prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Delegationen framhåller att med hänsyn tillhandelspolitikens begränsningarmåsle interna stödåtgärder finansierade över statsbudgeten göras destokraftigare. Om inle kraftfulla ålgärder av del slag delegationen förordar sättsin, kommer enligt delegationen ett betydande bortfall av viktig produktionskapacitet att ske med allvarligakonsekvenser för försörjningsberedskap och sysselsättning. Målet bör vara attinom olika delbranscher åstadkomma den mest effektivaindustristrukturen för den produktionsnivå som man önskar upprätthålla.Detta innebär enligt delegationen att stöd inte bör utgå automatiskt. I stället bör etl syslem medselektivt stöd eftersträvas enhgt vilketföretag kan erhålla visst stöd om särskilda kriterier uppfylls. Delegationen ställer sig bakom ÖEF:s förslagominförande av stödformer med flexiblavillkor. Enligt delegationen bör ÖEF:s nuvarande avskrivnings-och försörjningsberedskapslån sammanföras medSIND:s rationaliseringslån. Tekodelegationenföreslår i fråga om åtgärder inom landet följande. - Stödet bör i högre grad inriktas på eneffektivisering och rationalisering av tekoindustrin, för att på siktmöjliggöra en minskning av driftstödet. - Det s. k. äldrestödet bör bibehållas i sinnuvarande omfattning, i första hand t. o. m. - De nuvarande låne- och bidragsformerna -avskrivningslån, försörjningsberedskapslånoch rationaliseringslån - bör slås samman till en låneform som benämns kapacitets- och utvecklingslån. /82 bör en låneram på 200 milj. kr. gälla varav 90 milj. kr. För att underlätta företagens kapitalförsörjningbör ramarna för kreditgarantierna vidgas. Möjligheter tillräntebefrielse bör finnas - För insatser i fråga om effektivitetsfrämjandeålgärder, föreslår SIND i anslagsframställningför /82 ett belopp på 44 milj. kr. En väsenlUgt ökadsatsning bör ske på detta område 1980/81:100 Bilaga 14 99 - De medel som SIND disponerar för avskrivningslånför innevarande budgetår har praktiskt taget heltutnyttjats. Det är angelägel alt SIND tillförs ytterligare medel för innevarande budgetår. När det gäller handelspolitiska åtgärder lämnardelegationen följande förslag - Den reglerade importen bör begränsas ytterligareoch omläggningar av handeln somförsvårar dessa strävanden bör motverkas. - Varutäckningen i begränsningsavtalen bör ses överi syfte att få dem mer heltäckande - Det nuvarande begränsningssystemet böreffektiviseras dels genom att kravuppställes på en förbättrad rapportering från exportländerna, dels genom att ökade resurser avdelas för kontroll iSverige både hos och kommerskollegium - Administrationen av begränsningarna bör övertasav om inte lillfredsslällandegarantier kan erhållas för ett effektivt handhavande av exporlkvoteringen - En kontinuerhg överläggning bör komma till ståndmed ochEFTA-länderna om handelspolitiken och kontrollsystemen på tekoområdet. - I syfte att öka beredskapen bör kommerskollegiumges i uppdrag att utarbeta etlkonkret förslag lill elt rent globalarrangemang exkl. EG och EFTA - Som utgångspunkt för förhandhngen om ett nyttmultifiberavtal (MFA) bör bl. a. gälla att marknadsstörande import börkunna yllerligare begränsas samt atlökningstakten för importen icke får överstiga tillväxten i konsumtionen. Delegationenerinrar slutligen om sitt tidigare framförda förslag att åtgärder bör vidtagas för att importlicens ellersärskilt ursprungsintyg bör krävasför varor från EG och EFTA såvida icke ursprunget vid införseln till Sverigestyrkts med intyg som avses i 3 § frihandelskungörelsen (varucerti-fikatEUR 1 eller blankett ). Studieom stödformer på tekoområdet (näringsutskottel) uttalade våren 1979att regeringen utan dröjsmål borde ta upp frågan om stödformernaskonstruktion (NU 1978/79:48, rskr1978/79:390). Med anledning härav har inom genomförts en studie beträffandestödformerna på lekoområdet. En sammanfattningav studien har redovisats i promemorian (Ds H 1980:8) Statliga åtgärderför tekoindustrin. I studien har en analys gjorts av samthgastödformer på