prop · G403152 · 1980-12-31 00:00:00 — omgodkännande av en ny nordisk konvention om social trygghet; Regeringenföreslår alt antaga del förslag som har upplagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås alt godkänner en undertecknadkonvention mellan , , , och om socialtrygghet. Konventionen, som här tillstyrkts av , är avsedd attersätta 1955 ärs nordiska konvention. Konventionenavser sjuk- och föräldraförsäkring, folkpension och allmäntilläggspensionering, arbetsskadeförsäkring, arbetslöshetsstöd, allmännakontantförmåner för barn samt social omvårdnad. ti /81. 1980/81:152 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , Adelsohn, DaneJl, , Propositionom godkännande av en ny nordisk konvention om social trygghet Mellande nordiska länderna pågår ett omfattande socialpolitisktsamarbete. På socialförsäkringens område har detta främst resulterat i 1955års nordiska konvention om social trygghet, kompletterad med delssjukförsäkringsöverenskommelser, varav den nu gällande trädde 1975,dels överenskommelser om arbetslöshetsersättning, den senaste från år 1976.Konventionen har kontinuerligt reviderats på de punkter där förändringar i denationella lagstiftningarna gjort nya lösningar i konventionen nödvändiga. beslöt att tillsätta ett underulskolt vilkel antagit namnet Nordiska socialkonventionsut-skottet - med uppgift attföreta en allmän översyn av konventionen. Utskottet lade fram ettförslag på sjukförsäkringens område som resulterade i den förut angivnasjukförsäkringsöverenskommelsen. Vidare genomfördes , efter förslag frånutskottet, nya bestämmelser om grundpension. Därefter har utskottet arbetat meden genomgång av konventionen i stort och har lagt fram förslag fill nynordisk trygghets-konvenuon (Nordisk utredningsserie NU A 1979:23). I denföreslagna konventionen har sjukförsäkringsöverenskommelsen arbetats in. Förslagethar varit föremål för remissbehandling i samtliga nordiskaländer. Remissyttranden har i avgetts av , ,, , statens invandrarverk, statenspersonalpensionsverk. Prop.1980/81:152 3 bundet.Landstingsförbundet, , . (), Landsorganisafionen iSverige (LO), (), centralorganisationenSACO/SR, , och . Därefterhar förslaget, med den överarbetning som föranlelts av remissbehandlingen,lagts till grund för ett ministerrådsförslag av tillNordiska rådets 29:e session i . social- ochmiljöutskott tillstyrkte i elt enhälligt yttrande förslaget. Nordiska rådethar därefter i en rekommendation uppmanat regeringarna att ingåen ny konvention i enlighet med förslaget. Den nya konventionen har därefterundertecknats av social-och samarbetsminislrar på de olika regeringarnas vägnarden . Den skall raUficeras och träder i kraft i andramånaden efter den då ratifikationshand-lingama utväxlats. 2 Konventionens utformning och innehåll Jagvill här lämna en översiktlig beskrivning av innehållet i konventionen, sombör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. För en närmaregenomgång av dess bestämmelser får jag hänvisa till utskoltsrap-porten iNordisk utredningsserie A 1979:23 och minislerrådsförslaget lill (B 34/s). Konvenfionenär indelad i fyra avdelningar och har en bilaga. I de två första avdelningarnafinns allmänna bestämmelser saml bestämmelser om tillämplig lagsfiftning. Itredje avdelningen, som är indelad i fyra kapitel, finns särskilda bestämmelserom vissa förmåner som konventionen omfattar och i Qärde avdelningen finns bl.a.bestämmelser om ratifikation och ikraftträdande. Bilagan innehåller olikaspecialbestämmelser som de enskilda länderna kommer att tillämpa. Konvenfionenreglerar för personer som bor eller arbetar i rättigheter ochskyldigheter på följande områden: sjukförsäkring (sjukvård och kontantersättningvid sjukdom), föräldraförsäkring, grundpension (folkpension) och allmäntilläggspensionering, arbetslöshetsstöd, arbelsskadeförsäkring (vård- ochkontantförmåner), allmänna kontantförmåner för barn (bambidrag ochbidragsförskott) samt social omvårdnad (socialtjänst