prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Arbetsmiljöforskningen harsäkeriigen en plats här, men en särskilt påtaglig orsak till olyckor ocholyckstillbud är befälets brist på erfarenhet och kunskaper om fartygelsuppträdande i vissa manöversiluationer. I särskild konventionstextrekommenderar IMCO befälsträning i simulator och fartygsbefälsföreningen upprepade fillfällen framfört önskemål om sådan träning. Vid några av vårasjöbefälsskolor finnes moderna navigationssi-mulalorer för radarnavigering. Förutbildning och träning av manövrering i farleder och hamnar finnes vidskeppsprovningsanstalten en särskild hy-briddatorbaserad manöversimulator, varsprogram kan anpassas lill givna fartyg och farleder. (Den användes också främstför tekniskt/nautiska forskningsprojekt och farledsstudier.) Några störrerederier har låtit befälet i sina stora tankfartyg genomgå veckolångaträningskurser i simulator. Däremot saknar störte delen av den kustgåendebefälskåren sådan utbildning. Skeppsprovningsanslaltens simulalor varinlernationellt sell en pionjäranläggning. Även om vissa planer finns på enmodernisering av anläggningen är den fortfarande av hög internationell klass.Det är därför angeläget att redan nu stimulera till en ökad användning avdenna värdefulla utbildningsresurs, t. ex. genom någon form av subventioneringav kostnaderna för befälets kursavgifter och omkostnader. Prop.1980/81:119 Bilaga L2 82 Göteborgskommun: Kommunen vill framhålla all elt psykosocialt arbetsprogram försjöfarten måste ägna stor uppmärksamhet åt alkoholproblemen. Landsorganisationeni : Etl avsnitt om arbetsmiljön ombord förtjänar självklart sin plats iutredningen. Däremot kan funderingar göras över den text som presenteras. Försttalar man om "att den mänskliga faktorn har angetts som orsak fill huvuddelenav sjöolyckorna" och sedan om de ombordanställda som grupp och de problemsom vistelsen i ett fartyg innebär. Man får då lätt etl intryck av att det ärde ombordanställda som grupp som orsakar olyckorna. Om man inte spekulerar iorsakerna till grundstötningar och liknande, så torde utsläppen bero på altpersoner i ansvars- och beslutsställning har gort medvetna brott motmiljöbestämmelserna. Del finns all anledningatt instämma i behovet av förbättrade förhållanden för ombordanställda. Dettaär dock ett alltför allvarligt problem för att man bara skönsmässigt skallutdela en summa pengar utan att närmare ha utrett vad som verkligen behövergöras. : Föreningen anser att en kartläggning avarbetsmiljöproblemen till stor del redan har utförts inom ramen för SAN.Forskningen bör därför i första hand inriktas på atl föreslå ålgärder för atleliminera de miljöproblem som finns innan ytterligare resurser avsätts för attkartlägga ytterligare problem. : Utredaren framhåller under delta avsnitt att den mänskligafaktorn anges som orsak till huvuddelen av alla sjöolyckor. Betänkandetframhåller alt del omfattande arbete som bedrivs bl. a. inomFartygsmiljöutredningen och , utgör en brautgångspunkt för vidare insatser för en förbättrad arbetsmiljö ombord.Föreningen, som deltar aktivt i detta arbete, tillstyrker vidare forskningkring teknikens anpassning till människan och de psykosociala problem,exempelvis alkohol, som är förenade med fartyget som arbetsplats, bostad ochfrifidsmiljö. Flertaletremissinstanser synes överens med utredaren om irafiköver-vakningens positivaeffekt på miljösäkerheten. :-- .Det är möjligt att de föreslagna s.k. Irafiklednings-/ trafikinformalionscentralernaskulle kunna fylla en viss funktion i sjö-räddningsarbetet genom samordning pådet lokala planet av egna enheter. vill i delta sammanhang påpeka,att den typ av radiotrafik som får bedrivas vid sådana centraler är begränsadtill "meddelanden rörande fartygs förflyttning ursjösäkerhetssynpunkl" (internationella radioreglementet RR Art. 1 §37/A). Sjöfartsverket:1 fråga om trafikövervakning delar utredarens uppfattning altdelta är ett verksami medel för atl öka sjösäkerheten och att sådana åtgärderbör ges hög