prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — anser mot denna bakgrund alt det måsteskapas utrymme för ell selektivt stöd till de hårdast drabbade företagen.Stödet skall prövas individuellt, men utgå inom vissa givna ramar. Det börocksä knytas till särskilda villkor för förelagen att hålla en visssysselsättningsnivå. Avsiktenmed stödet är alltså i första hand att värna om sysselsättningen 1 regionen. Deordinarie arbetsmarknadspoliliska medlen bör kunna utnyttjas i vissa fall.Utöver dessa krävs dock särskilda insatser för att rädda de mesl utsattaföretagen. Dessa mäste kunna använda stödpengarna både för 1980/81:25 124 åtgärderså att försäljningen kan upprätthållas och för att läcka extraordinärakoslnader som uppstått genom broraset. Behovetav stöd på grund av minskning i omsättningen är beroende av täckningsbidragetsstorlek. Ett slörre företag 1 turistbranschen har uppgeit att täckningsbidragetför den del av omsätiningen som företaget förioral sedan brorasel är 75%.Detaljhandeln vid räknar med täckningsbidrag. Del gåralltså inte att fastställa ett schablonbelopp utan stödets storlek måsteavgöras från fall till fall. Däremot anser att en högstabeloppsgräns bör kunna fastställas. Enligl det underlagsmaterial som samlatsln skulle stödet kunna maximeras till . per heltidssysselsatl och år. Stödet bör användasresiriklivi. Företagens möjligheter alt möta svårigheterna med egna resurserbör utnyttjas sä långt det går i första hand. Del betyder att varje ärendemåste utredas Ingående och all förelagets finansiella situafion måsteklarläggas. För att kunna koncentrera handläggningen till de företag som är iakut behov av extra stöd bör någon form av kvalifikationskrav införas. Normallsett bör förelagen själva kunna bära vissa inkomstbortfall och kostnadsökningar.Företag som gjort stora investeringar för all expandera verksamheten kan dockha drabbats särskilt hårt av brorasel eftersom likviditeten redan varitansträngd. I sådana fall kan del selektiva slödel vara nödvändigt för att räddaföretagets fortlevnad. Även företag som haft en direki minskning avomsättningen eller kostnadsökningar utöver transportkostnader på börvara stödberättigade. I en del fall beror naturligtvis nedgången 1verksamheten resp. kostnadsökningarna på andra orsaker än broraset, menbedömningen måste göras från fall till fall. Meden så stark begränsning skulle antalet stödberättigade företag bli högst 60enligt underlagsmaterial. Medelsbehovet har uppskattals till 16Mkr. om bron byggs som planerat. Stödet skulle dåmotsvara av de minskade nettointäkterna för näringslivet. Länsstyrelsenanser att ett reservationsanslag som svarar mol kommunernas och näringslivetsmerkostnader för hela perioden bör ställas lill förfogande. Utbetalningarnabör därefter göras kvartalsvis för all täcka de faktiska merkostnader somkommunerna haft. Principenför transportstödet bygger på att företagen skall kunna visa att transporterutförts som berättigar till ekonomiskt stöd. Förelagen behöver alltså inlestyrka faktiska merkostnader. I stället redovisas ett underlag 1 form avfakturor m.m. som berättigar lill bidrag enligl en schablonmodell. Prop.1980/81:25 125 Länsstyrelsenräknar med att transportstödet till företagen skall kunna betalas ut för hela1980 strax /81. Därefter bör utbetalningarna görashalvårsvis. bör ges befogenhet alt som villkor för utbetalningav transportstödet kräva att den bidragssökande tillhandahållerunderlagsmaterial 1 form av bokföring, fakturor, körjournaler etc. En sådanbefogenhet skulle givetvis utnyttjas endast för stickprovsvisa kontroller. Storleken av det selektivastödet fastställs i