prop · G403105 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:105 Regeringens proposition om ändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbankoch om landshypoteksföreningar, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att grundfonden för Sverigesallmänna hypoteksbank höjs från 900 milj. kr. till 1 400 milj. kr. Dessutomföreslåsen ändring i reglementet för AP-fonden som begränsar kommunernas ochlandstingens möjlighet att erhålla s. k. återlån av inbetaladepensionsavgifter. 1980/81. 1980/81:105 2 Lag omändring i lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank Härigenom föreskrivs att 27 § lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 27 §' Som grundfond för banken ställer Somgrundfond för banken ställer staten till förfogande en av riksgälds- staten tillförfogande en av riksgälds fullmäktige utfärdad garantiförbin- fullmäktige utfärdad garantiförbin delse på niohundra miljoner kro- delse på etiusenfyrahundra miljoner nor. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1978:214. 1980/81:105 3 Lag omändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning Härigenom föreskrivs att 15 § reglementet (1959:293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 §' Kreditinrättning, som enligt 14 § Kreditinrättning,som enligt 14 § lämnat återlån,äger i samband där- lämnat återlån, äger i samband där med till motsvarande belopp erhålla med till motsvarande belopp erhålla lån från den fondstyrelse, som enligt lån från den fondstyrelse, som enligt 2 § har att förvalta de avgifter eller 2 § har att förvalta de avgifter eller större delen av de avgifter för vilka större delen av de avgifter för vilka återlånet beviljats. De lån som kre- ditinrättningar erhåller under etl kalenderår på grund av återlåntiU kommuner och landstingskommuner får uppgå till ett belopp på sammanlagthögst etthundra miljoner kro- Räntesatsen för lån från fondstyrelse tillkreditinrättning enligt vad som sägs i första stycket skall motsvararäntesatsen för senast i utgivna långristiga statsobligationslån, om ejregeringen fastställt annan räntesats. Räntesatsen för lånet skall omprövasvart femte år under dess löptid. Fondstyrelsen och kreditinrättningen kanöverenskomma om att den omprövade räntesatsen skall gälla även för övriga lånvars räntesats skall omprövas under samma kalenderår. Denna lag träder i kraft . I fråga omsådana lån från fondstyrelse till kreditinrättning som hänför sig till återlånbeviljade före , gäller fortfarande 15 § i sin äldre lydelse.Vid tillämpning av 15 § första stycket i dess nya lydelse skall för minskas med summan av nyssnämnda lån frånfondstyrelse till kreditinrättning. Lydelse enligt prop. 1980/81:81. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Mogård, Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , , ,, , Proposition om ändring i lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, m. m. Landshypoteksinstitutionen har till uppgift att varakreditgivare åt jordbruks- och skogsbruksnäringarna. Medel till långivningenanskaffas huvudsakligen genom att allmänna hypoteksbank upptar lån påobligationsmarknaden. Dessa medel lånar hypoteksbanken i sin tur ut till landshypoteksföreningarnasom tillsammans äger banken. Föreningarna är lokala organ som har till uppgiftatt inom sina resp. verksamhetsområden administrera långivningen. De län somlämnas av föreningarna är dels långfristiga lån till fast ränta mot säkerhet ijordegendom, dels lån för jordbruks- och skogsbruksändamål för vilkas betalningstaten påtagit sig ansvar, s. k. garantilån. Denyttersta ramen för allmänna hypoteksbanks obligationsupplåningbestäms av storleken på en grundfond som staten ställer till hypoteksbankensförfogande. Grundfonden består av en garantiförbindelse som utfärdas avfullmäktige i . Bankens upplåning får inte överstiga ettbelopp motsvarande tio gånger grundfondens storlek. Grundfonden uppgår förnärvarande till 900 milj. kr. Den senaste höjningen av grundfonden skedde år1978 med 300 milj. kr. 1977/78:133, NU 52, rskr 237, SFS 1978:214). Hypoteksbankenhar i skrivelse till regeringen hemställt att bankensgrundfond höjs med 500 milj. kr. till 1 400 milj. kr. Yttranden över skrivelsen har avgetts av bankinspektionen,fullmäktige i riksbank och fullmäktige i . 