prioritet. Parallellerna med flyget och 1980/81:119 Bilaga1.2 83 olikastörre världshamnar får dock - om än belysande - dras med viss försiktighet. Desystem som utvecklas för svenska förhållanden måste anpassas till deförutsättningar som råder vad gäller bl.a. farledernas utseende och trafiken.Såväl den försöksverksamhet som sedan någol år pågår i som del systemsom är under införande i bygger på trafikinformation.Trafikinformationen för avses täcka samtliga leder inomStockholms skärgärd och huvudsakligen baseras på VHF-anmälan vid vissafastställda rapporteringspunkter. Trafikinformafionscentralen placeras vidStockholms lotsplats. Någon form av trafikdirigering fråntrafikinformationscentralens sida skall således inte ske. Frågan omIrafikledning kompliceras av atl nu gällande befäl-havaransvar för fartygsframförande berörs. En annan sak är atl systemen för trafikinformationsuccessivt kan och bör utvecklas med hänsyn till de tekniska möjligheter somstår fill buds i fråga om informationshantering och övervakning av trafiken.Även här gäller dock all de lösningar som kommer ifråga måste bedömas utifrånde behov som föreligger. Parallelll med arbetet alt successivt bygga upptrafikinformalionssyslem för olika farledsområden pågår inom sjöfartsverketutvecklings- och försöksverksamhet avseende bl. a. VHF-täckning, överföring avradarbilder och datorisering av information. Förgöteborgs- och öresundsområdena, som utredaren särskilt berör, råder med hänsyntill trafikens omfattning och art m. m. i viss mån speciella förhållanden närdel gäller frågan om trafikövervakning och trafikinformation. Särskildalösningar måste därför sannolikt komma ifråga för dessa områden och övervägsockså i olika sammanhang. När det gäller är denna fråga kopplad tillden i internafionella sammanhang diskuterade trafiksepareringen och tas merautförligt upp i det följande under en särskild rubrik. Förgöteborgsområdet pågår gemensamt mellan och hamnarbete med att utveckla etl trafikövervakningssystem. Systemet för Göteborgbedöms få en högre teknisk ambitionsnivå än Slockholm med såväl anmälan genomVHF som uppföljning av trafiken genom radar. Innan det pågåendeutredningsarbetet är avslutat går det inte alt fastställa storleken av deinvesterings- och driftskostnader som systemet kommer att medföra. Fördelningenav kostnaderna mellan och hamn är också beroende avhur frågan om huvudmannaskapet kommer att lösas. delar rentprincipiellt utredarens uppfattning att verket med hänsyn tillsäkerhetsfunktionens vitala betydelse borde vara huvudman för Irafikövervakningenäven i . Uppläggningen av del nu pågående utredningsarbetetmed möjlighet atl pröva en uppdelning av huvudmannaskapet för lotsningen ochtrafikövervakningen på resp. hamnen får i första hand ses sompraktiskt betingad för att komma vidare i arbelel med de konkreta frägor somunder alla förhållanden måste lösas. Den principiellt riktiga och naturiigalösningen när det gäller huvudmannaskapsfrågan är egentligen altsjöfartsverket står som huvudman för såväl lotsningen som trafikövervakningen. bedömning bör i fortsättningen utöver vad som ovan framgåtttrafikinformation i första hand anordnas för områdena , ,Mälaren-Landsort, , och . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: En trafikledning som syftar tillstörsta möjliga säkerhet i sjötransporterna måste ha fillgång till informationom de yttre förutsättningarna för en säker navigering. 