prop · G403125 · 1980-12-31 00:00:00 — slälls lill förfogande för den verksamhetmed jordbruk och skogsbruk, m. m. som Norrboftendelegalionen hitfills bedrivit.Härigenom bör tillsammans med fillgängliga medel verksamhelen kunna bedrivasockså under nästa budgetår. I avvaktan på en översyn inom avglesbygdsstödet m. m. bör nu gällande bestämmelser tillämpas vid stödgivningen. Jaghemställer all regeringen föreslår alllill Särskilt stöd till Jordbruk och skogsbruk, m. m. i påtilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /81 anvisa eftreservationsanslag av . 1980/81:125 48 [3]D 7. Lån för insamling av skogsfrö. Vid riksdag beslutades all en slalliglånefond, benämnd lånefonden för insamling av skogsfrö, skulle inrättas (prop.1949:2, JoU 1949:2, rskr 1949:21). Som kapital lill fonden har sedan desssammanlagt anvisats 9milj. Lån får beviljas skogsvårdsstyrelse. Förufiåning under resten av innevarande budgetår beräknas finnas tillgängligt870000 kr. Dennasäsong finns fömtsättningar att skörda lallfrö med hög grobarhet även i sådanaklimatiskt utsatta lägen, främsl i , där fröanskaffning är möjlig endasivart . Slyrelsen bedömer del därför som synnerligen angelägel alt la lillvara så mycket frö som möjligt från dessa områden. För delta ändamål behöver3,9milj. ställas lill berörda skogs-vårdsslyrelsers förfogande . Detär vidare stort behov av vitryskt granfrö. Under etl decennium har del råttbrist på frö av denna härkomst som kan öka fillväxlen inom nyanlagd skog isödra . har del blivit möjligt att anskaffa lämpligt frö i sådanmängd alt behovet tryggas fram till nästa importtillfälle . Härförbehövs 1,9milj. Slyrelsenhemställer atl sammanlagt 5 milj. kr. anvisas för nämnda ändamål. Skogsvärdsstyrelsernasfrö- och plantverksamhet skapar inle sådana ekonomiska reserver att tillfälligaomfattande behov av medel för fröanskaffning fillgodoses. Därför har statensedan år 1949 ställt lån till skogsvårdsstyrelsernas förfogande. Jag har fidigareanmält mina förslag till regeringen om förändringar av skogsvärdsstyrelsernasorganisation. Dessa förändringar kan emellertid inte göras innan de tillfällen fillfröanskaffning mäste utnyttjas som har anmält. Jag föreslår molbakgrund härav och med hänsyn till behovet att höja skogsvårdens kvalitet atl ytterligare5 milj. kr. slälls till skogsvårdsstyrelsernas förfogande för lån fill ifrågavarandeändamål. Jag hemställer atl regeringen föreslår atltill Lån för insamling av skogsfrö på filläggsbudgel III till statsbudgetenför /81 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1980/81:125 49 [4]E 8. Bidrag till fiskets rationalisering m. m. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 6 milj.kr. Från anslaget utgår bl.a. bidrag lill fiskels rationalisering, inom en ramav 5 milj. kr., enligl förordningen (1978:516) om statligt stöd fill fiskets rafionalisering,m.m. (ändrad 1980:365). Bidrag får lämnas fill förvärv av nytt fiskefartygeller, om särskilda skäl föreligger, förvärv av begagnat fartyg. Bidrag fårockså lämnas till åtgärd som behövs för alt fiskeförelag skall kunna övergåtill annan lämplig fångstinriktning. Denalltmer ökande fängstkapacilelen i världens fiskefiollor liksom den däravföljande överfiskningen av värdefulla fiskbestånd har under de senaste decenniernaföranlett många kuststater, bl. a. , att utvidga sill sjöterritoriumeller inrätla särskild fiskezon utanför sjöterritoriet. Avtal om kvoter ochandra regleringar har av fiskevårdsskäl träffats mellan olika länder i fråga omhavsfisket. dessa överenskommelser hade den ekonomiska och biologiska överfiskningenav fiskbestånden fortsatt och pä sikt lett lill en avsevärd minskning avyrkesfisket. Deingångna avtalen om fiskekvoter innebär att fångstutrymmel begränsas jämförtmed lidigare. För del har defta fått till följd en oroväckande högfångstkapacitet inom sillfiskeflotlan. härmed finns en risk förframtida avsättningssvårigheter pä den utländska marknaden för svenskfångadsill/strömming. Iriksdagens beslul om