prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Dels påverkar deoffentliga utgifter som avser konsumtion och investeringar direkt den totalaefterfrågan i ekonomin, dels påverkar skatter och transfereringar inkomsternaför hushåll och företag. Därmed har den offentliga verksamheten en indirektinverkan på eftertVågeutvecklingen också inom den privata delen av ekonomin.Härtill kommer den offentliga sektorns inflytande på ekonomin viakreditmarknaen, t. ex. budgetunderskottets finansiering och AP-fondensbetydelse för utbudet på kapitalmarknaden. Effekterna via kreditmarknadenberörs inte i detta kapitel utan las upp i kapitel 10. De definitioner och avgränsningar som här tillämpasöverensstämmer i huvudsak med nationalräkenskaperna. Detta innebär enomläggning av beräkningarna, då nationalräkenskaperna nu ändrat avgränsningenmellan staten och socialförsäkringssektorn för alt uppnå en bättre överensstämmelsemed internationella normer. Till socialförsäkringssektorn räknas nu endastallmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensionering saml erkända arbetslöshetskassor.Till staten har förts kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), arbelsskadeförsäkring,folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivillig pensionsförsäkring,skadegarantifond och sjöfolkspensionering, vilka samtliga lidigare inrymts isocialförsäkringssektorn. Den offentliga verksamheten diskuteras i det följandemed utgångspunkt från inkomst- och utgiflsöversikter för delsektorerna staten,kommunerna och socialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn somhelhet. Översikterna ger en viss belysning av den offentliga sektorns inverkanpå samhällsekonomin. Avslutningsvis presenteras avsnitt 9.6 vissa beräkningarav finanspolitikens effekter på samhällsekonomin . Beräkningarnaöver statens inkomster och utgifter bygger på budgetutfallet för budgetåret1979/80 samt på budgetprognoser /81. har kalkylerna gjorts med utgångspunkt från budgetförslaget /82. 1 samband med att en del av socialförsäkringssektornhar flyttats över till staten har inkomster och utgifter ökal kraftigt.Budgetsaldot förblir dock relalivi opåverkat eftersom inkomster och utgifter istort sett balan- 1980/81:100 148 Socialförsäkringssektorns finansiella sparande utgörs nu liksomtidigare praktiskt laget enbart av AP-fonden. Vid jämförelser med inkomster ochutgifter bakåt i tiden har därför staten korrigerats för omläggningen. Som framgår av nedanstående tablå har statsbudgetensunderskott ökal kraftigt . Efter att ha legat på mellan 6 och 11miljarder kr. under 1972-1976, försämrades budgetunderskottet drastiskt ochberäknas uppgå till ca . 1981 väntas underskottet nå upptill . En del av försämringen är att hänföra till inflationensinverkan, men räknat som andel av BNP har budgetunderskottet ökat från ,2 ä 4%i början av 1970-talel till 1981. Miljarder kr., löpande priser 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Budgetsaido -6 -6 -10-11-7 -18 -33 -45 -.54 -64 Andel av BNP 3 2.5 4 4 2 5 8 10 -I0.5-II.5 Konjunkturuppgången 1979 medförde att statsinkomsternaökade något mer än 1978. Utgifterna ökade dock ännu snabbare. Det berodde delspå vissa utbetalningar av industripolitiskt slöd. dels på att arbetsmarknadspolitikenfortfarande krävde omfattande resurser. Detta medförde atl budgetunderskottetväxte även . Budgetunderskottet beräknas ha fortsatt att öka ävenunder 1980 om än i något långsammare takt. Utgifterna fortsatte att öka iungefär oförändrad takt. Ökningen låg huvudsakligen på räntor på statsskuldenoch transfereringar till kommunerna. Inkomstsidan växer visserligen någotsnabbare 1980, bl. a. beroende på höjningarna av de indirekta skatterna hösten1980, men kommer inle upp i nivå med utgiftssidans ökning. Budgetunderskottet väntas fortsätta alt öka medytterligare ca . Visserligen blir utgiftsökningen 1981bara mot 1980, men inkomstökningen blir ännu mindre, , setabell 9: 1. Dessutom sker denna ökning från en väsentligt lägre nivå, eftersominkomsterna endast motsvarar av