1980/81:119 Bilaga1.2 84 nämntsi föregående avsnitt är observationer och prognoser avseende meteorologiska ochoceanografiska förhållanden av grundläggande belydelse härvidlag.Observationer som skall utnyttjas inom trafikledningen bör ske kontinuerligtoch förmedlas i realtid. kan bäst åstadkommas genom automatiskastationer, i synnerhet för oceanografiska element. När det gäller underlagetför SMHls väderprognosljänst bör man emellertid vara medveten om att denövervägande delen av observafionerna från kustområden ulförs vid bemannadestationer. SMHIsnät av automatiska meteorologiska och oceanografiska stationer omfattar f.n. 8stationer, varav 4 med oceanografiska givare. Utbyggnad planeras fill ca 30stationer 1934, varav 12 med oceanografiska givare. Andra oceanografiskaaulomatstationer finns bl.a. vid och i (drivs avsjöfartsverket). Dennuvarande omfattningen av automatiska observationer lämpliga att ingå i elttrafikinformalionssyslem är således begränsad. En betydande utbyggnad ärnödvändig för att skapa elt nafionellt informationssystem för bl. Det är härvid väsentligl att följande beaktas: trafikledninginnebär behov av såväl aktuell information (observationer i realtid) somprognoser avseende både oceanografiska och meteorologiska förhållanden etloceanografiskt och meteorologiskt trafikinformationssystem är, förutom förtrafikledning, av utomordentlig betydelse vid planering av bekämpningsinsatseri samband med katastrofartade ulsläpp samordningoch standardisering måsle eftersträvas i uppbyggnaden av ett nationellttrafikinformationssystem om man skall kunna uppnå, dels ett optimaltresursutnyttjande (undvika dubbelarbete), dels garantier för tillförlitlighetoch smidig åtkomst av data (det senare absolut nödvändigt i kalastiroflägen). Medhänsyn till de resurser och den kompetens som besitter i fråga ommätutrustning, insamlingssystem och prognosverksamhet bör ges en centralroll i uppbyggnad och drift av den oceanografisk/ meteorologiska delen i ettnationellt trafikinformationssystem. Belräffande nätet av automatiskamätstationer som bör ingå i ett sådant system föreslår etlulbyggnadsprogram där nya stationer successivt anläggs på platser där det ärsärskilt motiverat av trafiklednings-, sjösäkerhets- och miljövårdsskäl. Kravenpå ökad sjösäkerhet motiverar också en förstärkning av SMHIs prognosljänst såatt specialanpassade väderprognoser och oceanografiska prognoser kan lämnas. : Genom sitt utredningsarbete har kommissionen även kommit inpå säkerheten i farled (SKAGERN-FINNSAILOR-kollisionen). I utredningsrapportenför denna olycka (sid. 47-48) anför kommissionen bl.a. som orsak tillkollisionen: Iärendet är ostridigl att en trafikinformation kombinerad med trafikdirigeringi området skulle ha förhindrat kollisionen. Kommissionenfinner del anmärkningsvärt, att , med anledning av de mångasjöolyckor som inträffat inom det aktuella området, inte infört någon form avtrafikreglering eller trafikövervakning eller andra säkerhetsfrämjande åtgärderutöver de i meddelande serie A nr 12/1971 beordrade.Kommissionen har sig bekant, att, enligt arbetsgrupp,engångskostnaderna för genomförandet av en föreslagen trafikövervakning avGöteborgs-området understiger en halv million kronor och de ökadeårskostnaderna håller sig . Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 85 Kommissionenanser ärendet vara så allvarligt alt den olösta frågan om huvudmannaskapet förtrafikövervakningen i inte bort försena effektivasäkerhetsfrämjande åtgärder. Underlåtenheten att vidtaga sådana ålgärder kandärför anses vara en av orsakerna lill kollisionen. föreslår därför att - gärna parallellt med en skärpning avlotsplikten - ett trafikreglerings- och/eller trafikövervakningssyslem med delsnaraste genomförs inom livligt trafikerade områden såsom ochGöteborgs skärgårdar m. fl. Därmed skulle - enligt sjöfartens haverikommissionsmening - säkerheten inom dessa områden bäst tillgodoses. Därutöver bör normerför farleder och säkerhetsanordningar i dessa sättas i kraft. Statskontoret:Statskontoret vill erinra om sjöövervakningskommilténs arbete. försöksverksamhet med samgruppering kring gemensam radar och datorbaseradinformationscentral efter riktlinjer som lagts fram i statskontorets rapport(1979:03) till sjöövervakningskommiltén. : Beträffande kommitténs förslag att förbättra trafikövervakningenvill bara lägga den synpunkten, all en säkrare sjötrafiksjälvfallet är bra även från miljösynpunkt. Generaltullstyrelsen:Vad beträffar förslagen lill uppbyggnad av trafikövervakningssyslem (p. 4.1.5och 4.1.6) vill styrelsen poänglera vikten av att dessa system