prop · G40362 · 1980-12-31 00:00:00 — Flera remissinstanser betonar på olika sätt v i k t e n avatt uppgifterna i registret är aktuella och riktiga. yttrar alt kraven påde i SPAR ingående uppgifternas korrekthet blir större ju starkare styrningen lillett enda register blir. En hög kvalitet på inmatning och uppdatering, bl. a. såall resp. uppgift kommer i rätt fält i SPAR, är enligt riksförbundets meningabsolut nödvändig. Förbundet upplyser alt försäkringsbolagen i framlidenkommer att bli ännu mer beroende av korrekta namn- och adressuppgifter ochsnabb aktualisering av dessa. Genom en från gällande konsumentförsäkringslag,som kommer att omfatta en stor del av sakförsäkringarna, blirförsäkringsbolagen nämligen ålagda att utsända meddelanden tillförsäkringslagarna i avsevärt ökad omfallning. 1 många fall skall meddelandeutsändas från bolagen och svar mottas från kunderna inom relativt kortatidsintervaller, varför det är viktigt att meddelandena på en gång kommer rätt. 1980/81:62 51 anmärker att DAFA enligl uppgifiskjutit upp uppläggningen av del s. k. . Verkel framhåller dockangelägenheten av att förbättra adressändringsrutinerna för juridiskapersoner, bl. a. beroende på skatleuppbörd av vägtrafikskalt och övriga bilregislerfrågor.Mot denna bakgrund anser verket alt SPAR och förordningen om SPAR bör utformasså att ändringsavisering m. m. av namn- och adressuppgifter för juridiskapersoner lätt går alt foga in i systemet. Postverketredogör ingående för olika försök som gäller uppdatering av registret såvittavser adressuppgifter. I sitt yttrande över förslag om centraltpersonregister för uppdatering av namn- och adressregister m. m., anfördePostverket bl. a. följande under punkten 2.1 Uppdatering av SPAR: "Adressändringargranskas av , innan de sänds vidare fill pastorsämbeteför att därefter läggas lill grund för uppdatering av har således möjligheter alt i viss omfattning påverkaadressutformningen, men denna påverkan måste i vissa avsnitt ändras om manskall nå önskat mål. En enhetlig adressiandard bör tas fram och denna bör sedantillämpas av alla, som är inblandade i uppdateringar och underhåll avadressregister. Den granskning, som gör vid anmälan omadressändring, bör vara en slutgiltig granskning vad beträffar de poslalaadressuppgifterna. Dessa bör inte kunna ändras av t. ex. pastorsämbetet, somistället bör svara för övriga delar av ändringen, t. ex. att räll personnummer angetts. Såsomtidigare nämnts tar det f. n. för lång lid, innan en ny adress är inlagd iregistret. En snabbare uppdatering kan enligt Postverkels uppfattning nås påtvå vägar. Antingen skickas ett exemplar av adressanmälan direkt till DAFA, därden nya adressen läggs in som en första del av uppdateringen. Uppgiftenkompletteras sedermera från pastorsämbetet. En annanmöjlighet är att adressanmälan i stället sänds till någon av Postverkels sjuredovisningscentraler där inkodning av adresserna sker varefter uppgifternaförs över till DAFA via telenätet. Genom denna anordning skulle en spridning avarbetel ske, vilket minskar risken för arbetsanhopning och förseningar. En (erminalanknytningvia dessa redovisningscentraler skulle också kunna vara lill fördel vidpersonnummersökning inom och utom ." Vi villunderstryka, vad som sägs i citatels första stycke om att den granskning, somPostverket gör vid anmälan om adressändring, bör vara en slutgiltig granskningvad beträffar de postala adressuppgifterna och att dessa inte bör kunna ändrasav t. ex. pastorsämbete. I andraoch tredje styckena i citatet har vi föreslagit två vägar för en snabbareuppdatering av SPAR vad gäller postala adresser. Antingen kan ett exemplar avadressanmälan skickas direkt lill DAFA eller också kan uppgifterna frånPostverket föras över fill DAFA via telenätet. Begränsade försök, som utförtsför alt pröva det senare alternativet, har under fiden nov. 1979-mars 1980 ägtrum i samarbete mellan DAFA och . För enkelhets skull har försökendock drivits något annorlunda än enligt det tidigare förslaget. Sålunda