utgiftsnivån. Den långsamma utvecklingen av statens inkomstersammanhänger bl. a. med de väsentliga omläggningar av skattesystemet somgenomförts . De direkta skatterna beräknas 1980 ha ökat med ca12% 1981 minska med . Detla beror dels på attutbetalningarna av kommunalskattemedel som är en avdragspost bland de direktaskatteinkomsterna i tabell 9: 1 beräknas öka starkt 1981, dels förväntas dentotala lönesumman på vilka de direkta skatterna utgår öka med enbart . medförde de föreslagna marginalskatlesänkningarnastatsfinansiella kostnader på . Inkl. effekterna av indexregleringenskulle därmed statens skatteinkomster bli . Tabell9: 1 Statens inkomster och utgifter Exkl.statens affärsverk och aktiebolag därav: livsmedels- och ränte- 2.1.5 Till internationell verksamhet 2.5 Köp och försäljning av fastigheter 4 Utlåning och andra finansiella 25 210 3 233 25 3.30 3 003 25 330 2 730 Anm. Föratt fä överensstämmelse med nationalräkenskapernas inkomstbegrepp periodiserasinkomsterna i enlighet med deras definitioner. För att få samma omslutning päutgiftssidan ligger periodiseringsdifferensen i korrigeringsposten päutgiftssidan. Nivån pä inkomster och utgifter skiljer sig något frånbudgetdeparlementets beräkningar av redovisningstekniska skäl. , riksrevisionsverkei och . om1979 års skatteskalor hade tillämpats. innebär den föreslagnaindexregleringen en minskning av statsinkomsterna . Inkl.effekterna av marginalskattesänkningen blir statens skatterinkomster 6,8miljarder kr. lägre än de skulle ha varit om 1980 års skatteskalor hadetillämpats. Däremot har de indirekta skatteinkomsterna utvecklatskraftigt på grund av omläggningarna i skattesystemet. Inbetalningarna av mervärdeskatt, som svarat förungefär hälften av de statliga indirekta skatterna, beräknas öka med 16.5 1980och ' 1981. Inbetalningarna av mervärdeskatt sammanhänger med denprivata 1980/81:100 150 Av betydelse för de indirekta skatteinkomsternas utveckling 1980är vidare de punklskattehöjningar som beslutade genomföra underslutet av 1979 och . Sålunda höjdes sprit- och tobaksskatten islutet av . Vidare höjdes energiskatt m. m. den 18 december 1979med I öre för elenergi och . per m' för olja. För bensin var höjningen 30öre per liter. För dieseldrivna fordon höjdes kilometerskatten i motsvarandemån. Dessutom höjdes fordonsskallen för vissa fordon. Höjningarna avfordonsskatten och kilome-lerskatlen kunde dock av praktiska skäl träda i kraftförst . Sammantaget innebar dessa punklskattehöjningar ökadestatsinkomster på ca . Ytterligare höjningar av deindirekta skatterna företogs . då momsen höjdes från till19% . Skatterna på vin,sprit och tobak höjdes , medan skatterna på bensin och eldningsoljahöjdes den med per liter resp. . per m\ Dessa höjningarpåverkade dock slalens inkomster bara i begränsad utsträckning . Under 1981beräknas effekterna av dessa skaltehöjningar bli ca . Mot bakgrund av bl.a. dessa punktskattehöjningar väntasstatens inkomster från indirekt skatt öka i betydligt snabbare takt under 1980och 1981 jämfört . Totalt sett beräknas ökningen uppgå till16,1980 och med 19%c. 1981 jämfört 1978-1979. Statens övriga inkomster minskade 1980. Deltasammanhängde med en omläggning av bokföringen av de statliga myndigheternasarbetsgivaravgifter (exkl. avgiften för ATP). Dessa avgifter har tidigareövertorls lill socialförsäkringssektorn först i juni året efter avgiftsåret.Fr.o.m. skall dessa överföringar ske löpande, vilket innebäralt 1980 belastats dels med avgifterna oeh dels med avgifterna förandra . Budget-tekniskt redovisas detta som en minskad inkomstförståten. kommer dessa övriga inkomster att öka med 10,. Statens inkomster av socialförsäkringsavgifter beräknasöka 1980. Detta sammanhänger med en del höjningar avarbetsgivaravgifterna , I.ex, barnomsorgsavgiften 0,3procentenheter, delpensionsavgiften och avgiften tillarbetsskadeförsäkringen . Tillsammans med den ovanangivna omläggningen av bokföringen av de statliga myndigheternasarbetsgivaravgifter förklaras ökningen på 1980. väntas ökningen avdessa inkomster bli . Sammantaget väntas statsinkomsterna öka med 13,1980.1981 sjunker ökningstakten till . Statens utgifter väntas fortsätta alt växa i snabbaretakt än inkomsterna och ligger dessutom på en nivå som är högre äninkomsterna. 1980 beräknas ökningen bli för att minska till 1981.Ökningen i transfereringarna till hushållen beror främst på ökningar iutbetalningar av bidragstorskott och studiebidrag samt på de höjningar av detallmänna Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 151 barnbidragetsom genomförts både 1979 och 1980. Fr.o.m. höjdesbarnbidraget med . per barn och år och i oktober samma årmed ytterligare . Totalt sett beräknas de statliga transfereringarna tillhushållen öka med 15,1979-1980 och med endasi 1981. Orsaken till denlåga ökningstakten 1981 är dels att regeringens besparingsåtgärder börjar verka1981 och dels att inga reformer har lagts in, ulan endasi automatiskautgiftsökningar. Blanddessa transfereringar ligger numera också folkpensionerna. Folkpensionensstorlek är för ensamslående av basbeloppet och för pensionärspar . Depensionärer som saknar ATP eller har låg ATP är garanterade en åriigstandardökning på genom årliga ökningar av pensionstillskotten.Pensionstillskottet är fn. och höjs den Ijuli 1981 . Transfereringarna till företag inkluderar i enlighetmed nationalräkenskapernas principer livsmedelssubventioner och räntebidragtill bostäder. Ränte- och livsmedelssubvenlionerna beräknas hauppgått lill ca , en ökning . 1981 kommer dessa tillföljd av besparingsåtgärder att öka med endast 10,. Som transferering tillföretag räknas vidare bl. a. lagerslöd, presstöd, transportstöd, bidrag tillSJ för icke lönsamma järnvägar och slöd tillenergibesparande investeringar. Del som framför allt förklarar den starkaökningen av transfereringarna till förelagssektorn äremellertid de särskilda industripolitiska satsningarna inom varvsindustrin,stålindustrin, skogsindustrin m. fl. Dessa beräknas ha minskat med33% 1980 och väntas minska med 1981. Till stor del har också deindustripolitiska insatserna utgått i form av län och aktieteckning. Denna delredovisas i tabell 9: 1 under posten utlåning och andra finansiella transaktioner.1981 kommer denna post att minska . Som framgår av tabell 9: 2 uppgår genomförda ellerbeslutade industripolitiska åtgärder fr. o. m. 1976 till drygt 30 miljarderkr., varav i form av transfereringar och resten som lån ochaktieteckning. avser satsningar på varvsindustrinunder . Merparten av de industripoliliska åtgärder som riktastill skogsindustrin oeh stålindustrin har utgått i form av lån ochaktieteckning. Utbetalningarna ökade kraftigt . då insatsernaberäknas ha uppgått lill . minskar deindustripoliliska insatserna påtagligt. Transfereringarna till internationell verksamhet utgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. beräknas gåvobiståndetuppgå till ca . Inkl. krediter till utvecklingsländer beräknasu-landsbiständet 1981 uppgå lill . Ränteutgifterna påstatsskulden ökar f. n. mycket snabbt tillföljd av de snabbi ökande underskotten i statsbudgeten och väntas under 1980nå upp till . för alt 1981 uppgå till ca 23 miljarder kr.eller av statsutgifterna. Prop.1980/81:100 152 Tabell 9: 2 Industripolitiska åtgärder 1976-1981 omfattar i huvudsak företag inom Statsföretag, I.ex. Källor: Budgetdepartemenlet, industridepartementet ochriksrevisionsverket. Den statliga konsumtionen beräknas öka med 12,5 och7,i löpande priser 1980 resp. 1981. väntas den statligasysselsättningsökningen bli ca 3000 personer. väntas ingen ökning avsysselsättningen inom den statliga sektorn. Investeringsverksamheten inom de statliga myndigheternabeskrivs närmare i kapitel 7. De statliga myndigheternas investeringarberäknas minska med 2,1981, främst lill följd av minskat byggande. Från 1979-1980 skulle därmed statens budgetunderskottha ökat med . och uppgå till54 miljarder kr. beräknas budgetunderskottet öka ylterligare.Sålunda väntas det statliga budgetunderskottet uppgå till . ialternativet med lägre utfall i avtalsförhandlingarna. Vid