prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — En kraftigare ökning av denna än som svarar mot denreala tillväxten riskerar att leda till inflation och till att bytesbalansenförsämras. Ett budgetunderskott av den angivna storleken skulleöka likviditeten i ekonomin. Detta fär mötas med en skärpning avkreditpolitiken genom successiva höjningar av de likviditetskrav som riktas motbankerna. Även andra slag av kreditpolitiska restriktioner torde blinödvändiga. Man kan överslagsmässigt beräkna att vid ett budgetunderskottpå . skulle, med hänsyn tagen till den dränerande effektsom den externa sektorn har, ökningen av penningmängden komma att uppgå till11-13%. På läng sikt torde penningmängden öka någonprocentenhet långsammare än BNP i löpande priser. På kort sikt kan emellertidbetydande avvikelser förekomma. Vill man emellertid få ner inflationstaktentill vid en potentiell tillväxtpå ca 2,bör penningmängdenlångsiktigt inte öka mera än . Ett budgetunderskott på närmare 68 miljarder kr.riskerar därmed att öka likviditeten alltför kraftigt. Regeringen kommer därförsenare att föreslå åtgärder som minskar underskottet. För kalenderåret 1981torde dessa åtgärder uppgå till ea . Budgetunderskottet fördetta år skulle då uppgå till ea . Import av varor och tjänster Statliga myndigheter och affärsverk -0,6 Export av varor och tjänster ca -1,5 Bytesbaiansen (milj. kr. 'Lageromslag i procent av föregående års BNP. 2 1980/81. Huvuddelen av de åtgärder som kommer att vidtas under1981 kan förväntas påverka hushållens inkomster. 1 det högre löneökningsalternativet skullekonsumentprisindex enligt öka med mellanårsgenomsnitten 1980 och 1981. 1 det lägre alternativet skulle inflationstaktenbara bli lägre. Visserligen stiger genomsnittet redantill följd av de prisökningar som inträffade men det torde finnasanledning räkna med att vid det lägre alternativet skulle inflationstaktenkunna bli ytterligare någon procentenhet lägre än institutet räknat med. Under loppet av året tordeprisstegringstakten dämpas avsevärt med de angivna förutsättningarna. Detta har motsvarande effekter på realinkomsterna. Åandra sidan medför de ekonomisk-politiska åtgärder som regeringen senarekommer att precisera en köpkraftsindragning som reducerardisponibelinkomsterna. Minskningen i de realt disponibla inkomsterna skulledäimed uppgå lill . För den reala lönesumman efter skatt kan minskningenberäknas till . Eftersom sysselsättningen minskar något blirreallöneniinsk-ningen något långsammare per sysselsatt. Diagram 1:5 Bruttoreallöner' och justeradproduktivitet 1970-1980 -1'\"''' 1---- '' 1970 1971 1972 .1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 ' Summa löner och kollektiva avgifter per sysselsatt.Deflateringen till fasia priser har gjorts med implicitprisindex för privatkonsumtion. Bruttonationalinkomst (BNI) i fasta priser per sysselsatt.BNI = BNPjuslerad för terms-of-tradeeffekterochför nellofaktorinkomster frän utlandet. Bilagal.l Preliminär nationalbudget 19 Det är den totala lönesumman samt ränte- oehutdelningsinkomster som håller nere realinkomsterna efter skatt. Ränte- ochutdelningsinkomster faller realt med . Driftsöverskotten stiger något, större delen utgörs avberäknade drifts- överskott i egna hem. Den totala reala pensionssumman ökar med ca 3 %.Det kan noteras att basbeloppet som fr.o.m. januari beriiknas enligt nya reglerför 1981 i genomsnitt ökar med långsammare än vad det skullegjort med de gamla reglerna. De beskattade reala transfereringarna stiger med3-4%. Minskningen av de totala realinkomsterna väntas intehelt slå igenom på den privata konsumtionen. Med hänsyn till den betydandeosäkerhet som emellertid råder om sparkvotens utveckling har här, i likhet med vad gjort,antagits en svagt sjunkande privat konsumtionsnivå. Den offentliga konsumtionen torde stiga med drygt 2 %.Det är kommunerna som svarar för ökningen. De enkäter som gjorts under höstentyder pä en begränsad dämpning i volymökningen jämfört med . Med hänsyntagen till de skillnader