prop · G40375 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:75 omfortsatt giltighet av lagen (1977:1094) om skafteutjämning i länslandstingskommun; Regeringenföreslår att anta del förslag som har lagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föresläs all lagen (1977:1094) om skatleutjämning i Stockholmsläns landstingskommun skall få fortsatt gillighel lill utgången av . 1 1980/81. 1980/81:75 2 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1977:1094) om skatteutjämning i länslandstingskommun Härigenomföreskrivs att lagen (1977:1094) om skalleutjämning i länslandstingskommun, som gäller lill utgången av , skall ha fortsattgiltighet till utgången av är 1984, 1980/81:75 : Närvarande: stalsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Söder,Krönmark, Burenslam , , Wirlén. , , , , ,, . Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1977:1094) omskatteutjämning i landstingskommun trädde lagen (1977:1094) om skatteutjämningi landstingskommun i krafl. Lagen ger landstingskommunen befogenhelatt lämna bidrag och lån lill kommun inom landstingsområdet, i den mån detbehövs för alt främja skatteutjämning mellan kommunerna. Lagen gäller tillutgången av är 1981. Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 april 1980fick en särskild utredare i uppdrag all pröva dels frågan om en mera permanent möjlighellill inomregional skatteutjämning i , dels frågan om en motsvarandemöjlighet bör införas för andra län. Utredaren' överlämnade promemorian (Ds Kn1980:7) Fortsatt giltighet av lagen om skatteutjämning i länslandstingskommun. Promemorian bör fogas lill protokollet i detla ärende sombilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En inom kommundepartementetupprättad sammanställning av remissyitrandena bör fogas till prolokollel sombilaga 2. Lagen om skatteutjämning i länslandstingskommun trädde i krafl . Orsaken lill all lageninfördes var den svåra ekonomiska situation som hade uppstått för vissakommuner i Prop.1980/81:75 4 Del fanns belydande skillnader mellan länels kommuneri fräga om skattekraft och utdebitering. Landstingskommunenhar utnyttjat lagens möjligheter lill skatteutjämning under säväl somär 1980, Betydande belopp har under dessa är fördelals lill ungefär hälften avkommunerna. Utredarenhar visat all det fortfarande kvarslår slora skillnader i skattekraft ochutdebitering mellan kommunema, Enligl hans mening är del angeläget all inomregionalskalleutjämning inom blir möjlig även i fortsättningen. Hananser sig emellertid ännu inle ha tillräcklig grund för all föreslå en merapermanent möjlighet lill skatleutjämning mellan länets kommuner. Utredarenbegränsar därför sill förslag till alt avse en förlängning av den nuvarandelagen med . Tiden är vald med hänsyn till all landstingskommunen ochkommunerna skall fä ell lillräckligl planeringsperspektiv. Remissinstanserna ansluter sig allmänt lill förslagel all förlängalagen om skatteutjämning i landstingskommun. Även jag anser attdet fortfarande finns ell behov av inomregional skatteutjämning mellan kommunemai . Lagen bör alltsä enligt min mening förlängas. De flestaremissinstanser tillstyrker utredarens förslag all lagen förlängs med . Ellpar kommuner har dock ullalat sig för förlängning under längre lid. En kommunanser att en förlängning med tvä år ger tillräcklig erfarenhet för all en merapermanent ordning skall kunna genomföras. För egen del finner jag utredarensförslag väl avvägt. Jag föreslår alltså att lagen om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun skall ha fortsatt giltighet till utgången avär 1984. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att anla del inom kommundepartemenlel upprätlade förslagetlill lag om forlsall gillighel av lagen (1977:1094) om skatteutjämning iStockholms läns landstingskommun. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposilion föreslå alt anta det förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:75 5 FORTSATT GILTIGHET AV LAGEN OM SKATTEUTJÄMNING ISTOCKHOLMS LÄNS LANDSTINGSKOMMUN Promemoria upprättad av utredningen om inomregional si<;atteutjämning 1* 1980/81. 