1980/81:105 5 Bestämmelser för landshypoteksinstitutionen finns i lagen(1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar. Ilagens 18 och 27 §§ ges olika föreskrifter om begränsningar av upplåningsrättenoch om grundfonden. Grundfonden är avsedd att vara en reserv som i sista handkan användas för att fullgöra hypoteksbankens förpliktelser gentemotobligationsinnehavare. Vidare anges i 28 § i lagen att banken får efter anmälantill ta grundfonden i anspråk när banken tillfälligt saknar tillgängligamedel för att fullgöra sina förbindelser. Annars får grundfonden användasendast om banken trätt i likvidation. Tas grundfonden i anspråk i annat fallän vid likvidation, skall det utnyttjade beloppet jämte ränta återbetalas tillstaten. Om banken i ett sådanl fall inte kan uppfylla dessa ersättningsanspråkfrån statens sida, får banken ta ut de belopp som behövs från föreningarna. Viden likvidation får grundfonden enligt 31 § andra stycket tas i anspråk endast iden mån det saknas andra tillgångar som svarar för bankens förbindelser. Enligt29 och 30 §§ i lagen skall banken även avsätta medel till en reservfond medlägst ett belopp som motsvarar en procent av bankens skulder. Medel frånreservfonden får i vissa fall överföras lill föreningarna, men i övrigt fårdenna fond användas endast för att täcka en förlust som har uppkommit påbankens rörelse i dess helhet. I sin skrivelse erinrar banken om att grundfondensnuvarande storlek begränsar obligationsskulden till högst 9 000 milj. kr. Den31 uppgick bankens obligationsskuld till 5 755 milj. kr., vilketinnebar en nettoökning med 791 milj. kr. Vid utgången av år 1979hade obligalionsskulden ökat till 6 905 milj. kr., motsvarande en nettoökningunder del året med 1 150 milj. kr. I skrivelsen uppges vidare att riksbankenhar givit hypoteksbanken tillstånd att emittera obligationer till ett belopp av1 400 milj. kr. varför obligationsskulden /81 kan beräknaskomma alt uppgå till ca 8 250 milj. kr. Hypoteksbanken anser alt grundfondenbör höjas med 500 milj. kr. vilket skulle motsvara bankensobligationsförsäljning under ca tre och etl halvt år med nuvarande limit förobligationsförsäljningen. Remissinstanserna har tillstyrkt hypoteksbankens framställningeller lämnat den utan erinran. Jag delar uppfattningen att hypoteksbankens nuvarande upplåningsrätlkommer att vara otillräcklig med hänsyn till den utveckling som kan förutsesnär det gäller dess utlåningsverksamhet. En höjning av grundfonden är därförbefogad. De föreslagna beloppen synes väl avvägda för att svara mot de närmasteårens upplåningsbehov. Jag förordar således att grundfonden höjs från nuvarande900 milj. kr. till 1 400 milj. kr. Detta förutsätter att 27 §i lagen omSveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar ändras och attfullmäktige i utfärdar en ny garantiförbindelse. Någonlagrådsgranskning anser jag inte vara påkallad. 