som föreligger mellan enkäterna och den konsumtionsvolymsom nationalräkenskaperna uppmäter torde den dämpning som den senastevolymenkäten anger innebära att konsumtionen enligt nationalräkenskapernaskulle öka . De åtgärder som regeringen senare kommer att preciseralar även konsekvenser för den kommunala ekonomin. Dessa inträder i och för sigförst men kännedomen om åtgärderna beräknas leda till en viss dämpning av konsumtionsvolymen under1981. Den har här förutsatts bli . De totala offentliga utgifterna stiger med knappt 4%omräknade med ENP-deflatorn. Detla är avsevärt snabbare än BNP-tillväxten.Följden är alt budgetunderskottel ökar i reala termer trots att skatternastiger som andel av BNP från ea 50,5 lill . Man bör härvid observera altde statliga utgifterna exkl. stalsskuldsräntor minskade 1980 och fortsätter attminska 1981. Den inhemska efterfrågan väntas minska 1981. Däremotväntas utrikeshandelssektorn ge ett positivt bidrag lill BNP-tillväxten. Den internationella bild som skisseratsovan och som utförligare diskuteras i kapitel 2 har beräknats ge upphov till enmarknadstillväxt inom OECD-området på enligt konjunkturinstitutetsuppskattning. Marknaderna utanför OECD-området är mera expansiva varför den totalavärldshandeln beräknas öka med . Vid en kostnadsutveckling enligt detlägre alternativet är det möjligt att uppnå vissa marknadsandelsvinster förbearbetade varor. Däremot faller rävaruexporten dels beroende pä sviktandemarknader, dels beroende på en troligökad konkurrens frän nordamerikanska producenter inom skogsindustrin.Konjunkturinstitutet räknar med en total exportökning på enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetoder. Härhar dock endast räknats med en ökning på dels p. g. a. osäkerhet om hurstora bestående andelsförluster som konflikten och tidigare relativprishöjningarorsakat, dels p.g.a. den information som den senaste konjunkturbarometern gerom exportorderingång m. m. Den nedrevidering av industriproduktionen somstatistiska centralbyrån gjort fördel tredje kvartalet 1980 tyder också på enallmänt svag industriutveckling. Tabell 1:5 Bytesbalans 1979-1981 kr., löpande priser Övriga tjänster, netto En gynnsam kostnadsutveckling ger de svenska företagenbättre möjligheter att möta utländsk konkurrens på hemmamarknaden. Dettatillsammans med att efterfrågan är särskilt svag inom imporltunga områden somlagerinvesteringar och privat konsumtion, ger till resultat att importen viddet gjorda lönekostnadsantagandet torde minska volymmässigt ca 1,. Denna förbättring av den reala utrikesbalansen molverkas av en försämring av terms-of-trade med . Därmed stannarförbättringen av handelsbalansen vid ca . En viss försämring av ijänslebalansen äger rum.Inberäknat den av betalningsbalansdelegalionen beräknade korrigeringsposlen förtjänster stannar försämringen vid 200 milj. kr. Transfereringsnettot försämras med drygt 3 miljarderkr. Posten räntor och utdelningar, som innehåller den räntebelastning somföljer av utlandsupplåningen, försämras med . Bytesbalansunderskottet skulle med de angivnaförutsättningarna uppgå till , vilket innebär enförsämring med ett par miljarder kr. Underskottet utgör därmedca av BNP. Tillväxteni den svenska ekonomin blir svag, ca0,. En tillväxt avdenna storlek medför en svag arbetsmarknad. Trots en lägre ökning avarbetskraftsutbudet torde det vara realisfiskt att räkna med en försämring avsysselsättningsläget. En ökning av arbetslösheten, före arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, med ca 60000 personer 1981 kan anses trolig. Tabell I: 6 BNP från produktions- och användningssidan 19791981, BNP från produktionssidan därav: varuproduktion tjänsteproduktion BNP från användningssidan 3.7 2.2 0,7 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 25 2 Det internationella läget Den internationella konjunkturens utveckling under 1980var resultatet av främst tre faktorer; den underliggande konjunkturcykelnsvändning nedåt, följderna av oljeprishöjningarna samt den förda,restriktiva