prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Därutöver har SÖ utfärdat anvisningar för hurförordningen bör tillämpas. Folkbildningsutredningenhar föreslagit vissa förändringar i fråga om både de pedagogiska och deorganisatoriska villkoren. Jag kommer här endast att kommentera kommitténsförslag i den mån jag anser att de bör föranleda förändringar i nuvarandebestämmelser. Enligtnuvarande bestämmelser skall cirkelledare godkännas av ett studieförbund.Folkbildningsutredningen föreslår att denna regel skall gälla även ifortsättningen. Jag finner det i princip riktigt alt cirkelledare även i fortsättningengodkänns av studieförbunden men anser alt det är omöjligt för elt förbund atlcenlrall bedöma varje enskild cirkelledare. Denna uppgift bör därför ipraktiken i stället tillkomma de lokala studieförbunds-avdelningarna. Givetvisär del däremot en uppgift för del centrala ledet i förbunden atl ange vilkagenerella krav som bör ställas på cirkelledarna. Grundmaterialför studiecirklar skall enligt nuvarande bestämmelser vara godkänt avstudieförbund. Kommittén utgår från att sådant förprodu-cerat, pedagogisktbearbetat cirkelmaterial som avses i förordningen kommer att användas även ifortsättningen. Även andra medier, t.ex. videogram, kan dock varainformationsbärare i cirkelarbetet. är det önskvärt och nödvändigt att cirkeln arbetar utan förproducerat,detaljerat grundmaterial. I dessa fall måste det enligt kommittén finnasmöjligheter alt i cirkelarbetet använda förproducerade eller på annat sättutarbetade "ämnes- eller problemområdes-mallar" som innehållerbasinformation, metodtips och vägledning för studierna, litteraturförteckningaretc. Kommittén kallar dessa mallar för cirkelvägledningar. Enstudiecirkel som avser att ägna sig åt ett ämnes- eller problemområde, där detpå förhand inte kan anges hur cirkelns arbete skall utformas för att nå detuppställda målel, bör enligt kommittén kunna arbeta efter en av cirkeln självutarbetad arbetsplan som skall godkännas av studieförbund före cirkelns Qärdesammankomst. Cirkelmaterial,cirkelvägledning eller arbetsplan utgör enligt kommitténs terminologi, var försig och i sig själv, studieplan för cirkelns arbele. Grundmaterial är detmaterial, som deltagarna själva förfogar över. Prop.1980/81:127 31 kanantingen vara förproducerat eller utarbetas under cirkelns gång. 1 båda fallenkan det tillföras kompletterings- och referensmaterial. Folkbildningsutredningenföreslår att studieplan och grundmaterial för studiecirkel skall godkännas avstudieförbund. Om särskilda skäl föreligger skall studieförbund kunna medgeundantag från kravet på grundmaterial. De remissinstanser som har yttrat sigöver kommitténs förslag beträffande studiematerial har i stort sett tillstyrktförslagen. Det bör få ankomma på regeringen, eller, efter bemyndigande avregeringen, på tillsynsmyndigheten att meddela de bestämmelser härom som kanbehövas. Jag vill upplysningsvis ange att jag anser att en ändring i enlighetmed kommitténs förslag skulle ge ökad möjlighet till flexibilitet och envärdefull pedagogisk förnyelse i cirkelarbetet. Därmed får cirkeldeltagarnaockså bättre möjligheter att påverka studiernas innehåll och inriktning. F.n. gäller följande regler för att en studiecirkel skall kunna få statsbidrag. a) Studietiden skall utgöra minst20 studietimmar. b) Deltagarantalet skall varaminst 5 och högst 20, ledaren inräknad. c) Deltagarna skall senast underkalenderåret fylla . d) Istudietiden medräknas högst två sammankomster och inte vid varje sammankomst. Studietiden skall fördelas . SÖhar kompletterat dessa bestämmelser med anvisningar och har rätt alt i vissafall medge undantag från dem. Beträffande musikcirklar finns dock vissaundantag medgivna redan i förordningen. I sådana cirklar får även ingådeltagare som är . Antalet sådana deltagare får bara uppgå tillhögst hälften av det totala antalet deltagare i cirkeln. Ommusikcirkelverksamhet bedrives i form av ensemble eller kör får deltagarantaletöverstiga 20. Vidare får högst studietimmar