samband med den speciella utredning som görs i varjeenskilt fall. Förelagen får därigenom en ram att planera inom. Utbetalningarnabör sedan göras med relativt korta intervall, l.ex. i samband med företagensinbetalningar av arbetsgivaravgifter. Detta möjliggör också en smidig kontrollav ett eventuellt sysselsättningsvillkor. Stödettill kommunerna, transportstödet samt det selektiva stödet bör handhas avlänsstyrelsen. Det är nämligen viktigt att en samlad bedömning kan göras ivarje ärende eftersom de olika stödformerna kompletterar varandra. Länsstyrelsenkommer att 1 erforderlig män samråda med de myndigheter och organisationer somberörs särskilt. Fördet selektiva stödet förutsätts således samråd med länsarbetsnämnden ochutvecklingsfonden. Samrådkommer också att ske med , företrädare för arbetsmarknadensparter och kommunerna rörande principerna för mätning av väntetider ochfastställelse av aktuell väntelid för respektive period. Länsstyrelsenförutsätter att kostnaderna för handläggningen av slödä-renden och eventuellabehov av konsultinsatser får bestridas inom ramen för de medel för ekonomisktslöd som ställs till förfogande. Investeringsstödetbör enligl uppfattning kunna handläggas av skattemyndigheternamed ordinarie resurser. 1980/81:25 126 Yttrandeöver förslag om inrättande av generellt transportstöd med anledning avAlmöbrons ras (åtgärder i samband med ras, i Göteborgsoch län ) Behovav ett genereUt transportstöd Enligtlänsstyrelsens utredning kommer näringslivet, på gmnd av broraset, att drabbasav ökade transportkostnader främst orsakade av tidsförluster på grund av allfärjor måste utnyttjas 1 stället för bron. () anser attdessa koslnader lill en inte oväsentlig del bör kunna motverkas med hjälp av enförbättrad transporlplanering 1 kombination med de åtgärder som redan vidtagitsi syfle att förbättra framkomligheten för laslbilstrafiken (separata filer,företrädesrätt vid färjeköerna). Trots delta står det dock klart alt vissamerkostnader uppslår. Altfull kompensation för dessa merkostnader skall utgå är dock inte självklart,ulan måste bedömas bl. a. mot bakgrund av hur allvarliga konsekvenser sommerkostnaderna kan medföra, 1 form av företagsnedläggningar och därmedsammanhängande sysselsättningsproblem m. m. Detta har inte belysts särskiltutförligt i utredning. TPR finner del dock inte omotiverat attett generellt transportstöd inrättas i syfte all medverka lill att minskaölägenheterna för de ökade koslnader som blivit en följd av broraset. I delföljande lämnas synpunkter på förslag fill utformning av ettsådant stöd. Omett generellt transportstöd skall Inrättas anser TPR, liksom ,alt det är viktigt all en enkel och smidig stödform skapas, även om del innebärall det kommer all finnas vissa skillnader mellan faktisk merkostnad och denberäknade merkostnad som läggs till grund för utbetalning av stödet. Detgenerella transportstödet bör därför, så som föreslagit,kompletteras med ett selektivt stöd. TPRfinner, i likhet med , att kravet på enkelhet gör det ändamålsenligtatt stödbeloppen för huvuddelen av aktuell period beräknas oberoende avtransportsträckans längd och faktiskt vägval och i stället baseras på kostnadenför den tidsförlust som orsakas av att färjelrafik ersätter trafiken över denrasade bron. En sådan konstruktion har fördelen att 1 ringa grad påverkaföretagens val av transportväg och bör inte heller på något avgörande sättpåverka konkurrensförhållanden mellan olika transportföretag eller leverans-,försäljnings- eller köpeavtal mellan berörda företag. Beträffande stödetsutformning för perioden 80-01-08-03-08, se nedan. TPRanser vidare all stödet, när det gäller köpta Iransporttjänster, skall utgåtill fraktbetalaren, vilkel är den princip som funnits lämpligast när delgäller det regionalpoliliska transportstödet. 