prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt statsmakternasenergipolitiska intentioner skall övergäng från olja till fasta bränslen ske iden utsträckning som det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart.Vattenfallsverket samarbetar med ett antal kommunala energiföretag för att fåtill stånd torv- och fliseldade kraftvärmeverk och hetvattencentraler samtkoleldade kraftvärmeverk. Verkets strävan är att öka sin verksamhet på dettaområde. Trots den godaelförsörjningssituationen bör, enligt verkets uppfattning,projekten avsedda för fasta bränslen fullföljas enligt gällande tidplaner föratt minska oljeberoendet. Utbyggnad av koleldadekraftvärmeverk och hetvattencentraler har hit-fills inte kunnat ske på grund avkoleldningens befarade inverkan på Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 383 Det är därför, enligt verket, nödvändigt attklargöra kolanvändningens miljökonsekvenser och tillämpa sådana lösningar attkol blir ett acceptabelt bränsle för de större städernas värmeförsörjning. Regeringen gav i juli 1979vattenfallsverket i uppdrag att i samarbete med berörda intressenter - övrigkraftindustri, kommunerna och industrin - utreda kolanvändningens hälso- ochmiljökonsekvenser. Projektet har antagit namnet Projekt (Projekt ). Enligt direktiven skall en huvudrapport lämnas till regeringenden och slutrapporten därefter. Möjligheterna att bygga omForsmarks och för värmeavtappning och överföra hetvattentill /resp. har studerats i ett antal utredningarunder senare delen av . Verket påpekar att ombyggnaden avkärnkraftverken och utbyggnaden av hetvattenledningarna inte kan vara genomfördförrän . beräknas att nu befintligaoch beslutade elproduktionstillgängar behövs för att klara den prognoseradeelkonsumtionen. Ombyggnaden till kombinerad el- ochvärmeproduktion innebär en radikal förbättring av totalverkningsgraden ianläggningarna. Värmeuttaget medför dock en minskning av elproduktionen, sommåste ersättas med nya elproduktionsanläggningar, t. ex.kolkondensanläggningar. Ombyggnad av block som är i drift ger dessutombesvärande störningar . En särskild arbetsgrupp har underhösten 1980 undersökt möjligheterna att genomföra projektet med värmeöverföringfrån Forsmark. Resultatet av gruppens arbete har redovisats i det föregående(kapitel 8). En betydande del av det svenskabostadsbeståndet uppvärms med lätt eldningsolja. Svårigheterna att skaffasådan olja bedöms bli störte än för den tunga oljan. Priset ärdessutom avsevärt högre. En del av dessa bostäder kan anslutas tillfjärtvärmesystem, vilket underlättar övergång till fasta bränslen. I mångaområden är elvärme, eventuellt kompletterad med andra uppvärmningsformer, ihuvudsak det enda alternativet till den lätta eldningsoljan. Under 1980-taletkommer det att finnas en betydande elproduktionskapacitet som bör kunnaanvändas för att ersätta olja. Den stora ökningen avkombinationspannor där el är ett av energialternativen innebär möjligheter attsnabbt minska oljeanvändningen. Detta förhållande bör, enligt verket, beaktasav eldistributörerna och kraftföretagen så att överbelastning av kraftnät ochproduktionssystem kan undvikas. Utformningen av uppvärmningssystemen bör görasså att effektivare användning av el, t. ex. med värmepumpar, inte utesluts. har ianslagsframställningen föreslagit att ett antal elpannor skall anskaffas ochinstalleras i fjärrvärmesystem och processindustrier i syfte att minskaoljeförbrukningen under de perioder under 1980- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 384 talet då kraftbalansen så medger. Verket bedömer, bl. a.efter diskussioner med ett antal kommuner och industriföretag, det vara möjligtatt inom verkets distributionsområde installera elpannor med en sammanlagdeffekt av omkring 400 MW. För /81 begär vattenfallsverket att fådisponera 5 milj. kr., motsvarande investeringar för en panneffekt av omkring50 MW, för detta ändamål. För /82 beräknar verket ettmedelsbehov om 35 milj. kr. för samma ändamål. Verket fick i uppdragav regeringen att utreda