haradressanmälningarna sänts med post till och därifrån transmitteratstill DAFA. Försöken har omfattat adressändringar, som avsett flyttning inom ochmellan och postområden, dvs. delar av och Västmanlandslän. Prop.1980/81:62 52 En utvärdering av försöken har påbörjats och beräknas varaavslutad . Försöken tyder dock redan nu på att merparten avflyttningsanmälningarna har nått DAFA snabbare vid direktöverföringfrån än vid överföring via länsstyrelserna - RSV. Detla innebär, attde postala adressuppgifterna för den flyttande kunnat malas in i SPAR molsvarandetid tidigare, vilket medför betydande tidsvinster både för dem som kommer allanlita SPAR för uppdatering av sina register och för liksom även förde försändelsemotiagare som bytt adress. DALK har i sin PM (sid. 14) antytt ovan redovisade försökmed komplettering av de nuvarande adressuppgifterna i SPAR med ytterligare adressuppgifter, som skulle kunna lämnas av ("DAFA arbetar med---- görs till posten"). Om utvärderingen av försöket bekräftar att den ovanantydda tidsvinsten uppnås, alt inga nackdelar i övrigt framkommer och attmerkostnaderna anses motiverade, är det avsett, alt och skall informera regeringen om det verkställda försöket och resultatetav delta och föreslå, att den postala adressen regelmässigt skallläggas in i SPAR separat med ledning av uppgifter, som lämnas av Postverketdirekt lill DAFA. Övriga uppgifter i SPAR skulle givetvis i enlighel med DALK:sförslag levereras till DAFA från RSV. På sid. 53, andra stycket, i promemorian återkommer DALKtill dessa kompletterade adressuppgifter och framhåller, alt resultatet av utredningen härom torde få avvaktas innan del blir möjligl att ta ställning till önskemålen ("Beträffande aktuella kompletterande ställning tillönskemålen"). Ett bifall till förslaget från regeringens sida innebär -såvitt vi kan bedöma -att den föreslagna lydelsen av 8 och 9 §§i förordningenom SPAR saml 26 § i datalagen bör omformuleras. Omformuleringen bör dock anstå,tills överläggningar i förekommande fall ägl rum mellan DAFA och . DAFA yttrar beträffande den nu nämnda försöksverksamhelenbl. a. att preliminära resultat visar att ganska stora tidsvinster (upp till 3veckor) kan göras, om adressfångslen sker enligt försöken. innebär altSPAR i ett andra adressfält, än , skulle kunnainnehålla en mycket aktuell adress, något som torde vara av största betydelsebåde för nyttjarna av SPAR och inte minst postverket. Statskontoret anser att det är väsentligt att SPAR kommeratt innehålla så ändamålsenliga och aktuella adresser som möjligt.Statskontoret delar kommitténs uppfattning att resultatet av pågåendeutredningar inom DAFA rörande dessa frågor bör avvaktas innan ställning tas lillberörda önskemål. understryker ocksåbehovet av en snabb adressaktualisering. ser därför fram motresultatet av den inom DAFA tillsammans med postverket pågående ulredningen. Omresultatet blir positivt, anser riksförbundet att de nya aktualiseringsreglernaså snabbt som möjligt bör få effekt på SPAR. påminner om att mani tidigare remissvar har framhållit, beträffande adressuppgifter i SPAR, attuppgift om riktig bostadsadress är angelägen. Prop.1980/81:62 53 upplyser att styrelsen använder SPAR vidgenomförande av epidemiologiska studier, t. ex. för att erhålla akluellaadresser för case-controlsludier. Den aklualilelsgrad som SPAR ger bedöms varatillräcklig för delta ändamål, anför slyrelsen. DALK:s överväganden när del gäller markeringen i SPAR avatt en person inte önskar direktreklam har föranleti blandade reaktioner. upplyser att verket handlägger ettstort antal ärenden angående direktreklam. Av anmälningarna framgår ofta attkonsumenten uppfattar denna reklamform som alltför påträngande. Den som inteönskar få direktreklam måste anmäla delta till flera register. Med den nuföreslagna styrningen lill ett enda register, SPAR, blir det enklare att slippadirektreklamförsändelser. Förslaget innebär därmed en förbättring frånkonsumentsynpunkt. Verket delar DALK:s uppfattning i frågan