prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Startasoch adnijnistreras av samhällets organ: stat, landsting eller kommun.Organisatoriskt uppbyggd efter mönster från ungdomsskolan. Styrsav poHUskt valda organ med stöd av jagar och förordningar. Idéologiskprofilering ej tillåten. Skall inta en neutral hållning. Regleradgenom vuxenutbildningsförordningen spm inbegriper bestämmelser om t.ex.timtal, läroplan, studielakt och sludienivå. Deltagarnakan ha ett visst inflytande genom kurskonferenser och samarbelsnämnd. Medhjälp av uppställningen bestämmer folkbildningsutredningen folkbildningsarbetetsplats i det totala vuxenutbildningssammanhanget. Kommittén konstaterar atlstudieförbundens verksamhet i högre grad än samhällets vuxenutbildning skallvara en del av människomas naturliga var- 1980/81:127 78 dagsaktiviteteroch alltså innebära livslångt lärande. Gemensamt för både folkbildning ochvuxenutbildning är uppgiften atl förmedla kunskaper och färdigheter.Folkbildningsarbetets förgrenade kontaktnät, flexibilitet och fria arbetsformerger särskilda möjligheter att nå de kortutbildade och "politisktfattiga". Till folkbildningsarbetets huvuduppgifter hör atl stimuleramänniskor till självinsikt och självförtroende, alt öka deras kommunikationsförmågaoch utveckla deras skapande förmåga. De metoder och Ullvägagångssätl somanvänds är ägnade att ge social träning och cirkeln är ofta elt forum förkonlakl och gemenskap. Till folkbildningsarbetets specifika uppgifter hörockså atl möta de omfattande behov av profilerad verksamhet, som finns blandfolkrörelsernas medlemmar. Hit hör t.ex. studier för samhällsarbete ochidéinriktad kulturverksamhet, liksom träning i kritiskt tänkande, beredskapinför förändringar och strävanden att söka påverka utvecklingen i positivriktning. Underrubriken diskuterar kommittén studieförbundensfolkrörelseanknytning och profilerade sludier. Man understryker atlfolkrörelseanknytning visserligen är mycket viklig, men att den verksamhel somriktas mot en bred allmänhet är lika viktig. Enligt nu gällande regler skallstudiecirkelverksamhelen utformas så att "det föreligger förutsätlningarför en objekUv och allsidig belysning av studieämnena". Kommittén menaratt begreppet objektivitet bör utbytas mot ordet saklighet. Kommhtén föreslårdessutom orden "en allsidig belysning av studieämnena". Studiernaskall vidare vara undersökande och utforskande och klimatet öppet så alt ävenkontroversiella frågor kan ställas och svar sökas. Kommitténhar studerat de studiekampanjer, som studieförbunden genomfört som resultat avstatliga initiativ. Staten har bidragit med extra slöd till dessa kampanjer,som rönt stort inlresse och resulterat i ett anmärkningsvärt stort anlalstudiecirklar. anser alt studieförbunden bör kunnamedverka i dessa kampanjer, men studieförbunden skall ha rätt alt säga nej ochrätt att själva producera sitt material och svara för ledarutbildning ianslutning till kampanjerna. Verksamheten bör kunna genomföras avstudieförbunden utan att samhällets organ ställer upp speciella villkor. Varkensamhälle eller organisationer får styra deras verksamhet. Det är de människor,som deltar i verksamheten, som skall forma och utveckla arbetet. Deltagandetskall vara frivilligt och den enskilde skall själv välja studieförbund. Mål,innehåll och arbetsformer skall bestämmas av deltagarna. Prov och betyg fårinle förekomma och centralt fastställda läroplaner får inte styra verksamheten.Folkbildningsarbetet har sedan gammak burils upp av ideella insatser. Detta betraktarkommittén som värdefullt. Studieförbunden bör eftersträva att bevaracirkelledarskapet som ett förtroendeuppdrag. Om en växande grupp cirkelledareblir helUdsanställda och ser cirkelledarskapet uteslutande som elt yrke,betraktar kommittén detta som en nackdel. Prop.1980/81:127 79 Undermbriken Arbetsrättslagstiftningens inverkan på folkbildningsarbetet diskuterarkommittén frågan om hur denna lagstiftning kan gripa in och begränsastudieförbundens frihet. Kommittén