prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Andra stycket 121 Si 19 kap.innehåller en bestämmelse för de fall då talan skall väckas vid faslighetsforum.1 överensstämmelse med vad som gäller enligl 5 8 FfL skall talan väckas vidfaslighetsforum när tvisten rör bättre rätt till utmätt fastighet eUer närannan än fastighetens ägare påstår bättre rätt lill egendom som framstår somtillbehör lill fasfigheten, dvs. när föreläggande har getts enligt 5 kap. 24 8.Vidare bör enligt beredningen tvister som avses i 5 kap. 25 och 26 88handläggas vid fastighets- 1980/81:8 2 kap. 24 § 267 forum, när tvisten rör fast egendom. Även när utmätt fastegendom har sålts och tvist som avses i 5 kap. 25 8 gäller utmätningensberättigande bör den anses röra fast egendom. Bestämmelsen i andra stycket av19 kap. 21 8 innebär också att när tvist enligl 5 kap. 19, 20, 25 eller 26 8rör byggnad på ofri grund, gruva eller för gruvdrift avsedd byggnad elleranläggning, talan skall väckas vid faslighetsforum. Även i andra fall dätvisten rör huruvida viss egendom är tillbehör till fastighet skall den prövasvid faslighetsforum. Beredningen anmärker att omutmätning har skett av egendom som ostridigt har tillförts fastighet av annanän fastighetsägaren (t.ex. nyttjanderättshavare), tvist om äganderätten tillsådan lös egendom faller under bestämmelsen i 5 kap. 19 8- Rätt forum förprövning av sådan tvist är - frånsett byggnad på ofri grund, gruva ochgruvlillbehör - den underrätt där kronofogdemyndigheten finns. 1 tredje stycket första meningen iparagrafen ges en forumbeslämmelse för de fall då sökanden enligt 5 kap. 21 8första stycket har förelagts att väcka lalan angående beståndet av utmättfordran eller rättighet eller då han enligt 10 kap. 12 8 andra stycket harförelagts all skaffa exekutionstitel mol sekundogäldenär trots all tvist omfordringen inte råder. Talan riktar sig i sådant fall mol den förpliktade. Beredningenhar inte anseti det lämpligt att med frångående av de vanligaforumbestämmelserna tvinga den förpliktade att svara vid domstolen därkronofogdemyndigheten finns. Detta gäller särskilt när han inte finns i riket.Därför föresläs att i fråga om behörig domstol för ifrågavarande fall istället skall gälla vad som i allmänhet är föreskrivet därom. Talan skallsålunda i regel väckas vid domstol i den ort där den förpliktade har sitthemvist (10 kap. 1 8 första stycket RB). 5 kap. 21 8 omfattar även fall dätvisten gäller i vad mån pantbrev eller annan inteckningshandling utgörsäkerhet för fordran. 1 fräga om forum för sädana tvister överensstämmerberedningens förslag med nuvarande bestämmelser, med den modifikationen attdomstol där kronofogdemyndigheten finns har trätt i stället för domstol lillvilken utmätningsmannens Gänstgöringsområde hör. En nyhet är att föreläggandekan ges även i fall då tvisten rör om någol finns alt utmäta hos ägaren pågrund av inteckning i luftfartyg eller reservdelar därtill. 1 sistnämnda fallbör enligl beredningen tvisten lämpligen handläggas där kronofogdemyndighetenfinns. Föreskrifter i enlighet med det sagda finns i tredje stycket andrameningen i 19 kap. 21 8. 1 fjärde stycket sägs all iföreläggande skall anges den domstol vid vilken talan skall väckas. överensstämmer med vad som följer av 69 8 UL, 91 a och 151 88 ULsamt 5 8 FfL såvitt angår tvister som avses där. Förslaget altlalan i hänskjutna tvister som regel skall väckas vid den allmänna underrättdär kronofogdemyndigheten finns kritiseras av i ,som anser att förslaget innebär Prop.1980/81:8 2 kap. 24 § 268 ett åsidosättande av allmänhetens intresse. Länsstyrelsennämner därvid särskilt gäldenären i mål om utmätning. vänder sig mot beredningens uttalande att med uttrycket"där kronofogdemyndigheten finns" skall avses inle bara centralorteni distriktet utan även lokal slalioneringsort. Nämnda remissinstanser förordarall lalan i angivna fall alllid skall väckas vid den domstol lill vilkenmyndighetens centralort hör. Utredningen angående inskrivning avrätt till luftfartyg m.m. erinrar om att tvist om bättre rätt tillskeppsegendom enligt sjölagen skall handläggas av sjörältsdomslol. mening bör sådan talan väckas vid sjörättsdomstol även när dengrundas på föreläggande i utsökningsmål. 