prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Folkbokföringssystemet harprogrammerats om och togs i drift 1980. Fastighetsredovisningen läggs över tillett nytt system i samband med fastighetstaxeringen 1981. Nya kontrollrutinerhar succesivt införts inom företagsbeskattningsområdet. ADB-systemet för folkbokföring och beskattning syftartill att genom utnyttjande av ADB förenkla och effektivisera administrationeninom dessa områden. Ett nytt ADB-system var bl. a. förutsättningen för atttjänstemannataxering (och därmed förlängd taxeringsperiod) skulle kunna införas.Det gamla ADB-systemet behövde vidare bytas ut bl. a. till följd av dettekniska underhållet. Det nya systemet innehåller följande funktioner:fastighetsredovisning inkl. fastighetstaxering, personredovisning, allmännaval, registrering av juridiska personer, debitering av preliminär skatt,uppbörd av skatt, inkomst- och förmögenhetstaxering, avräkning mellanpreliminär och slutlig skatt,omräkning av slutlig skatt, underlag för kontroll och revision samtmervärdeskatt. Decentrala och regionala skatteregistren omfattar alla skattskyldiga (ca Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 64 7,8milj). Därutöver finns register över företag och ett antal korsreferensregister. Folkbokföringsregistren omfattar samtliga folkbokfördafysiska personer (ca 8,3 milj). Fastighetsregistren innehåller uppgifter om samtligafastigheter (ca 30 milj) och deras ägare (ca 3,5 milj). Systemstrukturen för folkbokföring ochfastighetsredovisning är regional (bearbetning pä 21 länsdatorer). Förskattesystemet är systemstrukturen central/regional med bearbetningar dels pälänsdatorerna dels på central dator pä (). Teknisktbestår systemet bl. a. av följande komponenter: - encentral datoranläggning vid RSV regionala datoranläggningar vid 21 länsstyrelsersamt en testanlägg ning ca400 arbetsplatser för dataregistrering. Den centrala datoranläggningen vid RSV används för detcentrala skatteregistret. 1 registret finns uppgifter om fysiska personer ochorganisationer som är aktuella i olika skattefunktioner. Registret skall varatillgängligt via terminal hos skattemyndigheter på olika nivåer. Vid de regionala anläggningarna finns ettskatteregister som är ett samlingsbegrepp för olika ADB-register vidlänsstyrelserna. Det regionala skatteregistret har motsvaranderegisteruppgifter som det centrala med undantag för vissa administrativauppgifter som endast finns centralt. Samtliga länsstyrelser och lokala skattemyndigheter harterminalutrustning för frågor och viss dataregistreringsutrustning förregistrering av deklarationer, kontrolluppgifter m. m. Den planerade utvecklingen inbegriper bl. a. ettfortsatt genomförande av olika delrutiner samt avvecklingav föråldrade länsdatorer . Planer finns också på att utveckla ettnytt mervärdeskattesystem till mitten av . Rutiner för val m. m.flyttas till nya datorer . RSV: s kostnader för ADB-driften inkl.utrustningskostnader för länsstyrelserna var /80 41,5 milj. kr.och beräknas för /81 till 59,1 milj. kr. För /82begärs 77,3 milj. kr. Redovisningssystemför exekutionsväsendet () Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åt dåvarandeexekutionsväsendets organisationsnämnd (HON) att i samarbete med statskontoretgöra en förstudie om möjligheterna att utnyttja ADB för vissa arbetsuppgifterinom exekutionsväsendet. () övertog 1973 från EONexekutionsväsendets centralmyndighetsuppgifter, inkl. ADB-verksamheten. 