huruvida enanmälan till SPAR om önskan all inte erhålla direktreklam skall få verkan ocksånär det gäller sådan direktreklam som distribueras med hjälp av ett registerhos en länsstyrelse. Verket delar också DALK:s uppfattning på vilkel sätt en molsvarandeanmälan lill en länsstyrelse, skall få effekt beträffande SPAR. Verket uppger vidare att åtskillig direktreklam skickas ulmed ledning av enskilda företags kundregister, både ADB-baserade och manuellasådana. Verket betonar vikten av en generell personregisterlagstiftning. TCO yttrar i denna fråga: DALK föreslår vidare all personer som ej önskardirektreklam kan anmäla detta fill SPAR. TCO har tidigare i sitt yttrande över DALK:sbetänkande "Personregisler-dalorer-inlegritel" uttalat starktveksamhet mot uttag från offentliga register i kommersiellt syfte. Visserligenkan offentlighetsprincipen tolkas så att en myndighet är skyldig atttillhandahålla offentliga uppgifter utan alt efterforska sökandes syften.Massuttag för kommersiella syften kan dock knappast sägas främja några av deintressen som nämns i tryckfrihetsförordningens programförklaring när delgäller offentlighetsprincipen, nämligen ett fritt meningsutbyte och en allsidigupplysning. Syftet med offentlighetsprincipen är också att stärka medborgarnasmöjligheter till insyn och kontroll av den offentliga verksamheten. Det kanicke vara rimligt att dessa vällovliga syften utnyttjas för uttag, som sker förhell andra ändamål. Medborgarnas villighet att tillhandahålla personuppgifterkan försvagas om de uppgifter som insamlas utnyttjas för vissa kommersiellasyften. Särskilt är det angeläget att förhindra en selektivdirektreklam som inriktas mol speciellt utsatta grupper i samhället, t. ex. ungdomar under viss ålder. ' TCO vill därför föreslå att SPAR, liksom icke heller andraoffentliga register, inle ska få utnyttjas för selektiv direktreklam.Eventuellt skulle de som önskar sådan reklam kunna anmäla delta till DAFA och DAFAåläggas att registrera denna önskan i SPAR. Prop.1980/81:62 54 vid Lunds universUet anläggerliknande synpunkter och anför: Den föreslagna ordningen synes alltså komma att leda väsentlig utökning av den statliga servicen till sådana företag, som villutnyttja offentliga personregister för direktreklam. Förslaget att registreradperson skall kunna anmäla att han inte önskar direktreklam baserad på SPAR kanknappast väntas få någon större praktisk betydelse. Om man tar hänsyn till attoffentlighetsprincipens syfte enligt 2 kap. 1 § TF är att främja ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning och att formerna för utlämnande avuppgifter ur dataregister är strängt begränsade genom 2 kap. 13 § TF, måste manfråga sig om det verkligen är förenligt med TF:s anda, att statligapersonregister så generöst ställs till förfogande för rent kommersiellaändamål. Av nu anförda skäl hyser fakultetsnämnden starkabetänkligheter mot förslagel. Nämnden ansluter sig lill den reservation somavgivits av kommitléledamolen . år tveksamt till om den föreslagnaförfattningstexten är lämplig bl. a. beroende på att denna markering i SPARskulle få den unika ställningen att vara en "primäruppgift" - alltsåinte grunda sig på någol annat register. Verkel menar att den enskildes rättatt få ifrågavarande markering införd i ett ADB-register bör regleras i datalagen.Likaså innebörden av markeringen. Eftersom verket för bilregistret ochkörkortsregistret, vilka utnyttjas i betydande utsträckning förurvalsdragningar, fäster verket stor vikt vid denna fråga. vid imiversitet anför: Enligl 7 § förslaget till registerförordning skallregistrerad person till DAFA kunna anmäla, att han ej önskar direktreklam,baserad på SPAR. Effekten av dyhkt förfarande föreslås bli, att DAFA"verkar för att uppgift om sådan person ej ufiämnas till sökande och inteheller av denna används i strid med den registrerades önskan". Formuleringen av texten är emellertid ägnad att ingivavissa dubier. Del skall förvisso icke bestridas, att DALK:s förslag genomgåendeinnebär en besvärlig