prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Inom ramen för de utgångspunkter som angavs iavsnitt 5 kan bolagen inriklas pä alt pä olika sätt verka för teknikupphandlingmed tilläggskravet att teknikupphandlingen skall leda en internationelltkonkurrenskraftig produktion och marknadsföring av varor och tjänster. Genomen sådan inriktning skulle uppnås dels att beslut omutvecklingsbolagen kan innehållas inom anvisade ekonomiska ramar, dels allteknikupphandling fär en enligl mänga uttalade önskemål ökad användning. 7 Uppgifter för utvecklingsbolagen Med utgångspunkt i vad som anförts i närmasl föregåendeavsnitt kan bolagens uppgifter utvecklas närmare. I den svenska teknikpolitiska debatten har hävdats bl.a.atl de högt ställda kraven i på arbetsmiljö och yttre miljö och de högaambitionerna för vär hälso- och sjukvård borde föra med sig en inlernationelltkonkurrenskraftig svensk produktion och marknadsföring av processer, produkter,metoder och system med ett avancerat teknikinnehåll. Sä har i huvudsak inteblivit fallet. Den närmare analysen av orsakerna härtill är svär, men enförklaringsgrund torde vara att den kompetenta teknikupphandling, som borde hablivit en konsekvens av statsmakternas skärpta krav pä elt antal områden i storutsträckning uteblivit. Där den möjligen förekommit har den inle utformats såatl den leder till produktion av varor eller Ijänsler som har en internationellmarknad. Som anförts i det föregående borde de nu föreslagnautvecklingsbolagen inriklas på teknikupphandling med bivillkoret atl upphandlingenskall leda till produkter med en klar internationell marknadspotential. Dettabivillkor bör förstärkas därhän att bolagen inom ramen för egna medel börengagera sig i en teknikupphandling endast om den leder till alt varor ellertjänster utvecklas som har en inlernationell marknadspotential för vilken enlämplig marknadsorganisation finns tillgänglig. Underlaget för identifiering av möjliga projekt bör iövrigt utgöras av bl.a. följande delar. Lagar, förordningar, föreskrifter och avtal, varsförverkligande torde förutsätta atl ny teknik eller nya produkter, processer, metoder och system, som använder teknik pä elt nytt sätt, utvecklas. Forsknings- och utvecklingsplaner som arbetas fram ellergenomförs av det svenska offentliga forsknings- och utvecklingssystemet. De svenska förvaltningsmyndigheternas uppgifter iden utsträckning de förutsätter alt ny teknik utvecklas för atl uppgifterna skall fullgöras. 1980/81:130 288 Ansvaretför finansieringen av teknikupphandlingen bör då vila pä resp. myndighel ochbolagets uppgift i första hand vara att biträda myndigheten mol ersättning påkommersiella villkor. Deföreslagna bolagens verksamhel med teknikupphandling bör emellertid inleförutsätta medverkan av myndighel inom ramen för dess eget intresse för en varaeller tjänst. c. Definansieringsmöjligheter som erbjuds av olika FoU-stödjande organ såsom STU, oljeersättningsfonden (OEF), slalens industriverk (SIND), de regionala utvecklingsfonderna, (), statens råd för byggnadsforskning (BFR), Fonden för industriellt utvecklingsarbete m, fl. d. Deresurser för utveckling, produktion och marknadsföring som finns tillgängliga i det svenska näringslivet. e. Deinternationella marknaderna. Omtillgängligt underiag från övervägandena under d och e ovan leder tillbedömningen att utvecklingen av en vara eller tjänst inte sannolikt kan skapatillräcklig grund för en internationellt konkurrenskraftig marknadsföring börde föreslagna bolagen inte engagera sig, med mindre än atl en svensk myndighetlämnat direkl uppdrag atl biträda myndigheten och själv står för finansieringoch samtliga övriga koslnader. Sammanfattningsvisbör utvecklingsbolagens uppgifter i första hand vara atl identifiera möjligheter till teknikupphandling somkan leda lill internationellt konkurrenskraftig produktion av varor ellertjänster ta initiativ till teknikupphandling av myndigheter handla upp leknik i sådana fall där ingen myndighelvill engagera sig men där bolagen kan