prop · G40384 · 1980-12-31 00:00:00 — För egen del villjag anföra följande. Bestämmelsernai UB om möjlighet att utmäta en fordran eller rättighet, som grundas på ettpresenlationspapper m.m., när del kan antas att handlingen undanhålls skallses mot bakgmnd av att det kan inträffa alt en gäldenär undanhåller en bankbokför kronofogdemyndigheten och därigenom försöker hindra utmätning av ettbanktillgodohavande som är känt. Det bör emellertid inte godtas att utmätningkan hindras på ett så enkelt sätt. Det kan visserligen tänkas allkronofogdemyndigheten med hjälp av de tvångsmedel som står till buds enligt UBkan förmå gäldenären att uppge var handlingen finns. Denna möjlighet lorde dockinte alltid vara tillräcklig i fråga om en gäldenär som avser att undandraegendomen från sina borgenärer. Det är därför önskvärt att möjlighet införs altfå en handling som gäldenären undanhåller dödad. En sådan ordning torde inleinnebära någon större risk för förlust vare sig för en tredje man, som tilläventyrs kan vara rätt innehavare av handlingen, eller för den som är förpliktadenligt handlingen. På grundhärav ansluter jag mig lill beredningens mening att möjlighel bör införas attdöda en undanhållen handling, när fordringen eller rättigheten har utmätts.Bestämmelserna i om utmätning av en undanhållen handling utgår också frånatt möjlighet införs att döda handlingen i ett sådant fall. Motsvarandemöjlighet bör stå till buds i konkurs. Det föreslås alt bestämmelser i sakentas upp i en ny paragraf lag, närmasl efler 12 8. När detgäller en förkommen handling anges i 1 8 lag som villkor för dödandealt del kan antas att handlingen har förstörts eller annars förkommil. Enligl 68 första stycket gäller som en förutsättning för au domstolen skall utfärdaoffentlig stämning och förelägga sökanden att senare fullfölja ansökningen attsökanden har visat sannolika skäl all handlingen har förstörts eller annarsförkommit för honom. När ansökningen har fullföljts, skall domstolen enligt 8 8andra slyckel besluta om dödning av handlingen, om den finner att någonomständighet inte har förekommit, som ulvisar att handlingen finns i behålleller ger skälig anledning till antagande att så är fallet. Molsvarande bör gälla när det är fråga om en handling somkan antas 1980/81:84 7.31 188 Även i fråga om förfarandet bör gälla delsamma som belräffande enförkommen handling. Beträffandebankböcker och livförsäkringsbrev finns det i 12 8 lag bestämmelserom ett alternativt och enklare dödningsförfarande. Enligl dessa beslämmelserkan en sådan förkommen handling begäras efterlyst genom bankens resp.försäkringsbolagels försorg. Del synes emellertid inle lämpligt attbestämmelserna i 12 8 görs tillämpliga då en handling kan anlas varaundanhållen. 1 ett sådanl fall bör prövningen förbehållas domstol. 1enlighel härmed anges i första slyckel av 12 a S att vad som sägs i 1 - 11 88om dödande av en förkommen handling i tillämpliga delar gäller även när enhandling inte har kunnal anträffas vid utmätning av fordringen ellerrättigheten eller vid konkurs, om del kan antas att handlingen undanhålls. 1 enandra mening föreskrivs att ansökan om dödande i ett sådanl fall görs avkronofogdemyndighelen eller konkursboet. Medhänsyn till Iredje mans rält bör en restriktiv tillämpning äga mm. För altoffentlig stämning skall utfärdas och beslul om dödning senare meddelas börbl.a. krävas att sökanden med en till visshet gränsande sannolikhet kan visaatt handlingen tillhör gäldenären och har innehafts av honom Ofr betänkandet,SOU 1925:25, Förslag till lag om dödande av förkommen handling m.m. s. 27). Delbör särskilt uppmärksammas att det fortfarande måste kunna antas att handlingenundanhålls när beslul om dödande skall meddelas. En noggrann undersökningenligt 8 8 första slyckel bör ske innan beslut meddelas. Bevisning kan behövaförebringas, t.ex. genom förhör med utmätnings- eller konkursgäldenären. Om detskulle visa sig sannolikt alt handlingen inte undanhålls utan har förkommit,bör det inle utgöra hinder mot alt handlingen dödas. Omen tredje man visar i dödningsärendet alt han innehar handlingen, får den intedödas. Detta gäller även om tredje mannens påstående om grunden till hansinnehav inte förtjänar tilltro. 