1 saml Nr 75 1980/81:75 6 Till statsrådet och chefen för kommundepartementet Regeringen bemyndigade chefen för kommundeparlemenletatt tillkalla en särskild utredare med uppdrag all pröva dels frågan om en merapermanent möjlighet till inomregional skatteutjämning i , delsfrågan om en motsvarande möjlighel bör införas för andra län. Med slöd avbemyndigandet tillkallade departementschefen som utredarelandshövdingen . förordnades som sakkunniga i utredningendepartementsråden och , direktören , finansdirektören och avdelningschefen samlsom sekreterare civiljägmäslaren . Utredningen får härmed överlämna promemoria i fråga omfortsatt gillighel av lagen om skatleutjämning i landstingskommun. 1980/81:75 7 1 Inledning ................................................................ ...... 8 2 Bakgrund tillgällande bestämmelser ..................... 9 3 Landstingskommunenstillämpning av lagstiftningen 12 3.1 beslul............................................... 12 3.2 1979 och 1980års beslut ............................. 12 4 Kommunalekonomiska förhållanden i 15 4.1 Skattekraft ....:................................... .......... 15 4.2 Utdebitering..................................................... 17 5 Utredningens överväganden och förslag ............... .... 18 Lag (1977:1094) om skatteutjämning i Stockholmsläns Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen(1977:1094) om skatteutjämning i landstingskommun. 1980/81:75 8 1 denna PM behandlas frågan om fortsatt giltighet av lagen(1977:1094) om skatleutjämning i landstingskommun. Direktiv för ulredningen (Dir 1980:26) meddelades i beslulvid regeringssammanträdet . Departementschefen, statsrådet ,anförde bl. a. följande. Oavsett de överväganden som utredaren kommer att redovisabör som ett alternativ utarbetas ett förslag lill regler som ger fortsattamöjligheter till inomregional skatteutjämning i . Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Delförslag för bör redovisas i början avhösten 1980. Om det blir nödvändigl av utredningstekniska skäl. bör utredarenkunna begränsa delförslagd lill att avse en förlängning av nuvarandelagstiftning i avvaktan på resultatet av det fortsatta utredningsarbetet. 1 skrivelse lill kommunministemhemställer i om besked att den inomregionala skatieutjämningenkan fortsätta hela perioden för långtidsbudgeten. Regeringen har den 21 augusti1980 beslulal alt överlämna framställningen lill ulredningen om inomregional skatteutjämning. 1980/81:75 9 Bakgrund till gällande bestämmelser Olika former för att utjämna den ekonomiska obalansenmellan kommunerna i har diskuterats under lång lid. I mitten av1970-lalet fick frågan om inomregional skatteutjämning en framskjuten plals iden kommunalekonomiska debatten i och ledde då till olikainitiativ. Medanledning av mot. 1975/76:940 begärde (FiU1975/76:39, rskr 1975/76:364) att regeringen skulle ge skatteuljämningsutredningi uppdrag att skyndsamt pröva möjlighelerna att lagstiftningsvägen skapaförutsättningar för en inomregional skatteutjämning. Frågan om inomregionalskatteutjämning aktualiserades också på andra sätt. landstingsförvaltningsutskott och hemställde i skrivelser tillregeringen att skatteuljämningsutredning skulle få iuppdrag att lägga fram förslag som möjliggör en utjämning av de ekonomiska ochsociala villkoren för medborgarna i de olika kommunerna i . Detangavs att förslag borde läggas fram i så god tid att den önskvärdaomfördelningen kunde genomföras . Motionen, finansutskottets betänkande samt de bådaframställningarna överlämnades lill skatteutjämningsutredningen genomregeringsbeslut . Cenlerorganisationerna i hemställde iskrivelse att regeringen måtte vidta provisoriskalagstiftningsåtgärder så all inomregional skatteutjämning kunde införas redanunder . I skrivelse till regeringen hemställdeBotkyrka, , , och kommuner att regeringensnarast skulle vidta erforderliga åtgärder för att möjliggöra inomregionalskatteutjämning. De båda skrivelserna överlämnades genom regeringsbeslut den 10mars resp till kommunalekonomiska utredning. Dennautredning hade ersatt bl. a. den ovan nämnda skatteutjämningsutredningen. Regeringen beslöt vid sammanträde attföreslå en särskild lag om skatleutjämning i landstingskommun (prop.1977/78:48). Propositionen lades alltså fram års kommunalekonomiskautredning slutfört sitl arbete. anlog förslagel (KU 1977/78:21, rskr1977/78:104) till lag om skatteutjämning i landstingskommun. Lagtextenframgår av bilaga 1. Landstingskommunen får härigenom lämna bidrag och lån tillkommun i landstingskommunen i den mån det är påkallat för att främjaskatteutjämning. Lagen trädde i kraft och gäller tillutgången av . Den innebär alt landstingskommunen själv bestämmer om inomregio- 1980/81:75 10 nal skatteutjämning skall införas och hur den skall ulformas. Den svåra ekonomiska situationen för vissa kommuner iStockholms län var anledningen till att den nya lagen kom lill. Dessa kommunerhade på grund av den snabba expansionen fått svårigheter att finansiera enkommunal service av acceptabel standard. Skillnaderna mellan länets kommuner ifråga om skattekraft och utdebitering var belydande. Särskilda åtgärder hadekrävts. Utvecklingen hade lett fram lill alt mer än hälften av det statligaextra skatteutjämningsbidraget 1977 och gick till kommuneri . Denna utväg hade måst tillgripas trots alt kommunerna i länethade den i genomsnitt högsla skattekraften i landet. 1977/78:48 var de kommunalekonomiskaproblemen i så slora att landstingskommunen under begränsadtid borde få möjlighet att lämna lån och bidrag tUl kommunerna i skatteuljäm-ningssyfte.I propositionen framhölls bl. a. alt möjligheten för landstingskommunen attlämna lån och bidrag inle får ändra den gällande ordningen med kommunen ochlandstingskommunen som tvä Ukställda kommuntyper. Det uttalades dock alt ett skalteutjämningssyslemsom endasl innebär att landstingskommunen skjuter till skatteunderlag för allkommunen skall kunna uppnå en viss garanterad skallekraft eller lämnar län medfördelaktiga lånevillkor till en kommun med särskilda ekonomiska problem intemedför några sådana risker. I propositionen betonades att landstingskorhmunen inle fårställa upp villkor som inskränker den kommunala självstyrelsen medanlandstingskommunen däremot naturligtvis kan ställa upp lånevillkor och andravillkor av teknisk natur. Det uttalades vidare all landstingskommunenshandlingsfrihet i fråga om skatieutjämningen begränsas av bl. a. den kommunala likställig-helsprincipen. I ett yttrande till tillstyrktefinansutskottet (FiU 1977/78:2y) propositionen. Konslitutionsutskoitel instämdei de återgivna uttalandena i propositionen. Utskottet betonade särskillall ett syslem för inomregional skatteutjämning med landstingskommunen som låne-och bidragsgivare inte får utformas så att vare sig låne- eller bidragsgivningeninkräktar på den kommunala självstyrelsen eller på principen om landstingskommunoch komun som två jämställda kommuntyper. Lagen om skatleutjämning i Stocholmsläns landstingskommun borde enligl utskottet ses som ell provisorium. Frågan om inomregional skatteutjämning berördes också i prop. (1978/ 79:95) om den kommunala ekonomin. Del uttalades att erfarenheterna frånden verksamhet som får bedrivas med stöd av lagen om skatteutjämningi landstingskommun bör avvaktas innan Ställning las lill deninomregionala skatieutjämningen på längre sikl. Vid riksdagsbehandlingenlämnades detla uttalande ulan erinran (FiU 1978/ 79:35). De bestämmelser om skatleutjämning i landslingskom- 1980/81:75 11 mun som infördes genom lag innehåller inle mer änvad som behövs för att landstingskommunen skall få befogenhel alt befatta sigmed sådan utjämning. Enligl vad föredraganden anförde i propositionen bordelandstinget på egen hand få bestämma hur skatleuljämningssyslemet skulleutformas. Anledning saknades för slalen att närmare reglera delta område elleralt ange bestämda gränser för landstingskommunens räll