prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Inom pågår vidare arbete medatt utforma det i regeringsförklaringen angivna förslaget om rätt lill ATP förföräldrar som själva vårdar barn i hemmet. Resultatet av arbetet beräknas kunnaredovisas i en departementspromemoriainom kort. Avsikten är att ett förslag om införande av ATP-rätl för vård av små barn i hemmet skall läggas framtill . Föräldrar med svårt handikappade barn i hemmet kanfå vårdbidrag med samma belopp somfolkpensionen för en förfidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt ellerhalvt bidrag. Helt vårdbidrag utgår f. n. av basbeloppet, vilkelinnebär . Vårdbidraget beskattassom inkomst och blir ATP-grundande för den föräldersom svarar för omvårdnaden av barnet. Vårdbidrag utgår f. n. för ca 13600 barn. Frågan om vårdbidragets konstrukfion skall medförtur utredas av den under åretfilisatta anhörigvårdskommittén (S 1979:11). Kommittén skall bl. a. överväga om vårdbidragets syfte bättre kantillgodoses om stödet delas upp påett bidrag som tar sikte på det särskilda värdbehovet och ett bidrag tillsärskilda merkostnader till följd av handikappet. Genom bidragsförskotten ger samhället ettekonomiskt grundskydd för barn varsföräldrar lever åtskilda. Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av den underhållsskyldigeförälderns förmåga att betala underhållsbidrag. Bidragsförskott utgår med 40 %av basbeloppet vilket innebär 6 440kr. Bidragsförskott utgår f. n. fördrygt 225 000 barn. I det följande kommer jag att föreslå attbidragsförskotten i likhet med barnpensionerna höjs med en procentenhet till av basbeloppet för att kompenseraeffekterna av de nya beräkningsgrunderna för ändring av basbeloppet. (S 1977:16) arbetar med atlpröva frågorna om hur samhällsstödettill de ensamslående föräldrarna och deras barn skall utformas med hänsyn till de förändringar som sketti olika avseenden sedan vissa av stödformerna infördes. a. kartlägga de stödbehov som finnsoch hur de nuvarande stödformerna svarar mot dessa behov. 1980/81:100 Bilaga 8 68 Barn varsföräldrar avlidit får ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensionering och ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst av basbeloppetoch högst av basbeloppet ide fall då inte änkepension eller barnpension från ATP utgår. Barnpension från folkpensioneringen utgår f. n.till ca 42 000 barn. Frågan om efterlevandeskyddets omfattning ochutformning utreds av pensionskommittén(S 1970:40). Kommittén väntas lägga fram förslag i denna fråga undervåren 1981. Följande sammanställning visar omfattningen ochutvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna(milj. 1 Föreår 1974 förmåner från moderskapsförsäkringen. 1979/80 Utgift 4654 266 077 1980/81 Anslag 5145 000 OOO' 1981/82 Förslag 5145 000 000 1Därav 260 milj. kr. Allmänna barnbidrag utgår fr. o. m. den 1 oktober1980 med . Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administrationen av barnbidragen handhas avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senast1980:692). Verket beräknar medelsbehovet för budgetåret1981/82 till 4 800 milj. kr. vid den tidigare bidragsnivån 2 800 kr.Omräknat till ny bidragsnivå motsvarardetla 5 145 milj. kr. Beräkningarna grundas på befolkningsprojekfion för riket åren1980-2000. Med ledning härav beräknas antalet bidragsberättigade barnvara ca 1 714 000 vid utgången av . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 69 Detallmänna barnbidraget höjdes från 2 800 till 3 000 kr.per barn och år. Med utgångspunkt i det nya bidragsbeloppet och med beaktandeav att det skett en viss minskning av antalet barn i bidragsberätti- gadålder beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 5 145 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att fill Allmänna barnbidrag för /82anvisa ett förslagsanslag av 5 . Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m. m. 1979/80 Utgift 14 436 707 1980/81 Anslag 16 700 000 1981/82 Förslag 17 700 000 Från anslaget utgår ersättning till postverket förutbetalning av allmänna barnbidrag och bidragsförskott. De månader barnbidragbetalas ut görs utbetalningen av bidragsförskott på samma anvisning sombarnbidrag. Övriga månader betalas bidragsförskott ul på särskild anvisning.Ersättning erläggs halvårsvis i efterskott. Anslaget för /82avser alltså kostnader för utbetalningar under . Ersättningen till postverket har för utgjort4:48 kr. för varje utbetald barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning. Medutgångspunkt i den för fillämpade ersättningen beräknarriksförsäkringsverket anslagsbehovet för nästa budgetår till 15 810 milj. kr. har därefter i framställning begärt attersättningen avseende skall höjas lill . för varje utbetaldbarnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning. Med den högre ersättningen kanmedelsbehovet beräknas fill 17,7 milj. kr. Jaghar inte något att erinra mot den av postverket föreslagna ersättningen.Anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed fill avrundat 17,7 milj. kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till postverket för utbetalning avallmänna barnbidrag m. m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av17 . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 70 1979/80 Utgift 464 514 702 1980/81 Anslag 550 000 000 1981/82 Förslag 670 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter för föräldraförsäkringen i form avföräldrapenning vid vård av barn saml havandeskapspenning. Föräldrapenning utgår med en garantinivå av . perdag i anslutning till barns födelse eller adopfivbarnsankomst lill familjen. Till försäkrad som har rätt fill högre sjukpenning ännämnda belopp utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. Föräldrapenningen utgår till denav föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet. Föräldrarna har också rätt fill särskildföräldrapenning under sammanlagt för varje barn som fölls efter den1 . Under tre av de månaderna utgår ersättning med samma belopp somden egna sjukpenningen dock lägst garantinivån. utgårersättning enligt garantinivån lika för alla. För barn födda utgårersättningen enbart . Föräldrarna kan ta ut densärskilda föräldrapenningen enligt egen önskan under fiden fram fill och medbarnets första skolår. Den särskilda föräldrapenningen får tas ut vidheltidsledighet eller och utgår som hel, halv ellerfjärdedels föräldrapenning. Var och en av föräldrarna disponerar halvaersättningstiden, men förälder kan genom en anmälan till försäkringskassanavslå från sin rätt till särskild föräldrapenning till förmån för den andraföräldern. För barn födda gäller särskilda övergångsregler medviss ersältningstid. Förälder som behöver stanna hemma och fillfälligl lavård om barn har också rätt lill föräldrapenning. För barn födda ochsenare gäller denna rättighet fram fill dess barnet är . För barn föddatidigare är åldersgränsen . Föräldrapenning för filfällig vård av barn kanulgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller smittbärare saml närförälder behöver följa med barnet fill barnavårdscentral m. m. Rätten fillföräldrapenning för tillfällig vård av barn gäller också för fadern i sambandmed barns födelse. Föräldrapenmng för tillfällig vård av barn kan fr. o. m. år1980 utgå under per barn och år. Ersättningen utgår med sammabelopp som sjukpenningen. Från har blivande mödrar, som undergraviditeten inte kan fortsätta i sitt normala arbete, rätt atl bli omplaceradmed bibehållen lön om det skäligen kan krävas av arbetsgivaren. I den mån såinte kan ske och det är klart att hon inte kan fortsätta sitt vanliga arbetehar hon rätt fill havandeskapspenning. Denna utgår tidigast från den sextiondedagen före 1980/81:100 Bilaga 8 denberäknade förlossningen och längst till den tionde dagen före denna fidpunkt,dvs. Havandeskapspenning utgår med samma belopp somsjukpenning. Föräldraförsäkringenär en integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vad gäller finansieringen som administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningen finansierassåledes till genom statsbidragoch till genom socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare ochegenförelagare. Bestämmelserna om föräldrapenning återfinns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630). Med utgångspunkt i fastställd lagsfiftning beräknarriksförsäkringsverket de totala kostnaderna för föräldrapenning fill 4 085milj. för och 4 160 milj.kr. Anslagsbehovet för /82 beräknas därmedfill 619 milj. kr. Kostnader förde olika förmånsslagen framgår av följande tablå, milj. kr. a) i samband med barns födelse b) för tillfällig vård av barn Därav på /82 Fr. o. m. har garantinivån inomföräldraförsäkringen höjts från 32kr. per dag och den särskilda föräldrapenningen förlängts till sammanlagt . Underde tre nya månaderna Utgårersättningen enligt garanfinivån lika för alla. Den förlängda ersätl-ningsfidengäller för barn födda och . Med beaktande av effekterna av denna reform samtlöneutvecklingens inverkan påföräldrapenningen beräknar jag de totala kostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår till 4 465 milj. kr. Därav avser ca 2 360 milj. kr. föräldrapenning i samband medbarns födelse, ca 640 milj. kr. föräldrapenning för fillfällig vård av barn, ca1 415 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 8 72 penningoch ca 50 milj. kr. Statsbidragskostnaderna bhrdärmed avrundat 670 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till föräldraförsäkringen /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 692609 584 1980/81 Anslag 795000 000 1981/82 Förslag 895000 000 Bidragsförskott utgår för barn somendast en av föräldrarna harvårdnaden om eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ett generellt ekonomisktbidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Bestämmelserna om bidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidrags förskott (omtryckt 1976:277, ändrad senast 1979:733). RiksförsäkringsverketVerket beräknar kostnaderna för budgetåret1981/82 till 780 milj. kr. Antalet barn för vilka bidragsförskott utgår vidutgången av kan beräknas tillca 225 000, vilket motsvarar av samtliga barn. av deutbetalade bidragsförskotten beräknas bli återbetalda av de underhållsskyldiga föräldrarna. Detta innebär enpåtaglig ökning av andelen återbetalda bidragsförskott. Den har möjHggjortsgenom rationalisering och effektiviseringav kravverksamheten inom försäkringskassorna och . I likhet med vad jag i det föregående föreslagitför bl. a. barnpensionerna bör bidragsförskotten fr. o. m. den 1 juli 1981höjas med en procentenhet till av basbeloppet för att kompensera effekterna avde nya beräknings grunderna för ändring av basbeloppet. I de fall bidragsförskott utgår i förhållande fill båda föräldrarnaeller om barnet är berätfigat fill barnpension bör bidragsförskotten höjas från 30till av basbeloppet. Kostnaderna för dessa höjningar kan beräknas till omkring 25 milj. kr. De föreslagna höjningarna av bidragsförskottenföranleder ändring av 4 § lagen(1964:143) om bidragsförskott. Ett inom upprättatlagförslag bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 8.2. På grundval av beräkningaroch med hänsyn tagen fillprisutvecklingen beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 895 1980/81:100 Bilaga 8 73 Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaga förslaget fill lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott, 2. fill Bidragsförskott /82 anvisa etl förslagsanslag av . Från anslaget bekostas utbetalning avbosätlningslån som lämnas från statensbosätlningslånefond. Bosätlningslån lämnas med högst . fill makar,personer som ämnar ingå äktenskap, ensamstående föräldrar, personer som stadigvarande sammanbor underäktenskapsliknande förhållanden samtensamstående handikappade utan barn. Ränta utgår efter en räntesats sommed 2 1/överstiger det vid varje fillfälle fastställda officiella diskontot. Lånen skall amorteras underhögst . Bestämmelsernaåterfinns i förordningen (1976:264) om statligt bosättningslån (ändrad 1978:285). Sedanlåneverksamhelen började har anvisats sammanlagt ca 318,1 milj. kr. Fr.o.m. innevarande budgetårredovisas räntor och amorteringar påutestående lån som inkomst på statsbudgetens inkomstsida. Långivningen för /80 omfattade ca7 700 nya lån. Medelbeloppet per lån uppgick till ca . Utvecklingen av låneverksamheten framgår avföljande sammanställning. 