prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — gångerylleriigare skador i fartygets bollen, fartyget lättas snabbt och kan dras lossfrån sin fariiga belägenhet. ex. i skulle ett snabbt accepterande averbjuden läklringshjälp väsenfiigt ha minskal oljeskadorna. Föreningenförvånades över atl läktringserbjudanden kategoriskt avvisades av vederbörandemyndighet. Del förefaller som om man velat kamouflera delta förhållande sominle framgår av den dagbok som finns i bilaga till utredningen. uppfattning är det nödvändigl alt avlal om läktring är förbereddasä atl inle en trög beslutsprocess leder lill all en olycka får onödigt storakonsekvenser. Föreningen tillstyrker förslagel om att ramavlal skrivs medlämplig redarorganisation. Föreningen understryker vidare det värdefulla i attsnabbläktringsutmstning finns i beredskap för helikop-lertransporl. Delta ärsärskilt angeläget vid en olycka med eU tjockoljelas-tal farlyg eftersomlastens pumpbarhet snabbt försämras när värmelillför-seln störs genomgrundstötningen. : Läktringstonnage och reparationsresurser börnaturligtvis finnas längs våra kuster. För alt reparationsresurserna skallkunna tillhandahållas fordras ett tillräckligt marknadsunderiag för attkommersiellt driva reparationsverksamheten. Om del ur beredskapssynpunktskulle krävas resurser utöver de som pä kommersiell grund kan upprätthållasfordras särskilda bidrag från samhället. Regeringengav () i uppdrag att utveckla spridningsmodeller för olja och kemikalier samtupprätlhålla en prognosberedskap. Utvecklingsarbetet pågår f. n. Nedanredovisas de yttranden remissorganen avgav med anledning av det översiktligaMIST-förslag, som var utgångspunkten för regeringens uppdrag till . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: En angelägen fortsättning av arbetetmed spridningsmodeller för olja är den spridningskatalog med förbereddaprognoser för vissa områden som också föreslås (sid 82, huvudbetänkandet). Somocksä angivits i SMHIs plan kräver della arbete ytterligare medelstilldelningefter det att de första studierna och utvärderingen är slutförd. Arbetetmed oljespridningsprognoser ger också grunden för kemikalie-spridningsmodeller.Då kemikalier löses i vatten (direkl eller långsamt frän havsbottnen) måste enteknik liknande den som används vid beräkning av utspädning av avloppsvattenutnyttjas. Erfarenheter av sädan teknik finns vid . De teoretiska studiernaav kemikaliespridning bör kompletteras med fältförsök där utsläppssilualionen simulerasmed hjälp av färgspäräm-nen som släpps ut frän elt förankrat fartyg. Härigenomkan tillförlitligheten i teoretiskt beräknade spridningsbilder bedömas. Detbehövs således ytterligare utvecklingsarbete för att rnan skall uppnå den godaprognosberedskap avseende kemikalieutsläpp som anges som väsenfiig ibetänkandet. Somtidigare nämnts måste prognosberedskapen också innefatta sprid- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 147 ningav gasformiga ämnen, där även landområden kan beröras. Också här behövsyllerligare utvecklingsarbete. Fiskeristyrelsen:Regeringen har i beslul givit i uppdrag alt upprättaspridningsmodeller saml all upprätlhålla prognosberedskap. Bland de samrådandemyndigheterna finns ej nämnd. Det bör särskilt framhållas altdel vid styrelsens hydrografiska laboratorium finns samlat en betydande ochinternationellt mycket erkänd sakkunskap rörande hydrografi. Samrådmed della laboralorium anser sly-relsen vara en självklar och rafionell åtgärd. : Verkel kan i anslutning till detla förslag konstalera attkunskaperna om de faktorer som påverkar oljans spridning är bristfällig liksomdessas styrka och frekvens. Det torde vara en utomordentligt svär uppgift attutarbeta relevanta modeller för alla typer av utsläppt olja ochväderleksförhållanden. Kunskaperna om hur oljeprodukter uppför sig i vatten medde strömförhållanden som råder utanför Sveriges kuster är f. n. begränsade. Yllerligarestora forskningsinsatser inom området krävs för atl få erforderliga kunskaper.Såvitt kan förstå måsle del vara en avsevärt merresurskrävande uppgift än vad som kan åstadkommas med de medel som i nämndaregeringsuppdrag ställts till förfogande. Verkelanser därför att man f n. inte kan ställa för slora krav på information frändessa modeller utöver den information som ändå måste skaffas fram genom spaningo. Styrelsenför teknisk utveckling: . Det är vikligl all planering av bekämpningsätgärderför oljor och kemikalier grundas på sannolika antaganden om åt vilket hällupptäckta oljefäll, oljeklumpar och kemikalier kan tänkas vara på väg ochanpassa bekämpningsåtgärderna därefter. Rätt bekämpningsutrustning på/e/ platsfyller ingen funktion. STU tillstyrker förslaget. Länsstyrelseni : Regeringens uppdrag till om spridningsprognoser börkompletteras med "användaranvisningar" för kommuner ochlänsstyrelser. Dessa bör ingå som del i lokala och regionala beredskapsplaner. Länsstyrelseni : Förutom kunskaper om olje- och kemikaliebekämpning erfordraskunskap om spridningsmodeller. 1 Öresundsomrädet är behovet av sådan kunskapmycket stort. För kemikalier finns samma behov, men kunskapskravet är inomdetla omräde ännu störte. Kemikalierna reagerar med vattnet och sprids medvattenslrömningar men i många fall uppstår även en atmosfärisk spridning.Riskbedömningen blir i sä faH helt annorlunda än vid oljeutsläpp. Länsstyrelseni : Del femåriga forskningsprojekl som 1978 presenterades i"- en naturresurs" omfattade bl.a. ett hydrologisk!forskningsprogram, som lett fram lill betydande kunskap om de storskaligavattenrörelserna i . Materialet kan utnyttjas för en bedömning i stort.Komplettering med viss detaljkunskap kan vara lämplig. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 148 Utredningensförslag om atl förstärka giftinformalionscentralen med viss kemistjour för attkunna ge information om aktuella kemikalier vid olyckor både till lands ochtill sjöss har rönt posifivt intresse hos etl flertal remissinsianser.Göteborgs kommun visar tveksamhet inför förslaget och statens naturvårdsverkavstyrker. Civilförsvarsstyrelsen:Styrelsen biträder kommitténs förslag om förstärkning avgiftinformationscentralen men anser det ocksä väsenfiigt atl dess funktionunder beredskap och krig säkerställs. Statskontoret:Slatskonlorel har tidigare förordat en förstärkning av giftinformalionscenlralenoch stöder kommitténs förslag all jourtjänst bör inrättas med personal somkänner brandförsvarets och arbetssituation. Statskontoretvill dessutom peka pä atl giflinformationscen-tralens informationsverksamhetkan effektiviseras även med ätgärder av annat slag bl. a. genom atlgiftinformationscenlralens dokumentation över kemiska ämnens effekter ochåtgärder vid olyckstillbud med kemikalier byggs ut liksom genom dendatorisering som förbereds. : anser i likhet med kommilién alt det ärviktigt med tillgång till snabb, adekvat information i samband med olyckor.Giftinformationscentralens nuvarande resurser torde emellertid inle kunnatäcka informationsbehovet vid eventuella transport-olyckor med kemikaHer.Arbetet hos centralen är f n. helt inriktat pä adekvata åtgärder vid akutaförgiftningar hos människor. Rekryteringen av personal till centralen är även ihuvudsak anpassad lill dessa uppgifter. Kustbevakningenär redan enligt vad verkel erfarit ansluten till ett amerikanskt datasystem somheter OMTAD, från vilket olika råd beträffande åtgärder vid kemikalieolyckorlill sjöss kan erhållas. avstyrker därför kommitténs förslagoch föreslår i stället atl det nämnda eller elt tilltänkt datainformationssyslemmed Hazchem-koden (hazchem - förkortning av hazardous chemicals) som gmnd förca 6000 kemikalier i första hand utnyttjas och byggs ul. Arbetarskyddsstyrelsen:En eventuell förstärkning av giftinformationscentralen för att möjliggöra enjourtjänst för rådgivning vid kemikalieolyckor (punkt 5.10) kan tillstyrkas.Verksamheten bör begränsas lill alt omfalla information om risker i akutasituationer och om hanterings- och skyddsåtgärder i anslutning därfill. Närdet gäller åtgärder efter det akuta skedet bör områdesansvariga myndighelerkunna ge information om såväl risker som erforderliga skyddsåtgärder. : Särskilt vill SIND framhålla det angelägna i att utredningensförslag om en förstärkning av giffinformafionscentralen. En utbyggdinformationstjänst är lill ovärderlig nytta för alla som berörs av bl. a.transporter av farligt gods. : har tidigare i olika sammanhang påtalat behovel av eninom landel dygnet mnt tillgänglig räddningstjänstsakkunnig kemisk expertisoch tillstyrker förslaget om förstärkning av giftinformalionscentralen. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 149 Länsstyrelseni län: För information om kemikalier synes det angeläget alt de relativtbegränsade resurser som står till buds samlas till något organ som kangöras effektivt exempelvis giftinformalionscentralen. Informationen skall gestill alla som har behov av denna bäde till sjöss och på land. Länsstyrelseni : Som centralt rädfrågningsorgan vid keinikalieolyckorföreslår länsslyrelsen atl en medverkan från . Vid FOA 4 i finns kompelens samlad inom områdena toxikologi, kemi,meteorologi och spridningsmodeller, varför en samlad bedömning vidkemikalieolyckor här kan ske. Kommitténför transport av farligt gods: I TFG-kommilléns hittillsvarande arbele harframgäll all det i samband med transport av farligt gods föreligger ell stortbehov av alt i akuta situationer få snabba och klara besked om olikakemikaliers egenskaper och effekter pä människor och miljö. behov är inle tillgodosett. Kommittén skulle därför ytterst gärna se att en sådanförstärkning av giffinformafionscentralen, som föreslås i betänkandet, komlill stånd. Giftinformalionscenlralen bör därvid inle överta produklkonlrollensfunktioner ulan även i fortsättningen koncentrera sina resurser lillinformation om akuta risker. Göteborgskommun: Kommunen ställer sig tveksam lill nyttan härav. Vid inträffad olyckahar del visal sig, all för all få räll kunskap om en viss vara, har del varilbäsl all konlakla tillverkaren eller förbrukaren, då övriga specialister har begränsad vamkunskap. Del har heller aldrigförmärkls några som helsl svårigheier all fä konlakl med en kvalificeradspecialist för allmän rådgivning. En erfarenhet är vidare all dessa mångagånger anser sig behöva komma lill platsen för en olyckshändelse för all kunnage de rälla råden. Ettförslag finns om jourhavande kemist i . : Giftinformationscentralen har allt merutvecklats till den naturliga informationskällan vid kemikalieolyckor. Dåproblemaliken vid insatser mot kemikalieolyckor lill lands och lill sjöss harmycket gemensamt, skulle den här föreslagna förstärkningen avgiftinformalionscenlralen även kunna komma övrig räddningstjänst tillgodo. SBFser det som mycket värdefullt om den föreslagna förstärkningen genomförs. : För den kommunala räddningstjänsten är det ett viktigt kravalt rutiner för åtkomst av information av belydelse för hälsa och miljö ärsnabba, effektiva och väl samordnade. Genom tillkomsten av SOS Alarmering ABoch LAC har kommunerna erbjudits en rationell lösning av alarmeringsproblemensamtidigt som det skapats möjligheler all snabbi nå och vidarebefordrainformation om skyddsåtgärder. Larm lill GIC går via LAC. Genom samarbetet medGIC kan därför räddningsbefälhavarna läll nå en jourorganisalion som dygnetrunl kan ge råd om första-hjälpåtgärder, hälso- och miljörisker m. m. men äveninformation av värde vid bedömning av skyddsåtgärder i samband medräddningstjänst, sanering osv. Styrelsen vill därför betona behovet av atltill GIC ges de resurser som krävs för rådgivning och information vid bådeakuta förgiftningar och miljöskyddsbedömningar. 1980/81:119 Bilaga1.2 150 : Förslaget är av stort intresse, även utan samband medolyckor för alt kunna vidta lämpliga förebyggande ålgärder. : Föreningen tillstyrker förslaget men vill understrykaden slora kompetens som finns vid de industrier som är avsändare ellermottagare av ifrågavarande kemikalier. Förbättradstatistik över miljöfarliga transporter Behovetav förbättrad statistik över miljöfariiga sjötransporter understryks av fleraremissinstanser. Nägra, t.ex. och , ärdock tveksamma inför utredningens förslag alt låta statistiska centralbyrånredovisa ett program för utveckling och förnyelse av den akluella slatisfiken. Sjöfartsverket:Sjöfartsverkel delar utredarens uppfattning all nuvarande officiellasjöfartsstatistik är otillräcklig i flera avseenden. Verkel har under enföljd av är påtalat dessa brister. Delvis har förbättringar skett men tillväsentlig del kvarstår kritiken. Uppgifter om godsomsättningen i hamnarna ochfartygsrörelserna i svenska farvatlen är grundläggande malerial isjöfarlsverkels löpande arbele med hamnlaxor, hamnplanering och ekonomiskberedskapsplanering, för all belysa den slruklurella ulveckling-en avsjölransporter, för den fysiska riksplaneringen, för planering och konlroll avtransporter av miljöfarligt gods, för planeringen av lolsnings-ochfariedsverksamheten, m.m. Den officiella hamnslalisli-ken äremellerfid år efter är krafligl försenad vilkel vållar sjöfarlsverkel sloraolägenheler. Framför alli de inrikes fartygsrörelserna är dåligl belysta.Uppgifterna till sjöfartsstatisliken hämtas ur olika administrafiva malerialsom inte är samordnade. Möjligheterna alt kartlägga sjötransporterna medmiljöfarligt gods är bortsett från mineraloljorna - ytterst begränsade. Delrådande lägel med minskade resurser för () vadgäller bl.a. samfärdselstalisliken är ofillfredsslällande, vilkelsjöfartsverkel också framhålHl i sina anslagsframslällningar. Nedskärningarnai slafisfikproduklion och -publicering har skelt ulan all storastatistik-konsumenter, t.ex. , haft tillfälle all bevaka sinainlressen. För sjöfarlsverkels del är sjöfarlsslalistiken en nödvändigdriflslalislik. Konsekvensen blir därför all verkel måsle lägga ulbeslällningsuppdrag hos SCB och därmed tvingas atl inom sina resurser betalaför information som förut tillhandahällils koslnadsfrilt. Neddragningarnai SCB:s anslag skapar också en låsning som försvårar möjlighelerna lillutveckling av slatisfiken. Sjöfarlsverkel har exempelvis - såsom nämnts ovan -länge del av allmänl inlresse all fä en bällre belysning av den inrikessjölrafiken vilken inle kunnal realiseras. Tills vidare har sjöfarlsverkel somuppdrag lagl ul beslällningar hos SCB av vissa kompletteringar. Motsvarandegäller andra konsumenter av slalisli-ken. Följden är all slafislikproduklionenblir osyslemalisk. Varje uppdragsgivare skaffar sig sin egen information somej kommer andra till del. Etl problem med dessa stalistikuppdrag är även härviduppkommande sekretessfrågor. Moldenna bakgrund vill sjöfartsverkel för sin del tillstyrka utredarens Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 15) förslagall del kommer lill stånd en systematisk genomgång och samordning avden reguljära sjöfartsslalisfiken. Verket är berett alt delta i arbetet härmed.Del kan diskuteras om ej i della sammanhang också borde behandlas den framfidauppläggningen av statistiken över utsläpp. Denna motsvarar ej alls de kravsjöfartsverket anser bör ställas. Härvid bör beaktas det arbele som pågår inomIMCO och inom ramen för Helsingforskonventionen. Statistiskacentralbyrån: SCB har under utredningsarbetets gång för kommitténs räkning igrova drag skisserat de uppgiflskrav som bör ställas på etl heltäckandeinformationssystem för sjötransporterna. Därvid angavs uttryckligen vad somfinns resp. inte finns i form av officiell statistik samt möjligheler lillutbyggnad av denna på grundval av existerande administrativt material. SCBkonstaterar atl kommittén i allt väsenlligt tagil fasta på vad verkel framförtoch atl SCB föreslås få medel för atl redovisa elt detaljerat program för ellutvecklingsarbete pä omrädel. Verket nöjer sig därför i detta sammanhang medatl göra några förtydliganden till vägledning för ev. erforderligaprioriteringar av olika delar av utvecklingsarbetet för det fall SCB får iuppdrag alt utföra ett sådanl. ISCBs PM till kommittén tecknades bilden av etl