1regleringsbrev för /76 förordnade regeringen, att RSV isamarbete med statskontoret och RRV skulle bedriva fortsatt utvecklings- ochförsöksverksamhet med ett riksdatasystem för exekutionsväsendet (). är infört vid samtliga kronofogdemyndigheter iSödermanlands län (ursprungligt försökslän), län, samtGöteborgs och län. Förberedelser för genomförandet av vid de sjukronofogdemyndigheterna i pågår. Hela länet beräknas vara anslutettill systemet . Därmed kommer att omsluta ca 53 %av den exekutiva verksamheten. Syftetmed är att förbättra indrivningsresultatet och minska per- 1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 65 sonalbehovetvid kronofogdemyndigheterna genom att förse myndigheterna med säkertoch dagsaktuellt indrivningsunderlag. Systemet används bl.a. för automatisk avisering, bevakning, kontroll och redovisning. Periodisk framtagning av indrivningsunderlag förfältarbete görs av systemet efterfastlagda urvalsregler, som gör det lättare för den exekutiva personalenatt rikta sin verksamhet i första handmot de mest angelägna gäldenärerna. Den ur systemet framtagna statistiken kan bl. a.användas som underlag för bedömning av personalbehovet vid respektivekronofogdemyndigheter. innehåller personuppgifter omkronofogdemyndigheternas gäldenärer och gäldenärernas skulder -företrädesvis restförda skatter, allmännaavgifter och böter. F. n. omfattar registret ca 450000 gäldenärer ochca I 800000 skulder. För datordriften av används f. n. DAFA. 133textskärmsterminaler och 120 skrivare är anslutna till systemet. Regeringen har 1980 fastställt kommittédirektiv(Dir 1980:29) för utredning om ettADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet. En särskild utredare harfått i uppdrag att utreda frågan om hur ett sådant ADB-system bör utformas. 1 uppdraget ingår attgöra en utvärdering av det hittillspå försök drivna systemet och att pröva frågan om decentraliserade verksamhetsformer för ett ADB-baseratredovisningssystem. Vidare bör övervägas hur de olikheter i verksamheten somberor på kronofogdedistriktens skiftande storlek skall beaktas.Utredningsarbetet skall redovisas till regeringen . RSV: s kostnader för ADB-driften inkl.utrustningskostnader för kronofogdemyndigheternavar /80 12,2 milj. kr. och beräknas för /81 till 19,9 milj. kr. För /82 begärs24,2 milj. kr. Statligt löneuträkningssystem (SLÖR) Statskontorethar enligt regeringens beslut och 1976 successivt infört ett statligt löneuträkningssystem (SLÖR) vid de civila statligamyndigheterna med undantag av bl. Affärsverken omfattasinte av SLÖR-systemet. En särskild versionav systemet (F/SLÖR) har införts inom försvaret och polisväsendet. SLÖR har vidareutvecklats ur ett förslag till ett mer omfattande personaladministrativtinformationssystem för statsförvaltningen (PAl), som statskontoretpresenterade för Kungl. Arbetet med införandet av SLÖR har skett ienlighet med en uppgjord anslutningsplan enligt följande: 1976anslöts riksåklagaren (). 1977anslöts ett flertal mindre högskolor i samband med högskolereformen. 1978anslöts samtliga myndigheter vilka tidigare använt lönesystem. 1979anslöts de myndigheter som tidigare använt försvarets civilförvaltningslönesystem. har de myndigheter som tidigare använtUppsala datacentrals (UDAC) eller postens lönesystem anslutits. Den Ijuli 1980 var samtliga anslutningar genomförda. Statens löne- och pensionsverk övertoghuvudmannaskapet för SLÖR från statskontoret den . 5 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 66 1 SLÖR ingår uppgifter om löne- ochsemesterförhållanden, inkomster och skatteavdrag. Systemet utnyttjas i löne-,skatte- och personaladministrationen. Det ger också underlag förmatrikelföring ochpensionsuträk-ning samt statistik för SCB och deavtalsslutande parterna. Arbetsbelast-, ningen hos myndigheten minskar genomatt systemet har hög automatik vid löneberäkning, semesterredovisning,bevakning, kontering och ledighetsredovisning. Lönesystemetär uppbyggt i huvudsak kring fyra register: - innehåller allgrundläggande aktuell information om löntagaren som behövs för löneberäkningen. - innehålleruppgifter om utnyttjade lönearter samt data för rapportering av bl. a.semester, ledighet, övertid, vikariat och skatt. - innehållermyndigheternas identifikation samt vissa koder för anslutningsformen till andra system. - innehåller koderoch konstanter för kontroll av olika ändamål. SLÖR omfattade ca 300 myndigheter.Antalet löneutbetalningar var ca 158000 och nettolönen för utbetalningarnaomkring 600 milj. kr. Systemet utnyttjar tre driftställen, nämligen DAFA:sanläggningar i och samt UDAC. DAFA i är huvuddriftställe,där även