prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — En särskild kommitté utreder frågan om den framtidautformningen av den allmänna försäkringens ADB-system. Kommittén planerar atlinom kort lämna ett slutbetänkande med principförslag lill utformning av ettframtida ADB-system och en plan för systemets genomförande. Ett kommittéförslag har lagts fram om formerna för styrningav försäkringskassornas organisation och förvaltningskostnader. Samma kommittéväntas lägga fram förslag rörande organisationm.m. Familjepolifiken måste sätta barnet i centrum.Samhällets familjepolitiska uppgift är att skapa förutsättningar för attföräldrar och barn tillsammans ska kunna forma sin tillvaro så att den bästpassar varje familj. Ansvaret för barns vård och fostran ställer krav dels påföräldrarna, dels på samhället. Det är elt samhällsansvar alt skapaförutsättningar för fullvärdiga livsvillkor för barnen genom planering avboende- och uppväxtmiljöer och ett arbetsliv som tar hänsyn fillbarnfamiljernas situation. Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett annalviktigt mål för familjepolitiken. Ekonomiskt stöd och social service är medel att skapasocial trygghet för barnfamiljerna. Samhälletsdirekta ekonomiska stöd åt barnfamiljerna utgörs främsl av Prop.1980/81:100 Bilaga 8 8 allmännabarnbidrag, bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott och bosättningslånsamt bidrag för vård av handikappade barn och barnpensioner. Genom de allmänna barnbidragen tillförsäkras allafamiljer med barn etl grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidraget, som utgårmed lika belopp för alla barn, utbetalas lill omkring 1 miljon familjer med ca1,7 miljoner barn . Barnbidraget höjdes med , lill . per barn och år. Kostnaderna för barnbidragen under nästa budgetårberäknas till 5 145 milj. kr. ändrades lagen om allmännabarnbidrag så alt blivande adoptivföräldrar fillförsäkrats rätt fill barnbidragför ett utländskt barn före adoptionen. Som komplement till de allmänna barnbidragen utgårinkomstprövade bostadsbidrag fill familjer med låga inkomster och familjer medflera barn. De utgår till ca 395 000 familjer med drygt 780 000 barn. Anslagetför bostadsbidrag redovisas under bostadshuvudtiteln. Det ekonomiska familjeslödel ses över av en parlamentariskkommitté. Därvid skall flerbarnsfamiljernas situation särskilt beaktas. Föräldraförsäkringen ger alla föräldrar ett ekonomisktskydd i samband med barns födelse och sjukdom. Den ger också föräldrarnaekonomiska möjligheteratt vara hemma hos sina barn fram t. o. m.barnels första skolår. Försäkringen infördes och har sedan desssuccessivt byggts ut och förbättrats. Försäkringens föräldrapenning utgår med en garantinivåpå . per dag i anslutning lill barns födelse elleradoptivbarns ankomst fill familjen. För dem som har sjukpenning övergaranfinivån utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten. infördes en särskild rätt fill havandeskapspenning.Denna ersättningsform är kombinerad med en rätt lill omplacering för kvinnorsom i graviditetens slutskede på grund av arbetets art inte kan fortsätta isitt normala arbete. Havandeskapspenning utgår under till densom inte har kunnat bli omplacerad fill lättare arbete. Föräldrarmed barn födda efter har rätt fill särskild föräldrapenningunder sammanlagt för varje barn. Även den särskildaföräldrapenningen utgår med lägst . per dag eller det högre belopp somsvarar mot sjukpenningen. Föräldrar med barn födda efter harfrån rätt lill särskild föräldrapenning under sammanlagt sexmånader. Under tre av de månaderna utgår ersättningen med belopp som motsvararsjukpenningen, dock lägst . utgårersättningen enligl garanfinivån lika för alla. Densärskilda föräldrapenningen får tas ul under de tidsperioder som 1980/81:100 Bilaga 8 9 föräldrarnasjälva finner lämpliga fram lill och med barnels första skolår.Den kan användas både vid helfidsledighet och vid förkortad arbetsfid och utgårsom hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Den förbättring