konstaterar att lagen om anställningsskydd,LAS, inle ändrat på studieförbundens rätt atl beslula om sin egen verksamhet,t. ex. ändra inriklningen av verksamheten eller lägga ner cirklar. Läggs encirkel ner, föreligger arbetsbrist för den anställde cirkelledaren. Denne kanemellertid sägas upp endast under förutsältning atl arbetsgivaren (t.ex.studieförbund eller en lokalavdelning inom studieförbund) fullgjort sinomplaceringsskyldighet enligt 7§, andra stycket, i LAS. Arbetsgivaren ärskyldig atl erbjuda sådan anställning, dvs. anställning som t.ex. cirkelledarei annan cirkel, för vilken arbetstagaren har Ullräckliga kvalifikationer ävenom viss inlärningstid skulle krävas för de nya arbetsuppgifterna. Någonskyldighet för arbetsgivaren att erbjuda arbetstagaren omplacering till sådanlarbete som kräver omskolning föreligger inle. Omplaceringsskyldighelen torde ivissa fall kunna medföra att cirkeldeltagarnas möjligheter att välja cirkelledarebeskärs. Närdet gäller Lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) har kommittén funnit att2 § MBL bör kunna ge önskvärt skydd mot begränsningar av studieförbundensfrihet. Avvägningen mellan studieförbundens rätt alt själva bestämma över sinverksamhel och de anställdas rätt till medbestämmande har reglefatsgenom denna lag paragraf. har i prakfiken inte ifrågasatts av parterna.Någon tvist har så långt kommittén känner till inte aktualiserats. mening föreligger inte något skäl att efterfråga någon annanlösning. Kapitel4 Studieförbundens arbetsformer och metoder Detfinns f.n. tio studieförbund. Kommittén utesluter inte att det i framUdenkommer att finnas behov av att nya förbund bildas. Det kan finnas nya folkrörelsegrupper,som inte känner ideologisk samhörighet med något av de nu godkändastudieförbunden. Kommittén föreslår en uppmjukning av de krav som bör ställasför att bli ett av tillsynsmyndigheten godkänt studieförbund. Del erforderligagenomsnittliga antalet godkända studieUmmar under de tre senasteverksamhetsåren bör sänkas till 25000. får möjligheter att förmedla slatsbidrag till studiecirklar.Kommittén föreslår att studieförbundels styrelse och inte dess rektor skallinför tillsynsmyndigheten svara för förbundels verksamhet. Tillsynsmyndighetenbehöver då inte heller i fortsättningen godkänna studierektorn. Iett metodavsnitt diskuterar kommittén studiecirkelns pedagogiska kännetecken.Där betonar man studiecirkelns självständighet, samarbetet mellancirkeldeltagarna och studiecirkelns uppgift atl förmedla relevanta kun- Prop.1980/81:127 80 Studiecirkeln bör arbeta informellt och ledaren bör betraktasig som med studerande. Ävenstudiematerialet bör enligt kommitténs mening vara sådant alt det stimulerarcirkeldeltagarna att anpassa del till gruppens behov och intressen och lilllokala förhållanden. Cirklarna bör också ges möjligheter att självasammanställa sitt studiematerial. Underrubriken noterar kommittén att studieförbundens verksamhet avtradition har dominerats av studiecirklar. Studiecirkeln har betytt ochbetyder mycket även för kulturlivet i stort. När den nuvarande statligakulturpolitiken lades fast i och med kulturproposilion, omvandladesstatsbidraget till föreläsningar till "stöd för kulturprogram inomföreningslivet". Bidraget förstärktes väsentligt och uppgår 1980/81 till18,9 milj. kr. Studieförbundensarbetsmöjligheter på kulturområdet har ökat och /79 anordnades86OO0 kulturprogram med 10,2 milj. deltagare. Bidraget har dock enligtkommittén fungerat mest som distributionsstöd för fardigproduceradekulturprogram och har inte letl till en önskvärd samverkan mellansludiecirkelverksamhet och övrig kulturverksamhet. Kommittén antyder att del ärönskvärt alt bryta det ensidiga kullurdislri-buUva mönstret och vidga denlokalt förankrade amatörkulturella verksamhelen. Syfiet är att ge människormöjligheter alt utveckla sina förutsättningar och behov genom fritt kollektivtskapande. Framför allt vill man åstadkomma samspel mellan studiecirklarna ochden övriga kulturverksamheten. Bakom delta ligger en gammal folkbildningstankeom en allsidigt utvecklad människa och krav om att alla skall ha möjligheteratt utveckla och ge uttryck åt sina inneboende förutsättningar, sina känsloroch åsikter. Föralt dessa mål skall kunna förverkligas föreslår folkbildningsutredningenstödformer, som underlättar för studieförbund och föreningar atl bedrivaallmänkullurell och amalörkulturell verksamhet. Kommittén föreslår alt denallmänkulturella verksamhelen, som inte är sludiecirkelverksamhet skallbenämnas annan bildningsverksamhet och erhålla särskilt bidrag. Bidraget skallses som er utveckling av nuvarande kulturprogrambidrag. Kommittén föreslår attdel nya bidraget skall kunna utgå till två huvudgrupper av kulturverksamhet: 1)kulturprogram, 2) projektverksamhet, a) cirkelprojekt, b) amalörprojekl. Kulturprogrammen kananordnas på liknande sätt som sker. I begreppet innefattas föreläsningar,sång, musik, dansprogram, dramaUsk framställning, filmvisningar,utslällningsverksamhet och tvärkulturella aktiviteter. Programmen genomföresav yrkesverksamma kulturarbetare. Cirkelprojekt innefattar verksamhet, där eneller flera cirklar eller grupper för andra redovisar resultatet av sittkollektiva skapande. Amatörprojekt kan genomföras av körer, musikensembler,teatergrupper etc, som inte arbetar enligt studiecirkelns modell och metodik.Det kan gälla öppet hus- 1980/81:127 81 verksamhet,verksläder för fritt kollekUvi skapande, lokala kulturarrangemang i form av t.ex. fesUvaler i samarbete med föreningslivet. Meddessa nya förslag vill folkbildningsulredningen ge studieförbunden reellamöjligheler atl skapa elt rikt lokalt förankrat kullurliv, där professionellverksamhet, sludiecirkelverksamhet och amalörkulturell verksamhet bildar enmeningsfull helhel. Folkbildningsutredningenbetonar vikten av alt det kommer till stånd en ökad samverkan mellan olikafolkbildningsanordnare. Kommittén diskuterar samarbetet med utbildningsradion(UR). Även om studieförbunden i ökad utsträckning nu använder sig av UR:stjänster finns fortfarande en rad problem, som måste bemästras. Användandet avljud- och bildmedier fordrar praktiska anordningar i form avuppspelningsapparater, bekväm tillgång inspelade TV-program och ljudbandosv. Kommittén konstaterar alt tillgången till uppspelningsapparater varieraroch all det är nödvändigt atl studielokalema utrustas med sådan apparatur.Kommittén anser alt kommunerna i fortsättningen bör svara för kosinadema fördessa pedagogiska hjälpmedel. Skoloma är dessutom skyldiga att ställa sinapparatur studieförbundens förfogande. Denna skyldighet bör myndigheternage ny aktualitet. På samma sätt bör studieförbunden utan särskilda avgifterkunna utnyttja videoband, ljudbildserier och filmkopior. I många län finnsAV-cenlraler, som fungerar bra. I de län, där service till folkbildningsorganisalionernafungerar mindre bra, bör åtgärder snabbt vidtas. Kommittén förordar etlkonkret och ökat samarbete mellan studieförbunden och UR:s olika organ såvälcentralt och regionalt som lokalt. På samma sätt förordar kommittén en ökadsamverkan mellan studieförbunden och riks-tealem, insUlulei för rikskonserter,regionmusiken, riksutställningar, folkbiblioteken, museema och folkhögskoloma.Samarbetet mellan studieförbund och folkhögskolor ärs redan väl utvecklat.Kurser för förtroendevalda, funktionärer och kulturförmedlare anordnas i storomfattning i samverkan mellan studieförbund och folkhögskola. 1977/78anordnades 5350 samverkanskurser med 140691 deltagare. Folkbildningsulredningenföreslår att studieförbunden skall kunna ordna egna kurser av folkhögskolekaraktär.Folkhögskolomas kapacitet är för liten för atl kunna fylla studieförbundensbehov. Kapitel5 Arbetsfördelning och samverkan inom vuxenutbildningen Folkbildningsutredningenhar enligl sina tilläggsdirektiv samrått med kommittén om kommunalvuxenutbildning vid utformningen av förslagen om arbetsfördelning mellanstudieförbund och vuxenutbildning. Kommittén konstaterar all delbehövs en formulering av målen för vuxenutbildning i förordningen omstatlig och vuxenut-6 1980/81. 