prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Med denna avgränsning av arbetsuppgifterna kommer inteutbildning, som i första hand tillgodoser vuxnas behov av kunskaper för hemarbeteeller fritidsroller, alt vara en uppgift för komvux. Sådan ulbildning bör istället ingå i studieförbundens uppgifter. Föreskrifter om centralt och lokalt samråd medarbetsmarknadens parter kring yrkesutbildningen inom komvux finns redan ochsamrådet tycks ha börjat fylla en viktig ftmkticti. Jag är övertygad om atldetta samråd, när det hunnit få full genomslagskraft överallt, kommer att varaen garanti för en bra arbetsfördelning mellan yrkesinriktad vuxenutbildningoch näriiggande ämnen inom studieförbundens verksamhel. Jag förutsätter att dellokala samrådet med arbetsmarknadens parter kommer att leda till attkomvux-kurserna i kommunen anordnas i den utsträckning som svarar motutbildningsbehovet. Givetvis kan det ändå uppkomma situationer, då inlesamtliga sökande till en yrkesinriktad kurs har arbets-marknadsinriktade syftenmed sina planerade sludier. De som behöver utbildningen för kompetens elleryrkesverksamhet bör då tas in i första hand. Om tillräckligt många ur dennakategori anmält sig för atl kursen skall kunna starta men kursplatser ännuåterstår, bör givetvis så många av de övriga sökande tas in att kursplatsernafylls. Samråd mellan anordnare av viixeniiibddning föreslår, i likhel medfolkbildningsulredningen, all kommunen (skolstyrelsen) skall åläggas attanordna regelbundna överläggningar i vuxenutbildningsfrågor. Skolstyrelsenskall ta initiativ till alt samråd kommer lill sländ minst en gång per terminmellan företrädare för arrangörerna av vuxenutbildning i kommunen. Bådakommittéerna utgår från att skolstyrelsen låter sig representeras av ledamötervid dessa samrådsträffar. Överläggningarna föreslås ske när utbudet avvuxenutbildning planeras. Kommittéerna förutsätter atl anordnarna vid sinabeslul om kursutbud kommer alt ta stor hänsyn till vad som har framkommit i 1980/81:127 48 samrådet.Komvux-utredningen har övervägt olika former för detla samråd, t.ex.vuxenutbildningsråd eller SSA-råd, men har stannat för alt föreslå attkommunerna själva skall välja formerna för hur del lokala samrådet mellanvuxenutbildningsanordnare skall utformas. Komvux-ulredningen föreslår attbestämmelser om alt skolstyrelsen skall ta initiativ till samråd mellan olikavuxenutbildningsanordnare skall föras in i skollagen eller eventuellt i ensärskild förordning om samråd inom vuxenutbildningen. Förslagetom obligatoriskt samråd mellan olika anordnare av vuxenutbildning i kommunenhar väckt stort intresse bland remissinslanserna. Samtliga som har yttrat sig ifrågan instämmer i förslagel. Sålunda tillstyrker bl. a, kommunförbundet eltåläggande om samråd. Någraremissinsianser framför förslag om ylterligare deltagare i överläggningarnautöver representanter för vuxenutbildning och studieförbund. Meningarnaär delade om vilket organ som är lämpligast för det lokala samrådet. Jagdelar de båda kommittéernas uppfattning om vikten av ett lokall samråd kringvuxenulbildningfrågor och atl det är naturligt alt de förtroendevaldaengagerar sig i etl sådant samråd. Som komvux-ulredningen har påpekat, bördessa överläggningar kunna omfalla flera frågor av gemensamt intresse förvuxenutbildningen i kommunen än enbart frågan om arbetsfördelning mellan komvuxoch studieförbund. Skolstyrelserna bör därför ta initiativ lill elt regelbundetsamråd i vuxenutbildningsfrägor. Del ankommer på regeringen alt utfärda debestämmelser därom som kan erfordras. 