redan frånbörjan anpassas till ett hela omfattande positionsrapporteringssyslemför vissa fartyg med miljöfarliga laster. Ett sådant system har på svensktinitiativ utarbetats av den arbetsgruppen inom interimskommissionen förskydd av miljö. Styrelsen vill också starkt understrykabehovet av ett datorbaserat lägesinformationssystem för . Förall kunna optimera numera mycket slora övervakningsuppgiflerinom ramen för befintliga begränsade resurser anmälde styrelsen behovav ell dalorbaseral lägesinformalionssystem. Ärendet har sedan i flera omgångarbehandlats av statskontoret och är nu föremål för sjöövervakningskommilténsövervägande. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: 1 kommilléns förslag avseende trafikövervakningförutsätts ett utnyttjande av datorteknik. torde medföra behov av attskapa särskilda dalabanker/dalaregister, vilka torde komma alt innehållavikliga uppgifter för rikels säkerhet. Enligl ÖEF:s mening mofiverar della altsärskilda sårbarhetsprövningar görs. Del kan också bli nödvändigt atl meddelaföreskrifter för sådan behandling så all nya sårbarhelsfaklorer inte uppslår.Dylika frågor övervägs f. n. av sårbarhelskommillén (Fö 1977:02). : SIND tillstyrker utredningsförslaget om en förbättradtrafikövervakning. Denna har enligt SIND:s mening elt uppenbart värde försjösäkerheten och miljön. Någon jämförande analys av lidigare nämnd typ behövssåledes inte. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen tillstyrker förslaget. Även för sjöfarten påMälaren bör elt trafikövervakningssystem skyndsamt utvecklas. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 86 Länsstyrelseni : Utredningen anser att det kan "övervägas om skallerbjuda sig att bygga upp ett trafikinformationssystem för ".Vidare anges att detta skulle kunna lokaliseras "fill exempelvisGotland". Länsstyrelsenhar i samband med utarbetandet av etl näringspolitiskt program för Golland haftanledning all behandla frågeställningar som berör resurser för kust- ochsjöfartsverksamheten. har nämligen föreslagit all tvåutsjöbevakningsfartyg anskaffas och att ett lägesinformationssyslem förkustbevakningen utarbetas. har därvid föreslagit att ett avdessa fartyg skall lokaliseras till . Medden omorganisation av kust- och sjöfartsverksamheten som föreslås under 6.1bedöms förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av denna resurs somgynnsamma. Idiskussion om lokalisering av en enhet för övervakning av trafiken i Östersjönanser att läge utgör en stor tillgång som mednödvändighet måste utnyttjas. En förläggning till är ett myckelrealistiskt förslag som bör utredas närmare. Någramedel för en sådan utredning har utredningen inle föreslagit. Länsstyrelsenhemställer därför att i utredningens handlingsprogram avsattes medel för enutredning i enlighet med vad som ovan föreslagits. Länsstyrelseni : Det bör vidare som förebyggande åtgärd vara angeläget altbetänkandets förslag om bland annat trafikdirigering, trafik-övervakning m.m.inom Öresundsomrädet utsträcks till atl även omfatta delar av de tältrafikeradegenomfartslederna i Kaltegall. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen finner del dock primärl viktigt att(regionvisa) trafikinformationssystem införs som möjliggör en säker ochlättillgänglig information och statistik om miljöfarliga transporter utefterlänskuslen. kännedom om miljöfarliga transporter är mycketbristfällig. Stockholmskommun: Förslagen om ell förbättrat trafikövervakningssyslem tillstyrks ihögsta grad. Södertäljekommun: I bilaga 10 till betänkandet föreslås atl etl trafikövervakningssyslemupprällas för farleden och . Isamma bilaga föreslås också att investeringar i denna farled ges högstapriorilel. Tyvärr kan inte dessa förslag återfinnas i betänkandel, vilkelkommunen finner anmärkningsvärt. Kommunenvill på grund av detta erinra om några av de förslag som tidigare framförts avkommunen, nämligen altdet i MIST:s bilaga 10 föreslagna Irafikövervakningssyslemel för ledenLandsortSödertälje och skyndsamt utvecklas. Göteborgskommun: Lotsning och Irafikledning i Göleborg har varit föremålför olika statliga utredningar. Dessa har inte lett fram nägra beslut. Pågrund härav har frågan kommit att skjutas på framliden. Undertiden har emellerfid Hamn arbetat intensivt pä atl söka få till ståndett trafikövervakningssyslem i farlederna hamnen. utarbetadeselt relativt detaljerat förslag lill etl sådant syslem med en kvalificeradtrafikledningspersonal och med modern radio- och radarutrustning. föreslog hamnstyrelsen i skrivelse till rege- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 87 ringen,atl förslaget skulle realiseras i hamnens regi och atl en försöksverksamhetomedelbart borde påbörjas. Frågan hade tagilsupp med . Somen följd av Hamns initiativ har ärendet nu emellertid förts fram sålångt, att ett trafikledningssystem för är under projekteringi samarbete mellan hamnen och . Beslutsunderlag för organisationoch investeringar beräknas bli klart och om vederbörligabeslut kan fattas beräknas en anläggning kunna vara i drift 1981. Beträffandeansvaret för trafikledningsverksamhelen anser hamnstyrelsen att säkerheten ifarlederna och i hamnen är ett grundläggande intresse och ett primärt ansvarför hamnägaren. Hamn har installerat och bär kostnaderna och ansvaretför större delen av säkerhetsanordningarna i farlederna till hamnen samt inomhamnområdet. Hamnen bär samma ansvar för till den del, somkanalen går genom hamnområdet. Hamnenbär ett betydande ansvar för säkerheten vad avser oljehamnarna ochtankfartygen. Detsamma gäller trafik och hantering av s.k. farligt gods.Göteborgs Hamn har på eget initiativ eller tillsammans med utarbetat och satt i funktion regler och system för altåstadkomma största möjliga säkerhet inom dessa känsliga områden. På samma sätthar hamnen, såsom ovan beskrivits, länge arbetat med atl söka förbättrasäkerheten i farlederna medelst trafikövervakning och trafikledning. DennaIrafikledningsverksamhet måste också omfatta fartygens rörelser inne i hamnenbåde vid ankomst, avgång och förhalning. Hamnägarens ansvar för fartygenssäkerhet i själva hamnområdet kan inte överflyttas till nägon annan. Eftersomfartygstrafiken i tillfartslederna är direkl sammankopplad med och beroende avverksamheten i hamnen, måste trafikledning i hela området betraktas som enodelbar enhet. Enväsentlig del av den trafikledande verksamheten består i insamlande ochsammanställande av informafion om den pågående och väntade trafiken. Dennainformation härrör huvudsakligen från verksamheten i hamnen och från alla detrafikanter och andra företag och organ, som står i kontinuerlig förbindelsemed hamnen. Trafikledningenbör således enligt hamnslyrelsen administreras av hamnmyndigheten och bedrivasi intimt samarbete med samt lämna erforderiig service tilllotsningsverksamheten. CentralorganisationenSACO/SR: /SR ställer sig positiv lill en systematisering och utveckling avtrafikövervakningen vid alla svenska hamnar av betydelse. : Enligt hamnförbundet finns åtskilligt all göra för att ökaeffekfivilelen i den statliga fariedsverksamheten, åtgärder som i och för siginte behöver vara särskilt kostnadskrävande. Det är beklagligt om åtgärdernahar fördröjts genom resursbrist hos . Förbundel tillstyrker sälundasnabb utbyggnad av ett system för Irafikövervakning och trafikinformation medprioritet för leder med hög Irafikintensitel. Utredarens uttalande (s. 57) vadgäller huvudmannaskapet för trafikövervakning i bygger påuppfattningen atl hamnarna inte är tillräckligt medvetna om säkerhetsfunktionenhos ett trafikövervakningssystem. Uppfattningen saknar grund. Det finns skälatt erinra om att hamnarna svarar för säkerheten vad gäller bl.a. oljehanteringoch hante- 1980/81:119 Bilaga1.2 88 ringav farligt gods och är helt medvetna om vad detla ansvar innebär. Vid beaktandeav samtliga de uppgifter som övervakningssystemet ska ha blir hamnen dennaturliga huvudmannen. Härigenom förbättras också de prakfiska möjligheternaalt snabbi ge Irafikövervakningscentralen erforderiig teknisk