ekonomiska politiken. Den konjunkturcykel som tog sin början accelererade successivt och kulminerade med en tillväxt på 3,i OECD-området i desshelhet. Denna konjunkturlopp bars upp av en markerad expansion av den privatakonsumtionen, en klar återhämtning av de fasta investeringarna, samt av ökadelagerinvesteringar. Med hänsyn till den köpkraftsindragning som de höjdaoljepriserna innebar, var konsumtionsökningen oväntat stark, men den förklarasav atl hushållen drog ned sitt sparande. Den gynnsamma konjunkturbilden höll sig t.o.m. delförsta kvartalet 1980. sjönk så industriproduktionenkraftigt i flera länder. Kraftigast var fallet i . där nedgången blev drygt9% i årstakt och där även konjunkturens botten nåddesunder sommarmånaderna. Därefter följde en återhämtning i ,medan produktionen i flertalet övriga länder försvagades ylleriigare. Dennaproduktionsutveckling förklaras av alt den privata konsumtionen biom-sades in itakt med att hushållen började återställa sitt sparande. Vidare drogsbostadsbyggandet ned, liksom den offentliga konsumtionen. Näringslivetsinvesteringar, som på sedvanligt sätt accelererat mol slutet av konjunkturcykeln,bidrog däremot postitivl till tillväxten 1980. som för OECD-området i desshelhet uppgick till . Oljeprisernas nivå låg högre änvid början av 1979. Det direkta inkomstbortfallet har beräknats lill 2 l/4%c avBNP i OECD-området. 1 ett första skede parerades detta inomstborlfall av atthushållen sänkte sitt sparande. Som nämnts återställdes emellertid dettasuccessivt. minskades den totala efterfrågan i världen av allresurser överfördes från i-världens hushåll, som har relativt sett lägresparkvot, till de oljeexporterande länderna som på grund av sin begränsadeabsorptionsförmåga har en högre sparkvot. Den ackumulerade effekten avhöjningen av oljepriset härav beräknats till ettbortfall i BNP på 4 1/. Vid sidan av den nedgång i konjunkturen som var altvänta på rent cykliska grunder, saml oljeprishöjningens deflatoriska effekt,har de ledan- Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1978-1981 Andelav OECD-områdets totala BNP 34.7 14.8 11.2 8.4 5.9 4.7 3.3 1.0 0.6 0.7 1.6 1.6 2.2 1.4 1,0 4.4 6,0 3.53.3 3.5 2.6 3,4 2.5 2.4 0.2 1.5 2.3 5.9 4.5 3.3 1.5 5.0 2.8 3,5 7.2 4.8 3.8 -1,5 ' priser och växelkurser. - Ekonomidepartenientels bedömningar. V(// dei-ländernas regeringar fört en ekonomisk politik med klart restriktivinriktning som bidragit till att bromsa tillväxttakten. Bakgrunden till denna politik är ert"arenheterna från denförsta oljeprishöjningen 1973/74. Då förde flera länder en penningpolitik somtillät alt en inhemsk löneprisspiral uppstod, som följd av all hushållen ochföretagen försökte kompensera sig för oljeprishöjningarna. Hushållen lyckadesdelvis uppnå della. men del skedde på bekostnad av sparandet och därmedinvesleringarna inom företagssektorn och den offentliga sektorn. Enigheten vardärför stor på det internalionella planet att del efterfrågebortfall, som desenaste oljeprishöjningarna ledde till, inte skulle kompenseras genom inhemskstimulans förrän det stod klart att prisehocken absorberats av löntagare ochföretagare. Denna restriktiva ekonomiska politik tog sig främst uttryck i enstram penningpolitik i form av tillväxtmål för penningmängden som låg under tillväxten i nominella BNP. Detta har heltnaturligt lett lill en allmän höjning av det internalionella ränteläget, vilketpåverkat såväl bostadsbyggandet som lagerinvesteringarna negativt. Förutom att verka dämpande på den inhemska efterfrågani resp. land barden restriktiva penningpolitiken inverkat deflatoriskt på detinternationella planet. De perioder av mycket höga räntor som under 1980uppstått i har nämligen lett tillatt andra länder, främsl Förbundsre- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram2:1 Industriproduktionens utveckling i de större 1975 1980 140 130 120 110 10090 tf""" 130 120 110 100 90 '-x .iiS'» -12,2 -14,6 -35,4 -78,5 -35,3 -23,0 'Ekonomidepartemenlets bedömningar. '«//fl.OECD. 1980/81:100 28 