1980/81:105 6 Jag vill erinra om att en höjning av grundfonden endastinnebär formella möjligheter till ökad obligationsupplåning. Liksom hittillsfår den faktiska upplåningen anpassas till utvecklingen av den allmännakreditpolitiken. Jag vill här också ta upp en annan fråga som haranknytning till kapitalmarknaden. Frågan gäller kommunernas och landstingensmöjlighet att erhålla s. k. återlån av inbetalda ATP-avgifter. I finansplanen (prop.1980/81:100 bil. 1 s. 37) har jag angett att jag avsåg att föreslå enbegränsning av denna möjlighet. Jag vill härmed lägga fram förslag om en sådanbegränsning. Kommuneroch landsting kan - liksom andra arbetsgivare - ansöka om återlån av hälften avde ATP-avgifter de har betalat in under det närmast föregående året. Kreditensöks hos bank eller annat kreditinstitut som har en ovillkorlig rätt att refinansierakrediten i AP-fonden. Denna lånemöjlighet har inte utnyttjats i nämnvärdomfattning inom den kommunala sektorn. Sektorns återiånerätt kan beräknas uppgåtill inemot . Av detta utnyttjades ca 100 milj. kr. ochår 1980 ca 80 milj. kr. I ett mer ansträngt likviditetsläge i kommunerna skulledenna upplåning emellertid kunna bli betydande. Detta skulle kunna medföra att AP-fondensmöjligheter att bidra till industrins och statens finansiering begränsades.Det bör även erinras om att AP-fonden utger reverslån till kommuner avseendefjärrvärmeutbyggnad och andra mer omfattande investeringar. Denna utlåningskulle vid en utökad återlånegivning äventyras. (SOU 1978:11) föreslog att återlånesyste-metskulle slopas med ett visst undantag för de små och medelstora företagen. Medhänsyn till företagens finansiella situation bibehölls dock denna lånemöjlighel(prop. 1978/79:165 s. 119). Jag anser inte att de skäl som talade för enbibehållen återlånemöjlighet är tillämpliga på den kommunala sektorn. Jagföreslår därför att utrymmet för kommunerna och landstingen att få återiånbegränsas till vad som motsvarar den faktiskt utnyttjade återlånevolymen för år1979 inom den kommunala sektorn, dvs. till 100 milj. kr. Kreditbegränsningengenomförs lämpligen på så sätt att de kreditinrättningar, som har lämnat återlån,i fortsättningen medges refinansieringslån för sina återlån till kommuner ochlandsting inom en total ram av 100 milj. kr. , som förvaltar ifrågavarande pensionsmedel, bör ha att svara föratt denna begränsning vid refinansie-ringen av återlånen iakttas. En tänkbarordning är atl bankerna får begära ett förhandsbesked hos fondstyrelsen omtillgängligt utrymme för refinansiering. För att genomföra begränsningen bören ändring göras i 15 § forsla stycket reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. 1980/81:105 7 Begränsningsregeln bör träda i kraft meninte omfatta refinansieringslån för återlån som beviljats före ikraftträdandet.Enligt gällande bestämmelser skall en kreditinrättning, som har lämnat återlån,ansöka hos fondstyrelsen om refinansiering av dessa lån. Denansökningstid som går ut närmast efter ikraftträdandet av begränsningsregelnavser återlån som beviljats fram t. o. m. . För att undvikaonödiga komplikationer bör alla refinansieringslån som hänför sig till återlån,beviljade före , undantas genom en övergångsregel. Däremotbör hänsyn tas till dessa refinansieringslån, när det gäller att avgöra omrambeloppet för på 100 milj. kr. Skulle de refinansieringslånsom på grund av återlån till den kommunala sektorn lämnas under förra delen avår 1981 uppgå till 100 milj. kr. eller mer, bör alltså inte ytterligare sådana refinansieringslånfå beviljas under detta år. Jag villnämna att regeringen tidigare genom prop. 1980/81:81 förelagt förslagom vissa ändringar i reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning,bl. a. i 15 § andra stycket. Ändringarna föreslås i princip träda i kraft den 1april 1981. har ännu inte tagit ställning till nämnda förslag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att antaga inom ekonomidepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1970:65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, 2. lag om ändringi reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 3. bemyndiga fullmäktige i att utfärdaen garantiförbindelse på 1 400 milj. kr. att utgöra grundfond för Sverigesallmänna hypoteksbank i stället för den nuvarande förbindelsen på 900 milj. kr. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram.