prop · G403126 · 1980-12-31 00:00:00 — Om inte överläggningarmellan arbetsförmedling, arbetsgivare och fackföreningar resulterar i samförståndslösningarkan emellertid arbetsmarknadsmyndigheterna meddela arbetsgivaren anvisningar omvilka åtgärder denne bör vidta. Som en yttersta åtgärd kan AMS åläggaarbetsgivaren alt endast anställa personal som arbetsförmedlingen anvisat ellergodtagit. Därutöver disponerar arbetsmarknadsverket över stödformer som direktsyftar lill alt öka möjligheterna för sökande med arbelshandikapp all fåarbele. Således kan verkel lämna bidrag lill individuella anpassningsätgärder,t.ex. ombyggnader för handikappanpassning av en arbetsplats, lillarbelstekniska hjälpmedel och arbetsbiträden ål handikappade. Kostnaderna förnödvändig anpassning av arbetsmiljön till handikappade arbetstagares behov ochförutsättningar behöver därför inte utgöra hinder för arbetsgivare alt anställadessa sökande. bevilja lönesubvenlioner, som syftar lill alt ökamöjligheterna lill anställning för handikappade. 1 vissa fall kan lönebidragockså lämnas för arbetssökande som på grund av ålder eller andra personligaförhållanden inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Vissaarbetsgivare - i huvudsak statliga myndigheler - får lönebidrag motsvarandehela lönekostnaden medan enskilda företag, kommuner, landsting ochaffärsdrivande verk får lönebidrag av lönekostnaden i normalfallet. Somframgått av min lidigare redovisning har antalet personer som omfattats av slödi form av skyddat arbete eller lönesubventioner vuxit kraftigt under de senastedecennierna. sysselsattes sammanlagl knappt 3 500 personer i sådanverksamhel. hade ca 22000 skyddat arbete medan drygt29000 personer sysselsattes i lönesub-venlionerade anställningar försvåiplacerad arbetskraft. Prop.1980/81:126 73 Enligtmin mening är en fortsatt tillväxt i motsvarande takt av skyddad sysselsättningoch lönesubventioner inle önskvärd. En sådan utveckling skulle innebära enutveckling mol en uppdelning av arbetsmarknaden öch av arbetskraften.Samhällets särskilda stödinsatser måste inriklas på de gmpper som har densvagaste ställningen på arbetsmarknaden, så att fler personer med svårahandikapp kan få arbele. Detla fömtsätter atl gmpper med mindre reduktion avarbetsförmågan kan komma i fråga för anställning på reguljära villkor. Detär också uppenbart alt de olika lönesubvenlionerna inte kunnal brytautvecklingen mol en uppdelning av arbetsmarknaden i en öppen oCh en skyddaddel. När del gäller utnyttjandet av främjandelagen har sysselsältningsulredningeni sitt slutbetänkande föreslagit att lagen skall kompletteras. Innebörden itillägget är att arbetsgivarna skall vara skyldiga alt överlägga medarbetsmarknadsmyndigheterna om åtgärder för att åstadkomma enpersonalrekrylering som är förenlig med det samlade arbetskraftsulbudetssammansättning. Det innebär alltså alt lagen föresläs bli vidgad lill atl gällafler grupper än de som omfattas av bestämmelserna. Enutvidgning av det här slaget har vid remissbehandlingen tillstyrkts av bl.a.statens handikappråd, , , /SR och . Negativa lill en sådan komplettering är emellertid bl. a. RRV,AMS och TCO, som alla framhåller all en utvidgning av främjandelagen skulleurholka det nu gällande skyddet för äldre och handikappade.Handikappförbundens centralkommitté () ställer sig med samma motiveringtveksam lill förslaget. Förslagel avstyrks ocksä av bl. a. (), SIND, SAF och Handelns ar-belsgivarorganisafion(HAO). För egen del är jag inte beredd atl ta ställning lill ulredningensförslag innan möjlighelerna till bättre lösningar har studerats. Jag delar, somframgått av vad jag lidigare anfört, utredningens uppfattning att arbetsgivarnamäste anpassa sin rekrytering till det samlade arbetskraflsutbudelssammansättning. Jag anser emellertid i likhet med majoriteten av deremissinstanser som kommenterat utredningens förslag att en utvidgning av lagenriskerar all försvaga lagens effekter för de grupper som den nu är avsedd attfrämja sysselsättningen för. Främjandelagenhar ulnytljals i myckel begränsad omfallning. Under del senaste årethar dock arbetsmarknadsverket intensifierat ansträngningarna atl med slöd avlagen placera äldre och handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Resultatenfrån denna intensifierade användning av lagen är positiva, men det måsteunderstrykas att dessa förmedlingsinsatser är mycket personalkrävande, inleminst därför atl arbetsgivaren ekonomiskl vinner pä atl i stället anställafulll produktiv arbetskraft. Del innebär all arbetsförmedlingen i dessa fallmåste arbeta mol marknadskrafterna. De sankfioner som lagen medger somförstärkning av arbetsförmedlingens övertalningsförmåga förutsätter både atldel är fråga om klart definierade och antalsmässigt myckel begränsade enskildafall. 1980/81:126 74 Problemenmed utsorteringen och utslagningen på arbetsmarknaden förutsätter emellerfidsåväl atl särskilda insatser görs för en betydligt vidare målgmpp som altinsatserna får omfatta elt betydligt större anlal än vad som är möjligt atthantera inom främjandelagens ram. Delta innebär också alt problemet inle i förstahand är lämpligt att angripas med olika lyper av subventioner. Omulsorteringsmekanismen fortsätter atl förstärkas kan vi riskera altförväntningar om subventioner efterhand medför elt växande beroende av sådanainsatser. Även marginella sysselsättningsstöd bör därför i första handbegränsas lill mycket klart definierade målgrupper och silualioner. Slutsatsernaav det resonemang jag här har förl är flera. En ökad konkurrenskraft förnäringslivet har stor betydelse för alt motverka utslag-ningslendenserna päarbetsmarknaden. Vidare bör möjlighelerna övervägas atl konstruera etlarbetsmarknadspoliliskl instrument som påverkar arbetsgivarnasanslällningsflöde ulan en ingäende förhandlingsomgång i vatje enskilt fall. Ettsådanl instrument bör innehålla elt ekonomiskt incitament för arbetsgivarenalt rekrytera på elt från samhällets synpunkl önskvärt sätt utan all gesubventioner för den enskilde arbetssökanden. 1 diskussionen om hur ett sådanlinstrument lämpligen bör utformas finns såväl internationella som inhemskaerfarenheter atl utgå ifrän. När del gäller all skapa de ekonomiskainstrumenten, dvs. all utjämna merkostnaderna för en socialt önskvärdrekryteringspolitik mellan olika arbetsgivare, villjag hänvisa lill tvä systemsom på olika områden av arbetsmarknadspolifiken lillämpas i resp.Förbundsrepubliken . 1Frankrike utgår en särskild arbetsgivaravgift som är avsedd alt finansierayrkesutbildning av ungdomar. 1 den mån arbetsgivarna själva tar på siguppgiften att utbilda lärlingar reduceras avgiften, den s.k. lärlingsskatten(taxe d'apprentisage), enligt vissa givna regler. Lärlingsskatten uppgår till0,av förelagens totala lönesumma men kan med hänsyn lill företagens egnaåtaganden reduceras helt eller delvis. IFörbundsrepubliken finns en lagstiftning (Schwerbehinder-lengeselz)enligl vilken svårt arbetshandikappade personer ges rätl lill förtur vidanställning, etl förlängt uppsägningsskydd och förlängd semester. Förtureninnebär att förelag med mer än 15 arbetsplatser måste ställa av dessa lillförfogande för svårt handikappade. Uppfylles inte della villkor fårarbetsgivaren betala en avgift på och icke besattförtursplats. Enligl uppgift är kvoten pä total nivå uppfylld. Det kanemellertid inte förnekas att ett kvotsyslem också har vissa nackdelar. innebära atl anställda ges en "handikappmärkning" som de inlehar i det system med anslällningsfrämjande ålgärder som vi nu tillämpar. Prop.1980/81:126 75 Detsaknas säledes inte internationella exempel pä ätgärder som prövats för attfördela kostnaderna för en arbetsmarknadspolitisk åtgärd mellan sädanaarbetsgivare som deltar och sådana som inte deltar i uppfyllandet av enangelägen arbetsmarknadspolitisk uppgift. Närdet å andra sidan gäller former för all påverka förelagens anställningsflödesom enligt min mening bör komma lill stånd villjag anknyta till den verksamhetmed frivilliga överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetsmarknadsmyndighetersom prövats i bl.a. . Där har ell antal störreförelag i samband med tillämpning av den s. k. främjandelagen enligtöverenskommelsen med länsarbetsnämnden reserverat av nyanställningarna föräldre och handikappade. Delarav samtliga de här redovisade systemen kan enligt min mening övervägas. Medutgångspunkt frän olika element i dessa system bör det vara möjligt allutveckla tänkbara modeller för en sädan rekryleringspä-verkan. Enkraftigare påverkan pä rekryleringspolitiken skulle kunna uppnås omarbetsgivaren i etl avtal med arbetsförmedlingen förbinder sig all rekrytera påett sådant sätt all nyanställningarna återspeglar sammansättningen avarbetssökande på den lokala arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen skulle som engaranti för detla ges möjlighel till etl avgörande inflytande övertillsättningen av en viss andel av förelagets vakanser. Incitamentetskulle kunna åstadkommas genom atl arbetsgivaren påförs eller befrias från ensärskild avgifl enligt en modell som påminner om de franska och tyska systemen.Motiveringen för denna avgift skulle vara atl samhällets koslnader för dennuvarande rekryleringspolitiken solidariskt bör bäras av förelagen själva, iproportion till anlalel anställda. De arbetsgivare som ingår avlal medarbetsförmedlingen och därmed förbinder sig att ge arbetsförmedlingeninfiytande över en begränsad del av rekryteringen bör då befrias från densärskilda avgiften. Densärskilda avgiften bör vara av en sådan sloriek all det blir attraktivt för enarbetsgivare atl ingå avtal med arbetsförmedlingen. Deljag nu har redogjort för, är elt förslag till principiell utformning av ettsyslem med arbetsförmedlingskonlrakt i syfte alt motverka ytterligareutslagning pä arbetsmarknaden . Innan ställning tas till om etlsådant syslem kan genomföras krävs emellertid en närmare analys av för- ochnackdelarna med denna form av kontrakt liksom ett studium av alternativaframkomstvägar och en fördjupad genomgång av hur systemet praktiskt skullekunna utformas. Jag ser del som angeläget all ett sådanl arbele sker i närakontakt med arbetsmarknadens parter. Jag avser därför alt senare föreslåregeringen alt en utredning tillkallas för atl utreda hur sådana syslem medarbetsförmedlingskonlrakt skulle kunna utformas. Jag vill underslryka atl delprimära målel måste vara atl uppnå den effekt som jag åsyftat inte altgenomföra elt visst system om denna effekt bättre kan uppnås på annat sätt.Ulredningen bör därför vara oförhindrad aft över- Prop.1980/81:126 76 vägaoch föreslå även alternativa vägar atl uppnå della syfte. Ytterligarealternativ som kan bli akluella kan vara olika former av marginella sysselsättningsslödoch/ eller skärpningar i främjandelagen, trots de nackdelar även dessa meloderhar. 7.3Ökad utplacering från skyddat arbete Dåvarandechefen för uttalade i prop. 1977/78:30 om skyddatarbete och yrkesinriktad rehabilitering m.m. att den regionala obalansen ifråga om platser i skyddat arbete successivt borde rättas lill för alt manskall kunna erbjuda elt differentierat utbud av skyddad sysselsättning i olikaregioner. Utbyggnadstakten måsle dock i första hand vara avhängig de ekonomiskafömlsätlningama och prövas inom ramen för del åriiga budgetarbetet. Riksdagenhar också fallat beslut (AU 1977/78: 16, rskr 1977/78:74) med denna innebörd. Föregen del vill jag betona atl en expansion av det skyddade arbetet i SfiftelsenSamhällsförelags regi självfallet inle kan vara etl självändamål och något somi sig är värdefullt. En utbyggnad måste ha som syfte alt tillgodose behovet avarbelsliilfällen på lokala arbetsmarknader där sökande med arbelshandikappannars inle skulle kunna beredas arbele. Det skyddade arbelel skall ocksåmedverka lill alt allt fler människor med svåra handikapp kan erbjudasförvärvsarbete. Jag kan erinra om att av dem som är anställda iskyddat arbete är psykiskt utvecklingsstörda, av vilka åtskilliga utan dearbetstillfällen som den skyddade sysselsättningen