prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — 4.2.15 i ÖstergöOandslän: I det fåtal fall som vederbörande ej alls är benägen all vidlarättelse kan dock påföljderna bli verkningslösa. Möjlighelerna att genombesvär och kringgående manövrar fördröja förfarandel är i sådana fall ganskastora. De straffrättsliga sanktionerna, med låga bötesbelopp som troligulgång, är ej heller avskräckande. Molbakgrund härav och av erfarenheterna från annan lagsliflning är införande avell avgiftssystem en påkallad och ändamålsenlig åtgärd. Det är härvidangelägel alt avgiftsbeslut kan ske så snabbi och enkelt som möjligt men naturligtvissamtidigt också på ell tillfredsställande rätlssäkeri sätt. 4.2.16----------------------------- Länsstyrelseni : Med den utformning ulred ningens förslag givils har ulredningen uppenbart strävat efler all uppnå den effeklen all en överträdelse av i förslaget angiven art måste framstå som olönsam för företagaren. Liksom utredningen finner att mycket lalar för att ett avgiftssystem, bättre än nuvarande ordning, skulle verka av hållande vid merparten av de överträdelser, som resulterar i böiespå följder. De i ulredningen refererade fallen får med all tydlighet anses visaall del nuvarande påföljdssysiemei inle kan anses ha den avhållande verkan som önskvärt vore. Om avgiftssystemet införes måste förprövningsmyndigheler- na forlsätlningsvis i högre grad utforma villkor och föreskrifter med lanke på att de skall användas vid avgifisprövning. De svårigheter som föreligger att för vissa branscher, t. ex. ytbehandlingsindustrin, i samband med dis pensprövningar och prövningar i anmälningsärenden precisera villkor res pektive råd och anvisningar måsle lösas. Som utredningen sagl får man också räkna med alt både mätteknik och metoder förbättras efter hand. Oakiat all så kommer an ske lorde det ändock i en del branscher under ell antal år framåt kvarstå problem av ovanslående art. Sammanfattningsvisställer sig positiv till införande av en mil jöskyddsavgift. Vissa med avgiften sammanhängande frågor bör emellertid ytterligare utredas med sikte bland annat på alt undanröja här angivna olä genheter och kan inle tiUstyrka att ett avgiftssystem införes in nan så skell.---- 1980/81:92 287 4.2.17----------------------------- Länsstyrelseni : Nuvarande påföljdssystém haren slor brist i det all slraff inle kan utkrävas av juridisk person. Den föreslagnamiljöskyddsavgiften är i delta avseende ett önskvärt komplement liU delstraffrättsliga sanklionssyslemel. Om avgiften införs är del knappastnödvändigt alt höja straffskalans maximum. 4.2.18----------------------------------- Länsstyrelseni : delar ulredningens uppfattningatt hillillsvarande påföljdssystem inle varil effektivt för miljö vården. Det föreslagna avgiftssystemet kan sannolikt få en mera avhållande effekl än del nuvarande straffsystemet. 4.2.19---------- Länsstyrelseni län: delar i princip utredningens upp fattning men är Iveksam om s. k. övemlsläpp alllid kan avgiftsbeläggas. I tillståndsbeslul och andra beslut angivna gränser för utsläpp i luft och vatten är ofta salta som månadsmedelvärden eller också finns inga utsläppsnivåer angivna. Svårigheier kan därför uppstå om överutslåpp skett . Vidare är kontroll- och mätutrustning samt mätmetoder än så länge be gränsade och kommer sannolikt att vara det . Om ell misslänkl överutsläpp förnekas kan frågan om avgift knappast las upp till behandling förrän skuldfrågan blivit klarlagd i domstol. anser också alt alla överutsläpp som orsakats av försummelse skall betraktas som broll mol miljöskyddslagen med straffsanktion även om skadan på naturmU- jön är ringa.