prop · G403144 · 1980-12-31 00:00:00 — Detavgörande bör emellertid vara att utredningsuppdrag av vad slag del vara må är etlförtroendeuppdrag för personer med särskilda kvalifikationer att åstadkommaändamålsenliga lösningar på de aktuella problemen. Delta bör markeras genom atlersättning alllid utgår lill alla medverkande. Detta synes motiverat även frånrättvisesynpunkt. De i utredningsarbetet engagerade ledamötema, experterna ochsakkunniga torde nämligen delta under i stort sett samma villkor oavsett om deär stats- eller kommunaltjänstemän eller privat anställda. Som etl altemativ tillinläsningsar-voderingen efter nuvarande grova schablonregler borde man enligt RSV:såsikt kunna överväga en ersättning som är i större utsträckning relaterad fillden arbetsinsats som verkligen behöver göras. Det kunde i så fall uppdras åtordföranden i en kommitté att inom vissa av regeringen givna ramar bestämmaersättningen i det enskilda fallet. Ett annat sätt skulle vara atl låta den somhar kommiltéuppdrag skriva räkning på det förberedelsearbete som utförts undericke tjänstetid. - Ett slopande av kommittéarvodena, innebärande att arbetetnärmast skulle utföras gratis och av helt ideellt intresse, skulle enligt RSV:såsikt leda till stora svårigheter all få lag i kvalificerade ledamöter,sakkunniga och experter. Om man söker möta sådana Skr1980/81:144 25 svårighetergenom att i slörre utsträckning bevilja tjänstledigheter för statligtanställda som utför kommittéuppdrag och medge dem (högre) ersättning förförlorade löneförmåner, skapar man ett system som.blir administrativtkrångligt och kan föra med sig behov av en kontrollapparat. Sammanfattningsviskan konstateras att tänkbara altemativ till rådande arvodessystem förkommittéarbete synes leda till störte kostnader än del nuvarande dagarvodessystemet. SAV:De i promemorian behandlade frågoma synes inte avse personer som arbetar ikommitté i egenskap av arbetstagare i kommittén utan endasi dem som arbetar däri egenskap av uppdragstagare (promemorian avsnitt 4). SAV vill med anledninghärav framhålla att verket inte har befogenhet att sluta kollektivavtal omersättning lill dessa personer i deras egenskap av uppdragstagare. - SAV har inleerfarit några brister i det nuvarande systemet med kommittéarvoden. Inleheller finner SAV del möjligt atl föreslå någon begränsning av kretsen av ersättningsberättigadeeller atl föreslå några sådana allernaliv till det nuvarande arvodessystemelsom skulle kunna medföra lägre koslnader. - Ett totalt slopande av dagarvodena skulleutan tvivel minska möjligheterna att rekrytera dugliga personer till kommittéernaoch därmed inverka negativt på eff'ektiviteten i kommittéarbetet. SAV anslutersig alltså till den bedömning som görs i promemorian på denna punkl. Det kantilläggas atl, om eh skyldighet alt arbeta i kommitté i stället infördes ianställningsavtalen för statligt lönereglerade tjänstemän och arvodena alltsåslopades för dessa, detla skulle kunna framkalla krav på bättre förmåner isjälva anställningen. Den besparing som skulle nås genom slopandet av arvodenaför nämnda tjänstemän skulle därigenom kunna gå förlorad. SAMN:Nuvarande dagarvodesbelopp är inte stort, särskilt inte efter skatt. Beloppetkan sägas tjäna som ett litet stimulansbidrag lill de arbetstagare som deltari kommittéarbete. - Vid sidan av dagarvodessystemet har meritaspekten betydelseför statens möjligheter att rekrytera kvalificerade personer förutredningsarbete. Meritaspekien är inte oväsentlig. Som framgår av promemoriankan ett arvodesfritt system förväntas göra det svårare för staten atl ifortsättningen smidigt rekrytera kvalificerade personer för utredningsarbete.Sannolikt kommer äldre och mer erfarna personer inle lika villigt som tidigareatt åta sig utredningsuppdrag. Däremot har ett slopande av dagarvodena kanskeinte lika stor betydelse för yngre personer för vilka meritaspekten vägertungt. Å andra sidan har de lägre bruttolön. - I promemorian har bl. a.framhållits att ett