publikenTyskland, för att undvika en depreciering av den egna valutan tvingats alt föraen stramare penningpolitik än vad som skulle ha varit motiverat uleslutande utifrån inhemskaekonomisk-politiska mål. Finanspolitikens totala effekt harvarit marginellt eflerfråge-stödjande.Men successivt har finanspolitiken givits en mera restriktiv inriktning genomatt politiska beslut tagits för alt motverka skatte- och utgiftssystemens automatiska s.k. stabilisatorer. De skatleläUnader som trotsdetta vidtagits i vissa länder har huvudsakligen inriktats på alt förbättraförelagssektorns lönsamhet och/eller benägenhet att investera. Ett viktigt inslag i den ekonomiska utvecklingenunder har varit den i vaije fall tämligen framgångsrikaabsorptionen av den av oljeprishöjningen initierade prischocken. Denacceleration av inflationstakten, somkulminerade med en inflationslakt på 13,för helaOECD-området, följdes inte av en lika markerad acceleration av löneökningarna som fallet var efter den förstaoljechocken. En viklig följd härav äratt företagens finansiella situation inte försämrats i samma utsträckning somskedde 1974-1975. På grund av atl löneökningarna blivit lägre än väntalhar även inflationstakten bromsats in - något som var särskilt tydligt . För helåret 1980torde OECD-genomsnittet ha legat ca11% nivå. Spridningen i inflationslakt emellanförblev dock vid, med de schweiziska() resp. turkiska () inflationstakterna som extremer. Världshandeln expanderade med under 1980varvid inbromsningen iOECD-ländernas tillväxttakt starkt påverkade handelsmönslrel: medan i-ländernas export ökade med , förblevimport volymerna oförändrade. Särskilt svårt har minskningen avimporten slagit på de icke- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 29 De industrialiserade västländernas bytesbalanser försämrades från etl underskott på35 miljarder dollar 1979 lill ett underskott på ca 80 miljarder 1980.Spegelbilden härav står alt finna iökningen i OPEC-ländernas överskott . Sammaperiod växte de icke-oljeproducerande utvecklingsländernas underskott från 35 miljarder till . Det är dock att märka alt dessa siffror är behäftade med en ickeobetydande osäkerhet i och med alt världens samlade korrigeringspost - somåterspeglar brister i den officiella betalningsstatisliken - ökade från etlunderskott på 1979 till över 30 miljarder dollar1980. Den långsamma produktionsutvecklingen leddetill en snabb ökning avarbetslösheten i OECD-området från vid ingången av året till 6 1/, då drygt 22 miljonermänniskor var arbetslösa. De allmänna utsikterna för konjunkturutvecklingenunder pekar mot en myckel svagBNP-tillväxt på i storleksordningen för OECD-området. torde tillväxten bli mycket svag eller i detnärmaste stagnera, medan andrahalvåret bör kunna medföra en viss acceleration även om den sannoliktblir svagare än vad som är normalt i en uppgångsfas i konjunkturcykeln. Den faktor som blir avgörande för konjunkturiägetblir den privata konsumtionens utveckling. Övriga efterfrågefaklorer - de fastainvesteringarna, lagerförändringarna samt de offenfliga utgifterna - kommerdäremot all i det närmastestagnera. Utrikeshandeln kommer, liksom , att svara för en slor del av tillväxten. Atl den privatakonsumtionen skulle komma att leda konjunkturuppgången bygger på denuvarande, ovan beskrivna tendenserna påInflationsområdet: en fortsatt moderation från löntagarnas sida skulle möjliggöra en fortsatt inbromsning avinflationstakten ned till ca 9 1/2%vilket i sin tur under loppet av 1981 skulle leda till högre realadisponibla inkomster och därmed en återhämtning av hushållens efterfrågan.Näringslivsinvesteringarna har under Ijolårel hållits på en i förhållande till slutliga efterfrågans utveckling relativt hävdadnivå. Med hänsyn till det sjunkandekapaciletsutnyttjandet, den strama penningpolitikenoch läget i konjunkturcykeln, är en nedgång all vänta . Denna torde dock bli mindre än vidtidigare tillfällen, på grund av detuppdämda investeringsbehovet sedan den första oljekrisen i allmänhetoch behovet