prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Del måsle ankomma på varjekommun all själv bedöma della ökade resursbehov. All räkna fram ettomedelbart för- Prop.1980/81:92 369 stärkningsbehov för landel i sin helhel förefaller hellorealistiskt. Ett ökalutbildningsbehov för hälsovårdsnämndernas personal får ej heller glömmas bort idetla sammanhang. 6.4.34-------- kommun: Del måsle dock starktpoängteras att de öka de koslnader som uppslår i och med alt statliga uppgifler överförs till kom munerna inle får belasta kommunerna ekonomiskt ulan måsle finansieras med ett heltäckande statsbidrag. Kommunen är med anledning av della kri tisk lill att ulredningen inle utarbetat något konkret förslag lillstatsbidrags system. Reformen innebär ett behov av betydandepersonalförslärkningar. Hur stort behovel är kan vara svårt för en kommun attbedöma, bl. a. med bakgrund av all resursbehovet ej enbart är relaterat lillantalet invånare i kommunen ulan även till näringslivets verksamhet ochomfattning. Frågan bör utredas i samråd med . 6.4.35------------------ kommun: Därestden nya reformen skall kunna ge nomföras i praktiken krävs dock en rejäl resursförstärkning vid hälsovårds nämnderna. Statskontorets beräkning i belänkandel belräffande behov av nya tjänstemän vid hälsovårdsförvaltningarna är helt orealistisk, om den i ul redningen föreslagna tillsynsuppgiflen skall bli meningsfull och ej enbart en pappersprodukl.----- Kommunenanser alt det i dagens trängda ekonomiska läge är svårt all slällaerforderliga resurser lill förfogande och förulsälter alt resurser förs överlill kommunerna från staten i de allmänna ekonomiska uppgörelser som sker medjämna mellanrum. 6.4.36---------------------------- : Denresursförstärkning för hälsovårds nämnderna som framräknats uppgår lill ca 50 årsarbetskrafter för hela lan det. Detta torde vara en siffra som är tilltagen i underkant. Innanlillsynsuppgifterna lägges på hälsovårdsnämnderna måste erforderliga resurserskapas på den personella sidan. Vidare måste befintlig berörd personal erhållakompletterande ulbildning. Däresi tiUsynsuppgifternaskall delas mellan hälsovårdsnämnderna och länsstyrelserna skall delningen skeefler fastställda regler. Detla får dock icke innebära alt hälsovårdsnämndernaskall ha de minst attraktiva lillsynsuppgifterna. 6.4.37-------------------------------- Stenungsundskommun: Förslaget innebär dock en avsevärd belastning på kommunens personella och ekonomiskaresurser. Detla liksom ulbildning och anskaffning av kompetent personal bör belysas bällre i ulred ningen. Finansieringen av den uiökade kommunala tillsynen måsle lösas in nan förslaget till ML träder i kraft, dä det inle enbart går att hänvisa tillden allmänna utjämningen mellan slal och kommun. 24 1980/81. Prop.1980/81:92 370 Del bör dock påpekas all tiUsynsuppgifterna kommer altvariera starkt mellan olika kommuner. Statliga bidrag erfordras för kommuner avlyp med flera miljöstörande industrier. 6.4.38------------------------------------------------------------- Slockholmskommun: För att förslaget skall kunna genomföras som planerat krävs dock all nämnderna får ökade resurser. I utredningen har inte någon konkret beräkning gjorts av vilka resurser som erfordras hos hälso vårdsnämnderna när dessa åläggs ökade arbetsuppgifter. nödvändigl all resursanspråk och finansieringsfrågor förell överförande av tillsynsansvaret lill hälsovårdsnämnderna ut innanulredningens förslag genomföres. 6.4.39----------------------------- kommun: Miljöskyddsutredningenhar diskuterat flera olika möjligheter lill finansiering, bl. a. harinförandel av ell särskill statsbidrag behandlats. kommun anser i motsats lill ulredningen att införande av ell statsbidrag skulle ge kommunerna bättre möjligheler att snabbt bygga upp tillsynsverksamheten. Statsbidraget bör kunna utgå med förslagsvis . 