1980/81:25 127 alt stödet skall utgå lill beställaren, vilken iallmänhet, men inte alltid, torde vara densamma), TPR anser att stödet skall avse transporter utförda medlastbil saml alt transporter för byggandet av den nya bron ej skall omfattas avtransportstödet. En viktig utgångspunkt vid konstruktion av slödel börnaturligtvis vara att det skall utgå för transporter som normalt skulleutnyttjal . Kravet på enkelhet och smidighet gör det dock omöjligt allför varje transport fastställa om detta villkor är uppfyllt. Vissa transportersom uppenbarligen inle normall skulle utnyttjat bör dock kunnauteslutas med hjälp av sådana enkla regler som föreslagit. EnligtTPRs mening bör dock kravet vara att såväl starl- som målpunkl skall liggasöder om nordlig bredd. Härigenom undantas från slödtransporter till och från nordligaste delen av , dvs. transporter somnormalt torde gå via Nötesund. Stödberättigade transporter bör alltså uppfyllaföljande geografiska villkor: - ej lokalIransport inom - start eller målsöder om nordlig bredd på eller - start eller målsöder om nordlig bredd på fastlandet. Länsstyrelsenhar vidare föreslagit som villkor att stödberättigade köpta Iransporttjänsterskall vara betalda av det ersättningsberättigade företaget. TPR föreslår altdetta villkor ersätts av följande: Stödbeloppet för köpta Iransporttjänster uppgår till högstdet belopp som fraktbetalaren erlagt för transporten. TPR tillstyrker förslagel att stödbeloppet för hel lastför fiden från och med beräknas genom att väntekostnaden ()multipliceras med en beräknad tidsförlust () saml en faktor som tarhänsyn till andelen returfrakter. Tidsförlusten bör därvid innefatta delsväntelid, dels ökad tid för överfarten. TPR delar också uppfattningen att sammaväntekoslnad bör lillämpas oavsett vilket fordon som använts, eftersomen annan ordning skulle medföra oförsvarligt stora adminislrativa besvär. När det gäller mätningen av tidsförluster delar TPRlänsstyrelsens uppfattning att denna skall mätas som genomsnitt över längretid, t.ex. kvartal. En annan viklig aspekt är dock vilken del av dygnet sommätningarna skall avse och vilken typ av genomsnittsvärde som skall användas(aritmetiskt medelvärde, median, lypvärde etc), TPRs uppfattning ärpreliminärt all mätningarna bör avse lidsförlusten under normal arbetstid förifrågavarande transporter och att ett medianvärde bör användas.Vägförvaltningen bör dock ges 1 uppdrag att på grundval av Iraflkmätnlngarnärmare föreslå hur tidsförlusten skall fastställas vid beräkning avstödbeloppen. Hänsyn bör tas lill bedömda möjligheter alt förlägga här aktuellatransporter lill annan lid än högtrafiktld. I fråga om stödbelopp för vad kallardelfrakter anser TPR alt förslag alt ge faktorn H "ettvärde så att delfraklerna får ett stöd som motsvarar stödet till helalaster" är alltför oklart för att kunna tolkas. För liden 80-01-18-03-08 måsle stödet beräknas pä annatsätt än vad som ovan angivits, eftersom färjelrafiken då ännu inte kommil 1gäng. Alt döma av beräkningarna i kapitel 6 är detta även länsstyrelsensuppfattning. har dock inte i detta avseende preciserat förslagettillräck- Prop.1980/81:25 128 ligt för att TPR skall kunna ta ställning till del. EnligtTPRs mening bör dock övervägas en konstruktion som innebär attslödel baseras på den förlängning av transportsträckan som blivit följden av brorasel. Transporter i egen regi I fräga om slöd till företagens egna transporter vill TPRerinra om att regering