och lägga fram förslag om åtgärder som syftar tillbättre utnyttjande av verkets befintliga anläggningar. Utredningarna med anledning avregeringens uppdrag omfattar vattenkraft, värmekraft, stamnätet och regionalaoch lokala kraftnät. En första etapp av utredningen har redovisats. Enligt den senaste femårsplanen förforskning, utveckling och demonstration kommer vattenfallsverket att underperioden /81-1984/85 satsa ca 400 milj. kr. pä forskning och utveckling. Arbetet inom solvärme- ochvärmepumpområdena har intensifierats. Beslut har träffats om utbyggnad avlaboratoriet i för praktiska prov med solvärme och värmepumpar.Vattenfallsverket har också för avsikt att etablera samarbete medkomponenttillverkare. Beslut har träffats om en utbyggnadi av ett bergrumslager för 15000 m' varmvatten. Under perioden 1982-1985skall ett program genomföras för att klarlägga möjligheterna till lagring ibergrum. Verket bedriver vidareförsöksverksamhet med värmepumpar i bl. a. Sala, och Linköping.Dessutom utreder och projekterar verket ett antal försöksanläggningar, ofta isamarbete med kommuner som t. ex. i och . I laboratoriet iÄlvkarleby har en värmepump med en effekt av 150 kW som utnyttjarisbildningsvärme tagits i drift. Om resultaten blir framgångsrika planerasinstallation av en väsentligt större anläggning baserad på samma princip iGöteborg. I uppförs vidare ett parextremt energisnåla enfamiljsvillor utrustade med små värmepumpar. Avsikten äratt försöka få fram nya hustyper med effektivare energiutnyttjning än de som f.n. finns. Arbetena tillsammans med Södertäljekommun för uppvärmning av ca 500 lägenheter i med solenergi har fortsattmed ytterligare projektering. Förutsättningarna för ett genomförande fårbedömas som goda även om det knappast är att förvänta att solvärmen där skallvara kommersiellt lönsam jämfört med konventionell fjärrvärme vid dagensoljepriser. Arbetets stora värde ligger i att det ger väsentliga erfarenheterför såväl komponenttillverkare som för byggnadsföretag av det praktiskautförandet av solenergi- och värmepumpanläggningar. Ett eventuellt beslut omutbyggnad kan väntas tidigast . Inom vindkraftområdet samarbetarvattenfallsverket med NE) vid byggandetav ett vindkraftaggregat 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 385 Utvecklingsarbetet innebär för verkets del bl.a. klariäggande av hur vindens variationer och rum påverkaranläggningarnas lokalisering och utformning, vindkraftproduktionens återverkanpå kraftsystemets produktionsreglering och överföringsbehov. har tidigareredogjort för de studier som verket har bedrivit tillsammans med dåvarandeStatsraff AB i syfte att klarlägga de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför att bygga en anläggning för kraftproduktion baserad på förgasning avsvavelrika bränslen, bl. a. restoljor, det s. k. . Projektetkallas numera Gasification Combined Cycle (GCC). Anläggningen kan också geskraft värmeutförande. Kompletterande undersökningar har utförts för att bl. a.klariägga bränsleförsörjningen, miljöfrågor och vissa tekniska problem. Verkethar träffat en överenskommelse med Svenska , i vilket Statsraff ABnumera ingår som dotterföretag under namnet Svenska ,om gemensam projektering av anläggningen. Beslut om att uppföra en förstaanläggning kan fattas tidigast . Transportsektorn är mycketenergikrävande och det helt dominerande drivmedlet utgörs av oljeprodukter.Inom vattenfallsverket har slutförts en studie beträffande teknik och utvecklingsmöjligheterför eldrivna fordon. Resultatet visar att el för användning till fordonsdriftär energiekonomiskt fördelaktigt som de miljömässiga fördelarna ärpåtagliga. På kärnsäkerhetsområdet harvattenfallsverket gjort en översyn av den för säkerheten styrandeförtagspolicyn. En mycket hög säkerhet hos de kärnkraftverk som verket haransvar för eftersträvas. Erforderliga resurser skall finnas för ett effektivtsäkerhets- och kvalitetsarbete. Teknisk utveckling och erfarenhetsåterföring inomsäkerhetsområdet skall bedrivas systematiskt. För att