kryssning mellan , varvid sjömanskapoch navigeringsinstrument sättes på hårda prov. Sannolikt har DALK med detlama, föga förpliktande och i författningstext onekligen något besynnerligauttrycket "verka för" avsett att markera, att man här nödgats strykaflagg för offentlighetsprincipen, som ju icke utan lagstöd bör få vika för denenskildes subjektiva önskemål om sekretess. Lösningen förefaller emellertidvarken särdeles elegant eller fullt övertygande, varför förnyade, omsorgsfullaöverväganden rekommenderas. I detta sammanhang bör även närmare begrundas de f.n. blott i motiven (s. 68) aktualiserade, närliggande spörsmålen, nämligenhuruvida (den eventuella) effekten av en dylik anmälan tillika skall omfattalänsstyrelsens register, samt huruvida en till sistnämnda myndighet ställdanmälan bör tillerkännas relevans även i förhållande till SPAR. Dylika spörsmålmåste anses vara av den vikt att författningsreglering tarvas, och detförtjänar att allvarligt övervägas, huruvida icke lagformen härvidlag bör vinnatillämpning. Det absolut lägsta krav som enligt fakultetsnämndens mening kanställas i normgivningshänse- 1980/81:62 55 endeär, att de åsyftade bestämmelserna placeras i den föreslagna förordningen samticke i dess tillämpningsföreskrifter. Fråganom vilka söknycklar som kan bli aktuella och ev. författningsreglering avdelta har väckt ett visst intresse hos remissinstanserna. menar alt terminalanslulningmed möjligheter fill personnummersökning är den lämpligaste formen för ensådan användning av SPAR. vid anser, med hänvisning fill DALK:söverväganden på s. 68 f, alt frågan förtjänar ytterligare överväganden medbeaktande av de synpunkter som lämnats i reservationen fill promemorian. Statskontoretdelar kommitténs åsikt alt frågan om tillåtligheten av söknycklar är avsärskild betydelse från integritetssynpunkt. Datainspektionen kan f. n. medstöd av tryckfrihetsförordningen och datalagen bestämma vilka sökbegrepp somfår användas vid urvalsdragningar baserade på SPAR. Detta förhållande börenligt statskontorets mening komma till direki uttryck i registerförordningenoch inte enbart genom en hänvisning till nyssnämnda författningar (5 §). Riskenför att intrång i den personliga integriteten uppslår vid uttag ur ett personregisterberor, förutom på registerinnehållet, bl. a. på vilken eller vilka söknycklarsom användes. I och med att numera uppgiften om bl. a. medborgarskap, vissafamiljeförhållanden och inkomst- och förmögenhetsförhållanden ingår iregistret, finns möjligheter att skapa sådana urvalsprofiler som i vissasammanhang kan framstå som integritetskränkande. Såsom utredningsledamotenYngve framhåller i sin reservation bör därför endast söknycklar ellerkombinationer av söknycklar enligt en av datainspektionen preciseradförteckning få användas vid uttag ur SPAR. härom bör ingå iregisterförordningen för SPAR. Vid upprättandel av förteckningen kan dåintegritetshotande söknycklar och kombinationer av söknycklar uteslutas. Fakultetsnämndendiskuterar vidare rättelseförfarandet vid orikliga uppgifler och yttrar: SPARär avsett att vara ett grundläggande befolkningsregister, vilket i stor utsträckningskall onödiggöra andra register av molsvarande omfattning på den offentliga ochden privata sektorn. Inte minst därför är det angelägel att uppgifterna iregistret är korrekta och att förfarandet för alt rätta uppgifter är välgenomtänkt. Ansvaret för att felupptäcks och rättas vilar enligt gällande rätt på DAFA som registeransvarig.Skyldigheten regleras i första hand i dalalagen 8 § som föreskriver att denregisteransvarige om anledning förekommer fill misstanke att personuppgift äroriktig utan dröjsmål skall vidtaga skäliga åtgärder för att utröna uppgiftensriktighet och, om skäl föreligger, rätta uppgiften eller utesluta den urregistret. Rättelseskyldigheten skall ses mot bakgrund av datalagens stadgandeom strikt skadeståndsansvar om en registrerad tillfogas skada genom attpersonregister innehåller oriktig uppgift om honom (21 §). 