---- 4.2.20 Länsstyrelseni : Föreslagna regler för fastställande av miljöskyddsavgift är betydligt klarare än de som tidigare föreslagits av miljö kostnadsuiredningen. accepterade i sitt yttrande över nämnda utredning införandel av en miljöavgift vid överutsläpp under förut sättning all ett avgiftsuttag kan konstrueras och tillämpas pä ett ur allmän rättvisesynpunkt godtagbart sätt. Enligtlänsslyrelsens mening föreligger dock fortfarande brister när del gäller kontroll- och mätutrustning. Del är vidare oklart hur syslemet med miljöavgift skall tillämpas i vissa fall. 4.2.21--- Länsstyrelseni : Införande av miljö skyddsavgifi bör emellertid ske utan att detta avvaktas. Som har belysts i in ledningen talar erfarenheter för att straffavgifter bör förutses som enstaka företeelser snarare än som ett brett tUlämpal, administrafivt in strument. Möjligheten att ta ut avgift i föreslagen ordning är dock befogad att införa, främst med syfte på de fall där misstanke om ofillbörUg ekono misk av överträdelse eUer andra särskilda behov av påföljd förelig ger. 4.2.22------------------------------ Länsstyrelseni lan: Ehuru som Prop.1980/81:92 288 lidigareantytts är av den uppfattningen att påföljden av brott mot miljö skyddslagen bör skärpas ställer sig dock tveksam till införande av en s. k. miljöskyddsavgifi, EnUgl mening löses flertalet problem genom att industrierna vjd maskinhaveri eller andra störningar re gelmässigt kontaktar för samråd om lämpliga åtgärder. Ett av giftssystem skulle uppenbart motverka de öppna kontakter mellan länsstyrel se och industri som är rådande.- Del bör i lagen föreskrivas all ansökanom miljöskyddsavgift inte får inlämnas lill koncessionsnämnden utan hörände avlänsstyrelsen. är vidare av den uppfattningen all del många årframöver kommer att finnas allvarliga brister i fråga om kontroll- ochmäiningsutruslning Uksom svårigheten alt bedöma huruvida det är fråga ommedveten överträdelse eller tillfälliga störningar. I den mån den presumtivemisstänkte förnekar all skuld lorde ej heller miljöskyddsavgift kunna utdömasförrän skuldfrågan blivit prövad av domstol. I den mån miljöskyddsavgifi införsbör tillämpningen ske med stor varsamhet. 4.2.23Länsstyrelsen i : En gärning är ett brott endast om gärningenmedför fällande dom vid allmän domstol. Genom utredningens förslag kommersåledes sådana överträdelser mot miljöskyddslagen som sker av oaktsamhet intelängre att vara brottslig gärning. I stället för en straffrältslig påföljdskall för sådan gärning utgå en administrativ avgift. Länsstyrelsenifrågasätter om inte en sådan ordning får en verkan som är motsatt ulredningenssyften. Genomatt avkriminalisera överträdelsen mot miljöskyddslagen återstår för förelagareninle någon annan återhållande faktor än den av utredningen omtaladevinningsberäkningen. Det står alltså företagaren fritt alt exempelvis väga denkostnadsmässiga vinsten av en minskad skötsel och tillsyn över förelagelsutrustning och processer mot den miljöskyddsavgift som skulle ulgå om någonöverträdelse mol miljöskyddslagen skulle uppslå på grund av sådan bristandeskötsel och tillsyn. EU sådanl förfarande från företagarens sida är inte felenligl ulredningens säll att resonera. Företagaren handlar inle moraliskt fel.Huvudsaken är någol spetsigt uttryckt att han betalar vad del kostar. Länsstyrelsenvill emellertid inte förneka all det kan finnas behov av någon form av miljöskyddsavgift. Den främsta fördelen med en sådan avgift lorde vara alt den, till skillnad mot ett åtal, kan riktas mot företagel såsomjuridisk person. Mol bakgrund av vad som ovan anförts om värdet av alt bibehålla domstolen som medel för all visa samhällets ogiUande får där för föreslå all miljöskyddslagens straffbestämmelser till sin konstruktion be hålles oförändrade samt alt åigärder för att påföra någon miljöskyddsavgift får vidtas först sedan lagakraftvunnen dom på brott mot miljöskyddslagen föreligger. Härigenom undanröjs även risken för att ett förelag kan påföras miljöskyddsavgifi för t. ex. ett otillåtet utsläpp som skett av ren olyckshän delse eller eljest av omständigheter över vilket företagel inte råder. Prop.1980/81:92 289 4.2.24 : Fråga om miljöskyddsavgift prövas av koncessionsnämndenefter ansökan av , 46 § fjärde slyckel lagförslaget. anserall länsstyrelserna bör kunna anförtros uppgiften att göra ansökan ommiljöskyddsavgift i de fall de i sin tillsyn uppmärksammat och utrett fråganom överträdelse. förfogar över erforderlig juridisk ochmiljöteknisk sakkunskap. Utredningens förslag i denna del innebär enligt enonödig centralisering. Även om ensamt kan göra ansökan måstelikväl utföra förberedelsearbetet. Att på detla sätt låta tvåmyndigheter arbela med samma sak innebär bl. a. samordningsproblem med riskför att prövningsförfarandel fördröjs. 