6 Samverkan och arbetsfördelning Jagvill först kortfattat beröra samverkan mellan å ena sidan folkbildningen och åandra sidan utbildningsradion, vissa kulturinstitutioner, folkbiblioteken ochfolkhögskolan. Utbildningsradion(UR) bör, som framgår av beslul med anledning av prop. 1975/76: 110(UbU 1976/77:8, rskr 1976/77:46) på vuxenutbildningens område främsl görasådana insatser "som kan bidra till alt överbrygga utbildningsklyftornamellan och inom generationerna saml lill att öka den enskilda människansmedvetenhet och stimulera henne till atl aktivt della i samhällsarbete ochkulturiiv". Dessainsatser skall UR fullgöra i sin egenskap av rundradioföretag, men också isamverkan och samspel med folkbildningsorganisationerna. Prop.1980/81:127 49 UR:sutbud skall fylla flera syften. Del gäller för det första program sominformerar om vuxenutbildning och som kan stimulera till vuxenstudier. Vidareproducerar UR program och trycksaker för olika former av gruppstudier, framförallt studiecirklar. En viktig uppgift är vidare utbildningsprogram förenskilda lyssnare och tittare. Studieförbundenbör enligt min mening målmedvetet ta lill vara de resurser som UR kan erbjuda,genom alt använda UR:s program och material i studiecirklarna. Jagvill också erinra om alt med anledning av prop. 1975/ 76: 110 uttalatatt UR bör "fortsätta utvecklingsarbetet rörande medieval, presentations-och bearbetningsformer. Ett sådant arbete är särskill meningsfullt när delgäller atl utveckla läromedel som passar väl för grupper med bristande studievana och otillräcklig motivation". Liksom folkbildningsutredningen anserjag att UR skall kunna producera kurser tillsammans med ett eller flerastudieförbund. Densnabba utvecklingen på etermediernas område gör det angeläget alt människortillägnar sig ett personligt och medvelel säll all lyssna på radio och se påTV. Detla är en viklig uppgift för såväl folkbildningen som förutbildningsradion. Genomsamarbete mellan studieförbunden och UR kan positiva resultat uppnås i båda deavseenden som jag nämnt: en självständig och kritisk inställning tilletermedierna bör kunna främjas, som studiemetoderna kan göras mereffektiva genom användning av etermedierna, särskilt i den verksamhet somvänder sig till grupper med bristande studievana och otillräcklig motivationför studier. Som folkbildningsulredningen framhåller är det för väl fungerandekontakter mellan studieförbunden och utbildningsradion av stor betydelse altdet på ömse håll finns folk med erfarenhet från de båda arbetsområdena. Eltav huvudsyftena med det bidragssystem som jag nu föreslår förfolkbildningsarbetet är att främja en integration mellan studiecirkelverksamhetenoch olika former av kulturella aktiviteter. Jag förutser alt resultatet kommeratt bli ett uppsving för folkrörelsernas och studieförbundens amalörkulturellaaktiviteter. Jag bedömer det som naturligt och angeläget att en positivväxelverkan äger rum mellan dessa amatörkulturella aktiviteter å den ena sidanoch kulturinslilulionerna å den andra. För atl detta skall ske krävs del attkulturinstitutionerna ser det som en naturiig uppgift atl nå också de grupperav amatörer som ägnar sig åt kuhurelll skapande. Exempel på den typ avaktiviteter från kulturinstitutionernas sida som jag åsyftar är den verksamhetsom , Riksutställningar och riksleatrarna bedriveri samverkan med studieförbund och folkrörelser. 4 1980/81. 1980/81:127 50 Jagförutser ett växande behov av samverkan mellan museerna och folkbildningsorganisalionerna. Museernas uppgift i detta samarbete blir dels att hjälpa studieförbunden att bättre utnyttja museernas resurser, dels att stimulera studieförbunden alt initiera amatörforskning i närmiljön och att biträda dem när det gäller alt presenlera resultatet av sådan amatör forskning. Folkbibliotekenhar av gammall som en naturlig uppgift att tillhandahålla sådan litteratur somdeltagarna i studieförbundens cirkelverksamhet har behov av. I samma mån somcirkelstudierna också för framliden lar sin utgångspunkt i boken, är delangeläget att biblioteken i sin anskaffning av litteratur och i den aktivapresentationen av sitt bokbestånd också tar hänsyn till folkbildningensspeciella behov. Deförsök som gjorts alt nå nya låntagargrupper är ägnade atlockså främja folkbildningens strävanden. Studieförbundensmöjligheter att anordna kulturaktiviteter i anslutning till biblioteken börytteriigare förbättras, som bibliotekens aktiviteter i form avföreläsningar, författaraflnar, utställningar och informationer i ökadutsträckning samordnas med studieförbundens och andra organisationersintressen och strävanden. Denya bestämmelser som gäller för folkhögskolorna har väsentligtunderlättat ett omfattande samarbete mellan folkhögskolor och studieförbund. 