prop · G403154 · 1980-12-31 00:00:00 — medforslag angående ändrade arbetsformer i högsta domstolen, m.m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås vissa ändringar av högsta domstolens (HD) arbetsformeroch av domstolens befattning med nåde- och utlämningsären-den. Syftet medförslaget är att komma tillrätta med nuvarande besväriiga arbetsförhållanden iHD och ge vidgat utrymme för ledamöterna att kunna ägna sig åt den dömandeverksamheten. Det föreslås bl.a. att HD vid avgörande av frågor angåendeprövningstillstånd skall vara domför med en ledamot när tillståndsfrågan är avenkel beskaffenhet. På motsvarande sätt skall HD vid ansökningar angåenderesning m.m. kunna vara domför med tre ledamöter mot f.n. minst fem. Vidareföreslås att den som söker pröv-ningsfillstånd skall vara skyldig att ange påvilken gmnd han anser att prövningstillstånd bör meddelas. Ävenför regeringsrättens (RR) del föreslås en minskning av befattningen mednådeärenden och vissa jämkningar av sammansättningsreglema. Denya reglema föreslås träda i kraft . Prop.1980/81:154 2 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels aU 3 kap. 6 §, 54 kap. 13 §, 55 kap. 4, 7 och 11 §§ saml56 kap. 4 och 7 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att ibalken skall införas en ny paragraf, 54 kap. 12 §. av nedan angivna lydelse. Avdelning av högsta domstolen är domför med fem ledamöter.Ej må flera än sju sitta i rätten. / behandling av fråga rörande tillstånd,att talan må komma under högsta domstolens prövning, skola tre ledamöter deUaga,Fråga om prövningstillstånd, som förklarats vilande enligt 54 kap. 11 § förstastycket, avgöres dock av de ledamöter som prova målel. En avdelning av högsta domstolen är domför med femledamöter. Vid prövning av ansökningar om resning eller återställande av försuttentid eller av besvär över dom-viUa är avdelningen domför med tre ledamöter, omprövningen är av enkel beskaffenhet. Detsamma gäller vid prövning av frågor omhäktning och reseförbud. Flera än sju ledamöter får inte sitta i rätten. Vid behandling av frågor om prövningstiUstånd skall treledamöter delta. År tillståndsfrågan av enkel beskaffenhet får den avgöras aven ledamot. Frågor om prövningstillstånd som har förklarats vilande enligt 54kap. 11 § första stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. Vid beslut om avskrivning av mål efter återkallelse ochprövning av frågor som avses i 55 kap. 8 § andra stycket första och andrameningarna är avdelningen domför med en ledamot. 54 kap. 12 §2 Vid avgörandet av om prövningstiUstånd skaU meddelas behöverhänsyn tas endast tiU omständigheter som har åberopats av sökanden. ' Senaste lydelse 1974: 573. Förutvarande 12 § upphävd genom 1971: 218. 13 Föres i mål eller ärende, som väckts vid underrätt,talan mot hovrätts beslut, som ej är slutligt, och har ej i anledning av talanmot hovrättens dom eller slufiiga beslut meddelats prövningstillstånd, somenligt 11 § andra stycket gäller även beslutel, äge vad i 9-11 §§ är stadgatmotsvarande tillämpning. Förs i mål eller ärende, som väckts vid underrätt, talan molhovrätts beslut, som ej är slulligl, och har ej i anledning av talan mothovrättens dom eller slutliga beslut meddelats prövningstillstånd, som enligl11 § andra stycket gäller även beslutet, tillämpas 9-12 §§. 55 kap. 4 §4 Irevisionsinlagan skall revisionskäranden uppgiva: 1. den dom, motvilken talan föres; 2. grunderna förrevisionstalan med angivande, i vilket avseende hovrättens domskäl enliglkärandens mening äro orikliga; samt 3. i vilken deldomen överklagas och den ändring i domen, som käranden yrkar. Erfordrasprövningstillstånd, bör käranden i revisionsinlagan närmare angiva deomständigheter han åberopar till stöd för alt sådanl tillstånd skall meddelas. Erfordrasprövningstillstånd, skaU käranden i revisionsinlagan ange de omständigheter hanåberopar lill slöd för att sådanl tillstånd skall meddelas. Käranden skall i revisionsinlagan uppgiva de bevis hanvill åberopa och vad han vill styrka med varje särskilt bevis. I tvistemålskall käranden, om beviset ej tidigare förebragts, uppgiva anledningen härtill.