prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — som anser atl elpannorbör användas i fjärrvärmenät under läglasttid för att spara olja anför: Det marginella elpriset inkl.elskatt ligger på ca /kWh, medan tjockoljealternativet omräknat tordeligga på ca /kWh. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 304 vi atl det samhällsekonomiska elmarginalpriset frän ettkärnkraftverk låg-lasltid ligger på kanske /kWh. Dessa taxe- ochskattefrågor måste lösas om man vill få till stånd den önskade konverteringen. CDL anser att energiskatten förelleverans till större pannor bör jämkas för atl ge incitament till all ersällaeldningsolja med el på detta sätt. Jämkningen kan enligt CDL lämpligen ha denform som kommittén föreslär, att skattebefrielse erhålles för avkopplingsbaraleveranser till större elpannor när alternativet äratt dra ner produktionen av kärnkraft. Det är enligt CDL:s mening ocksånödvändigt att skattebefrielsen kan erhållas , upptill förslagsvis för att panninstallationer skall bli företagsekonomisktlönsamma och verkligen komma till stånd. CDL föreslår att riksskatteverketsnarast får befogenhet att bevilja skattebefrielse på ovan angivet sätt. Liknande synpunkter framförs av bl.a. och . Med stöd av kungörelsen (1964:351)med tillämpningsföreskrifter till förordningen om allmän energiskatt har RSVmedgett återbetalning av energiskatt på överskottskraft som förbrukats ielektriska pannor för vatten eller ånga. Återbetalning har medgetts efteransökan av förbrukaren. Skattebefrielsen har avsett en i förväg begränsadperiod under vår och sommar. har befrielsen gällt tiden 26 april- 17augusti. Enligt RSVs uppfattning medgerordalagen i kungörelsen knappast att skatten på elkraft jämkas på det sätt ELAKifrågasatt. Bestämmelserna måste om en jämkningsmöjlighel skall införas ändras. RSV ifrågasätter om inte utredningsuppdraget i första hand bör åvilaenergiskattekommitién. RSV motsätter sig däremot inte alt della i utredningenoch bidra med skattetekniska synpunkter. LRF som förordar att ekonomiskastyrmedel skall användas för alt åstadkomma en önskvärd utveckling inomenergiområdet anför: Avgifts- och skattepolitiken måstefå en långsiktig utformning, så att man kan överblicka de ekonomiskakonsekvenserna av sill handlande. Kommitténs förslag till styrning innehållerallt för myckel av administrativa åtgärder som verkar ulvecklingshämmande ochslår mycket olika mot olika grupper i landet, och speciellt missgynnarglesbygden. Energihushållningsdelegationen somi elt betänkande (SOU 1980:43) lagt fram förslag tillenergihushållningsprogram och därmed behandlat olika former av stöd anför: För att kunna minskaoljeanvändningen genom att tillvarata den tillgängliga kapaciteten inomelproduktionen krävs en omfattande konvertering av oljepannor och panncentralertill el . Skall detta vara möjligt sämåste verksamheten stödjas pä lämpligt sätt. Delegationen anser i likhet medkommittén atl den samhällsekonomiska Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 305 lönsamheten bör utgöra utgångspunkten för konverteringen.Delegationen, som lidigare i sill belänkande (SOU 1980:43)föreslagit att övergäng till el skall införas som slödberälligad ålgärd i delslalliga energistödet, stöder kommitténs förslag att lån bör beviljas förinslallalion av elpatron, elkasset och varmvattenberedare saml för kostnaderför byte av oljepanna lill panna för andra bränslen. Byle av oljepanna lillelpanna eller kombinationspanna är enligt kommittén endasi lönsamt förläslighels-ägare i del fall den gamla pannan är utsliten och ändå måste bytasut. Delegationen anför vidare: Från samhällsekonomisk synpunkt ärdet emellertid i flera fall lönsamt all tidigarelägga pannbyten. Kommitténföreslår all dessa pannbyten skall stimuleras med bidrag motsvarande pannansrestvärde beräknat enligt schablon, dock högst . Skillnaden mellanfaslighetsekonomisk och samhällsekonomisk lönsamhet förklaras av attenergiskatten på el är högre än på olja. Vid en neutralenergibeskallning blir bylel dock