finansiera verksamheten pä annat sätt. Utöverbolagens verksamhet med inriktning på teknikupphandling och vars omfattning börbestämmas av de internt genererade medlen bör bolagen som anförts kunna åtasig uppdrag inom sina resp. kompetensområden. Genom sådana uppdrag börförutsäitningar skapas för en bredare kompetens och verksamhet. Sådanauppdrag bör kunna innebära bl.a. ledning av utvecklingsarbete lill definierademål, utredningar och projektering. Exempel härpå lämnas i det följande. STU tar initiativ till ochfinansierar i huvudsak bl.a. ett anlal större målinriktade och mycket komplexainsatser, s. k. ramprogram och insatsområden. Båda kräver ett omfattandeledningsarbete utöver de rena FoU-resurser som las i anspråk. De föreslagnautvecklingsbolagen skulle inom sina resp. kompetensområden kunna åta sig somuppdrag sådanl ledningsarbete. Liknande uppdrag borde även kunna komma i frägafrän bl. a. NE och BFR. 1980/81:130 289 Vad gäller STU:s s. k. insatsområden torde del varamöjligt alt anlita de föreslagna utvecklingsbolagen redan på planeringsstadiet.Det torde i särskilt hög grad gälla dä statsmakterna tar initiativ till sådanainsatsområden säsom sketl belräffande området Teknik för oljebekämpning lillsjöss samt för bekämpning och sanering av olja i strandzonen. I fråga om dellainsatsområde har statsmakterna därtill särskill ullalat (prop. 1979/80; 100bil. 17) alt möjlighelerna att utnyttja teknikupphandling som ell instrumentbör undersökas. Flera myndigheter saknar kompetens att planera ochgenomföra en i och för sig angelägen teknikupphandling inom sinaansvarsområden. STU har visserligen till uppgift atl hjälpa myndigheterna allbygga upp sådan kompelens. Flera myndigheler torde emellertid vara för små förall själva bära kostnaderna för en sådan kompelens inom den egnaorganisationen. Avsikten är dä all externa konsulter skall kunna anlitas ochSTU avses dä kunna anvisa lämpliga sädana konsulter. De föreslagnautvecklingsbolagens kompetensprofil bör inriklas så all den motsvarar nyssnämndabehov av biträde. Erfarenheter torde därvid stä alt finna vid bl.a. försvaretsmaterielverk, som bl.a. lämnar liknande biträde till myndigheter i behov av nyteknik. Vad som anförts här och i underlagen för beslutrörande utvecklingsbolagens mer konkrela arbetsuppgifter bör ses som allmännariktlinjer. bolagens verksamhet påbörjats bör del fä ankomma pä dem attvälja konkreta,projekt inom de arbetsområden som anvisats och inom de allmännariktlinjer som föresläs i denna PM. Den tidigare diskussionen har tagit sikte pä funktionerhos utvecklingsbolagen. I del följande skall bolagens knytning och evenluellainordning i befintliga verksamheter diskuteras. Utgångspunkten för beslul om utvecklingsbolagensynes utan närmare diskussion i motionerna eller i näringsutskottet ha varitatt självständiga aktiebolag skall bildas. Denna fräga bör emellertid övervägas. En utgångspunkt härför bör vara atl det tar avsevärd tidall starta en ny verksamhel. Del gäller än mer om den nya verksamhelen skallbedrivas inom ramen för en självständig juridisk person. De fasla kostnadernakan i varje fall inledningsvis bli höga och flexibiliteten låg. Om man i stället utgår från atl funktionerna är avgörande,inte formen, bör möjligheten övervägas att knyta funktionerna lill en redanfungerande verksamhet med kompelens för de funktioner utvecklingsbolagen skallfullgöra. Det kan ske antingen genom atl uppdra åt ett befintlig förelag attfullgöra funktionerna eller - om de särskilda aktiebolagen är väsentliga -19 1980181. Prop.1980/81:130 290 all aktiebolagens verksamhel får bedrivas i omedelbaranslutning till en redan pågående verksamhet i etablerade förelag. Motivethärför är atl uppgifterna då kan fullgöras med utnyttjande av företagels egnaresurser för eller normala konlakler med resurser för utveckling, produktion,och marknadsföring. Förstnämnda alternativ förordas, dvs. särskilda juridiskapersoner bör inle tillskapas för alt genomföra utvecklingsbolagens verksamhet. En allmän utgångspunkt för