tekoområdet med avseendepå de försörjningsberedskaps-, arbetsmarknads- och industripoli- Prop.1980/81:100 Bilaga 14 100 Vidare har en bedömning skett från etl handelspolitiskt perspektiv. Analysen visar att de enskilda stödformerna i stort harhaft en ändamålsenlig utformning och gett god effekt. När del gäller fördelningen på å ena sidaneffektivitelsfrämjande och marknadsföringsstödjande insatser och å andra sidandriftstöd har en väsentlig förändring skett. Medan del i början av 1970-taletinle förekom lån eller bidrag av driflstödskaraklär har andelen sådanl slöd islutet av 1970-talel ökal lill . Utvecklingenframgår av följande sammanställning. -1976/77 320 ca 325'' ' av totalt anslagna avskrivningslän har beräknatstillfalla tekoföretag. 3 Infördes /76 (10 milj. "f Varav 5 för vissa omstruklureringskoslnader hosSvenska Regeringen lämnade utredningsuppdrag tillÖEF och lekodele-galionen avseende vissa avgränsade problemområden. 1980/81:100 Bilaga14 101 Uppdragtill ÖEF atl utreda hur lekoindustrins behov av arbetskraft skall kunna lösas ien krissituation ÖEF har i en bilaga till rapporten den 1 september 1980redovisat resultatet av utredningsarbetet. I utredningen, som genomförts av en arbetsgrupp inomÖEF och med deltagande från AMS, har bedömts möjligheten atl öka skiftgången itekoindustrin på det säll som har förutsatts i planeringen. Molbakgrund av arbelskraftsilualionen i , och kommuner harundersökts hur stor ökning som är möjlig av arbetskraftsutbudet underförutsättning att tillskott kan ske dels från övriga industribranscher, delsgenom personer utanför arbetskraften och arbetslösa tekoarbelare. Vidare hargjorts en bedömning för landet som helhet. Enligt denna skulle antalet arbetarei tekoindustrin behöva mer än fördubblas fram lill det tredje året av enkrissituation. Utredningen anser all del skulle bli svårt att läckabehovel i ell avspärrningsläge med de planeringsnormer som f. n. gäller och sominnebär en lillförsel på av den normala fredslillförseln. Utredningenförordar därför att ett annat krisfall med lägre krav påförsörjningsberedskapen läggs lill grund för den fortsatta planeringen. ÖEF anför i rapporten atl, somframgår av utredningen, det kan ifrågasättas om behovel av arbetskraft i enkrissituation kan tillgodoses på det sätt som förutsatts iplaneringen. ÖEF säger sig emellertid förutsätta atl så skall vara möjligt ochhar vid beräkning av möjlig produktion i en krissituation utgått från deantaganden om ökning av skiftgången som har ansetts kunna ske. Uppdragtill tekodelegalionen all utarbeta förslag till ell åtgärdsprogram för inhemskproduktion av ull, textilfibrer och syntetfibrer I en rapport som lämnades hardelegationen karllagt produktions-, konsumtions- och konkurrensförhållandenaför olika slag av lextilfibrer. Delegationen konstaterar all några svårigheier frånlillförselsynpunkl inle synes föreligga för tekoindustrin under normalaförhållanden. Med hänsyn lill del avtal som träffats mellan staten och om upprätthållande av produktionskapaciteten i fråga om viskosull vidförelaget föreligger enligl delegationen inget försörjningsberedskapsmotiv allsärskilt stödja lin- och ullproduktion. Däremot kan kulturella synpunkterläggas på önskvärdheten att upprätthålla en produktion av delta slag. Sådanaaspekter bör enligl delegationen beaktas i samband med beredningen av hemslöjdsutredningensår avlämnade betänkande. Mot bakgrund av behovet att strängt prioriterakostnadskrävande utredningsförslag och de betydande krav på stödåtgärder somför övrigt finns 1980/81:100 Bilaga 14 102 inomtekosektorn, förordar tekodelegationen att en vidare utredning på områdetfår anstå. Delegationens rapport har beretts inomindustridepartementet i samband med handläggningen av hemslöjdsutredningensbetänkande. Chefen för industridepartementetkommer senare denna dag att förorda att frågan uppmärksammas av den . kommer tekodelegationen all lämna rapporter om dels tillgången på yrkesutbildad arbetskraft ochlekoindustrins långsiktiga behov avsådan arbetskraft