samt hälso- ochsjukvård). Huvudtankenbakom den nya konventionen är atl nordiska medborgare skall ha ett fullständigtsocialt skydd var de än befinner sig i . Trygghetssystemet i konventionenär en förutsätlning för att den gemensamma nordiska arbetsmarknaden skallkunna fungera på ett för den enskilde socialt godtagbart sätt. Enviktig princip i konvenfionen är jämställdhetsprincipen. Prop.1980/81:152 4 garei etl nordiskt land, som bor eller arbetar i annal nordiskt land än hemlandet,skall omfattas av della lands lagstiftning om social trygghet på jämställd fotmed landets egna medborgare. Ehannan allmän princip är atl alla personer som bor i skall omfattasav lagsfiftningen i del land där de är bosatta, oavsett nationalitet. Allaavgifler skall erläggas där och förmåner i princip ulgå från bosäll- Sjömänanställda på ett nordiskt lands fartyg skall anses bosattai det landet. Ettundantag från bosättningsprincipen görs för personer som bor i ett nordisktland men arbetar som anställda i ett annat. Det gäller framför allt s.k. gränsgångare.Den nya konventionen föreskriver atl dessa personer vad avser sociala förmånersom beror pä förvärvsinkomsten skall omfattas av lagstiftningen isysselsättningslandet. De förmåner del gäller är kontantersättning vid sjukdomoch föräldraskap och vid arbetslöshet samt allmän tilläggspension och arbelsskadeförmåner.En person som bor i men arbetar som anställd i skall exempelvisvid sjukdom få sin sjukpenning betald från den svenska försäkringen liksomhans tilläggspensionsskydd byggs upp i . En viktig nyhet i dettasammanhang är att samtliga socialavgifter arbetsgivaravgifter och egenavgifter- skall betalas i sysselsättningslandet - och endast där - även för personersom är bosatta i annal nordiskt land. Påsjukförsäkringsområdet är följande delar av konventionen av specielltintresse. En person som flyttar från ett nordiskt land till ett annat har rätl lillförmåner i inflyttningslandel utan några väntelider. Man skall också när såbehövs la hänsyn lill de inkomsler han haft i det tidigare bosätlningslandetför att fastställa storieken av hans kontantersättning vid sjukdom i det nya bosätlningslandet. Gränsgångareoch andra som enligl de lidigare beskrivna reglerna skall ha sjukpenning frånsitt sysselsättningsland och inte från bosätlningslandet har denna rätt sålänge anställningen består. Om anställningen upphör under en sjukdomsperiodutbetalas fortsall ersättning från bosätlningslandet. Den anställde är dockgaranterad sjukpenning från sysselsättningslandet även omanställningen skulle upphöra . Turisteroch andra som tillfälligt vistas i annat nordiskt land än det egna har enligtkonventionen, som i nu gällande överenskommelse, rätt lill sjukvård i vistelselandelnär akut behov av sådan vård uppkommer. Därtill föreskrivs nu att när behov avhemtransport av den som insjuknat borta uppkommer, vistelselandet skall ersättamerkostnaden för denna Iransport. Pågrundpensionsområdet skall som huvudregel gälla, att den som är bosatt i annatnordiskt land än hemlandet efter en viss kortare karenstid -högst -skall få en grundpension som motsvarar minst 1/40 av full grundpension förvarje år som han under aktiv ålder varit bosatt inom 1980/81:152 5 Vid pensionsfall som efler en flyttning inträffarunder karensliden skall grundpension utgä från det lidigare bosätlningslandet.Dessa regler överensstämmer med vad som efter förslag av socialkonventionsutskottetgäller . Regleringen utgör ett minimiskydd. Ett land kan utgepension utan hänsyn lill bosältningsliden i . och utgerexempelvis full grundpension ulan hänsyn lill total bosällningslid i Nordenför personer som varit bosatta ett visst antal är i landet. Pä tilläggspensionsområdet innebär konventionen atl varjeland var för sig utger sin del av pensionen oavsett i vilkel land personen ifråga bor som pensionär. Konventionen ger även en person som inle uppfyller eltlands krav på minsta försäkringslid rätt atl åberopa försäkringslid