1departementsförslaget har tagits upp bestämmelser om föreläggande att väckatalan vid domstol vilka överensstämmer med vad beredningen har föreslagitfrånsett att departementsförslaget saknar bestämmelser om återvinning vidutmätning. Bestämmelsema om föreläggande finns i 4 kap. 20-22, 25 och 26 88, 9kap. 12 8 andra stycket och 13 kap. 7 8 andra stycket. En remissinstans har anseti att denav beredningen föreslagna huvudregeln om forum i hänskjutna tvister -tingsrätten i den ort där kronofogdemyndigheten finns - skulle kunna innebäranackdelar för uimätningsgäldenär eller annan svarande i tvisten. Med anledninghärav villjag framhälla att i hänskjutna tvister finns sakägare med skildaintressen. Det är inle lämpligt att låta hemvistet för svaranden i processenöver lag vara avgörande. 1 vissa tvister skall dessutom lalan föras mot två svarandei rättegängen. När tredje man har gjort gällande bättre rätt till utmätt lösegendom, skall sålunda föreläggandet gå ut pä att tredje mannen skall väckatalan mot säväl sökanden som gäldenären (4 kap. 20 8, se även 4 kap. 25 och 2688). Jag vill erinra om all gäldenärens hemvist är generellt kompetensgrundandei mål om utmätning och att de allra flesta sådana mål också torde komma atthandläggas av kronofogdemyndigheten i gäldenärens hemvist. Beredningensförslag att tingsrätten i den ort där kronofogdemyndigheten finns somhuvudregel skall vara behörig synes utgöra en lämplig avvägning av de olikasakägarnas intressen och framstår även i övrigt som naturligt. Trots alt antaletkronofogdedistrikt inte torde komma att minskas i den utsträckning som beredningenhar förutsatt, delar Jag beredningens mening att den plats därkronofogdemyndigheten finns och inte som f n. kronofogdemyndighetensGänstgöringsområde bör vara avgörande för behörigheten. Jag godtar sålunda vadberedningen har föreslagit som huvudregel angående behörig domstol. 1 fräga omden närmare innebörden av bestämmelsen ansluter jag mig däremot lill den avett par remissinstanser anförda uppfattningen att avgörande genomgående börvara den plats där kronofogdemyndighetens centralort är belägen, även om idistriktet finns lokal Prop.1980/81:8 2 kap. 25 § 269 stationeringlill vilken vissa mål kan anses knutna. Enligl 336 8 sjölagen (se även förordningen1975:931 om sjörättsdomstolar) skall tvistemål rörande förhällande som avses isjölagen prövas av vissa särskilda tingsrätter. Mot bakgrund härav har enremissinstans förordat all även talan om bättre rätt till skepp m.m. somgrundas på föreläggande i ulsökningmål skall väckas vid sjörättsdomstol.Föregen del vUl jag framhälla alt del är en fördel om samma forumregel så längtdet är möjligt får gälla i tvister beträffande all slags egendom.Handläggningen av tvister rörande skepp som kan uppkomma i utsökningsmål tordeknappast kräva någon särskild sjörättslig sakkunskap. Om sådana tvister skulleprövas av sjörättsdomstol, skulle käranden i vissa fall ha att välja mellan tvåeller flera domstolar (se 337 8 sjölagen). Detta skulle bl.a. göra det svårareatt snabbt få klarlagt huruvida lalan har väckts eller inte inom utsatt tid.Om undantag frän huvudregeln görs beträffande skepp, kan liknande undantagifrågasättas för vissa andra egendomsslag. Jag har därför ansett mig böra godtaberedningens förslag alt särskilda forumregler inte bör gälla i fräga om skepp.Beträffande fast egendom och därmed Jämförbar egendom bör däremot, somberedningen också har föreslagit, meddelas en särskild forumregel. Även i övrigt överensstämmer förevarande paragraf idepartementsförslaget i sak med beredningens förslag bortsett från attdepartementsförslaget inte innehåller nägon forumregel såvitt gälleråtervinning. Beträffande bestämmelsen i paragrafens Qärde stycke - alt behörigdomstol skall anges i föreläggandet - villjag erinra om att i fall som avses itredje stycket första meningen gäller allmänna forumregler. Del innebär bl.a.att mer än en domstol kan vara behörig att pröva tvisten. Uppgiften iföreläggandet om behörig domstol fär naturligtvis anpassas därefter. 