dethögre,lönealternativet beräknas budgetunderskottet uppgå lill omkring 59miljarder kr. Statens egen utlåning - bl. a. i industripolitisktsyfte - och övriga finansiella transaktioner ökade . Trotsminskade industripolitiska lån blir ökningen av de finansiella transaktionernakraftig även . Orsaken är fortsatta ökningar på bl. a.bostadslånefonden samt en stark ökning av rörliga krediter för finansiering avstatliga oljeinköp. Försämringen av statens finansiella sparande skulle därmedfrån 1980 till 1981 bli . har statistiska centralbyrånunder genomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunala inkomsternaoch utgifterna och 1980. Enkäten har legat till grund för den bedömning avden kommunala sektorns utveckling som redovisas i tabell 9: 3. Vad gäller skatter och statsbidrag bygger redovisningenpå uppgifter från och budgetdepartementet. Uppgifterna för1979 och 1980 överensstämmer med nationalräkenskaperna. Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 19791981 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser 2.1,1 Till hushållen 2.4 Netto av mark- och nationalräkenskaperna (12) Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skatlebortfallsbidrag.skatteutjämningsbidrag, särskilt bidrag lill kommunerna saml generellt bidrag till kommuner och landsting 1978. Speciellastatsbidrag utgår lill bestämda verksamhetsområden.Källor: , och . Skatteinkomsterna kommer 1981 att öka med ca 11,,vilket är en snabbare ökning än . Den snabbare ökningstakten ärhänföriig lill att den kommunala utdebiteringen höjdes med . den 1januari 1981 lill . Statsbidragen förutses öka kraftigt . Särskiltgäller della de allmänna statsbidragen som genom skatteutjämningssystemetsutbyggnad fått en allt större betydelse. Även de specialdestineradestatsbidragen beräknas öka starkt 1981, den uppskattade ökningstakten, 14,,är dubbelt så hög som föregående år. Bland de specialdestinerade statsbidragenökar bidragen lill barnomsorgen särskilt kraftigt. Kommunernas övriga inkomster har vuxitmycket snabbt. Detta sammanhänger bl. a. med atl ränteinkomsterna ökatbetydligt som följd av dels kommunernas mycket goda likviditet, dels den höjda räntenivån. Ränteinkomsterna beräknas1980 ha uppgått till , en ökning jämfört med , För1981 förutses en betydligt långsammare ökning av de övriga inkomsterna. Sammantaget beräknas kommunernas inkomsteröka med ca12% 1981, en något långsammare ökning än . Prop.1980/81:100 154 De samlade utgifterna beräknas öka med 1981,vilket innebär en uppbromsning av ökningstakten. Transfereringsutgifterna, somtill största delen utgörs av bidrag till hushållen och ränteutgifter, beräknasfå en väsentligl dämpad ökningslakt 1981 jämfört med lidigare år. Delvis ärdämpningen hänförlig till en ändrad kostnadsfördelning mellan staten ochprimärkommunerna avseende bostadstilläggen för pensionärer, varigenomkommunernas ersättning till staten minskar. Även ränteutgifterna beräknas ökalångsammare 1981 än 1980. Den kommunala konsumtionens ökningstakt dämpades 1980jämfört med . Enligl preliminära uppskattningar ökade konsumtionen med 5%1979 och 1980. Bakom denna dämpning ligger flera faktorer, men denviktigaste torde vara att antalet personer som sysselsatts i kommunala beredskapsarbetengenom det förbättrade läget på arbetsmarknaden kunde nedbringas kraftigt under1980. Dessa beredskapsarbeten hade tidigare, också , haft enuppdrivande inverkan på den kommunala konsumtionen. När antalet sysselsatta idessa beredskapsarbeten minskal har effekten på den kommunalakonsumlionsvolymen istället blivit dämpade. Omslaget mellan 1979 och 1980uppskattas till av den totala kommunala konsumtionen. Även konflikten på arbetsmarknaden kanantas ha haft en dämpande inverkan på den kommunala konsumtionen. Styrkan avdenna faktor är dock mycket svår atl uppskatta. Någon påtaglig dämpning av den underiiggande, merpermanenta utbyggnaden av den kommunala verksamheten kan således inte anses haägt rum 1979-1980, Den torde ha varit drygt 4,båda åren. väntasdäremot en betydande dämpning av denna underliggande