samt möjhgheten att tillgodose detla behov, dels vilkenomfattning skinn- och läderindustrin bör ha i framliden och hur skinn- ochlädervaruimporten påverkar skinnindustrins framtidsutsikter. Den tidigare negativa utvecklingen inomtekoindustrin, som kulminerade i enkrisartad tillbakagång , har fr. o. m. ersatts av en viss stabilisering. m. ökade något 1979 och antalet nedläggningar och driftinskränkningarreducerades kraftigt. Del gynnsamma efterfrågeläget kundedock endast till viss del utnyttjas av den svenska industrin. Importen ökade kraftigt och den svenska andelen av hemmamarknaden sjönk ytterligare något. För kläder minskade branschens marknadsandel från till22 % . På textilsidan minskade marknadsandelen från . Exporten fortsatte all spela en allt viktigare roll för branschen. Exportandelen av produktionen ökade för kläder från . Den jämfört med det tidigare förloppet lugnareutvecklingen inom tekoindustrinfortsatte även . Uvecklingen var dock något olika inom konfektions- resp. textilindustrin underårets första hälft. Produktionen av kläder ökade under första halvåretmed jämfört med elt år tidigare.Ökningen innebar dock inte någon vändning i utvecklingen på hemmamarknaden.Marknadsandelen för kläder sjönk ytterligare till . Exporten avkläder fortsatte att öka. Inom textilindustrin minskade produktionen för såväl hemmamarknad som export under första halvåret.Textilindustrins andel på hemmamarknaden var . Undersökningar som har genomförts under senaretid visar emellertid att utvecklingeninom tekoindustrin försämrades under loppet av . Konjunkturinstituletsbarometerunderökningar angav sjunkande orderingångoch minskande produktion. Fr. o. m. mitten av år 1980 skedde en svag ökning av antalet varsel inombranschen. En annan indikation på försvagning var att antalet lediga platser inomtekoområdet 1980/81:100 Bilaga 14 103 En enkätundersökning, som genomfördes i oktober1980 för alt bl. a. informeratekobranschrådet om utvecklingen, indikerade en försämring för konfektionsindustrin. Även SIND bedömer, i sin lämnaderapport rörande tekoindustrinsframtida utveckling, att en viss nedgång i produktionen inom konfektionsindustrinär att vänta . Tekodelegationen bedömer för sin del atl etlbetydande bortfall av viktig kapacitet kommer all ske om intekraftfulla åtgärder sätts in. 4.2.4 Mål för tekopolitiken 1980/81:20 angående besparingar istatsverksamheten m. m. uttalade jag beträffande målen för den statligatekopolitiken bl. a. följande. Målen för tekopoliliken måsle ses i förhållandetill de konkurrensmässiga förutsättningarsom finns all upprätthålla en viss produktionsnivå. Den grundläggande förutsättningen är härvid hur detsvenska kostnadslägel utvecklas iförhållande till våra viktigastekonkurrentländer, dvs. främsl EG/EFTA-områdelvarifrån av vår import av lekovaror kommer och dit av vår tekoexport säljs. Omen tillräcklig konkurrenskraft intekan uppnås och om målen skall vidmakthållas återstår endast atl tillgripastödåtgärder och/eller handelspolitiska restriktioner. Utrymmet för sådana åtgärder är emellertid begränsat motbakgrund av del slatsfinansiella läget och de handelspolitiskaåtagandena. Jag framhöll vidare atl jag och cheferna förarbetsmarknads- och industrideparlementensenare skulle lämna förslag om den fortsatta inriktningen av den statliga lekopolitiken. Jagåterkommer till denna fråga. Allmännaindustri- och arbetsmarknadspolitiska mål Efter samråd med cheferna för industri- resp.arbetsmarknadsdepartementen vill jag anföra följande. Industripolitiken är inriktad på all främja densvenska industrins konkurrenskraftoch atl stimulera industriell expansion. Omställningarna i olika branscher underlättas och genomförs så atl de inleleder till oacceptabla konsekvenserför enskilda människor eller orter. En central uppgift för industripolitiken är atl påverka industrin lillden nyorientering och omstrukturering som behövs för atl upprätthålla eninternationellt konkurrenskraftig industrisektor i vårt land. Det övergripande industripolitiska målet i frågaom