4.2.25 : Den föreslagnamiljöskyddsavgifien är positiv dels på grund av avgiftens storlek, dels därföratt den även kan användas mol juridisk person. 4.2.26 kommun: Vad gällerpåföljdssystemet stöder kommunen förslagel om att ett system avmiljöskyddsavgifter ersätter de nuvarande förhållandevis beskedligabötesstraffen, som erfarenhetsmässigt inte visat sig ha den avskräckande verkansom vore önskvärt. Det måste komma att framstå som mer ekonomiskt lönsamt attfölja lagen än att göra sig skyldig lill lagöverträ delser. 4.2.27 kommun:---- anser attmiljöskyddsavgifterna är ett bättrepåtryckningsmedel än nuvarande påföljdssystem. 4.2.28 Olofströmskommun: Frågan om att sätta ett pris på miljön har disku terats fliligl och del har funnils principiella invändningarmol all ett förelag så att säga skall kunna köpa sig rätlen att förstöra miljön.Ris ken för byråkratiskt krångel har även framhållits. Den föreslagna miljö skyddsavgiften skall användas enbart vid överträdelser av ML och är därför lättare alt acceptera. Självfalletuppstår annorlunda relationer mellan utövare och tillsynsmyndighet om utövarenvet all myndigheien rapporterar misstankar om överträdelse av ML. Man kanvänta sig mindre öppenhet och en viss obenägenhet alt diskutera inträffadeutsläpp av misstag. 4.2.29 Stenungsundskommun: Utredningens förslag om avgifter vid överträ delse av faststäUda vUlkor är tveeggat. Sådana sanktioner kan enligt vår upp fattning väsentligt försvåra tillsynen och undergräva förtroendet mellan före tag och myndigheter. Det kan bli svårare att få reella uppgifter om vad före lagen har för möjlighet all begränsa utsläpp, då förelagen vid tillståndspröv ning kan komma alt begära större marginaler för sin verksamhet än . Mätningaroch analyser enligt kontrollprogram kan förfuskas genom att 19 1980/81. Prop.1980/81:92 290 dessa genomförs vid en för företaget lämplig tidpunkl.Risk finns att företagen ej öppet redovisar nya metoder för l. ex. rening m.m. Del är fel att en enskild miljöskandal (BT Kemi) skall medförastraffsanktioner, som ej kommer all bli rättvisa eller adekvata för övrigaföretag. Villkoren för ett förelags verksamhei kan i ställetutformas så all en målsättnings nivå och en straffpåföljds nivå sälls.Överskrides slraffpå-följdsnivån skall miljöskyddsavgifi ulgå i enlighet medulredningens förslag. Enda möjligheten till all få ett rättvisandeslraffpåföljdssystem är, an villkoren för likartade/jämförbara industrierjämställs inom landel. F. n. är villkoren myckel olika utformade för respektiveverksamhei och region. En sådan jämställning skulle även ge ell bällrebedömningsunderlag och underlälta tillsynsverksamheten. 4.2.30------------------------------ : anserdet viktigt all påföljdssysiemei ändras så alt påföljd kan riktas mol juridisk person, altpreskriptionstiden förlängs och att kravel på bevisning om alt risk förelegatför kränkning av allmän eller enskild rätt las bort. Kommunen har ingel principielll att invända mol att delinförs en s. k. 4.2.31----------------------------- kommun: anserall miljöskyddsavgift även skall kunna tas ul vid överträdelse mol förbud meddelade medstöd av 40 §. Ulredningen föreslår alt miljöskyddsavgiften skallfillfalla staten. Kommunen förordar i slällel alt miljöskyddsavgiftenfonderas. Medel från fonden kan därefter t. ex. las i anspråk för sanering avmiljöskador som bl. a. tillkommit före miljöskyddslagens tillkomst m. m. 4.2.32 Väslerviks kommun:Miljöskydd.savgiflen bör enligl kommunens mening bli ell verksamt medel förtillsynen-av den yttre miljön. Kompletterad genom den föreslagna skyldighetenför regional och lokal tUlsynsmyndighet all anmäla verkliga överträdelser motlagstiftningen lill förstärker också lagstiftningen på ellavgörande sätt. 4.2.33 : anserdet angeläget all den sanktion som utdöms vid broll mot miljöskyddslagen är såkännbar all en överträdelse av beslämmelserna inte framstår som lönsam. De båda utred ningarnas förslag om en miljöskyddsavgifi har förutsättningar alt bli ell så danl sanklionssyslem och tillstyrks av föreningen. 