prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Därutöver har utvecklingen i hög grad påverkats av inhemska faktorer och av den politik som denkonservativa regeringen utformat föratt på lång sikt förbättra den brittiska ekonomins funktionssätt. Denna politik utformades mot bakgrund avatt den brittiska ekonomin försvagatssuccessivt under en följd av år. Den senaste försök attbringa pris- och löneutvecklingen under kontroll genom olika former avinkomstpolitik hade misslyckats och den brittiska konkurrenskraften hade försämrats alltmer. Den nyaregeringen utgick ifrån alt de viktigasteorsakerna till problem stod att finna i fackföreningarnas styrka i löneförhandlingarna, denökande andelen av BNP som gick vid sidanom marknadsmekanismen och, mera allmänt, att den offentliga sektorns tillväxt verkade förlamande påekonomins utbudssida. Högsta prioritet gavs därför åt att bryta dennautveckling. Huvudinstrumentet härför blev en monetaristiskl utformad penningpolitik,där successivt allt lägre mål förpenningmängdens tillväxt tänktes ge information till företag, hushåll,m.fl. om vilken tillväxt i nominella termer som myndigheterna avsåg alt tolerera. Den offentliga sektorns andelav BNP skulle successivt krympas ochden konsoliderade offentliga sektorns underskott skulle reduceras genom en stram finanspolitik. Genomavnationaliseringar och överhuvud mindre ingrepp från statens sida imarknadens funktionssätt, skulle 1980/81:100 42 utbudssidani ekonomin effektiviseras. Denna nya politik har genom sin anknytning till den monetaristiska skolan ochdärmed sitt avståndstagande från mertraditionell keynesiansk ekonomisk politik, sin enkla målstruklur, saml denemfas med vilken inflationsbekämpningen framhävts, väckt betydandeinternationell uppmärksamhet. Politiken har hitills tillämpats endast under drygt 1 Ij år. Det är därför för tidigt attdra några slutsatser belräffande politikens resultat i ett längre perspektiv.Emellertid har redan nu myndigheternas förmåga atl verkligen kontrollerapolitikens viktigaste instrument - tillväxten i penningmängden - kommitatl ifrågasättas i och med att det målsatiaintervallet årlig tillväxt i M3 kraftigt överskridits under1980. Dessutom har målet för den offentliga sektorns underskott likaså överskridils. som delta utfalllett till etl ifrågasättande av möjligheten alt basera politiken på endast de tvånämnda målen, har mera fundamentala invändningar rests mot politikensutformning. Dennas inriktning på en stram penningpolitik har tillsammans medde ökade oljeinkom-stema och depsykologiska effekterna av den mera marknadsorienterade politiken, lett till enkraftig uppvärdering av del engelska pundet. Då reallönerna i rad ökat mer äninflationen, och kapaciletsutnyttjandet sjunkit med åtföljande höjningav kostnaden per producerad enhet, harföretagens redan otillräckliga vinstnivå sänkts ytterligare. Följden av detla är i sin tur alt arbetslösheten f n.stiger snabbi och alt produktiv industriell kapacitet slås ut. Del är enöppen fråga om del, när välinflationsförväntningarna skurits ned genom den strama politiken, kommer att finnas tillräckligt medindustriell kapacitet kvar för alt möjliggöraen icke-inflalionistisk ökning av efterfrågan och därmed minskning avarbetslösheten. Produktionsutvecklingenunder har karakteriserats av ett snabbi fall fr. p.m. Iaugusti hade industriproduktionen sjunkit 10%under 1979 års nivå och därmed fallit till produktionsnivå. Alla efterfrågefaklorer utom den offentligaefterfrågan bidrog lill detta fall. Samtidigtbromsades inflationen in påtagligt . Den privata konsumtionen har under första hälften av1980 fortsatt att expandera i samma snabba takt som och1979, men vändes i en markerad nedgångunder . Den måttfulla men stadiga expansionen i näringslivsinvesteringarna som pågåttalltsedan 1976 bröts likaså under loppet av 1980. Nedgången i lotalaefterfrågan förstärktes av en starklagerneddragning. Den finanspolitiska åtstramningen har främsl satt sina spår i de offentliga investeringarna;konsumtionen i den offentliga sektorntorde ha förblivit i stort sett oförändrad. Till följd av den abrupt sjunkande efterfrågan minskades importen, och ikombination med den förbättring av terms of trade som förklaras av de senasteoljeprishöjningarna, svängde bytesbalansen om från elt underskott pånära 1979 till etlöverskott på 1980. Tillgängliga konjunklurdala tyderpå att även 1981 kommer att känne- Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 43 tecknasav en myckel svag aktivitetsnivå. Företagens förväntningar om kapacitetsutnyttjande har sjunkit påtagligt underloppet av och investeringsplanernahar dragits ned. torde de ackumulerade effekterna av nedgången i den brittiska ekonominsrelativa konkurrenskraft med ca 40%under de två senaste åren slå ut i kraftiga föriuster av marknadsandelar såväl för exporten som påhemmamarknaden. Löneökningstaktentorde komma att bromsas in tillmellan 10 och , i synnerhet iden konkurrensulsalta sektorn. synes konjunkturnedgången, den restriktiva ekonomiska politiken samtsjunkande importpriser (i pund räknat) bidra till en dämpning av inflationen som är starkare än nedgången ilöneökningslakten. Följden torde därför bli att man även torde få bevittna marginellt stigandereallöner. Efter hänsyn lill skalteautomatikenseffekter torde hushållens reala disponibla inkomster dock komma att sjunka . Under antagandeav en bibehållen hög sparkvot. är ennedgång i den privata konsumtionen sannolik. De fasta invesleringarna påverkas å ena sidan avden restriktiva finanspolitiken, sommedför en markerad neddragning av de offentliga investeringarna. Näringslivets investeringar åter kommer attdras ned till följd av del lågakapacitetsutnytljandet, de sjunkande vinsterna och den försvagadekonkurrenskraften. Lagerinvesteringarna torde ge ett mindre positivt bidrag till tillväxten. Utrikeshandeln kommer att minskasåväl på import-som exportsidan.Totalt sett väntas en minskning av BNP 1981 i samma storieksordning somunder 1980, dvs. Denna utvecklingav den totala efterfrågan i ekonomin kommer atl medföra en fortsatt ökning av antalet arbetslösa. Deras antal tordeunder 1981 komma översfiga avarbetskraften, motsvarande 2,5 miljoner -en nivå som inte uppnåtts på 40år. Del internationella konjunkturförloppet var genom1979 och in på 1980 gynnsamt för dendanska exportindustrin. Dessutom har den danska konkurrenskraften stärkts delsefter devalveringarna 1979 och efter justeringarna inom det europeiska monetära systemet (EMS) med 8 ä i effektiva termer, dels som en följd av den strama ekonomiskapolitiken. Industriexporten beräknas ha ökat med 1980, exporten totallsett något mindre. Den inhemska efterfrågan har såväl 1979 som 1980dämpats till följd av vikande disponibla realinkomster. Denna minskninghar sin grund dels i det gradvisförsämrade bytesförhållandet, , dels i de ekonomisk-politiska ingreppen.Hushållsseklorns reaktion tog sig först uttryck i färre bilinköp och lägreenergiförbrukning. Under loppet av 1980 träffades allt fler varugrupper. Nedgången i den privata konsumtionen beräknas till 1980 eller i stortsett i takt med den reala disponiblainkomsten. Konsumentpriserna har drivits upp av externa im- 1980/81:100 44 pulser,främst oljepriset, och höjda avgifter till under loppet av året. Nedgången i bostadssektorns investeringar som 1979 var4%, blev mycket markerad . Minskningen på förklaras bl. a.av de skärpta kreditvillkoren och av hushållens avtagande efterfrågan. Företa-,gens investeringsaktivitet blev allt lägre under loppet av 1980.Nedgångs-trenden blev ännu tydligare. Vikande efterfrågan såväl utomlandssom i saml ett kärvt kreditläge medför sannolikt en överiagförsiktigare attityd till investeringar. Till detta skall läggas den osäkerhetsom är förknippad med avtalsuppgörelsen . Det är tveksamt om de redanbeslutade investeringsstimulanserna räcker som motvikt. Nedskärningarna ibudgeten är riktade särskilt mot investeringssidan, där en minskning på ca 17%torde ha inträffat för offentliga investeringar. Den offentliga konsumtionen, främst