lönsaml även för fastighetsägaren och behovetav bidrag bortfaller således. Frågan om energiskatternas utformning utreds avenergiskalte-kommittén. Energihushällningsdelegationen är i princip emolinförande av bidrag och avstyrker förslaget att ge bidrag till pannbyten. Delegationen motsätter sig bestämtelanvändningskommilléns förslag all energisparlån skall kunna kopplas lillvillkor om konvertering till el med elpatron eller motsvarande. Det är storrisk all ett dylikt villkor snarare hämmar energisparverksamheten än gynnar enövergång till elvärme. För att snabbt få igång konverteringsverksamheten menardelegationen i likhet med elanvändningskommittén atl det är viktigt all geallmänheten information om såväl de lekniska möjlighelerna som de ekonomiskavillkoren för stöd. Kommitténs förslag attpannbesiktning skall ingå i den besiktningsverksamhet som sker i samband medenergisparrådgivning och att besiktningsmannen skall lämna förslag tillpannbyte eller konvertering i lämpliga fall. är förenliga med delegationensförslag alt besiktning skall utgöra villkor för att erhålla energisparstöd samlatt ett program för regelbunden besiktning av i första hand värmeanläggningarskall genomföras . avslyrker ELAK:sförslag om all energisparstöd skall förenas med villkor om konvertering frånolja till annat uppvärmningssätt. avstyrker även förslaget omålägganden i samband med besiktning att byta ut oljepannor och anför därvid: I samband med nuvarande förmedlingav energisparbidrag och energispariån sker i många fall besiktning avbyggnaden. För att påskynda takten bör besiktningsmännen åläggas all vidbesiklningslillfällei också undersöka den oljeeldade pannans kondition anserkommittén. Om pannan visar sig i behov av utbyte börfastighetsägaren åläggas atl, i samband med erhållande av energisparbidrag ochenergisparlån, byta ul pannan. Enligt mening ärdet i ett övervägande antal fall bättre att komplettera den befintligaoljeeldade pannan med elpatron eller elkas-seii än alt byta ut den. En annanlämplig åtgärd är att installera elektrisk varmvattenberedare förtappvarmvattenberedning då energi-effektiviteten är som sämst ioljeeldade pannor. 20 1980/81. 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 306 I punkt 24 föreslår utredningen attpannbyte till kombinationspanna (olja/el/ved) bör stimuleras genom bidrag, samtalt sådant pannbyte också bör stimuleras genom förmånligare lån. Detta förslagstöds ej av kommittén. har tidigarediskuterat bidragsdelen - ingående i nuvarande energisparstödsystem - ochdragit slutsatsen att stimulanseffekter sannolikt kan erhållas även ombidragsdelen utgår. Främst beroende på de kraftigt stigande priserna.Förutsättningen är att lånemöjligheterna kvarstår. Vad gäller de förmånligarelånevillkoren som föreslås vid byle till kombinationspanna är kommittén av denuppfattningen alt de villkor som gäller enligt energisparkungörelsen ärtillfyllest. kommun tar liksom upp frågan om användning av de oljeeldade kraftvärmeverkenoch anför: Vi är införstådda med all det ursamhällsekonomisk synvinkel kan vara riktigt att utnyttja den befintligaproduktionsresurs för elkraft, som finns i bl. a. kraftvärmeverken - och attdet till och med kan vara riktigt med statliga stödåtgärder för att kunnaförverkliga detta. Det räcker emellertid inte med atl det är samhällsekonomisktriktigt att utnyttja kraftvärmeverken - det måste även vara företagsekonomisktriktigt. Man kan väl knappast begära att kraftvärmeverken av enbartsamhällsekonomiska skäl året runt, skall producera elenergi som med dagensoljepris kostar ca / kWh, när man enligl nya taxa kan köpadensamma för /kWh pä vintern och för ca /kWh undersommaren. anser allkonvertering till elanvändning inte bör stödjas i områden där fjärrvärme ärutbyggd eller planeras. Kommunen anser att ELAK:s förslag skulle medföra ökadarbetsbelastning på det kommunala organ som förmedlar bostadslän och anfördärvid: Det ökade antaletbidragsberättigade åtgärder, som föreslås av kommittén (sid. 16 p. 3), ledertill en ökad