informationssystem som ihuvudsak skulle bygga på en bearbetning av det lulladministraliva malerial somligger till grund för ulrikeshandelsslalistiken samt del material i form avavlämnade farlygsdeklarationer som ligger lill gmnd för Irans-portsälts- ochsjöfartsstatisliken, alltsammans därtill ulbyggl bl a med erforderiigamiljöfarlighels- och förpackningskoder. Del är hell klart all en sådanutbyggnad innebär etl omfattande och tidskrävande arbele som sannolikt fårbetraktas som ett mäl pä relativt lång sikt. EnligtSCBs preliminära uppfattning bör en sädan ulbyggnad och förnyelse av sjöfarts-och varustalisliken noga övervägas, inte minst därför alt en sådan översyn skullevara till nytta även i andra än här förevarande avseenden. SCB vill t.ex.erinra om del FN-projekt som syftar lill kartläggning av resursulnyltjandel avvärldshandelslonnagel. Även för denna karlläggning krävs uppgifter om fartygen,lasten och fartygsrörelserna som i betydande utsträckningsaknas. Vidare bör beaktas att en sådan sjötransporlstalistik ulgör enintegrerande del av en fullständig statistik över transporter av hälso- ochmiljöfarliga varor. Enligl SCBs mening är det väsentligt atl man har enhelhetssyn på iransportslalisliken, vilken då bör omfalla bäde sjö- ochlandtransporter. Iskrivelsen till kommittén angav SCB även en alternafiv utgångspunkl fördeuppgifter som här är av intresse. Statistiken skulle kunna grundas på denanmälan av farligt gods som måsle lämnas i hamnarna av de fartyg sommedför sådan last. De uppgifter som ingår i della administrativa malerial synesmed vissa kompletteringar - t. ex. över fartygsrörelserna -kunna fylla denödvändigaste behoven i elt informationssystem. Fortfarandeåterstår vissa allvarliga brister, som är gemensamma för de båda nämndainformationskällorna. Den kanske betydelsefullaste är avsaknaden av en församtliga transportmedel gemensam internalionell slan-dardklassificering medavseende på varornas miljöfarlighel. Vidare finns inle några uppgifter omsjötransporter som sker på internalionelll eller svenskt lerritorialvatlen utanall svensk hamn angörs. En lösning pä detta miljösäkerhetsproblem fömtsätterinternationellt samarbete, främst mellan . Ej heller fär man urmaterialen reda på vilka farleder som använts. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 152 Enbeaktansvärd skillnad mellan de alternativa informationskällorna är att densist nämnda med mindre resursinsatser och på ganska kort sikt torde kunnaanvändas för viktiga delar i en kartläggning av sjötransporterna medmiljöfarligt gods. De närmare förutsättningarna för detta får dock, som SCBtidigare angivit, undersökas inom ramen för ell särskilt uppdrag. : liHstyrker förslaget och utgår ifrän alt SCBockså upprättar programmet i samråd med verket. Kommitténför transport av farligt gods: Förslaget om uppdrag lill SCB att redovisa ellprogram för utveckling och förnyelse av sjöfarts- och varustatistik somtillgodoser miljövårdens informationsbehov tillstyrks. Ett sådant programtorde kunna tjäna fill vägledning vid framtagande av statistikprogram även förandra transportslag än sjötransporter. Södertäljekommun: Kommunen tillstyrker della förslag, och vill underslryka viklen av atlden statistiska behandlingen av uppgifter om sjöfarten, olyckor ocholjebekämpning m. m., sker på elt mer enhetligt och ur säkerhets- ochmiljösynpunkt mer användbart säll . Dessaföreslagna ändringar i sjösäkerhelsarbelet kommer emellertid inte omedelbartlill nytta. Kommunen föreslär därför alt gamla kryptiska statistiska uppgifterför ses över sä atl olyckstrender kananalyseras. Göteborgskommun: Kommunen anser atl den efterfrågade statistiken torde kunna bygga pådet anmälnings- och informationssystem som tillämpas vid Hamn enligtbestämmelser från och hamnförbundel. Brandförsvaret fär säledesdaglig information om farligt gods enligl IMCO som ankommande och avgåendefartyg förvarar och hanterar under hamnvislelsen. : Enligt föreningens uppfattning är della förslag överdrivet.Kunskapen