de följande förslagen bör varaalt ulveck-lingsbolagsfunklionerna bör knytas till redan existerandeverksamheter. Om självständiga aktiebolag anses böra bildas bör det avgörasfrån fall till fall. Även i sädani fall bör de knytas till en existerandeverksamhet. Omsärskilda skäl skulle anses tala för alt bolagen inte knyts till en existerandeverksamhet bör del i stället övervägas om de tre utvecklingsbolagen kansamordnas sinsemellan. Med utgångspunkt i beräkningen av avkastningen päaktiekapitalet kan den självfinansierade verksamhelsvolymen för de tre bolagentillsammans uppskattas till omkring sex heltids-manår med specialkompetens,jämte erforderiigt biträde. Denna volym skapar möjligheler lill betydligtstörre flexibilitet än om bolagen skulle arbeta var för sig. I det föregående har förordals att uppgiften atl fullgörautvecklingsbolagens uppgifter enligt denna PM bör lämnas lill ell befintligtförelag och alt någon särskild juridisk person inle tillskapas. Vid dennalösning faller frågan om styrelse. Skullesärskilda motiv anses föreligga för alt särskilda juridiska personer inrättas,bör styrelsernas sammansättning ägnas särskild uppmärksamhet. En bärande tanke bakom föreliggande PM har varit all målelskall vara en internationellt konkurrenskraftig produktion och marknadsföring.Detta mäl kräver för all kunna uppnås kvalificerad kompetens inom och ell riktkontaktnät med svensk industriell utveckling, produktion och marknadsföring.Bolaget behöver dessutom en stor överblick över den svenska . Höga krav bör även ställas pä initiativförmåga ocherfarenheler hos dem som skall genomföra verksamheten. Det gäller inte enbartden anställda personalen ulan även styrelserna. De bör därför sättas samman avpersoner som tillsammans fyller höga krav pä, förutom överblick och kontaktnät,även personlig erfarenhet av industriell utveckling, produktion ochmarknadsföring. I förslagen bakom beslul anges institutioneretc. med vilka samarbete bör ske. 1980/81:130 291 Statliga, kommunala och regionala företag, organ ochinslilulioner. och Svenska kommunförbundel. Statliga, kommunala och regionala företag, organ ochinstitutioner. Statliga, kommunala och regionala förelag, organ ochinstitutioner. SvenskaUtvecklingsakliebolaget (). Det bör fä ankomma pä bolagen själva eller på dem detuppdras åt all fullgöra bolagens funktioner att överväga hur samarbete med bl.a. nämnda företag och organisationer bör äga rum. Näringsutskottel (NU) anför dels atl bolagen bör tillföras vardera 5 milj. kr. dels i sin hemställan alt lill grundkapital församhällsägda utvecklingsbolag anvisas 15 milj. kr. Om särskilda aktiebolag bildas torde beloppet antingen isin helhel kunna tillföras som aktiekapital eller till del som aktiekapital ochtill del som aktieägartillskolt. Aktierna torde vidare kunna tecknas medöverkurs. Val av metod torde alltså fritt kunna bestämmas med hänsyn lill t.ex. övrig finansiering. Av förslagen i del föregäende framgår att bolagensegenfinansierade verksamhet bör begränsas lill vad som kan länkas ulgöraavkastningen frän aktiekapitalet, som därvid beräknats till 5 milj. kr. NU anför vidare att medel för påbörjandet avprojektarbetet lämpligen kan beviljas av Fonden för industrielltutvecklingsarbete. NU anför vidare att för regionalt eller lokalt intressantaobjekt bör medel ocksä kunna ställas till förfogande av de regionalautvecklingsfonderna saml, i den mån industriell verksamhet kommer till stånd,av de regionala investmentbolagen som har inrättats av Svelab. NU:s uttalande rörande Fonden för industrielltutvecklingsarbete synes strida mol beslul beträffande riktlinjer förfonden (prop. 1978/ 79: 123 bil. 1 s. 90, NU 1978/79: 59 s. 27, hemställan p. Prop.1980/81:130 292 Det torde därför fä övervägas särskilt om utskottetsintentioner bör föranleda förslag om medel för det av utskottet avseddaändamålet, eller om uttalandet enbart skall anses vara en exemplifiering av ioch för sig länkbara finansieringskällor. Vad beträffar de regionalautvecklingsfonderna och investmentbolagen synes NU:s uttalande ha innebördenendasi atl utskottet inle har nägon invändning mol all medel ställs lillförfogande av dem. 1 övrigl har i denna PM inga förslag lämnats om allsärskilda medel skulle anvisas för de av NU avsedda ändamålen. 