258 Denna paragraf, som motsvarar 2 kap. 14 8 beredningens förslag, innehållervissa föreskrifter om säkerhet som enligt olika bestämmelser i balken skallställas i utsökningsmål, nämligen om beskaffenheten och prövningen av säkerhetoch omhändertagande av ställd säkerhet. Enligt UL skall i ett flertal fallställas pant eller borgen. Även i SfL, LfL och FfL föreskrivs säkerhet i vissasituationer. Bestämmelser om säkerhet vid exekution finns också i en del andraförfattningar. 1 48 8 UL meddelas vissa generella regler om säkerhet, vilka ärtillämpliga inte endast när pant eller borgen krävs enligt UL ulan även närsäkerhet eljest skall ställas i utsökningsmål. Det föreskrivs där att säkerhet,som inle har godkänts av motparten, skall prövas av den myndighet hos vilkensäkerheten ställs. Borgen får inle godkännas av myndigheten, om inte borgensmansvarar som för egen skuld och, om tvä eller flera har tecknat borgen, detillika svarar solidariskt. 1980/81: 8 2 kap. 25 § 270 Även enligt beredningens förslagskall säkerhet stäUas i åtskUliga fall (se t.ex. 3 kap. 7, 8 och 16 88, 13 kap.35, 39, 54 och 58 88 och 14 kap. 16, 17 och 20 88). I de särskildabestämmelsema om säkerhet sägs i allmänhet inte hur säkerheten skall varabeskaffad. I första stycket av 2 kap. 14 8 anges att föreskriven säkerhet skaUbestå av pant eUer borgen. Beträffande borgen föresläs i överensstämmelse medvad som f.n. gäller all den skall vara proprieborgen och, om den ställs av merän en person, solidarisk. Beredningen erinrar om att borgen, som har tecknatsav två eller flera utan förbehåll om delad ansvarighet, enligt 10 kap. 11 8 HBmedför solidarisk ansvarighet. 1 fråga om pant uppställer förslaget inte någrasärskUda krav på dess beskaffenhet. Enligt förslaget skall säkerheten prövas avmyndigheten, om den inte har godkänts av den till vars förmån den skall gälla.Med hänsyn tUl att säkerhet enligt förslaget alltid skall ställas hoskronofogdemyndigheten skall prövningen ankomma på denna myndighet. Beredningenframhåller att prövningen skall ske med beaktande av att säkerheten vid behovskaU kunna realiseras och därvid täcka den förpliktelse som avses bli garanterad.Har säkerheten godkänts av den fill vars förmån den skall gälla, behöver desärskilda kraven beträffande borgen inle vara uppfyllda. Motsvarande bör gälladet särskilda krav som i 11 kap. 16 8 andra stycket Gfr 12 kap. I 8 förstastycket) och 13 kap. 35 8 andra stycket Gfr 58 8 Qärde stycket) ställs upp ifråga om säkerhet som består av fordran förenad med panträtt i den inropade egendomen,nämligen alt fordringen läcks av köpeskillingen. Eftersom detta förutsätter attalla som är berättigade tUl utdelning ur köpeskillingen är närvarande ochgodkänner säkerheten torde kronofogdemyndigheten i praktiken allfid få prövasådan säkerhet. Av den föreslagna bestämmelsen och sakens natur följer enliglberedningen att den i vars intresse säkerhet skulle ställas kan helt avstådärifrån Gfr 14 kap. 21 8). Beredningen har inle ansett det lämpligt att, såsomifrågasattes under remissbehandlingen av betänkandet (SOU 1968:64)Utsökningsrätt VIII, göra något undantag från att borgen av två eller fleraskall vara solidarisk. Beredningen påpekar emellertid alt hinder inte möter attlämna t.ex. två bankgarantier pä särskilda belopp vilka sammmanlagt täcker detbelopp som skall säkerställas. Beredningen framhåller vidare att det harframstäUts önskemål att bl.a. bank befrias frän skyldighet alt ställa säkerhet.Som skäl för en sädan bestämmelse har anförts att garanti av svensk bankallmänt godtas som borgen och alt det innebär en besvärande formalitet, om bankskall behöva anskaffa särskild säkerhet i form av borgen av tjänsteman i bankene.d. Beredningen har inte