1980/81:127 82 bildning.I denna bör slås fast att vuxenutbildning skall ge utbildning förkompetens i enstaka ämnen och för fullständig kompetens motsvarande läroplanerför och gymnasieskolans linjer och specialkurser samt förmedlakunskaper i det egna yrket och utbilda för nytt yrke. Deövergripande målen för studieförbundens statsbidragsberättigade verksamhetredovisas i kapitel 3 och behandlas ytterligare i kapitel 4. Folkbildningsutredningenkonstaterar att gränsdragningsproblemen har minskat. Utbudet av yrkesinriktadekurser inom det hemtekniska området har minskat . Innanyrkesutbildningsutbudel i en kommun fastställs av skolstyrelsen, förekommernumera samråd med företrädare för arbetsmarknadens parter inom kommunen,vanligen inom . Utbudet av yrkesutbildning kommer alltså atl granskasfrån utgångspunkten om ulbildningen behövs på arbetsmarknaden. Ulbildningenföljer vidare centralt fastställda läroplaner, som utarbetats i samråd medföreträdare för arbetsmarknadens parter. Föratl undvika lokala tvister om arbetsfördelningen mellan studieförbunden ochden kommunala vuxenutbildningen föreslår kommittén att del i förordning skrivsin elt åläggande för kommunen (skolstyrelsen) alt genomföra ett samråd mellansamtliga inom kommunen verksamma arrangörer av vuxenutbildning vid planeringenav verksamheten. Först därefter får skolstyrelsen fatta beslut om lokalt utbudinom vuxenutbildning. Folkbildningsutredningenunderstryker vidare alt det är av stor vikt att informationen om de olikaarrangörernas mål med utbildningen och om utbildningens villkor blir korrekt.Den måste vidare ges en utformning som blivande vuxenutbildningsdeltagareförstår. Kommittén vill även underslryka alt det är viktigt att de olikavuxenutbildningsformernas medarbetare har god kunskap om utbildningsformernassärarter. Kommitténanser atl kurs i nybörjarengelska skall kunna tillhandahållas inom kommunalvuxenutbildning endast till deltagare som siktar på grundskolekompetens iengelska. Kursen torde komma att omfatta . Folkbildningsutredningenpoängterar alt () som tillsynsmyndighet i sista hand börslita tvister som gäller arbetsfördelningen. Folkbildningsutredningenbeskriver relativt utförligt universitetens och högskolomas folkbildandeaktiviteter samt studieförbundens universitets-cirkelverksamhel. De nya problemredovisas som orsakals av högskolereform när det gällerarbetsfördelning mellan studieförbunden och högskolan. Kommittén poängterar atldel är en angelägenhet för samhällets egna utbildningsorgan atl gegrundläggande yrkesutbildning. 1980/81:127 83 dosebehovet av fullständig, gmndläggande yrkesutbildning på högskolenivå blirdärför högskolans uppgift. Statsbidrag bör inte utgå Ullstudieförbundsverksamhet på detla område. Tidpunkten när statsbidragen skallupphöra för studieförbundens yrkesutbildningar på högskolenivå får bestämmasmed utgångspunkt från högskolans möjligheter att la över dessa utbildningar.Kommittén bedömer för sin del en övergångstid på upp som rimligt. Avtotalt 3 160 universitelscirklar /79 var 482 studieplansbundna. Folkbildningsutredningenser ingen anledning att bibehålla en särskild bidragsform föruniversitetscirklar. Inom ramen för de allmänna bestäm-melsema förcirkelverksamhelen kan studieförbunden även i framUden arrangera cirklar motsvarandenuvarande universitetscirklar och därvid anlita särskilt kvalificerade ledare,fackmän eller experter. Kommitténframhåller att högskolan i sin nya form planerat ett antal enstaka kurser, somi olika avseenden ligger mycket nära sådan verksamhet, som studieförbundentraditionellt bedriver. Kommittén anser atl det huvudsakliga syftet medutbildningen ifråga bör avgöra vem som skall arrangera verksamheten. Högskolansaktivitet bör grundas på behov som uppslår inom resp. regions närings- och yrkesliveller på resultat inom forskningen. Mer översiktliga orienterande kunskaper ochfärdigheter utan speciell