i musikcirkelanvändas för studier i grupper om minst tre deltagare, ledaren inräknad. Folkbildningsutredningenföreslår förändringar av bestämmelserna på följande punkter: 1) Enligt huvudregeln skall liksom nu minst femdeltagare, cirkelledaren inräknad, vara närvarande vid varje sammankomst. Högst20 deltagare, ledaren inräknad, får ingå i cirkeln. Kommittén föreslår dock attcirkel bestående av deltagare med skiftarbete, oregelbunden arbetstid, handikappeller som är inskrivna på sjukhus eller annan vårdinstitution får genomförasmed fyra deltagare, cirkelledaren inräknad, om vid varje sammankomst minst treav dellagarna är att hänföra till någon av angivna grupper. Kommittén föreslårvidare att en cirkel skall kunna samverka med en annan eller andra cirklarunder högst en Qärdedel av studietiden. 2) Kommittén anser att den regelsom nu gäller för musikcirklar, dvs. 1980/81:127 32 atthälften av deltagarna får vara under , bör gälla för alla cirklar. För attändå bevara studiecirkeln som en studieform för vuxna föreslår kommittén atlminst fem av närvarande deltagare vid varje cirkelsammankomst skall vara 14 åreller äldre. 3)Kommittén föreslår att en studiecirkelsammankomst skall få omfatta fyrastudietimmar i stället för som tre. Folkbildningsulredningenföreslår vidare vissa förändringar i SÖ:s anvisningar. Kommittén anser atlinförande av en extra resurs och ett bidrag till annan bildningsverksamhetmedför alt de nuvarande dispensreglerna kan ersättas med ett mera flexibelt ochadministrativt enklare regelsystem. Fleraremissinstanser, t. ex. SÖ och , har med tillfredsställelsehälsat den reducering av dispensbehovet siom blir resultatet av kommitténsförslag. SÖ har också framhållit att det är viktigt att förordningen får ensådan utformning att det tydligt framgår vilka befogenheter tillsynsmyndighetenhar. Folkbildningsulredningensförslag om en extra resurs reducerar behovet av dispenser. Studieförbunden kansjälva avgöra vilken verksamhet de skall genomföra utanför denstatsbidragsberättigade. Det av mig förordade schablonsystemet ger också sådanamöjligheter, även om den ekonomiska ramen är snävare än den kommittén räknademed. Jagkommer att ange de förändringar som jag anser bör göras i villkoren för atten studiecirkel skall vara stalsbidragsberättigad. Med det av mig förordadebidragssystemet bortfaller behovet av rätt för tillsynsmyndigheten att medgeundantag från reglerna. Dessutom bör förslagen kunna medföra en förenkling avanvisningarna. Ifråga om deltagarantalet i studiecirkel ansluter jag mig till folkbildningsutredningensförslag. Behovet av slatsbidrag till musikcirkelverksamhet i form av ensemblereller körer liksom till annan estetisk verksamhet med mer än 20 deltagarekommer enligt min mening att kunna tillgodoses genom bidraget tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. Jaganser inte att nuvarande ålderskrav bör luckras upp på det sätt som föreslås avkommittén. Nuvarande åldersregel bör således fortfarande gälla, även i fråga omundantaget för musikcirklar. Folkbildningsutredningenhar föreslagit att en studiecirkel skall kunna fä statsbidrag för fyrastudietimmar vid varje sammankomst mot f. n. tre. Den nuvarande möjligheten attfå dispens per sammankomst har främst varit avsedd för vissatyper av estetisk verksamhet och för cirketverksamhet i sådana sammanhang därdeltagarna har långa resvägar. Möjligheten har utnyttjats i stor omfattning.Jag inser att det ibland kan vara praktiskt och i några fall kanske även pedagogisktmotiverat att förlänga en sammankomst . Jag anser dockatt det är tveksamt om värdet av den fjärde studietimmen är så stort, att dessaresurser inle kan användas bättre på annat sätt inom folkbildningarbetet. Jagförordar alltså atl nuvarande huvudregel bibehålles och att möjlighet tilldispens inte längre skall finnas. 