prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — Jaganser, mot bakgrund av den bedömning som har gjort, att delfinns ett tillräckligt underlag för att nu tillskjuta ytterligare statskapital.Kapital bör skjutas till i syfte att bättre anpassa det tillgängligastatskapitalet till den nivå som erhålls om man tillämpar de av riksrevisionsverketangivna principerna för aft finanslera kapitalbehov hos uppdragsmyndigheler.Sedan år 1970 har lantmäteriverkets statskapital ökats med 20 milj. kr. Kapitaletuppgår nu lill 62 milj. kr. har i sitt förslag tillanslagsframställning för /82 beräknat att ett väsentligt slörrebehov av kapitaltillskott kan motiveras med hänvisning till pris- ochlönestegringarna saml expansionen av verksamheten . Jag anseremellertid, mot bakgrund av lantmäteriverkets beräkningar ochriksrevisionsverkets förslag, all det är rimligt att nu tillskjuta ettstatskapital om 10 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslär atttill Lantmäteriet: StaiskapitcU på tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten förbudgetårel 1980/81 anvisa ett anslag av lOOOOOOO kr. 1980/81:25 41 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna 1-3:statsrådet såvitt avser punkten 4 Anmälan fill tilläggsbudget I till statsbudgeten /81 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde [I] E 1. : Kraftstationer m.m. I slalsbudgelen /81 har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslagav 1750 milj. kr. 1979/80: 100 bil. 17 s. 175, NU 1979/ 80:70, rskr1979/80:410). Statens vattenfallsverks investeringsram för innevarandebudgetär uppgår till 2 104,1 milj. kr. inkl. 150 milj. kr. som verket harmedgetts föra över från Investeringsramen för /80 och 7,2 milj.kr. som ulgör outnyttjad andel av ur konjunklurreserven anvisade medel. 1 anslagsframställningen för /82 harvattenfallsverket hemställt dels om 56,2 milj. kr. på tilläggsbudget lillstatsbudgeten för innevarande budgetår och motsvarande höjning avinvesteringsramen, dels om all medel för en ny likslrömsförbindelse tillGotland tillförs som icke förräntningspliktigt statskapital vilket innebär atten engångsnedskrivning av statskapitalet med 51,2 milj. kr. får göras förbudgetårel 1980/81. I skrivelse har vattenfaUsverkethemställt om all till få avyttra en iransformatorstation för enköpeskilling av 25 milj. kr. I skrivelse har vattenfaUsverkethemställt om regeringens godkännande av konsortialavtal och bolagsordning förSvenskt samt om medgivande att från anslagel disponera 125000kr. för att teckna och förvärva aktier i bolaget. 1980/81:25 42 Gollandär inte anslutet till del samkörande stamnätet. Särskilda överväganden krävsdärför i fråga om öns kraftförsörjning. De utredningar som har gjorts häromvisar enligt vallenfallsverkel att kraftsystemet pä ön behöver förslärkas vidmitten av 1980-talel. Behovet accentueras av att den befintligalikströmsförbindelsens tekniska livslängd har uppnåtts . Enekonomisk jämförelse mellan en ny likströms-länk från fastlandet och enkolkondensanläggning på visar att det förstnämnda alternativet börväljas. Det är lönsamt att la en ny överföringslänk i drift möjligtgenom all den gör del möjligt alt begränsa oljeålgängen för körning av påGotland befintliga kondenskraftverk. hemställer därför omatt redan under innevarande budgetår få Inleda arbetet med att anskaffa enlikströmslänk med inriktningen att länken skall kunna tas i drift /85 eller tidigare om så visar sig möjligt. Fördetta ändamål krävs enligt vallenfallsverkel 51,2 milj. kr. 1 investeringsmedelunder innevarande budgetår. Totalt beräknas investeringsutgiften för denföreslagna nya llkslrömslänken komma att uppgå till 240 milj. kr. Isamband med omorganisering av elförsörjningen på garanteradesGotland råkraft lill normala fastlandstariffer för Vattenfallsverketerhöll därvid viss kompensation för beräknade förluster påGotlandsverksamheten genom särskilt avskrivningsanslag pä 55 milj. kr. (prop.1977/78:25 bil. II s. 112-115, NU 1977/78:32, rskr 1977/ 78: 108).Förlusterna har enligt