4.2.34-------------------- medinstämmande av handels kammare: Industrin motsätter sig definitivt den föreslagna miljöskyddsavgif ten på överutslåpp---- . Förslagel kommer om del genomförs att avsevärt reducera och försvåra den nödvändiga löpandekontakten mellan myndigheier och förelag. Förbundel har i sitt yllrande lilldepartementet Prop.1980/81:92 291 över -------- utvecklat skälen mot miljöavgifter alla kategorier. 4.2.35 Centralorganisationen /SR: Vadgäller den föreslagna miljöskyddsavgiften anser /SR alt den kan länkas blien effektivare sanktion än de sällan tillämpade botes- och fängelsestraffen.Förslagel fillstyrkes därför. 4.2.36 i : Enprincip som angetts av ulredningen och som LO delar är all enlagöverträdelse skall framstå som olönsam i förhållande lill all följalagvillkor eller föreskrifter. Den föreslagna utformningen avmiljöskyddsavgiften förefaUer LO tilltalande eftersom den knyter an lilluppfattningar som framförts av LO i yttrande över arbetsmiljöutredningensförslag. Del är emellertid LOs uppfattning att ulredningen här har skyndat framför hastigt. 1 förslagel anges alt ell avgiftssystem skulle kunna medförahårdare förhandlingar i koncessionsnämnden, och all denna åtminstone på kortsikt kan komma att inta en tolerantare hållning i dessa frågor. Vidare att manskall la hänsyn lill den ansvariges ekonomiska förhållanden saml på vilketsätt överträdelsen skell vid beslämmande av avgifterna. Även om några exempelredovisats för hur man bör göra bedömningen förefaller det behövas bättrepreciseringar av principer för avgifterna. 1 förslaget anges att hänsyn bör lastill den felandes ekonomi när avgiften besiämmes. LO ulgår från all ett sådanlhänsynslagande ej sker på ett sådanl säll all brott molmiljöskyddslagsliftningen i något fall kommer att framstå som lönsamt. Ytterligarekonsekvenser av miljöavgifterna kan bli alt förelagen, på grund av den kraftigakosinaden, innehåller föroreningarna. Då det f. n. inte finns molsvarandestyrka i päföljdsmöjligheter i arbetsmiljölagen, kan detla medföra en förhöjdrisk för de anställda. Ulredningens förslag i denna del bör därför samordnasmed en molsvarande lagändring på arbetsmiljöområdel. 4.2.37 Kooperativa förbundel:---- har iyttrande över miljökoslnadsutredningens betänkande "Miljökostnader"accepterat all en särskild avgift av företagel vid övemlsläpp. Härvidanslöt sig KF lill principen, all den som gör ett övemlsläpp skall betala förden skada som orsakats. 1 begreppet skada inbegripes i della sammanhang ävenrisken för framlida skadeverkningar av utsläppet. Däremol finner KF inlemotiverat med den automatiskt verkande avgift ulredningen föreslagil. En ren"polisiär" avgift gagnar inle ell positivt och förtroendefullt arbetemellan industrins och myndighelernas handläggare, som båda kan dra nytta avkunskapsutbyte och gemensamt främja bättre miljövård. 4.2.38 hälsovård:Förslaget alt påföra en miljöskyddsavgift finner FAH inlressanl ochvälmotiverat.------------------------------------------------ Prop.1980/81:92 292 4.2.39 : Det är ell välkänt faklum all, ur mer kortsiktiga aspekter,brott mol miljöskyddslagen ofta är i hög grad lönsamt genom de vanligen hellobetydliga påföljderna. Förbundel delar helt ulredningens uppfallning all enbelydande straffskärpning är nödvändig. Vidare fillstyrks den föreslagnamiljöskyddsavgifien, avsedd alt tas ut när del på objektiva grunder kankonslaleras att brott mol miljöskyddslagen skett. Slraffskärpning saml avgiftbör tillsammans kunna göra överträdelser olönsamma och därmed verka som starktpreventiva medel. 