arbetsbelastning på förmedlingsorganel. Förutom förmedling av stödvid ändring och komplettering av värmeanläggningar i bostäder föreslåseventuellt att kommunen skall förmedla stöd till värmecentraler föralternativbränslen och solvärme. För aU uppnå de mål som anges underpunkt 26 i betänkandet bör föreslagna stimulansåtgärder, som syftar lill ökadelanvändning, arbetas fram i samordning med förslag till stimulansåtgärder förökad användning av alternativa bränslen. ELAK föreslår (sid. 113) atlgodkännande från eldistributören skall vara etl villkor för atl lån och bidragskall beviljas i samband med övergång till eluppvärmning. Detta måste leda tillatt eldistributören kommer att medverka som remissinstans vid behandling avärenden vilkel medför all handläggningens omfattning för förmedlingsorganelökar. 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 307 tar även uppfrågan om information till allmänheten och anför därvid: Kommittén föreslår (sid. 22 p. 29)all information till allmänheten skall lämnas om de tekniska möjligheterna ochde ekonomiska villkoren för konvertering från olja till el. Denna informationförutsälls ske inom ramen för de statsbidrag kommunerna erhåller för enenergisparverksamhet. Kommunen anser att konsekvensen härav är attstatsbidragen måste ökas dä i annat fall övrig energisparinformation kan förutsättasminska. anser att sådantyp av information låter sig väl förenas med kommitténs reguljärainformationsverksamhet. Kommittén betonar även att denna utökade informationangående konverteringar även ställer större krav på kommunernas egnaenergiinformationsresurser och att det därför är viktigt atl den kommunalarådgivningen byggs ul snabbast möjligt. och är positiva till att medverka vid informationtill allmänheten om ekonomin för och det tekniska utförandet av olikakonverteringsmöjligheter. 2.3 Förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer iviss tillkommande permanentbebyggelse ELAK föreslär förbud motdirektverkande elvärme med elradiatorer. Frän förbudet undantas bostadshus somförbrukar mindre energi för uppvärmning än etl hus byggt enligl SBN 75. Ielt andra steg föreslås gränsen bli . Därutöver undantas fritidshus,industrilokaler, kulturhistoriskt värdefulla byggnader, samt byggnader somvärms upp lillfälligt. Det överväldigande flertalet avremissinstanserna avstyrker att ett förbud mot direktverkande elradiatorerinrättas enligt ELAK:s förslag. ,energihushållningsdelegationen, energisparkommittén, Jönköpings- ochOxelösunds kommuner, HSB, LRF. , samt delegationen för energiforskningtillstyrker ELAK:s förslag till förbud mot direktverkande elradiatorer. HSB anser att det redan nu ärmindre motiverat att precisera de skärpta kraven i det andra steget som ELAKföreslår. som anser attbeslut om dispens från förbud mol direktverkande elradiatorer bör fattas avkommunen anför: Dispensgivningen från förbudet motdirektverkande elradiatorer bör, enligt kommitténs mening, vara grundat på delsenergihushållningskravet vad avser byggnads- och installationsteknik, därkravnivån måste optimeras för atl driva fram en dynamisk utveckling. Dels påde lokala förutsättningarna som råder i en kommun med avseende på anslutningtill centraliserade energiförsörjningssystem (t. ex. fjärrvärme) elleralternativa uppvärmningssystem. Beslut om dispens bör därför fattas avkommunen, där en eventuell generell kravnivå bör anpassas till de lokalaförhållan- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 308 Kommittén finner att ylterligare och fördjupadestudier bör göras för att förbättra beslutsunderlaget. kommun anser attsvårigheter kan uppstå vid tolkning av de av ELAK föreslagna dispensreglernaoch anför därvid: Kommunstyrelsen tillstyrker ocksåElanvändningskommitténs förslag om förbud mot installation av direktverkandeelradialorer i nyproducerade bostäder. Kommunstyrelsen vill dock peka pä desvårigheier som kan uppstå vid tolkningen av de föreslagna dispensreglerna.Beräkningen av det exakta energibehovet i en byggnad, specielll vid ändring avuppvärm-ningssystemet innebär svårigheter. Dispensbesluten kan därför i vissafall bli orättvisa, speciellt om den beräknade energiminskningen inle uppnås.Del är således viktigt att de uppställda sparmålen kontrolleras särskilt motbakgrund av den föreslagna förändringen av lånebestämmelserna. LRF som anser atl elradialorer kan behöva användas i vissafall anför: Enligt LRF:s uppfattning är delväsentligl atl olika system för vedeldning kan kompletteras med elradiatorerför att hålla grundvärmen om innehavaren är bortrest. 