1 en sådan situation kan vid utmätning istället kronofogdemyndigheten ta hand om handlingen Ofr 6 kap. 7 § UB) ocheventuellt förelägga tredje mannen enligt 4 kap. 20 8 att väcka talan. Vidkonkurs kan förvaltaren väcka talan mot iredje mannen om bättre rätt tillfordringen eller rätfigheten (se även 54 § KL). Nären tredje mans anspråk på äganderätten godias, skall kronofogdemyndighelen hävautmätningen (se 4 kap. 33 8 UB). Detta gäller även om handlingen har hunnitdödas, dock inle sedan beslut om fördelning eller utbetalning av influtnamedel har meddelats. Det kan påpekas alt det förhållandet att ansökan omdödande har gjorts och offentlig stämning utfärdats inte torde hindra att ettgodtrosförvärv sker så länge handlingen inle har blivit dödad. Dödandeav en förkommen handling enligt lag medför inte all den som har ansöktom dödning har vunnit bättre rätt till fordringen eller rättigheten iförhållande till en iredje man än han hade före dödningen. Prop.1980/81:84 7.31 189 Detlagäller även om en ny handling enligt 9 S säus i den dödade handlingens ställe.På motsvarande sätt kommer dödande av en handling, som anlas vara undanhållen,inte att medföra bäftre rält för utmätnings- eller konkursgäldenären än dennehade före dödningen. Ommedel som har influtit för den utmätta fordringen eller rättigheten redan hartilldelats utmätningssökanden eller någon annan borgenär genom lagakraftvunnetbeslut om fördelning eller utbetalning, när rätt innehavare av handlingen gersig till känna, har denne rätt till ersättning av borgenären endast under deförutsättningar som anges i 14 kap. 5 8 UB jämförd med 4 8 i samma kapitel. Ikonkurs torde rätte innehavaren knappasl ha något motsvarande anspråk motborgenärer som har fått utdelning. 1fråga om verkan av ett beslut om dödning gäller enligt 9 8 första stycket i1927 års lag att den omständigheten alt handlingen inte kan företes inte ulgörhinder för dödningssökanden att göra gällande den rätt som har kunnal gmndas påhandlingen. Beträffande tillgodohavande på en bankbok är del av betydelse attbanklagstiftningen innehåller förbud mot s.k. legitimationsklausul. Enligt 67 8lagen (1955:183) om bankrörelse får en bank sålunda inte träffa förbehåll omrätt för banken att åberopa betalning till någon annan än räll innehavare av enmotbok 8 lagen 1936:81 om skuldebrev). Liknande bestämmelser finns i 35a 8 lagen (1955:416) om sparbanker och 42 b 8 lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen. ömen bank sålunda i princip inte befrias från sin skuld genom att fullgöra sinförpliktelse till den som med orätt innehar en motbok, bör en sådan befrielseinte heller kunna inträda i fall handlingen dödas och banken därefter betalartill dödningssökanden, om denne inte var rätt innehavare när handlingen dödades(se prop. 1%9:159 s. 7 och 13). Om sökanden har varit rätt innehavare avhandlingen men överlåfit eller pantsatt den, bör banken dock vara fri från sinskuld genom betalningen till sökanden, om banken var i god tro vid betalningenOfr 29 8 skuldebrevslagen). (Jfr , Lagen om skuldebrev m.m. s. 311 f). Vadnu har sagts bör också gälla när banken, efter dödning av en handling som kanantas vara undanhållen, betalar till kronofogdemyndigheten resp.konkursförvaltaren. Föratt rättsläget på den angivna punkten skall klarläggas har enremissinstans förordat att det i nyssnämnda paragrafer i banklagstiftningenförs in bestämmelser om att överlåtelse av en bankbok skall anmälas till bankenför att gälla mot banken efter dödning av bankboken. En sådan bestämmelse tordeemellertid inte vara behövlig och knappast heller lämplig. Beredningenhar förordat att det efter utmätning skall vara möjligt att döda en undanhållenhandling, t.ex. en bankbok, endast i fråga om visst belopp, nämligen det beloppsom behöver tas i anspråk i