ansett lämpligt att, på sätt nu gäller för staten ochkommun och även föreslås i 2 kap, 16 8, generellt befria bank från skyldighetatt ställa säkerhet. Det kan ha sitt värde att i ärendet preciseras vUken risksom skall garderas och att man på det sättet även skyddar sig mot att 1980/81:8 2 kap. 25 271 invändningar framställs i efterhand och uppgörelsedärigenom fördröjs. Beredningen förordar däremot att i 2 kap. 14 § andrastycket införs bestämmelser som medger att en uttrycklig utfästelse av bank attsvara för förpliktelsen i fråga skall kunna ersätta pant eller borgen. Med bankbör därvid jämställas annan penninginrättning som regeringen bestämmer. I tredje stycket av paragrafenföreslås att säkerheten skall tas i förvar av kronofogdemyndigheten. Dettaöverensstämmer med vad som redan f n. torde gälla utan särskild bestämmelse. Defrågor som kan uppkomma beträffande bl.a. vård av pant och ersättning förkostnader som rör pants vård och förvaring fär enligt beredningen lösas medledning av gängse panlrättsliga regler Gfr 10 kap. 3 och 4 88 HB). Förslaget saknar, liksom gällandelag, regler om hur länge ställd säkerhet skall förvaras avkronofogdemyndigheten och vad som skall ske med säkerheten, frånsett deföreskrifter som meddelas om kronofogdemyndighetens ianspråktagande i vissafall av säkerhet (se 14 kap. 4 8 och 2 kap. 15 8). Det är emellertid enligtberedningen tydligt att säkerheten skall återställas, när den inte längre fårtas i anspråk av den till vars förmån den har ställts eller avkronofogdemyndigheten och alltså inte längre Qänar något syfte. Har säkerhetställts på grund av all viss förutsättning för verkställighet inte föreliggeroch uppfylls förutsättningen senare, skall säkerheten ocksä återställas. Somexempel nämner beredningen all säkerheten har ställts av någon som har söktverkställighet på grund av inte lagakraftvunnen dom Gfr 3 kap. 8 8 och 14 kap.16 8 I loch domen senare har vunnit laga kraft. kan det dröja avsevärd tidinnan det blir klariagt huruvida ställd säkerhet behöver las i anspråk.Säkerhet som inte har återställts till den som har lämnat säkerheten skallförvaras av kronofogdemyndigheten och bör inte utlämnas till motparten utan denförres medgivande. Om den till vars förmån säkerhet har ställts önskar begagnasäkerheten, får han skaffa sig en exekutionstitel och begära utmätning i pantenresp. Hur kronofogdemyndigheten skall förfara när den självskall ta i anspråk säkerheten anges i 2 kap. 15 8. Att därutöver i detaljreglera hur det skall förfaras i olika fall har inte synts möjligt. En allmänthållen bestämmelse i saken skulle inte ge nägon vägledning. Man behöver enligtberedningen knappast befara att bristen pä ytterligare lagbestämmelser skallvålla svårigheter i praktiken. Förslaget attborgen som ställs av mer än en person skall vara solidarisk kritiseras avhovrätten för , som anser alt någol bärande skäl inte har anförtsmot att borgensmännen åtminstone i viss omfattning kan begränsa sitt åtagandelill del av del belopp som skall säkerställas. Enligt TCO bör i paragrafen tas inen föreskrift om att bankgaranti får godtas som säkerhet. anser att förslaget att bank somskall ställa 1980/81:8 2 kap. 25 § 272 säkerhet i stället kan lämna utfästelse alt infria denaktuella förpliktelsen är välgrundat. Enligt saknar däremotbestämmelsen reellt innehåll, eftersom banken redan har det betalningsansvarsom utfästelsen åsyftar att säkerställa. Några remissinstanser berör detförhållandet alt förslaget inte innehåller några regler om hur länge ställdsäkerhet skall förvaras av kronofogdemyndigheten och vad som skall ske medsäkerheten. i SiockhtUms län upplyser att den har haft praktiskasvårigheter på grund av bristen pä sådana bestämmelser. Detta har särskiltgällt fall då sökanden i ärenden om avhysning har ställt ett kontantbeloppeller en bankgaranti som säkerhet. har någon gäng utlämnatsäkerheten när det har bedömts kunna ske utan risk. , somunderstryker svårigheterna att avgöra om och när säkerhet kan