1976/77:55 berörs gränsdragningsfrågor mellan folkhögskolor ochstudieförbund och folkhögskolor och vuxenutbildning. Redan lidigarehade samverkan inletts i fråga om utbildning av förtroendevalda, organisatörer,cirkelledare och kulturförmedlare. Inle minst med hänsyn till folkhögskolanstraditionellt starka folkbildningsambitioner finner jag denna samverkanvärdefull. Inom ramen för det utrymme som kan komma att finnas för kortkursverksamhetvid folkhögskola är del posilivt om samverkan mellan folkhögskolor ochstudieförbund kan byggas ut. En form för sådan samverkan bör vara, att lärarevid folkhögskola även i framliden skall kunna få fullgöra en del av sintjänstgöringsskyldighet som ledare för studiecirklar. Villkoret för alt såskall få ske bör vara, att studiecirklarna i övrigt uppfyllerstalsbidragsbeslämmelserna. Denna konstruktion innebär således att ettbetydande statsbidrag utgår till sådan cirkel i den formen alt en kvalificeradledare ställer sig lill förfogande kostnadsfritt för studieförbundet. Detfinns enligt min mening inte skäl lill yllerligare slatsbidrag i ett sådanlfall och jag föreslår därför att det nuvarande bidraget för folkhögskollärarledd studiecirkel om avskaffas. Prop.1980/81:127 51 6.2.1Allmänna överväganden i gränsdragningsfrågan Studieförbundensfrihet och självständighet i förhållande lill de bidragsgivande myndigheternaär en grundläggande princip för svenskt folkbildningsarbete. Bidragsvillkorenskall ses som rambestämmelser, inom vilka organisationerna och studiecirklarnahar stor frihet att utforma verksamheten alltefter behov, intressen ochförutsättningar. Frågan om vilken verksamhet som skall berättiga tillstatsbidrag kan inte besvaras en gång för alla och med generell giltighet.Bedömningen måste göras utifrån syftet med verksamheten och det sätt på vilketdenna organiseras och genomförs. Av avgörande betydelse är också de förutsättningarför ett systematiskt studiearbete som finns i gruppen i fråga omstudiemetoder, studiematerial och ledarkompetens. Jag finner det angelägetalt ändå göra några grundläggande markeringar. Självfallet finns det en gränsmellan bidragsberättigat folkbildningsarbete och aktiviteter av annat slag. Förfolkbildningen är det av synneriig vikt att denna gräns upprätthålls ochrespekteras. Gruppverksamhet som endast har till syfte att vara en förevändningför människor atl vara tillsammans eller är en mekaniskt utövad sysselsättningav någol slag, t. ex. tillverkning av föremål utan möjlighet atl i djuparemening engagera tankar, känslor eller fantasi hos dellagarna, kan intebetraktas som folkbildningsarbete -hur värdefull den från andra synpunkter änkan anses vara. I fortlöpande diskussion och samråd mellan fillsynsmyndighetenoch studieförbunden måste denna gränsdragning följas och prövas allt eftersomverksamhelen utvecklas. Statsbidrag bör enligt minmening inte heller kunna utgå till verksamhet som studieförbund bedriver isamarbete med statliga myndigheter och kommuner, dvs. landsting, primärkommuneroch kyrkliga församlingar, om cirkelledaren utövar sitt ledarskap inom ramenför sin tjänst och vederbörandes lön bekostas med skattemedel. I olika sammanhang harifrågasatts om sludier i vissa enskilda ämnen bör kunna berättiga tillstatsbidrag. Enligt min mening ankommer det inte på regering och riksdag atl idetalj reglera vilka ämnen som kan godkännas för statsbidrag. Bedömningen om enstudiecirkel skall berättiga till statsbidrag måste göras utifrån syftet medstudierna och förutsättningarna att i det enskilda fallet i rimlig utsträckninguppnå detta syfte. Det är angeläget atlstudieförbunden noga överväger de olika ämnesområdenas angelägenhetsgrad i förhållandetill varandra och lill folkbildningsarbetets övergripande mål. Vissa områdenkräver