målet. Detta har kritiserats av bankinspektionen,som bl.a. har ansett att en sådan dödning skulle strida mol sakens natur. Föregen del anser jag att det knappast 1980/81:84 7.31 190 finns något slörre praktiskt behov av all döda en handlingendasl lill vissl belopp. En sådan ordning, som i realiteten skulle innebära ennedskrivning av fordringsbeloppel, skulle också kunna vålla problem, samtidigtsom den får anses strida mot dödningsinstilutels karaktär. Den föreslagna 12 a8 utgår alltså från all en undanhållen handling inle kan dödas annat än i sinhelhel. Med hänsyn lill den risk för förlust för rätt innehavare,som dödning av en handling som anlas vara undanhållen kan medföra,har beredningen föreslagil all domstolen som villkor för dödning skall kunnaföreskriva att utmätningssökanden resp. konkursförvaltaren skall ställasäkerhet eller, i fråga om en uimätningssökande som enligl UB är befriad frånatt ställa säkerhel, att denne skall vara skyldig ersätta en eventuell förlust.Undanlag har emellertid gjorts för motbok hos en bank och livförsäkringsbrevmed hänsyn till att dödning av en sådan handling inle anses förenad med någonbeaktansvärd risk för en tredje man. Förslagel rörande säkerhet har i allmänhet godtagits avremissinstansema. En remissinstans har dock anseti att säkerhel regelmässigtbör ställas. För egen del kan jag i princip ansluta mig till förslaget. Trotsde fömlsätlningar som skall gälla för dödning av en handling som antas varaundanhållen, kan del inte bortses från all dödningen kan medförarisk för skada för en tredje man som visas vara rält innehavare av handlingen.Det är då rimligt att domstolen skall kunna kräva säkerhet resp. föreskrivamotsvarande ersättningsansvar för den som är befriad från att ställa säkerhet.Det synes lämpligt att domstolen får bedöma huruvida säkerhel kan ansesbehövlig i det enskilda fallet. Med anledning av vad en remissinstans haranfört villjag påpeka alt ett föreskrivande av skyldighel för enuimätningssökande att ersätla en eventuell förlust för tredje man medför ettstrikt ansvar för utmätningssökanden. Även om jag delar uppfattningen att risken för tredje manär mycket liten när del gäller en bankbok eller ett livförsäkringsbrev, börenligt min mening något undantag i fråga om möjlighelen att kräva säkerhet inleuppställas för dessa handlingar. I tillämpningen torde emellertid domstolenknappast ha anledning att kräva säkerhet beträffande dödande av en sådanhandling. Jag godtar också beredningens förslag att säkerheten eller återbetalningsskyldigheteninte skall gälla utöver . Har en eventuell tredje man inte gjort gällandesin rätt inom , torde man kunna utgå från att någon skada inte hellerhar uppkommit. Treårstiden bör räknas från det att dödningsbeslutet vann lagakraft. Bestämmelser om säkerhet har tagits upp i andra stycket av12 a § i departementsförslaget. Säkerhet behöver inte täcka den del av ettundanhållet skuldebrevs belopp som överstiger utmätningssökandens fordran ochkostnaderna i målet. 1 fråga om rättsverkningama av dödning av en undanhållenhandling bör i övrigt göras den skillnaden i förhållande till vad som gällervid dödning av Prop.1980/81:84 7.32 191 enförkommen handling all någon ny handling inle bör utfärdas Ofr 9 8 förstastycket lag). En föreskrifl härom har lagils upp i Iredje slyckel av12 a 8. Sedanen handling, som har undanhållils vid ulmälning, har blivit dödad, kan del imålel inflyta slörre belopp än som behövs för all utmätningssökanden och andraeventuellt betalningsberättigade borgenärer skall få betalt. Del synes inlelämpligl att överskottet betalas ut till utmätningsgäldenären, som anlasundanhålla handlingen, ulan alt denna återställs. Beloppet bör i slällelavsättas i avvaktan på att den dödade handlingen företes eller all det på annatsätt styrks vem som har räll till beloppet. En beslämmelse härom har lagits uppi paragrafens fjärde siycke. Ytterligare beslämmelser om förfarandel med avsattbelopp, vilkel har förordats av en remissinstans, torde inle behövas. I 148 dödningslagen föreskrivs bl.a. att beslämmelserna i 1-10 88, såvitt de angårpantbrev, har motsvarande fillämpning i fråga om vilandebevis. Dennabestämmelse blir tillämplig även vid dödning enligt den nya l2aS. Någonsärskild övergångsbestämmelse lorde inte behövas. 