inom annatnordiskt lands tilläggspensionssystem. Alla försäkringslider kommer därförockså i princip atl resultera i en pension. Nugällande regler om tilläggspension för den som på grund av arbele i två länderhar räll lill tilläggspension grundad på s.k. anlagandelid har förenklats.Dessa regler har utformats så atl några försämringar i pensionsskyddet intekan uppstå på grund av atl någon arbetat i mer än ett land. På arbetsskadeområdet föreskriver konventionen allförmåner skall utgå från det land där skadan har inträffat även om den skadadevistas eller är bosatt i annal nordiskt land. Sjukvård på grund av arbetsskadaskall dock liksom all annan sjukvård även kunna utges i bosättnings- ellervistelselandet på det landets bekostnad. Vad avser förmåner vid arbetslöshet hänvisar konventionen lillde specialregler på området som finns nordiska överenskommelse omarbetslöshetsförsäkring. Vad gäller barnbidrag och bidragsförskott ger konventionengenom likställdhetsprincipen barn som är bosatta i annat nordiskt land än detegna samma rättigheter som bosällningslandets barn. Konventionen garanterar nordiska medborgare som vistas i annalnordiskt land än hemlandet likställdhet vad gäller rätten till socialomvårdnad. Konventionen innehåller även bestämmelser till skydd mot obefogadhemsändning fill hemlandet. I motsats till nu gällande konvention avses den nyakonventionen så långt det är möjligt reglera även icke-nordiska medborgaresrättigheter på det sociala området i de avseenden där del är fråga om ensamordning mellan tvä länders syslem. Detla kommer särskilt alt få betydelseför gränsgångare och vid flyttning från ett nordiskt land till ell annal. Enligl artikel 2 i konventionen skall vid ratifikationenvarje nordiskt land ge in en förteckning över den lagstiftning som skallomfattas av konventionen. Till ministerrådsförslaget har fogats ensammanställning över de utkast till sädana förteckningar som nordiska socialkonventionsutskottethar upprättat. Denna sammanställning bör fogas till prolokollel i detta 1980/81:152 6 ärendesom bilaga 2. Förteckningarna skall fortlöpande ses över och kompletteras. Förslagettill ny konvention har bland remissinstanserna rönt ett positivt mottagande. , , , , /SR och anser att förslaget innebär väsentliga förbättringar och förenklingari förhållande till gällande konvenfion. Remissyttrandena har redovisats i minislerrådsförslagettill . 1955ärs nordiska konvention om social trygghet har varit föremål för ettflertal revisioner. I sin grundläggande uppbyggnad har den emellertid inteförändrats. Detta förhållande kombinerat med de mänga revisionerna avavgränsade delar har lett fill att konventionen blivit svåröverskådlig ochoenhetlig. Vissa delar i konventionen har inte längre någon funktion medan, åandra sidan, en dei frägor som vanligen behandlas i konvenfioner av detta slaginte berörs alls. En oklarhet i gällande konvention har rört avgiflsfrågorna.Det har inte varit helt klart i vilken omfattning konventionens bestämmelserrörande olika grenar av social trygghet även gällt för avgifterna till dessagrenar. Denna osäkerhet har vållat myndigheterna tillämpningsproblem och skapatsvårigheter för enskilda som ibland ställts inför oväntade avgiftskrav. Underden tid konventionen funnits lill har vidare sketl genomgripande förändringarav socialförsäkringslagstiftningen i de nordiska länderna. har dessaländer kraftigt byggt ut sina nät av socialkonventioner gentemot andra europeiskaländer. Konventionerna har därvid i stor utsträckning byggts upp efter andra rikllinjerän de som karakteriserar nordiska konvention. Den nya konventionen vilari huvudsak på samma grundvalar som konvenfion men ansluter sig i sinuppläggning till nyare multilaterala och bilateralasocialförsäkringskonventioner. Sakligt sett har genomarbetade lösningar kunnatpresenteras på åtskilliga frågor som accentuerats genom framväxten av nyagrenar i socialförsäkringen, i synnerhet för dem som bor i ett