaförsöksverksamhet. SÖ förutsätter i sin anslagsframställning att verksamhetenfår pågå även under /82 och föreslår dessulom alt försöket fårutvidgas lill andra kommuner än denuvarande 1980/81:100 Bilaga 12 624 försökskommunerna.Enligt SÖ bedömer lärare, kursdeltagare och skolledare den pågåendeförsöksverksamheten mycket positivt. SÖ framhåller all etappindelningen medför alt ell ökat antal studerande kan få önskadutbildning utan utökade resurser. Jag delar SÖ:s mening atl försöksverksamheten med elappindelade kurser bör fåfortsätta och utvidgas till nyakommuner. Ingen försökskommun bör tvingas all återgå lill del tidigare gällande systemet i avvaktan på denslutliga utvärderingen av försöksverksamheten och på beslut om huruvida denskall permanentas eller ej. Vidare bör SÖ få rätt alt medge atl allakommuner som sä önskar får della i försöket.Del ankommer på regeringen att meddela bestämmelser för denna föriängning och utvidgning avförsökverksamheten med elappindelning. Med anledning av SÖ:s hemställan atl fillsammansmed universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) få fastställa hur olika elappindelade studievägar inom komvux skall betraktas urbehörighetssynpunkt vill jag erinraom alt de båda myndigheterna enligl högskoleförordningen har atl i samråd meddela sådana föreskrifter om behörighet. Jagförutsätter således att eiforder-liga åtgärder kommer alt vidtas av SÖoch UHÄ. Med hänvisning till vad statsrådet har anfört under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor är jag inteheller belräffande komvux beredd att biträda SÖ:s förslag omförsöksverksamhet med samordning och etappavgång på ekonomiska linjer. Jag är heller inte beredd all f. n. förorda SÖ:s förslagom försöksverksamhet med inbyggd utbildning inom komvux. Försöksverksamhet med finska somundervisningsspråk bedrivs sedan läsåret1976/77 i ell antal grundskol- och gymnasieskolkurser i . har försöket utvidgatspä grundskolnivå till ytteriigare ett antal kommuner. Enligl den utvärderingsom SÖ har genomfört,har försöket utfallit mycket väl. SÖ föreslår alt försöket får utvidgas till att omfalta även grundskolkurser på andrainvandrarspråk än finska. Denkommunala vuxenutbildningen har genom denna försöksverksamhet nått nya målgrupper bland invandrare. Jagdelar SÖ:s åsikt att grundskolkurser bör fä anordnas även på andrainvandrarspråk än finska. I fortsättningen bör SÖ ha rätt att besluta om dennatyp av försöksverksam-hel. Detankommer på regeringen att meddela erforderiiga bestämmelser omförsöksverksamheten med grundskolkurser på invandrarspråk. Enligt nu gällande regler får kurser startas medlägre deltagarantal än normall förelever som är intagna pä kriminalvårdsanstall. Speciella kurser med lågt deltagarantal får också startas förelever, som på grund av syn-eller hörselskada, nedsatt rörelseförmåga ellerpsykisk sjukdom har svårt atl följaden vanliga undervisningen. Denna regel bör få fillämpas också för I.ex.missbrukargrupper och kriminalvårdsklienterinom frivärden. Jag förordar därför att kurser fr.o.m. den I juli 1981får startas med samma låga deltagarantalför elever som är psykiskt eller socialt handikappade. Komvux-ulredningen(U 1978:04) har överlämnat etl förslag till läroplan 1980/81:100 Bilaga 12 625 förkomvux med anledning av de förändringar i fråga om läroplan varom har beslutat (prop.1978/79: 180, UbU 1978/ 79:45, rskr1978/79:422). Förslagel remissbehandlas f. n. Jag övergår nu lill alt behandla frågor som rör grundutbildningen för vuxna. Jag beräknarmedel för löneomräkning. Jag räknar också med sammaökning av verksamhetens omfattning som SÖ har gjort i sin anslagsframställning. Grundvux vänder sig till människor som saknartillräckliga kunskaper i läsning, skrivning eller matematik för att klaravardagslivet i dagens samhälle. Det är av största vikl