1980/81:100 Bilaga 8 74 Av följandesammanställning framgår den beräknade utlåningen under /82. Utbetalningar1980/81 75,0 Utbetalningar1981/82 75,0 Medelsbehov1981/82 65,0 Fullmäkfige i hemställer atl /82 anvisas 65 milj.kr. Vidare föreslås atl . anvisas för informafion om bosättningslånen. Redovisningen för flertalet s.k. revolverandeutlåningsfonder ändrades i sambandmed omläggningen av det stathga budgetsystemet så atl nyutlåning-en redovisas direkt på anslaget. Det innebär atträntor och amorteringar på uteståendelån tillförs statsbudgetens inkomstsida fr.o.m. innevarande budgetår. har med ett par undantagutbetalats ca 7 500 nya bosättningslånper år. Den beräknade behållningen på fonden vid ingången av nästa budgetår uppgår till 10 milj. kr. Jag anseratt 50 milj. kr. bör anvisas för nästa budgetår och förutsältei altlånereglerna anpassas härtill. Jag hemställer atl regeringenföreslår att till Bosättningslån för /82anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 8 Antalet personer har under de senastedecennierna ökat och därigenomkommit all utgöra en allt slörre andel av totalbefolkningen. var antalet äldre 1,1 milj. eller nära 14 %av totalbefolkningen. har deäldre ökat fill 1 345 000 och ulgör av hela befolkningen. Ökningen av antalet äldre liksom deras ökandeandel av totalbefolkningen väntas fortsätta under hela 1980-talet.Härtill kommer att ökningen av antaletäldre är störst för gruppen , vilket ställer särskilda krav på insatserinom äldrevården. Vägledande målför samhällets insatser för de äldre är ekonomisk trygghet, gemenskap och närhet, god bostad och vid behov service avskilda slag. Hörnpelaren för deäldres ekonomiska trygghet är folkpensionen. En ökande andel pensionärer har numera även förmåner från ATP samt i vissa falläven personalpensionsförmåner. Med den materiella tryggheten som grund böräldreomsorgen medverka till en meningsfull livssituation för de äldre. Detråder stor enighet om atl livssituationenblir bättre om de äldre kan bo kvar i sin invanda miljö. Samhällsplaneringen måste därför ta hänsyn fillde äldres speciella situation, svårigheteratl förflytta sig m. m. Detla ställer krav på såväl bostädernas standard ochutemiljöns utformning som kompletterande samhällsservice i form avsocial hemhjälp, färdtjänst och andra insatser. Den sociala hemhjälpen har byggts ut kraffigtunder . Avföljande labell framgår utvecklingen av antalet hjälpta personer och antaletarbetstimmar. har ökningslakten avtagit betydligt men fortfarande sker en viss ökning av hjälpentill äldre och handikappade. Även barnfamiljer kan få social hemhjälp i form avhemvärdar- och barnvårdarverksamhet. betstimmar (milj.) Prop.1980/81:100 Bilaga 8 76 Den sociala hemhjälpen utvecklas alltmer mol nyaarbetsformer och arbetsuppgifter och får därmed prägeln av en servicebetonadsocial hemtjänst. 1 flera kommuner försöker man sammanföra hemhjälpspersonaleninom mindre geografiska områden tillgrupper som har ett gemensamt ansvar för de personer som har behov av olikaslag av social service inom området. En ökad strävan finns vidare mot eltlokalt samarbete med hemsjukvården. Som en följd av utvecklingen sker enfortsatt övergång från timanställningar till fler hel- och deltidstjänster. Statsbidrag utgår av kommunernasbrutlokostnader för den sociala hemhjälpen. I del slatsbidragsgrundandeunderlaget får också medräknas kostnader för arbetsledande insatser och förservice i form av hårvård, fotvård, badservice, matdistribution och snöröjning.Antalet kommuner med bidragsberättigad social service till äldre utöverhemhjälpen har ökat avsevärt sedan statsbidrag infördes för verksamheterna fr.o. fanns service i form av hårvård i 103 kommuner, fotvårdi 272 kommuner, badservice i 156 kommuner, matdistribution i 145 kommuner ochsnöröjning i 155 kommuner. 