tekoindustrin är mot bakgrund av de förändradekonkurrensbetingelserna för branschen att främja sådana omställningar somstärker konkurrenskraften och därmed 1980/81:100 Bilaga14 104 sysselsättningenpå lång sikt. Konkurrenskraften stärks genom påverkan på bl.a.branschens struktur saml förelagens effektivitet och marknadsföringsinsatser. Förelagens effektivitet främjas genom stöd lillorganisatoriska undersökningar avseende exempelvis förelagensproduktionsförhållanden, sortiment eller marknadsinriktning. Långsiktigstrategisk planering stimuleras. Stöd ges vidare för all införa nyproduktionsteknik vid arbetsinlensiv tillverkning. Marknadsföringsstöd ges främst för att etablera exporipå nya marknader men också i begränsad utsträckning för alt främja avsättningenav svenska produkter på hemmamarknaden. I samband med genomgripande strukturella förändringar avnäringslivet ställs arbetsmarknadspolitiken inför två huvuduppgifter, nämligenatl underlätta överföringen av arbetskraft från tillbakagående till expansivadelar av ekonomin och att medverka till att strukturomvandlingen sker i"socialt acceptabla former". Däremot är del inte etl arbetsmarknadspolilisklintresse att permanent upprätthålla sysselsättning i en viss bransch.Sysselsättningsslödjande insatser är endasi motiverade under myckel begränsadetidsperioder eller för orter och regioner med mycket storasysselsättningsproblem. Arbetsmarknadspolitiken är till sin karaktär selektiv. Ett generelll branschslöd kan intemotiveras från arbelsmarknadspolitiska utgångspunkter. Delarbelsmarknadspolitiska målel är att bereda långsiktigt trygg sysselsättning. Försörj ni ngsberedskapspoli tiskt mål Det ekonomiska försvaret skall, med en efterförhållandena anpassad försörjningsstandard, trygga försörjningen för detsvenska samhället om vi helt eller delvis blir hänvisade lill egnaförsörjningsresurser. Tillgången på oundgängligen nödvändiga förnödenheter ochtjänster skall säkerställas genom en väl avvägd beredskap inom och mellan deolika försörjningsområdena. beslöt om vissa mål förförsörjningsberedskapen på tekoområdet (1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78:81 och NU 1977/ 78:41, rskr 1977/78:172). Enligt beslutet börförsörjningsuthållighelen bestämmas med utgångspunkt i en avspärrningssituationpå ca etl år följd av en efterkrislid av ungefär den längd som har studerats iförsöken med långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. innebär enuthållighet på omkring . Den försörjningsstandard som minst skall kunnaupprätthållas bör i stort motsvara den s.k. krisgarderob och dettillförselbehov av tekovaror som föreslagits i promemorian (Ds H 1977:1) Kläderi kristid. Vidare förutsattes en krisimporl uppgående till av den årligaimporten Prop.1980/81:100 Bilaga 14 105 Med utgångspunkt i dessa förutsättningar och vissaandra antaganden redovisades i propositionen det behov av produktion i fråga omolika lekovaror som måsle kunna tillgodoses under en treårig kris. Mot bakgrund av bl.a. studier som genomfördes år 1978av ÖEF, AMS och SIND redovisade regeringen nivåer avseende denproduktionskapacitet som av försörjningsberedskapsskäl bör upprätthållas iform av löpande produktion (prop. 1978/79:145). Härvid förutsattes enkrisimport på omkring en fjärdedel av den årliga importen . När del gäller det bedömda behovet av produktion i enkrissituation har ÖEF upprättat en ny försörjningsplan förlekoområdet. Behoven enligl denna plan avviker något från vad som redovisades iprop. 