all engagera sig iskalleutjämningen. Föredragandenanförde att den inomregionala skalteuljämningen inte borde ersätta den statligaskatieutjämningen utan utgöra ell komplemenl lill denna. Statliga skatteutjämningsbidragborde utgå oberoende av om landstingskommunen utnyttjar sin befogenhet attvidta skalleutjämnande åtgärder eller ej. Några särskilda beslämmelser i lag omhur den inomregionala skalteuljämningen skall förhålla sig till den statligabehövdes inte. När slallig skatteutjämning förekommer, ligger den enliglföredraganden alllid i , botten. Det blir sedan sak att avgöra omlandstingskommunala skatteutjämningsbidrag dessulom skall ulgå. Effekterna avdel statliga skatleuljämningssyslemet i länet blir med andra ord av belydelseför ställningstagande i frågan om inomregional utjämning. Prop.1980/81:75 12 Landstingskommunens tillämpning av lagstiftningen Med stöd av den nya lagen beslöt landstingden om inomregional skatteutjämning . Viddenna tidpunkt garanterade det statliga skalleuljämningssystemel kommunerna iStockholms län en skattekraft motsvarande av rikets medelskattekraft.Detta tal motsvarade då av medelskaltekraften i länd. beslutinnebar att vid den inomregionala skatieutjämningen skulle skattekraften utgörafördelningsgrund och justeras för skillnader i underskott i förvärvskälla, inkomstslmkturoch socialhjälpskostnader. Skatteutjämningsnivån skulle för vara 86 %av medelskaltekraften i länet räknat före justering med de nämnda faktorerna.Utjämningsbeloppen skuUe utgå i form av bidrag. Man kan beskriva justeringsfaklorerna på följande sätt.Har invånarna i en kommun i medeltal högre avdrag för underskoll iförvärvskälla (främst ränteavdrag för fastigheier) än genomsnittet i länet,minskar landstingskommunens bidrag till kommunen - har invånarna lägre avdragän genomsnittet, ökar bidraget. Har inkomstlagarna i en kommun i medeltal högreinkomster än genomsnittet i länet, minskar landstingskommunens bidrag tillkommunen - är förhållandet det omvända ökar bidraget. Har en kommun högresocialhjälpskostnader per invånare än genomsnittet, ökar landstingskommunensbidrag - är förhållandel det omvända minskar bidraget. Det med hänsyn till justeringsfaklorerna framräknadetillskottet uttrycks i skattekronor. Bidragsbeloppet beräknas genom att antaleltillskjutna skattekronor multipliceras med kommunens skattesats för årel förebidrags-året. beslöt också att kommuner som fick inomregionaltskatteutjämningsbidrag skulle kunna få bidrag för att täcka viss del av sinakostnader för hyresförlustlån. Är 1979 fick 13 av länets 23 kommuner inomregionala skatteutjämningsbidragav varierande storlek, från drygt 47 milj. kr. () till 3 milj. kr.(). Totalt fördelade landstingskommunen sådana bidrag med178,7 milj. kr. utbetalades dessutom bidrag för kostnader förhyresförlustlån med 9.8 milj. kr. 3.2 1979 och beslut beslöt (prop. 1978/79:95, FiU1978/79:35, rskr 1978/79:335) om en omfattande reformering av del statliga skalteuljämningssyslemetmed början . Den grundgaranti som fillförsäkras kommuner ochlandstingskommuner enligt den i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidraggjorda inplaceringen i skatlekraflsklasser komplelteras med tillägg elleravdrag på grund av åldersstrukturens inverkan på kostnaderna i kommunernaresp. Dessulom ulgår tillägg lill 1980/81:75 13 kommuner med snabb befolkningsminskning. En spärregelgaranterar all avdrag för gynnsam åldersstruktur inte får medföra all dentillförsäkrade skattekraften i någol fall kommer alt understiga av medelskaltekraftennär reformen är fullt genomförd. Enligl en annan spärregel får inte heller dentillförsäkrade skattekraften när reformen är fullt genomförd understiga den garanfisom gällde för , ökad . Delinomregionala skatteutjämningssystemel för har anpassats till detreformerade statliga systemet. De regler som anlogden innebär i huvudsak följande. Vid beräkning av inomregionaltskatteutjämningsbidrag skall utgångspunkten vara den statliga grundgarantin.Den av landstingskommunen garanterade