särskild omsorg vad gäller studiematerialets utformning och inriktning,cirkelledarutbildningens innehåll samt informationen till allmänheten. Under en följd av år estetiska sektorn av studiecirkelverksamheten ökat sin andel och omfattarnu av det totala antalet studielim- Prop.1980/81:127 52 Delta område har alllid tillmätts slor betydelse ochkunnat utvecklas i stor frihet. Den estetiska verksamheten är - rätl bedriven -en viktig del av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet och en stortillgång i arbetet med att förverkliga samhällets kulturpoliliska mål. Syfietmed verksamheten får dock inte begränsas till atl utveckla vissa lekniskafärdigheter och ha sin tyngdpunkt i tillverkning av produkter. I likhet med folkbildningsutredningen anser jag att delbör vara möjligt att genomföra en del av idrottens ledarutbildning samtutbildning av personer i styrelsefunklioner i form av studiecirklar. Studiersom gäller teknik-skolning, tävlingsregler eller utövande sport och idrott bördock inte heller i fortsättningen godkännas som statsbidragsberättigadestudiecirklar. Detsamma gäller jakl, fiske, ridning eller andra former avfriluflsaktiviieter samt spel av olika slag. Avgörande för om sludiecirkelverksamhet, som vänder sigtill anställda i ett förelag, kan betraktas som bidragsberättigatfolkbildningsarbete är i vad mån verksamheten uppfyller de grundläggande kravsom gäller för det fria och frivilliga folkbildningsarbetet. Deltagandet skallsåledes vara frivilligt. Deltagarna skall ha möjligheter att själva väljastudieförbund, påverka val av studiematerial öch ledare saml studiernasinnehåll och inriktning. En förutsäftning för att verksamheten skall kunnagodkännas för statsbidrag är därför atl ett studieförbund är den verkligelokale anordnaren av verksamheten och därvid svarar för studiernas planeringoch genomförande liksom för godkännande av studiematerial och cirkelledare.Detta hindrar självfallet inte atl, vad gäller fackliga studier, samverkanäger rum med de anställdas fackliga organisation. Av atl folkbildningsarbetet är fritt och frivilligt följeratt statsbidrag inle kan utgå till intern företagsutbildning. Detla framgårockså av SÖ:s nuvarande anvisningar. Samma sak gäller molsvarande utbildningsom anordnas inom eller på initiativ av statliga myndigheter och kommuner,dvs. landsting, primärkommuner och kyrkliga församlingar. Slatsbidrag skall inte heller ulg.å lill studieverksamhetsom utgör inskolning för elt visst yrke eller en viss arbetsuppgift inom ettförelag eller som anordnas i samarbete med etl förelag som bedriverundervisning på affärsmässig basis eller som ett led i sin affärsmässigaverksamhel. Utbildning som genomförs enligl särskill uppdrag från eltoffentligt eller enskilt företag (uppdragsutbildning) skall helt bekostas avuppdragsgivaren. Om valet av studieförbund har gjorts efter anbudsförfarandeeller genom förhandlingar enligl medbestämmandelagen är utbildningen att betraktasom uppdragsutbildning. Av det sagda följer alt bidrag inte bör ulgå lillutbildningsverksamhet 1980/81:127 53 där arbetsgivaren utser ledare eller där cirkelledaruppgifteningår som en del i vederbörandes anställning i företagel (eller molsvarande).Inte heller bör bidrag ulgå till verksamhet som är öppen endast för vissagrupper av anställda, eller till verksamhet där arbetsgivaren eventuellt isamarbete med de fackliga organisationerna - avgör vilka anställda som fårdelta eller som skall erbjudas att delta, eller då syfiet är att inskola ellerutbilda för en bestämd funktion på den egna arbetsplatsen. För tydlighetens skull vill jag i sammanhanget påpeka, attviss fortbildning av lantbrukare och andra närstående yrkesgrupper enligt minmeniijg även i fortsättningen bör kunna anordnas som statsbidragsberättigadestudiecirklar, givetvis under förutsätlning av att de allmänna villkoren iövrigt uppfylles. 