slopande av arvodessystemet skulle kunna medföra ettstörre uttag av övertid och därmed krav på kompensationsledighel ellerövertidstillägg. Yngre offentliganställda personer har ofta sådant löneläge atlde är berättigade till sådan goltgörelse. Nuvarande arvodessystem harsäkerligen fört med sig att många som i Skr 1980/81:144 26 praktikenhar arbetat övertid har avstått från all begära kompensationsledighet ellerövertidsersättning. Det är bl.a. därför inte osannolikt att ett slopande avarvodessystemet skulle medföra ökal uttag av övertidsersättning och därmedökade kostnader för statsverket. - Mot bakgrund av vad som sagts är gällande dagarvodessystemegentligen etl ganska billigt sätt för staten att finansiera en statligverksamhet som ligger utanför departement och myndigheters ordinarieverksamheter. - Del nuvarande arvodessystemel är enligt SAMN:s meningtillfredsställande. SAMN kan inte finna några skäl som skulle motivera attbegränsa den nuvarande kretsen av ersältningsberälligade. Inte heller kan SAMNfinna några alternativa system som är mindre kostnadskrävande än del nuvarande.Som framgår av SAMN:s svar i övrigt kan svårigheter uppstå att rekrytera väl kvalificeradepersoner för utredningsarbete. UHÄ:Det nuvarande systemet med kommittéarvoden är enligl UHÄ:s mening i huvudsaktillfredsställande. Arvodet utgör trots sin begränsade sloriek en vikligmarkering i psykologisk mening. - Etl slopande av arvodena skulle enligt UHÅ:smening tveklöst få negativa konsekvenser. Personer som anlitas uteslutande på gmndav personliga kvalifikationer skulle med all säkerhet inle ställa sig tillförfogande om arvodet slopades. UHÄ vill framhålla att t. ex. mångahögskoleforskare engageras i kommittéer utan atl det på något sätt är möjligtatt se denna medverkan som något som utförs inom ramen för tjänsten. I dessafall torde ersällning i särskild form vara hell nödvändig. - I fråga ompersoner som anlitas för kommiltéuppdrag i egenskap av företrädare för sinmyndighet eller dess verksamhetsområde får kommittéarvodet f. n. ses som ensmidig form för att ulan ingrepp i myndighetens budget ochverksamhetsplanering - lösa frågan om ersättning för det merarbete som uppstår.Om arvodet las bort, måste engagemang av detta slag i princip bli frågor omuppdrag från regeringen till ledamotens myndighet och kostnaderna förledamotens arbetsinsats måste las med i myndighetens verksamhetsplanering. Detär rimligt att anta att mera omfattande uppdrag av detta slag - på samma sättsom särskilda utredningsuppdrag till olika myndigheter - föranleder kravpå ekonomisk kompensation från myndighetens sida för atl täcka del bortfall avresurser för den reguljära verksamheten som uppdraget annars innebär. Det skallockså framhållas att konsekvensema av en ordning med större uttag av övertidför att klara kommittéuppdrag med befintliga personalresurser ingalunda tordebli gynnsamma statsfinansielll. Ett slopande av arvodet skulle säkert ocksåöka benägenheten hos en del statstjänstemän alt begära tjänstledighet för attutföra kommittéuppdrag på daglid. Detta kan medföra ökat tryck på myndighetenalt förordna vikarier eller göra andra personaladministrativa åtgärder. Detfinns också risk för att härigenom negativa konsekvenser uppstår när detgäller immateriella frågor som inte direkt går att mäta, såsom sämreeffektivitet och kvalitet i tjänsteutövning- Skr1980/81:144 27 en.- Från rättslig synpunkt lär regeringen inte heller ensidigt kunna ändra anställningsvillkorenför de uppdragstagare som redan fått sina uppdrag utan atl i så fall vidta någonform av uppsägning av uppdragsavtalet. -UHÅ anser sammanfattningsvis förslaget atlslopa arvodet orealistiskt och inte ägnat att minska statsverkels koslnader ochavstyrker därför förslaget. - Det kan i detta sammanhang nämnas att UHÄ oftatillämpar grunderna för kommitlékungörelsen. Om kommitléarvodena slopas torde UHÄför sin del inte kunna arvodera enligt nu gällande regler. Vad som i detföregående sagts gäller alltså även