programunderhåll och utveckling sker. UDAC är driftställe förhuvuddelen av universiteten och högskolorna. Statskontoret har på regeringens uppdrag 1979 i enplaneringspromemoria (stkt 1979:23) redovisat förslag till en förstudie omlångsiktig utveckling av SLÖR. SPV:s ADB-kostnader för SLÖR beräknas för budgetåret1980/81 till 24 milj. kr. För /82 begärs 24 milj. kr. Personaladministrativtinförmutionssystem (Pl) Utveckling av ett ADB-baserat system för hantering avpersonalinformation ingick som en del av statskontorets tidigare översyn avden statliga personaladministrationen. Utvecklingsarbetet resulterade 1974 bl.a. i det personaladministrativa systemet OPAl för vilket statens personalnämnd(SPN) blev huvudman. OPAl-systemet var till en början enbart avsett för myndighetersom skulle omlokaliseras från . Genom utbyggnaden av statens löneuträkningssystem(SLÖR) kom myndigheterna att belastas med en dubbelrapportering av data tillbåde SLÖR och OPAl. Regeringen beslöt därför 1976 om en utredning av den personaladministrativainformationsbehandlingen. Utredningen redovisade 1977 förslag om ett nyttpersonaladministrativt informationssystem (Pl). Regeringen uppdrog 1977 ät statskontoret atttillsammans med SPN utveckla ett system i huvudsaklig överensstämmelse medutredningens förslag. 1 uppdraget sades bl. a. att det personaladministrativasystemet skulle vara frivilligt och avgiftsfinansierat. Vid planeringen avinförandet skulle hänsyn tas till genomförandeplanen i SLÖR. Regeringenföreskrev vidare att OPAl skulle avvecklas. Pl togs i drift 1980 med att OPAl-systemetavvecklades. Huvudmannaskapet för Pl övergick ijuli 1980 till statens löne- och pensionsverk (SPV). PlUtnyttjar de i SLÖR registrerade personuppgifterna. Genom Plunderlättas bl.a. uppföljning och analys av personalläget. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 67 planeringpå lång sikt, jämställdhetsredovisning och utbildningsplanering. Systemet består av fyra register, varav tre innehållerolika personaladministrativa uppgifter (personregister, tjänsteregister ochutbildningsregister). Det fjärde är ett beställningsregister. Uppgifternakombineras och sammanställs på olika sätt allt efter myndighetensbeställningar. ADB-driftenär föriagd till DAFA i Anslutningentill Pl är av följande storleksordning: Antal mvndigheter 12 18 32 Antal anställda 30000 45000 60000 Den långsiktiga utvecklingen kommer att ske parallelltmed utvecklingen av SLÖR. SPVs ADB-kostnader för Pl-systemet beräknas /81 till 2,4 milj. kr. För /82 begärs 2,5 milj.kr. Systemför automatiserad matrikelföring och pensionsuträkning Genom beslut föreskrev regeringen attstatskontoret i samråd med SPV och SPN skulle utveckla ett system förautomatiserad matrikelföring och pensionsuträkning. Statskontoret föreslog 1977till regeringen att ett ADB-system för dessa funktioner borde införas istatsförvaltningen. Regeringen beslöt 1979 att systemet skulle genomföras ihuvudsak enligt redovisad plan för anslutning av myndigheter tillmatrikelregistret. Systemansvaret överfördes 1980 till SPV. Enligt beslutskulle statskontoret även fortsättningsvis medverka i arbetet med systemet. Under arbetet med att ta fram överföringskrav frän övrigalönesystem har det framkommit att de överföringskrav som gällde för SLÖR måsteanpassas till krav som gäller för samtliga lönesystem. Problemen kring kravspecifikation och idrifttagande avmatrikelregistret har medfört att produktionen tills vidare upphört och attytterligare anslutning av myndigheter inte sker. Efter driftstoppet hararbetet koncentrerats på att ta fram en ny användarkravspecifikation. Utvecklingsarbetet bedrivs nu med sikte på attförsöksverksamheten skall återupptas . SPV:s kostnader för matrikelprojektet var budgetåret1979/80 1,2 milj. kr. och beräknas för /81 till 2,3 milj. kr.För /82 begärs 2,4 milj. kr. ADB-systemför biblioteksväsendet (LIBRIS) Statskontoret fick 1967 i uppdrag att utredamöjligheterna att rationalisera de vetenskapliga bibliotekens arbetsformer medtekniska hjälpmedel. På grundval