verket blivit väsentligt högre än vad som då förutsågsfill följd av de kraftigt ökade bränslekoslnaderna för de oljeeldadekraftstationerna på Golland. uppgick föriusten enligt verket lillca 30 milj. kr. och än slörre föriust befaras . Motbakgrund härav har verket på nytt aktualiserat frågan om kompensation förunderskottet för Gollandsverksamheten. De angivna föriusterna avser underskottefler del att hänsyn har tagits till nämnd kompensation. Motivet förkompensation är att förlusten på Golland enligt vattenfaUsverket inte bör betalasav verkets övriga abonnenter utan av statsmedel, eftersom prisgaranlin hartillkommit som ett allmänt regionalt stöd till Golland. Vid tillämpning avsamma beräkningsmetod som vid föregående fillfälle blir kompensationsbehovel ca400 milj. kr. Vattenfallsverketpåpekar vidare att nedsättning av det förräntningsplik-tiga kapitalelbeviljades när den nu befintliga länken byggdes på 1950-lalet med ett beloppsom motsvarade investeringen för förbindelsen. För att bibehålla det stöd somhärigenom har utgått till Gollands kraftförsörjning anser verkel altmedel även av detta skäl bör ställas till förfogande räntefritt för ersättningav den gamla länken. Prop.1980/81:25 43 Omplanerad ny förbindelse kommer till stånd kan förlusterna pä råkraft-försörjningentill minskas till ca 20 milj. kr. under förutsättning av attnågra ränte- eller avskrivningskrav inte ställs på den nya investeringen.Väsentliga underskott kvarstår följaktligen även efter tillkomsten av en nylänk. Mot denna bakgrund anservattenfallsverket del riktigt och motiverat att ett belopp motsvarande 1 vartfall kostnaden för en ny länk till Golland ställs till verkets förfogande utanförränlnlngsplikt som kompensation för förluster på råkraftförsörjningen av Gotlandtill följd av till given prisgaranti för råkraft. Vallenfallsverkelhar 1 skrivelse hemställt om att regeringen godkänneröverlåtelse av till . 1 skrivelsenanförs i huvudsak följande. Sydkraftsköter via ett eget nät den regionala eldistributionen i söder omen linje från till . Nätet är anslutet till sextransformatorstationer för alt ta emot elkraft från 400 kV-syslemet. Vattenfallsverketäger samfiiga 400 kV-lednlngar och 400 kV-slällverk inom området. Av de sextransformalorstationerna äger fem och vattenfallsverket en, nämligenSöderåsenstallonen. Från matas regionala 130 kV-näl inomHelsingborgs- och Halmstadsomra-dena. har förbindelse också med 400kV-nätel på . Behovetav alt förstärka 400/130 kV-lrans-formerlngen inomHelsingborgs- och Halmsladsområdena har utretts gemensamt av ochvallenfallsverkel. Dessa utredningar har enligt vattenfallsverket visat att detär tekniskt-ekonomiskt motiverat att en ny 400/130 kV-transformatorstatlonbyggs 1 Breared i närheten av . Stationen avses bliuppförd utanför distributionsområde. Från stationen kommerkraftmatning att ske lill 130 kV-nätet som fillhör och . ochSydkraft har fört förhandlingar om äganderättsförhållandena förtransformalorstationerna i och Breared. Med hänsyn till drift och underhållär det enligt gjorda utredningar mest rationellt all vallenfallsverkel ägerBrearedsslalionen medan Sydkrafi lar över i , som utnyttjas bl. a. för kraftutbytetmed , skall dock även i fortsättningen ägas av vattenfallsverket. Förhandlingarnahar avslutats med en principöverenskommelse som Innebär dels attvattenfallsverket överlåter till fören köpeskilling av 25 milj. kr., dels att överlåter mark 1 Brearedtill vallenfallsverkel för ca t ,1 milj. kr. Överenskommelsen mellanvallenfallsverkel och har slutits under förutsättning av attstatsmakterna godkänner överlåtelsen av tillSydkrafi. Prop.1980/81:25 44 Enligt överenskommelsen skall vallenfallsverkel tillSydkraft överlåta fastigheten 20:1, , , samtdärå befintliga byggnader och elektriska anläggningar med undantag för 400kV-ställverket med tillhörande konlrollanläggning. Försäljningenav kommer att beröra fem anställda inomvattenfallsverket som f. n. är stationerade i . Enligt överenskommelsemellan , vattenfallsverket och den berörda