ger skulle vara hänvisade tillförtidspensionering eller kanske instilutionsvård. Detsamhällsekonomiska läget kommer att innebära begränsade möjligheter till meraomfattande utbyggnader av det skyddade arbelel. Det är därför viktigt attbefintliga platser används så effektivt som möjligt. Regeringen har ibudgetpropositionen för /82 föreslagit att StiftelsenSamhällsföretag skall beviljas invesleringsmedel, som skall göra det möjligtatt ta emol fler arbetstagare inom ramen för redan befintliga platser. Delär också nödvändigt att fler arbetstagare i skyddat arbete övergår lillanställning på den reguljära arbetsmarknaden än f.n. 1 nuläget är enanställning i skyddat arbete alltför ofta en definitiv arbelsplacering. Endasiomkring av dessa arbetstagare lämnar det skyddade arbetet för anställningarpå den reguljära arbetsmarknaden. Delta är otillfredsställande bl. a. därföratl det minskar möjligheterna för stiflelseorganisafionen all ta emolarbetslösa med svåra handikapp för vilka inga andra arbetsmöjligheter slår lillbuds. En ökad ulplacering från verkstäderna skulle därför innebära vinstersåväl för de enskilda individerna som för samhället genom atl mänskligaresurser bättre kan tas lill vara. Mensom jag har anfört finns hos förelagen en benägenhet all allt mernoggrannt pröva de sökandes fömtsättningar innan en anställning Prop.1980/81:126 77 Jag bedömer del därför inle realistiskt att tro att företagen ulansärskild sfimulans är benägna all i ökad utsträckning anställa arbetshandikappadesom kommer från verkstäder för skyddat arbete. Enligt min mening bör därför enhögre lönesubvenfion kunna lämnas i de fall en arbetsgivare anställer sökandemed svårare arbelshandikapp, som fidigare haft skyddat arbete. För närvarandefinns möjlighel alt lämna etl förhöjt lönebidrag för ungdomar medsvåra handikapp. Stödet har till syfte all stödja ungdomarna vid övergångenlill arbetslivet eftersom dessa ungdomar har särskilda svårigheier att vinnainträde på arbetsmarknaden. Det förhöjda lönebidraget kan enligl riksdagensbeslul (prop. 1975/ 76:211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79 och AU 1976/77:21,rskr 1976/ 77: 179 samt prop. 1978/79:73, AU 1978/79:20, rskr 1978/79:186)lämnas lill arbetsgivare som anställer ungdomar under 25 är med svåra fysiska,psykiska, sociala och socialmedicinska arbelshandikapp. Bidraget uppgår fill90% av lönekostnaden under del första anställningsåret och avlönekostnaden under de därpå följande åren. Jagföreslår att ett förhöjt lönebidrag på samma nivå skall kunna lämnas även förarbetstagare med handikapp, i de fall arbetstagarna övergår frånskyddat arbete till anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Enfömtsättning för atl etl förhöjt bidrag skall kunna lämnas bör dock vara aftarbetstagaren sysselsatts i det skyddade arbetet , all man påarbetsplatsen kunnal bedöma hans eller hennes arbetsförmåga. Till gmnd förarbetsförmedlingens beslut om ett förhöjt lönebidrag i dessa fall skall alltsåligga en ingående prövning och bedömning av den anställdes arbetsförmåga. Omnedsättningen av arbetsförmågan är betydande och inle av enbart kortvarigkaraktär skall det högre bidraget kunna lämnas. Etlförhöjt bidrag enligt de regler som jag här har föreslagil bör kunna bidra tillaft arbetshandikappade i ökad utsträckning kan bli en resurs i den öppnamarknadens produktion av varor och tjänster. Jag kan erinra om attStatsföretagens förhandlingsorganisation (SFO) - BranschkommittéSam-hällsföretagen - träffat ett avtal med berörda LO- och PTK-förbundsom ger möjlighel till äleranställning i skyddat arbele under en12-månadersperiod om arbetstagare i skyddat arbete övergår till en anställningpå den reguljära marknaden. Jag finner alt detla bör vara ägnat att ge arbetstagarnaökad trygghet och stimulera dem som har möjlighel lill detta att pröva annalarbele. har också lagl fasl ell program för att ökade anställdas motivation och beredskap lill alt pröva arbele som kan anvisas påden reguljära arbetsmarknaden. Som jag redan har framhållit ger en ökadutplacering från sliflelseorganisalionen vidgade möjligheler att sysselsättadem som har svära handikapp i skyddat arbete vilkel bör vara en strävan försliflelseorganisalionen i enlighet med vad beslulal vid sinbehandling av propositionen (1977/78:30) om skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering. Del bör emellertid också framhållas att en ökad måluppfyllelsevad gäller strävandena atl öka ande- 1980/81:126 78 lenarbetstagare med svåra handikapp inom det skyddade arbetet i etl längretidsperspektiv kan innebära minskade möjligheler all placera ul dessaarbetstagare lill anställningar på den reguljära arbetsmarknaden. Enligtmin bedömning kommer del alt la innan det förbättrade stödet vidutplacering från Samhällsförelags verkstäder får full effekt. En fördubbling avutplaceringarna under /82 skulle innebära atl endasi ca 500personer totall överfördes från skyddat arbele lill den reguljära arbetsmarknden.Av dessa torde åtskilliga kunna placeras utan att det förhöjda bidraget behöveranvändas. Jag beräknar därför all merkostnader kommer alt uppslå för ca 300heltidsplalser, vilket skulle innebära en kostnad om ca 25 milj. kr. Tolfte huvudtitelns anslag C 3, särskilda ätgärder förarbetsanpassning och sysselsättning bör därför räknas upp med 25 milj. kr. 7.4Stöd för anställning av långtidsarbetslösa ungdomar AMShar i skrivelse hemställt alt regeringen skall tillskapaetl rekryteringsstöd för långlidsarbelslösa ungdomar och att medel härförskall ställas lill styrelsens förfogande. Förslaget innebär att AMS skall kunnabetala etl bidrag motsvarande av lönekostnaden under ell år lillarbetsgivare som anställer arbetslösa ungdomar i åldrarna vilka harvarit arbetslösa . Undantagsvis föreslås bidraget också kunna avse21-åringar. En förutsätlning för bidraget skall enligt förslaget vara allsamtliga möjligheter till arbete på den öppna marknaden eller ulbildning harprövats noga av förmedlingen. Del förutsätts vidare alt bidraget skall avsefasta anställningar. 1 de fall det inom en bransch finns kollektivavtal somgodkänner viss lids provanställning bör sådan anställning dock få ingå i denlolvmånadersperiod som berättigar till slöd. Belräffande 17-åringar anför AMSall rekryteringsstöd bör beviljas bara undantagsvis. För alt stödet till17-åringarna inle skall konkurrera med skolans ålgärder föreslås att del baraskall utgå till dem som har gått igenom gymnasieskolans introduklionsprogramför ulbildning. AMSanför all rekryteringsstödet skall ses som en starkt selektiv ålgärd, vilkenskall kunna vara en utväg när det har visal sig omöjligt all finna en lösninggenom platsförmedling eller utbildningsåtgärder. Eftersom del i många fallkommer atl röra sig om ungdomar med behov av särskill stöd i form avintroduktion och inskolning på arbetsplatsen är det lämpligt all arbetsgivarenoch den fackliga organisationen utvecklar samrådsformer för detta. Jagdelar AMS uppfattning all del är angeläget att finna bättre arbetsmarknadspoliliskamedel än beredskapsarbeten för all stödja den kategori av arbetslösa ungdomarsom har särskilt svårt alt vinna inträde i arbetslivet. Prop.1980/81:126 79 Jagdelar vidare AMS bedömning alt en anställning alllid är alt föredra framför ettberedskapsarbete, vilket aldrig kan bli mer än en tillfällig lösning.Beredskapsarbeten skall mol denna bakgrund betraktas som en sista utväg i defall en arbetslös inle har kunnat placeras i arbete och då det inte hellerbedöms ändamålsenligt alt vederbörande skaffar en ulbildning. Beträlfandeungdom har kommunens skolstyrelse ansvaret för de åtgärder som kanbehöva vidtas ulöver egentlig platsförmedling. För dem som är och däröverhar arbetsmarknadsverket däremot huvudansvaret, och del kan inle uleslulas altsysselsättningsskapande ålgärder åler kan komma atl behövas i väsenlligt störreomfattning än f. n. Det är därför angelägel alt skaffa erfarenheler avalternativa åtgärder. Jag anser atl ett medel av det slag som AMS har förordatbör få prövas som försök . Rekryteringsstödetför långlidsarbelslösa ungdomar bör som AMS anför ses som en starkt selektiv åtgärdför de ungdomar som har den svagaste ställningen i arbetslivet utan all varadirekt arbetshandikappade i den mening som avses i villkoren för bidrag enligtförordningen (1980:338) om anställning med lönebidrag. Jag vill erinra om attslalsbidrag enligt sistnämnda förordning utgår till arbetsgivare som anställerhandikappade av lönekostnaden under etl första år och därefter med lägre andelar av lönekostnaderna. För ungdomar med svårahandikapp kan ell förhöjt lönebidrag lämnas. De ungdomar som närmasl avses iAMS framställning har oftast - utan alt vara direkt handikappade enväsentligt svagare ställning än fiertalet arbetssökande. motiverar altelt selektivt rekryteringsstöd prövas för denna grupp. Jag finner del dockmindre lämpligl alt göra stimulansen för rekrytering av de nu berördaungdomsgrupperna lika fömånlig för arbetsgivaren som lönebidragen föranställning av handikappade. Jag förordar att rekryteringsstödet tilllångtidsarbetslösa ungdomar fär utgå av lönekostnaderna under enlolvmånadersperiod. Bidraget bör kunna lämnas lill arbetsgivare inom denenskilda sektorn som anställer ungdomar i åldrarna 1820 är. Del är särskiltangeläget alt denna stödform inriktas på industrin. Beträffande17-åringarna är jag inte beredd atl förorda att rekryteringsstöd beviljas. Somjag lidigare har anfört skall de pågående försöken med introduktionsprogram ochyrkesintroduklion för 16- och 17-åringar i gymnasieskolans regi utvärderassenare . Någon ny arbetsmarknadspolitisk stödform bör därför lills vidareinle införas för den åldersgruppen. Jag förordar alt bidraget får utgä föranställning av ungdomar som har varil arbetslösa och aktivt arbetssökande underen sammanhängande period av och därvid tillsammans medarbetsförmedlingen noga har prövat alla möjligheter fill arbele och ulbildning. Eftersomdel föreslagna rekryteringsstödet enligt min uppfattning skall ses som bättrealternativ till de beredskapsarbeten som det annars sannolikt blir nödvändigtatt ordna för berörda ungdomsgrupper, beräknar jag Prop.1980/81:126 80 intenågol ökal medelsbehov till följd av detla förslag. Jag förordar attrekryteringsbidraget får bekostas från anslaget B3. Sysselsättningsskapandeåtgärder, anslagsposten Beredskapsarbeten. Förarbetsmiljö- och arbetarskyddsfrägor finns en omfattande och väl fungerandeorganisafion uppbyggd. finns arbelsmiljölagen, AML(1977:1160). Den ersätter den tidigare arbelarskyddslagsfift-ningen och harjämfört med denna elt bredare tillämpningsområde och en vidgad syn påarbetsmiljöfrågorna. Arbetarskyddsstyrelsen och, under styrelsens ledning,yrkesinspekfionen utövar tillsynen över lagens fillämpning. AML är en ramlagsom kompletteras med avtal mellan parterna för atl bl.a. få fill ståndbranschanpassningar. På arbetsplatserna arbetar skyddskommittéer ochskyddsombud med arbetsmiljö- och skyddsfrågor. fanns nästan11 800 arbetsställen med skyddskommitté. Anlalel skyddsombud uppgår lill ca100000. Förelagshälsovården är en viklig del av arbetarskyddet. Omkring 2/3 avlandets arbetstagare har tillgång till någon form av förelagshälsovård. Dessuppgift är i första hand all vara tekniskt och medicinskt förebyggande, men denskall också i viss mån fungera sjukvårdande och rehabiliterande. Frågor om arbetsmiljö ocharbelsplatsanpassningar faller emellertid också inom arbetsmarknadsverketsansvarsområde. Genom arbetsmarknadsverket kan statsbidrag lämnas för t.ex.ombyggnad av en arbetsplats för atl installera arbelstekniska hjälpmedel ochandra åtgärder för handikappanpassning som behövs i ell individuellt fall.Syftet med stöden är atl underlätta för handikappade personer att få ochbehålla etl arbele. På grundval av förarbetena lill lagen (1974: 13) omanställningsfrämjande åtgärder har arbetsmarknadsverket byggt uppanpassningsgrupper, som skall vara organ för en trepartssamverkan mellanarbetsgivare, fackliga organisationer och arbetsförmedlingen.