den kommunalaberäknas ha ökat med bortåt 1980. var bara något mindre än 1979 menökningstakten mattades . Den inhemska efterfrågan visade en vikandetrend genom 1980 och ser ut all ha minskat . Lagernivåernatorde ha anpassats nedåt, såväl i råvaru- somfärdigvaruledet. Bruttonationalprodukten beräknas ha fallit från 1979till 1980, men nedgångslakten under loppet av 1980 var . Den privatasektorns aktivitet föll ännu snabbare, trots de insatser om sammantaget 5,5miljarder danska kr. för alt främja näringslivet och sysselsättningen i dennasektor vilka beslöts om . Den sjunkande aktiviteten speglas i enminskad sysselsättning. 1 genomsnitt 175000 personer eller avarbetsstyrkan saknade arbete 1980, en ökning från 5,1979. Den sviktande ekonomiska aktiviteten syns iimportsiffrorna . Från första kvartalets relativt höga nivå en följdbl. a. av lagerpåfyllna-den på energisidan sjönk importen, först och mestmarkant vad gäller bilar. Trots en försämring av bytesförhållandet, kundedärmed en svag förbättring noteras i handelsbalansen. Men stiganderäntekostnader, en följd av såväl fler utländska lån som högre räntenivåerutomlands samt transfereringar drog ned bytesbalanssaldot. Underskottet ibytesbalansen beräknas ha uppgått lill 14 ä , vilkelmotsvarar av BNP. Vid ingången till 1981 beräknas den samladeproduktionen sålunda ligga på en klart lägre nivå än tidigare.Bedömningen påverkas dels av del svaga internationella läget och deosäkerhetsfaktorer som är knutna till utvecklingen i industriländerna, dels avovissheten om hur hushållen och företagen i kommer att bete sig innande nya avtalen blir klara. Hushållens och företagens sparande och investeringarär sålunda viktiga komponenter liksom den fortsatta utvecklingen av konkurrenskraften.Via den s.k. dyrtidsregleringen väntas lönenivån sfiga . Medtanke på alt löneglidningen blivit en Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 45 allt tyngre bit i lönekostnaderna,kan lönekostnadsnivån komma atl öka med åtminstone under loppet avinnevarande år. Utfallet av de pågående löneförhandlingarna blirdärmed avgörande för konkurrensförmågan.Den internationella prisstegringslakten antas avta under loppet av 1981. De utifrån kommandeprisimpulserna väger tungt i konsumentprisindex. Vid enlönekostnadsökning på bör därför priserna i konsumentledet stigalångsammare än 1980, eller med 9,5 ä . Den press på realinkomsterna, vilken har varitkännbar , kan lätta om bytesförhållandet som förutsett stabiliseras. Vad gäller hushållens disponibla realinkomsterhöjs skatteuttaget samtidigtsom dyrtidsportionerna börjar falla ul. Detta kan gynna både den privatakonsumtionen och efterfrågan på bosläder så alt utvecklingen gradvis vänder uppåt. Byggaktiviteten bör ävenpåverkas av de redan beslutadeinvesteringsslimulanserna. Diskontosänkningarna, till , görkrediterna billigare. Dessutom har del blivit lättare atl låna lill t. ex.förbättringar av bostäder. Med den nu förda ekonomiska politiken står till budsför penningpolitiken främst att kontrolleraden inhemska likviditetstillväxlen. Delta innebär också all del relativt höga ränteläget blir bestående 1981. Kommunernas expansionstakt tordeavta, lill 1981. Den offentliga sektorns konsumtion antas öka med 1981. Investeringarna fortsätter enliglplanerna att sjunka 1981 om än inleså markant som de två föregående åren. Konjunkturpoliliken kommer ändå atl i motsats till stimulera efterfrågan. Den svaga inhemska aktiviteten förutses bestå inpå 1981. Industriexpor-len tordefinna god avsättning också 1981 även om ökningstakten väntas bli bara hälften av fjolårets. Detsamma verkarsannolikt för den samlade exporten. Denprivata konsumtionens utveckling är avhängig av förloppet i de disponiblarealinkomsterna och sparbenägenhelen. Etl argument för en sänkt sparkvot är attdet finns ett uppdämt köpbehov. Över året ökar sannolikt hushållens inköp medan nivån i genomsnitt torde blioförändrad jämfört med . Vad gäller bostadsbyggandet dröjer del antagligenbortåt innan investeringarna