personalen kommer treanställda att övergå i och två anställda alt bli kvar ivattenfallsverkets tjänst med oförändrad placering i . har yttrat sig i ärendet ochtillstyrkt överlåtelsen. VattenfaUsverkethar vidare anmält att det mellan det av ett antal mellansvenska kommuner ägdaEFO 011 AB, (), ochSydkrafi AB har träffats ett konsortialavtal om bildandel av ett aktiebolag.Svenskt Kolkonsortium AB, i syfte alt pä fördelaktiga villkor ochsjälvkostnadsbasis långsiktigt trygga aktieägarnas kolförsörjning. Denallmänna bakgrunden lill intressenternas beslut all samverka i bolagsform ärderas uppfattning att det är nödvändigt aft nu vidta åtgärder för all förberedaen rimligt säker kolförsörjning framöver. Avtalet innebär i huvudsak följande. Bolagelsverksamhet skall gälla tre områden. Bolaget skall genom utredningar ochförhandlingar bidra till klarläggande av lämpliga sätt och system förintressenternas kolförsörjning. Som bas för denna verksamhet skall liggaintressenternas kolbehov och övrig sannolik marknad som kan omfattas avsamarbetet. Huvudsyftet med verksamheten i denna del skall vara alt framläggaförslag om särskilda projekt och kommersiella åtgärder att ingå som delar i förintressenterna lämpliga kolförsörjningssystem, som successivt skall utvecklas. Bolagetskall vidare fungera som organ för sädan gemensam anskaffning av kol, varom tvåeller flera intressenter enas. Bolaget skall därutöver åtaga sig inköpsuppdragför enskild intressent. Bolaget skall också vara samordnande, utredande,rådgivande och servi-celämnande organ i övriga frågor som bedöms vara avgemensamt iniresse för intressenterna vid kolanvändning. och arbetsuppgifter framhålls att återhållsamhet skall råda vidskapande och utveckling av bolagets egen organisation samt att intressenternaskompetens och resurser förutsätts kunna utnyttjas. Vid sidan omkonsortialavtalet har en principöverenskommelse träffats om alt inom kolområdet skall stå lill förfogande på konsultbasis. Aktiekapitalet skall vid bolagets bildande vara 500000kr., varav varje intressent skall svara för en fjärdedel. Fördelningen innebär att bolaget blir till ägt avstatliga företag och 1980/81:25 45 till av kommunala, varvid Sydkrafi i avtalet ansesvara ett kommunall förelag. Avtalstiden sträcker sig t.o.m. utgången av medfemåriga förlängningsperioder förutsatt att avtalet inte har sagts upp ett årföre utgången av löpande avtalsperiod. En förutsättning för avtalels gillighel är förvattenfallsverkets del all det godkänns av regeringen samt alt verket erhållermedgivande att teckna och förvärva aktier i bolaget för . I sin anslagsframställning för budgetårel 1981/82 harstatens vatlenfallsverk anmält behov av medel pä tilläggsbudget tillstatsbudgeten för innevarande budgetår. Det ökade medelsbehovet är hänförligttill de av vallenfallsverkel framförda förslagen alt utöka investeringsprogrammetgenom att dels bygga en ny likslrömsförbindelse till Golland, dels anskaffa ettanlal elpannor för att minska oljeanvändningen iIjärrvär-mesyslem och industriella processer. elförsörjning behöver enligt vallenfallsverkelförstärkas . De utredningar som har gjorts visar aftdella lämpligen sker genom att en ny likslrömslänk från fastlandet med enöverföringskapacitet på omkring 130 MW byggs. Den nya länken erfordras delsför att ersätta den befintliga llkslrömslänken till , vars tekniskahvslängd beräknas vara slut vid mitten av 1980-lalet, och för att åstadkommaerforderligt effekltillskolt, dels för alt minska oljeåtgången förkraftproduktion pä Golland. Del nuvarande beroendet av oljebaserad kondens- ochkraft-värmeproduktion från på befintliga anläggningar medför dessulomatt det är lönsamt att la en ny länk 1 drift möjligt oavsett denbefintliga länkens livslängd. Investeringskostnaden för en ny likströmslänk har beräknatstill 240 milj. kr., varav 51,2 milj. kr. föreslås fä disponeras redan underinnevarande budgetår. Vad vallenfallsverkel har anfört lalar enligl min meningför alt beslul om utbyggnad av en ny likslrömsförbindelse lill