7.32Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:180) om avrundning av vissafordringar till helt krontal, m.m. II 8 lagen om avrundning av vissa fordringar till helt krontal, m.m., finnsbeslämmelser om att en fordran som av utmätningsmannen drivs in som fordran iett allmänt mål skall i fråga om såväl kapitalbelopp som ränta avrundas tillhelt krontal, i den mån inte annat är föreskrivet. Avrundningen skall göras avden myndighet som fastställer fordringen. I andra styckei av I 8regleras innebörden av beteckningen allmänt mål. Där sägs alt med allmänt målavses i avmndningslagen mål hos kronofogdemyndigheten om uttagande av skatteller tull, staten tillkommande avgift eller liknande medel som får las utgenom utmätning utan föregående dom, böter eller annat som drivs in i sammaordning som böter, avgift till statsverket enligt vattenlagen eller belopp somhar erlagts av allmänna medel och enligt en domstols beslul skall återbetalastill statsverket. IUB har tagits upp en bestämmelse om vad som avses med allmänt mål (1 kap. 6 8andra stycket). Den bestämmelsen ansluter nära till 1 8 andra stycketavrundningslagen, men full överensstämmelse föreligger inte.Tillämpningsområdet för avrundningsregeln bör emellertid överensstämma medUB:s regler om i vilka fall utsökningsmål skall handläggas som allmäntål. Ienlighet härmed föreslås alt bestämmelsen i I 8 andra stycket ersätts av enerinran om all det i 1 kap. 6 8 UB fmns bestämmelser om vad som avses medallmänt mål. Det är tydligt att vad där sägs om innebörden av 1980/81:84 7.33 192 allmänt mål blir avgörande även för avrundningslagenstillämpningsområde, om inte annat föreskrivs. Det har förutsatts att regeringen skall meddela närmareföreskrifter om vilka medelsslag som skall drivas in i den ordning som gällerför allmänna mål. Del kan därför förutsättas att en myndighet som fastställeren fordran som tillkommer staten eller en kommun skall utan svårighet kunnaavgöra huruvida fordringen omfattas av avrundningslagen. När del gäller första styckei av 1 8 avrundningslagenföreslås samlidigl att ordet ulmälningsman byts ut mot kronofogdemyndighet. Någon övergångsbestämmelse torde inte behövas Ofr 8 8UBp). 7.33 Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979) I 9 8 förmånsrättslagen ges beslämmelser om den inbördesföreträdesordningen mellan särskilda förmånsrätter. I tredje slyckel, somreglerar förhållandet mellan en utmätning av viss egendom och en inteckning isamma egendom, föreskrivs alt förmånsrätt på grund av utmätning har företrädeframför förmånsrätt på grund av inteckning, vilken har sökts somutmätningen verkställdes eller . Bestämmelsen i Iredje slyckel innebär att utmätningensantecknande i vederbörande inskrivningsbok saknar belydelse för konkurrensenmed en inleckning i egendomen. Det synes något tveksamt om med ordel"dag" i fråga om utmätning numera över lag avses en vanligkalenderdag utan begränsning till Ofr bl.a. 283 8 förstastycket 6 sjölagen). Om termen "dag" har denna innebörd får enutmätning, som verkställs på en kalenderdag som sammanfaller med deninskrivningsdag på vilken en inleckning söks, förelräde framför inteckningen,även om utmätningen sker efler inskrivningsdagens slut. Enligt UB skall beträffande tidpunkten för inträdet avförmånsrätten på grund av en utmätning som huvudregel gälla att utmätningenmedför förmånsrätt i och med beslutet (4 kap. 30 8 första stycket). Denna regelblir tillämplig bl.a. i fråga om egendom som kan omfattas av företagsinleckning.Det kan påpekas att utmätning av egendom som är föremål för företagsinteckninginte antecknas i inskrivningsboken. Som undanlag från nyssnämnda huvudregel om förmånsrättensinträde gäller enligt 4 kap. 30 § andra stycket UB att utmätning av ett här