arbetsgrupper m. m. inom UHÄ. SIND:Nuvarande system är inte helt tillfredsställande. Den formella konstruktionenmed dagarvoden för tanken mot att arvodena skulle utgöra ersättning förarbetsinsatser under etl visst antal dagar. Praxis har ju utvecklats medsärskilda inläsningsdagar inför kommittésammanträden. Detta faktum tillsammansmed att vissa personer som medverkar i elt flertal kommittéer eller eljest görstörre arbetsinsatser måste för att få en rimlig ersättning kvittera ul ettstort antal arvoden - kanske i något fall fler än antalet dagar per kalenderår -kan måhända av allmänheten missuppfattas och förefalla stötande. Alt sedansystemet med dagarvoden används som avlöningsförstärkning för vissa tjänstemäninom departement och myndigheter gör ju inte systemet smakligare i den månvederbörande tjänsteman knappast inte har någon annan kontakt med aktuellkommitté än när det gäller att kvittera ut överenskomna dagarvoden.Förfaringssättet är inte särskilt inspirerande för övriga förordnade ikommittén. Rent administrativt förefaller systemet dessulom krångligt och börses över i syfte alt åstadkomma förenklingar. - Om kommittéerna sammansätts medpersoner som förväntas kunna och vilja göra en aktiv insats bör ersättning ulgåtill samtliga. Även om beloppet är obetydligt är det psykologiskt viktigt somen uppmuntran och stimulans. Insatser på fritid torde i regel krävas av ledamöteroch övriga även om sammanträdena hålls - om inte annat så för atthinna med det ordinarie arbetet. Detta motiverar också alt viss ekonomiskkompensation utgår. Ett annat sätt att minska kostnaderna för kommittéväsendetär ju att tillsälta fårre kommittéer och i stället utnyttja myndighetsresursersamt i högre grad använda remissförfarande. -De oegentligheter och brister sompåpekats bör rättas till. För ordföranden, ledamöter och experter som gör störtearbetsinsatser skulle etl system med särskilda arvoden möjligen vara attföredra. I övrigt bör nuvarande system med dagarvoden kunna tillämpas. Måhändavore det bättre alt höja det nuvarande dagarvodet och i stället ta bortsystemet med inläsningsdagar inför kommittésammanträden. - Om inteersättningsfrågan löses på annat sätt än med ett totalt slopande avdagarvodena, blir det troligen mycket svårt att rekrytera ordförande och andranyckelpersoner. Något som till effekt troligen också ger sämre kvalité påutredningsarbetet och på betänkandena. Skr1980/81:144 28 Länsstyrelseni : Inskränkningen avser arvodena till personer som ärengagerade i statliga kommiltéuppdrag och som myndighet saknarsåledes administrativa erfarenheter i denna fråga. I vissa fall utnyttjas länsslyrelsetjänstemänsom kommittéledamöter, experter och sekreterare i statliga kommittéer.Omfattningen har emellertid varil sådan att dessa uppdrag kunnat genomförasutan obehag för . Mol denna bakgrund är bedömningatt det nuvarande systemet fungerar tillfredsställande. - Den begränsning sombör kunna övervägas, när del gäller kretsen av ersättningsberättigade, ärantalet ledamöter och experter som kallas till etl visst kommittéarbete.Givetvis bör också i varje enskilt fall prövas huruvida ny kommitté börtillsättas för ett speciellt utredningsuppdrag. I ökad utsträckning bör därvidockså kunna prövas humvida en redan tidigare tillsatt kommitté kan ta hand omett utredningsbehov som senare uppkommit. - Den synpunkt som länsstyrelsenvill la upp beträffande frågan om altemativ lill det nuvarande systemet är atlen bestämning är viklig av vilken omfattning ett expert- eller sekreteramppdragskall ha för att motivera tjänstledighet. Om uppdraget tar i anspråkpå hel-eller deltid, bör givetvis tjänstledighet och löneersättning fi-ån kommitténaktualiseras. Två skäl lalar för detla. För det första är det ur redovisningssynpunktkorrekt att uppdrag och tjänster belastas med de verkliga kostnaderna i såstor omfattning som möjligt, med hänsyn dock tagel lill praktiskt administrativabegränsningar. För det andra bedöms del vara skäligt att den myndighet somställer