10 Särskilda förslag beträffande enskilda bolag Under övervägandena rörande bolagens uppgifter har delfrån STU framhållits alt för all uppnå konkreta resultat avenergiforskningsprogrammel det krävs en omfattande teknikupphandling.Särskilda behov härav anses ocksä föreligga i anslutning lill de kommunalaenergisparprogram-men. Inom energiutvecklingsområdel finns i första hand treförelag verksamma som bedriver säväl utveckling som i olika omfattning och iolika former produktion och marknadsföring. Del är AB Asea-Atom, och (). Asea-Atom ingår i ASEA-gmppen, som förfogar överomfattande resurser för säväl utveckling och produktion som marknadsföring. ABAsea-Atoms egna utvecklingsprogram vid sidan av kärnenergiområdet synes f. n. iförsta hand vara inriktat mol leknik grundad främsl pä utnyttjande av kol. Asea-Atom torde vara högt kompetent atl pålaga sig deuppgifter som föreslagits ankomma pä Energiulvecklingsbolagel. Om verksamhetknyts till Asea-Atom kan den bedrivas med anknytning lill ulveckiings- ochproduktionsresurser av hög kvalitet och utnyttja en omfattande internalionellmarknadsföringsorganisalion. SU som tillhör Slatsföretagsgruppen bedriver f.n. enverksamhel som pä flera sätt skapat kompetens atl handha de uppgifter somföreslagits för de tre utvecklingsbolagen. SU har därtill omfattandeerfarenheler av kvalificerat utvecklingsarbete pä energiområdet. Bolaget harsjälvt begränsade erfarenheter av produktion och marknadsföring påenergiområdet och några självklara resurser inom synesinle heller finnas. vidgar f. n. sin verksamhelulöver områden med anknytning till kärnenergiområdet. Förelaget besitteromfattande och hög kompetens för att påtaga sig vissa av de uppgifter somföreslagils för Energiutvecklingsbolaget men saknar mera omfattande resurserför produktion och i synnerhet internationell marknadsföring. 1980/81:130 293 Deuppgifter som föreslagils för Energiulvecklingsbolagel bör läggas på ABAsea-Atom. Även mycket begränsade ambitioner pä området torde kräva väsentliglslörre verksamhet än vad som kan åstadkommas inom ramen för de av riksdagenanvisade medlen. Bolagels verksamhet bör därför ses som en försöksverksamhet,som i hög grad själv fär finna sitt innehåll. SU torde besitta en unikutredningskompetens inom området och bör beredas tillfälle atl äta sig atlfullgöra de uppgifter som föreslagils för Transporlsyslemutvecklingsbolagel. Inommiljöområdet föreligger i vissa hänseenden stora möjligheler alt nä de mäl somi denna PM ställts upp för utvecklingsbolagen. Emellertid synes i alltför höggrad företag saknas som kan färdigulveckla de idéer som föreligger, ochproducera och marknadsföra produkterna. Utvecklingsbolagen fär inom dettaomräde i viss utsträckning till uppgift även all kombinera tillgängligaresurser sä all del angivna mälet, en internationellt konkurrenskraftigproduktion och marknadsföring, kan nås. STUhar genomförl elt omfattande utrednings- och planeringsarbete på områdetmiljömälteknik, som bör kunna ligga lill grund för Miljöulveck-lingsbolagetsverksamhel. SUtorde inneha kompelens atl genomföra de uppgifter som föreslagits förMiljöulvecklingsbolaget. SU bör därför beredas tillfälle all åta sig uppgiften. Prop.1980/81:130 294 Sammanfattning av betänkandet (Ds I 1980:24) Subventioneradeexportkrediter avgivet av exportkreditutredning Det svenska statliga exportkredilslödet (SEK-systemet ochavdrag/bidragsystemet) och ränteslödet vid leveranser till hemmamarknaden(hem-mamatchingstödel) omfattar kreditgivning vid försäljning av kapitalvaror,entreprenad- och konsulttjänster med krediter till löptider pä ellerlängre, exportkreditulredning har haft lill uppgift atl utvärderasystemet med subventionerade expori- och hemmamatchingkrediler inför utgångenav den treåriga försöksperioden . Det svenska statliga exportkredilslödet har utformats somtvä parallella syslem. Slödel omfatlar finansiering av export av varor ochijänsler med krediter som har löptider på två är eller längre. 