iriket registrerat skepp eller luftfartyg, av inlecknade reservdelar till ettsådant luftfartyg och av fasl egendom inte medför förmånsrätt förrän ett ärendeangående anteckning om utmätningen tas upp på en inskrivningsdag. Det föreslåsi detta lagstiftningsärende att vissa bestämmelser i (bl.a. 22 kap. 3 8första stycket 6) samt 283 8 första stycket 6 sjölagen och 12 8 lagen(1955:227) om inskrivning av rält till luftfartyg ändras i enlighel med dennaprincip. En motsvarande ändring bör göras i 9 8 tredje stycket förmånsrättslagen. Prop.1980/81:84 7.34 193 Ienlighet härmed anges i den föreslagna nya lydelsen av 9 8 tredje stycket attförmånsrätt på grund av utmätning har företräde framför förmånsrätt på gmnd avföretagsinteckning, vilken har sökts som beslutet om utmätningmeddelades eller senare, och framför förmånsrätt på gmnd av annan inteckning,vilken har sökts samma inskrivningsdag som ett ärende angående anteckning omutmätningen har tagits upp eller . Del kan påpekas all beslämmelsen integäller utlandsregistrerade skepp och luftfartyg även 280 8 sjölagen och 3 8lagen 1955:229 i anledning av fillträde till konventionrörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg). I9 8 fjärde stycket första och andra meningarna förmånsrättslagen föreskrivsatt en utmätning ger företräde framför en senare utmätning av samma egendom ochatt utmätning för flera fordringar på en gång ger lika rätt. 1 första meningenbör göras förbehåll för den avvikelse som följer av den nyssnämnda bestämmelseni 4 kap. 30 8 andra stycket UB Ofr tredje meningen i 9 8 fjärde stycketförmånsrättslagen, som syftar på bestämmelser i särskilda lagar för olikarättsområden). Även utmätning av lön o.d. bör beaktas. Enligl 7 kap. 13 8 UBskall en sådan utmätning medföra förmånsrätt när det belopp som skall innehållashar förfallit till betalning. Härav följer att om utmätning av lön harbeslutats för två eller flera fordringar, de bör få lika rätt inbördes tillbelopp som förfaller till betalning efter det att utmätningsbeslutenmeddelades. Utmätning av lön som redan har förfallit till betalning medföromedelbart förmånsrätt. Ienlighet härmed anges i den föreslagna nya lydelsen av 9 8 fjärde stycket atten utmätning ger företräde framför en senare utmätning av samma egendom, ominte annat följer av 4 kap. 30 8 andra stycket eller 7 kap. 13 § UB. Dennuvarande bestämmelsen om att utmätning på en gång för flera fordringar gerlika rätt torde inte behöva ändras. Om ulmälning av samma inskrivningsobjektsker för flera fordringar, skall ett gemensamt beslut meddelas ochdetta anmälas till inskrivningsmyndigheten. Företrädet kan då inle påverkas avbestämmelsen i 4 kap. 30 8 andra styckei UB. Pågrund av bestämmelsen i 9 8 femte styckei fär de nu föreslagna ändringarnabetydelse även beträffande betalningssäkring. Ulannågon särskild föreskrift följer att de nya företrädesreglerna inte medförinskränkning i en förmånsrätt, som redan har inträtt vid ikraftlrädandet avlagändringen Ofr punkt 8 i övergångsbestämmelserna till förmånsrättslagen). Härkan också hänvisas till vad som i motiven till UBp har anförts om tillämpningeni övergångsförhållanden av 4 kap. 30 8 UB. 7.34Förslaget till lag om ändring i lagen (1966:454) om foretagsinteckning F.n.finns det inte någon bestämmelse som reglerar förhållandet mellan kvarstad förfordran och företagsinteckning. Härav torde följa att kvar- 13 1980/81. Prop.1980/81:84 7.35 194 staden får vika för en företagsinleckning, även ominteckningen söks efler det all kvarstaden ägde rum. Enligt UB skall kvarstad skydda borgenären såväl motförfoganden över egendomen från gäldenärens sida som, i viss utsträckning, molandra borgenärer (se 16 kap. 14 och 15 SS UB). På molsvarande saft bör kvarstadpå egendom, som ingår i en näringsverksamhet som kan bli föremål förföretagsinteckning, skyddas mot en ny sådan inteckning. Kvarstad bör inte få hindra alt förelagsinteckningmeddelas i den näringsverksamhet till vilken den kvarstadsbelagda egendomen hörOfr prop. 1966:23 s. 123 ff, 166 f och 172). Däremot bör inteckningen inte bligällande i nämnda egendom. Med anledning av vad en remissinstans har anförtvilljag framhålla att en sådan reglering inte kan anses strida mot 5 Sföretagsinleckningslagen Ofr 13 8 andra styckei företagsinteckningslagen iparagrafens lydelse års ändring). 