av energiinvesleringar i synnerhet. Med erfarenheterna från konjunkturnedgången 1974-1975 i färskt minne,samt under inflytande av den stramapenningpolitiken, har företagen varit försiktiga i sina lagerdisposilioner och några expansiva impulsertorde inte komma från lagercykeln förrän . Utrikeshandeln kommer att domineras aven fortsatt stark ökning av exporten till OPEC, medan handeln mellanOECD-länderna, 1980/81:100 30 somen följd av den mycket långsamma ökningen av den inhemska efterfrågan, blir mycket svag. Totalt väntasvärldshandeln kunna öka med mellan 2och i volym. Som en följd av inbromsningen i den inhemska inflationen och det svaga efterfrågeläget torde en klarinbromsning av prisökningarna på varor i internalionell handel lillstorieksordningen komma alt ske.1-länderna, som fått sitt bytesförhållande försämrat med sammanlagt , kommer attförbällra detta marginellt.Bytesbalansutvecklingen kommer att innebära en minskning av underskott till ca 45miljarder dollar och av OPEC:s överskott till . För dessa två länderområden skulledärmed läget bli i stort sett detsamma som 1979. För de icke-oljeproducerande utvecklingsländerna däremottorde en fortsatt försämring till ett underskott på drygt 60 miljarder dollaratt äga rum. Den internationella konjunkturcykeln kommer ävenunder 1981 att ledas av , där en återhämtning ägt rum redanunder . kommer eftertVågan all fortsättaatt öka i , men i en markerat långsam takt. 1 Europatorde bli utpräglat svagt och en vändning uppåt ske förstunder . Den här skisserade utvecklingen bygger emellertidpå flera osäkra antaganden, främst del om oförändrade reala oljepriser. Oljeprisulvecklingen före utbrottet av krigetmellan och dominerades avavmattningen i det internationella konjunkturlägel och den nedgång i oljekonsumlionen som följde därmed.Därutöver hade de oljeimporterande ländernas små lager av olja byggts upp tillmycket höga nivåer. Dessa omständigheter, liksom utvecklingen påspotmarknaden, tydde på alt en period avtämligen stabila oljepriser skulle vara förestående. Kriget mellan Iranoch förändrade läget på oljemarknaden radikalt, och steg spotpriserna påråolja , dvs. ca 1/3 över den officiella kontraktsnivån på31-32 dollar. Den fortsattaoljeprisutvecklingen är f. n. utomordentligt osäker och beror på en rad faktorer såsom hur länge kriget varar, hur det kommer att ta att återföra oljeexporten från de krigförandeländerna till den tidigare nivån,liksom på huruvida de oljekonsumerande länderna kommer att dra på sina lager eller köpa upp knappa kvantiteter påspotmarknaden till fortsalt stigandepriser. En annanosäkerhetsfaktor utgörs av den ekonomiska politiken. Som ovan nämnts är den f. n. utpräglat restriktiv. 1synnerhet penningpolitikens effekterär mycket svåra all bedöma. En klar risk finns för att den amerikanska penningpolitiken får kraftigare effekterpå den reala utvecklingen i och med att inflationsutvecklingen iFörenta staterna varit sämre än väntat.Skulle så bli fallet kan återhämtningen fördröjas eller bli svagare. Detta skulle även medföra en svagareutveckling i och . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 31 Den härpresenterade prognosen bygger vidare på atl löntagare i de större även fortsättningsvis kommeratt visa moderation i löneförhandHngama. Härigenom skulle företagensfinansiella situation förblirelativt god och därmed utrymme skapas för en fortsatt expansion avinvesteringarna. Emellertid måste konstateras att löntagarnas hittillsvarandemoderation har inneburit ett trendbrott i det nära sambandsom existerat mellan löner och priser. Det är därför en öppen fråga huruvida detta trendbrott är av permanentnatur eller om det är ett tillfälligt fenomen. Skulle det senare varafallet, torde utvecklingen bli ännu svagareän vad som här angivits, i det att en acceleration av löneökningstakten med visshet skulle komma att parerasmed en ytterligare åtstramning av den ekonomiska politiken. Därtill skulleinvesteringstakten komma att minskas. Under loppet av 1980 undergick den