och riksdag i samband med det regionalpoliliskatransportstödet avvisat en sådan konstruktion med hänvisning tillkontrollproblemen. TPR vill dock ändå inle ställa sig helt avvisande till attett sådant stöd införs med den begränsning fill högsl två enkelturer per veckaoch fordon och lägre väntekoslnad som föreslagit. Förföretag som kan styrka att de drabbats särskilt hårt bör stöd också kunna ulgå lillhögsl två enkellurer per dag och fordon. För framkörning från åkerier på Tjörn-Orustlill uppdrag som i sin helhet utförs på fastlandet bör dock stöd utgå enligt deregler som föreslagils för köpta iransporttjänster. Begränsningen lill högstdel belopp som fraktbetalaren erlagt skall dock ej lillämpas. Samma princip börtillämpas för entreprenadföretagens transporter av arbetsfordon. Liksom länssiyrelsen anser TPR att transportstöd inleskall ulgå för sådana transporter som leverantörer eller köpare på fastlandetnormalt betalar. För beräkning av medelsram för stödet måste värden på väntekoslnad,tidsförlust, andel returfrakler, faktorn H för beräkning av stöd för delfraktersaml antalet stödberättigade transporter mätas och beräknas. TPR anser inle alllänsstyrelsen i delta avseende presenterat ell underlag som gör del möjligt attslutligt ta ställning till lolala medelsbehovet för transportstödet. Deberäkningar som gjorts utifrån företagens uppgifter om merkostnader syns varabehäftade med allt för stora osäkerheter för alt kunna ligga lill grund för enuppskattning av medelsbehovel. En sådan uppskattning mäste i stället baseras påsädana beräkningar som redovisar i kapitel 6 (avsnitt 6.2.1).Även dessa beräkningar bygger dock på många osäkra antaganden. Dessutom synsberäkningarna vara behäftade med vissa direkta fel. Relurlasifaktorn R har l.ex.enligt förutsättningarna värdet 1,5 men i beräkningarna värdet 1,8. Delmaterial, från , som TPR tagit del av, tyder vidare kan vara betydligt kortare än vad förutsatt i sinaberäkningar. Innan slutlig ställning kan tas till det lolala medelsbehovelför transporlstödet krävs således att väntekostnad, returlastfaktor, dellaslfaktor(H), anlal stödberättigade transporter samt tidsförlusten bestäms med störresäkerhet. Av dessa kan väntekoslnad, relurlastfaktor ochdellastfaktor (H) definitivt fixeras redan innan stödet börjar fillämpas.Tidsförlusten och anlal stödberättigade transporter kommer däremol att varieraöver liden och en betydande osäkerhet i uppskattningen av lolala medelsbehovetkommer alltså att kvarstå. Bättre uppskattningar än de i utredningenpresenterade bör dock kunna tas fram bl.a. med hjälp av vägförvaltnlngens Irafikmäl-ningarframförallt belräffande lidsföriuster. TPR har inte haft möjlighet att genomföra några meromfattande och noggranna omräkningar av medelsramens storiek, men bedömer över-slagsmässigtatt . bör vara tillfyllest (enligt . 1980/81:25 129 Viddenna bedömning har förutsatts all tidsförlusten (inklusive lid för överfart) inleöverstiger (enligl ), att returlastfaktornkan antas vara 1,5 samt att anlaganden i övrigl är rimliga. Så som framgär av detovanstående tillstyrker TPR i huvudsak den utformning av slödel somlänsstyrelsen föreslagit. En ännu enklare utformning kan dock övervägas,nämligen följande: Stöd utgär enligl de regler som föreslagits ovan menstödbeloppen fastställs på förhand lill . per transport för köpta Iransporttjänsteroch . per enkeltur för egentransporter. Dämtöver anslås högsl . tillstöd för perioden 80-01-18-03-08. Med antagande om anlal stödberättigadetransporter blir totala medelsbehovet då ca . för hela perloden1980-1981. Fördelen med en sådan konstruktion är all mätningar av