1 enlighet härmed föreslås att företagsinteckning, somsöks som egendom beläggs med kvarstad för fordran eller senare, inteskall gälla i den kvarstadsbelagda egendomen. Bestämmelsen har tagits upp somett nytt andra stycke i 4 S. 1 fråga om den föreslagna bestämmelsens närmare innebördvill jag nämna följande. Får kvarsladsborgenären utmätning i egendomen medankvarstaden består, omfattas egendomen fortfarande inte avförelagsinieck-ningen. Om egendomen utmäts för en annan borgenärs fordran, börinteckningen inte heller komma att gälla i egendomen. Den sistnämnde borgenärenfår visserligen härigenom ett i och för sig omotiverat företräde framförföretagsinleckningen, men en annan ordning skulle medföra svårlösta problem.Går kvarstaden åter utan att egendomen har blivit utmätt, upphör kvarstadensskyddande verkan och företagsinteckningen kommer att gälla i egendomen. Vad som sägs om kvarstad i 4 8 i dess nya lydelse börockså gälla skingringsförbud som har meddelats före ikraftträdandet avlagändringen. Det föreslås en övergångsbestämmelse härom. Utan någon särskild föreskrifl följer att den nyabestämmelsen inte medför inskränkning i den rätt som redan har uppkommit vidikraftträdandet. 7.35 Förslaget till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s.1) Enligt 4 kap. 30 8 andra stycket UB skall utmätning av ellhär i riket registrerat skepp eller luftfartyg, intecknade reservdelar lill ettsådant luftfartyg eller fast egendom inle medföra förmånsrätt förrän ettärende angående anteckning om utmätningen tas upp på en inskrivningsdag. Medskepp likställs härvid skeppsbygge (1 kap. 9 8 UB). Bestämmelsen innebär attinteckning i egendom som har nämnts får företräde i vissa fall dåutmätningen f.n. skulle ge förelräde. Prop.1980/81:84 7.35 195 I 33 8 sjölagen anges i vilka fall en anmälan av ell skeppeller skeppsbygge för registrering eller en ansökan om inskrivning av ellförvärv av sådan egendom skall avslås. Enligt punkt 7 i första styckei skall fn. en sådan anmälan eller ansökan avslås, om egendomen före ulgången av deninskrivningsdag då anmälningen eller ansökningen görs har blivit föremål förkvarstad, skingringsförbud eller betalningssäkring till säkerhet för ettanspråk mot överlåtaren eller om denne har försatts i konkurs. Vad somsägs om skingringsförbud i paragrafen bör utgå. Vidare bör, i konsekvens medUB:s ståndpunkt beträffande tidpunkten för förmånsrättens inträde,bestämmelsen jämkas så att kvarstad medför avslag på en anmälan för registreringeller en ansökan om inskrivning först fr.o.m. den inskrivningsdag då ett ärendeangående anteckning om kvarstaden tas upp. Motsvarande ändring bör görasbelräffande betalningssäkring. Det kan påpekas att utmätning av ett skepp ellerskeppsbygge inle i och för sig hindrar att egendomen överlåts. Beträffandeförhållandet mellan kvarstad för fordran på skepp eller skeppsbygge och enöverlåtelse av egendomen kan framhållas att denna fråga bör bedömas på sammasätt som frågan om företrädet mellan en ulmälning och en överlåtelse av sådanegendom (se motiven lill 4 kap. 30 8 UB). Om en överlåtelse av ett skepp ellerskeppsbygge har skett innan kvarstad på egendomen beslöts, bör sålundaförvärvaren få företräde, om han söker inskrivning på en tidigare inskrivningsdagän den då ärendel om anteckning av kvarstaden las upp och vid ansökningen ominskrivning är i god tro. Kvarstaden medför enligt 16 kap. 14 8 UB förbud förgäldenären all överlåta den kvarstadsbelagda egendomen. Överlåter han skeppeteller skeppsbygget trots förbudet, bör förvärvaren få förelräde, om han hinnersöka inskrivning på en tidigare inskrivningsdag än den då ärendel om anteckningav kvarstaden tas upp och är i god tro vid ansökningen.