att de får möjlighetatt inhämta dessa kunskaper. Därförbör inga begränsningar göras i antalet deltagare som fär tas in i grundvux. Det åligger kommunerna atl informera omgrundutbildningen och att anordnasådan för var och en som behöver den. Den som är behörig atl inläs i grundvux bör - även i nuvarandeträngda ekonomiska läge - ha rätt att tas in och få starta sin utbildningrelativt omgående. SÖ genomförde en uppföljning avverksamheten i grundvux. I sin rapport över denna uppföljning konstaterar SÖbl. a. att det är viktigt att uppläggningen av undervisningenkontinuerligt utvärderas och förändrasunder medverkan av deltagarna. Jag delar SÖ;s uppfattning. Inte minst är del viktigt alt frågor som rörantalet lektioner uppmärksammasi denna utvärdering. Även frågan om hur och i vilken omfattning undervisningeni samhälls- och naturorientering bör bedrivas är enligt min mening betydelsefull. Denna del av grundvux får inte eftersättas. Detstatsbidragssystem för grundvux som infördes fr. o. m. den , närgrundvux i nuvarande form kom lill, är tämligen invecklat (prop. 1976/77; 100 bil. 12, UbU 1976/77; 19,rskr 1976/77; 176). En viktig del idetta system är atl kommunerna själva har frihet all på grundval av lokala och individuella förhållanden bedöma hurslora undervisningsgrupperna skallvara, hur de skall vara sammansatta och också hur den totala timresursenbäst skall utnyttjas. Jag föreslär allstatsbidragssystemet förenklas. För verksamhet efter bör statsbidrag utgå med för varjegrundvux-elev i kommunen upp t.o.m.fyra och därefter, fr.o.m. den femte grundvux-eleven, per veckaför varje nytillkommande elev.Liksom lidigare bör veckotimmarna kunna omvandlas lill undervisningstimmar fördel av läsår. Vid omvandlingen bör liksom etl läsår beräknasfill . Schablonlillägg bör också ulgå som , dvs. beräknat på av antalet undervisningsfimmar. Kommunernabör även i fortsättningen ha frihet att själva bedöma behovet av enskild undervisning, bestämma gruppernas storiekoch sammansättning samt avgöra hur den totala limresurs kommunen erhåller bästskall fördelas. För tydlighetens skull vill jag erinra om förslag om besparingar 40 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 626 underdetla anslag (prop. 1980/81:20) inle berör statsbidraget lill grundvux. Fr. o. m. den infördes statsbidrag lill tekniska stödåtgärder lill handikappade elever i grundvux (prop. 1979/80: 100bil. 12, UbU 1979/ 80:23, rskr1979/80:258). Reglerna för delta statsbidrag anknyter till vad som gäller för komvux. Med hänsynlill alt erfarenheter av behovel av sådana stödåtgärder under elt helt budgetärännu inle vunnits, har jag räknat med etl oförändrat belopp för ändamålet. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om en minskning av vissa statsbidrag till driften av komvux, 2. godkänna vad jag har förordatom statsbidrag till kommuner med särskildabehov inom komvux och grundvux, 3. bemyndiga regeringen atl - iden mån arbelsmarknadsskäl så påkallar öka antalet undervisningslimmar ikomvux för all bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa, 4. godkänna vad jag har förordatom försöksverksamhet med elappindelade kurser, 5. godkänna vad jag har förordatom försöksverksamhet med grundskolkurser på invandrarspråk, 6. godkänna vad jag har förordati fråga om deltagarantal i kurs för vissa handikappade, 7. godkänna vad jag har förordati fråga om statsbidrag till grundutbildningför vuxna, 8. lill Bidrag till kommunalvuxenutbildning m.m. för /82anvisa etl förslagsanslag av 652844000kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 627 Jag har i min inledande översikt om vuxenutbildninganmält att jag avser atl senare föreslå regeringen atl läggafram en särskild proposition om folkbildning m. m. 1 denna proposition kommerjag att ta upp de förslag belräffande bidrag tillstudieförbund och studiecirkelverksamhet som framlagts av 1975 årsfolkbildningsulredning i belänkandet (SOU 1979:85) Folkbildning för 80-talelsamt den besparing om 130 milj. kr. på förevarande anslag som harbeslutat om . 