1980/81:62 56 Rättelseskyldigheten är dock inle slraffsanktionerad och inleheller innehåller datalagen några närmare föreskrifter om förfarandet dåregistrerad gör gällande att register innehåller felaktigheter och önskar fådessa rättade. föreslår att regislerförordningenom SPAR skall innehålla en föreskrifl (10 §) om åtgärder från DAFA:s sida näranledning förekommer till misstanke att personuppgift som lämnats till DAFA av riksskatteverketeller länsstyrelse är oriktig. DAFA skall då ""underrätta eller vederbörande länsstyrelse om detta. En sådankomplettering av datalagens bestämmelse om rättelseskyldighet är välbetänkt.Man kan emellertid fråga, av vilken anledning DAFA:s åliggande enliglregisterförordningen såvitt gäller tidsfristen formulerats på ett sätt somavviker från datalagen 8 §. Kontakten med uppgiftslämnaren bör ses som ett ledi åtgärderna för alt utröna uppgifters riktighet och därför ske inom den idatalagen angivna lidsfristen, dvs. "utan dröjsmål". Den olikaformuleringen av tidsfristerna i de båda stadgandena kan endast göraförhållandel dem emellan oklart. Utöver de rätlelsemöjligheter som kan aktualiseras på denberördes eget initiafiv kan omfattningen av DAFA:s åligganden uppmärksammas. SPAR:scentrala funktion som aviserings- och urvalsregisler kan möjligen motivera altdessa åligganden utsträcks längre än för andra registeransvariga. Det finnssåledes anledning att överväga en skyldighet för DAFA att, om uppgifterkonstateras vara felaktiga, underrätta dem som mottagit dessa uppgifter ochgöra dem uppmärksamma på förhållandel. Eventuellt kan en sådan "notifikationsplikt"begränsas till situationer då utlämnandet av oriktiga uppgifter kan antagasmedföra otillbörligt intrång i personlig integritet eller fara för rättsförlust(jfr datalagen 9 § in fine). Ytterligare en möjlighet ligger i en uppstramningav reglerna om förfarandet då en enskild begär rättelse och eventuellaskyldigheter för DAFA alt på eget initiativ sända registerutdrag tillregistrerade för att ge dem möjlighet alt kontrollera uppgifters riktighet.Promemorian om SPAR ger anledning att se över dessa frågor; låt vara att det ärmest lämpligt alt de behandlas mer generellt i samband med nästa översyn avlagregleringen rörande personregister. D ALK:s principiella överväganden om en enhetligprissättning på tjänster ur personregister har godtagils väl av fiera remissinslanser.Principen anses väsentlig för att styrningen fill SPAR skall fungera somplanerat. Från kommunalt håll betonas dock alt kommunerna i viss utsträckningnu får avgiftsfria utdrag ur vissa register. Flera instämmer i att priserna på SPAR:stjänster skall beräknas med full kostnadstäckning som mål. Men samtidigtframhålls att denna princip bör innebära att DAFA skall betala kostnaderna för aviseringfrån länsstyrelserna och RSV. De somuttryckligen ansluter sig till DALK:s uppfattning att I i k a r t a d e tjänsterbör kosta lika mycket oavsett om del ena eller andra statliga registretutnyttjas är rfato'«5-/7eÄ:/(o«en, DAFA, RRV, , i Stockholmslån, i , TCO och . Prop.1980/81:62 57 Datainspektionenmenar att om den olikhet som hitlills rått i fråga om kostnader för den sombegär utdrag blir bestående finns det risk för att den planerade styrningen lillSPAR och de positiva effekterna härav uteblir eller minskar. Enligtdatainspektionens erfarenhet föranleds "del högre priset" hos DAFA avde regler om kostnadstäckning som gäller där. Inte minst måste det framstå somett krav från allmänhetens sida att likartade tjänster bör kosta lika mycketoavsett vilken myndighet som utnyttjas, särskill som den föreslagnavalmöjligheten blir förbehållen den offentliga sektorn. Enligtdatainspekfionens bedömning lorde det bli nödvändigt att i särskild ordningnärmare utreda problemen kring avgiftssättning för SPAR-tjänsterna. Emellertidtorde det därvid också bli nödvändigt att överväga den prissättning som andramyndigheter tillämpar för liknande externa ADB-tjänsler. LO/V framhåller också att syflelmed SPAR skulle förfelas, om inle den