avstödet vid vård av små barn som skett genom utbyggnadenav föräldraförsäkringen utgör ell ekonomiskt komplement till den lagstadgade rätten fill förkortad arbetsfidsom gäller för småbarnsföräldrarsedan den 1 januari 1979. Föräldraförsäkringen utnyttjas i allt större omfattningav fäderna, vilket är av stort värde ur jämställdhelssynpunkt. Lagen om rätt fill ledighet för vård av barn gerföräldrar rätt alt vara helt ledigafrån arbetet eller att förkorta sin dagliga arbetstid till tre fjärdedelar av normalarbetsfid så länge de vårdar barn under ett och . Rätten till förkortad arbetsfid till i vanliga fall sex limmar per dag gäller till dess barnet är älta år eller har avslutat detförsta skolåret. Denna rätt fill ledighet är frislående från ersättningsreglernainom föräldraförsäkringen. Föräldrarnahar dock allfid rätt fill ledighet från sin anställning under fid då ersättningutgår från föräldraförsäkringen. Förvärvsarbetande förälder som fillfälliglbehöver stanna hemma och la vård ombarn i samband med sjukdom har rätt till föräldrapenning utöver de fider som nämnts i del föregående.Föräldrapenning för fillfällig vård av barn kan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller i sambandmed besök i den förebyggandebarnhälsovården. Fadern har rätt fill ersättning isamband med barnets födelse. m. har denna rätt tillföräldrapenning utvidgats så att denför barn födda eller senare utgår under per barn och år fram till dess barnet är tolv år.Föräldrapenningen utgår i dessa fall med samma belopp som sjukpenningen. De totala kostnaderna för föräldraförsäkringensförmåner beräknas för nästa budgetårtill ca 4 465 milj. kr., vilket är en ökning med 800 milj. kr. av kostnaderna täcks genom arbetsgivarnasoch egenföretagarnas socialförsäkringsavgifterfill sjukförsäkringen och genom statsbidrag. Det innebär att 670milj. faller på staten. En särskild utredning har tillsalls för all göraen översyn av föräldraförsäkringen och av reglerna för rätt till ledighet förvård av barn. Översynen skall bl. a. ta sikte på behovet av ochmöjligheterna att åstadkomma förenklingar i regelsystemet. Föräldrar med svårt handikappade barn i hemmet kanfå vårdbidrag med samma belopp somfolkpension och pensionstillskott för en förtidspensionär. Vårdbidragetbeskattas som inkomst och blir ATP-grundande för den förälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Vårdbidrag utgår f. n.för ca 13 600 barn. Frågan omvårdbidragels konstruktion uireds av en parlamentarisk kommitté. a. skall övervägas om vårdbidragels syfte bättre kantillgodoses om stödet delas upp på etl bidrag som tar sikte på delsärskilda Prop.1980/81:100 Bilaga 8 10 vårdbehovet och elt bidrag fill särskilda merkostnader till följd avhandikappet. Möjligheten till ATP-rätt för föräldrar som självavårdar barn i hemmet uireds inom . En departementspromemoriakommer att redovisas . Avsikten är alt etl förslag om införande avATP-rätt för vård av små barn i hemmet skall läggas fram lill undervåren 1981. Genom bidragsförskotten ger samhället ett ekonomisktgrundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda. Den ekonomiska trygghetenför dessa barn är därför inte beroende av den underhållsskyldige föräldernsförmåga att betala underhållsbidrag. Bidragsförskott utgår avbasbeloppet och omfattar f. n. drygt 225 000 barn. arbetar med alt pröva frågornaom hur samhällsstödet till de ensamslående föräldrarna och deras barn skallutformas med hänsyn fill de förändringar som skett i olika avseenden sedanvissa av stödformerna infördes. Barn vars förälder avlidit får elt ekonomisktgrundskydd genom barnpension från folkpensionering och ATP. Barnpensionen frånfolkpensioneringen utgår med lägst av basbeloppet och högst avbasbeloppet i de fall då inle änkepension eller barnpension från ATP utgår.Barnpension från folkpensioneringen utgår f. n. lill ca 43 000 barn. Förslag läggs fram om höjning av ersättningsnivåernaför bidragsförskott, barnpensioner och barnfillägg för atl kompenseraeffekterna av de nya beräkningsgrunderna