om transportvägarna för miljöfarligt gods är god. De evenluellaproblem som kan föreligga torde kunna lösas genom förslaget under avsnitt"Förbud mol bulktransporter av A och B kemikalier". Den i deltaförslag förutsatta dispensen bör kombineras med krav på förhandsanmälan innantransporten äger mm. Regeringengav styrelsen för leknisk utveckling (STU) i uppdrag attutarbeta ell förslag lill slutligt program och organisation för genomförandeav ett forsknings- och utvecklingsprogram för syslem, metoder och teknik förolje- och kemikaliebekämpning. Nedanredovisas de yttranden remissinstanserna avgav med anledning av delöversiktliga MIST-förslag, som var utgångspunkten för regeringens uppdrag tiHSTU. : vill understryka atl framtagning av nya systemoch förbättrade metoder för upptagning av olja från vattnen Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 153 ochstränder är en myckel angelägen uppgift. Vissa av de nu använda meloderna kannämligen medföra alt skadorna på miljön förvärras. Generaltullstyrelsen:Styrelsen vitsordar behovel av forskning och leknisk uiveckling avseendesyslem, meloder och leknik för bekämpning och sanering av olja. Enliglstyrelsens uppfattning bör emellertid den inom ulredningen framtagnaprogramutredningen för bekämpnings- och sane-ringsleknik i väsentliga avseendenomarbetas och kompletteras innan den läggs till grund för etl av styrelsen förteknisk utveckling (STU) administrerat forsknings- och utvecklingsprogram.Styrelsen utgår från all de erfarenheter som vunnits inomkustbevakningen härvid tillvaratages. Programmel bör sålundasyfta till all i första hand förbältra/vidareul-veckla nu befintlig teknik ochi andra hand alt framtaga ny teknik för oljebekämpning där vidareutveckling avbefintlig leknik inle bedöms leda lill avsett mål. Utformningen av ett sådantprogram bör inriklas dels pä att utveckla totalsystem för olje- ochkemikaliebekämpning, dels pä att inom svensk industri utveckla produktion ochsystem för exportmarknaden. Teknologin föroljebekämpning tdl sjöss är mycket ung, endast något tiotal är gammal.Betydande ansträngningar har gjorts såväl utomlands som i vårt land atlutveckla och ta fram utrustningar och syslem för upptagning av olja pä mekaniskväg, den metod som bäde i och allt fler andra länder ansetts bör kommai första hand. De anordningar och system som framkommit erbjuderemellertid godtagbar effektivitet främst i de oljespillsiluationer för vilka deär konstruerade, dvs. för upptagning av olja som i relativt koncentrerad formflyter på vattnet, i relativt skyddade farvatlen eller i övrigt under inte alltför svåra väderförhållanden. Det finns inle oväsentliga luckor ochofullkomligheter i nu fillgänglig teknik. Så t.ex. saknas leknik för att tillhavs bekämpa olja inne i slora drivismassor liksom för effektiv begränsning avolja som förekommer i klumpar eller småfläckar spridda över mycket sloravattenytor. Andra begränsningar i nuvarande oljebekämpningsteknik har sambandmed exempelvis mörker, dimma, snö, köld och hårt väder (kuling och däröver). Vadgäller teknik för oljebekämpning i strandzonen, dvs. omhändertagande av oljasom spolats upp på land eller som förekommer intill stränderna på så gruntvallen atl befintliga oljebekämpningsfarlyg inte kan sättas in, ärbekämpningsmöjligheterna i avgörande grad beroende av de lokala förhållandena.Med nuvarande lekniska kunskaper är möjlighelerna i många fall begränsade till"spade-grepe-hinkmeloden". För strandsaneringen av nedsmeladeklippor och stränder saknas över huvudlaget av ansvariga nalurvärdsmyndigheterutprovade och godkända meloder. Detsamma gäller även riktlinjer för vilkengrad av sanering som från naturvårdssynpunkt kan anses nödvändig ochtillrådlig. Förgenomförande av erforderliga tester och provningar av bekämpnings- ochsaneringsmateriel bör inrättas en särskild försöksstation med viss faslpersonal och basutmslning (inklusive erforderlig fartygsmateriel) för praktiskaprov och utvärdering av framtagen experiment- och protolyp-maleriel.