1980/81:127 33 SV och TBV anser jag att denminsta studietiden för en studiecirkel bör vara . Detta börunderlätta för studieförbunden att nå kortutbildade och lågmotiverade grupper.Från regeln om minst bör inga undantag ges. Enligt nuvarande bestämmelser får studiecirkel ha högsttvå sammankomster under en studievecka. har inteföreslagit någon förändring i den bestämmelsen. Jag anser dock att en studieveckai förordningen bör anges som en sjudagarsperiod. Anledningen är att jag, liksomkommittén, inte finner anledning att ändra studiecirkelns karaktär så att detblir möjligt att omvandla en studiecirkel till en intensivkurs, t. ex. underen veckohelg. har föreslagit att möjlighetenatt anordna studiecirkel, eller del av studiecirkel, med statsbidrag utanförSverige skall prövas av tillsynsmyndigheten. Denna fråga prövas nu avregeringen. I praktiken har regeringen nästan aldrig medgivit statsbidrag försädana cirklar. Jag anser att studiecirkel med statsbidrag inte bör kunnaanordnas utanför . 4.2 Bidrag till kulturverksamhet i folkbildningen m.m. I anslutning till min behandling i det föregående avgrunderna för statens insatser för folkbildningsarbetet harjag uppehållit migvid behovet av att anpassa stödet till studiecirklarna till de nyaverksamhetsformer som successivt vuxit fram. I samband med en allmän expansionav studiecirkelverksamheten har bl.a. intresset för estetiskt inriktadverksamhet ökat kraftigt. Särskilt har detta varit fallet . proposition (prop. 1974:28) om den nyakulturpolitiken betonades starkt sludiecirkelarbetets roll för den kollektivtskapande verksamheten i föreningslivet. Vissa justeringar gjordes därvid avreglerna för studiecirkelarbetet i syfte att underlätta utnyttjandet avstudiecirklar som arbetsform för den verksamhel på kulturområdet som då varaktuell. Resultatet av den utveckling som ägt rum är att bidragettill studiecirklar i viss utsträckning kommit att fungera som aktivitetsstöd påkulturområdet. Ett fristående generellt sådant stöd diskuterades i 1974 årsproposition om den nya kulturpolitiken. Tanken avvisades emellertid. I ställetinfördes ett bidrag tdl experiment- och utvecklingsarbete som avsåg att främjametodutvecklingen på området. Stödet avsåg utveckling såväl av verksamhetensform och innehåll som av olika former av arrangörssamverkan och informationkring verksamheten. En viktig del av förslagen kulturproposilionför att främja utvecklingen mot breddade kulturkontakter inom föreningslivetutgjordes av bidraget tdl kulturprogram. Delta ersatte ett tidigare stöd tillföreläsningsverksamhet. Syfiet med bidraget är atl ge föreningar,organisationer och andra grupper ekonomiska möjligheter att genomförakulturprogram. Prop.1980/81:127 34 Föreningarna kan härigenom bredda och fördjupa sinverksamhet med möjlighet att föra ut kulturprogram till grupper och miljöer somvanligen inte näs av utbud från institutionssidan. I samband med bidragetsinförande framhölls också dess betydelse för kulturarbetarnas arbetsmöjligheteroch för kvalificerade amatörgruppers publikkontakt. Kulturprogrammen skallockså ses som komplement till studiecirkelarbetet. I begreppet kulturprogram innefattas föreläsningar, sång-,musik- och dansprogram, dramatisk framställning, filmvisning, utställningsverksamhetoch tvärkulturella verksamheter. Verksamheten innefattar medverkan avyrkesverksamma kulturarbetare, föreläsare, musiker, skådespelare, konstnärer,dansare, fotografer etc. Såväl bidraget till experiment- och utvecklingsarbete sombidraget till kulturprogram har varit föremål för en ingående utvärdering inomkulturrådet. Resultatet har presenterats i två rapporter vilkaremissbehandlats. I rapporterna betonas värdet av de båda stödformerna. Olikaförslag om utveckling och förbättring av stöden läggs fram. Utvärderingsarbetet har bedrivits med arbetet ifolkbildningsutredningen. I om utvärdering avstatsbidraget lill experiment- och utvecklingsarbete framhålls att införande avett stöd till annan bildningsverksamhet innebär att man når viktiga delar avsyftet med det tidigare diskuterade lokala aktivitetsstödet förkulturverksamhet. betonas betydelsen av att möjligheterna förprojektstöd för utvecklingsarbete finns i de former som tillämpats vid