6.4.40 : Kommunen som sålunda i principär med på att tillsynsverksamheten överflyttas från till kommunerna vill beto na viklen av alt en överflyttning ej sker med mindre att också ekonomiska re surser tillförs kommunerna så att dessa kan ta på sig den ökade kontrollen. Resurserna kan enklasl förslärkas genom alt statsbidragulgår för de ökade koslnader som kommunerna får. 6.4.41--------------------------- : villstarkt underslryka vikten av dels att staten ersätter kommunen för de engångskostnader somuppslår i samband med anskaffande av viss utrustning och för den erforderligauiökade tillsyns-personalen, dels all möjligheter beredes för ålminsione demindre kommunerna all även i forisätiningen utnyttja expertisför handläggningen av komplicerade ärenden. 6.4.42----------------------------- kommun: Detär dessulom viktigl att utredningen slår fast all resursbehovet i fråga om tillsynen skallomprövas . Därigenom är del möjligl alt bygga upp en för kommunen välanpassad lillsynsorganisalion. 6.4.43------------------------------- : Trollhättanskommun som i sak delar utredningens uppfattning om att hälsovårdsnämnderna utgören naturlig tillsynsresurs i miljövårdsärenden finner det angeläget att betonaalt kommunernas ekonomi kan försvåra skapandet av erforderliga resurser. 6.4.44 : När det gäller frågan om hurerforderliga resurser 1980/81:92 371 skallkunna lillföras kommunernas hälsovårdsnämnder menar utredningen att det fårankomma på "vederbörande kommun alt bedöma om och i så fall i vilkenutsträckning resurser måste tillföras den skall kunnafullgöra uppgifter som lokal tillsynsmyndighet enligt miljöskyddslagen".Enligt kommunens uppfattning är det ej godtagbart att resursfrågan behandlaspå detta sätt. Frågan är hur det skall kunna garanteras att den föreslagnaförändringen verkligen genomförs fullt ut dvs, att även de resurstillskottsker som behövs för att förändringen skaU få avsedd effekl, rimligt kravvore t, ex. att utredningen skulle belysa möjligheterna lill statsbidrag förerforderliga resursförstärkningar hos kommunerna en statlig uppgift blir juenligt förslagel . 6.4.45 kommun: Hälsovårdsnämndenmåste få resurser som kun-skapsmässigt möjliggör en kvalificerad utvärdering avde rapporter som blir resultatet av kontrollen genom kontrollprogrammen. Fördetta krävs ett reellt tillskott av resurser.- 6.4.46 kommun:Hälsovårdsnämnderna har sådan arbetsbelastning att en prioriteringav de arbetsuppgifter som åläggs nämnden enligt lag eller centrala myndighetermåste göras, vilket således innebär att endast en viss kvot avlillsynsuppgifterna kan fullgöras av hänsyn lill de i allmänhel bristfälligapersonalresurserna. För en ytterligare ulökning av lillsynsuppgifterna måstedärför krävas att del säkerställes att tillsynsmyndigheten erhållertillräckliga resurser även i ett långsiktigt perspektiv, för att kunna fullgörauppgiften, Ulredningen borde därför mer konkret ha anvisat hurhälsovårdsnämndernas resurser långsiktigt kan säkerställas, 6.4.47 kommun: Skulle---- tillsynsskyldighetenändras på det sällsom föreslagits i belänkandel, kommer detta att nödvändiggöra en belydliglslörre ökning av resurserna på hälsovårdsnämnderna än vad utredningen harräknat med. Kommunen avslår från all söka beräkna behovel av resurstillskoll ien sådan situation men konstaterar all i belänkandel redovisatförslärkningsbehov på ca 50 årsarbetskrafter är hell orealisliskl. 6.4.48---------------- Årekommun: anser del rikligt alt tillsynen enligt miljö skyddslagen på sikl överförs lill hälsovårdsnämnden. på ett effektivt säll skall kunna sköta denna tillsynkrävs resurser i form av statsbidrag eller motsvarande, ulbildning av personaloch ledamöter och samordning av besiktningsverksamheten typ riksprovplalser"AB Svensk Miljökontroll". 