expansionstakt. Dekommunala beredskapsarbetena förutsätts ha en neutral inverkan på den kommunalakonsumtionen, varigenom dämpningen av den totala konsumtionen inte blir likakraftig. Den kommunala sektorns konsumtion förutses öka 1981 med hänsynlill de ålgärder som kommer att vidtas och som senare kommer att preciseras. Det bör understrykas att dessa bedömningar självfalletär myckel osäkra. Delta belyses av de uppgifter från primärkommunerna och landslingenom vilken konsumtionsökning som kan förväntas mot bakgrund av budgeterna. Dessauppgifter tyder på en något långsammare volymökning 1981. De kommunala myndigheternas och affärsverkensinvesteringar beräknas öka med 0,i volym 1981. Landstingensinvesteringsutveckling är betydligt mer expansiv än den som uppvisas avprimärkommunerna. En närmare redogörelse för kommunernas investeringar lämnas ikapitel 7. De redovisade beräkningarna över kommunernas inkomsteroch utgifter pekar på ett positivt finansiellt sparande om 0,5 å 1miljard kr. Tillsammans med den mycket goda likviditetssituationen inom främstlandstingen innebär detla att den kommunakla sektorns ekonomiska situation1981 kan betecknas som god. Beräkningarna bygger på de antaganden om löneroch priser som redovisas i kapitel 6. vilka innebär löneökningar om drygt 6%och prisökningar om 1981. Om priser och löner i stället utvecklas enligtdet högre alternativet blir den kommunala sektorns finansiella sparande ca 2.5miljarder kr. Det bör vidare framhållas atl beräkningarna gäller heladen kommunala sektorn. Enskilda primärkommuner och landsting kan få upplevaunderskott i sin verksamhet som summan av de kommunala verksamheternager överskott. Utvecklingen kan också skilja sig ät mellan den primärkommunalaoch landstingskommunala sektorn. tillämpar fr.o.m. en ny definition avsocialförsäkringssektorn. fördes samtliga socialförsäkringstransaktionertill denna sektor. Enligt den nya definitionen görs en snävare avgränsninggentemot staten, så lillvida attendast försäkringssystem som åtminstone har egen administration eller kan fatta vissa självständiga finansiellabeslut skall tillhöra socialförsäkringssektorn. Sålunda omfattarsocialförsäkringssektorn numera allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensionoch de erkända arbetslöshetskassorna. Övriga försäkringar förs till staten.Även om socialförsäkringssektorn numera enklare kan särskiljas frånstatsbudgeten är sektorn alltjämt en statistisk konstruktion. Effekten avrevideringen på det finansiella sparandet är begränsad, eftersom den heltdominerande delen av sparandet inom socialförsäkringssektorn har skett inom denallmänna tilläggspensioneringen, som fortfarande tillhör sektorn. Transfereringarna till hushållen, dvs. utbetalningar avATP, sjuk- och föräldrapenning samt arbetslöshetsersättning, beräknas ha stigitkraftigare Tabell9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19791981 1.2 Bidrag från staten 2.1 Transfereringar till hushållen 2.3 Konsumtion m. m. Källor:Ekonomidepartementet, , och . 1980 än 1979 till följd av den snabbare pris- och löneutvecklingenunder . Som framgår av tabell 9:4 väntas transfereringarna tillhushållen 1981 öka i nästan samma takt som1980, 17,resp. 18,. Den fortsatt höga tillväxttakten beror bl. a. på ökadeutbetalningar av arbetslöshetsersättning. Utgifterna förersättning till sjukvården från sjukförsäkringen steg fr. o. m. på grund av nya regler för läkarvårdsersätlningm. m., vilket avspeglas i ökningen avsocialförsäkringssektorns övriga transfereringar 1980. Socialförsäkringssektorns inkomster ökade isnabbare takt 1980 än 1979. Deltasammanhänger främst med att uppbörden av de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter lades om den 1 juli1980 och medför etl engångstillskottlill avgiftsinkomsterna . stiger ATP-avgiften med 0,25 procentenheterenligt en tidigare fastställd plan. De totala inkomsterna beräknas öka meddrygt . Pensionsutbetalningarna för ATP utgör avde transfereringar till hushåll som redovisas i tabell 9:4. De beräknasöka med . Bakomdenna