nordiskt landmen arbetar i ett annat eller under sitt liv kommer att bo eller arbeta i fleraländer. Reglerna om tilläggspension har reviderats med beaktande av de erfarenhelerman fått sedan sådana regler först infördes 1970. Den avses ocksäge en uttrycklig reglering av avgiftsfrågorna. Med vissa ändringar har dessutom1975 års sjukförsäkringsöverenskommelse inarbetats i konventionen. Prop.1980/81:152 7 Engrundläggande förutsättning för en tillfredsställande tillämpning av konventionenär att samråd och samarbete mellan de tillämpande myndigheterna i varje landsnarast kommer till stånd. För detta ändamål kommer en grupp med representanterför vatje land att tillsättas. Den kommer bl. a. att utarbeta de gemensammaföreskrifter som kan behövas för en likartad och smidig tillämpning avkonventionen. social- och miljöutskott har i sitt av rådet godkända yttrande överministerrådsförslaget uttalat att det är angeläget att konventionen snarastträder i kraft och att den samarbetsgrupp jag tidigare nämnt inledersitt arbete. Utskottet förutsätter att konventionen i fortsättningen kommer attses över och anpassas till kommande förändringar i de nordiska ländemas sociallagstiftning. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att godkänna den nu undertecknade nordiska socialkonventionen, somavses ersätta nordiska konvenfion om social trygghet. Somframgår av vad jag förut har sagt har ofta uppstått behov av ändringar i dennordiska socialkonventionen som endast föranlett smärre kostnadskonsekvenser.Det kan fömtsättas att så kommer alt bli fallet även . Jag fömtsätteratt det - i enlighet med vad som hitfills tillämpats - inte skall varanödvändigt att begära godkännande av sådana ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:152 8 Bilaga1 Nordisk konvention om social trygghet somanser att nordiska medborgare som arbetar eller vistas i etl annat nordisktland än sitt egel skall ges samma sociala trygghet som del landels medborgare. som konslalerarall de nordiska ländernas lagstiftningar i slor utsträckning garanterar sådanlikställighet. som dock anser alt del påvissa områden finns behov av utfyllande regler, dels för att ge etltillfredsställande skydd åt dem som arbetar eller vistas i annat land änhemlandet, dels för alt samordna de olika ländernas lagstiftningar. som finner att 1955 ärsnordiska konvention om social trygghet varit av stor betydelse i dessaavseenden men med hänsyn lill utvecklingen nu bör ersättas med nya regler. haröverenskommit om alt sluta en ny nordisk konvention om social trygghet mednedan angivna lydelse; ArtikelI I denna konvenfion avses med uttrycken a) "nordiskt land" vartoch ett av de fördragsslutande länderna: b) "nordisk medborgare" medborgarei ett nordiskt land: c) "lagstiftning" lagar,förordningar och andra författningar rörande de i artikel 2 första stycketangivna grenarna av social trygghet; dock ej i den mån därigenom reglerasförhållandena mellan å ena sidan ett eller flera nordiska länder och ä andrasidan ett eller flera länder utanför : d) "behörigmyndighet" i socialministeriet, ellermyndighet som nämnda myndigheter förordnar, e) "inrättning" myndigheteller institution som tillhandahäller en förmän; 1980/81:152 9 O "vårdförmån" dels kostnadsfrihet, kostnadsnedsättning ellerkostnadsersättning för sjukvård, däri inbegripet tandvård, havandeskaps vård.förlossningsvård, läkemedel, proteser och andra hjälpmedel, dels ersättningför resor som företages i samband med sjukvärd som sagts: g) "dagpenning" kontantförmån som beräknas för dag eller vecka och somutgår vid sjukdom eller föräldraskap: h) "grundpension" allmän pension som icke beräknas på grundval av fullgjordasysselsält-ningsperioder. lidigare förvärvsinkomst eller erlagda avgifler. samltill-läggsförmåner lill sådan pension: i) "tilläggspension"" allmän pension som beräknas på grundval av fullgjordasysselsättnings-perioder, tidigare förvärvsinkomst eller eriagda avgifler. samttilläggs-förmåner lill