vänder. Därför väntas för 1981som helhet en nedgång, om dock bara hälftenså kraftig som 1980, eller bortåt . Inom näringslivet antas den nedåtgåendetrenden i investeringsaktivitetenbestå åtminstone under årets första del med tanke på osäkerhetsmomenten internationellt och vad gällerlönekostnaderna. Den samlade efterfrågan väntas öka med t/2 ä mellan åren. torde lagren börja fyllas på igen.Efterfrågeökningen beräknas vara väl hävdadfram emot sista kvartalet, takten mellan fjärde kvartalet 1980 och sammalidpunkt 1981 väntas bli . Den totala produktionen kommer troligen att stagnera eller möjligen öka någotmellan 1980 och 1981 men en accelerationförutses senare del. 1980/81:100 46 nomiskaaktiviteten torde inle räcka för att absorbera tillströmningen till arbetsmarknaden. Arbetslösheten skulle därmed förblikring 200000, dvs. på samma nivå somvid /1981, eller av arbetsstyrkan. Importminskningenverkar plana ut . Återhämtningen förutses dock bli långsam.Nivån har emellertid pressats nedåt under , varför enreaktion kan komma. Med de ovan angivna förutsättningarna torde bytesförhållandet inte ytterligare försämras1981. Men underskottet i handelsbalansen väntas ändå stiga något.Exporten antas få allt svårare att finnaavsättning som importen böljar tillta mot årets slut. Dessutom fortsätter servicebalansen alt försämras.Därför väntas inle, trots attbytesbalansunderskottel /1981 visade en markant lägre årstakt, någon egentligförbättring i bytesbalanssitua-lionen för . Efterfrägeinriktningen utomlands var liksom1979 gynnsam för den finskaexportindustrin. Exporten av skogsprodukter ökade särskilt starkt underförsta . Dessutom steg utförseln av melallprodukler som en följd av tilläggsleveranserna tillSovjetunionen. Exporten beräknas totallha ökat med , samma takt som 1979 och snabbare än marknadstillväxten i OECD-området. Den vikandeefterfrågan och ökande konkurrensenutomlands speglades emellertid i en mot slutet av fjolåret dämpadutveckling. Exporten har i hög grad legal bakom expansionen iden finska ekonomin frän slutet av 1978. Men allt fler avefterfrågekomponenterna gav efterhand tillväxtimpulser.Investeringsverksamheten började tilltaungefär ett är efter det atl produktionen hade bötjat accelerera. Denstarka tillväxten från halvårsskiftet 1979reflekterar en generelll förbättrad lönsamhet, etl något lättare finansieringsläge samt flera tungaskogsprojekt. Vidare steg lagerinvesteringarna mer än vad produktionstillväxtenborde ha lett till. Under loppet av1980 började s. k. flaskhalsar atl göra sig gällande. Kapa-citetslaket var i stort sett nått inom ettflertal branscher. Till detla kom en alltmer kännbar brist på yrkeskunnig arbetskraft. Trots alt kreditpolitiken gradvis har stramats åt utgjorde finansieringeninte något problem eftersombegränsningarna främst var riktade mot konsumtions- och bostadskre-dilerna. Invesleringarna steg totalt med drygt 7%1980, inom den privata industrin med ytterligare någon procentenhet.Industriproduktionen ökade med 10,5%1979. Detla var mer än under de fem närmast föregående åren sammantaget. Men för vissa branscher, t. ex. trä-och pappersindustrin låg nivån ändabara marginellt över rekordnivån . stördes industriproduktionen av strejker men ökningslaktenför året som helhet beräknas ändå till . Verksamheten inom den offentliga sektorn hargradvis dämpats under de senasteåren efter hand som reformerna har fullföljts inom vissa områden Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 47 ex. och folkhälsoarbetet. 