1 de flesta kommuner ordnas dessutom sysselsättnings-och fritidsverksamhet för äldre. Exempel på sådan verksamhet ärpensionärsgymnastik eller motion, studiecirkelverksamhet och informationsverksamhet.Frifidsverksamheter knyts ofta till de dagcentraler som byggs i allt störreantal. fanns 266 sådana dagcentraler och hade antaletökat till 474. Statsbidrag utgår också för färdtjänst avkommuns eller landstingskommuns bruttokostnader. Statsbidraget får dock inteöverstiga bidraget för föregående bidragsår med mer än ett visst belopp.Färdtjänsten är av central betydelse för att förflyttningshandikappade skallkunna delta i samhällets olika aktiviteter. Som ett komplement till de allmännakommunikationerna är en god färdtjänst en förutsätlning för alt förverkligakravet på integration och normalisering för handikappade. Utvecklingen av denkommunala färdtjänstverksamheten framgår av följandetabell. resor (milj.) tjänst, (ca) Prop.1980/81:100 Bilaga 8 77 Kommunerna har lill stor del byggt ulboendet för äldre genom s. k. . I anslutning till delta serviceboende finns oftast arrangemang som tillgodosersåväl behov av hjälp och trygghet som behov av fritidssysselsättningar ochgemenskap. Antalet lägenheter i s. k. kan f. n. uppskattas tillomkring 17 000. Utbyggnad av nya ålderdomshem är däremot mindre vanligt. Deförändringar som sker gäller som regel om- och fillbyggnad av befintligaålderdomshem. Antalet platser i ålderdomshem är f. n. ca 59 000. antagna propositionen 1979/80:1 om haruttalats all en successiv övergång bör ske från den helinackordering somerbjuds vid ålderdomshemmen lill elt boende med mer individuellt anpassadservice varvid ålderdomshemmen bör ingå i begreppet . Pensionärernas egna organisationer är av slor betydelseför de äldres fritidssysselsättningar. De bidrar också med belydelsefullasynpunkler på hur samhällets insatser för de äldre bör utformas. Ekonomisktstöd till pensionärernas organisationer på riksnivå utgår från anslaget A 4.Exlra utgifter. Regeringen har beslutat tillkalla en parlamentariskäldreberedning med uppgift atl samordna samhällets insatser för de äldre.Beredningen, till vilken också bör knytas företrädare för pensionärernas egnaorganisafioner, skall inrikta sitt arbele på områden som avser omsorger, vårdoch service av de äldre. För alt stödja utvecklingsprojekt ochförsöksverksamheter inom äldreomsorgen disponeras för innevarande budgetår 3milj. under anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Medel för detla ändamål bör finnas tillgängliga även förnästa budgetår. (S 1979:11) har under år 1980påbörjat sill arbete. Kommittén skall göra en samlad översyn av de frågor somgäller vård av anhöriga och bl. a. bedöma vilka åtgärder som behöver vidtasulöver vårdhuvudmännens planer för att tillgodose det växande vårdbehov somföljer av att antalet äldre ökar. Kommittén skall därvid överväga frågan omstöd till anhöriga som vårdar äldre, handikappade eller sjuka i sitt hem. Barnomsorgens fortsatta utbyggnad intar en centralplats när det gäller samhällets åtgärder för social service och omvårdnad.Följande sammanställning visar utvecklingen av antalet platser från år 1960samt del för beräknade platsantalel enligl kommunernasutbyggnadsplaner. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 anslöt sig till ettutbyggnadsprogram som innebär att skall färdigställas100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem. Samtidigtförutsattes yllerligare 10 000 platser tillkomma i familjedaghem under perioden.De senaste kända barnomsorgsplanerna visar att 83 000 platser i daghem och 36000 platser i fritidshem beräknas bli färdigställda under nämnda period.Dessutom fillkommer 33 100 platser i familjedaghem för förskolebarn och 12 000platser i familjedaghem för skolbarn. En särskild arbetsgrupp, planeringsgruppen förbarnomsorg, med representanter för bl. a. ,. och LO har haft i uppdrag