för ändring av basbeloppet. Ett utredningsförslag om modernisering avpensionsförmånerna för efterlevande väntas . Barnomsorgens fortsatta utbyggnad intar en centralplats när del gäller samhällets åtgärder för social service och omvårdnad. anslöt sig till ettutbyggnadsprogram som innebär att skall färdigställas100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i frifidshem. Samtidigtförutsattes ytterligare 10 000 platser fillkomma i familjedaghem underperioden. De senast kända barnomsorgsplanerna visar att 83 000 platser i daghemoch 36 000 platser i fritidshem beräknas bli färdigställda under nämnda period.Dessutom beräknas fillkomma 33 100 platser i familjedaghem för förskolebarn och12 000 platser i familjedaghem för skolbarn. har på socialdepartementetsuppdrag genomfört en eflerfrågeundersökning på kommunnivå under våren 1980.Undersökningsresultaten visar atl del efterfrågades 137 000 nyaplatser för förskolebarn i barnomsorgen, varav 99 000 platser i daghem och 33000 platser i familjedaghem. För yngre skolbarn efterfrågades 46 000 nyaplatser varav 38 000 i fritidshem och 6 000 i annan form av kommunalbarnomsorg. Vidare framkommer i undersökningen atl efterfrågan på deltidsomsorgär högre för de barn som inle har plats än för dem som redan har plats. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 11 Driftbidraget för daghem utgår under är 1980 med 18 100kr. per plats och för frifidshem med . I bidragsbeloppen ärbeaktade kapitaltjänstkoslnader. Likaså har hänsyn lagils lill behovel av extrainsatser för barn med behov av särskilt stöd. För familjedaghemmen utgår statsbidrag avkommunernas bruttokostnader för verksamheten. Härfill kommer ett grundbeloppsom för barn i förskoleåldern utgår med . Förbarn i skolåldern utgår grundbeloppet med hälften av detta. Fr. o. m. utgår ett särskiltstatsbidrag till kommunerna för hemspråkslräning för invandrarbarn. Bidragetutgår för fem- och sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas avkommunen. Bidragen fill barnomsorgen är värdebeständiga genomanknytning till löneutvecklingen för anställda i offenfiig tjänst. Det slalliga stödet till kommunernas barnomsorg kan förnästa budgetår beräknas lill sammanlagt 5 410 milj. kr. vilkel jämfört medinnevarande budgetår innebär en anslagsökning med 800 milj. kr. Härtill kommermedel från bostadshuvudtiteln som utgår i form av statliga bostadslån lillförskolor och fritidshem. Statsbidragssystemet skall enligt tidigarebeslut finansieras genom en socialavgift från arbetsgivare och egenförelagare.Den är för fastställd lill av det löneunderiag som gäller för deallmänna socialförsäkringsavgifterna. Inom pågår en översyn av de av olikastatliga myndigheter utfärdade normer och anvisningar som kan vara elt hinderför barnomsorgens ulbyggnad. Avsikten är att underlätta utbyggnaden samfidigtsom kvaliteten i barnomsorgen blir fillgodosedd. Avsikten har varit att enproposition om förenklade statliga regler inom barnomsorgen skulle lämnats tillriksdagen . Propositionen kommer att avlämnas i början av år1981. En särskild kommitté ser över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern. Översynen syftar till -mot bakgrund av en karlläggning av hemspråkslräningens nuvarande omfattning,organisation och personalresurser - förändringar som bättre än f. n.tillgodoser invandrarbarnens speciella behov. Under ledning bedrivs ulveckiings- ochförsöksverksamhet inom förskoleområdet i anslutning till de reformer sombeslutats . Försöksverksamheten avser bl. a. utformningen avverksamheten inom den allmänna förskolan och daghemmen, uppsökande verksamhetbland barn i förskoleåldern och den fidiga skolåldern samt åtgärder för barnmed särskilda behov av stöd och stimulans. Utbyggnaden av den öppna förskolan fortsätter. År 1979fanns det 250 öppna förskolor i 100 kommuner. Fram planerasylterligare 320 sådana förskolor inrättas. Den öppna förskolan har visat sigkunna spela en väsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellanmänniskor i Prop.1980/81:100 