prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkti sin analys borde utredaren dels ange eventuella områden där ytterligareutredning kunde behöva ske, dels där så var möjligt lägga fram detaljeradekonkreta förslag till organisationsförändringar. Utredaren skulle ocksåutvärdera energiforskningsorganisationen. 1 uppdraget ingick även att överväga omvaltenfallsverkets organisation var ändamålsenligt utformad med hänsyn ull vadsom hade redovisats i prop. 1978/79: 115 om verkets fortsatta roll inomenergiområdet. Slutligen ingick i uppdraget att närmare kartläggaförutsättningarna för vattenfallsverkets anläggningsverksamhet mot bakgrund avde sysselsättnings- eller omställningsproblem som kan uppstå genom altutbyggnaden av större kraftproduktionsanläggningar av konventionellt slagförväntas minska. Det huvudsakliga innehållet i utredarensöverväganden och förslag framgår av det följande. Utredningen behandlar tre frägekomplex. Ett gällerom nuvarande organisation för statens handhavande av energifrågorna ärändamålsenligt utformad med hänsyn till energipolitikens krav under1980-talet. Ett annat frågekomplex gäller vad statliga myndigheter (och statensvattenfallsverk) kan och bör göra för att främja kommunernas arbete medenergifrågorna. Del sista frägekomplexet gäller statens valtenfallsverksframtida arbetsuppgifter, arbetskraft och organisatoriska utformning. Utredarens synpunkter på det första frägekomplexet.vilka behandlas i kapitlen 6 och 7, kan sammanfattningsvis beskrivas påföljande sätt. Utredaren diskuterar etl stort antal alternativaorganisationslösningar för var och en av de tre arbetsuppgifterna(funktionerna) övergripande energiplanering, stöd till energiforskning m.m.samt energisparinformation till allmänheten. Den senare arbetsuppgiften är endel av den mera omfattande funktionen information, rådgivning och utbildning. a. diskuteras två huvudmodeller nämligenfunktionsmodellen och 26 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 402 sektormodellen.När det gäller organisationen för övergripande planering läggs i sekiormodellenansvaret för sådan planering pä de olika sektorerna. blirdock huvudansvarig för gemensamt metodarbele samt prognos- och sammanställningsarbete. Övrigtarbete med atl la fram underlag för övergripande planering sker i denna modellvid sektormyndigheterna, vilka föreslås bli transporträdet, statens planverkoch statens industriverk. I funktionsmodellen läggs ansvaret för denövergripande planeringen pä en myndighet. Denna myndighet kan enligt utredarenvara statens industriverk. Ett alternativ härtill är att bilda ett särskiltenergiinslitut för detta arbete. Med hänsyn till bl. a. behovet av enstimulerande ulredningsmiljö förordar utredaren det senare alternativet.Utredningen framhåller också att det är viktigt att arbetet kan utföras av enmyndighet utan tillsynsuppgifter så alt detta kan ske helt oberoende avställningstaganden i tillsynsfrågor. Utredaren föreslår atl ettenergiinstititut inrättas med ansvar alt utarbeta underlag för de successivaenergipolitiska ställningstagandena. Institutet föresläs överta delegationensför energiforskning och energihushållningsdelegationens uppgifter. Utredningen föreslår vidare att energiinstitutetskall ledas av en styrelse med företrädare för politiska partier ocharbetsmarknadens organisationer. Som stöd för institutets arbete bör ettexpertråd för övergripande energiplanering inrättas. Med hänsyn till det storaantalet kontakter som institutet måste ha med bl. a. energimyndigheterna iövrigt föreslår utredningen att institutet förläggs till ,förslagsvis i anslutning till statens industriverks lokaler på . En organisationskommitté för tillsättas våren .1981med uppgift att framlägga detaljerade förslag rörande institutets uppgifteroch organisation. Beträffande stöd till energiforskning m.m.konstaterar utredaren att en helt genomförd funktionsmodell skulle innebära attall verksamhet fördes samman i ett energiforskningsråd. En