en ny fiskeripolitik (prop. 1977/ 78:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272) framhölls atl det är angeläget alt fiskeflottanstotala fångstkapacitet är väl anpassad till fångst- och avsättningsmöjligheternaför alt fiskerinäringen skall kunna arbeta effektivt och utnyttja hela sinkapacitet. Det framhölls också atl en successiv förnyelse bör ske avfiskeflottan. /79 fanns totalt 3800 fiskefartyg i det yrkesmässiga saltsjöfisket.Av dessa var ca 3 350 mindre än 26 bruttolön. Ca 450 var på 26 bmtlolon ellerstörre. Dessa är fiskeskepp i sjölagens mening och bildar utsjöflotlan. Inemot90% av infiskningen inom yrkesfisket i havet hänför sig fill fiskeskeppen.Närmare 120 fiskeskepp är minst och ulgör således avantalet skepp inom utsjöflotlan. Yllerligare drygt 100 fiskeskepp är byggdaunder . Fiskeflottanhar tillförts nybyggda skepp i mycket begränsad omfattning. En av orsakernatill detla är de höga nybyggnadskoslnaderna för störte fartyg. En annan orsakär all en utökning av antalet yrkesfiskelicenser f. n. inte sker på grund avdel bristande fångstutrymmel. Om elt nytt fartyg tillförs fiskeflottan måsle säledesi princip motsvarande kapacitet i form av äldre tonnage avföras, dvs. ipraktiken minst en gammal enhet av motsvarande fartygskapacilet. Det finnsemellertid prakfiskt taget ingen marknad för äldre medelstora och störrefiskefartyg vid sidan av yrkesfis-4 1980/81. 1980/81:125 50 kel.Eftersom dessa fartyg är svåra all avyttra sker byten till nyare fartyg i litenutsträckning och en förnyel:>e av denna del av fiskefiotlan stoppas därförockså av detta skäl. Behovföreligger således både av en anpassning av fiskeflottans lotala fångstkapaciletoch av en förnyelse av fiskeflottan. 1 utlandet har fillämpats s. k. kondemneringssystemför atl underlätta anpassningen av fiskeflottorna. Dessa syslem innebär alt visstbidrag,utgår lill fartygsägare som eliminerar farlyg ur fiskeflottan genom t.ex. skrotning, upphuggning eller försäljning fill utlandel. Fiskeristyrelsenhar i olika sammanhang föreslagil all bidrag bör utgå lill kondemnering aväldre orafionella fartygsenheler i den svenska fiskefiotlan. Förutomanpassningen av fiskeflottan till fångst- och avsältningsut-rymmel samt behovelav förnyelse av flottan av effektivitetsskäl pekar också på angelägenhelenav en förbättrad arbetsmiljö för yrkesfiskarna. Därutöver anför styrelsen renasjösäkerhetsskäl som motiv för bidraget. Föregen del vill jag betona att del är angeläget alt kapaciteten i den svenska fiskefiottananpassas till utrymmet för fångst och avsällning för att erforderlig lönsamhelskall uppnås inom yrkesfiskel. Det är av samma skäl angeläget att en förnyelsesker av fartygsbeständet. Förnyelsen har ocksä betydelse för arbetsmiljön ochsjösäkerheten och därigenom också för möjlighelen fill nyrekrytering ochföryngring av fiskarkären. Eftersomanpassning och förnyelse av fiskeflottan fördröjs genom svårigheter attavyttra äldre fartyg och det är önskvärt att de äldsta och sämsta fiskefartygenutgår ur fiskeflottan anser jag atl elt syslem med särskilt kondemneringsbidragnu bör kunna prövas. På grund av fiskefiotlans stmktur bör bidrag för kondemneringbegränsas till att enbart avse skepp, dvs. sådana fiskefartyg vars skrov har enstörsta längd av och en största bredd av minst fyra meter.Systemet bör vara utformat så att del inte innebär uppenbar kapitalförstöring.Det bör således endasi avse de äldsta och sämsla fiskefartygen. Det bör ocksåges en sådan utformning som säkerställer alt ell fiskefartyg för vilket bidrag ulgållinle återförs till fiskeflottan. Huvudregeln bör därför vara atl fartygetskrotas. Bidragets storlek måste vara avpassad så att kondemnering kan ses som etlreellt alternativ till försäljning pä öppna marknaden. Kondemneringsbidrag böri enlighet härmed kunna utgå för fiskefartyg som är minst 40 är men även förfartyg som är yngre i de fall dessa är i så dåligl skick atl de från ekonomiskaeller andra synpunkler inle bedöms lämpliga för