1) SEK-systemetvilket innebär all exportföretag och banker hos SEK kan refinansieraexportkrediter till fast och subventionerad ränta. Staten svarar för dekoslnader som uppstår genom ränledifferensen och eventuella realiseradekursförluster. 2) Avdrag/bidragsystemeivilkel innebär atl exportförelag kan göra elt extra ränteavdrag för en del avrefinansieringskostnaden av en exportkredit vid inkomsttaxeringen eller fä eltskattefritt räntebidrag. Företagel kan välja den stödform som är förmånligast vidva"xporl-lillfälle eller använda SEK-systemet för en del av en affär ochavdrag/ bidragsystemel för resten. Endasi ell syslem kan utnyttjas för etl ochsamma kreditbelopp. Exportkredilslödet avser all underiätta för svenskaföretag att lämna konkurrenskraftiga exportkrediter vid försäljning till främststatshandelsländer och . De krav som ställs för all erhålla slöd för en exporlaffärär all kredilbe-loppet uppgår till . eller motsvarande iutländsk valuta och atl kreditvillkoren överensstämmer med exportkredilnämndens(EKN:s) regler för garantigivning och de internationella regler som uppställtsinom ramen för den s.k. consensusöverenskommelsen och internalionellaåtaganden i övrigt. Genom det syslem för stalsstödd exportkreditfinansieringsom beslutades gavs SEK möjlighet alt inom en ram på . (senare höjd lill .) via olika låneformer underiättaexportföretagens finansiering. Bestämmelser om stöd regleras genom lagen(1978:403) om beslutanderätt för svenskt kreditaktiebolag i fråga omexportkredit i vissa Prop.1980/81:130 295 fallsamt i förordningen (1978:404, ändrad senast 1981:77) om exportkreditfinansieringmed statligt stöd, m. m. Statsstöddaexportkrediter genom SEK kan lämnas i olika former. Vanligast är alt SEKövertar eller refinansierar krediter som lämnats av exportörens bank tillexportören, den utländske köparen eller dennes bank. Banken svarar då föruppläggning och hantering av krediterna . SEK kan ocksälämna lån direkl: till den svenska exportören eller lyfta av dennes kredit tillden utländske köparen eller lämna län direkt lill den utländska köparen ellerdennes bank. Redani samband med offert lill den utländske köparen lämnar SEK en kostnadsfriutfästelse om län lill fast ränta. Utfästelsen skall normall accepteras inom 6månader. Frän den lidpunkt dä SEK:s utfästelse accepteras fram lill lidpunktenför kreditens ianspråktagande utgår en löftesprovision per är. SEK:sfasta utlåningsränta utgörs av minirniränla enligl consensus plus enräntemarginal på 0,per är. För krediter i svenska kronor tillkommer enavgifl på . Frånoch med tillämpas följande räntesatser: Vid exportkredit till land Kredit i svenska kronor - löptid 2-5 är - överstigande 5 år Kredit i utländsk valuta - löptid 2-5 år - överstigande 5 år * Vid export till i-land dock endast efter särskildpiövning. Igruppen rika länder ingär de flesta i-länder saml vissa OPEC-länder. Imellankategorin ingår huvudsakligen statshandelsländer. Gruppen fattiga länderbestår uteslutande av . Vidstöd till expori lill industriländer krävs alt exportören i sin ansökan om stödlämnar uppgifter om konkurrerande utländska företag och eventuell statsstöddkreditkonkurrens. Konlroll av uppgifterna görs av SEK i samarbete med EKN. Tillräntesatser enligt matrisen ovan kommer affärsbankernas ersättning föruppläggning och handläggning av krediten saml ev. garantipremier. Lånenamorteras halvårsvis med lika stora belopp i enlighet med de intemationellareglerna pä området. SEK kräver sedvanliga säkerheter och kreditbeloppelutbetalas dä sädana säkerheter föreligger. Normalt sker utbetalning efterverkställd leverans. SEKkan ge län i valfri valuta. Förutom län i svenska kronor har utlåning Prop.1980/81:130 296 sketl i US dollar, franska francs, engelska pund samlnorska kronor. Löften har lämnats om utlåning i ylterligare sex