1 del sammanhanget avser jag även all behandla deändamål under littera B som avses med hela del nuvarande anslaget Bidrag tillkulturprogram i föreningslivet och den del av anslaget Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer som är betecknad Experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer. Vidare avser jag atl i sammanhanget behandla också detvå nuvarande anslagsposterna Kurs- och konferensverksamhet och Slöd ätförsöksverksamhet och undersökningar inom folkbildningsarbetet inom anslagetBidrag till särskilda vuxenutbildningsålgärder under littera E. Dä del gällerfinansieringen av anslaget Bidrag lill sludiecirkelverksamhet föreslår jag enåtergång lill den fidigare ordningen atl en del av anslaget finansieras medmedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften. beloppupptar jag till 70 milj. kr. 1 avvaktan på den särskilda propositionen bör anslagenBidrag till studieförbund och Bidrag till sludiecirkelverksamhet las upp medpreliminärt beräknade belopp i statsbudgeten. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. godkänna att 70000000kr. av demedel som tillfaller statsverketgenom vuxenutbildningsavgiflen för /82 används till alt delvisfinansiera anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet. 2. till Bidrag till studieförbundberäkna ett anslag av . 3. till Bidrag tillstudiecirkelverksamhet beräkna ell förslagsanslag av . E 7.Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. Förhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkorför cirkelledare i svenska med samhällsorientering för invandrare pågår f. n.mellan och Svenska facklärarförbundel (SFL). Folkbildningsförbundels förhandlingsgrupp har i ensärskild skrivelse anmält atl en grundförutsättning för att studieförbunden iframtiden skall 1980/81:100 Bilaga 12 628 kunnabedriva verksamhet med svenska för invandrare och få lill stånd en uppgörelse med SFL öm nya löne- ochanställningsvillkor är att studieförbundenfår full kostnadstäckning för administration, lokaler, löner och lönebikostnaderför verksamheten. Fråganom bidrag till i samband med undervisning för invandrare i svenska språket m.m.bereds f.n. inom . Jag avser senare föreslåregeringen att avge förslag lill riksdagen.1 avvaktan härpå bör anslaget Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. las upp med etl oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att, i avvaktan på särskild proposition till Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. för /82beräkna etl förslagsanslag av . Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. 1979/80Utgift 368843115 1980/81Anslag 321731000 1981/82Förslag 368431000 Från anslaget utgår statsbidrag tilldriftkoslnader för 118 folkhögskolor enligtfolkhögskoleförordningen (1977:551, ändrad ; 390) i form av etl schablonbidrag om 0,0038 avkostnaden för lärarlön enligt L 12:4jämte sociala avgifler. För viss fritidsledarutbildning vid folkhögskolor utgår lilläggsbidrag inom enkostnadsram av . För altbereda folkhögskollärare fortsatt anställning vid vikande elevunderlag utgårmedel inom en särskild kostnadsram. För handikappades folkhögskolestudier utgår bidrag tillextrastöd samt bidrag till extra för-slärkningsätgärder. Viss del av sistnämnda bidragskall reserveras för kompletteringarsom ökar de enskilda skolornas åtkomlighet för handikappade studerande. Bidraglill extrastöd utgår för musikkurservid folkhögskolor. Särskilda statsbidrag utgår lill Samernas folkhögskola i och Finskafolkhögskolan i . Medel utgår därutöver för specialkurs i samisk och nordisk slöjd samt för undervisning isamiska språk vid i . Vidare utgår tilläggsbidrag för tjänslledig-hetslöneroch kallortslillägg för rektorer och lärare vid folkhögskolan saml statsbidrag motsvarande tre garanlitjänster förrektorer som är i behov av alt övergå till lärartjänst. Ur anslaget utgär vidare statsbidrag till byggprojekt enligt punkt 9 i övergångsbestämmelserna förfolkhögskoleförordningen-inom en kostnadsram om 5,1 milj.kr. för budgetåret1980/81. Slutligen utgår ersätlnirig tilldomänverkels fond för upplåten mark på . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 Omfattningen av undervisningen vid folkhögskolor underde fem senaste budgetåren framgår av följande uppställning. () beräknar alt den totalautbildningsvolymen för /82 inom folkhögskolan kommer atl uppgåtill ca 665000 elev veckor vilket innebär 645000 bidrags veckor. Del innebär enminskning av antalet bidragsberättigade veckor med 15000 i förhållande /81. Löneomräkningen uppgår till 30368981kr. Kostnaden förlärarlön har beräknats efter L 12:4 jämte sociala avgifler. SÖ föreslår atl sammanlagt fem nya folkhögskolor blirsjälvständiga under de tvä närmaste kommande budgetåren, i vilket anlal dåinräknas PRO;s folkhögskola på som föreslagils i budgetprositionen1979/80. De övriga är Viebäckskolan, folkhögskolas verksamhet iLidingö, och Arbetares folkhögskola. De möjligheter som fr. o. m. 1977/78 öppnats förrektorer att övergå till lärartjänst, även i situationer dä fulll underlag försådan tjänst inle föreligger, bör finnas kvar och kostnaderna härför beräknaslill oförändrat belopp, 300000kr. Beloppet för tjänslledighetslöner för rektorer ochlärare beräknas till 6 milj. kr., kallorlstillägg till 750000kr. ochsemesleriönetillägg 2,2 milj. kr. Den särskilda resursen för musikutbildning uppgick /81 till etl belopp motsvarande . /82 har beräknats elt oförändrat anlal elev veckor. Specialkursen för samisk och nordisk slöjd vid i har genom ulbyggnad fått ökade resurser - undervisningi samiska språk förekommer vid såväl långa som korla kurser. Undervisningsvolymenberäknas uppgå fill oförändrat för vilka en läratläthel om 4,0får tillämpas. Yllerligare 20 utbildningsplatser ifrilidsledarutbildningen föreslås med hänvisning till försenad överflyttning avutbildningen frän högskolan till folkhögskola. Sammanlagt föreslås alltså I 740platser och . i praktikbidrag per utbildningsplats. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 630 /76 har . disponerats av SÖ för alltrygga lärarnas anställning. SÖ föreslår oförändrat belopp. Folkhögskolans verk.samhet för olika grupper avhandikappade beräknas fortgå i något ökad omfallning. SÖ föreslår att detsärskilda bidraget utöver schablonen räknas upp med 250000kr., bl. a. medhänsyn lill utökad kursverksamhet för dövblinda. Bidraget till elevassistenterbör beräknas till 3,4 milj. kr. Del särskilda bidrag som utgår till i och Samernas folkhögskolai föreslås sänkt med . på grund av att skolornasdriftunderskoll har reducerats. 1 propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan föreslogsatt de folkhögskolor som före ansökt om statsbidrag tillbyggenskap skulle få särskilt statsbidrag härtill. /82 har SÖ beräknatatt bidraget totalt borde uppgå lill ,varav . utgör täckning för koslnadsstegring för de fyra tidigareåren i enlighet med utbildningsutskottets uttalande. SÖ har emellertid stannatför alt begära en ökning av bidraget motsvarande beräknad prisökning med Imilj. /80 genomförs vid vissa folkhögskolorkurser för arbetslös ungdom. Särskilda medel har utgått lill dessa kurser ochsådan resurs bör ställas lill skolornas förfogande också 1981/82. Kostnaden härförberäknas till . atl den totala ulbildningsvolymen för budgetåret1981/82 beräknas till ca 665000 elev veckor, atl följande skolor fär bli självständiga folkhögskolorunder budgetåren 1981/82 och 1982/83 nämligen Gysingekursgård med som