tjänsteman till förfogande för utredningsuppdrag ges möjlighel allkunna ersätta bortfallet i personalresurs utan ökad ekonomisk belastning. Dennafråga berör dock inte arvodesfrågan som sådan, då departementspromemoriananger att det vanligtvis ges rätt till både full löneersättning och dagarvode isådana fall. Den dominerande risken med ett totalt slopande av arvoden -vilken av bedöms som synnerligen allvarlig - är att ett sådantkommer att innebära stora svårigheter att rekrytera kvalificerade personer tillkommittéuppdrag. Med hänsyn till samhällets ökande behov av beslutsunderlagmed hög kvalitetsnivå vore detta en olycklig utveckling. Den blygsammabesparing som kan göras för kommittéväsendet står inle i rimlig proportion tillde negativa effekter i form av en kvalitetsförsämring i viktigt beslutsunderlagsom torde bli en realitet om dagarvodena slopas. Detta kan innebära mångfaldigtökade kostnader i vissa fall. vill här också framhålla attdeltagande i kommittéarbete för tjänstemän innebär positivaeffekter ur utvecklings- och kunskapsuppbyggnadssynpunkt, vilket kommermyndigheten och hela samhället till del. Jämställdhetskommitlén:Kommittén har självfallet förståelse för del angelägna i att pröva allamöjligheter att minska kostnaderna för statsförvaltningen. Även kostnadernaför kommittéväsendet bör därvid noga Skr1980/81:144 29 övervägas.Den del av kostnaderna för kommittéväsendet som belöper på dagarvodena utgör enförhållandevis liten andel av de lotala kostnaderna, cirka 8procent. För att få avsedd effekt, nämligen att spara på statens utgifter, hardet enligt kommitténs uppfattning ganska ringa belydelse alt enbart skära nedkostnaderna för dagarvodena utan alt se över statsverkets totalautgifter för kommittéväsendet. Till de negafiva konsekvensema att helt slopadagarvodena återkommer kommittén nedan. - Budgetdepartemenlets promemoria visarpå en nedgång i antalet kommittéer från 363 den Ijuli 1980 mot 283 den Ijanuari 1981. Enligt kommitténs uppfattning nås den bästa besparingseffektenom antalet kommittéer successivt minskar genom att stor försiktighet iakttasvid tillsättande av nya kommittéer. Om det uppstår behov av utredningar påvissa områden och i vissa frågor, bör det noga övervägas, om sådana skall skei form av arbete i en ny kommitté. Tillsätts en kommitté, bör den ges i uppdragatt arbeta efter en tidsplan som fastställs i samråd med vederbörandedepartement. - Vad härefter angår enkäten har kommittén funnil det angelägetatt i anslutning till frågoma I, 2 och 5 lämna följande synpunkter utöver desom finns i promemorian. Enligt kommitténs uppfattning fungerar det nuvarandesystemet tillfredsställande. Mot bakgrund härav finner kommittén inte någrastarkare skäl att begränsa kretsen av ersättningsberättigade. Eventuellt kanman överväga att inte lämna ersättning åt höga slatstjänstemän för del arbetesom de utför i kommittéer, särskill om arbetet ligger nära deras ordinarie verksamhel.Elt sådant förslag måsle dock noga övervägas, eftersom det kan få andraeffekter, t. ex. krav på kompensation i andra hänseenden. Med hänsyn tilljämställdhetskommitténs särskilda beskaffenhet anser kommittén alt etl totaltslopande av dagarvodena kan få allvariiga konsekvenser. Till skillnad från de fiestakommittéer har jämställdhetskommittén inte bara en enda fråga att utreda.Oftast pågår ett omfattande utredningsarbele inom flera skilda områden. Deltakräver för det första ett onormalt stort antal sammanträden. Somexempel kan nämnas att kommittén kommer att hahållit åtta sammanträden. För det andra krävs elt grundligt förberedelsearbeteav framför allt kommitténs ordförande men även av dess ledamöter, sakkunnigaoch experter. Arbetet i kommittén kräver således betydande arbetsinsatser, däroftast ledamötemas fritid tas i anspråk för inläsning av promemorior och annatarbetsmaterial. Kommittén kan inte finna det rimligt atl detta arbete sker utanersättning. Till detta kommer att det kan bli svårigheter atl rekrytera