gereaktorsäkerhetsfrågorna en central roll har en särskild organisation med etttrettiotal anställda bildats inom verket, det s. k.kärnreaktorsäkerhetsprojektet (KSP). Vidare har verket tillsammans medövriga kärnkraftföretag i inrättat Rådet för Kärnkraftsäkerhet. Dettabörjade sin verksamhet och har tilldelats viktiga uppgiftervad gäller erfarenhetsåterföring, säkerhetsanalys, forskning och utveckling,utbildning, kvalitetssäkring och haveriberedskap. F.n. pågår en säkerhetsstudie förRinghals 1 och startar motsvarande studie för . Världsmarknadspriset på uran harsjunkit . Priset beräknas komma att stabiliserasvid nuvarande nivå. och Forsmarks Kraftgrupp AB:s behov avuran är täckt t.o.m. är 1984. Marknaden bedöms gynnsam för kompletterande upphandling.Verket har tillsammans med () regelbundnakontakter med leverantörer i bl a. och . Verket strävar efteratt få spridning av bränsletillverkningen pä olika leverantörer för att uppnåhögre leveranssäkerhet. Utvecklingsarbete 26 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 386 inom kärnbränsleområdet bedrivs i samverkan med bl. a.Studsvik Energiteknik AB. inköp avoljeprodukter sköts av Svenska , som ägs av verket och StatsföretagAB. nådde företaget en marknadsandel av oljeprodukter på ca 10%och svarade för av den råolja och de oljeprodukter som tillfördesSverige. Problemen med oljeförsörjningen ochutvecklingen på energiområdet i allmänhet gör, enligt verket, enåterintroduktion av kol på den svenska energimarknaden angelägen.Förutsättningarna belyses bl. a. i en offentliggjordinternationell kolstudie (WOCOL - Coal to future) och i en rapport fråndet av vattenfallsverket tillsammans med () ochSydkraft AB genomförda projektet 90. Enligt denna rapport börkolimporten grundas på en långsiktigt säkrad tillförsel genom leveransavtal medoch produktionsdeltagande i länder som från försörjningssynpunkt betraktas somstabila. Samarbetsformer bör skapas mellan svenska kolkonsumenter ochkolintressenter. har föreslagit att ett kolbolag medmedverkan från statliga, kommunala och privata intressenter skall bildas ienlighet med vad jag har redo-ort för i min anmälan till tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /81 (prop. 1980/81:25bil. 9, NU 1980/81:23,rskr 1980/81:112). I anslutning till attvattenfallsverkets utredning om torveldade anläggningar lämnades våren 1979startade inventering och undersökning av torvmossar i Umeåområdet.Undersökningarna har utgjort underlag dels för de ansökningar att bearbeta torvsom lämnades , dels för anbudsförfrågan till tänkbaratorvproducenter. Inkomna anbud har utvärderats för att avtalskall kunna slutas som beslut fattas om utbyggnad av ett torveldatkraftvärmeverk i . Inventering av torvmossar pågår också iÖstersundsområdet och i Bodenområdet, där torvförsörjningsmöjligheterna planerad hetvattencentral undersöks. startade, redan förevattenfallsverkets torvutredning, undersökningar av möjligheten att startatorvproduktion i . Förhandlingar om villkoren för leverans av torvtill den planerade hetvattencentralen pågår. Elkonsumtionen i landet inkl.överföringsförluster var 0,högre under /80 än /79 och uppgick till . Exporten steg med till3,. Industrins elkonsumtion ökade någotsnabbare än den totala förbrukningen eller och uppgick till 40,4 TWh.Ökningen kan till största delen hänföras till gruvindustrin samt pappers- ochpapptillverkningen. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 387 Kemisk massa samtjärn-, stål- och metallverk minskade sinförbrukning. Konflikten på arbetsmarknaden medförde entemporär minskning på inemot eller av elförbrukningen inom främstindustri- och kommunikationssektorerna. Ökningstakten för elförbrukningeninom gruppen hushåll, handel m.m. blev avsevärt lägre än under budgetåret1978/79 eller ca 0,. Orsaker till detta kan, enligt vattenfallsverket, varaden högre genomsnittstemperaturen samt nedgången av bostadsbyggandet. Andratänkbara orsaker är de senaste årens prishöjningar på elkraft samt en ökadsparbenägenhet hos abonnenterna. Av följande tabell framgår hur dentotala tillgången på elkraft har fördelat sig mellan olika kraftslag ochimport . 