1 många fall kan dettalösas genom atl man har en vedpanna och valtenburet system, i sä fallinnefalias systemet i kommitténs förslag, men ett vedeldningssyslem kan ocksåvara uppbyggt kring kaminer som är utplacerade på olika häll i byggnaden. Därdet inle finns möjlighet alt koppla in en elpatron bör det vara möjligt attkomplettera med elradiatorer. Branschorganisationerna inomVVS-omrädet, , ochVVS-införmaiion, anser atl förbudet mot direktverkande elradiatorer börutformas med färre undantag och att större krav bör ställas pä byggnadernasutformning. Rörfirmornas riksförbundtillstyrker i huvudsak de förslag lill restriktioner mot direktverkandeelvärme med elradiatorer som ELAK föreslagit. Vi vill dock inte tillstyrka atlundantag från förbudet mol installation av direktel får göras om behovet förradiatorerna nedbringas lill av vad kraven i Svensk Byggnorm säger. Värinvändning grundar sig pä att direktelsystem ej uppfyller rimliga krav påflexibilitet eftersom enbart elenergi kan komma till användning. Förslaget ärtänkt att "premiera" dem som bygger energisnålt. Vi anser detsjälvfallet vara väsentligt alt bygga hus som drar lite energi, men detta fårej ske med minskad flexibilitet som resultat. Även anseratl ELAK borde valt en hårdare gräns för när elradiatorer ska fä installerasoch anför därvid: I princip stöder vi kommitténsförslag atl myckel energisnåla enbostads-hus inte ska behöva utrustas medvärmesystem för vattenburen värme. Kravet på energisnålhel måste dock skärpas.Föreslagna besparing Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 309 av radialorenergin är enligt vår uppfattningförhållandevis lätt atl åstadkomma. Direktverkande eluppvärmning kommer meddetta krav att bli standard. Vi kommer att läsa fast uppvärmningssystemet videl. Risken är slor att de flexibla värmesystemen med vatten eller luftburenvärme helt slås ul och att utvecklingen av dessa i praktiken avstannar. Och detvar ju inte detta som var meningen. 1 denna fråga slår man därför inför ettdilemma som möjligen kan lösas genom alt man skärper kravet för att få användadirektverkande el från till 50 å . VVS-information anser atl allabyggnader skall förses med etl vallen-buret system, skorsten och en panna förflerbränsleeldning. De remissinstanser som avstyrkerELAK:s förslag om förbud mot direktverkande elradialorer motiverar sitt slällningstagandemed att det inle är visat atl uppvärmning med elradialorer skulle vara mindreflexibelt än I.ex. vattenburen elvärme, att stora kostnadsökningar skulle bliföljden av ett förbud, alt ett förbud enligl ELAK:s förslag skulle leda lillökat byråkratiskt krångel saml att val av uppvärmningssyslem i olika typer avbebyggelse bör ske inom ramen för den kommunala energiplaneringen. Stolens naturvårdsverk somavstyrker ELAK:s förslag till förbud mot direktverkande elradiatorer anför: vill i dettasammanhang kommentera ELAK-utred-ningens direktiv något vad avser förbud moldirektelradiatorer i nybebyggelse. Enligl verkets mening innebär valet avvattenburen elvärme en ökad elförbrukning i förhållande tilldirekielradialorer. Delta kan komma att leda till att koleldadekondenskraftverk måste tillåtas i större omfattning och vid en tidigaretidpunkt såvitt inte miljövänliga allernaliv utvecklats alt ersätta elvärmen.Dessutom blir investeringen avsevärt större med vattenburen elvärme än meddirektel. Denna merinveslering innebär emellertid en låsning till detvattenburna systemet som kan visa sig olycklig från