sådan pension; j) ""avgift"" avgift för år eller annan bestämd lid. från person somomfattas av denna konvention eller hans arbetsgivare, för finansiering avförmåner som avses i denna konvention. k) ""bosatt"" atl någon är bosalt i etl land enligl landetsfolkbokföring, om ej särskilda skäl föranleder annat. Denna konvention är tillämplig pä all i de nordiskaländerna vid vatje fillfälle gällande lagstiftning avseende följande grenar av det sociala trygg hetssystemet: a) förmåner vidsjukdom och föräldraskap b) förmåner vidinvaliditet, ålderdom och dödsfall c) förmåner vidarbetsskada d) förmåner vid arbetslöshet e) allmänna kontantförmåner för barn f) social omvårdnad. Vidratifikationen av denna konvention skall varje nordiskt land ge in enförteckning över den lagstiftning som reglerar de i första stycket nämndagrenarna av social trygghet. Därefter skall varje land före februarimånads utgång lill det danska utrikesministeriet anmäla de ändringar iförteckningen som föranleds av lagstiftning som antagits under föregåendekalenderår. I bilaga tilldenna konvention finns särskilda bestämmelser för varje land rörandetillämpningen av konventionen i vissa fall. t2 1980/81. Prop.1980/81:152 10 Denna konvention är tillämplig på b) flyktingar somavses i artikel I av konventionen om flyktingars rättsliga ställningoch prolokollet lill nämnda konvention. c) slatslösa somavses i artikel 1 av konventionen om slatslösa personersrättsliga ställning. d) andra personer som är eller har varil omfattade avlagstiftningen i ell nordiskt land. e) personersom härleder sin rätt från någon under a)-d) nämnd person. Vid tillämpning av lagstiftningen i ett nordiskt landlikställes, såvitt ej annat följer av bestämmelserna i avdelning III av dennakonvention, medborgare i annat nordiskt land med landets egna medborgare. När enligl etl nordiskt lands lagstiftning en förmäninskränks om den sammanträffar med andra förmåner, skall delta kunna lillämpasäven när den sammanträffar med motsvarande förmåner som ulgär enligl etl annalnordiskt lands lagstiftning. Bestämmelser om tillämplig lagstiftning Den som är bosall i ell nordiskt land skall, i denmån ej annal följer av annan bestämmelse i denna avdelning, omfattas av lagstiftningen i bosätl ningslandet. En nordiskmedborgare som är anställd ombord på elt farlyg som för etl nordiskt landsflagga skall anses bosatt och anställd i det land vars flagga fartyget för. Uthyres etlfartyg, som för ett nordiskt lands flagga, i huvudsak obemannat till en redarei annal nordiskt land. skall bestämmelsen i andra stycket gälla endast den somär anställd hos fartygets ägare eller någon som denne anlitar. En nordiskmedborgare, som anställs ombord av redaren eller nägon som denne anlitar,anses bosatt och anställd i sistnämnda land. 1980/81:152 11 Den som är anställd för arbete i ett annat nordisktland än det där han är bosall skall med avseende på delta arbele omfattas av lagstiftningen i sysselsättningslandet i fråga om rätt till förmåner som är beroende av förvärvsarbete eller inkomst av sådant arbete. Den som äranställd för arbele i två eller flera nordiska länder skall anses sysselsattdär arbelsgivaren är bosall eller företaget har sitt säte. Den som tillhörden resande personalen vid flyg- eller landtransport-förelag skall ansessysselsatt där han har sin fasta stationeringsort. Som arbele i eltnordiskt land räknas även arbele med undersökning och utvinning avnaturtillgångar pä della lands konlinentalsockel sådan denna besläms i Genévekonventionenden om kontinenlalsockeln. Utsänder en arbetsgivare en arbetstagare frän eltnordiskt land till elt annal nordiskt land för att där för arbetsgivarens räkning ulföra ett arbete som beräknas pågå högst , skall han i fråga om rätt till förmåner som avses i artikel 7 fortfarande omfattas av del förstnämnda landels lagstiftning. Om arbelel idel land lill vilkel arbetstagare utsänts pågår längre lid än beräknat och merän , kan vad i första