börfattas utan dröjsmål. En sådan förbindelse kan utnyttjas för att överföraelenergi även från Golland till fastlandet. Jag förordar därför att regeringenföreslår alt godkänna att vallenfallsverkel redan under Innevarandebudgetår får komplettera sitt investeringsprogram med den föreslagnalikströmsförbindelsen för all möjligt kunna minska oljeålgängen förGollands kraflförsörjning. har begärt all de medel som erfordras förlikströmslänken skall ställas lill verkels förfogande ulan krav påförräntning. Härigenom skulle vattenfallsverkets föriuster till följd av detunder gjorda åtagandet alt 1 framtiden tillhandahålla råkraft påGolland till samma priser som på fastlandet begränsas. Den kompensation om 55milj. 1980/81:25 46 vattenfaUsverketvid detta tillfälle erhöll har genom de kraftigt ökade oljepriserna visat sigvara otillräcklig och förlusten väntas enligtvallenfallsverkel komma att uppgå till 40-45 milj. kr. Åven om den föreslagnallkslrömslänken får komma till stånd utan krav på förräntning förutses ärligaföriuster på omkring 20 milj. kr. för kraflle-veranserna till Golland. Utbyggnad av en nylikslrömsförbindelse till Golland Innebär en belydande minskning av deförluster som uppkommer genom kraftleveranserna till ön. Detta kommer attbli fallet även om förräntningskrav ställs på del statskapital som erfordrasför invesleringen eftersom en fortsatt ökning av oljepriserna kan förväntas.Åven om förlust kvarstår också efter tillkomsten av en ny likströmsförbindelseanserjag inte alt förhållandena är sådana att nedsättning av förräntningskraveterfordras. Utöver det vattenfallsverket har anfört i frågan har jag all i minbedömning beakta även att det ansträngda statsfinansiella läget gör delnödvändigt med en mycket restriktiv prövning av alla anspråk på statsbudgeten.Jag kan med hänsyn till vad jag nu har anfört inte biträda vattenfallsverketsförslag om att ställa medlen till en ny likströmslänk lill förfogande ulan kravpå förräntning. Vattenfallsverkethar vidare föreslagit att ett antal elpannor skall anskaffas och installeras 1Qärrvärmesystem och processindustrier i syfte alt minska oljeförbrukningenunder de perioder då kraftbalansen så medger. Utredningen(I 1980:05) om vissa frågor om elanvändning, den s.k. elanvändningskommltlén,har haft i uppdrag att utreda hur den tillgängliga elenergin bäst kan användasför alt ersätta olja. , som har redovisat sittuppdrag, har förslagit bl.a. alt elpannor möjligt skall installeras föratt begränsa oljeanvändningen på det sätt som vallenfallsverkel har föreslagiti sin anslagsframställning. Kommitténs förslag remissbehandlas f. n. Frågor om hur dentillgängliga elenergin skall användas kommer, med utgångspunkt ielanvändningskommitténs förslag och de synpunkter som framkommer underremissbehandlingen av kommitténs betänkande, att behandlas 1 samband med attregeringen redovisar förslag till riktlinjer för denframtida energipolitiken. Även vattenfallsverkets förslag om anskaffning ochinstallation av elpannor i Qärrvärmesy-slem och processindustrier bör behandlasi della sammanhang. VattenfaUsverketdisponerar under Innevarande budgetår en investeringsram om 2 104,1 milj. kr.För att påbörja arbeten med en ny likströmsförbindelse till Golland 1 enlighetmed vad jag har förordat i det föregående krävs 51,2 milj. kr. Jagförordar därför all vattenfallsverkets investeringsram för budgetårel 1980/81räknas upp med 51,2 milj. kr. till 2155,3 milj. kr. och att eft tilläggsanslagom 51,2 milj. kr. anvisas från reservationsanslaget Statens vatlenfallsverk:Kraftstationer m.m. Prop.1980/81:25 47 Vallenfallsverkelhar vidare hemställt om att regeringen skall godkänna överiålelse av Söderåsensiransformatorstation till på villkor som jag har redogjort för 1del föregående. Jag har inget att erinra mot överlåtelsen. Regeringens godkännande avöverlåtelsen kräver bemyndigande. Jag förordar alt regeringenInhämtar detla bemyndigande. harockså hemställt om att regeringen skall godkänna ett avtal om bildande av ettkonsortium i syfte att