atl pågrundval av praktiska erfarenhter förbällra underlaget för kommunernasbarnomsorgsplaner. I planeringsgruppens betänkande (SOU 1979:57) Barnomsorg -behov, efterfrågan, planeringsunderlag saml (SOU 1979:58) Barnomsorg -redovisning av särskilda undersökningar, föreslås alt särskildaefterfrågeundersökningar på kommun- och kommundelsnivå las fram som underlagför barnomsorgsplaneringen. Stafisliska centralbyrån har på socialdepartementetsuppdrag genomfört en sådan undersökning på kommunnivå under våren 1980.Undersökningsresultaten visar att det efterfrågades 137 000 nyaplatser för förskolebarn i barnomsorgen, varav 99 000 platser i daghem och 33000 platser i familjedaghem. För yngre skolbarn efterfrågades 46 000 nyaplatser varav 38 000 i fritidshem och 6 000 i familjedaghem. Vidare framkommeri undersökningen atl efterfrågan pä deltidsomsorg är högre för de barn som inlehar plats än för de som redan har plats inom barnomsorgen. fastställde etl nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen. Driftbidragel till daghemmen höjdeskraftigt . Driftbidraget för daghem utgår med 18 100 kr.per plats och för fritidshem med . I bidragsbeloppen ärbeaktade kapitaltjänslkostna- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 79 der.Likaså har hänsyn tagits till behovel av extra insatser för barn med behov avsärskilt stöd. För familjedaghemmen utgår statsbidrag avkommunernas bruttokostnader för verksamheten. Härfill kommer ett grundbeloppsom för barn i förskoleåldern utgår med . Förbarn i skolåldern utgår grundbeloppet med hälften av det belopp som nämnts förförskolebarn. Bidragen är värdebeständiga genom anknytning tilllöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. En reglering av bidragsbeloppenkommer atl ske med ledning av då kända uppgifter för . Avsikten har varit att en proposition om förenkladestatliga regler inom barnomsorgen skulle lämnats till under hösten1980. Jag räknar nu med alt denna proposition skall kunna avlämnas i början avår 1981. Del statliga stödet till kommunernas barnomsorg kan förnästa budgetår beräknas till sammanlagt 5 410 milj. kr., vilket jämfört med innevarande budgetår innebär enanslagsökning med ca 800 milj. kr. Härtill kommer medel från bostadshuvudfitelnsom utgår i form av stafiiga bostadslån till forskolor och fritidshem. Statsbidragssystemet skall enligt fidigarebeslut finansieras genom en socialavgift från arbetsgivare och egenförelagare.Den är fastställd till av det löneunderlag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Ett särskilt statsbidrag utgår till kommunerna förhemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget utgår för fem- och sexåringar somdeltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen. För varje bidragsberättigatbarn som deltar i grupp där hemspråksträning bedrivs minst fyra limmar pervecka utgår bidrag med . Även detla bidrag är anknutettill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst och kommer att räknasupp med ledning av då kända uppgifter om löneutvecklingen under år1980. En särskild kommitté (S 1979:03) ser över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern. Översynen skall - motbakgrund av en kartläggning av hemspråksträningens nuvarande omfattning,organisation och personalresurser - bl. a. skapa klarhet belräffande rättenlill hemspråkslräning och ge underlag för förslag till sådana förändringar sombättre tillgodoser invandrarbarnens speciella behov. Kommittén skall vidareundersöka möjligheterna alt trygga lillgången på ivåspråkig personal.Utredningen har i en särskild promemoria () föreslagit enlagreglering av hemspråkslräningen för förskolebarn. Promemorian har remissbehandlatsoch övervägs f. n. inom . Utbyggnaden av den öppna förskolan fortsätter. År 1979fanns del 250 öppna förskolor i 100 kommuner. Fram planeras atlytterligare 320 sådana förskolor skall inrättas. Den öppna forskolan har visatsig kunna spela en väsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontaktermellan 1980/81:100 Bilaga8 80