stycket sägs fortsätta atl gälla lill dess arbelelslutförs, förutsatt all behöriga myndigheler i de berörda länderna lämnarmedgivande härtill. Vid tillämpningav bestämmelserna i denna artikel skall vad som sägs i artikel 7 fjärde slyckelgälla. Denna konvention berör icke de bestämmelser iWienkonventionen om diplomatiska förbindelser och om konsulära förbindelser, som hänför sig till den i artikel 2 första stycket angivna lagstiftningen. Beträffande rätl till vårdförmäner stadgas särskilt i avdelning III, kapitel 1. , Avgifler för förmåner som regleras genom denna konventionskall eriäggas i del land vars lagstiftning gäller ifråga om räll tillförmåner som är beroende av förvärvsarbete eller inkomst av sådanl arbete.Sådana avgifter får ej las ul i annal land. Två eller flera nordiska länders behöriga myndigheter kanför särskilda persongmpper eller personer överenskomma om undantag från bestämmelsemai denna avdelning. Underrättelse om sådan överenskommelse skall tillställas detdanska utrikesministeriet, som i sin tur har att under- Prop.1980/81:152 12 rätta de behöriga myndigheterna i de länder som ejdeltagit i överenskommelsen. Särskildabestämmelser om rätt till förmåner Förmåner vid sjukdom och föräldraskap Den som flyttarfrån elt nordiskt land lill etl annat äger för rätt lill förmåner vid sjukdomoch föräldraskap i inflyttningslandel åberopa förhållanden under lid då hanvarit omfattad av lagstiftningen i utflyllningslan-det. Vid beviljande avförmåner i inflyttningslandel skall hänsyn tas lill förmåner som ulgålt i ulflyltningslandel.. Räll lillförmän enligt denna artikel föreligger även för sjukdom, havandeskap ellerfödsel som inträffat före bosättningen i inflyttningslandet. Denna konventionskall dock ej medföra rätt till förmån om avsikten med flyttningen till ettland kan antas vara att där erhålla sådan förmån. Om del vidflyttningen utgår dagpenning frän ulflyltningslandel skall fortsatt dagpenningutbetalas från inflyttningslandel enligt delta lands lagstiftning. När säerfordras skall hänsyn tas lill förvärvsinkomst i utflyll-ningslandel. Bestämmelsernai denna artikel skall pä molsvarande sätt gälla för den som, av annan anledningän flyttning, enligt bestämmelserna i avdelning 11 av denna konvention skall harätt till förmåner vid sjukdom eller föräldraskap frän elt annat nordiskt landän del vars lagstiftning han lidigare omfattats av. Den som är anställd för arbele i ell annat nordiskt landän del där han är bosatt äger vid sjukdom rätl till dagpenning frånsysselsättningslandet så länge anställningen består, dock minst i 90 dagar.Därefter skall fortsatt dagpenning utgå från bosätlningslandet, varvidbestämmelserna i artikel 12 äger tillämpning. Den som är bosatt i ett nordiskt land och äger rätttill värdförmåner där skall, om han under vistelse i etl annal nordiskt land blir i behov av sjukvård, erhålla värdförmåner från vistelselandel enligt dess lagsliflning. Delsamma gäller den som utan all vara nordisk medborgare äger rätl lill värdförmåner i elt nordiskt land pä grund av anställning ombord på farlyg som för etl nordiskt lands flagga. Räll till förmåner enligt denna artikel föreligger ickeom avsikten med 1980/81:152 13 vistelsen i elt land kan antas vara all där erhållavärdförmåner. Den som vistas i ett land av andra skäl än arbete eller studieräger räll lill vårdförmåner vid förlossning endast om del icke skäligen kunnatförutses att nedkomslen skulle inträffa under denna vistelse. Rätt tillförmåner enligt denna artikel föreligger icke efter den tidpunkt då denvårdades tillstånd tillåter resa lill del land där han är bosalt. Fortsattaförmåner bör likväl utges när det med hänsyn lill omständigheterna icke ärrimligt att hänvisa den sjuke till vård i bosätlningslandet. Vid hemresa lillbosätlningslandet skall vistelselandel svara för den merkostnad som uppkommergenom all nägon till följd av sitt sjukdomstillstånd måste använda dyrare färdsättän han eljest skulle ha använt.