1978/79:145. Skillnaderna beror främsl på ett i vissa avseendenförbättrat beräkningsunderlag, t. ex. belräffande s. k. teknisk textil, och påatt ÖEF så långt möjligt sökt tillgodose behoven med sådana lekovaror därproduktionskapaciteten är relalivi sell störst. Målen enligl försörjningsplanenomfattar vidare fler varor än vad som var fallet i prop. 1978/79:145. ÖEF lämnar och den 1 septemberrapporter lill regeringen om hur den i en kris bedömda möjliga produktionen pålekoområdet utvecklas i förhållande tillbehovet av produktion. harproduktionskapaciteten på det grundtextila området inte förändrats i någonstörre utsträckning. Däremot har ÖEF ändrat sinbedömning väsentligt då det gäller produktionsmöjligheterna i fråga om tung ochlätt konfektion. I följande sammanställning redovisas hurförsörjningsberedskapsläget utvecklats . Med utgångspunkt från gällande mål förförsörjningsberedskapen på tekoområdel och ÖEF:s bedömning av möjlig produktioni en krissituation är enligt min mening beredskapslägel på del grundlextilaområdet relativt tillfredsställande. Jag vill i della sammanhang erinra om debeslut som fattade om ålgärder förförsörjningsberedskapen på textilfiber- och bomullsgarnsområdena (prop.1979/80:138, FöU 1980/81:3, rskr 1980/81:18). I fråga om kläder föreliggerdäremot vissa brister. Som jag har anfört i det föregående har ÖEF i sinrapport den 1 seplemer 1980 anmält alt 200-250 milj. kr. bör ställas till ÖEF:sdisposition, t. o. m. /82 för atl nuvarande målsättning skallkunna innehållas. Med hänsyn till atl det ekonomiska försvarets totalainvesteringar enligl regeringens anvisningar för /82 skall uppgåtill 120 milj. kr., förutom 42 milj. kr. för redan gjorda åtaganden, och attenligl ÖEF (42 4- 32) 74 milj. kr. kan avsättas för beklädnadsprogrammel,redovisar ÖEF etl planeringsalternativ som innebär en minskning av den kristidatillförseln från ca 42 till av den normala fredstida tillförseln. ÖEFförklarar sig emellertid inle beredd föreslå atl nuvarande produktionsbehov nunedräknas på det säll som de reviderade planeringsnormerna skulle motivera.Däremot 1980/81:100 Bilaga 14 Kläder (milj. st./par) (47,5)1 (103,5)1 Väv (milj. m) Garn och tråd (1000 9,1-9,7 9,1-9,7 4,5-5,5 4,5-5,5 Sytråd (även för sko 0,8-0,9 1,2-1,3 ändrad definition är uppgifterna inte jämförbara med efterföljandesiffror. Anm.Något preciserat mål för försörjningen med textilfibrer har inte fastställts.Produktionskapaciteten hos bedöms emellertid väl kunna tillgodose behoven i en krissituation. kan det enligt ÖEF accepteras attberedskapslagren anpassas till dessa normer. Jag vill för egen del erinra om att jag i prop. 1977/78:42om åtgärder för försörjningsberedskapen på tekoområdet uttalade följande(sid 46). Jag vill emellertid betona att den ambitionsnivåsom enligt min mening f. n. börgälla för försörjningsberedskapen på tekoområdel självfallet kan behöva bli föremål för omprövning ,exempelvis om det skulle visa sig att kostnaderna blir alltför höga. Jag vill f. n. inte föreslå någon ändring avplaneringsnormerna för försörjningsberedskapenpå tekoområdet. Det är emellertid viktigt att en balans upprätthålls mellan olika försörjningsområden inom det ekonomiskaförsvaret så all vid givnaekonomiska resurser en hög ambitionsnivå på ett område inle medför allvarliga brister inom andra sektorer. Mot bakgrundav del nuvarande statsfinansiellaläget förordar jag därför atl ett upprätthållande av denproduktionskapacitet i fråga om olika tekovaror som enligt gällande planeringsnormer erfordras avförsörjningsberedskapsskäl skall betraktas som ett riktmärke för den fortsattaförsörjningsberedskapspolitiken. I sammanhanget bör framhållassvårigheten atl med någon större 1980/81:100 Bilaga 14 107 precisionberäkna den produktion som kan åstadkommas i en krissituation. Särskild vikl bör enligl min mening läggas vid altpå det grundlextila området upprätthålladen produktionskapacitet som erfordras enligt gällande planeringsnormer. Jag vill betona betydelsen av attförsörjningsberedskapen tryggas med så rationellametoder som möjligt. Med hänsyn härtill förordar jag att ÖEF genomför de åtgärder för att effektiviseraransoneringssystemen på tekoområdel varom förslag har lämnats i ÖEF:sanslagsframställning för /82. Ett genomförande av dessaåtgärder beräknas medföra en minskning avtillförselbehovel i en krissituation. Kostnaderna för åtgärderna uppgår till0,5 milj. kr. och bör för /82 inrymmas inom investeringsramen för anslaget F 3.Beredskapslagring och industriella åtgärder. Jag återkommer härtill idel följande. Efter