Bilaga 8 12 bostadsområdena.Den utgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan och föräldrautbildningoch är ett stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. fick i samband med FN:sinternafionella barnår 1979 i uppdrag alt undersöka orsakerna till de sjunkandefödelsetalen i landet. I en första rapport - behov eller börda har SCBbelyst den svenska och internationella utvecklingen av fruktsamheten. F. n.genomför SCB en enkätundersökning om orsakerna fill fruktsamhetsnedgången. Barnomsorgsgruppen har i belänkandet Barn och Vuxnabehandlat frågan om föräldrautbildning under förskole- och skolåldrarna.Betänkandet remissbehandlas f. n. beräknas lämna ettslutbetänkande avseende barnomsorgen för de minsta barnen. inrättades som ellsjälvständigt centralt organ med uppgift att verka för förbättringar i barnsmiljö och ökad säkerhet för barn och ungdom. Antalet personer har under de senastedecennierna ökal och därigenom kommit atl utgöra allt större andel avtotalbefolkningen. Ökningen av antalet äldre liksom deras ökande andel avtotalbefolkningen väntas fortsätta . Utvecklingen innebäratl samhällets insatser för de äldre tar i anspråk allt slörre ekonomiska ochpersonella resurser. De vägledande målen för samhällets insatser för deäldre är ekonomisk trygghet, gemenskap och närhet, god bostad och vid behovservice av skilda slag. Hörnpelaren för de äldres ekonomiska trygghet ärpensionssystemet. En ökande andel pensionärer bar tilläggspension. Med den materiella tryggheten som grund böräldreomsorgen medverka till en meningsfull livssituation för de äldre. De äldrebör bo i sin invanda hemmiljö så länge de själva önskar. Delta ställer storakrav på såväl bostädernas standard och utemiljöns utformning som kompletterandesamhällsservice i form av social hemhjälp, färdtjänst, tekniska hjälpmedel,social jour och andra insatser. Den sociala hemhjälpen har byggts ul kraftigt under1960- och 1970-lalen. får ca 350 000 äldre och handikappade hjälp genomden sociala hemhjälpen. Det sammanlagda antalet hjälptimmar uppgår lill ca 50miljoner. Den sociala hemhjälpen utvecklas alltmera mot nya arbetsformer ocharbetsuppgifter. En strävan finns atl öka det lokala samarbetet medhemsjukvården. Statsbidrag utgår av kommunernasbrutlokostnader för den sociala hemhjälpen. Härvid medräknas bl. a. kostnaderför service i form av hårvård, fotvård, badservice, matdistribution ochsnöröjning. 1980/81:100 Bilaga 8 13 bidragettill social hemhjälp beräknas för /82 till 1 330 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 270 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Färdtjänsten är av stor betydelse för derörelsehindrades möjligheter alt aktivtkunna delta i samhällets olika aktiviteter. Som elt komplement till de allmänna kommunikationerna ärfärdtjänsten en förutsättning för alt förverkliga kravet på integration ochnormalisering för handikappade. Antaletpersoner med färdtjänstfillslånd är f. n. drygt 250 000. Statsbidrag utgårockså för färdtjänst av bruttokostnaderna. Statsbidraget får dock inteöversfiga bidraget för föregående bidragsår med mer än elt visst belopp. Förnästa budgetår beräknas stalsbidragsbehovet till 275 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 55 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Kommunerna har lill stor del byggtut boendet för äldre genom s. k.servicehus. F. n. finns omkring 17 000 lägenheter i sådana . De förändringar som sker beträffandeålderdomshem gäller som regelombyggnad av redan befintliga ålderdomshem. Antalet platser i ålderdomshemär f. n. ca 59 000. Pensionärernas egna föreningar är av storbetydelse. Medel beräknas för fortsattstöd till pensionärsorganisationernas betydelsefulla verksamhet. Regeringen har beslutat tillkalla enparlamentarisk äldreberedning med uppgift att behandla frågor om samordning avsamhällets insatser för de äldre. Äldreomsorgen är under utveckling. Den behöverstöd av forskning och utvecklingsarbete.För att stödja utvecklingsprojekt och försöksverksamheter