trygga en långsiktig kolförsörjning förkonsortieparterna. Vid min anmälan till prop.1979/80: 170 om vissa energifrågor anförde jag (s. 15) att det bör finnas godamöjligheter för att genom långsiktiga avtal och engagemang i kolgruvorskapa en tryggad kolförsörjning. Jag framhöll dock aft en förutsäftning härförär att en aktiv kolpolifik bedrivs från svensk sida, bl.a. genom att svenskaköpare samarbetar på den internationella marknaden. Del bolag som avses bildasenligl konsortialavtalet mellan EFO 011 AB, , slatens vatlenfallsverk ochSydkraft AB skall bl.a. lägga fram förslag om särskilda projekt ochkommersiella åtgärder för all trygga intressenternas kolförsörjning. Bolagetavses också bl.a. fungera som organ för sådan gemensam anskaffning av kol,varom två eller flera intressenter enas. Det nya bolaget kan därmed skapa engrund för samarbete av det slag jag avsåg vid min nämnda anmälan. Det ärenligl min mening angeläget alt detta samarbete kommer till stånd ochvidareutvecklas så att ett handlingskraftigt organ för försörjning av kol tillSverige skapas. Därmed ökar möjligheterna för en långsiktigt tryggadförsörjning av de kolkvantiteter som kommer att erfordras för vårenergiförsörjning. Ett sådant samarbete, byggt på långsiktiga kontrakt ochengagemang i utländska gruvprojekt, torde också underlätta ansträngningarna attförsörja med kolkvaliteter med låga halter av svavel och tungmetaller. För teckning av aktier 1bolaget krävs att vallenfallsverkel från detta anslag får disponera . Jagförordar mot bakgrund av vad jag nu har anfört att regeringen godkänner det nuföreliggande konsortialavtalet för . Medgivandel tillvattenfaUsverket att teckna och förvärva aktier i bolaget kräver riksdagensbemyndigande. Jag förordar att sådant bemyndigande inhämtas. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt 1. bemyndiga regeringen att medgeall Iransformalor-stafion övertals till , 2. bemyndiga regeringen attgodkänna konsortialavtalet mellan , Luossavaara-Kiirunavaara AB.statens vattenfallsverk och om dellagande 1 Svenskt KolkonsortiumAB i vad staten genom vattenfallsverkets medverkan åtager sig Prop.1980/81:25 48 att teckna och förvärva aktier i bolaget och i övrigtikläder sig ekonomiska förpliktelser, 3. till Slatens vatlenfallsverk:Kraftstationer m.m. på filläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisa ett reservationsanslag av . [2] E 4. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgeläret1980/81 tagits upp ett reservationsanslag med formellt . Anslagettillförs medel som betalas in av kärnkraflproducenterna. För delta budgetårberäknas dessa medel uppgå lill 27 milj. kr. I samband med folkomröstningen i kärnkraftsfrågan undervåren 1980 föreslogs all särskilda s.k. säkerhetskommlltéer med lokalförankring skulle inrättas vid varje kärnkraftverk för alt öka medborgarnasinsyn i kärnsäkerhetsarbelet. Frågan togs upp i prop. 1979/80:170 om vissa energifrågor.Jag anförde där bl. (s. 41) att det är angelägel alt den insyn ikärnenergiverksamheten som redan finns kompletteras med att företrädare förlokala intressen ges en garanterad möjlighet till insyn i kärnsäkerhetsarbelclvid varje kärnkraftverk. Lokala säkerhetskommlltéer borde därför tillsältasför de svenska kärnkraftverken. Kommittéerna borde ha en nära anknytning tillberörda kommuner och i första hand följa säkerhetsarbetet vid resp. kärnkraftverk.Kommittéerna borde inle ges mandal att föreskriva vilka åtgärder avsäkerhelshöjande eller annan natur som skall vidtas i kärnkraftverken.Kommittéernas verksamhet borde finansieras över reservationsanslaget E 4Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhelsforskning. godkände vad somföreslagits i propositionen i denna del (NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). Jag återkommer till frågan om all inrätta lokalasäkerhelsnämnder, som jag förordar att de skall benämnas, med uppgift altinhämta information om del kärnsäkerhetsarbete som har utförts eller avses bliutfört vid resp, kärnkraftverk och att lämna sådan