Åberopar käranden skriftligt bevis, som ej tidigare förebragts, skall det ihuvudskrift eller styrkt avskrift fogas vid revisionsinlagan. I revisionsinlaganskall käranden ock angiva, om han vill, att motparten eller i brottmålmålsägande eller den ulltalade skall infinna sig personligen vidhuvudförhandling i högsta domstolen. Är i brottmål den tilltalade anhållen eller häktad, skalldet angivas. Revisionsinlaganskall vara egenhändigt undertecknad av käranden eller hans ombud. Uppfyllerrevisionsinlagan ej föreskrifterna i 4 § eller är den eljest ofullständig,skall högsta domstolen förelägga revisions käranden att avhjälpa bristen. Uppfyllerrevisionsinlagan ej föreskrifterna i 4 första, tredje eller femte stycketeller är den eljest ofullständig, skall högsta domstolen föreläggarevisionskäranden att avhjälpa bristen. " Senaste lydelse 1971:218. * Senaste lydelse1971:218. 1980/81:154 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Efterkommes ej föreläggande och består bristen däri, attinlagan ej innehåller bestämt yrkande eller att grunderna för revisionstalanej äro tydligt angivna, eller är bristen eljest så väsenllig, atl inlagan ärotjänlig som grund för rättegång i högsta domstolen, skall revisionstalanavvisas. Erfordras prövningstillstånd, be- Erfordras prövningstillstånd, stämme högsta domstolen, sedan skall högsta domstolen sedan skriftväxlingen avslutats, om så- skriftväxlingen har avslutats be- danl tillstånd skall meddelas. När stämma om sådant tillstånd skall skäl ärodärtill, må frågan uppta- meddelas.När det finns skäl till det gas,ehuru skriftväxling ej ägt rum. får frågan tas upp trots att skrift- Innan prövningstiUstånd medde- växling inte har ägt rum. lats, må fråga, som avses i 8 § and ra stycket, ej upptagas. 56 kap. 4 §5 Ibesvärsinlagan skall klaganden uppgiva; 1. det beslut, motvilket talan föres; 2. grunderna förbesvärstalan; samt 3. den ändring ibeslutet, som klaganden yrkar. Erfordras prövningstillstånd,/>ör Erfordras prövningstillstånd, klaganden i besvärsinlagan närma- skall klaganden i besvärsinlagan re angiva de omständigheter han ange de omständigheter han åbero- åberopar lill stöd för atl sådant lill- par till slöd för att sådant tillstånd stånd skall meddelas. Klaganden skall i besvärsinlagan uppgiva de bevis han villåberopa och vad han vill slyrka med vaije särskill bevis. Skriftligt bevis, somej tidigare förebragts, skall i huvudskrift eller styrkt avskrift fogas vidbesvärsinlagan. Besvärsinlagan skall vara egenhändigt undertecknad avklaganden eller hans ombud. 7§ Uppfyller besvärsinlagan ej före- Uppfyllerbesvärsinlagan ej före- skrifterna i 4 § eller är den eljest skrifterna i 4 §första, tredje eller ofullständig, skall högsla domslo- fiärde stycket eller är den eljest len förelägga klaganden att avhjäl- ofullständig, skall högsta domsto- pa bristen. len förelägga klaganden att avhjäl- Efterkommes ej föreläggande och består bristen däri, attinlagan ej innehåller bestämt yrkande eller att grunderna för besvärstalan ej ärotydligt 5 Senaste lydelse 1971:218. 1980/81:154 5 angivna, eller är bristen eljest så väsenllig, atl inlaganär otjänlig som gmnd för rättegång i högsta domstolen, skall besvärstalanavvisas. Denna lag träder i kraft . Den nya 54 kap.12 § gäller ej om fullföljd har ägt mm . Lag om ändring i lagen (1974:579) om handläggningen avnådeärenden. Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1974:579) omhandläggningen av nådeärenden skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Regeringen kan av- Innanregeringen avgör ell nåde slå ansökan om nåd, om skäl tiU bi- ärendeskall den, om särskUd an fall uppenbarligen saknas. I annat ledningföreligger, inhämta yllran- fall skaU regeringen, innan den av- defrån högsla domstolen eller, när gör nådeärende, inhämta yttrande fråga är om e/fmål i vilkel regering frän högsta domstolen eller, när en, enförvaltningsdomstol eller e/t fråga är om mål i vilket regeringen, förvaltningsmyndighetär sista in- förvaltningsdomstol eller förvalt- stans,från regeringsrätten. Den ningsmyndighel är sista instans, domstol somskall avge ett sådanl från regeringsrätten. Den domstol yttrandeär därvid beslutför med tre som skall avgiva sådant yttrande är ledamöter, därvid beslutför med tre ledamöter. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott Härigenom föreskrivs att 15-17 och 24 §§ lagen (1957:668)om utlämning för brott skall ha nedan angivna lydelse. 15 §' Innan regeringen meddelar be- Innan regeringen meddelar be- slut i anledning av framställningen, slut i anledning avframställningen, skall yttrande avgivas av riksåkla- skall yttrande avges av riksåklaga- garen och ärendet prövas av högsta ren. Har inte den som avses med domstolen. Är det uppenbart att framställningen samtyckt till att framställningen ej bör bifallas, skall han utlämnas, skaU ärendei dess- den dock avslås. utomprövas av högsla domstolen. Är del uppenbart alt framställningen ej bör bifallas,skall den dock avslås. ' Senaste lydelse 1975:292. Riksåklagarenskall till grund för sitt yttrande verkställa erforderlig utredning enligt vadom förundersökning i brottmål är stadgat. Omtvångsmedel skall gälla vad som i allmänhet är föreskrivet för brottmål. Beslutav rätten gäller lills vidare intill dess högsta domstolen prövat ärendet och,om utlämning enligt dess beslut kan lagUgen beviljas, regeringen avgjortärendet. Talan mol rättens beslul/öre5 genom besvär lill högsla domstolen utaninskränkning till . Omtvångsmedel gäller vad som i allmänhet är föreskrivet för brottmål. Beslul avrätten gäller tills vidare intill dess ärendet har avgjorts eller högstadomstolen i fall som avses i 15 § har funnit hinder möta mot utlämning. Talanmot rättens beslul/örj genom besvär till högsta domstolen utan inskränkningtill . Den som häktats äger påfordra, atl ny förhandling skalläga rum från det beslut senast meddelats. Sedan ulredningen avslutats, överlämnar riksåklagaren ärendet jämte sitt yttrande till högsta domstolen. Sedan utredningen avslutats, överlämnar riksåklagarenärendet jämte sitt yttrande till högsta domstolen. Har den som avses medframställningen samtyckt till att han utlämnas, skaU ärendet jämte yttrande istället överlämnas tdl regeringen . Utan hinder av villkor som uppställts för utlämning ägerregeringen på framslällning av den främmande slaten medgiva, att den somutlämnats må slällas till ansvar för annan före utlämningen förövad gärning än den,för vilken utlämning skett, eller utlämnas till annan stat. I fråga om sådanframställning skall i tillämpliga delar gälla vad som är stadgat angående framslällningom ufiämning. Medgivandemå lämnas allenast om, såvitt handlingarna visa, utlämning för gärningen kunnatlagligen äga rum. Framgår avinkomna handlingar, atl framställningen icke kan lagligen bifallas, ellerfinner regeringen eljest anledning alt icke villfara framställningen, skall denomedelbart avslås. I annat fall prövas frå- Framgår avinkomna handlingar, alt framställningen icke kan lagligen bifallas, ellerfinner regeringen eljest anledning att icke villfara framställningen, skall denomedelbart avslås. 1 annat fall prövas frå- 2 Senaste lydelse 1975:292. Senaste lydelse 1975:292. ''Senaste lydelse 1975:292. 1980/81:154 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gan av högsta domstolen. Finner gan av högsta domstolen,om inte högsta domstolen att hinder möter, den som avses med framstäUning- må framställningen(c/te bifallas. en har medgivit denna. högsla domstolen att hinder möter, får framställningeninte bifallas. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1959:254) om utlämning för brotttill , , och Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1959:254) om ufiämningför brott till , , och dels atl 11 § skall upphöra atl gälla, dels att 12 och 18 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 15 a §, avnedan angivna lydelse. 