inom äldreomsorgen disponeras för innevarandebudgetår 3 milj. kr. Medel för detta ändamål bör finnas tillgängligaäven för nästa budgetår. Förändringarnainom hälso- och sjukvårdens område inriklas på en fortsatt ulbyggnad av den öppna vården och utveckling av alternativa vårdformer för långtidssjuka. En förbättradkontinuitet i kontakterna mellan pafienleroch vårdgivare eftersträvas, liksom mindre vårdenheter nära patienterna. Etl angelägel område förverksamheten på 1980-talel blir att så långtsom möjligt förebygga ohälsa genom att upptäcka och bekämpa orsaker fillsjukdom och skador. Desenaste årfiondena har präglats av en kraffig ulbyggnad av resurserna inom denslutna sjukvården. Investeringarna har medfört både en kvalitativ och kvantitativ upprustning. Detla har,tillsammans med personalpolitiska åtgärder såsom arbetstidsförkortningar och enlönepolitisk satsning på låglönegrupper, lett fill starkt ökade driftkostnader.Hälso- och sjukvårdens andel avbruttonationalprodukten har ökat från 1960 till 1970 och 1980.Antalet anställda inom hälso- och Prop.1980/81:100 Bilaga 8 14 sjukvårdenuppgår nu till ca 400 000, vilkel motsvarar av del totala antaletyrkesverksamma i landet. En gynnsam utveckling av samhällsekonomin har varit enviktig förutsättning för denna utbyggnad. Betydande framsteg inom medicin,farmakologi och teknik har gjort del möjligt atl framgångsrikt behandlasjukdomar som tidigare inle har varit fillgängliga för en effektiv terapi.Också i andra avseenden har möjlighelerna atl minska mänskligt lidandeväsentligl förbättrats. Trots detta återstår ännu icke tillgodosedda behov framförallt inom långtidssjukvården, den öppna hälso- och sjukvården saml inom psykiatrin. Utbyggnaden av den öppna vården har ännu inte lett tillatt sjukhusens andel av besöken i öppen vård har minskat. Bristen påallmänläkare och täta personbyten på distriktsläkartjänster har bidragit lilldelta förhållande. Människor söker sig alltjämt till akutsjukhusensmottagningar för vårdbehov som kan tillgodoses i öppen vård. En omfattande utbyggnad av vårdcentraler pågår.Utvecklingen av primärvårdens organisation och arbetssätt är inne i ettdynamiskt skede. Bristen på allmänläkare är pii väg atl hävas. Brislen pådistriktssköterskor kommer dock ännu att vara besvärande.Ansträngningar görs emellertid centralt och regionalt för alt ökadistriktssköterskeutbildningen. För /82 föreslås 5,6 milj. kr. föråtgärder som syftar till alt förbättra kontinuiteten mellan pafienler ochvårdgivare. Dessa medel skall användas för atl fullfölja ett antalutvecklingsprojekt inom primärvården, eflerutbildning av sjukvårdspersonal samtför fillämpad forskning. 1 det förebyggande hälsovårdsarbetet är del viktigt altkoncentrera insatserna till tunga problemområden, t. ex. cancer,hjärt-kärlsjukdomar och rörelseorganens sjukdomar saml sjukdomar betingande avbruk av alkohol, narkotika och tobak. Speciell uppmärksamhet måste riktas pååldrandet och dess specifika sjukdomar. För att utveckla och förmedla kunskaperna omhälsoriskerna i miljön har två nya stafiiga myndigheter inrättats den 1 juli1980, nämligen statens miljömedicinska laboratorium och statens institut förpsykosocial miljömedicin. Statens miljömedicinska laboratorium bedriverlångsiktig forskning samt svarar för undersökning, utbildning och informationinom den fysikaliskl-kemiska miljömedicinen och den allmänna hälsovården. Genomförstärkningar av främst de toxikologiska och epidemiologiska resurserna harlaboratoriet en bredare kompelens alt studera effekterna på människan avfaktorer och förändringar i den yttre miljön. Verksamheten vid omfattar målinriktad forskning samt utbildning, dokumentation ochinformation. Institutets verksamhet är särskilt inriktad på studier av psykosociala Prop.1980/81:100 Bilaga 8 15 Hälsoupplysningen har en viklig roll för atl stärka denenskildes medvetenhet om den personliga livsföringens belydelse för hälsan ochstödja denne i egna akfiva åtgärder i hälsofrämjande syfte. Det är klarlagt genom väl