huvudman. Viebäckskolanmed som huvudman, folkhögskolas verksamhet pä medSvenska missionsförbundet som huvudman, Skeppsholmensfolkhögskola - Sjöfolkhögskolan i och atl antalet studerandeplatser vid frilidsledarlinjenutökas med 20 till I 740 platser, all det särskilda bidraget till iHaparanda och Samernas folkhögskola i beräknas till , atl kostnader för ersättning för tjänstledighetslönerför rektorer och lärare beräknas lill 6 milj. kr. anvisas under förslagsanslaget Bidraglill driften av folkhögskolor m.m. /82. SÖ har i en särskild skrivelse den 10 september 1980hemställt att . ställs lill SÖ;s förfogande för genomförande vidfolkhögskolor av s. k. korla anpassningskurser för synskadade och kurser förhemin-struklörer. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 631 /80 har antalet deltagare i folkhögskolekurser om minst 30veckor varit 12 800. Föregående år var antalet deltagare 13 300. 1 de korlakurserna har antalet deltagare /80 varit 205 000. medan antaletdeltagare varit 165000 under /79. För /81 harberäknats en undervisningsvolym om 660000 nettoeelev-veckor. Jag har vid minmedelsberäkning för /82 utgått ifrån en undervisningsvolym avhögst motsvarande omfattning. Jag vill i detta sammanhang anföra följande. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. hav regeringenredovisat förslag till olika besparingar o. dyl. inom statliga ochstatsunderstödda verksamheter. Folkhögskolan berördes inte av dessa förslag.Jag räknar med att huvudmännen mol bakgrund av att icke obetydliga besparingarinom måste göias även på vuxenutbildningsomrädet själva nogaprövar omfattningen av och undviker en expansion av folkhögskoleverksamheteninför kommande budgetär. De reformer jag kommer att föreslå under detta anslaghar liksom andra reformer bekostats genom besparingar inom andra områden avvuxenutbildningen. Totall räknar jag med atl anslagsposten Allmänt bidragm. m. skall uppgå till . under /82. Jag har inomdenna anslagspost beräknat . för kostnader för rektorer som övergårtill lärartjänst, . för de skolor, vilkas personal är berättigad tillkallorlstillägg samt . för del särskilda bidrag, som utgär tillskolor vilkas lärare och/eller rektor uppbär tjänsiledighetslön. Inom anslagsposten har jag vidare beräknat 131000 kr.för undervisning i samiska språk och sameslöjd vid samernas folkhögskola iJokkmokk, samt medel för en särskild resurs baserad på oförändrat 25000elevveckor till kvalificerad musikundcrvisning samt medel för en särskildresurs baserad på för handikappade. Jag har inom ramen fördenna anslagspost även räknat medel för att statsbidrag skall utgå förfolkhögskoleverksamhet vid Pensionärernas riksorganisations kursgård i sätt som föreslagils i föregäende års budgetproposition (prop. 1979/80: 100bil. UbU 1979/80:23, rskr 1979/80:258). Jag förordar nu att även Karlskogafolkhögskolas verksamhet i samt Viebäckskolan med resp. som huvudmän skall bli självständigafolkhögskolor fr. o. m. /82. 1 likhet med () räknar jag med 1740studerande i fritidsledarulbildning under nästa budgetår. Det särskildabidraget härför beräknar jag lill 1461500kr. För att lösa lärares anställningsproblem vid vikandeelevunderlag beräknar jag elt oförändrat medelsbehov av . budgetåret1981/82. Som jag lidigare har redovisat har jag beräknat ensärskild resurs baserad pä 37000 eleweckor för handikapppade elever vidfolkhögskolor under /82. För det särskilda bidrag som utgår närtilläggs- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 632 schablonenär otillräcklig har för innevarande budgetår beräknats totalt . för atl göra fler skolor anpassade för handikappade elever och2800000 kr. för bidrag till elevassistenter. Enligt min mening bör förifrågavarande ändamål beräknas en samlad resurs, som mot bakgrund av nuvarandeanslagsbelastning bör uppgå till totalt . under /82.