utrustning. Hamnförbundetvill ytterligare nämna att i skrivelse lill regeringeni har redovisat förslag till etl trafikledningssystem förgöteborgsområdet med hamnen som huvudman. Redan tidigare hade frågan väckts avhamnen vid kontakter med . Främst som följd av dessa inifiativhäller ett trafikledningssystem på att utarbetas i samarbete mellan hamnen ochsjöfartsverket. : Eftersom inom de kommunala hamnarnas ansvarsområden ävenligger ansvar för säkerhet och skyddsåtgärder vid hantering av farligt gods,anser styrelsen att det utredningsarbete, som pågår inomsjöövervakningskommiltén, bör avslutas innan ställning tas till frågor omändrat ansvar för övervakning, Irafikledning och utbyggnad avövervakningssystem. : Rederinäringen har i en följd av år varit kritisk motSjöfartsverkels disponering av de medel som förbrukas i fariedsverksamhetenoch framhållit det otillfredsställande i att dessa medel till största delenanvänts lill lotsorganisalionen. Övervakning av trafiken i vissa farlederskulle ge betydande sjösäkerhetsförbätlring och föreningen tillstyrker därförutredningens förslag att driftsmedel omfördelas från lotsorganisalionen lillIrafikövervakning. Även för Vänern- och Mälarensjöfarten bör etltrafikinformalionssyslem övervägas inom den föreslagna särskilda studien.Sannolikt kan det i dessa båda insjöar räcka med fasta rapporteringsställen -"check-points" - där fartygen rapporterar sin position per VHF. Detbör övervägas om inte trafikövervakningen bör kunna kombineras med någon formav trafikseparering på . och i län har funnit anledning altkommentera förslaget om införande av Irafikövervakning i . Sjöfartsverket:Vad avser den av utredaren diskuterade frågan om trafikövervakning och endärtill kopplad s. k. vägvalsstyrande avgifl för villsjöfartsverket framhålla följande. Sjöolyckor i utgörs tillövervägande del av grundstötningar. Trafikövervakning påverkar kollisions- ochgrundstölningsriskerna främst genom alt varna för möten i kritiska avsnitt. Attfrån land övervaka fartygens positioner och informera om en eventuellgrundstötningsrisk eller lämna någon form av mer auktoritativa anvisningar förfartygens navigering torde inle vara realisliskl med hänsyn till svårighelenatl från land bedöma fartygens framförande. Beaktas måsle också befälhavarensoinskränkta ansvar för fartygens navigering. Ökadlolsning och/eller förbättringar i farledens standard är mera realistiska sättatt minska grundstölningsriskerna. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 89 synesett enklare trafikinformationssystem vara fillräckligt för . Länsstyrelseni län: I detla sammanhang vill länsslyrelsen instämma i utredningensförslag om alt ett särskilt trafikövervakningssyslem inrättas för Kalmarsund.Ett sådant system kombinerat med föreslagen vägvalsstyrande avgift och andrafarledsförbällrande åtgärder jämte etl utökat lotstvång är angelägna åtgärderför alt minska riskerna för allvarliga miljöfarliga utsläpp i . Förslagetom införande av vägvalsstyrande avgift i (i kombinalion med iföregående punkt upplaget förslag om Irafikövervakning) avstyrks av etl flertalremissinstanser. Några instanser är dock positiva och ser förslagel somprincipiellt intressant. Sjöfartsverket:Avgiftssystemet kan verka praktiskt sett direkt irafikreg-lerande. Det kanemellertid också få negativa effekter på säkerheten för fartyg/besättning och ikonsekvens därmed på miljön. Man kan inte bortse frän en ökad benägenhet attvälja en mer riskfylld väg än en avgiftsbelagd säkrare väg. Följden av enavgift för all passera genom t. ex. kan bli att fartygen väljer attäven under hårt väder gä utanför . Säkerhet bör så långl möjligt inte varasärskilt avgiftsbelagd sä att man försätts i valet mellan säkerhet och ekonomii olika gränsfall. Flera praktiska svårigheter är också knutna till avgiften,vartill kommer alt det endast är i någol enstaka fall - typ som envägvalsstyrande avgift skulle kunna få någon fillämpning. Sjöfartsverketavstyrker mot denna bakgrund förslagel om s. k. vägvalsstyrande avgift.