4.2.40 Miljövårdsgruppernas riksförbundoch Miljöcenirum: delar i övrigt ulredningens uppfattning all personligt slraffför de ansvariga vid miljöbrott bör kopplas till någon form av ekonomiskasanktioner mol företaget i fråga. 4.2.41 Överåklagaren i Slockholm:Överträdelser av miljöskyddslagen kan vara dikterade av renl ekonomiskaöverväganden. Ett förelag kan vinna myckel på all t. ex. underlåta allinstallera ett reningsverk eller att förbättra ell redan exislerande. En sådanunderlålenhel kan sedan medföra omfallande skador på miljön. För all förhindraoch beivra sådana allvarliga broll är den av ulredningen föreslagnamiljöskyddsavgifien onekligen en effektiv och kraftfull sanktionsform.--------------- 4.2.42 Överåklagaren i Göteborgsåklagardistrikt: Uppdelningen på ell adminislralivt sanktionssystem, avsettför normalfallen av överträdelser, och ell straffrättsligt förfarandeförbehållet grövre fall tillstyrks. En miljöavgift bör få god preventiv effekl.Avgiften skall enligl förslaget påföras även juridisk person som utövarmiljöfarlig verksamhei. Möjligen borde delta uttryckas klarare i lagtexten. Detbör dessutom övervägas om inte bestämmelsen kunde komplelleras så all fysiskperson, .som företrätt juridisk person vilken ålagts avgift, kunde jämte denjuridiska personen åläggas belalningsskyidighet. Möjlighet lill jämkning ellereftergift skulle föreligga. kunde få betydelse för fall där denjuridiska personen upphört med verksamhei eller avgift av annat skäl inle kantas ut men där företrädaren gjort sig vinst av överträdelsen. 4.2.43---------------------------------------------------- Länsåklagarmyndigheleni : lar besläml av stånd från förslaget att koncessionsnämnden skall kunna utdöma "miljöav gifter" efter ett sanklionssyslem, som bygger på så osäkra och inveckladebe räkningsgrunder, som förslagel innebär. Del ter sig slötande ur rällssäker hetssynpunkt att ålägga administrativ myndighel en funktion av så typiskt domstolskrävande arl. Därtill kommer alt den administrativa avgiften skulle kunna påföras "verksamhetsutövaren", även om denne är ell bolag, ochlill belopp som skyhögt överstiger straffrättsliga bölessanklioner. -------- De skäl som anförts i betänkandet för all åläggakoncessions- 1980/81:92 293 nämnden den besvärliga prövningen av frågan om påförandeav avgiflssank-lion och bestämmande av dess storlek är ej övertygande.Förslagel ger i denna del närmast intryck av all ha tillkommit i förhastande. -------- Varför behövs inle"rältssäkerhelsmekanismer", när del gäller prövningen av de oerhört höga sanktionsavgifierna. Att somi belänkandet gjorts jämslälla kommande praxis i koncessionsnämnden med domslolsprax is förefaller inte riktigt med hänsyn till att avgöranden i koncessionsärenden icke har tillnärmelsevis samma genomslagskrafl som rättsfallen i de allmänna domstolarna. Härtill kommer all proceduren i koncessionsnämnden i princip är skriftlig och all den redan nu har en tendens all bli långdragen. Upprepade remisser och ålerremisser i slora och besvärliga avgiftsärenden bidrager defi nitivt till långa processuella förfaranden. ---------- Fastställande av gällande sanktionsavgifier även sådana avgif ter om skattetillägg och byggnadsavgifter har på ett helt annat säll kunnal knytas an lill prövning av schablonartad karaktär. Härtill kommer att del för miljöavgifterna kan gälla oerhört stora belopp, upp lill . förslag om möjlighel all utdömaavgift för bolag ulan avvaktande av ett mera principielll ställningstagande isaken, som kan förväntas i anledning av betänkandet om"företagsböler", ter sig närmasl självrådigt. 4.2.44 Svenska kommunförbundetslänsavdelning i : För all råda bol på bristerna i sanktionssystemetföreslår ulredningen all en s. k. miljöskyddsavgifi införs. Avgiften skallbättre än nuvarande bötesstraff kunna svara mot de ekonomiska kalkyler ochvärden som kan ligga bakom överträdelser mol miljöskyddslagstiftningen.Slyrelsen är i princip positiv lill förslaget, även om vissa svårigheter kanförutses vad belräffar beräkning av avgiftens slorlek. 