6.2.4 Cirkelverksamhet bland institutionsboende Det är angeläget att de människor som under lång tidvistas på vårdinstitutionerna tillförsäkras möjligheter atl utöva meningsfullastudie- och kulturaktiviteter. Studiecirklar bland handikappade bör emellertidi princip genomföras på samma villkor som gäller för cirkelverksamhelen iövrigt. Det är i delta sammanhang angeläget att göra en klar skillnad mellan deuppgifter som faller inom samhällets vårdansvar och den verksamhel somstudieförbunden svarar för. Studieförbundens strävan atl förlägga studiecirklar tilllokaler utanför institutionerna är värdefull. Studieförbunden skall vara lokalaanordnare och bära det fulla ansvarel för verksamhetens uppläggning och genomförande.Delta gäller även den cirkelverksamhet som av olika skäl, kanske främsthandikappets svårighetsgrad, inte kan förläggas utanför institutionerna. Isådan verksamhel är det som regel önskvärt atl ledaren eller några deltagarerekryteras utanför institutionen. Folkbildningsulredningenhar avgivit vissa förslag beträffande vuxensärskolan och avgränsningar mellandenna och studieförbundens verksamhet bland utvecklingsstörda. Vuxensärskolanär f. n. en försöksverksamhet. Frågan om dess framtida organisation ochinnehåll ingår i omsorgskommitténs (S 1977:12) uppdrag. Efter samråd medstatsrådet anser jag att ställningstaganden bör anstå tills denna kommittéavslutat sitt arbele. Gränsdragning mellan högskolan och studieförbunden framhåller atl det är delhuvudsakliga syftet med en ulbildning som bör avgöra vem som skall arrangeraden. Högskolans utbildningsutbud bör grundas på behov som uppstår inom resp.regions närings- och yrkesliv och inom forskningen, medan mer översiktligtorienterande kunskaper och färdigheter utan speciell anknytning till yrkeslivetbör förmedlas genom folkbildningens olika aktiviteter. Statsbidrag bör därförenligt kommittén inte i framliden utgå till studie- Prop.1980/81:127 54 förbundensstudieplansbundna yrkesutbildningar på högskolenivå. När bidragen skallupphöra får bestämmas med utgångspunkt från högskolans möjligheter att ta överdessa utbildningar, men kommittén bedömer för sin del en övergångstid på upptill; som rimlig. Kommittén föreslår vidare att det särskilda bidragettill universitelscirklar upphör. Deflesta remissinstanser som yttrat sig i denna fråga har instämt i kommitténsprincipiella resonemang. Flera instanser, däribland UHÄ, anser dock alt det ärolämpligt eller omöjligt att precisera en bestämd tidpunkt då studieförbundenssludieplansbundna verksamhet på högskolenivå skall vara avvecklad, eftersomhögskolans resurser är begränsade och någon total överföring därför inte kankomma ifråga. Några remissinstanser, bl.a. , anser att desärskilda bidragen till universitetscirklarna bör bibehållas, åtminstone iglesbygd. Vadförst gäller frågan om det motiverade i att låta särskilda bidragsregler gällaför universitetscirklar erinrar jag om mitt förslag i det föregående atlbehålla bidrag till cirkelledares kostnader för resor och traktamenten i frågaom cirklar som anordnas minst från de större högskoleorterna. Dådet sedan gäller frågan om vilka slag av universitelscirklar som överhuvudlagetskall kunna erhålla slatsbidrag vill jag försl framhålla atl jag anser att detfinns klara principiella skäl för kommitténs förslag att de studieplansbundnauniversitetscirklarna i fortsättningen ej skall vara bidragsberättigade. Delviktigaste skälet är att detta slag av cirklar bedriver sin verksamhet ienlighet med planer som utarbetats av statliga organ och ej av studieförbundeller av dellagarna själva. Jag är emellertid inte beredd att i detta avseendeföreslå någon inskränkning av stalsbidragsmöjlighe-terna. Skälen härför är följande. Detfinns självfallet ingen anledning atl sätta någon övre gräns för den nivå därstudiecirklarna kunskapsmässigt och innehållsligt skall ligga för att varastalsbidragsberättigade. Detta har heller ingen föreslagit. En hell annan sakär att studieförbunden har både rätt och skyldighet att göra prioriteringar dådet gäller att bestämma nivå på det studiearbete som skall bedrivas. Fråganär då om cirkelsludier på hög nivå skall bli utan statsbidrag