anknytning till yrkeslivet bör förmedlas genomfolkbildningens olika aktiviteter. Kommittén föreslår alt gör etluttalande med denna innebörd som riktpunkt för ansvarsfördelningen mellanhögskolan och studieförbunden. Enväl fungerande arbetsfördelning kräver goda kontakter mellan studieförbundenoch högskolans olika organ. Lokalt bör samråd etableras på vaije högskoleort.Högskolan bör ta ansvaret för att samrådet kommer till stånd. Det bör gällaomfattning och inriktning av verksamhel på högskolenivå, möjligheterna förhögskolan att överta den kursplanebundna uni-versitelscirkelverksamheten samlfrågor om information. Påregional nivå bör högskolans regionsstyrelser få i uppgift att tillsammans medstudieförbunden pröva om, när och i vilken omfattning högskolan inom sinorganisation och med sina anslag kan överta de kursplanebundnauniversitetscirklarna. Vidare bör regionstyrelserna granska föreslagna kursermol bakgrund av centralt fattade beslut om principen för arbetsfördelningen.Regionstyrelserna bör även la initiativ till att ett lämpliglsamrådsförfarande med studieförbunden på regional nivå kommer till stånd. Folkbildningsulredningenredovisar inledningsvis vissa erfarenheter från andra utredningar omutbildningsbehov i företag, organisationer och myndigheler. Ävenarbetsmarknadspolitiskt betingad utbildning i företagen diskuteras. Folkbildningsutredningenkonstaterar att del vore önsk- Prop.1980/81:127 84 värtalt en så klar och enhetlig gräns som möjligt dras mellan företagens ochsamhällets ekonomiska ansvar för utbildningen i företag, men begränsar sindiskussion till frågan om när det bör vara möjligt för studieförbunden attsamarbeta med förelag och få statsbidrag enligt folkbildningsförordningen. Kommitténframhåller alt ett grundläggande villkor för att studieverksamheten skall varastalsbidragsberätligad är att de allmänna krav som ställs på det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet är uppfyllda. Ettav målen för den av samhället bedrivna utbildningen är att öka jämlikheten iutbildningsavseende mellan olika grupper. Personalutbildningen har en snävareinriktning än den utbildning samhället svarar för, vilket kan bidra lill atlbefästa eller öka existerande utbildningsklyftor. Därför är del angeläget församhället all personalutbildningen blir bredare för att öka den enskildesomställningsberedskap i samband med strukturella eller andra förändringar inomnäringslivet. Vidare är del viktigt för samhället alt personalutbildningen kanstärka individens ställning på arbetsmarknaden t.ex. genom attpersonalutbildningen är förhållandevis bred i inriktning och innehåll. Föratt studiecirkel, som genomförs i samarbete med förelag, skall vara berättigadtill statsbidrag bör följande regler gälla. - Studierna skall överensstämmamed de krav, som ställs på övrig cirkelverksamhet enligtfolkbildningsförordningen och av tillsynsmyndighet utfärdade anvisningar. - Samarbete med företag får inlebara avse utbildning för speciella funktioner i del enskilda företagel.Utbildningen bör ges etl mer allmänt innehåll så att kunskaperna kan tillämpasmer generellt. - SÖ:s anvisningar bör ändras såatt det framgår alt studieförbunden kan samarbeta med företag när del gällerpersonalutbildning som har ett allmänt innehåll och i övrigt överensstämmer medfolkbildningsförordningen. Folkbildningsutredningenredovisar kraftigt ökade insatser för alt erbjudavuxenutbildning åt psykiskt utvecklingsstörda. Det är i första handstudieförbunden och /71 en försöksverksamhet med särskola för vuxnasom svarat för aklivilelerna. Kommittén diskuterar i första hand en lämpligarbetsfördelning mellan dessa båda arrangörer. Kommitténkonstaterar att flera studieförbund gjort banbrytande insatser när det gällervuxenundervisning bland utvecklingsstörda. Verksamhelen har ökat från ca 500cirklar till 13 700 . Försöksverksamhetenmed vuxensärskola utvärderades . Då dellog 1 300 elever iundervisningen. Antalet elever har därefter ökat. ,som inte lar ställning till frågan om