helt genomfördsektormodell skulle innebära att stödet till forskning skulle administreras avde myndigheter som svarar för tillsynen. Etl steg i riktning på vägen till ensektoriserad lösning är att föra . Utredningen konstaterar att en myckel slagkraftig organisationför atl införa nya metoder för energitillförsel skapas om industriverket -förutom sin nuvarande verksamhet med stöd lill prototyp- och demonstrationsanläggningar- får handha de uppgifter som oljeersättningsdelegationen i ökad utsträckningbörjat arbeta med, nämndens för energiproduktions-forskning uppgifter ochadministration av den planerade oljeersättningsfonden. En sådan lösning skulleinnebära att den del av forskningsprocessen som ligger närmast delkommersiella produktionsstadiet ytteriigare betonas. Utredaren föreslår atlnuvarande ansvar och arbetsuppgifter för av SIND fr.o.m. den 1 juH 1982. 1980/81:90 Bilaga1.19 Industridepartementet 403 En organisationskommitté bör tillsättas våren 1981med uppgift all lägga fram detaljerade förslag till uppgifter och organisationför den del av industriverket som berörs av förslagel. När det gäller information till allmänhetenfördelas i sekiormodellen energisparkommitténs resurser på de myndigheter somhar verkställighetsuppgifter inom energianvändningsområdet (industriverket,transportrådet, , planverket och konsumeniverkel). Ifunklionsmodellen hälls informationsfunktionen ihop och sparkommiltén ombildastill en självständig myndighet, energisparnämnden. Utredningen framhåller att starka skäl talar föratl hälla ihop energiinfor-mationen till allmänheten och föreslår attenergisparkommittén ombildas till energisparnämnden fr.o.m. den medindustriverket som chefsmyndighet. Ansvarsfördelningen mellan verket ochnämnden bör kunna fastställas utan särskild utredning. När det gäller organisationen av information ochrådgivning via kommunala organ till de slutliga energianvändarna föreslårutredaren all det samlade organet för energisparinformation även ifortsättningen ansvarar för att utarbetandet av informations- ochrädgivningsmaterialet från , planverket och sälångt möjligt samordnas såväl innehålls- som tidsmässigt. Om den samladeorganisationslösningen inte väljs bör planverket och åläggasdetta ansvar. Ansvaret för energiinriktad utbildning bör enligtutredaren åvila resp. tillsynsmyndighet. bör inte längre haövergripande ansvar för dessa frågor. Regeringen föreslås utfärda anvisningar rörandeobligatoriskt samråd mellan industriverket, planverket och transporträdet ifråga om dessa myndigheters anslagsframställningar vad gällerutbildningsinsatser för olika yrkeskategorier inom energiområdet. Utredningen framhåller också atl regeringen isärskild ordning bör uppmana de myndigheter som är ansvariga för det allmännautbildningsväsendet att verka för att aktuell kunskap om energifrågorfortlöpande förs in i läroplanen för grundskola, gymnasium och högskola. Vidarebör vuxenutbildningens och fortbildningens organisationer i lämpliga formerstimuleras till alt förbättra den allmänna fortbildningen i energifrågor. Utredningen framhåller att valet avorganisationslösning i viss mån är beroende på hur energipolitikenorganisatoriskt kommer alt behandlas inom . Om ett energidepartement inrättas menar han atttotallösningsalternativet vore det bästa. Detta alternativ (alternativ K)innebär att statligt energiverk bildas som får det fulla ansvaret för allaaktiviteter på myndighetsplanet inom energiområdet. Om däremot nuvarandeordning bibehålls med en energiminister med anknytning till beståendedepartement är funktionsmodellen att föredra. Vill man betona energipolitikensspeciella samband med industripolitiken är sektormodellen att föredra. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 404 Den organisationslösning som utredningen till slutstannar för att förorda innebär att dagens 13 myndigheter och kommittér minskastill sammanlagt 10 myndigheter. (Ett energiinstitut bildas medanoljeersättningsdelegationen, energihushållningsdelegationen, nämnden förenergiproduktionsforskning och delegationen för energiforskning försvinner).Samtliga kommittér som arbetar med mer permanenta arbetsuppgifter inom energiområdetföreslås upphöra med sin verksamhet eller omvandlas till myndighet. Utredaren föreslår att energisparkommittén,delegationen för energiforskning, energihushållningsdelegaUonen,oljeersättningsdelegationen och sin verksamhet den 30juni 1982, att personalen vid dessa organ erbjudsanställning i första hand vid energisparnämnden, energiinstitutet ochindustriverket samt att all personal vid industriverket, institutet och sparnämndenbereds lokaler i anslutning till industriverkets nuvarande lokaler päLiljeholmen i . Trots atl utredaren räknar med en kraftigambilionsnivähöjning i fräga om den övergripande energiplaneringen kan enligthonom, förslagen genomföras inom ramen för nu utgående resurser till denverksamhet som de 13 myndigheterna (motsv.) Utredaren föreslår atl följande ålgärder börövervägas, om regeringen tvekar att vidta föreslagna åtgärder imyndighetsorganisationen inom energiområdet (det s. k. nollalternativet).Delegationen för energiforskning, energisparkommittén ochenergihushällningsdelegationen bör bli självständiga myndigheter.Oljeersättningsdelegationen bör upphöra, när dess nuvarande arbetsuppgifterhar lösts, och överföras till industriverket. Vidare föreslås ätt de oklaraadministrativa relationerna mellan industriverket och nämnden förenergiproduktionsforskning bör ses över att energihushållningsdelegationen fårarbetslokaler i anslutning till planverket, att iransportrådet ochtransportforskningsdelegationen får gemensamma arbetslokaler. Ett annat frågekomplex i utredningen gäller på vadsätt de statliga myndigheterna skall kunna underlätta för kommunerna att lösasina uppgifter i den kommunala energiplaneringen. Detta behandlas sammanfattningsvisi kapitel 9. Konkreta förslag i frågan läggs fram i kapitlen 7 och8. Del är, framhåller utredaren, inte minst detstatliga stödet till de små kommunerna som vållar problem. Dessa harstörre behov av stöd från statliga myndigheter än vad större kommuner har. Desmå kommunernas organisation att ta emot ett sådant statligt stöd är sämreutvecklade än de större kommunernas. Det konstateras att mycket redan görs från destatliga myndigheternas sida för att hjälpa inte minst de små kommunerna ideras uppgift att sörja för kommuninvånarnas värmeförsörjning. Men samverkanmellan de stat- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 405 liga myndigheterna i denna stödverksamhet bör kunna bådeförbällras och förstärkas. Utredningen anser att det är nödvändigt atlindustriverkets uppföljande och initierande arbete avseende kommunalenergiplanering kan bedrivas kraftfullt. Utredningen framhåller att det - medhänsyn till kravet alt energiplanering integreras i annan kommunalplanering - är särskilt angelägel atl de statliga stödåtgärderna förkommunernas energiplanering inte framstår som stridande mot andra statligastödåtgärder för planering. Detta ställer, enligt utredningen,krav på atl industriverkets, planverkets och insatser härvidlagsamordnas mer än . Förslag läggs fram om att bestämmelser av deninnebörden tas in i förordningen (1977:440) om energiplanering.Utredningen konstaterar vidare alt frågorna om hur statens stöd till kommunernai energifrågorna bör organiseras är så stora och svårbedömbara attdet kan finnas anledning för regeringen att överväga att ta upp denna fråga pånytt. sedan man tagit ställning till nu framlagda förslag. Utredningens tredje uppgift hargällt . Utredningens förslag i denna del kan i stortfördelas på följande ämnesområden - verksamhetsformoch verksamhetens inriktning - medverkan i denkommunala energiplaneringen - ökade insatserpå forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet (EFUD-insatser) Utredningen framhåller atl vattenfallsverketär landets viktigaste enskilda producent av energi och därför av storbetydelse