miljösynpunkt i framtidenom del bedöms nödvändigl eller lämpligl atl frångå eluppvärmning. Detekonomiska utrymmet minskar för energisparande åtgärder och för en framlidaomställning av energisystemet till elt miljövänligt alternativ. Det finns i daginget som klart pekar på all ett framtida system för I.ex. solvärme bör varavaltenburet annat än vad avser uppvärmning av förbrukningsvarmvalten. Deltasenare kan emellertid ordnas även om huset i övrigt skallvärmas med direkielradialorer. I stället för elt förbud mot direkielradialorerbedömer nalurvårdsverkei att generellt hårdare byggnormer för byggnadersenergihushållning och frilt ulnyltjande av direkielradialorer efter ekonomiskaprinciper, kan leda till önskat resullal. 1 förslagel lill ändring ibyggnadsstadgan 44 a § bör därför följande mening utgå: "Endast omsärskilda skäl föreligger får syslemel utformas med direktverkandeelradiatorer". Övriga delar av förslaget till ändring av byggnadsstadganär bra frän miljösynpunkt. förhållande av slor vikl för defrågor ELAK behandlar är de varierande förutsättningarna för olikauppvärmningssystem. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 310 oljevärme och elvärme är förutsättningarna relativt likaför olika geografiska områden. För fastbränslesystem och även solvärmesystemär emellertid förutsättningarna ofta vitt skilda beroende på geografiskbelägenhet. De varierar mellan olika delar av landet, mellan kommuner ochmellan kommundelar. Ev. restriktioner för val avuppvärmningssystem bör därför utformas och beslutas med utgångspunkt i delokala förhållandena. Vidare bör styrningen ske på grundval av den kommunalaplaneringen av markanvändning, bebyggelse och el- och fjärrvärmeförsörjningen.I stället för ell generelll förbud mol installation av direktverkandeelradiatorer bör mot denna bakgrund i första hand övervägas att inom ramen förbyggnadslagen och lagen om energiplanering ge kommunerna ökademöjligheter att styra valet av uppvärmningsform. ELAK borde vidare enligt SIND ävenbeaktat möjligheter till flexibililei i produklions- och distributionsledet,inte bara i användningsledel. avstyrker ELAK:sförslag till förbud mot elradiatorer. som anser att ELAK underlåtitatl genomföra erforderliga studier rörande ekonomiska konsekvenser av förslagenanför: Kommitténs förslag skulle enligtdirektiven även utformas med utgångspunkt i alt de fördelar i form av ökadflexibilitet som kunde uppnås genom förbud mot direktverkande elvärme skullestå i rimlig proportion till de ekonomiska uppoffringar som blir nödvändiga. Deekonomiska konsekvenserna för samhällsekonomin i stort, för stat, kommuner ochenskilda av föreslagna åtgärder skulle anges. I utredningen konstateras generelltatt direktverkande elvärme, genom bättre reglerbarhet, medför lägreneltoenergibehov än vattenburen och att den även medför lägre krav påinvesteringar. Det kan därför ifrågasättas om inte förslaget även borde hainnefattat en förulsältningslös analys av de investeringar som erfordras ochåtföljande totala kostnader för all uppnå den grad av flexibilitet som föreslås.Dessa totala kostnader kunde sedan jämföras med de kostnader som kan beräknasuppkomma om elöverskoltet - som elt reelltprovisorium - utnyttjas enbart i form av direktverkande elvärme vidnyinstallationer och via elpatroner i befintliga pannor. ELAK har enligl planverket vall altskapa speciella tekniska detaljregler avsedda att tillämpas oberoende av husetsläge i relation till centraliserade uppvärmningssystem. Detta anser planverketvara egendomligt, eftersom ELAK har uttalat atl huvudparten av allbyggnadsuppvärmning i förtätad bebyggelse bör ske i centraliserade system. Enlogisk följd av detta borde enligt planverket ha varit alt individuelluppvärmning inte skall accepteras inom områden med centraliserade system. Inomövriga områden borde system för individuell uppvärmning kunna väljas frilt. ominte speciella skäl motiverade inskränkningar. Sädana skäl kan enligtplanverket vara alt framlida anslutning lill centraliserad anläggningar kan bliaktuell och därmed motivera vattenburna syslem. Det kan ifrågasättas om inte denkommunala energiplaneringen i första hand bör vara vägledande vid bedömning avvilka byggnader som bör 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 311 undantas från ett eventuellt, generellt förbud meddirektverkande eluppvärmning. Principiellt kan sägas all undanlaget bör gällasådana byggnader som inte lämpligen kan anslutas till centraliseradeuppvärmningssyslem. 