4.2.45 Svenska kommunförbundelslänsavdelning i : konstaterar med lillfredsslällelse all denaulomatiskl verkande miljöskyddsavgifi, som föreslogs imiljökostnadsuiredningen, reviderats i delta utredningsförslag. Detavgiftssystem som föreslås kan accepteras, förulsalt all tillämpningen blirsmidig och all regelsystemet ulnytljas i syfle all stoppa större medvetna brollmol lagstiftningen. 4.2.46------------------------------------------------------ Kronobergsoch handelskammare: är här av den uppfattningen att ett genomförande av detta förslagavsevärt skulle försvåra och reducera de nödvändiga löpande konlaklerna mellanförelag och myndigheter. Del torde knappasl föreligga några tekniskamöjligheter att med större säkerhel bestämma när ell övemlsläpp som böravgiftsbeläggas har förekommit. All utveckla en leknik härför lorde sannoliklmedföra oproportionerligt höga koslnader. Vidare skulle den föreslagna avgiftenen- Prop.1980/81:92 294 ligt handelskammarens mening leda lill en avsevärd olikheti del rättsliga utgångslägel mellan olika förelag. En sådan brist på rättsligjämlikhet kan handelskammaren inle acceplera varför utredningens förslag pådenna punkt avstyrkes. 4.2.47 : anser alt denföreslagna på följdsskärpningen i och för sig är lämplig. Föreslagna regler för fastställande av miljöskyddsavgifi är belydligl klarare än vad som lidigare föreslagils av miljökostnadsuiredningen. Föreningen vill dock underslryka alt allvarliga brister fortfarande finns och av alll all döma kommer att finnas under åt skilliga år framöver vad gäller kontroll- och mätutrustning. Vidare förelig ger oklarheter i hur föreslagel system skall kunna tillämpas i vissasituationer. I samtliga de fall som redovisas- förhåller del sig så alt den försumli ge erkänt alt otillåtna utsläpp skell eller all han på annat säll brutit molmil jöskyddslagen. Även om förhållandena i flertalet fall måhända är sådana fö rekommer emellertid inle sällan alt den som är misstänkt förnekar all brott blivit begånget. I sådana fall synes fråga om miljöskyddsavgifi knappasl kunna väckas förrän skuldfrågan blivit klarlagd i allmän domstol. 4.3 Miljöskyddsavgiftens tekniska lösning Även om ell stort anlal remissinslanser synes föredramiljöskyddsavgifien framför miljökostnadsutredningens s. k. överutsläppsavgift,har ändå en hel del instanser kritiska synpunkter på framför allt avgiftenstekniska utformning. Se 46 § ML i ulredningens lagförslag. 4.3.1 : Utgångspunkten vid avgiftssystemetsulformning har enligl ulredningen varil all överträdelser av miljöskyddslagensbeslämmelser skall bli olönsamma; förelagaren skall i princip erlägga vad delhade koslat all följa lagen. Emellertid blir denna regel endast en hjälpregel iförslagel. Enligl huvudregeln skall miljöskyddsavgiften beräknas per dygn.Tanken är alt en sådan beräkningsgrund skall bidra till all en pågåendeöverträdelse snarasl avbryts. är självfallet en beaktansvärd synpunkt.Emellertid kan man inte bortse från all--- överutsläpp eller andraöverträdelser i många fall knappasl kan relateras liU ett bestämt antaldagar. Huvudregeln är då över huvud tagel inle möjlig all tillämpa.Förseelselidens längd synes vidare vara ell dåligt mått på hurallvarlig överträdelsen är. Förslaget all avgift skall beräknas ärsåledes långl ifrån invändningsfritt. Den nyssnämnda hjälpregeln blir enligt förslagellillämplig när vinningen överstiger del maximibelopp som i särskilt fall kanbesiämmas enligt huvud- 1980/81:92 295 Stadgandet synes förutsätta att avgiften kanberäknas . -------- Här må framhållas au inle heller vinningen alllidär ett tillförlitligt mått påhur allvarligl man skall se på en viss överträdelse. Den som saknar reningsanläggningoch lillfälligl behöver släppa ul ell giftigt ämne i ell vallendrag kan tjänaslora summor på all underiåla all vidla reningsåtgärder medan vinningen i ellfall där vederbörande redan har en fungerande anläggning kan vara ringa trotsall utsläppen i övrigt är likartade.