informalion tillallmänheten. De föreskrifler som behövs för nämndernas verksamhet är ihuvudsak sådana som det ankommer på regeringen att utfärda. Till viss del krävsdock medverkan. För att göra det möjligt för nämnderna att fåinformalion om kärnsäkerhetsarbelet vid kärnkraftverken bör innehavarna avkärnkraftverken åläggas skyldighet att lämna sådan information. Med innehavarnaavser jag dem som innehar tillstånd enligt atomenergilagen (1956:306) att drivakärnreaktorer ingående i ett kärnkraftverk. För att ålägga dennainformationsplikt krävs föreskrifter i lag. Skyldigheten bör bestå i att på nämndens begäran ge deupplysningar och läla nämnden få ta del av de handlingar som nämnden behöverför all Inhämta Informalion om det kärntekniska säkerhetsarbete som ulförtseller planeras vid kärnkraftverket. 1980/81:25 49 I nämndens rätt till information bör ingå också att påbegäran bli förevisad hur säkerhetsarbetet utförts eller avses bli utfört.Kärnkraftverkets innehavare bör således vara skyldig alt lämna nämndentillträde till och förevisa anläggningar och platser i den utsträckning sombehövs för att nämnden skall kunna inhämta information om säkerhetsarbetet.Frågorom tillträde till ell kärnkraftverk regleras av föreskrifler som statenskärn-kraflinspektion meddelat med slöd av lämnat tillstånd enligl atomenergilagen.Tillträde av annan än verkets personal kräver i princip särskilt tillstånd avkärnkraftinspektionen och något undanlag härifrån avses inle gälla förnämnderna. Härvid gäller all tillträde inte får stå i konflikt med desäkerhetsinlressen som del åvilar inspektionen att beakta. Den nu aktuellaskyldigheten att lämna säkerhetsnämnderna tillträde till kärnkraftverken börsåledes gälla endast om tillträdet är förenligt med gällande säkerhetsföreskriftervid verket och i den omfattning så är fallet. De upplysningar som skall lämnas bör omfatta förInnehavaren av kärnkraftverket tillgängliga fakta. Upplysningarna bör fålämnas 1 enkla former ulan krav på skrifllighet. Hur en viss uppgift skalllämnas får bli beroende av omständigheterna i det särskilda fallet. Vad gällerhandlingar som nämnden begär att fä ta del av, bör skyldigheten begränsas tillsädana handlingar som är tillgängliga. I likhet med vad som gäller upplysningarblir sättet för en handlings föreleende beroende av omständigheterna i delsärskilda fallet. Motsvarande gäller skyldigheten alt förevisa säkerhetsarbetetpå plats. Informationsskyldigheten bör således omfatta sådaninformation som är tillgänglig för innehavaren av kärnkraftverket. all den skall kunna tillhandahållas utan väsentliga olägenheter ellerkostnader för innehavaren av kärnkraftverket. Någon skyldighet för denne attför nämndens räkning göra utredningar i ohka frågor är det alliså inte frågaom. Av vad jag nu har anfört framgår alt syftet medInformationsskyldigheten är att göra det möjligt för nämnden att inhämtainformalion om och till allmänheten redovisa del kärnsäkerhelsarbele somutförts eller planeras vid verket. Med kärntekniskt säkerhetsarbete avses sävälåtgärder inriktade på att förebygga olyckor som åtgärder för att lindrakonsekvenserna om en olycka ändå skulle inträffa, s. k. utsläppsbegränsandeåtgärder. Nämnderna skall således inte kunna föreskriva säkerhelshöjande ellerandra åtgärder för kärnkraftverken. Alla kontrolluppgifter skall liksom nu ankommapå tillsynsmyndigheterna. I lillsynsuppgifterna ingår också frägor om det s.k.yttre skyddet, dvs. skydHet av en anläggning mol störningar utifrån. Utanförinformationsplikten ligger vidare frågor om beredskapen mot kärnkraftsolyckor.Dessa frågor handhas av särskilda myndigheter. De ansvarsförhållanden somföreligger mellan Innehavarna av kärnkraftverk och de särskilda myndigheternaavses sålunda inle bli rubbade. Informationsplikten bör som nämnts åvila innehavaren avett kärnkraftverk. Ett sädant består av anläggningar pä en viss plats med eneller flera 4 1980/81. 1980/81:25 50 De som innehar forskningsreaklorer och andra kärntekniskaanläggningar berörs således inle.