1978/79 1979/80 Vattenkraft Kärnkraft Övrig kraft Import Under /80färdigställdes nya vattenkraftanläggningar motsvarande en årsproduktion av 0,2TWh. Den totala produktionen av vattenkraft var högre än /79 främst beroende pä viss avsänkning av regleringsmagasinen.Vattenkraftproduktionen var trots detta lägre än tillämpadevärden för normal produktion. Kärnkraften svarade /80 för av den totala krafttillgången i landet jämfört med22% budgetåret innan. Produktionen i de sex idrifttagna kärnkraftblockenmotsvarar av energimängden vid förväntad tillgänglighet. Tack vare ökad vatten- ochkärnkraftproduktion samt en ökad import blev det möjligt att ytterligare sänkaproduktionen av oljebaserad värmekraft med drygt jämfört med /79.Oljebesparingen motsvarar ca olja. Elkonsumtionens utveckling pålängre sikt är beroende av bl. a. tillväxten i ekonomin, tillväxtensfördelning på olika näringsgrenar och industribranscher, prisutvecklingen påelektricitet och olja, befolkningsutvecklingen och bostadsbyggandet. Den genomsnittliga ökningstaktenunder har varit 3,. Den s.k. övrigsektorn, dvs.hushåll, handel m.m., har ökat med 6,per är och har svarat för praktiskttaget hela tillväxten. Industrins elkonsumtion befann sig vid periodens slutpå ungefär samma nivå som vid dess början. Förändringen frän det ena året tilldet andra har dock 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 388 a. till följd av konjunktur- och temperaturvariationer. Enligt statens industriverks (SIND) bådaelprognoser , vilka utgjorde underlag för energikommissionensarbete, beräknades elkonsumtionen uppgå till resp. och 127TWh. Den genomsnittliga elkonsumtionstillväxten beräknadessålunda bli . avgav SIND en energiprognos avseendetiden till långtidsuUedning. Bedömningarna utgår från de ilångtidsutredningen angivna förutsättningarna rörande samhällsekonomin.Resultatet, såvitt gäller efterfrågan på el, ligger praktiskt taget helt ilinje med den högre av SIND:s prognoser . De beräkningar för elanvändningen under perioden1978-2000 som konsekvensutredningen presenterade inför folkomröstningen omkärnkraften gjordes med utgångspunkt långtidsutredning. Vid enjämförelse mellan utredningens kalkyler enligt referensalternativet ochprognosen för elanvändningen enligt prop. 1978/79: 115 är skillnaden påtotalnivå liten och ligger sannolikt inom osäkerhetsintervallet. Ipropositionen angavs för ett intervall på medanutredningens beräkningar anger . Den totala belastningsnivån inkl.överföringsförluster blir för propositionens prognos och förutredningens prognos . För 1990-talet pekar utredningens uppskattningarpå en fortsatt ökning av elanvändningen med jämfört med enökningstakt på 3,5%-för . finner det rimligt att räkna meden sådan utveckling av elförbrukningen. Liksom villvattenfallsverkel emellertid understryka osäkerheten hos de refererade bedömningarna.Bland de osäkerhetsfaktorer som verket då pekade pä var risken för att denframtida produktionstillväxten bedöms alltför pessimistiskt efter perioden1973-1978, som har kännetecknats av en industriell stagnation, och att optimismenbeträffande möjligheterna att spara energi kan visa sig ha varit alltför stor.Dessa osäkerhetsfaktorer kvarstår. Till detta kommer att akuta störningar ioljetillförseln och kraftiga höjningar av oljepriserna kan ökaefterfrågan pä elektrisk energi, särskilt för uppvärmning. Osäkerheten innebärgivetvis också att elförbrukningen kan bli mindre än vad dessa prognoserinnebär. Pä grundval av uppgifter från flertalet egnaindustriabonnenter och återdistributörer har vattenfallsverket gjort enprognos över den egna kraftförsäljningen under den närmaste tioårsperioden.Enligt denna prognos kommer verkets fasta leveranser inkl.överföringsförluster att öka med 3,till under perioden1978/79-1983/84 och 3,till /84-1987/88. beräknas således förbrukningen nu bli . Med antagandeom linjär tillväxt erhålls för enligt den senaste prognosenen förbrukning av ca . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Med antagandet att vattenfallsverket kommer attbehålla sin marknadsandel svarar verkets prognos mot en elförbrukning inkl.överföringsförluster i hela landet om . Under /80 färdigställdes det förstaaggregatet i ombyggnaden av i samt utbyggnaden iPorjus kraftstation i . beslutade och föreslagnakraftproduktionsanläggningar framgår av följande sammanställning. 1977/78: 125 1976/77; 100 1979/80: 100 1977/78: 116 1979/80: 33 1975/76: 100 Utbyggnadsprogrammet föresläs bli kompletterat medett fjärde aggregat i Stornorrfors kraftstation i älv med planeradidrifttagning under /86. Stornorrfors togs 1958. Stationen ärutrustad med tre aggregat med en sammanlagd effekt av 410 MW och förberedd förett fjärde aggregat. Energiproduktionen i stationen uppgår till ca 2 160GWh/år. Fallhöjden är 75 m och utbyggnadsvattenföringen 700 mVs. Stornorrforsär den nedersta av kraftstationerna i . Även vattnet från . Eftersom vatten inte är årsreglerat uppkommerspill vid Stornorrfors under flöden i . Den nu föreslagna tillbyggnaden innebär att dentotala utbyggnadsvattenmängden ökar med 275 till 975 mVs. Maximieffekten ökartill 580 MW och energiproduktionen med 130 till 2290 GWh/år. Tillskottet iproduktion beror huvudsakligen på att det vatten som eljest skulle spillasunder Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 390 sommarenkommer att ledas genom stationen, men till en del på att det nya aggregatetkommer att få bättre verkningsgrad än de gamla. Tillbyggnaden bedöms uppfyllalönsamhetskraven genom att behovet av dyrare kraftproduktion i befintligaoljeeldade anläggningar minskas. Inverkan pä motstående intressen är ringa,bl. a. eftersom dämningsgränsen inte kommer att ändras. Utöver arbeten imaskinsal, intag och sugrör planeras inga permanenta byggnadsåtgärder. Projektetger en sysselsättning på platsen motsvarande ca 225 årsverken. De egentliga byggnadsarbetena kanpåbörjas redan under innevarande budgetår om erforderliga tillstånd erhålls.Investeringen beräknas till 215 milj. kr. Regeringen har förklarat utbyggnaden av Messaurekraftstation med ett tredje aggregat tillåtlig enligt vattenlagen. Beslut omeventuella särskilda villkor i samband med tillståndet har liksom föreffektutbyggnaderna 12, Harspränget 5 och Ligga 3 inte fattats. Eftersom vattenfallsverket är angeläget att imöjligaste mån upprätthälla sysselsättningen i har tillståndentagits i anspråk utan att avvakta regeringens beslut om särskilda villkor. utsträckning dessa kommer att öka medelsbehovet och/eller väsentligt minskaprojektens lönsamhet avser vattenfallsverket att återkomma i ärendet. I äldre vattenkraftstationer är kompletteringar ochsuccessiv förnyelse av vissa anläggningsdelar nödvändiga bl.a. med hänsyn tillpersonsäkerhets- och miljökrav samt till krav på anpassning till modernteknik. Exempel på sådana åtgärder som ingår i verkets utbyggnadsplan ärbullerbekämpning, tryckluftsbromsning, kylvattenreglering, bärlagersmörjning,installation av brandlarm, tyristormagnetisering, utbyte av diverse elektriskaoch mekaniska anläggningsdelar samt upprustning av byggnadsbeståndet. Regeringen meddelade och den 10 april1980 att och resp. och skall fåtillföras kärnbränsle utan hinder av vad som föreskrevs i lagen (1979:335) omförbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle, den s. k.rådrumslagen. Tillstånden avser den tidsperiod under vilken giltigtupparbetningsavtal finns tecknat, vilket för och innebärt. o. m. är 1990 resp. för och t. o. m. . Den av godkända överenskommelsen ombegränsning av utbyggnadstakten för som träffades mellan delägarnai upphörde att gälla i och med utgången av budgetåret1979/80 (prop. 1979/80:33 s. 14-15, NU 1979/80:25, rskr 1979/80:134). Tidplanenför det fortsatta arbetet på innebär att blocket kan tas i driftunder . Mot denna bakgrund och med hänsyn tagen till den tid som gårät för att tillföra reaktorerna bränsle samt rekrytera och utbilda personalgäller följande tidpunkter för kommersiell idrifttagning av ännu inteidrifttagna kärnkraftblock: Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Enligt rådrumslagen är innehavareav kärnreaktor berättigad till ersättning av staten för förlust som haruppkommit genom all idrifttagandet av reaktor har fördröjts till följd avlagen. Förhandlingar om ersättning inleddes sedan en statligförhandlare hade utsetts. Resultatet av dessa överläggningar har presenterats iprop. 