skatteutjämningsnivån för ökartill av medelskattekraften i länd. Detta räknat före hänsynslagande tillde av beslutade justeringsfaklorerna(underskott i förvärvskälla, inkomstslmktur och socialhjälpskoslnader). Åldersstruklurfaklorni det nya statliga skalteuljämningssyslemet inverkar alltså inte på detinomregionala systemet. I sammanhanget beslöt att kommuner som år1980 erhåller inomregionalt skatteutjämningsbidrag skulle få bidrag för alltäcka viss del av sina koslnader för hyresförlustlån. beslöl ocksåatt i flerårsbudget 1980-1984 för uppföra anslag för den inomregionala skalteuljämningensamt uppdrog ål förvallningsulskollel att utvärdera reformen. År 1980får 13 av länets 23 kommuner enligt beslut inomregionalt skatteutjämningsbidragav varierande storlek, från drygt 48 milj. kr. () till 4 milj. kr.(). Totalt fördelar landstingskommunen sådana bidragmed 193,6 milj. kr. har dessutom fattat beslut om medelför avskrivning av hyresförlustlån. Förvaltningsutskottetbeslöt på uppdrag av att låta utvärderareformen om inomregional skatteutjämning. Utvärderingen skall ulgå frånförutsättningen att inomregional skatleutjämning skall fortsätta efter år 1981.Förvallningsutskoltet förutsätter alltså att genom ny lagstiftningmedger detta. har genom tjånsteullålanderedovisat genomförd utvärdering av reformen om inomregional skatteutjämning.Utvärderingen kommer att behandlas av . Det inomregionala skatteutjämningsbidraget har för åren1979 och 1980 fördelat sig på de olika kommunerna enligt tabell 3.1. Tabell3.1 Inomregionalt skatteutjämningsbidrag och 1980 33 248 3 020 20 863 5 183 13 985 12 574 29 238 6 059 7 485 6 545 4 025 6917 4 643 För landstingskommunen motsvarar bidraget en utdebiteringom ca /skattekrona båda åren. 1980/81:75 15 Kommunalekonomiska förhållanden i 4.1Skattekraft Skattekraften utgör ett vissl mått på en kommunsekonomiska styrka. I genomsnitt har kommunerna i en högskattekraft. är medelskaltekraften i av medelskaltekrafteni riket. Variationerna mellan de olika kommunerna är dock myckel stora. Kommunernas skallekraft före tillskotl av skatteunderlag enligllagen om skatteutjämningsbidrag är för i proceni av rikels medelskatlekraft: Skatteutjämningsbidragen (såväl de statliga som deinomregionala) har dock medfört att de svagaste kommunerna har fått sinskattekraft höjd i väsentlig ulslräckning. I tabell 4.1 nedan redovisas kommunernas relativaskattekraft i förhållande till rikels medelskatlekraft åren 1975, 1978,1979och 1980 efter tillskott av skatteutjämningsbidrag från staten och för år 1979och 1980 även från landstingskommunen. Kommunerna har grupperats så all i denövre avdelningen redovisas de kommuner som inle får skatteutjämningsbidrag ochi den nedre avdelningen redovisas de kommuner som i någon form för år 1980uppbär skatteutjämningsbidrag. Det bör anmärkas au för får Ekeröstatligt skatteutjämningsbidrag men inte inomregionalt medan förhållandel ärdel motsatta för kommun. 1980/81:75 16 Tabell 4.1 Egen elier garanterad relativ sitatteliraft föriiommunerna i Stocidioims län ' Kommunens egen eller - om högre - av staten ochlandstinget garanterad skattekraft relaterad till medelskattekraften i riket. Avtabell 4.3 framgår skattesatserna i kommunerna i för åren 1971,1975, 1978, 1979 och 1980. Tabell 4.3 Siiattesalser i kommuner år1971, 1975, 1978, 1979 och (980 Kommunernai har i genomsnitt höjtutdebiteringen med ca /skattekrona. Av denna höjning belöper sig 46 örepå , medan resterande faller och 1980. Varderaåren 1979 och 1980 erhöll 13 av länets 23 kommuner inomregionalt skatteutjämningsbidrag.Med utgångspunkt från denna gruppering, i bidrags- resp icke bidragskommuner,kan konstateras att bidragskommunerna till och med 1978höjde utdebiteringen med i medeltal /skattekrona mot 0,22kr./skattekrona för de kommuner som inle uppbar bidrag. till ochmed höjde däremol bidragskommunerna sin genomsnittliga skattesats medendast / skattekrona, medan motsvarande höjning för icke- bidragskommunernavar /skattekrona. Enskildakommuner avviker