12 § Till främjande av utredningen och för alt säkerställautlämning må åklagaren, om den gärning för vilken utlämning begäres ellergärning av motsvarande beskaffenhet är i svensk lag belagd med straff, användaoch hos rätten påkalla användandet av tvångsmedel enligt vad i allmänhet ärföreskrivet för brottmål. Tvångsmedel må användas utan alt särskild ulredning,utöver vad av framställningen om utlämning framgår, förebragts till stöd för atlden som avses med framställningen begått det uppgivna brottet. Beslut av rätten om användande Beslul av rätten om användande av tvångsmedel gäller tills vidare av tvångsmedel gäller tills vidare intill dess ärendet avgjorts eller intill dess ärendet avgjorts eller högsla domstolen i fall som avses i högsta domstolen i fall som avses i 11 § funnil hinder mot utlämning 15 a § funnit hinder mot utlämning Talan mol rätlens beslut/ö- möta. Talan mot rättens beslut förs res genom besvär till högsla dom- genom besvär lill högsla domstolen stolen utan inskränkning till viss utan inskränkning till viss lid. Den som häktats äger påfordra, all ny förhandling skalläga rum från det beslul senast meddelats. Innan regeringen meddelar beslut i ärendei skall, om detfinns särskilda skäl, yttrande inhämtas från högsta domstolen huruvida utlämningkan lagUgen beviljas enligt denna lag. Om det behövs, skall högsta domstolen hålla förhandling.Förhandlingfår inte vägras, såvida inte tidigare förhör under utredningenmåste anses tillräckUgt eller saken bedöms vara uppenbar. Finner högsta domstolen att hinder mot utlämning möterenligt denna lag, får framstäUningen inte bifallas. hinder av villkor som uppställts för utlämning äger regeringen på framslällning medgiva, att den som utlämnats må ställas till ansvar för annan före utlämningen förövad gärning än den, för vilken utlämning skett, eller utlämnas ull annan av de i 1 § omförmälda staterna. I fråga om sådan framställning skall i tillämpliga delar gälla vad i denna lag är stadgat angående framslällning om utlämning. Medgivande må lämnas allenast om, såvitt handlingarna visa, utlämning för gärningen kunnat lagligen äga mm. Framgår av inkomna handling- Innan regeringen meddelar be- ar, att framställningen icke kan slut i ärendet skaU, om det finns lagUgenbifallas, eller finner regeringen eljest anledning att icke villfara framstäUningen,skall den avslås. I annat fall prövas frågan av högsta domstolen,dock endast om det begäres av den som avses med framställningen. Finner högstadomstolen att hinder möter, må framställningen icke bifallas. Beträffande tillstånd till utlämning till annan än de i I§ omförmälda staterna skola bestämmelserna i 24 § lagen om utlämning för brottäga fillämpning. särskilda skäl, yttrande över framställningen inhämtasfrån högsta domstolen. Finner högsta domstolen att hinder möter,/år framställningenInte bifallas. Beträffande fillstånd till utlämning till annan än destater som avses i 1 § tillämpas 24 § lagen (1957:668) om utlämning för broU. Denna lag träder i krafl . Lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) omallmänna förvah-ningsdomstolar dels alt 4 § skall ha nedan angivna lydelse, dels atl i lagen skall införas en ny paragraf, 4 a §, avnedan angivna lydelse. Senaste lydelse 1975:294. 1980/81:154 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringsrätten är delad i två eller flera avdelningar.Avdelningarna är lika behöriga att upplaga mål som regeringsrätten handlägger. Regeringsrättens ordförande är ordförande på en avdelning.Ordförande på annan avdelning är det regeringsråd som regeringen förordnar. På avdelning dömer fem regeringsråd. Regeringsrätten ärdock domfor med fyra regeringsråd, om tre av dessa är ense om slutet. Vid behandUngav fråga om prövningstillstånd skall tre regeringsråd deltaga. På avdelning dömer fem regeringsråd. Avdelningen är dock domförmed fyra regeringsråd, om tre av dessa är ense om slutet. Vid prövning av ansökningar om resning eller återställandeav försutten tid och vid prövning av frågor som avses i 28 § förvaltningsprocesslagen(1971:291) är avdelningen domför med tre regeringsråd, om prövningen är avenkel beskaffenhet. Vid beslut om avvisande av för sent inkomna besvär ochavskrivning av mål efter återkallelse är avdelningen domför med treregeringsråd. Vid behandUng av frågor om prövningstillstånd skall treregeringsråd deha. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1974:577. Prop.1980/81:154 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , ,, , , , , , Propositionmed förslag angående ändrade arbetsformer i högsta domstolen, m.m. Underen följd av år har antalet mål i högsta domstolen (HD) ständigt ökat. Ökningengäller främst ansökningar om prövningstillstånd men lendensen har varit istort sett densamma beträffande alla lyper av mål. Antalet ledamöter i HD haremellertid inle ökat i lakl med mållillslrömningen. Följden har blivit attarbetsbelastningen på ledamötema nu är besvärande stor. Bl.a. måste en oproportioneriiglstor del av arbetstiden ägnas åt dispensprövning. Nuvarande pressadearbetsförhållanden torde komma alt bestå , om intesärskilda åtgärder vidtas för atl nedbringa arbetsbelastningen. InomHD tillsattes en arbetsgrupp för alt se över arbetsförhållandena. Påförslag av arbetsgmppen har en del ändringar skett i arbetsordningen och i de ruUnersom i övrigt fillämpas i HD. De lättnader som dessa har fört med sig haremellertid inte kunnal bli annat än marginella. Arbetsgmppen har därför isamråd med tagil upp frågan i vad mån det skulle vara lämpliglatt genom lagstiftning söka påverka målantalet och arbetsformerna hos HD. Arbetsgmppenhar vid detta arbete utökats med en representant för vardera regeringsrätten (RR)och jusUfie-departementet. Resultatet av arbetsgruppens överväganden harredovisats i departementspromemorian (Ds Ju 1980:12) Högsta domstolens och regeringsrättensarbetsformer. Promemorian, som också innehåller en redogörelse för gällanderätt, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av HD, RR, justitiekanslern(), riksåklagaren (), , , hovrätten över Skåneoch , kammartätten i , rättegångs- Prop.1980/81:154 11 utredningen(Ju 1977:06), , samtCentralorganisationen /SR. HDhar bifogat yttranden från revisionssekretetareföreningen och vid HD. och i har avstått från att ytlrasig. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i della ärendesom bilaga 2. Somframgår av vad som har anförts inledningsvis är arbetssituationen i HD, främslför ledamöterna, f.n. ansträngd. Denna situation lorde komma att bestå underöverskådlig tid, om inte särskilda ålgärder vidlas för atl komma tillrätta medden. Jag delar därför den uppfattning som har förts fram av arbetsgruppen atldet nu är nödvändigt atl genom lagsliflning skapa förutsäitningar förrationellare arbetsförhållanden och begränsa tillströmningen av framför alltutsiktslösa dispensansökningar. Enligt arbetsgruppen lalarflera skäl för en fullständig översyn av systemet för fullföljd till HD. Enmöjlighet är alt det nuvarande systemet med dispensprövning i HD ersätts med enordning varigenom dispensfrågan tas upp redan av hovrätten. Man skulle ocksåkunna länka sig att utvidga möjlighelerna att verkställa hovrättsdomar.Arbetsgruppen pekar vidare på möjligheten att befria HD från en del speciellatyper av mål, t.ex. arvs- och gåvoskattemålen. Fiågor av det slag som harnämnts kräver emellertid enligt arbetsgruppen ingående överväganden och kaninte tas upp i förevarande sammanhang. Arbetsgmppen har i stället inriktat sinöversyn på ålgärder som kan vidtas utan större tidsutdräkt. Beträffandefullföljden lill RR är reglerna likartade dem som gäller i fråga om fullföljd fillHD. Åven förhållandena i RR har därf'ör beaktats. Somföljd av arbetsgmppens allmänna överväganden föreslås i promemorian