för den framtida energiförsörjningen. Verket har sitthuvudsakliga ansvarsområde inom elförsörjningen. Utbyggnaden avelproduktionsanläggningar kommer att minska kraftigt . Utredningenhar inle förutsatt någon utbyggnad av vattenkraftanläggningar utöver 65 TWh.Kärnkraften skall vara avvecklad i början av nästa århundrade. Utredningenpekar på vikten av att vattenfallsverket nu gör en kraftinsamling av forskningoch utvecklingsarbete för att kunna förbereda elproduktion med ny teknik ochför alt kunna minska oljeberoendet. Utredningen har utgått från attaffärsverksformen skall bestå eftersom den ger goda förutsättningar dels förinsyn i verksamheten från statsmakternas sida, dels för delegering av ansvaroch befogenheter. Beträffande verksamhetensinriktning föreslår ulredningen all vattenfallsverket skall vidga sinauppgifter inom värmeförsörjningsområdet. Verket bör med de resurser som stårtill förfogande frän verkets egna inkomster och med medel i övrigt utvecklaoch driva prototyp- och demonstrationsanläggningar inom el- ochvärmeförsörjningsområdet. Verket bör vidare utnyttja sitt tekniska ochkommersiella 1980/81:90 Bilaga1.19 Industridepartementet 406 kunnandeför att i ökad utsträckning erbjuda kommunerna hjälp när det gäller att ersättaolja. Detta kan t. ex. ske genom att verket på kommersiella villkor biträderkommunerna vid uppförande och drift av anläggningar för el- ochvärmeförsörjning. Ett mer utvecklat samarbete med kommunerna måsteenligt utredningen grundas på de förutsättningar för samverkan som finns lokalloch regionalt. medverkan blir beroende av att berörda kommunerfinner samarbetet ändamålsenligt, vilket kommer att ställa stora krav påverkets anpassningsförmåga och flexibilitet. Det kan bli aktuellt för verketatt ingå i samägda bolag. Utredningen konstaterar att en fortsatt rationelluppbyggnad av elförsörjningssystemet skulle starkt försvåras om intevaltenfallsverket står som ägare (för statens räkning) av kraftverk ochstamlinjenät. Alt vattenfallsverket har dessa båda uppgifter bör inte försvårasamarbetet med kommunerna, förutsatt att dels principerna för taxesättning ochleveransbestämmelser redovisas öppet, dels verket och dess företrädare tarberättigat hänsyn till kommunala önskemål i de konkreta ärendena. För att vattenfallsverket skall kunna medverka tillatt minska oljeberoendet och avveckla kärnkraften anser utredningenatt verkets EFUD-insatser behöver breddas och fördjupas bl. a. inomuppvärmnings-området. Verket bör självt avgöra inom vilka områden de insatserbör göras som skall finansieras med driftmedel. Utredningen betonar att verketi första hand bör engagera sig i utvecklingsprojekt som finansieras med egnadriftmedel. Ett vidgat samarbete med kommuner vid introduktionav ny teknik är önskvärt, liksom med andra företag inom energisektorn och inomtillverkningsindustrin. Verkets EFUD-verksamhet bör vara väl samordnad med denövriga verksamhet som verket bedriver. nya arbetsuppgifter förutsätterett vidgat samarbete med kommuner, vilket kommer att ställa stora krav pädecentralisering och delegering lill verkets regionala organ. Utredningen utgårifrån atl verket, i det fortsatta arbetet med organisationsutveckling, kommeratt lägga särskild vikt vid dessa krav. I en kommande översyn av organisationenbör prövas att för den regionala verksamheten inrätta organ med inslag avföreträdare för kommunerna i regionen. Verkets planeringsfunktioner börförstärkas, särskilt den långsiktiga planeringen och den personalplanering sombehövs för atl underlätta omställningen av verksamheten. Utredningen förordaratt organisationsförändringen genomförs inom verket, men efter regeringensgodkännande av en av verket utarbetad plan för översynen av dessgenomförande.