upprustning. Kondemneringsbidragbör vidare endast utgå för i bruk varande fartyg som används i fiske avfiskelag eller fiskare som har beviljats licens för yrkesfiske. Bidrag börkunna lämnas när sädani fartyg skrotas. Om del finns särskilda skäl böremellertid bidrag även kunna lämnas vid försäljning, t.ex. lill någon som ärbosatt utomlands och man kan förutsätta atl fartyget inle kommer atl återföras lillden svenska fiskeflottan. Prop.1980/81:125 51 kondemneringsbidragnormalt skall utgå med schablonbelopp pä . per bruttoton för farlygäldre än 40 är och på . per bruttolön för fartyg som är yngre än 40 år.Enligt min mening bör emellertid dessa belopp endast utgöra en utgångspunkt förbestämning av bidragets storiek. Hänsyn bör nämligen las till omständigheternai varje enskilt fall exempelvis till hur slora värden som ägaren vidförsäljning eller skrotning kan tillgodogöra sig. Delankommer på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer allmeddela de särskilda föreskrifter som behövs för bidraget. Jag föreslår att kondemneringsbidragfår beviljas inom en ram av 1 milj. kr. Det tolala rambeloppel för bidrag tillfiskels rationalisering bör därför ökas med 1 milj. kr. Eventuellt kvarstående belopp av förstnämnda ram vidutgången av budgetärel 1980/ 81 bör få disponeras under /82. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordatom bidrag för kondemnering av äldre fiskeskepp, 2. medge atl under budgetåret1980/81 statsbidrag beviljas till fiskels rafionalisering med sammanlagl högsl6000000 kr. [5]H 19. Teckning av aktier i (). Underdenna mbrik finns inte något anslag uppfört i statsbudgeten för budgetåret1980/81. beslutade underår 1975 atl samhället skulle ha del organisatoriska ansvaret för del slutligaomhändertagandet av miljöfarligt avfall (prop. 1975: 32, JoU 1975:10, rskr1975:161). EU särskilt behandlingsförelag skulle enligl beslul gesprincipiell ensamrätt all behandla och långtidsförvara sådant avfall.Behandlingsresurserna skulle byggas upp successivt och anpassas till de behovav omhändertagande som kunde skapas genom kommunalt renhållningsmonopol i frågaom miljöfarligt avfall. En femårsperiod angavs som mål för att genomförakommunalt insamlingsmonopol för hela landet. F. n. har ell 60-lal kommuner - bl.a.Stockholms, och kommuner - tagil på sig ett sädani insamlingsansvar. Riksdagengodkände senare (prop. 1975/76:25, JoU 1975/76:24, rskr 1975/76:128) etl avlalmellan staten. och om samverkanför att inrätta och driva behandlingsförelaget ().Enligt avtalet äger staten 85,av aktierna och de bägge förbunden vardera 7,. har sedermera överlåtit sina aktier till en för ändamåletsärskill bildad stiftelse för avfallsbehandling. 1980/81:125 52 styrelsetillsätter slalen fyra ledamöter och de två andra aktieägarna en ledamot var.Ordförande i styrelsen utses av slaten. hantering av del miljöfarliga avfallet sker f. n. vid fem mottagningsstationeroch tre mindre behandlingsanläggningar. Behandlingsanläggningarna är belägna iStockholm, Kumla och . Anläggningen i får enligl beslul drivas längst lill . Beslutelhar överklagats hos regeringen av bl.a. . Avfall som inle kan behandlas iSverige exporteras lill behandlingsanläggningar i ullandel. SAKABhar planerat för en ny central behandlingsanläggningför miljöfarligt avfall på fasligheten Norrtorp inom Kvarn-torpsomrädet i Kumlakommun. Enligt ell tecknat kontrakt har åtagitsig lolalentreprenadansvar för uppförande av anläggningen. Den viktigastedelen av anläggningen är en ugn för förbränning av fasl och fiylandemiljöfarligt avfall. Anläggningen kommer alt ge arbele äl ca 50 personer. Detberäknas la ungefär att bygga anläggningen. räknar med atl iganska stor ulslräckning behöva lagra miljöfarligt avfall under en övergångstidtill dess erforderliga behandlingsresurser hunnit byggas upp. Tillståndenligl miljöskyddslagen att uppföra och driva behandlingsanläggningen iNorrtorp lämnades av koncessionsnämnden . Sedan beslutetöverklagats hos regeringen av bl. a. har elt