1980/81: 25 bil. Övriga anläggningar iutbyggnadsplanen antas bli färdigställda i enlighet med de planer som tidigarehar redovisats. Med befintliga anläggningar,beslutade och föreslagna utbyggnader samt prognosticerad elefterfrågan erhållsenergi- och effektbalanser i det statliga kraftsystemet enligt följandesammanställningar. Energibalanser budgetåren 1981/82-1987/88 (i TWh) (0,) vid ' Energikriterium: Total produktionsförmåga =0,8xvaltenkraftproduktion -l-0,9xvärmekraflproduktion. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Effektbalanser budgetåren 1981/82-1987/88 (i MW) 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 Försäljning lill andra kraflföretaginkl. Installerad effekt i egnabefintliga, beslutade och föreslagna vattenkraft-anläggningar, medelår Installerad effekt i egnabefintliga och beslutade vär-mekraflanlägg-ningar Köp från andra kraftförelag Dito i % av primaförbrukningensmaximalvärde 9200 9500 9900 10200 10600 11000 11400 120 380 360 210 60 60 60 9320 9880 10260 10410 10660 1106011460 7652 7824 8020 8020 8 190 8218 8218 5 500 5 500 5 235 4 835 2440 2 440 2 440 2 440 2440 3805 4 720 4 720 4 720 5 500 14077 15164 15360 15345 16295 4757 5284 5 100 4935 5635 51,7 55,6 51,5 48,4 53,2 Som framgår av sammanställningenkan den beräknade energiförbrukningen tillgodoses med önskad leveranssäkerhett.o.m. / 88 med beslutade och föreslagnaproduktionsanläggningar. Även från effektsynpunkt väntas leveranssäkerheten blitillfredsställande under samtliga redovisade budgetår. De överskott pä produktionsresursersom balanserna antyder utgör enligt vattenfallsverket en säkerhet motoförutsedda elbehov och gör det möjligt att begränsa användningen av olja tillett minimum. Av vad vattenfallsverket har anförtföljer att något beslut om nya produktionsanläggningar inte behöver fattasunder innevarande budgetår för att kraftförsörjningen inom det statligaavsättningsområdet på fastlandet skall kunna fram till slutet av1980-talet. Av andra än omedelbaraelförsörjningsskäl kan emellertid ytterligare produktionsenheter komma attfärdigställas . Utöver tillbyggnaden av Stornorrforsgäller detta t. ex. på kraftvärmeom-rådet där verket tillsammans med vissakommuner f.n. projekterar nya anläggningar för fasta bränslen. I de redovisade balanserna mellanproduktionsresurser och efterfrågan pä el har intemedräknats. Stationen, som är Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 393 oljeeldad,är gammal och delvis i sådant skick att betydande ombyggnads-ochreparationsarbeten erfordras för att få anläggningen i driftdugligt skick.Utredningar har visat att fortsatt produktion eller produktionsberedskap istationen inte kan ekonomiskt motiveras. räknar inte hellermed att staUonen skall erfordras för att upprätthållaerforderlig leveranssäkerhet. Dä ett stort antal av den nu befintligapersonalen kommer att avgå av åldersskäl har vattenfallsverket fattatprincipbeslutet att avveckla stationen. En avveckling bedöms kunnavara genomförd . projekteringsplaner omfattarytterligare ett antal vattenkraftutbyggnader, en kolkondensanläggning iSöderhamn alternativt , de tidigare nämnda torveldade anläggningarnaför kraftvärme, GCC-anläggningen i och hetvattencentralerna samtkoleldade kraftvärmeverk i och . Vid prövningen enligt vattenlagen av Sädvakraftstation jämte utökad reglering av Sädvajaure i har regeringenföreskrivit särskilda villkor beträffande vattentappning m. m. harbeslutat att medge det intrång i Pieljekaise nationalpark som regleringenorsakar. Det är alltjämt oklart huruvida de tilltänkta samarbetsparternaSkellefteå kommun, och vattenfallsverket önskar fullföljaprojektet.