kunnigtfolk, om ingen ersättning utgår för det arbete som utförs. Tjänsteansvarskommittén:I slorl sett är det nuvarande systemet tillfredsställande (här liksom i detföljande bortser kommittén från de särskilda skäl till en reform av systemetsom må bero av det nuvarande statsfinansiella läget). - Anledning kan finnas översyn av ersättningsreg- Skr 1980/81:144 30 lemabeträffande vissa fall, exempelvis det när en statsanställd deltar i en kommittésom representant för den statliga myndighet där han är anställd och deltagandeti själva verket kan sägas vara en arbetsuppgift i den anställningen. Andrafall kan också tänkas. Hithörande situationer får dock antas vara sällsynta. -Om en begränsning skall ske av kretsen ersättningsberättigade, synes den böraha som utgångspunkt atl statsanställda ej erhåller "dubbelbetalning".Svårigheterna all härvidlag erhålla en rättvis gränsdragning är dock belysta ipromemorian. - Det ter sig svårt att ange ett alternativ som har sådanafördelar framför det nuvarande arvodessystemet atl det bör övervägas. - Enovilja att åta sig kommiltéuppdrag som sannolikt kommer atl återfinnas i vidarekretsar än de som antyds i promemorian skulle bli en konsekvens av ett totaltslopande av dagarvodena. Nedrusiningsdelegationensordförande: och experter, som deltar i nedrustningsdelegationensmöten och som icke ådrar sig löneavdrag, bör inte rimligen vara berättigadetill kommitléarvode. F.n. gäller detta samlliga deltagare. I sammanhanget måstedock konstaleras atl regeringsbeslut föreskriver att kommittéarvodeskall utgå och detta beslul kan lämpligen ändras. Däremol bör det i principfinnas en arvoderings-möjlighet, om nya medlemmar skulle utses som verkligenskulle lida löneavdrag vid dellagande. DEFU:DEFU har under sill arbete funnit systemet fungera tillfredsställande. - Någradirekta brister i syslemel har vi inte träffat på. - Någol behov av attbegränsa kretsen av arvodesberättigade har vi inte funnit. -DEFU kan inte lämnaförslag till alternativa arvodessystem. Ett slopande av dagarvodena ikommittéerna skulle knappast ha haft någon avgörande betydelse för villighetenbland delegationens ledamöter att medverka i arbetet. Däremot kan det tänkasatt vissa experter då inle varit intresserade all della. OED:Enligt OED:s uppfattning är det normalt att ledamöter och experter ikommittéer utför en omfattande del av kommittéarbetet under fritid. Del kan somsägs i promemorian gälla t. ex. genomgång och granskning av material införsammanträden eller inläsning av olika slags promemorior. OED vill vidareframhålla att även om sammanträdena förläggs till måste kommittédellagamavanligen ulan övertidsersättning i stället ägna frilid åt sitt ordinariearbete. - Om det skall vara möjligt att rekrytera deltagare med erforderligkompelens lill kommittéarbete, måste staten räkna med att även fortsättningsvisi någon form ersätta dem för merarbetet. Det nuvarande systemet medkommittéarvoden får ses som en schablonmetod att lämna sådan ersättning om änav närmast symbolisk storlek. Givetvis kan olika förändringar övervägas. OEDhar emellertid inte möjlighet att lämna några konkreta förslag till sådana. OEDvill framhålla atl om kostna- Skr1980/81:144 31 dema för kommittéväsendet skall minskas torde det varalämpligare att begränsa antalet kommittéer och deras uppgifter än altinskränka ersättningen för det arbete som förväntas bli utfört. förvaltningsktmtor: Enligtförvaltningskontorets uppfattning fungerar det nuvarande systemet på det helataget tillfredsställande. Ett slopande av de nuvarande arvodesbestämmelsematorde komma att försvåra möjligheterna att få kvalificerad medverkan ikommittéarbetet. JO Ndsson: En betydande del av del arbele som enskildaledamöter och andra med uppdrag inom kommittéväsendet lägger ner utförs utanförden vanliga arbetstiden - och annan frilid. Att så sker är t>ftastnödvändigl för att direktivens tidsplan skall hållas och aUtid önskvärt föratt utredningsarbetet inte skall dra ut alltför mycket på liden. 