6.4.49 Samarbetskommitténför hälsovårdsnämnderna i rikets större kom muner: Även om kommittén tillstyrker förslaget om all hälsovårdsnämnder na skall ta ansvaret från länsstyrelserna för den lokala tillsynen övermiljöfar- Prop.1980/81:92 372 lig verksamhei, vUl kommiltén starkt underslryka vad somframkommit i samtliga remissvar från de deltagande nämnderna, nämligen att ettsådanl överförande av arbetsuppgifter från stal lill kommun oundgängligenkräver all kommunerna kompenseras för de merutgifter som blir följden av förslaget.Särskill för de slora kommunerna med en ur miljöskyddssynpunkl besvärligverksamheisstmklur kommer förslagel all innebära betydande ekonomiskakonsekvenser. Kommitién beklagar alt ulredningen gått förbi de kommunalekonomiskaföljderna av förslaget ulan att avge något konkret förslag lill lösning. 6.4.50 : För de lillsynsuppgiftersom enligt utred ningen i första omgången skall läggas på hälsovårdsnämnderna, beräknar slalskonlorel ett behov av 50 årsarbetskrafter. Däresi nuvarande tillsyn är behäftad med så allvarliga brisler som görs gällande, finner dock förbundel denna beräkning vara tveksam. En märkbar ökning av tiUsynsaklivileterna lorde kräva minst 100150 årsarbetskrafter. Hälsovårdsnämndernas verksamhet kostar f. n. kommunerna ca200 milj. kr./år. Om ökningen av resursbehovet är 150 personer kommer dennakostnad all stiga med ea . Härtill skall läggas koslnader för utbildning,spe-cialtjänsier, instrumenluirustning m. m. Utredningen anser all den ökande ekonomiska belastningenpå kommunerna lill följd av överförande av lillsynsuppgifter påhälsovårdsnämnderna bl, a, bör kunna finansieras inom ramen för den allmännautjämningen mellan stal och kommun. Skalleutjämningssystemet ger emellertidingen automatisk kompensation för kostnadsökningar som uppstår när nyaarbetsuppgifter lillförs kommunerna. Sammanlaget bör en realistisk bedömning avfinansieringsfrågan leda liU alt kommunerna i alll väsentligt själva kommer attfå stå för kostnadsökningar lill följd av ökade tillsynsuppgifter. 6.4.51 Centralorganisationen /SR:--- Omden föreslagna förändringen skall få någon praktisk effekt är del därför hellnödvändigt alt den kommande propositionen på allvar lar itu med frågan om hurerforderliga resurser på hälsovårdsnämnderna skall kunna garanteras. 6.4.52 hälsovård:--- Ettställningslagande tiU överförande av tillsynen lill nivå måsledärför grundas på de resurser som ställs lill förfogande. Vidare börförutsättningen vara all tillsynsverksamheten i dess helhet skall åvilahälsovårdsnämnden. Det måste understrykas alt den kvalitet som måsle inrymmasi ett utökat tillsynsansvar är en fråga om personal, undersökningar och tekniskutrustning. Då del inle kan vara rimligt eller ens möjligt alt varje mindrehälsovårdsnämnd skall kunna vara självförsörjande i hithörande sammanhang villFAH understryka angelägenheten av alt behov och förutsättningar tillinlerkommunalt samar- Prop.1980/81:92 373 bete undersökes för att få tillsynsfrågan löst på ett frånresurssynpunkl lämp ligl säll. Om resursbehovet inte blir lillgodosell anser FAH all tillsynsansva ret inte bör överföras lill hälsovårdsnämnden. 6.4.53------------------------------- i : Kommunerna ålar sig genom ulredningens förslag ell vidgat ansvar på miljöskyddsområ det. Länsavdelningen har i della yttrande i alll väsentUgt lillslyrklutrednings förslaget. Detla sker emellertid under den viktiga förutsättningen, att kom munerna får ekonomisk kompensation för de uppgifler, som överförs från staten lill kommunerna.---- Länsavdelningen delar ulredningens uppfattning, alt dennakompensation bör ulgå som en del i del allmänna skalleuljämningsbidragel ochinte som ell specialdestinerat bidrag. Länsavdelningen är mycket skeptisk lill den beräkning avhälsovårdsnämn dernas resursbehov, som redovisas i utredningen . Det kan ifrågasäl las om del är meningsfulll all över huvud tagel försöka precisera anlalel tjänster.