denhittillsvarande bidragsgivningen till experiment- och utvecklingsarbete. Utvärderingen av bidraget till kulturprogram iföreningslivet har redovisat, förutom i den särskilda rapporten, iyttrandet över folkbildningsutredningens betänkande. Det nuvarande stödet till kulturprogram är utformat påsådant sätt att liksom beträffande studiecirkelverksamheten studieförbunden hardet helt övervägande ansvaret för verksamhetens genomförande. Länsbildningsförbundensvarar för fördelning av den mindre del av stödet som går till föreningslivetutanför studieförbunden. Ett särskilt organ med anknytning lillFolkbildningsförbundet, Fötmedlingsbyrån för kulturprogram, svarar förfördelningsuppgifter, redovisning och rådgivning på området. redovisar i sin utvärdering avkulturprogrambidraget att man kunde notera brister i planering och genomförandemen att huvudintrycket är att verksamheten genomgått en positiv utveckling.Statsbidraget bedöms ha stor betydelse för utvecklingen av det lokalakulturiivet. I rapporten betonas betydelsen av ett fortlöpandeutvärderingsarbete för att stimulera en kvalitativ utveckling. Folkbildningsulredningens förslag om införande av ettbidrag till annan bildningsverksamhet har lagts fiam mot bakgrund av bl. a. denutveckling som ägt rum beträffande studiecirklarna på del estetiska området och 1980/81:127 35 kulturprogramverksamheten samt erfarenheterna av denförsöksverksamhet som bedrivits. Förslaget avser att möjliggöra alternativaverksamhetsformer som kombinerar kulturprogram med eget skapande. Vidaresyftar förslaget till att utveckla studiecirkelns arbetsmetoder och innehållgenom att integrera olika former av kulturinslag och främja amatörismen. Dettilltänkta stödel skall utöver vad som täcks av stödet till kulturprogram inomföreningslivet också utgå lill olika former av ensembleverksanihet på detamalörkulturella området. Bidraget skall vara ägnat att vidareutveckla metoderoch pedagogik inom sång-, musik- och teaterområdena. Verksamhet i grupper inomdans, konst och konsthantverk är andra vikliga områden. Vad folkbildningsutredningen föreslagil rörande ett bidragtill annan bildningsverksamhet och grunderna för detta har till övervägande deltillstyrkts av remissinstanserna. De invändningar som framförts mot kommitténs förslagavser, förutom synpunkter på det tilltänkta anslagels storlek, i första handhur en bidragsomläggning påverkar arbetsmöjligheterna för olika grupper avkulturarbetare. Således avslyrker Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd (KLYS) att kulturprogrambidraget inordnas i det föreslagnabidraget till annan bildningsverksamhel. Organisationen befarar alt detla kommer att användas föramalörverk-samhet och lämna allt mindre sysselsättningsmöjligheter förkulturarbetarna. Flera andra remissorgan anför liknande invändningar. Folkbildningsutredningensförslag om bidrag till cirkel- och amatörprojekt är en naturligvidareutveckling av hittillsvarande stödformer. Förslagel innebär alt tidigaresplittrade insatser skulle få en enhetlig prägel. har framför alltstudiecirkelbidragel utnyttjats för stöd till denna typ av verksamhet. För attkunna ulnyllja denna stödform har det dock ofta varil nödvändigl att anpassaverksamheten efter reglerna för cirkelstöd. Med den nya stödformen skulle delbli möjligt att utforma verksamheten på det sätt som är lämpligast utan hinderav bidragsreglerna. Detla skulle innebära att arrangörerna får ökad frihet attutveckla verksamheten efter sina behov och inlressen. Kommitténs beräkningar lyder på att man avsåg atl endasien begränsad del av cirkelverksamheten skulle erhålla bidrag som annanbildningsverksamhet. Som framgår av det följande förutser jag en betydligtslörre omfördelning av bidragsmedel från studiecirklar till den nya bidragsformsom jag nu föreslår skall införas. Innan jag i det följande går närmare in på vissaorganisatoriska och bidragstekniska frågor vill jag ta upp frågan ombenämningen av den verksamhet som reformen avser. Uttrycket "annanbildningsverksamhel" anser jag