bara därför attde visar nära överensstämmelse med utbildning som förekommer inom högskolan.Svaret är inte självklart. Under har det i åtskilligafall förekommit att högskoleväsendet mer eller mindre har övertagit verksamhelsom först har börjat och utvecklats inom studieförbundens universitetscirklar.Detta har i hög grad varit fallet med de enstaka kurserna inom högskolan.Oavsett ursprunget hos de enstaka kurserna företer de ofta stora likheter meduniversitetscirklar. Del vore enligt min mening inte rimligt att dra instatsbidragen för universitetscirklar bara av den orsaken alt man inomhögskolan har börjat anordna kurser som i större eller mindre utsträckningpåminner om cirklarna. 1980/81:127 55 tveksamhet kan det finnas anledning att hysa beträffandeuniversitelscirklar som omfattar mera reguljära högskolekurser, men ipraktiken visar det sig ofta att även sådana cirklar till uppläggning ochinnehåll skiljer sig från högskolans ulbildning. Under alla förhållanden skulledet knappast erbjuda några större svårigheter för studieförbunden altåstadkomma precis så slora skillnader som skulle behövas för att göra cirklarnastatsbidragsberättigade. Jag är för min del tveksam till det meningsfulla iatl söka utforma sådana regler. Det är endast en mindre del avuniversiletscirklarna som bedrivs såsom studieplansbundna. Även om jagprincipiellt delar kommilléns uppfattning att det bör ankomma på högskolan allbedriva denna typ av utbildning ser jag, särskilt mot bakgrund av de nyssredovisade omständigheterna, ingen anledning alt föreslå allstatsbidrag inte skall få utgå för sådana universitetscirklar. 6.2.6 Gränsdragning mellan cirkelverksamhet ochkulturverksamhet I folkbildtungen m.m. För att erhålla statsbidrag måste såväl studiecirklar somkulturverksamhet i folkbildningen m. m. motsvara de övergripande villkor somgäller för det fria och frivilliga folkbildningsarbetet. Del särskilda bidraget till kulturverksamhet ifolkbildningen m. m. avser alt ge studieförbunden slörre frihet atl utvecklametoder och pedagogik som tar hänsyn lill de olika verksamhetsformernas särart.Körer, musikensembler och utövande teatergrupper, som omfattar mer än 20dellagare eller vilkas verksamhet syftar till atl förbereda för framträdandeninför publik bör i fortsättningen erhålla bidrag ur anslagsposten tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. De körer, musikensembler ochteatergrupper som väljer att arbeta som studiecirklar och uppfyller de kravsom därvid gäller kan även i fortsättningen erhålla statsbidrag viastudiecirkelanslaget. Jag vill underslryka att en grupp inte skallkunna erhålla både bidrag till kulturverksamhet och studiecirkelbidrag församma verksamhet. Om en studiecirkel vill anordna ett projekt, t.ex. enutställning, och erhåller medel för detta ur bidraget till kulturverksamhet,bör cirkelverksamheten och projektverksamheten bedrivas tydligt avskilda frånvarandra. Ingenting bör dock hindra all gruppen växelvis ägnar sig ål sludieri cirkeln och åt projektet. 1980/81:127 56 7 Tillsyn m. m. SÖhar del huvudsakliga ansvarel för tillsynen av att de statligabidragen till folkbildningen används i överensstämmelse med gällandebestämmelser. I anslutning därtill har SÖ också rätt att utfärdatillämpningsanvisningar samt att bevilja dispenser från vissa av författningsbestämmelserna. Dådet gäller det nuvarande anslaget till kulturprogram inom föreningslivet m.m.och anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer, anslagspostenlill experiment och utvecklingsarbete är det som ansvararför medelsfördelningen liksom för den statliga tillsynen. Folkbildningsutredningenanser det vara väsentligt atl bättre integrera studiecirkelverksamhelen med kulturprogrammen.Som en följd härav föreslår kommittén att del statliga tillsynsansvaret skallsamlas till en enda myndighet. Kommittén tar dock inle ställning till vilkenmyndighet som är lämpligast för detla. Deflesta remissinsianser som har yttrat sig i frågan har anslutit sig tillfolkbildningsutredningens förslag.