------ 6.4.54 : Föreningen är inleberedd att accep tera förslaget om att all tillsyn bör läggas på lokal nivå. Det kaninte vara rimligl all inom landets drygt 270 kommuner skaffa fram all den exper tis som erfordras för tillsyn av alla sorters miljöfarliga anläggningar som kan finnas inom kommunen. Föreningen anser att ett resonemang om förstärk ning av tiUsynsresurserna måsle sältas in i ett samhällsekonomiskt perspek tiv. Belräffande tillsynen av vissa verksamheler lorde del nämligen förhålla sig så alt del är betydligt mindre kostsamt för samhället alt förstärka länssty relsernas tillsynsresurser än att förslärka hälsovårdsnämndernas för att upp nå ett vissl uppsatt mål. Utredningen lorde ha varil medveten om della efter som man föreslagit ell 15-lal ytterligare tjänster vid länsslyrelserna för lill synsuppgifter. För övrigl anges i belänkandel all del akluella behovel av per sonalförstärkningar vid hälsovårdsnämnderna för all klara miljölillsynen en dasl uppgår lill ca 50 tjänster, dvs. en person vid var själie hälsovårdsnämnd. Enligl föreningens mening förutsätter en målmedveten decentralisering till hälsovårdsnämnderna dels att kommunerna vill ge miljövårdsarbetet hög prioritet, dels all i princip varje hälsovårdsnämnd får personalförslärkning och möjlighet att utbilda personal. Även om endel remissinslanser är negativa till s. k. finansieringsavgifter vidförprövning och tillsyn förefaller flertalet hörda inte ha någol all erinra motmiljöskyddsulredningens ställningstagande all utövaren av miljöfariigverksamhei i slörre utsträckning än hitlills skall svara för kostnaderna i sambandmed förprövning och tillsyn. Prop.1980/81:92 374 6.5.1 i län:Ulredningen nämner alt miljökostnadsutredningen föreslagil avgiftsbeläggningav tillsynsverksamheten. har i yttrande över betänkandet (SOU1978:43) avstyrkt tillsynsavgifter. Om hälsovårdsnämnden får vissltillsynsansvar enligt miljöskyddslagen, och denna tillsyn avgiftsbeläggs, kanavgränsningsproblem uppslå huruvida tillsynen i det enskilda fallet sker enliglmiljöskyddslagen, hälsovårdsstadgan, livsmedelslagsliflningen eller annanförfattning. 6.5.2 Länssiyrelsen i Västmanlandslän: Ett led i målsättningen att varje för-orenare skall stå för de kostnaderhans verksamhei orsakar samhällel är alt generellaprövnings- och lillsynsavgifier tas ul. länsslyrelsensuppfattning vara möjligt all införa sådana avgifter. 6.5.3------------------------------ Länsstyrelseni : I yltrande över miljökosl nadsutredningens belänkande tog avstånd från avgiftsbelägg ning vare sig den avsåg tillslåndsprövning eller tillsynsverksamhet. Länsstyrelsenansåg att koslnader för miljöprövning av ärenden och tillsyn skulle bestridasav del allmänna, dvs. stal och kommun. 6.5.4 Bergskommun: Ett syslem där hälsovårdsnämndens fillsynsverksamhet finansieras genom slatiigl anvisade medel vore enligl vår uppfattning en bätt re garanli för en fungerande tillsyn inom nämndernas ansvarsområde. Såkallade finansieringsavgifier som delvis lillämpas inom livsmedelskontrollenär enligt vår mening icke ägnad att öka förståelsen för tillsynsverksamheten. 6.5.5 kommun:--- föreslårdessutom, att man i propositionen redovisar ell alternativ med en avgiftsfinansieradtillsynsverksamhet, som täcker kommunernas framtida koslnader för denföreslagna verksamheten. 6.5.6 :-- tillstyrkerförslagel angående finansiering av tillsynen med avgifter. 6.5.7 kommun: Man måsle dockdärvid enligl kommuns mening förulsätla, all statliga medel ställes tillförfogande i sådan omfattning, all kommunerna kan utföra de arbetsuppgifter somtillkommer. En avgiftsfinansierad tillsyn medför risker för en arbetskrävandeadministration, som kan la i anspråk en del av tiUsynsresurserna. 6.5.8 kommun:--- anser delsvårt all införa avgifter av detla slag.Skall tjänstemannen ute i kommunen effeklivl kunna sköta tillsynen får inle eniveksam avgift utgöra ett hinder. Skall avgifter ullagas för miljökrä-vandeverksamhet bör den fastställas till en årlig avgift vid förprövningen och 1980/81:92 375 ställasi relation till verksamhetens omfattning. 6.5.9Lysekils kommun: Avgörande för om en i praktiken effektiv kommunaltillsynsverksamhet skall kunna tillskapas är frågan om hur det erforderligaresurstillskottet skall finansieras. Utredningen har inle lillräckligl beaktat detta faklum.