inte lämpligt, då den kan ge intryck av attkulturområdet har en sekundär roll i bildningsarbetet. Benämningen bör istället vara kulturverksamhet i folkbildningen m. m. Därmed markeras också deli Prop.1980/81:127 36 förhållande till folkbildningsutredningens förslagutvidgade område som bör omfattas av det nya bidraget. Syftet med det nya bidraget är att det skall utgöra ettslöd dels för anordnandet av kulturprogram i folkbildningen och det övrigaföreningslivet, dels för förberedelse - i vid mening - för sådana arrangemang.Del förstnämnda syftet överensstämmer i storl med syftet med del nuvarandebidraget till kulturprogram inom föreningslivet. Del andra syftet, dvs. altutgöra ett stöd också för förberedelser lill arrangemang, innebär bl.a. attstödet också skall kunna utgå till ensembler - t.ex. körer och teatergrupper -som är verksamma i avsikt atl förbereda etl framträdande. Även annan verksamhelsom syftar lill presentation i någon form av resultatet av elt gemensamt arbetei form av framträdanden, uppvisningar, utställningar eller molsvarande börkunna erhålla det nya bidraget. Sådan verksamhet innefattar vadfolkbildningsutredningen benämner amalörprojekl. Den här avsedda verksamhetenkan givetvis också förekomma i anslutning till studiecirklar och motsvarar dävad kommittén benämner cirkelprojekl. 1 det senare fallet är del väsentligt atlanordnarna gör klar åtskillnad mellan verksamhet som bedrivs i sådan form kan erhålla bidrag som studiecirkel och verksamhel som i stället kanerhålla bidrag som kulturverksamhet. Det får givetvis inte förekomma att enoch samma verksamhet erhåller båda bidragen . Inom ramen för vad jag här har betecknat som förberedelseför kulturarrangemang förekommer en omfattande verksamhet i form avstudiecirklar, för vilka stalsbidiag utgår. Det är bl.a. fråga om kör-,musik-, teater- eller danscirklar. Denna lyp av cirklar bör ihuvudsak erhålla sitt stöd i form av bidrag till kulturverksamhet.Avgränsningen bör i princip göras efter huvudsyftet med verksamheten. Om dettaär att inom en sammanhållen grupp vidga deltagarnas kunskaper och allmännaorientering i ett ämne bör verksamhelen falla under ändamålet med bidrag tillstudiecirklar och bedrivas enligl reglerna för delta. Om huvudsyftet i ställetär att åstadkomma ett resullal som skall ges en samlad presentation i någonform bör verksamheten falla under ändamålet med del nya bidraget tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. och följa de regler som jag kommer altlämna närmare förslag om i del följande. Det är i detta sammanhang inte möjligt alt i detaljprecisera de principer som bör gälla för gränsdragningen mellan olikabidragsformer. Det finns anledning att anta alt slora delar av studieförbundensverksamhet på del estetiska området även kommer atl bedrivas icirkelform. Denna arbetsform ger en betydande grad av organisatorisk ochpedagogisk stabilitet som del i många fall är önskvärt atl utnyttja. Det börankomma på studieförbunden att, utifrån de närmare föreskrifter somtillsynsmyndigheterna utfärdar, bedöma vilken gruppverksamhel som ocksåfortsättningsvis skall bedrivas i studiecirkelform och vilken verksamhet som ärbättre lämpad alt genomföras som projekt. 1980/81:127 37 Del finns anledning att framhålla atl det ligger ikulturverksamhetens natur atl den inte bör låsas i på förhand reglerade former.Bidragsreglerna måste därför utformas så atl det blir möjligt atl la upp nyaverksamhetsformer eller alt i övrigt pröva nya vägar för arbetet. Jag vill idetta sammanhang erinra om betydelsen av alt även olika kulturinstitutionerutnyttjas för projektarbetet. Även om så redan sker i stor utsträckning bör denreform som genomförs innebära ett ökat ansvar för institutionerna att som endel av sin reguljära verksamhel ge slöd och service ål bildnings-arbetet påkulturområdet. Det ankommer på alt medverka till utvecklingen idelta avseende. Jag föreslår alt ett anslag om 70 milj. kr. för budgetåret1981/82 ställes till förfogande för det nya bidraget. Vid beräkningen av