1 volymtermer steg den offentliga sektorns samlade verksamhet 1979.Beräkningarna pekar motungefär samma takt. Bruttonationalprodukten, som 1979 tilltog med ,torde 1980 ha ökat med . Sysselsättningsläget fortsatte därmed att förbättras. Fler kundesysselsättas trots ett väsentligt ökat utbud. Dessutom minskade antaletpersoner med förkortad arbetsvecka.På försommaren 1980 understeg antalet arbetslösa 100000. Andelen arbetslösa sjönk till ca4,1980 från . Kostnads- och prisökningarna började accelereramot slutet av 1979. Såväl utländska som inhemska prisimpulser medverkadehärtill. Å andra sidan dämpadeskostnadstrycket av produktivitetsökningen. Den genomsnittligaprisökningstakten i konsumentledet steg från 7,1979 till 1980, och årsnivån beräknas haöverstigit med . Den starka tillväxten i produktionen 1979 och 1980förstärkte utvecklingen av samhällets disponibla inkomster trots atlbytesförhållandet samtidigtförsämrades med . Hushållens konsumtion, som 1979 steg , riktades till en början mot varaktigakonsumtionsvaror. Det torde ha funnitsett uppdämt köpbehov /1978 som, tillsammans med den förbättraderealinkomstutvecklingen /1980 och det ljusare sysselsättningsläget, banade väg för en konsumUonsökning på4 å 1980. Den tilltagandeinflationstakten och konflikterna på arbetsmarknaden kan ha dämpat taktennågot. De finanspolitiska effekterna av ändringarna i de inkomst- och avgiftsgrundande beloppenstimulerade den ekonomiska aktiviteten . Den ökande konsumtionsefterfrågan och den alltstarkare investeringsaktiviteten gavfrån 1979 utslag i kraftiga importökningar. En allt större del av efterfrågan fick tillgodoses med import, efterhand som den inhemska industrin närmade sig fullt kapacitetsutnyttjande.Importökningen uppgick totall tillca 1979, i Qoi lill . Bytesbalansen försvagades , dels på grund av attimportpriserna steg, främsl oljepriserna, dels på grund av atl importvolymenaccelererade. Bytesförhållandetförsämrades 1979 och en ytterligare förringning om förutses ha inträffat1980. Från ett överskott 1978 om drygt 2,5 miljarder mark har bytesbalansen försvagats via ett underskott ominle fullt 1 miljard mark 1979 tillelt underskott mellan 6 och 7 miljarder mark 1980, motsvarande ca 3,5%av BNP. Tillväxtförulsättningarna ser gynnsamma utåtminstone under inledningen av 1981. De inhemska faktorerna torde alltmer taöver som lillväxlmo-tor. Så förutsesen fortsalt invesleringsuppgång 1981 med den privata industrin somtongivande. Den avmattning, som förutskickas i enkäter bland industriföretagen,antas inle inträda förrän . Fr.o.m. uttasexportdepositioner för skogsinduslriprodukter. 1980/81:100 48 fr.o.m.oktober 1980 konjunkturdepositioner från övriga företag. Vidare har vissaoffenfliga investeringar skjutils framåt i tiden. beräknas ettbelopp motsvarande av BNP ha samlats in. Men dessa åtgärder väntas ändåinte nämnvärt utjämna invesleringsförloppel. Företagen har rikamöjligheler till avskrivningar samtett relalivi gott och via diskonlosänkningen ett något mindrekostsamt finansieringsläge. Industriproduktionen antas öka med 3 ä , ellersom i medeltal för 1970-talet. Skogsindustrin, som både 1979 och 1980 noteradebetydande exportframgångar kan vänta ett omslag 1981. Produktionen inom dennasektor förutses avta med 1 å . Efterfrågan på virke torde härröra främst frånden expansiva bosladsbyggnationen i . För att dämpa överhettningen utgåren invesleringsskatt på icke prioriterade byggen t.o. Verkstadsindustrin ser ut alt bli fortsalt expansiv 1981. Härsamverkar etl fortfarande gott exportorder-läge med en livlig inhemskinvesteringsefterfrågan till en ökningstakt om 1981. Den offentliga verksamheten är budgeterad att öka iungefär samma takt som 1980, eller med 2 ä . För totalproduktionen avlarökningstakten 1981 till en BNP-tillväxl i intervallet 2 a 3%.Sysselsättningsläget kan möjligen förbättras ylterligare något 1981 då effekternaav tidigare insatta arbelsmarknadspolitiska åtgärder bidrar. De beslutade skattelättnaderna innebär atlinkomsterna späs på med 3 ä . Den privata konsumtionen förutses ändå inte blifullt lika livlig som 1980. Då bars konsumtionen upp av en god tillväxt i dedisponibla realinkomsterna, ett minskat sparande och ett förbättrat arbetsmarknadsläge.Dessa förhållanden förutses visseriigen gälla också 1981 men det tidigareuppdämda köpbehovel antas vara tillfredsställt. Utgången av den kommande lönerörelsenoch inflationen påverkar köplusten. Trenden vikande menindirekta skaller och avgifter höjer konsumentpriserna. Sammanlaget börökningen i