flertalolika alternafiva lokaliseringsorter för anläggningen prövats. Något bättrealternativ än Norrtorp har därvid inle kommit fram. Regeringen har i beslulden fastställt det av koncessionsnämnden lämnade tillståndet.Genom beslutel har villkoren för verksamhelen i flera avseenden skärpls. a.tillåts inte ulsläpp av processavloppsvalten från förbränningsenheten. De kravsom framställts av i överklagandet har i väsentlig måntillgodosetts. Statsbidragkan lämnas till investeringskostnader för anläggningar för avfallsbehandling.Vidare kan bidrag ges bl.a. för att läcka förluster vid långtidslagring avmiljöfarligt avfall. Bidragen utgår från del under fionde huvudtiteln upptagnaanslaget Slöd till avfallsbehandling m.m. För innevarande budgetär haranslagits 59 milj. kr. I årets budgetproposition har regeringen lagt framförslag lill nya riktlinjer för statligt stöd lill miljövårdsinvesteringar. Bidragsgivningenskall enligt förslaget i fortsättningen inriklas främst pä anläggningar varinya lekniska meloder inom miljöskyddet provas ut. Vissa bidrag fömtsätts dockockså i fortsättningen kunna utgå för avfallsanläggningar av gemensamt inlresseför landel såsom anläggningar för omhändertagande av visst miljöfarligtavfall. Också för förluster vid lagring skall bidrag kunna lämnas i likhel medvad som har gällt. Regeringen har för budgetärel 1981/82 föreslagilalt till angivna ändamål anvisas elt reservationsanslag av 69 milj. kr. benämntSlöd lill miljöskyddsteknik, m.m. (prop. 1980/81: 100 bil. 13 s. 144-147). 1980/81:125 53 1 framställningar och den 12 februari1981 har begärt statligt slöd till uppförandet av den centralabehandlingsanläggningen och till temporär lagring av miljöfarligt avfall.Kostnaderna för projeklering och byggande av anläggningen beräknar lill228milj. i löpande priser, vartill kommer en fill ISmilj.kr. uppskattadräntekostnad , eller sammanlagl 243 milj. kr. Enligt SAKABbehövs vidare en viss reserv för oförutsedda kostnader om 8 milj. kr. Avinvesteringskostnaderna faller 188 milj. kr. på kontraktet med . Betalningen sker i olika delposter . För atl underanläggningens byggnadslid kunna la emot det miljöfarliga avfall som samlas inav kommunerna behöver ytteriigare resurser för lagring av avfall. Försådan lillfällig lagring har redovisat ell investeringsbehov av 5,6milj.kr. Till stödför framslällningarna åberopas tidigare uttalanden av statsmakterna avinnebörd atl bör erhålla slalligl slöd lill investeringar ibehandlingsresurser. Bolaget anser atl stödet lämpligen bör ges i form avtillskott av aktiekapital, bidrag samt kreditgarantier för lån. Del nuvarandeaktiekapitalet av 7milj. bör enligt ökas med 21 milj. kr. med hänsyn lillinvesteringens storlek. Aktieteckningen bör ske till viss överkurs, varigenomreservfonden som en trygghetsåtgärd kan filiföras 6milj. När del gäller attbedöma behovet av bidrag bör enligl beaktas de positiva konsekvenser sombidrag får för bolagets behandlings-avgifter. Om avgifterna blir för höga,finns enligt bolaget en uppenbar risk för atl avfallet omhändertas på elt icke miljörikligtsäll. Bolaget menar också atl hänsyn bör tas till den fördyring som orsakats avsenareläggning-en av byggstarten. Enligt : s bedömning bör ett slatsbidragi storleksordningen 130milj.kr. De resurser för omhändertagande av miljöfarligt avfall somfinns i vårt land är f.n. otillräckliga. En del av de nu tillgängligaresurserna kan dessulom användas bara under en begränsad ytterligare lid.Behovet av resurser för atl omhänderta miljöfarligt avfall ökar ocksä i taktmed att allt fler kommuner utvidgar sitt renhällningsansvar till detta avfall. Enliglmin bedömning är del däiför myckel angeläget att den centrala behandlingsanläggningenför miljöfariigt avfall kan byggas och tas i drift så snart som möjligi. Jagräknar med alt bl.a. med hänsyn lill del slöd till anskaffande avlagringsresurser som jag ämnar föreslå i del följande kommer atl kunna klaraav all ta emol allt avfall som lämnas från kommunerna fram tilldess anläggningen är färdig. Om del mot förmodan skulle uppslå svårigheter för SAKABatt klara situationen, är jag givetvis beredd alt efter hänvändelse frånbolagets styrelse överväga ytterligare ålgärder. 