av detta arbete framlade statskontoret ettförslag till ett ADB-baserat informationssystem - LIBRIS (Library InformationSystem). Försöksdrift och vidareutveckling har därefter pågått i olikaetapper. LIBRIS omfattar datorrutiner för katalogisering ochlokalisering av litteratur samt uttag av olika katalogprodukter. a. till att reducera den tidskrävande s. k. primärkatalogiseringenav utländskt material. De datorlagrade uppgifterna används också av deanslutna biblioteken för att direkt via terminal få svar på frågan om var enviss publikation finns. Vidareframställs fortlöpande Svensk bokförteckning genom uttag av Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 68 aktuelltmaterial ur databasen som f. n. omfattar ca 500000 bibliografiska poster. (KB) ansvarar för dendriften av LIBRIS. Utvecklingsansvaret har överförts tilldelegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFl). För driften av LIBRIS utnyttjas DAFA.21 bibliotek är f. n. fast anslutna. kommer antalet fastanslutna terminaler att uppgå till ca 170. KB har av DFl erhållit medel för en förstudie somsyftar till att pröva ett system med sökfunktioner i såväl LIBRIS somfolkbibliotekens datasystem (BUMS). Förstudien ska enligt planerna varaavslutad . Kostnaden för ADB-drift var /80 4,4milj. och beräknas för /81 till 5,2 milj. kr. /82 begärs 11,2 milj. kr. Studiestödetsinformationssystem (STIS) () startade hösten 1973ett projekt för att utveckla ett ADB-baserat informationssystem för denstudiesociala administrationen inom CSN och studiemedelsnämnderna.Utvecklingsprojektet som har bedrivits i samråd med statskontoret upphörde1978 då systemet togs i full drift. Syftet med studiestödets informationssystem (STIS) är iförsta hand att effektivisera administrationen av studiestödet och ge destuderande bättre service bl. a. genom kortare behandlingstider.Behandlingstiden för ansökan om studiemedel skall inte behöva överstiga fyraveckor ens under den brådaste liden. Systemet syftar även till att uppnå större säkerhet i verksamhetengenom bättre kontroller m. m. a. funktioner för registrering via terminal av studiemedelsansökningar,uppskovsan sökningar m. m. - beräkning och kontroll av studiemedelsbelopp m.m.samt utskrift av beslutsmeddelanden och studieförsäkran/-intyg bevakningav inbetalningar (avgifter och återkrav) - utskriftav in- och utbelalningskort m. m. 1 systemet administreras både utbetalning (ca 2000 milj.kr. ) och återbetalning (ca 300 milj. kr. per är) av studiemedel. Antalstudiestödsta-gare i registret är ca 500000. CSN och de sexstudiemedelsnämnderna har tillgång till systemet och registren via 90 textskärmsterminaler. CSN ansvararför systemet. Dalordriften är förlagd lill DAFA. En planerad utökning av systemet innebär att ettADB-system utvecklas för hanteringen av ansökningar från utländska medborgareom rätten till svenskt studiestöd. Ett nytt datasystem för återkrav av studiestöd utvecklasf.n. av CSN i samråd med statskontoret och datainspektionen. Systemet beräknasatt tas i drift /81. Kostnaden för ADB-drift var /80 9,5milj. och beräknas för /81 till 10,7 milj. kr. /82 begärs 11,4 milj. kr. ADB-systemvid överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har underläng tid använt sig av /DB i sin verksamhet. Följande system är i drift ellerunder utveckling Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 69 - affärs- ochlagerredovisningssystemet (BUSA) - statistik- och planeringssystemet - systemet för oljerapportering BUSA skall ge underlag för affärs- ochlagringsverksamheten samt för den ekonomiadministrativa verksamheten dvs.planeringen för uppbyggnad av beredskapslager m.m. Statistik- ochplaneringssystemet används för planering främsl inom överstyrelsen men även fördet ekonomiska försvaret i övrigt. För driften av båda dessa system utnyttjasDAFA. Systemet för oljerapportering är fortfarande underutveckling och syftar bl. a. till att underlätta uppföljning avförsörjningsläget. Sammanställningar ur systemet utgör dessutom underlag förrapporteringen till lEA (). Beräkningsmodellerna används för atl räkna framunderlag för bedömning av beredskapslagringen. För detta ändamål utnyttjasStockholms datorcentral (QZ). Mot bakgrund av att ADB-verksamheten inte givitförväntat resultat anser ÖEF att en analys av informationsbehovet ochförutsättningarna för datorstöd i överstyrelsens verksamhet är önskvärd.Regeringen har därför 1980 givit ÖEF i uppdrag att i samråd med statskontoretutreda överstyrelsens behov av information och lämplig databehandling avdenna. ADB utnyttjas för olika ändamål inomarbetsmarknadsverket (AMV). Ett antal administrativa ADB-system används somstöd för olika verksamhetsgrenar inom () eller somunderlag för verksamhetsplaneringen. Andra syslem utgör hjälpmedel i denplatsförmedlande verksamheten vid arbetsförmedlingskontoren. Inom delta områdepågår ett omfattande utvecklingsarbete med olika försöksverksamheter. Ansvaret för de ADB-system som utvecklats eller är idrift inom arbetsmarknadsverket ligger hos AMS. Ansvaret för drift, underhålloch teknisk ' veckling regleras i avtal mellan AMS och de servicebyråer somanlitas. Systemför framställning av plalslistor används ett ADB-system för framställningav listor över alla lediganmälda arbeten. Systemet omfattar funktioner förregistrering och statistikföring av lediga platser, framställning avplatslistor samt inkodning och uttag av statistik över arbetssökande. Platslistorna (en per län) framställs på fem produktionsorterdit uppgifter om nya platser och andra förändringar insamlas förfoiosättning. tryckning och distribution. För den dagliga registreringen används 190 terminalermed lokal lagringskapacitet. Underlaget för platslistorna framställs bl. a. vidDAFA. Syslem för terminalsökning och automatisk bevakningSystemet omfattar följande funktioner; - sökning via terminal bland ledigaplatser - bevakning av nytillkommande platserför arbetssökandes räkning - uppdatering av registren varje nattmed de nytillkommande platserna. Systemet har prövats /77 ochutvärderas fortlöpande. För provdriften har medel beviljats t.o.m. budgetåret1980/81 motsvarande ca 140 terminalarbetsplatser. Endast ett 20-tal av dessahar Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 70 installeratsoch tagits i drift. Uppgifter överförs från de femproduktionsorterna till systemels centrala databas. För ändamålet utnyttjas enprivat servicebyrå (). Försöksverksamhet med s. k. modellkontor har inletts ien första etapp vid förmedlingskontoret i . Nyaanvändningsområden är uppföljning av lediga platser och arbetssökande samtsökning i arbetsgi-varregister. Syftet är bl. a. att ge personalen bättre informationdels om resultatet av förmedlingens insatser för de arbetssökande, dels delediga platserna. Avsikten är även atl förenkla de rutinerna genom attslopa blanketter, statistikkort m.m. Försöksverksamheten med modell-kontorenskall ge underlag för ställningstagande om hur ADB-tekniken bäst kan utnyttjasi platsförmedlingsarbetet. Informationssystemom arbetsskador () Arbetarskyddsstyrelsen har enligt beslut av (rskr 1977/78: 147) blivit huvudman för ett informationssystem om arbetsskadorvilket ersätter den tidigare yrkesskadestatisliken. Informationssyslemel togsi drift 1979. Syftet med systemet är att ge underlag förarbetarskyddsstyrelsens uppföljning av arbetsmiljölagen och förtillsynsmyndigheternas och arbetsmarknadsparternas förebyggande arbele. Detskall dessutom vara bakgrundsregister för utrednings- och forskningsarbetesamt ge underlag för officiell statistik över arbetsskador. Registret, som lagras och bearbetas på DAFA. omfattaralla inträffade arbetsskador , ca 190000. Ett hundratal uppgifterlagras om varje skada. Inrapporteringen av arbetsskadeanmälningarna sker frånyrkesinspektionsdistrikten. Inom tre distrikt bedrivs försöksverksamhet medterminaler för registrering av uppgifterna. Ytterligare en försöksverksamhethar just påbörjats för att pröva åtkomsten till registerinnehållet direkt viaterminal. Under /80 har en översyn avarbetarskyddsverkets hela ADB-verksamhet genomförts och redovisats förregeringen. Med anledning härav behandlas verkets ADB-verksamhet utförligt ibilaga 15 till budgetpropositionen under anslaget till arbetarskyddsstyrelsen. Kostnaden för ADB-drift var /80 3.0milj. och beräknas för /81 lill 4,2 milj. kr. Förbudgetåret begärs 4.5 milj. kr. 3 Orientering om utredningar m. m. ADB-tekniken och dess utveckling harföranlett ett antal utredningar som berör såväl användningen av ADB inom olikaverksamhetsområden som frågor av mer principiell karaktär. Flera utredningarstuderar dalateknikens effekter och utvecklingsmöjligheter på olika områden. 