konsumentprisindex understiga den och öka med 8 å underåret. Den höga tillväxttakten i ekonomin har fört med sigförväntningar hos arbetstagarna om en god inkomstutveckling. Löneglidningen harvarit stark 1979 och 1980. Utan nya arbetsmarknadsuppgörelser och utan löneglidningberäknas lönekostnaderna öka med 3 ä 1981, som en följd av överhänget från1980. Det finns en risk för att avtalen medför nominella löneökningar somsätter markanta spår i kostnader, priser och konkurrenskraft. Den vikande efterfrågan och skärpta konkurrensenutomlands väntas dra ned exportlillväxten till 1981. Den egenfligatillväxten faller på årets första del. Utförseln till de västligaindustriländerna avtar sannolikt, vilkel bör följa på den förväntadereduktionen inom skogssektorns export. Skogsindustrin kommer troligen att mötahård konkurrens från de nordamerikanska producenterna. Viss kompensation förexporten kommer dock via de kontrakterade leveranserna till . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 49 Med de prognoser som finns för BNP-utvecklingenresp. för de olika efterfrågekomponenterna,anmäler sig en jämfört med och 1980 blygsam importökning 1981. Importpriserna förutses öka klart långsammare än1980 varför bytesförhållandet kan förbättras något. Ändå väntas inte någon reducering i bytesbalansens underskott. Postenövriga transaktioner, vilken bl. a.rymmer ränteutbetalningar på utländska lån beräknas ge ett ökat negaiivtsaldo. Genom devalveringen 1978 och pris- ochinkomstsloppet stärktes industrins konkurrenskraft. Efterfrågan,särskilt den privata konsumtionenhölls nere via en stram kredilpolilik. Till delta kom en för norsk industri gynnsam efterfrågan på de viktigaexportmarknaderna. Oljeprishöjningarna, och produktionsökningenvid olje- och gasfällen var ylterligare en faktor bakom omslaget till enljusare totalbild för norsk ekonomi. Bytesbalansen stärktes, statens skatteintäkter steg liksom landets disponiblarealinkomsl. bidrog emellertid oljeprishöjningarna till en pris- ochkostnads-press. Sammantaget beräknasbrutlonaUonalproduklen ha ökat med 1980. Exkluderas olje- och sjöfartsseklorerna ser ökningstakten ut altha stannat vid ca 1,. började den vikande utländskaefterfrågan slå igenom iorderingången. Till en del verkar delta ha kompenserats av en stigande lagerproduktion.Industriproduktionen antas ha ökat med 2 ä 1980, trots en svagare utvecklingunder årets senare del. Sysselsättningen förblevhög och andelen arbetslösa var i genomsnitt ca 1,. Arbetsmarknaden kännetecknades dock av såväl regional somyrkesmässig obalans. Pris- och kostnadsutvecklingen var dels enreaktion på det tidigare drygt 15månader långa pris- och inkomstsloppet, dels en reflex av del internationellapristrycket. Konsumentpriserna steg med 4,fill 1979. Under loppet av 1980 accelererade ökningslakten enårstakt av . Mellan 1979 och1980 beräknas ökningen ha uppgått tillca . Under loppet av 1980 tilllog löneökningarna. Till uppgörelsenmellan norska arbetsgivareföreningen och LOom en ram på skall läggas en relativt stark löneglidning. För en stark sådanlalar atl arbetsmarknaden generelltvar stram, avtalets markerade låglönesatsning, den konkurrens-utsattaindustrins förbättrade förtjänstsituation 1978/1979 samt de uppdämda kraven från perioden med inkomststopp. Menvia prisövervakningen hindrades löneglidningen atl slå igenom iökade priser. Lönenivåerna beräknasvid ingången till 1981 ha legat över genomsnittsnivån för 1980.För hushållsseklorn som helhet innebar della en i stort sett bibehållen köpkraft i förhållande till 1979. Den privata konsumtionen torde ha ökat med 1980, baramarginellt snabbare än året 4 1980/81. 1980/81:100 50 dessförinnan.Sparandel antas ha minskat något bl. a. som en följd av alt realräntansjönk 1980. För de fasta bruttoinvesteringarna skedde eltomslag , med en ökning om jämfört med en tillbakagång på nästan9% 1979. Särskilt expansiva varsjöfartsseklorn, industrin främst inom träförädling och metallindustrin - samt utvinning och transport avråolja och naturgas.