1 sådana fall finns ingen anledning alt kräva andraenergibesparande åtgärder än sådana som generellt, dvs. även vid vattenburenelvärme, anses som lönsamma. Mol bakgrund av det ovan anfördavill planverket framhålla alt del är önskvärt att frågor om val av lämpligtsystem för uppvärmning, i varje fall , bör bedömas i samband med denkommunala energiplaneringen. Härigenom uppnås all nödvändig hänsyn tas lilllokala förhållanden och atl vissa uppvärmningssystem förbjuds endast i de falldär ett ur samhällets synpunkt bättre alternativ kan erbjudas. Då del gäller ELAK:s förslag tillundantag för småhus lägre radiatorenergi anför planverket: För del första saknas f. n.tillfredsställande underlag för att säkert bedöma energiförbrukningensgenomsnittliga storlek hos de småhus som uppförs. Ännu vanskligare tordedel vara alt med tanke pä de många och varierande posterna i energibalansen -fastställa normala värden för radiatorenergin. Vidare bör framhållas attplanverket har påbörjat elt projekt med syfte att efter grundliga utredningarklarlägga behovel av ändringar i Svensk byggnorm (SBN) rörandeenergisparkraven. De reviderade energisparreg-lerna är avsedda atl träda ikraft som PBL och beräknas föreligga i förslag /83.Förslaget kommer alt i möjlig mån baseras på en lotalsyn på byggnaden och dessinstallationer. Därvid måste tillförlitliga beräkningsmetoder utvecklas sombeaktar alla relevanta faktorer rörande byggnaders energibalans. Dessareviderade energisparregler kommer sannolikt atl medföra ett behov av enutveckling av byggnadernas klimatskärm och installationssystem. Delta ledertill alt industrin behöver genomföra en omställning, innan de nya kraventräder i kraft, vilket beräknas ske . Med hänvisning lill det anfördafinner planverket del tveksamt att nu införa detaljregler som torde leda lillatt småhusindustrin skall känna sig nödsakad alt med mycket kort varselutveckla byggnader (avsedda för direklelvärme) som medför den av ELAKförutsatta energibesparingen. Det synes därför riktigare att beträffandesmåhusindustrin, som av andra skäl nu drabbas av ekonomiska problem, främja enlugn och generell utveckling mot mer energisnåla lösningar. förordar att detgenerella förbudet mot direktverkande elvärme i småhus modifieras att gällasådana småhus som är belägna att de lämpligen bör anslutas till ett befintligteller planerat centraliserat värmeförsörjningssystem. Denna övergripande regeltorde visserligen inte kunna medge en helt entydig tillämpning förränriktlinjer och erforderliga styrmedel ställts till kommunernas förfogande.Planverket bedömer att detta bör kunna vara fallet . På sä sätt bördenna tillföriitligare styrning av valet av uppvärmningssystem kunna kombinerasmed reviderade energisparkrav i SBN. börbegränsningar av direktelanvändningen i småhus ske genom allmänna råd ochinformation baserad så vitt möjligt på energiplanering. De av ELAKföreslagna statliga stödåtgärderna och övriga förslag bör enligt planverketockså medföra en viss begränsning av byggandet av direktel värmda småhus. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 312 BFR som för fram liknandetankegångar som statens planverk anser att det är rimligt att elradiatoreranvänds i speciellt energisnåla hus. BFR anför därvid: Förslaget att direktverkande elskulle få användas i mycket energisnåla nyproducerade hus är rimligt med tankepå dessa byggnaders marginella energiförbrukning för uppvärmning contra övrigaelbehov. Enligt rådets mening är det första steget enligt betänkandet i dagbåde tekniskt och ekonomiskt realistiskt.