vem som skall vara huvudman förverksamhelen, anser att vuxensärskolan bör 1980/81:127 85 övergåi fastare former. Vuxensärskolans främsta uppgift bör vara alt ge undervisningåt inom omsorgsvården inskrivna vuxna utvecklingsstörda, som på gmnd avstörningens art och grad inte kan delta i cirkelstudier eller som behöver engmndläggande undervisning och träning för att kunna delta i andrautbildningsakliviteter. Vuxensärskolan bör alltså vara en komplettering och enbasresurs till redan etablerade former av vuxenutbildning. Verksamhelen börtill mål och innehåll överensstämma med läroplan för grundsärskola,träningsskola, yrkessärskola eller motsvarande särskild undervisning.Vuxensärskolan bör vara inriktad på att förbereda och träna utvecklingsstördaför arbele i gmpp. En sådan inriktning av aktiviteten innebär atlvuxensärskolan måsle utveckla en vuxenpedagogik och egna läromedel för vuxna. Folkbildningsulredningenanser att studiecirkeln med sina möjligheter alt inom gmppen anpassaverksamheten till dellagarnas fömtsättningar, inlressen och behov är särskiltlämplig för förståndshandikappade vuxna. Den kan ge social träning ochunderlätta kontaktema med bl.a. samhälls-och kullurliv och dessulom stärkadeltagarnas självförtroende. Kommittén poängterar också all studieförbunden börha det fulla ansvaret för sin cirkelverksamhet även bland vuxnautvecklingsstörda. Samarbete och samverkan mellan studieförbundens medarbetareoch berörda förvaltningar, personal och handikapporganisationer är naturligoch nödvändig. Det får dock inte innebära atl etl särskill regelsystem vidsidan av folkbildningsförordningen lillämpas för denna del avstudiecirkelverksamheten. Folkbildningsutredningenhar inte hittat några hållbara kriterier för arbetsfördelning. Den föreslår istället att vuxensärskolan dimensioneras i förhållande till antalet iomsorgsvården inskrivna vuxna utvecklingsstörda och utgår från atl förändringarav vuxensärskolans inriktning fastställs försl efter samråd med företrädare förstudieförbunden och , ungdomar ochvuxna. Folkbildningsulredningenkonstaterar att studieverksamhet på anstalt är problematisk såväl för deintagna som för arrangörerna. Många deltagare har låg motivation och intesällan dåliga erfarenheler från tidigare skolgång. Fritiden är kort eftersominlåsning vanligen sker . För arrangörerna är problemen delbegränsade deltagarantalet och att säkerhetsbestämmelser begränsarstudiegmppernas rörelsefrihet. Dessutom kan ändrad anstaltsplacering förryckastudieverksamheten. Folkbildningsutredningenanser atl intagna inom kriminalvården så långt del är möjligt bör ha sammatillgång lill vuxenutbildning som andra. De intagna befinner sig i en särskiltbesvärlig social situaUon, är ofta kortutbildade och lågmotiverade och bördärför erbjudas studiemöjligheter i varierande former. De intagna bör i såstor utsträckning som möjligt själva ha inflytande över sina studier. Prop.1980/81:127 86 Idrottennår många deltagare och har en omfattande utbildningsverksamhet.Folkbildningsulredningen menar alt idrottsrörelsen genom samverkan medstudieförbunden i högre grad skulle kunna komma i kontakt med kulturaktiviteterav skilda slag. Riksidrottsförbundel har slutit avtal om samverkan med ABF,, Studiefrämjandet, TBV och Vuxenskolan för atl kunna genomförabl. a. delar av den lokala ledamtbild-ningen i studiecirkelns form.Folkbildningsutredningen föreslår att ledamt-bildningar av skilda slag godkännssom bidragsberättigad studiecirkelverksamhet. Däremot vill kommittén markeraen skarp gräns mot den del av idrottens verksamhet, som gäller utövande avolika idrotter. Denna verksamhet kan inte komma i åtnjutande avstudiecirkelbidrag. Folkbildningsutredningendiskuterar avslutningsvis i kapitel 5 vilken verksamhet som skall kunnagenomföras med statsbidrag och vilka aktiviteter som ej bör berälUga tillbidrag enligt folkbildningsförordningen. Det avgörande vid bedömningen bör varafömtsättningarna för studier i gmpp. 1 den bedömningen bör flera faktorer vägasin.