återställas,förutsätter att frågan blir närmare reglerad i administrativ ordning. Även TCOanser att administrativa bestämmelser bör meddelas om villkoren för attsäkerhet kan återställas. RSV utgår från att säkerhet enligtförslaget kan ställas enbart i enskilda mål. RSV grundar detta på det sättbestämmelserna om säkerhet, bl.a. 2 kap. 14- 16 SS. Som beredningen harföreslagit bör säkerhet som skall ställas i utsökningsmål bestå av pant ellerborgen. Jag finner inte skäl att frångå beredningens förslag all borgen somställs av två eller flera personer skall vara solidarisk. Denna ordning ärenkel för kronofogdemyndigheterna och torde knappast kunna vålla olägenheterför part eller annan. Bestämmelsen i saken bör emellertid, i likhet med regelni 10 kap. 11 § HB, vara tillämplig endast på gemensam borgen, dvs. i fall dåborgensmännen har tecknat borgen i förening. Om två eller flera var för sigingår särskild borgen för en förpliktelse utgör, som beredningen har påpekat,bestämmelsen inte hinder mot att varje borgen begränsas till visst belopp såatt förbindelserna sammanlagt täcker förpliktelsens belopp. I departementsförslagethar bestämmelsen om att borgen skall vara solidarisk förtydligats i nämndahänseende. Anledning saknas att, som enremissinstans har förordat, ta upp särskild föreskrift om alt bankgaranti fårgodtas som säkerhet. Bankgaranti som ställs enligt bestämmelsema för borgenomfattas utan vidare av vad som i paragrafen sägs om borgen. När det gäller den föreslagnabestämmelsen om att bank, i stället för att ställa pant eller borgen, fär lämnautfästelse att infria aktuell förpliktelse kan jag inte dela den vidremissbehandlingen framförda uppfattningen att bestämmelsen skulle sakna reelltinnehåll. En sådan utfästelse som del är fräga om torde medföra att banken iprincip förlorar möjligheten att göra invändningar mot betalningsskyldigheten.Genom utfästelsen kan också betalningsskyldigheten ofta preciseras. Jag godtaralltså vad beredningen har föreslagit om utfästelse av bank. Med bank börlikställas Jämförbara 1980/81:8 2 kap. 26 § 273 Närmare föreskrifter om vilka slagspenninginrättningar som bör jämställas med bank kan meddelas av regeringen. Även i övrigt kan Jag godta vadberedningen har föreslagit i paragrafen. Jag delar beredningens uppfattning allnärmare föreskrifter inle behöver meddelas i UB angående förvaring av ställdsäkerhet. Med anledning av att RSV harförklarat sig utgå frän all säkerhet skall StäUas enbart i enskilda mål villjagframhälla alt med den reservation som följer av att staten resp. kommun enligt27 8 är befriad från att ställa säkerhet bestämmelsema om säkerhet i principbör vara tillämpliga även i aUmänna mäl. Bestämmelser om all säkerhet kan ellerskall ställas gäller i flera fall annan än sökanden, t.ex. den som ropar infastighet, rättighetshavare som vill skydda sin rättighet vid försäljning avfastighet eller borgenär som vill lyfta medel . Anledning saknas fillatt sädana bestämmelser inte skulle gälla även i allmänna mäl. 26 8 I paragrafen regleras hur kronofogdemyndigheten skallförfara när den skall ta ställd säkerhet i anspråk. Paragrafen motsvarar 2 kap.15 8 beredningens förslag. Den som har ropat inregistrerat skepp m.m., luftfartyg m.m. eller fastighet pä auktion kan istället för att lämna kontant handpenning ställa säkerhet för motsvarandebelopp (16 8 andra stycket SfL, 17 § andra stycket LfL och 35 8 andra stycketFfL). Om inroparen inte betalar ogulden del av den kontanta köpeskillingen inomföreskriven tid, kan han bli ersättningsskyldig med högst handpenningens belopp(se 22 8 SfL, 23 8 LfL och 43 8 FfL). Motsvarande gäller exekufivfastighelsförsäljning som sker under hand (58 8 Qärde och femte styckena FfL).För uttagande av vad köparen skall utge kan del behövas att säkerhet som hanhar ställt tas i anspråk. Bestämmelser härom meddelas i UL. I 143 a 8 1 mom. UL föreskrivs attom säkerhet för handpenning har ställts hos överexekutor och ogulden del avköpeskillingen inte betalas senast på bestämd dag, överexekutor skall göra brukav säkerheten, om det behövs för betalning av vad den förre köparen skall svaraför. Säkerheten skall tas i anspråk på sätt som finnes ändamålsenligt. Pant färsäljas i den ordning som gäller för utmätt lös egendom och borgen får utsökas.