--- Attavgiftsfinansiering kan vara en lösning på sikl vill kommunen inle hålla förotroligt, men att man som ulredningen gör gäl lande kan anta alt kommunerna överlag skulle vara så välvilliga all de är beredda betala för alt överta ett betungande tillsynsansvar från länsstyrelser na, synes närmast få betecknas som önsketänkande från utredningens sida. ------ Kommunen menar för sin del att miljöskyddsutredningen i sill forl salta arbele närmare bör studera finansieringsproblemaiiken och därvid ulgå från förutsättningen alt kommunerna måsle ges full kostnadstäckning för en lokal tillsynsverksamhet enligl miljöskyddslagen. 6.5.10----------------- Norakommun: 1 händelse av alt statsbidrag ej blir aktuellt börfinansiering ske genom avgifter. 6.5.11----------------- Nässjökommun: När det gäller finansieringen av de utökade resursernaär del enligl kommunens mening angeläget att ett system med avgiftsfinansieringpå sikl inrättas. Del bör dock framhållas att statliga resurs-garantier måsleges i avvaktan på alt ett sådant syslem kommer till stånd. 6.5.12----------------------- Stenungsundskommun: Miljöfinansieringsavgifter kan i och försig vara en kompletlering.- 6.5.13--------------------- Sundsvallskommun: Enligt kommunens uppfattning borde kostnadernaför kontroll och tillsyn påföras förelagen, helst genom någon generell avgift,anpassad till respektive verksamhet, varigenom avgift och inspektion ochkontroll inle direki sammankopplas. 6.5.14 Södertäljekommun: Om landels hälsovårdsnämnder åläggs tillsynsan svar enligl miljöskyddslagen, är del lämpligl alt finansieringen av dessa nya arbetsuppgifter kan ordnas inom ramen för de förslag som framlagt. Del kan inle vara en rimlig ordning att kräva ett tillsynsarbete av kommuner nas hälsovårdsnämnder, ell arbele som f. n. åvilar staten, men inte till nämn derna destinera medel som enligl föreslås inflyta till staten i form av prövnings- resp. lillsynsavgifier. 6.5.15 Östersundskommun: Överföringen av lillsynsuppgifter till hälso vårdsnämnderna innebär en ökad ekonomisk belastning för kommunerna, 1 ett längre perspektiv bör systemet med s, k, finansieringsavgifter förtillsynen enligt miljökostnadsutredningen bli aktuellt. Prop.1980/81:92 376 6.5.16 Svenska kommunförbundel:Belräffande finansiering i ett längre perspektiv hänvisar utredningen tillmöjligheten med ell syslem med s, k. finansieringsavgifier av den typmiljökostnadsuiredningen föreslagit. Förbundel har i sitt yttrande översistnämnda utredning ställt sig tveksamt lill lämpligheten av sådana avgifteroch gör nu samma bedömning. Utredningen ger inte heller underlag för någonberäkning av i vilken utsträckning eventuellt sådana avgifter kan bidra tillfinansieringen. 6.5.17 i : Enför LO grundläggande princip är all insalser rörande miljöfrågorna i sin helhelmåste vara förebyggande. Koslnaderna för miljöfarlig verksamhet säväl när detgäller förprövning som tillsyn skall den som bedriver eller tänker bedrivaverksamhei svara för. Dessa koslnader bör därvid ha en sådan ulformning attnågon vägningsmöj-lighet mellan detla och all förstöra miljön inte kan uppslå. 6.5.18 : Om ulredningens förslag resulterar i ettriksdagsbeslut innebär della alt hälsovårdsnämnden har att utöva tillsyn överåtskilliga objekt som äges av den egna kommunen. Kommunerna känner säkert sitl ansvar för dessa frågor meni allmänhetens rättsmedvetande kan det måhända uppfattas som slötande alltillsynsmyndigheten är hell beroende av anslag från den som ägertiUsynsobjekten. Säkerställande av hälsovårdsnämndens resurser bör i principske i form av lillsynsavgifier som fastställs med kontrollprogramantingen som ett engångsbelopp för hela lillståndsperioden eller som en ärligavgift. 6.5.19------------------------------------- Stockholmsläns landsting: har i yttrande över miljökost nadsutredningens sluibetänkande tillstyrkt förslagel om miljöavgifter, dvs. all förorenaren skall betala för prövning och tillsyn. har ingen anledning all nu ta någon annan ståndpunkt närmiljöskyddsutredningen i sitl belänkande hänvisar tillmiljökoslnadsutredningens förslag. 