1avsnitt 3.1 redovisas de pågående utredningar, som bedömts vara av intresse,samt avgivna och planerade betänkanden eller rapporter. 1 avsnitt 3.2 gesexempel på publikationer som på ett översiktligt sätt beskriver den statligaADB-verksamheten. Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 71 Här förtecknas pågående ulredningar och deras avgivnaeller planerade publikationer. Avslutningsvis nämns några viktigare betänkanden(motsv.) som avgivits av nu avslutade utredningar. Utredningens namn - huvuduppgifter Betänkanden tidsplan m. m. () - Översyn av Datalagen, ADB och offentlighetsprincipen Dir. Ju 1976:05 Tilläggs-dir. 1980; 14 Personregister - Datorer -Integritet (SOU 1978:54) Förfaltningsreglering av .SPAR m.m. (Ds Ju 1979; 19) Offentlighetsprincipen och ADB (SOU 1980:31) Diskussionspromemoria planerad (ill slutet av 1981, Därefter återstår minst ett -Utredning av den fortsattafaslighels-dataverksamheten ALLFA-utredningen-ADB inom allmänna försäkringen m. m. Förslag om lämplig organisation av datordriften inom verksamhetsområde efter1980 ADBanskaffningsut-redningen Utredning avvissa frågor rörande den samordnade anskaffningen av ADB-utrustning i statsförvaltningen () har på FADIRis uppdrag utarbetat; - Erfarenheter av faslig- hetsdatasystemet. Uppfölj ning av omläggning, införan de och drift. - Erfarenheterav faslig-hetsdatasystemet. Användningen inom kreditorganisationer m. m. - Driflsystem 1som rikssystem. Ett centralt och tre regionala alternativ. och erfarenheter av driftsystem 1 tlnns i PM-fonn. ADB inom den allmänna försäkringen pä och därefter (Ds S 1979; 4) 1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor Betänkandentidsplan m. m. Informationsteknologiutredningen- Översyn av den nya informationsbärarnas utvecklingsmöjligheter,förtjänster och brister Dataeffektutredning-en- Utredning av datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö () -redning av datateknikens och elektronikenseffekter på näringslivets utveckling () utredningsarbete avseende svensk elektronikindustri,nuläge och utvecklingsmöjligheter Dir. 1978:5 Nya vyer. massmedier- hot eller löfte? (SOU 1979:69) Dir.1978:6 Publicerade rapporter: Datoriseringens betydelse i försäkringsbranschen - en förstudie Bankernasdatorisering - investeringar, planer och visioner. Planeraderapporter: Effekter inom verkstads- och processindustrin. (Bygger pådataelektronik-kommitténs material och prognoser.) Effekter iförsäkringsbranschen och bankerna. Kontorsautomationenseffekter i offentlig förvaltning. Datoriseringinom varuhandel och distribution. om datorer och rationalisering. Dessutomtlnns planer på en rapport om datorer och utbildning. Slutbetänkande planerasunder 1981. Dir.1978:66 Pnhliceral material: Industri-och forskningspolitiska program inomdata-och elektronikområdet (DS I 1980; 7). Dalateknikoch industripolitik (SOU 1980; 17) Dalateknik, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning (Tre uppsatser sammanställda av ). Planerade skrifter:Datorstyrd konstruktion och tillverkning i verkstadsindustrin. De två sistnämnda utredningarna sammanfallas i elt delbetänkandei bönan av 1980. Sluttidpunktför utredningen har inte angivits. PM1978-07-20 Elektronikindustrin i Sveri- stridepar- (SIND 1979;6). tementet (SIND 1979; 7). 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor Utredningens namn -huvuduppgifter Betänkanden tidsplan m. m. Kommundepar- ADB-beredningsgruppen Dir. C 1973:06