enminskning av HD:s befattning med ärenden angående nåd i brottmål och utlämningför brott. Också RR:s befattning med nådeärenden föreslås minska. Beträffandedispensprövningen i HD föreslår arbetsgmppen att parterna i fortsättningenskall vara skyldiga atl ange grunden för att prövningstillstånd skall meddelas,vid risk alt ansökningen annars avslås. Vidare föreslås alt en dispensavdelningi såväl HD som RR skall vara domför med en ledamot. Tre ledamöter skall dockfortfarande kunna delta. Vid ansökningar om resning och andra extraordinärarättsmedel föreslås att minst tre ledamöter skall delta i prövningen. Inhibitionsfrågoroch vissa andra frågor som inte rör avgörande av saken skall kunna avgöras aven ledamot. Prop.1980/81:154 12 Arbetsgruppens förslag har i huvudsak fått etl positivtmottagande av remissinstanserna. Den enda viktigare punkl där flera remissinsianserhar avstyrkt eller ställt sig Iveksamma gäller domförheten vid dispensprövningen. För egen del kan jag i allt väsentligl ansluta mig tillarbetsgruppens överväganden angående de åtgärder som lämpligen bör vidtassåvitt gäller HD. Jag kan i sammanhanget nämna atl jag ämnar föreslåregeringen all genom lilläggsdirektiv utvidga rätlegångsutredningens (Ju1977:06) uppdrag till att omfatta även en översyn av överrättsprocessen.Avsikten är alt utredningen därvid bl.a. skall ta upp en del mera långsiktigafrågor som är av betydelse för HD:s arbete. När detgäller RR påkallar inle arbetsläget f.n. några åtgärder av det slag som haraktualiserats för HD. råder det emellertid en näraöverensstämmelse mellan reglema för prövning av mål i de båda högsta instanserna.Det är därför naturiigt atl i della sammanhang ta upp även de regler som gällerför RR. Jag skalli det följande behandla arbetsgmppens förslag i den ordning i vilken de harlagts fram i promemorian. Belräffande gällande rätt och närmare motiveringtill förslagen får jag hänvisa till promemorian. 2.2 Handläggningen av nådeärenden Enligt nuvarande ordning får regeringen inte bevilja ennådeansökan ulan all HD eller, i vissa fall, RR först har hörts. I promemorianföreslås att HD och RR i fortsättningen skall höras endasi om särskildanledning föreligger. Förslagelhar tillstyrkts eller lämnats utan erinran av näslan alla remissinstanser. Endasihovrätten över och avslyrker förslaget. Enligl hovrätten är detangeläget, särskilt i tider av politisk oro, att domar-synpunkterna får kommafram i de nådeärenden som kan komma att bifallas. ochdomareförbundet uttalar viss tvekan lill förslaget utan att likväl motsätta sigdet. För egendel anser jag att det i en del fall kan vara av värde atl domarsynpunkterkommer fram i etl nådeärende. De allra flesta nådeärenden torde dock varasådana alt HD;s resp. RR:s hörande kan avvaras utan någon olägenhet. Jag villockså erinra om att regeringen inte är bunden av domstolarnas yttrande. Någonabsolut spärt mot svängningar i tillämpningen, t.ex. i fider av polifiskinstabilitet, finns alltså inte heller med nuvarande ordning.Promemorieförslaget medför framför allt atl ett enklare förfarande kan tilllämpasi de fall där det står klart att nådeansökningen i enlighet med praxis skallbifallas. Möjligheten att höra HD kommer även i fortsättningen att kunnautnyttjas i alla de fall där bedömningen är tveksam eller det annars kan varaav värde att t.ex. domarsynpunkter inhämtas. Detsamma gäller i fråga om de fåtaligafall där det skulle bli fråga om att höra RR. Prop.1980/81:154 13 Medhänsyn till vad jag nu har sagt förordar jag i samråd med statsrådet , somi regeringen är föredragande i nådeärenden, alt förslagel genomförs. 2.3 Ärendenom utlämning för brott F.n.gäller att HD alltid skall höras över framställningar om utlämning enligl denallmänna ullämningslagen, såvida det inte är uppenbart atl framställningeninte bör bifallas. När del gäller framställningar enligt den nordiska ullämningslagenbehöver HD höras endast om den som avses med framställningen begär del.