amerikanskaekonomin stora omsvängningar. En svagt positiv tillväxt under första kvartaletvändes till etl fall i totalproduktionen om i årstakt underandra kvartalet. Därefter kunde en långsamtillväxt i den ekonomiska aktiviteten noteras och tordeBNP ha visat en negativ tillväxt om mellan O och -. Den försenade recessionen visade med andra ord en oväntad styrkanär den väl inträffade och dess korta varaktighet innebar att framsteg vad gällerinflationstakten inte kunde uppnås. Den ihållande högainflationstakten har varit en faktor som väsentligt har påverkat inriktningen på den ekonomiska politiken. Den temporära penningpolitiska åtstramningen under vårmånadernafick till följd att kreditvolymenkraftigt begränsades, medan endast kortsiktiga dämpningar av prisökningstakten uppnåddes. Detta i kombinalionmed att inle lyckadesfå penningmängdens ökningstakt under kontroll ledde lill en förnyad penningpolitisk åtstramning underhöstmånaderna. Konsumentprisernas ökningstakt, vilken uppgicktill 1980, förklaras till stor del under den tidigare hälften av året avden fördyrade oljeimportens och dethöga räntelägets genomslag på konsumentpriserna. bidrogdels de på grund av del dåliga skördeutfallet ökande livsmedelspriserna samt deåterigen uppåtriktade räntenivån till resultatet.Dessa sistnämnda faktorer väntas ha ett fortsatt stort inflytande påprisbilden, varför en endasi långsam dämpning av prislakten skulle kunna uppnås. En ökningstakt 1981 bedömsdärför som trolig. Den privata konsumtionens utveckling är av centralbetydelse för konjunkturförloppet i den amerikanska ekonomin då den förrasandel av BNP uppgår till nära 2/3. har denna komponent uppvisatstora fluktuationer. Efter en svagtpositiv tillväxt i böijan av året föll den privata 1980/81:100 32 Under den senare hälften av året kunde en återhämtning registrerasoch för året i sin helhet blev resultatet en real slagnation i förhållande till 1979. Kraftigt ökade transfereringar från denoffentliga sektorn lill hushållen bidrog till att den disponibla inkomstenkunde upprätthållas trots en realtsett negaliv tillväxt i lönekomponenlen. Själva konsumtionsförloppel över året påverkades bl. a. av molriktade förändringar i sparkvoten. Med den måttliga tillväxt iden amerikanska ekonomin som kanförutses äga rum skulle en begränsad ökning av den privatakonsumtionen vara att vänta. Dels torde prisökningstakten ligga kvar på en hög nivå och vad gällersysselsättningen förutses en endast långsamförbättring äga rum. Ytterligare faktorer som talar för en sådan utveckling avkonsumtionen är att endast begränsade positiva effekter kan antas uppkomma från löne- och Iransfereringssidansamt från förändringar i sparkvoten. Den svagare produktionsutvecklingen under 1980jämfört med föregående år harinneburit en försämring av sysselsättningsläget, dock ej i så hög grad somskulle kunna ha förväntats. Spegelbilden av delta återfinns i en mycket ogynnsam produktivitetsutveckling, varförföretagen i allmänhet har en stor reserv atl ta av på arbetskraftssidan.En måttlig tillväxt i ekonomin under detinnevarande året väntas därför endasi öka sysselsättningen långsamt. Den under den senare delen av expansivainvesteringsverksamheten bröts , då en negativ tillväxt om runt 2%noterades. Faktorer som sjunkande kapacitetsutnyttjande, företagens försämradelikviditet, högt ränteläge och osäkerhet rörande inflationsutsikterna medverkadetill att företagen succesivt justerade ner investeringsplanerna över året. Detta kan bedömas fortsätta in i början av1981 för att därefter vända uppåt under den senare hälften. Frånadministrationens sida förutskickade lagändringar,vilka skulle förbättra avskrivningsmöjligheterna för företagen, antas endast imindre mån påverka investeringsbenägenheten . Denna bedöms snarare påverkas positivt pånågra års sikt. i helhetkan näringslivets investeringar komma att visa en nedgång med . Ar 1978 nåddes en högsta nivå förbostadsbyggandet om 2 milj. lägenheter i årstakt, som därefter har haft ensjunkande utveckling.