markant från genomsnittet. I gruppen bidragskommuner finnsfyra kommuner som höjt utdebiteringen med mer än 2kr./skattekrona, som en kommun inle 1980/81:75 18 alls höjde utdebiteringen. Bland de kommuner som ickeerhållit bidrag har den högsta höjningen varit 1,75, medan majoriteten höjt medmindre än /skattekrona. är bilden delvis annorlundagenom all icke- bidragskommunerna har höjt utdebiteringen något meränbidragskommunerna. Del förtjänar att påpekas, att perioden endast omfattar tvåår och att skillnaderna är små. Utredningens överväganden och förslag Lagen om skatteutjämning i länslandstingskommun kom till för alt ge landstingskommunen möjlighel alt medverkatill en utjämning av den slora ekonomiska obalansen mellan kommunerna i länet.Landstingskommunen har utnyttjat denna möjlighet 1979 som år1980. Sedan lagstiftningen om skatteutjämning i länslandstingskommun infördes har det statliga skalteuljämningssyslemetreformerats. Reformen har medfört en ökning av den statliga garantin i länet,vilket tillför de kommuner som har låg skattekraft belydande belopp. I propositionen om den kommunala ekonomin (prop.1978/79:95) beräknades att då det statliga skalteuljämningssyslemet är fulltgenomfört kommer kommunerna i all tillföras skatteutjämningsbidrag(exklusive exlra skatteutjämningsbidrag) om 271 milj. kr. jämfört med 46 milj.kr. De statliga skatteutjämningsbidragen utgår till hell dominerandedel lill samma kommuner som erhåller inomregionala skatteutjämningsbidrag.Därutöver har vissa kommuner erhållil exlra skatteutjämningsbidrag. Del statliga skalteuljämningssyslemet ger fullt utbyggtkommunerna i länet en gmndgaranii som molsvarar av rikets medelskatlekraft.Grundgarantin kompletteras med tillägg eller avdrag på grund av åldersstruktureni respektive kommuner. Avdragen får dock aldrig bli så slora all den totalagarantin understiger av medelskaltekraften. Den får inte hellerunderstiga den för garanterade skattekraften ökad med tre procentenheter.Medelskaltekraften i är dock betydligt högre än rikets medelskatlekraft.År 1980 var medelskaltekraften i således av medelskaltekrafteni riket. För exempelvis ligger den statligagarantinivån för på av rikels medelskatlekraft vilket motsvarar292,12 skattekronor/invånare. Del bör dock anmärkas all den statligaskatteutjämningsreformen ännu inte är fullt genomförd. Om den varil hellgenomförd hade garanti varil , molsvarande 308,81skattekronor/invånare. Medelskaltekraften i länet är 355,06skattekronor/invånare. kommun har den högsla skattekraften med 445,33skallekronor/invånare. Slora skillnader i skattekraft kvarstår följaktligen ävensedan det nya statliga skatteutjämningssystemel har börjal tillämpas och redandetta faklum lalar för att det bör finnas fortsatta möjligheter lill inomregionalskalleutjämning. Prop.1980/81:75 19 Skillnaderna i utdebitering mellan länds kommuner ärfortfarande mycket slora. Del nya statliga skalteuljämningssyslemet och deninomregionala skatieutjämningen har inle inneburit all de belydandeskillnaderna nämnvärt kunnat reduceras. Däremot har kommuner med svagareskattekraft i slort sett kunnal hålla oförändrad utdebitering. (1977/78:48) om skatteutjämning i länslandstingskommun uttalas alt erfarenheterna från försöksverksamhelen iStockholms län bör kunna ligga lill grund för överväganden om en mera permanentmöjlighet till inomregional skatteutjämning i della län. (1978/79:95)om den kommunala ekonomin uttalades också att erfarenheterna från den verksamhetsom får bedrivas med stöd av lagen om skalleutjämning iStockholms läns landstingskommun bör avvaktas innan ställning las lill deninomregionala skalteuljämningen på längre sikl. Ulredningen anser del angelägel alt möjliggöra forlsall inomregionalskatleutjämning inom men har ännu inle tillräcklig grund för alllämna förslag om en mera permanent möjlighet bör införas. Del delförslag som nuläggs fram måste därför begränsas till en förlängning av nuvarande lagstiftningi avvaktan på resultatet av del fortsatta utredningsarbetet.