6.5.20 , , och kommuner i samråd:För all koslna derna för förprövningar och tillsyn ej skall överföras på skattebetalarna bör en avgift avkrävas den som anmäler att han kommer all driva miljöfarlig verksamhei. Finansieringsavgiften får inle innebära att utövaren kanköpa sig rält att förstöra miljön. Bland övriga frågor rörande resurserna larremissinstanserna bl. a. upp utbildningssituationen. 6.6.1 :--- Det finns enligt slyrelsensuppfallning anled- 1980/81:92 377 ning att fästa uppmärksamheten pä att hälsovårdsnämndernakommer att ställas inför uppgifter som principiellt skiljer sig från delidigare. Hitlills har hälsovårdsnämndens tillsyn varil effeklorienlerad, dvs.nämnderna har ställt krav med utgångspunkt i befarade effekter på framför alllbefolkningen. För denna uppgifi har nämndernas personal en lämplig ulbildning.Ulredningen föreslår nu alt hälsovårdsnämndernas tillsyn även skall varaprocessinrikiad. kräver en i grunden annan kompelens hos nämnderna. Deltaproblem har såvitt framgår av belänkandet inte behandlats. 1 och för sig tordedet vara möjligl att nyanställa personal vid hälsovårdsnämnderna med enlämplig leknisk ulbildning för denna tillsyn. Det synes också vara möjligl altpå sikt vidareutbilda den personal, som tjänstgör vid hälsovårdsnämnderna.Slyrelsen anser del nödvändigl att peka på alt tillsynen enliglmiljöskyddslagen kräver en kompelens som inte annat än i undanlagsfall finnsvid landets hälsovårdsnämnder. Del är också enligl slyrelsens uppfattningtveksamt om del är möjligl all i en och samma grundulbildningmeddela lillräckliga kunskaper för såväl effeklorienlerad somprocess-orienterad tillsyn. För att samhäUets lillsynsorganisation skallförfoga över personal med tillfredsställande kompelens bör därför möjlighelernaalt införa olika utbildningslinjer för tillsynspersonalen övervägas. 6.6.2 ansvarar för planeringen och genomförande av den treårigagrundutbildningen till hälsovårdsinspektörer samt fort- och vidareutbildning avyrkesverksamma hälsovårdsinspektörer. Dessa utbildningar skall primärttillgodose hälsovårdsnämndernas behov av utbildad personal,hälsovårdsinspektörer och molsvarande. Miljöskyddsulredningens förslag innebär alt omfattande ochsvåra arbetsuppgifter överflyttas till hälsovårdsnämnderna. Deltakommer att medföra behov av ytterligare utbildning inom hälso- ochmiljövårdsområdet. finner det därför naturUgt alt delta förhållandeframför allt måste beaktas i den fortsatta utbildningen av personal .som skallansvara för dessa arbetsuppgifter. Dentreåriga utbildningen av hälsovårdsinspektörer syns till slor del läcka in denföreslagna utvidgningen av arbetsuppgifter som läggs på hälsovårdsnämnderna. 1utbildningen ingår moment som skall ge översiktliga kunskaper inom industriellaprocesser och tekniker, olika industrisektorers utsläpp lill luft, mark ochvatten, bullerproblem och arbetsmiljö samt miljöeffekter, behandlingsmetoderoch mätteknik. Vissa förändringar lorde emellertid vara nödvändiga förall i stort kunna täcka in det behov av kunskap som krävs förarbetsuppgifterna. Yllerligare ulbildning ulöver grundutbildningen bör kunnaerhållas genom fort- och vidareulbildningskurser av den typ som ges föryrkesverksamma hälsovårdsinspektörer. De nuvarande kurserna i t. ex. miljökemioch vatten Prop.1980/81:92 .78 och vattenvård bör med viss omdisponering av innehålletkunna tillgodose della. Det är viktigl att resurser ges utbildningsmyndigheter ochhälsovårdsnämnder i sådan omfattning alt kunskaper och experthjälp kanerhållas för all arbetsuppgifterna som överflyitas lill hälsovårdsnämnderna kanlösas på tillfredsställande säll. får därför föreslå alt fråganrörande resursbehov (personal, utbildning, laboratorier m.m.) blir föremål förylleriigare utredning och klarläggande. 6.6.3-------------------------------- : anser att den föreslagna decentralise ringen av tillsynen kommer all slälla slora krav på en omfatiande utbild ningsverksamhet. Denna verksamhet, som bör omfalla både grundläggande ulbildning och efterutbildning, bör svara för i egenskap av central tillsynsmyndighet.