Överexekutors beslut får verkstäUas. Enligl 143 a 8 2 mom. harnämnda bestämmelser motsvarande tillämpning när sakägare har lämnat säkerhetför belopp som skall fördelas med köpeskillingen. Denna föreskriftsyftar på säkerhet för tillskott som rättighetshavare för att skydda sinrättighet har ställt vid exekutiv försäljning av fastighet (39 8 sista stycketFfL) och säkerhet som sakägare har ställt för att subsidiär-ansvarig fastighetinte skall säljas (54 8 sista stycket FfL). De nämndabestämmelsema i SfL, LfL och FfL om ställande av säkerhet och om skyldighet förinropare alt utge ersättning har tagits upp även i beredningens förslag till UB(11 kap. 16 8 andra 1 sami Nr 8. Prop.1980/81:8 2 kap. 27 § 214 stycketoch 22 8, 12 kap. 1 8 första stycket och 13 kap. 35 8 andra stycket, 39 8 sistastycket, 43 8, 54 8 sista stycket och 58 8 Qärde och femte styckena).Föreskrift alt sädan säkerhet under vissa förutsättningar skall las i anspråkav kronofogdemyndigheten meddelas i 14 kap. 4 8 i förslaget. Enligt 4 kap. 24 8 och 14 kap. 16, 17 och 20 88beredningens förslag får medel som har influtit i införsel- resp,ulmätningsärende under vissa förutsättningar betalas ut, trots att det inlehar blivit slutligt faststäUt att borgenären är berättigad till betalning. Somvillkor för utbetalning gäller i dessa fall att säkerhet ställs föråterbetalning. Befinns senare, t.ex. genom att exekutionstiteln har upphävts,utmätningen hävts eller fördelningsbeslut ändrats, att den som har uppburitnågot inte är berättigad lill beloppet, är han skyldig att återbetala vad hanhar erhållit för mycket. får i sådant fall utsöka vadsom skall betalas tillbaka. Såvitt avser det fallet all exekutionstiteln harupphävts följer detta av 3 kap. 26 8 och 14 kap. 22 S. Vid tillämpning av dessabestämmelser fär utmätning äga rum Gfr 5 kap. I 8 andra stycket). Kronofogdemyndighetenkan därvid ta säkerheten i anspråk. I 2 kap. 15 8 föreskrivs alt när säkerhet skall tasi anspråk av kronofogdemyndigheten, pant fär tillgodogöras i den ordning somgäller för utmätt egendom och att borgen genast får utsökas. Beredningen haransett det onödigt att, som i 143 a 8 UL, också föreskriva att kronofogdemyndigheteni övrigt förfar pä det sätt som finnes mest ändamålsenligt. Beredningen harinte funnit någol praktiskt behov av att i förevarande hänseende likställautfästelse av bank e.d. med borgen. Den belalningsskyldige bör få tillfälle attbetala frivilligt innan säkerheten las i anspråk. Förslaget innebär alt detinte behövs någon särskild exekutionstitel för att kronofogdemyndigheten skallfå realisera säkerheten Gfr betr. utsökande av borgen 5 kap. I 8 andra stycketi förslaget). Det är tillräckligt alt kronofogdemyndigheten själv beslutar attsäkerheten skall realiseras och bestämmer vilket belopp som skall tas ut ursäkerheten. Pant som utgörs av fordran bör såvitt möjligt drivas in i ställetför att säljas Gfr 10 kap. 10-13 88 i förslaget). Departementsförslaget överensstämmermed beredningens förslag. Bestämmelser om att kronofogdemyndigheten i vissafall skall ta i anspråk säkerhet har i departementsförslaget tagits upp i 13kap. 278 1 paragrafen, som motsvarar del av 2 kap. 16 8 beredningens förslag, meddelasföreskrift bl.a. om befrielse för vissa rättssubjekt från skyldighet alt ställasäkerhet. Staten, kommun, landstingskommun ochkommunalförbund är enligt 48 8 2 mom. UL (se även 16 8 tredje stycket SfL, 178 Iredje stycket LfL och 35 8 tredje stycket FfL) befriade från skyldighetenatt ställa säkerhet i utsökningsmål. 1980/81:8 2 kap. 28 § 275 Beredningen föreslår i förstastycket av 2 kap. 16 8 att staten, kommun, landstingskommun och kommunalförbundinte skall behöva ställa säkerhet, när det annars är föreskrivet.