5 1980/81. Prop.1980/81:125 54 NärSAKAB gavs uppgiften alt svara för del slutliga omhändertagandel avmiljöfarligt avfall uttalades atl slaten borde lämna stöd till företagets invesleringar(se prop. 1975: 32 s. 52). Från anslaget Stöd till avfallsbehandling m.m. harockså bidrag av kostnaderna lämnats lill för vissa investeringarsom gjorts i behandlingsanläggningar och mottagningsslationer. Vidare har ettförskott av 7 milj. kr. för betalning till av nu aktuellainvesteringskostnader beviljats som bidrag. Därvid beslöt regeringen altdet senare skulle bestämmas hur dessa kostnader slufiigt skulle bestridas. SAKABbör nu erhålla statligt slöd för alt finansiera kostnaderna för den centrala behandlingsanläggningenoch för tillfälliga lagringsresurser. Jagberäknar det totala investeringsbehovet nägot högre än vad gjort ellertill 260milj. i löpande priser. Jag ansluter mig lill : s förslag om ökningav aktiekapitalet med 21 milj. kr. Efter genomförd nyemission kommeraktiekapitalet således att uppgå fill 28 milj. kr. bör reservfondentillföras 4 milj. kr. genom all aktieteckningen sker lill viss överkurs. Dåövriga aktieägare inle önskat teckna nya aklier, kommer nyemissionen all riktasenbart till slalen. Behövliga medel av 25 milj. kr. bör anvisas påtilläggsbudget 111 för innevarande budgetär. När det gäller all laställning till det statliga stödets utformning i övrigl villjag först erinra omdel uttalande rörande avgiftssällningen som gjordes i prop. Därframhölls (s. 52) att : s avgifter borde beräknas så atl de skall täckautöver rörliga koslnader även kalkylmässiga avskrivningar och ränta på allt arbetandekapital. Uttalandet avspeglar den internalionellt vedertagna principen alt densom förorenar också skall betala kostnaderna för behövliga miljöskyddsåtgärder.1 den nämnda propositionen påpekades all det sannolikt inle går altanlägga strikt företagsekonomiska principer på : s verksamhel. För egendel instämmer jag i denna uppfattning. Det är främsl tillgängligheten ochbeläggningen i anläggningen som är svår attförutse. Jag delar : s bedömning alt behandlingsavgiflernas sloriek harbetydelse för hur myckel avfall som lämnas in till anläggningen. Höga avgifterkan därför få negativa effekter från miljöskyddssynpunkt. Vid bidragsgivning kan SAKABomedelbart skriva av sä stor del av anläggningskostnaderna som svarar motbidraget. Kraven pä rörelseresultatet blir därigenom lägre och detta ger i sinlur utrymme för en mjukare avgiflspolitik. Å andra sidan villjag understrykaatt jag anser atl principen om förorenarens kostnadsansvar är viklig och altden bör tillämpas också i fråga om kostnaderna för omhändertagande av miljöfariigtavfall. Vid behandlingsanläggningen bör därför principen om kostnadstäckningupprätthållas i ell längre tidsperspekfiv. Mot bakgrund av vad jag nu har sagtbör finansieringen vara så utformad alt den i princip ställer krav på en avgiftssältningsom leder till kostnadstäckning men medger stor handlingsfrihet medhänsyn till osäkerheten om utvecklingen. Prop.1980/81:125 55 därförkommit fram fill atl ulöver lån på den ordinarie kredilmarknaden börbeviljas såväl etl statligt bidrag som ell statligt lån med villkorlig skyldighetatl betala ränta och amorteringar. Detdirekta bidraget, som jag beräknar lill 43milj. vari ingår för-skollsbeloppetpå 7 milj. kr., bör kunna utgå av de medel som innevarande budgetår finns påanslaget Stöd lill avfallsbehandling m. m. och som för nästa budgetårföreslagits på anslaget Stöd fill miljöskyddsteknik, m. m. Behovel av villkorslånberäknar jag till 82 milj. kr. Medlen bör anvisas på filläggsbudgel III förinnevarande budgetår. På lånet bör ulgå ränta enligt statens normalränla ochamorteringstiden bör vara . Enligt min mening bör ränte- ochamorteringsskyldighet i princip inte inträda förrän efter del atlanläggningen har tagits i drift. Det bör ankomma på regeringen all beslula omutbetalningen av lånet. Regeringen bör vidare bemyndigas alt efter nämndafemårsperiod besluta om eventuell fortsatt ränte- eller amorteringsfrihel elleravskrivning. Delslöd jag förordat till i form av nyteckning av aklier, bidragoch villkorslån uppgår till sammanlagl (25+43-1-82=) 150milj.kr. Av det tolalainvesteringsbehovet om 260milj. återstår för atl genom lån påkreditmarknaden finansiera 110 milj. kr. För lån upp lill della belopp jämteränta bör staten ikläda sig garanti. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. tillTeckning av aktier i () på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 anvisa elt reservationsanslag av 25000000kr., 2. bemyndigafullmäkfige i riksgäldskonloret att ikläda staten ga ranti för lån lill () med högst . [6]H 20. Lån till (). Under denna rubrik finnsinte något anslag uppfört i statsbudgeten för / 81. Medhänvisning lill vad jag har anfört under anslaget Teckning av aktier iSvensk () hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. lill Lån tdl Svensk AvfallskonverteringAB () på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetärel 1980/81anvisa ett reservafionsanslag av , 2. bemyndiga regeringen att ifråga om nämnda lån beslula i frågor som gäller utbetalning, ränta ochåterbetalning i enlighet med vad jag har förordat. 1980/81:125 57 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde [1]G 2. : Anskaffning av viss materiel. Under denna rubrik har påstatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av3032000 kr. Vid budgetårels ingång fanns en behållning av . Frän anslaget bestrids utgifter för anskaffning av forlskaffnings-och telemateriel. Utgifterna hänför sig i huvudsak lill verksamhetsgrenenbevakning. Efter framställning av generallullstyrelsenhar regeringen föreslagit att på tilläggsbudget 11 tillstatsbudgeten för /81 anvisa etl reservafionsanslag av 5 milj.kr. lill : Anskaffning av viss materiel för atl läcka konlraklsenligakostnadshöjningar och koslnader för lilläggsbeställningar för de redanlevererade bevakningsfartygen. Tv 171 och Tv 282. För att täcka konlraklsenligakostnadshöjningar och kostnader för till-läggsbeslällningar för det andra ulsjöbevakningsfartygelTv 172, som avses levereras , beräknar jag ytterligare . Jaghemställer att regeringen föreslär attlill : Anskaffning av viss materiel på tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /81 anvisa elt reservationsanslag av 7709000kr. 1980/81:125 59 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde [1]A 2. Under denna mbrik har på statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisats elt reservationsanslag av 12072000kr., varav 9milj.kr. tillanslagsposten Öviig utredningsverksamhet. Under liden juli harutbetalats drygl 6milj. Återstoden beräknas inte räckatill för all täcka kostnaderna för utredningsverksamheten under resten avbudgetåret. Jag räknar med etl ytterligare medelsbehov av 6,3milj. tillanslagsposten Övrig utredningsverksamhet under innevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår attlill Kommittéer m. m. på filläggsbudgel III fill statsbudgeten för budgetåret1980/81 anvisa ell reservationsanslag av 6300000kr. [2]C 3. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Under denna mbrikhar pä statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp etl anslag av 1316,5milj. Härav har under delprogrammet Arkivarbete/ Anställning med lönebidraganvisats 1 313,6milj. Anställningmed lönebidrag är en stödform som syftar lill atl sfimulera arbetsgivare atlbereda anställning äl arbetshandikappad för vilken andra åtgärder intelämpligen kan vidtas för alt underlätta en arbelsplacering. 1980/81:125 60 Stödformenersätter fr.o.m. arkivarbele/musikerhjälp och halvskyddadsysselsättning. Lönebidrag lämnas lill arbetsgivare med vissa procentuellaandelar av lönekostnaden, inkl. lönebikoslnaden för den som är anställd medlönebidrag.