det alt arbetet med effektivisering avransoneringssystemen har slutförtsbör ÖEF lämna en rapport med en bedömning av hur tillförselbehovel avtekovaror i en krissituation bör kunna påverkas. Målet om en i allt väsentliglbibehållen produktionsvolym behandlade regeringensförslag om medelstilldelning tillStatsföretag för alt täcka kostnaderna för bl. a. försatt drift vid den statliga tekokoncernensenheter i och (prop.1978/79:43 bil. 1, NU 1978/79:16, rskr 1978/79:122). I samband härmed uttalade bl. a. alt regeringensproposition om insatser på tekoområdel borde innehålla enövergripande plan för samhällets insatserpå lekoområdet på såväl kort som lång sikt. Planen borde syfta till att dåvarande produktionsvolym i allt väsentligtskulle bibehållas. Vid behandlingen av prop. 1978/79:145 om åtgärderför tekoindustrin ansågnäringsutskottet i sitt betänkande (NU 1978/79:48) att inte borde frångå sitt tidigare önskemål om attdåvarande produktionsvolym i allt väsentligtskall bibehållas. gav regeringen lill känna vad utskottet anfört(rskr 1978/79:390). I samband med behandlingen av motioner rörandetekoindustrin framhöllnäringsutskottet (NU 1979/80:39 och 73, rskr 1979/80:381) att en bärande tanke 1979 var att1978 års produktionsvolym i allt väsentligl skulle bibehållas. Jag avser här något diskuterainnebörden av målel. Näringsulskotlel har i sina uttalanden intenärmare motiverat produktionsmålet. 1978/79:145 anförde föredragandedepartementschefen att den faktorsom kan motivera ett bibehållande av den löpande produktionen på en vissnivå är hänsynen till försörjningsberedskapen. Näringsutskotteluttalade i sitt betänkande NU 1978/79:48 alt en planering 1980/81:100 Bilaga14 108 medmålet atl i allt väsentligt bibehålla dåvarande produktionsvolym borde grundaspå försörjniitgspolitiska, arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiskabedömningar. Efter samråd med cheferna för industri- ocharbetsmarknadsdepartementen vill jag anföra följande. När det gäller de regional- ochsysselsättningspolitiska aspekterna bör framhållas atl en över liden oförändradproduktionsvolym innebär en minskning av sysselsättningen som motsvararproduktivitetstillväxten. Det framgår inte klart av beslut vilkenkonkret inverkan som arbetsmarknads- och regionalpolitiska hänsyn skall ha påtekopoliliken. Regional- och sysselsältningspolitiska åtgärder inom entillbakagående bransch kan motiveras med att man vill minska taklen ibranschens omställning för atl underlätta omställningen för berörd personal.Atl med hjälp av statligt stöd permanent söka upprätthålla sysselsättningeninom en bransch, skulle vara en ny princip inom industri- ocharbetsmarknadspolitiken. Som jag har redogjort för i det föregående motsvarartekoindustrins nuvarande produktionskapacitet i stort vad som enligt gällandeplaneringsnormer erfordras av försörjningsberedskapsskäl. Jag förordade allett upprätthållande av denna produktionskapacitet skall betraktas som ettriktmärke för den fortsalla försörjningsberedskapspolitiken. Även när det gäller det av beslutade målet omen i allt väsentligl bibehållen produktionsvolym kan det enligt min mening intevara fråga om att oavsett slatsfinansiella och andra kostnader upprätthålla enviss produktionsvolym. Elt upprätthållande av produktionsvolym böremellertid utgöra etl riktmärke för den fortsatta tekopolitiken. Dennaproduktionsvolym överensstämmer i stort med branschens produktionsvolym åren1979 och 1980. Näringsulskotlel uttalade i betänkandet NU 1978/79:48atl elt långsiktigt mål för den statliga tekopoliliken bör vara att svensktekoindustri skall svara för eller mer av den totala tillförseln avtekovaror. Någon formell låsning på denna nivå bör dock enligt utskottet ejkomma i fråga. har den svenska produktionens andel avtillförseln till den svenska marknaden utvecklats på följande sätt för garn ochväv resp. kläder (%). 1976 1977 1978 1979 Garn och väv (ton) 27 26 24 23 23 37 29 26 22 21 Prop.1980/81:100 Bilaga 14 109 har således svensk produktions hemmamarknadsandelvarit .