väntetiderinte behöver ske successivt, samt att medelsbehovet lättare kan uppskattas iförväg. Nackdelen är naturligtvis all stödet inle automatiskt anpassas lill deförändringar av trafikförhållandena som kan uppslå. Sammanfattningsvistillstyrker TPR all ett selektivt stöd och ett generellt transportstöd införs,uppbyggt i huvudsak på det sätt som föreslagit. attslödel endast skall avse transporter utförda med lastbil att endast transporter medsåväl start som mål söder om 15 minuter nordlig breddskall vara stödberättigade att transportstöd för köpta Iransporttjänster skall ulgålill fraktbetalaren med högsl del belopp somhan erlagt för transporten att ger ett mer preciserat förslagtill beräkning av stödbelopp fördelfrakter att preciserar hur transportstödet för perioden80-01-18-03- 08 skall utformas att stödför framkörning från åkerier på TjörnOrust skall utgå enligt de reglersom föreslagits för köpta Iransporttjänster och att samma princip skalltillämpas för entreprenadföretagens transporter av arbetsfordon. Begränsningenlill högsl del belopp som fraktbetalaren erlagt skall dock ejtillämpas, alt medelsbehovet för slödel beräknas till . Såvidainle den ovan, som alternativ redovisade, enklare utformningen avslödel föredras föreslår TPR vidare altfrågan om vilka värden som skall tillämpas beträffande väntekoslnad.returlastfaktor och dellastfaktor (H) utreds närmare altvägförvaltningen utreder och föreslår hur tidsförlusten skall mätas vidberäkning av stödbeloppen och alt, genom vägförvaltnlngens försorg, mätningargenomförs i syfte alt uppskatta lidsföriuster. Beslut1 delta ärende har fatlats av styrelseordföranden och generaldirektören och styrelseledamöterna , Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit ,kanslichef och , byråchef har varit BengtFinnveden. över av regeringen hos i prop. 1980/81:25begärda anslag på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /81 ///. 3 Inköp, uppförande och islåndsätlandeav faslighe- ter för ulrikesrepresenlatlonen, reservationsanslag 15 500000 H 9 FN-styrkorsverksamhet utomlands, reservations- H 10 Övervakningskontingenlen i , reservations anslag 2000000 Kommunikationsdepartmentet B 2 Drift av statliga vägar,reservationsanslag 45000000 B 3 byggande av statliga vågar,reservationsanslag 135000000 B 5 Bidrag till byggande av kommunalavägar och galor, reservationsanslag 52 000 000 B 10 Byggande av mellanriksvägen , reservationsanslag 45 900 000 F 15 Täckande av underskott hos sonaladministration och personalutbildning 000 Bidrag till , reservationsanslag 3 158000 Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, reserva tionsanslag 6773000 Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag 3078000 Bidrag till vissa arkiv I 750000 Förvärv av aktier i () 3000000 Vuxensludieslöd m.m., reservationsanslag 59229000 Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleen heterna m.m., reservationsanslag 60000000 H 18 Sanering av BT Kemis område i . I 2 Stödtill idrotten: Anläggningsstöd m.m., reserva- J 2 Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m.m., i 5 9.eglering av sfön Asnen, reservationsanslag 1450000 Prop.1980/81:25 131 F 4 Industriella åtgärder,reservationsanslag 9300000 D 7 Lantmäteriet: Statskapital lOOOOOOO E 1 Slatens vattenfaUsverk: Kraftstationer m.m., E 13 Ersättning för försenad Idriftlagning av kärnreak torer, förslagsanslag I 000 000 000 F 23 Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m., C 9 Bidrag till reparationsarbeten påde svenska ut- landsförsamlingarnas kyrkobyggnader, reserva tionsanslag 200000 D 5 Ersättningar med anledning av ras, reservationsanslag 25 000 000