ökning ligger kompensation för prisstegringar och en ökning av antalet pensionärer med ATP. Sedan juli1976 har det varit möjligt för anställda mellan att ta ut delpension. Vid en reducering av arbetstidentäcker delpensionsför-säkringen av inkomstbortfallet. kommerdenna ersättning att minska lill50%. Denna möjlighet har kommit att utnyttjas av etl stort och snabbt ökandeantal personer. hade ca 60800 personer delpension. De allra flesta delpensionärer arbetar halvtid.Utbetalningarna beräknas 1981 uppgå tillnärmare 1500 milj. kr. Delpensionssystemetomfattar fr. o. m. Därigenom fär bl. a. småföretagare, jordbrukare och fiskare möjlighet till delpension. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifteruppgick lill av avgiftsunderiaget. Det bör härvid observerasall avgiftsunderlaget är mindre änlönesumman och att underlaget varierar mellan olika arbets-givarkalegorier.1979 utgjorde arbetsgivaravgifterna av lönesumman. höjs ATP-avgiften med0,lill 12,avavgiftsunderlaget. Avgifternas utveckling framgår av nedanstående tablå. Uppgifterna i tablån avsergenomsnitt för kalenderår. Socialförsäkringsavgifter Övriga i lag reglerade avgifter Sektorns totala utgifter beräknas ha ökat 1980och 1981. Det finansiella sparandet uppgick till drygt 16miljarder kr. och beräknas 1981 öka till . 9.5 Den totala offentliga sektorn Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar svararför drygt 1/3 av bruttonationalprodukten. Den offentliga komsumlionen beräknasha ökat 1979-1980, främst tillföljd av den relativt kraftiga kommunala expansionen. förutses denoffentliga konsumtionens volymtillväxt bromsas upp något, ökningen beräknasuppgå till 1980-1981. Antalet anställda beräknas fortsätta att ökarelativt kraftigt i kommunerna, medan det inom staten inte ökar alls. 1979uppgick antalet anställda i statliga och kommunala myndigheter till 1 249700personer. De offentliga investeringarna ökade med 8,0%i volym. De statliga myndigheternas investeringar minskade med 1,. Inför 1981lyder de enkäter som insamlats på en minskning av investeringsvolymen i deoffentliga investeringarna. Minskningen är helt hänförlig till de statligainvesteringarna, medan däremot de kommunala investeringarna väntas blioförändrade 1981, 1 tabell 9:5 ingår även investeringar i kommunala ochslalliga affärsverk och bolag. Inkl. dessa investeringar beräknas de lotala offentligainvesteringarna minska med 1,' 1981. Hela den offentliga sektorns efterfrågan i form avkonsumtion och investeringar skulle därmed ha ökat med 4,1980. För 1981förutses en kraftig dämpning sä att ökningen stannar vid 1,. 1 tabell 9:6 redovisas den offentliga sektornsinkomster och utgifter . Transaktionerna mellan de tre delsektorernahar eliminerats Tabell 9:5 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19791981 -2.5 12.0 0.0 -1,0 -1,0 Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' Offentliga investeringar' därav: myndigheter Summa offentlig sektor 190810 208170 4,0 1,5 ' Inkl. affärsverk samt statliga och kommunala bolag.exkl. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . varförtabellen endasi visar transaktionerna mellan den offentliga sektorn ochsamhällsekonomin i övrigt. har hela den offentliga sektornuppvisat sparandeunderskott. beräknas underskottet ha varit över 14miljarder kr. Den fortgåendeförsämringen av statens finansiella sparande i kombination med stagnerande sparöverskott i den allmännapensionsfonden ligger bakom denna utveckling. Däremot var kommunernasfinansiella ställning god både 1978 och1979. förelåg ett visst underskott i den kommunala sektornsfinansiella sparande som försämringen av den statliga sektorns sparandeunderskott blev förhållandevis måttligjämfört med de närmast föregående åren. Totalt sett skulle den offentliga sektornsfinansiella sparande ha försämratsmed . och uppgå tillnärmare . förutses ett mindre överskott iden kommunala sektorns finansiellasparande, medan staten får ett kraftigt försämrat sparande. Totalt sett försämras den offentliga sektorns finansiellasparande med .