valutor. Upplåning sker i stor utsträckning i utlandel. Denutländska andelen av SEK:s upplåning har ökat. Upplåningen i harförutom refinansiering i AP-fonden sketl genom all SEK har emitteratobligationslån pä den svenska kapitalmarknaden. Utöver de statligt stödda krediterna beviljar SEK liksomlidigare krediter lill marknadsmässiga villkor. Dessa berörs i det följandeendasi om detla särskilt anges. Företag som inte utnyttjar SEK-systemet kan erbjudaköparen statligt stödda exportkrediter enligt det s. k. avdrag/bidragsystemet.Bestämmelser om stöd enligt detta syslem regleras genom lagen (1978:401) om exportkreditstödsaml i förordningen (1978:402) om villkor för exportkreditslöd. Stödel är utformat så atl etl förelag under vissaförutsättningar kan göra ett extra avdrag i sin deklaration för ränteskillnadenmellan refinansieringsräntan och den ränta som den utländske köparen betalar(exporlkre-ditränlan enligt försäljningskontraklel). avleverantörskrediten måsle refinansieras i bank eller annat kreditinstitut. Stödets storlek begränsas pä följande sätl; Det extraavdraget får inte överstiga skillnaden mellan refinansieringsräntan och denränta som köparen betalar. Om räntan som köparen betalar är lägre än tillämpbarconsensusränla erhåller exportören slöd endast för skillnaden mellanrefinansieringsräntan och tillämpbar consensusränla. Det extraavdraget får inte överstiga av del vid beskattningsårets ingång uteslåendeexporlkredilbeloppet. Om exportkrediten har börjat löpa först efterbeskattningsårets ingång får emellertid avdraget beräknas som om helakreditbeloppel hade varil utestående vid årets början. Exportkredilbidragel är skattefritt och utgår bara i defall avdraget pä grund av otillräcklig vinst inle kan utnyttjas hell. Bidragetuppgår till hälften av avdraget. I princip gäller samma förutsäitningar och villkor förstöd under såväl SEK-systemet som avdrag/bidragsystemei. Beslut om stöd enligtavdrag/ bidragsystemel fattas av EKN. Ansökan skall ha gjorts hos EKN föresista dagen för självdeklaration för det beskattningsår då kreditavlaletingicks. EKN skall pröva om förutsättningar för slöd finns samt om och hur detstödberältigade beloppet skall begränsas. Taxeringsmyndigheterna kontrollerardel sökande förelagets uppgifter om räntebelopp och beslutar om storieken påavdrag. Ansökan om exporlkreditbidrag prövas och administreras avriksskatteverket (RSV). Prop.1980/81:130 297 från kanSveriges () ge statsstödda krediter för leveranser inomlandet i vissa fall när utländsk statsslödd kredilkonkurrens kan påvisas.Stödet är avsett att främja sysselsättningen och åstadkomma en gynnsamutveckling av handelsbalansen genom alt utjämna skillnader i konkurrensvillkormellan svenska och utländska förelag till följd av subventionerade exportkrediterfrän andra länder. Ansökan omräntesubventionerad kredit slälls till SIB där krediten prövas pä sedvanligabankmässiga grunder. Dessutom skall villkoren för krediten överensstämma medvissa av de villkor som gäller för statsstödda exportkrediter. Vid positivtulfall överlämnas ärendet lill regeringen för beslut. Utredningen konstaterar alt utvecklingen i den svenskaindustrin i flera avseenden avvikit frånutvecklingen . Förutom en lägre tillväxt har ocksävariationerna varit större. Åren kring mitten av 1960-lalel framstår - nu iefterhand -som en brytpunkt i den industriella utvecklingen för västvärlden somhelhet. Svensk näringsliv står inför ett betydande omstrukturerings-problem.Den sektor inom näringslivet som svarar för kapitalvaruexporlen (inkl.entreprenad- och konsultverksamhet) - med undantag av varven -klarar sig bättreän stora delar av den övriga induslrin. Utredningen delar den bedömning som bl.a. gjorts av slalens industriverk att denna sektor är den del av näringslivetsom även långsiktigt bör ha goda möjligheler alt hävda sig i internalionellkonkurrens. Den svenska kapitalvaruexportens utveckling Exporten av maskiner och transportmedel har ökat starktunder efterkrigstiden och då speciellt på u-landsmarknaderna.