1 åtskilligafall är det säkert så att den som går åt för dem som inte arbetar hellidåt kommittén är den tid som sammanträdena tar - förberedelse- och efterar-betesker oftast på andra tider. När det nu är så, förefaller det mig ganska rimligtalt detta arbete på "obekväm arbetstid" ersätts särskilt. Ersätl-ningsförordningen(1978:45) ger alltså - som jag ser del - uttryck för en riktig princip. När detgäller att förverkliga den principen kan man naturligtvis tänka sig olika lekniskalösningar. Delta betyder dock inle att jag tycker att den som förordningenanvisar är dålig. - Allt arbele åt eller i en kommitté skall - som jag redanhar antytt - ersättas. Och den som har en funktion i en kommitté skall ocksåbidra till att uppdraget genomförs på bästa sätt. Och del lär undantagslöstbetyda arbele för den förordnade. -Jag antydde tidigare alt det kan finnas andrasäll att förverkliga ersättningsprincipen än det som förordningen 1978:45anvisar. Man kan i vissa fall t.ex. använda sig av ett belingssystem, dvs. mankan arvodera kommittéarbetarna inte per tidsenhet utan för uppdraget som sådanl;etl sådanl system bör verksamt förhindra att arbetet drar ul och delhar, såvitt jag vet, redan använts i någol fall. Man kan också exempelvisersätta även andra än heltidsarbetande kommittéarbetare med månadsbelopp, somdå givetvis bestäms utifrån en antagen arbetsinsats. - Jag tycker att man ibudgetdepartementets PM ganska väl har definierat konsekvenserna av ett "arvodeslöstkommiltéväsen". Förutom att hänvisa till PM:n och till vad jag sagtinledningsvis vill jag bara tillägga alt det nog är mycket tveksamt om detfinns någol annat syslem som är billigare än del nuvarande. Det enda sättet atlmera drastiskt minska kostnaderna är - tror jag -att radikalt skära nerutredningsverksamheten. : I del statliga kommittéarbetet medverkarvanligen företrädare för de politiska partierna och för olika intresseorganisationer.Till kommittéerna knyts vidare ofta personer med specialkompetens ellerpraktiskt grundade erfarenheler. För medverkan i kommittéar- Skr1980/81:144 32 betel utgår normalt ersättning i form av dagarvode. Detnuvarande ersättningssystemet har enligt kommunförbundets uppfattning fungerattillfredsställande. Utomstående medverkar i de statliga kommittéema på uppdragav berört departement. Det bör därför enligt förbundets mening vara en statligbedömning om arvode och andra ersättningar fortsättningsvis skall utgå förmedverkan i kommittéarbetet. Förbundet anser sig sålunda inte ha anledning taställning lill om gällande ersättningsregler skall ändras eller inte. : begränsar sinasynpunkter till att avse arvoden lill företrädare för landstingskommunalaintressen i statliga kommittéer. - erbjuds vid åtskilligatillfållen att ge förslag på representanter för landsfingsintressena idel statliga utredningsväsendet. Representation kan därvid förekomma på olikanivåer. När det gäller ledamöter i kommittéer nomineras i regel företrädare urkretsen av förtroendevalda. Det finns också exempel på att kommittéordförandeutsetts på förslag av landstingsförbundet. Sakkunniga och experter hämtasvanligen från tjänslemannaledet. - För att en organisation somLandstingsförbundet skall kunna fylla sin uppgift på ett ändamålsenligt sättär det väsentligt att förbundet ges möjlighet att delta i statligtkommittéarbete. Dels erbjuds därigenom tillfälle alt löpande tillföra arbetetsynpunkter av skilda slag och på det sättet påverka och förankra slutresultatet,dels skapas förutsäitningar för insyn på ett tidigt stadium i viktigautvecklingsprocesser på angelägna landstingskommunala områden. Medverkan i detstatliga utredningsväsendet spelar därför en betydelsefull roll i förbundelsverksamhet. Av det skälet förekommer inte några löneavdrag i anslutning tillfullgörande av kommiltéuppdrag, när det gäller personer som utsetts på förslagav . - Att det utgår arvoden är självfallet inte någonförutsättning för att företrädare för förbundet skall medverka i statligautredningar.