nu nämnda principen skulle gälla på såsätt att efterfrågan på länsstyrelsernas tjänster - som är billigare - kankomma att vara betydligt större än efterfrågan på motsvarande tjänster frånSPAR. understryker vikten av att avgifterna för länsstyrelsernasdatatjänster omprövas. Länsstyrelseni lån menar att principen om enhetliga avgiftsregler för uttag urSPAR och länsstyrelseregister vad gäller den enskilda sektorn är enförutsättning för att en effektiv styrning fill SPAR skall bli möjlig. DAFAyttrar i frågan: DAFAhar alltsedan de första tjänsterna fillhandahölls från SPAR upplevtde skilda avgiftsberäkningsmodellerna som mycket besvärande. DAFA vill alltsåi detta sammanhang kraftigt understryka vikten av alt samma beräkningsgrunderanvändes oavsett om uttag sker från SPAR eller länsstyrelse. Ett likartat beräkningssätttorde förmodligen vara förutsättningen för att de intenfioner statsmakternahade vid beslut om inrättande av SPAR skall kunna genomföras. DALK:sförslag till lösande av denna problemafik delas helt av DAFA. Paragrafensformulering "... i samråd med . . ." bör dock - för att bättreöverensstämma med DAFA:s instruktion (1975:570) - ändras till ". . . eftersamråd med . . .". RRVinstämmer visserligen i DALK:s uppfattning men har en annan uppfattning om hurenhetliga regler skall åstadkommas. RRV förordar att den avgiftslista för SPAR-tjänster,som DAFA enligt 13 § i förslaget fill regislerförordning om SPAR skall fastställa,genom en särskild föreskrift i tillämphga delar även får gilfighet förlänsstyrelserna. Avgiftslistan skall givetvis även tillämpas av länsstyrelsernai de fall sådan informafion efterfrågas som inte kan tillhandahållas av SPAR.Ur användarens synpunkt kan det uppfattas som stötande om samma tekniska uttagmen med olika informationsinnehåll debiteras efter olika grunder och med olikaavgiftsbelopp, menar RRV. 5Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 62 1980/81:62 58 Någraremissinstanser har emellertid invändningar mol förslaget. påpekar att DALK föreslår att prissättningen av SPAR:stjänster skall slå igenom på motsvarande tjänster hos länsstyrelserna och RSV.Verket ställer sig tveksamt fill en sådan ordning, eftersom de olika"säljarna" inte kommer att ha helt likartade kostnader. Länsstyrelseni lån anser det tveksamt, beträffande uttag ur länsstyrelseregistrenför myndigheter, om enhetliga regler är möjliga eller lämpliga, då en stor delav dessa uttag grundar sig på en i författning reglerad skyldighet. Skall sammaavgiftsregler gälla även dessa uttag, bör de också omfatta den utlämning somsker från länsstyrelseregistren för uppdatering av SPAR. OcksåLON anser att särskilda överväganden beträffande avgiftsbeläggningen bör skenär det gäller de myndigheter som med slöd av olika författningsbestämmelsererhåller uppgifter från länsstyrelserna. Ianslutning fill frågan om prissättning konstaterar attDALK:s förslag innebär att DAFA, RSV och RRV fillsammans skall utredaprissättning av produkter från SPAR och . Förbundet erinrar om attkommunerna erhåller kostnadsfritt kompletta utdrag ur personregistret. Enannan ordning skulle avsevärt försvåra kommunernas möjligheter att bygga uppoch vidmakthålla rationella ADB-system. Förbundet anser därför att kommunernaäven framledes skall erhålla uppgifter kostnadsfritt från såväl länsstyrelsernasom det framtida SPAR-registrel. Kommun-DalaAB påpekar att kommuner och landsting får kompletta utdrag urbefolkningsregister helt kostnadsfritt. Sådana uttag av uppgifter regleras iförfattning. Avtal har träffats mellan RSV, SÖ, ochbostadsstyrelsen. Det måste därför anses vara olämpligt att försvåra förkommuner och landsting att bedriva en rationell verksamhet genom att avgiftsbeläggatidigare avgiftsfria produkter. Stockholmskommun hävdar att då bearbetningskostnaderna för ett riksomfattande register relafivtsett blir väsentligt högre än för ett länsregister, synes liksom självkoslnadsprincipenför datorbearbetning gälla för debitering av kommunen, och inte DAFA:ssjälvkostnad.