dokumenterade svenskaoch internationella undersökningar att tobaksrökning är starkt bidragandeorsak till ett flertal allvarliga, ibland obotliga, sjukdomar. Det är därförangeläget atl genom lämpliga ålgärder minska tobaksrökningen i samhället.Tobakskom-miltén föreslog i ett delbetänkande alt förbud skall införasmot rökning i offenfliga lokaler. Kommittén kommer att överlämna sittslutbetänkande. Sex- och samlevnadsfrågor samt kostfrågor är liksomfrågor som rör barns hälsa och utveckling särskilt angelägnainformationsområden. Del är viktigt att också invandrare får del av dennainformation. Medel beräknas för fortsalt sådan verksamhet. Information om preventivmedel och andraabortförebyggande åtgärder är alltjämt etl angeläget område. Informationen börbedrivas under medverkan av bl. abortkommilté har bl. a. i uppdrag alt läggafram konkreta förslag om aborlförebyggande åtgärder och om aborlrådgivningensutformning och innehåll. Vidare skall kommittén utvärdera hur den gällandeabortlagstiftningen har tillämpats. Inom sjukvårdsdelegation hargjorts en rad studier som är avsedda att bilda underlag för planeringen av denframfida hälso- och sjukvården med sikte på åren 1990-2000 (HS 90). Dessaunderlagsstudier samt direktiv för det fortsatta arbetet med HS 90 är avseddaatt användas som konkret underlag för såväl statens som landstingenslångsiktiga planering. Inom sjukvärdsdelegationen pågår också ett arbete medförbättrade personalprognoser för sjuksköterskor, undersköterskor,sjukgymnaster, arbetslerapevler och vissa kategorier av medicinska assistenter. Antalet läkare har ökat starkt , från10 1970 till nära 20 1980. föreligger docksvårigheier alt fillgodose behovet av läkare, särskilt inom vissa geografiskaområden och inom vissa specialiteter, såsom allmänläkarvård, långvårdsmedicinoch psykiatri. Allmänläkarutbildningen har byggts ut och omfattar för år 1981380 utbildningsplatser av totalt 1 040. Med nuvarande utbildningskapacitetkommer antalet läkare att öka fill ca 26 000 och ökningen kommerdärefter att fortsätta. En minskning av antalet utbildningsplatser ger fulleffekt först , dvs. utbildningstiden för en allmänläkare ellerspecialist. Mol denna bakgrund finns det skäl atl överväga förändringar avläkarutbildningens dimensionering i syfte att förhindra en överutbildning avläkare. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 16 n. med prioritet i sjukvårdsdelegation. I regeringsförklaringen anges alt förutsättningar ocksåi fortsättningen skall finnas för privatpraktiserande läkare. Mot bakgrund avdet ringa antalet nyetableringar av privatpraktiker har inomsocialdepartementet , tillsatts en arbetsgrupp vars uppgiftär alt föreslå åtgärder som kan underlätta nyetablering av privatpraktiserandeläkare, speciellt i de delar av landet där läkarvårdsresurserna ärotillfredsställande. Det ingår också i arbetsgruppens uppdrag atl utreda hursamarbetet mellan privatpraktikerna och den offentliga vården kan utvecklas,bl. a. vad gäller jourverksamheten. Tillgången på tandläkare är bättre än tidigare.Det finns därför anledning överväga en reducerad intagning lilltandläkarutbildningen. Avsikten är att skall få i uppdrag att isamråd med tandvårdsutredning utföra reviderade bedömningar av denlångsiktiga fillgången och efterfrågan på tandvårdspersonal. har fatlat principbeslut omsocialstyrelsens framlida uppgifter och organisation. Detaljutformningen haruppdragits åt en särskild organisationskommitté. Kommittén har i december 1980redovisat sitt förslag fill organisation. Förslagel bereds f. n. inom . nya organisation avses träda i kraftmed början och förutsätts enligt organisationskommittén varafullt genomförd under /85. Utgångspunkten för den nyaorganisafionen har varit alt arbetsuppgifter i ökadutsträckning bör innebära samordning och utvecklingsarbete och en minskaddetaljkontroll. Primärkommuner och landsting skall inom de ramar somstatsmakterna anvisar ha frihet alt utforma vårdorganisafionen med hänsyn tillde lokala behoven och förutsättningarna.