deltabelopp harjag tagit hänsyn till dels de bidrag som f. n. utgår tillkulturprogram inom föreningslivet och lill experiment och utvecklingsarbete,dels den beräknade storleken av de studiecirkelbidrag som f. n. utgår till destudiecirklar som jag räknar med skall överföras lill del nya bidragsystemet. Av anslaget bör 2,25 milj. kr. ställas tilllänsbildningsförbundens förfogande för fördelning till föreläsningsföreningaroch andra föreningar inom resp. bildningsförbunds verksamhetsområde för sammaändamål som gäller för bidraget till kulturprogram inom föreningslivet.Fördelningen av beloppet mellan länsbildningsförbunden bör bestämmas av . Vad jag har förordat kräver ändring i lagen (1976:1046) omöveriämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområdesamt lag om upphävande av förordningen om statsbidrag lill kulturprogram inomföreningslivet. Erforderiiga lagförslag har därför upprättats inomutbildningsdepartementet. Jag bedömer alt lagrådets hörande saknar belydelse p.g. a. frågornas beskaffenhet. Övergångsvis bör tillsynsmyndigheten ha möjlighet atlunder /82 bevilja fortsatt slatsbidrag för avslutning av pågåendeutvecklingsprojekt på det amatörkulturella området. Återstående del av beloppet bör av tillsynsmyndighetenfördelas mellan studieförbunden med hänsyn tagen till de koslnader resp.studieförbund under de tre närmast föregående åren har haft för den avseddaverksamhelen. En huvudprincip vid fördelningen inom studieförbunden bör enliglmin mening vara, att avdelningarna erhåller en kostnadsram som står iproportion till de utgifter avdelningen har haft för verksamhelen.Huvuddelen av de tillgängliga bidragen bör fördelas på avdelningarna utanföregående ansökan med precisering av verksamhetsplaner. Inom denna ram börsedan avdelningen själv få planera och genomföra verksamheten i enlighet medsina värderingar och sina bedömningar av de lokala förutsättningarna. Gemensamt för den verksamhel som behandlats i delföregående är alt den kan bedrivas i så skiftande former atl del inte ärpraktiskt genomför- Prop.1980/81:127 38 bart att som fallet blir beträffandecirkelverksamheten - schablonisera bidragsreglerna och därigenom uppnåförenklingar. Sammansättningen av olika kostnadsfaktorer kommer atl skiftastarkt. Under sådana förhållanden blir det nödvändigl alt grundabidragsgivningen på de faktiska kostnaderna. Jag föreslår i likhet med folkbildningsulredningen och ilikhel med vad som gäller för kulturprogrambidragel alt vissafaktiska koslnader skall utgöra bidragsunderlag. Detla underlag kommer atl bestämmasav två slag av avgränsningar, avseende dels vilka kulluraklivi-teler sominnefattas, dels vilka koslnadsfaktorer som får inräknas. Grunderna för avgränsningarna av kulturaktiviteterna harangivits i det föregående. Därutöver bör vissa andra förutsätlningar avgränsabidrags-området. Bl.a. får verksamheten, på samma sätt som gäller för kulturprograminom föreningslivet, inle ha kommersiell anknytning eller innefatta vissaändamål som inte direkl hör ihop med kulturverksamheten, t.ex. utbildning,instruktion i den egna organisationens verksamhel och idrotts-betonadverksamhet. Det kan givelvis även finnas andra sammanhang där vissa reglerskulle kunna vara ett stöd för verksamhelen och underlätta del adminstralivaarbetet. Exempel härpå är regler för deltagarantal och öv-ningslillfällen vidensembleverksamhet. Det bör ankomma på tillsynsmyndigheten atl efter kontaktmed studieförbunden utfärda erforderliga anvisningar. I fråga om vilka koslnadsslag som får inräknas ibidragsunderlaget behövs vissa preciseringar. Kostnaderna bör, somfolkbildningsulredningen föreslår, avse ersättningar till föreläsare,yrkesverksamma kulturarbetare, projektledare och teknisk personal. Vidare fårkostnader inräknas för malerial, hyra av utställningar och film. Iransporter avmaterial, hyra av filmapparater. TV och videoutrustning, instrument, avgiftertill upphovsrättsinnehavare, ulslällningsersätlningar m.m. Kostnaderna bör haett direkt samband med de avsedda aktiviteterna.