-Följande riktlinjer bör gälla vid utarbetandet av denna plan - verkets planeringsfunktioner bör förstärkas,särskilt den långsiktiga planeringen och den personalplanering som behövergenomföras för att underlättaomställningen av verkets arbetsuppgifter Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 407 - organisationen för forsknings- ochutvecklingsverksamheten bör för stärkas - organisatoriska förutsättningar och former församverkan med kommu nerna bör skapas - förutsättningar bör skapas för en ökad delegeringav ansvar och befo genheter till regional nivå - ledningsfunktionenpå regional nivå bör ses över och förstärkas. Beträffande vattenfallsverkels anläggningsverksamhet redovisar utred ningen följande synpunkter. Det totala arbetskraftsbehovet bör antas minska även med hänsyn till de vidgade uppgifter som verket bör få inom värmeförsörjningsområdet och när det gäller introduk tion av ny teknik. bör verkets anställda inom anläggningsverk samheten ha minskat med 900. 700 av de 900 arbetstillfällen som måste försvinna finns i och . Sysselsättningen i verkets regionala organisation bör bedömas öka kraftigt, främst med hän syn till ökande engagemang inom värmeförsörjningen. Personalbehovet för EFUD-verksamhet inom såväl el- som värmeområdet bör förutsättas öka. Ökade resurser kommer att behövas för att planera och genomföra den omställning som verket står inför. Sju särskilda yttrandenhar avlämnats av sammanlagt tre sakkunniga och sju experter med anledningavutredarens förslag. Menar att utredaren inte harredovisat den utvärdering av energiforskningsorganisationen som direktivenförutsätter. Anser att energiinstitutel ären god lösning endast för det fall regeringen avser alt inrätta ettenergidepartement och föra en mycket aktig energipolitik. Om ettenergiinstitut inrättas bör en särskild forskningsnämnd bildas för att granskaden nödvändiga långsiktigheten i inriktningen i programmet Allmännaenergisystemstudier. Godtar inte utredningensförslag om att ansluta . Genomförande av förslaget medför onödiga organisations- ochsamordningsproblem samt risk för atl de långsiktiga uppgifterna blireftersatta. Nollalternativet är i huvudsakgodtagbart om energisparkommittén, delegationen för energiforskning ocholjeersättningsdelegationen behålls som kommittéer. Föreslår att en centralEnergimyndighet bildas för den kort - medellångsiktiga energipolitiken av ihuvudsak energibyrån vid industriverket och oljeersättningsdelegationen.Myndighetens arbetsuppgifter bör omfatta framtagande av planeringsunderlag förden kort- och medellångsiktiga energipolitiken och av det pä staten ankommandeunderlaget för kommunernas energiplanering och rådgivning lill kommunerna idetta avseende. Vidarebör myndigheten ta hand om ekonomiskt slöd till införande av Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 408 oljeersättande teknik och säkerhetsfrågor som ej ankommerpä annan myndighet samt beslut i koncessionsnämnden o. d. Sedan myndigheten byggt upp sinkompetens bör den kunna överta energisparkommitténs verksamhet och överstyrelsensför ekonomiskt försvar planering för fredskriser inom energiområdet. Myndigheten bör inle övertanämndens för energiproduktionsforskning och delegationen för energiforskningmera långsiktigt inriktade funktioner, åtminstone inle innan den hunnit byggaupp kompetens inom sina huvuduppgifter. Dessa organ bör utan störningar av omorganisationfå fortsätta sin betydelsefulla och långsiktiga verksamhet. Det är inte lämpligt att energimyndighetsfunktionen läggssom en delfunktion hos industriverket. Ansluter sig till de konkretaerinringar mot utredarens förslag som framförs av och : Anser attenergisparkommitténs uppgifter av praktiska skäl bör överföras tillkonsumentverket som redan svarar för viss information och rådgivning ienergifrågor. Någon speciell nämnd kan därmed inte anses erforderlig. Delarutredarens synpunkter att ett mer utvecklat samarbete från vattenfallsveketssida med kommunerna ställer stora krav på anpassningsförmåga och flexibilitethos verket. Menar dock att utredaren hade bort gå närmare in på och analyseratsamverkansproblemet vattenfallsverkel - enskilda kommuner eller grupper avkommuner. Framhållervikten av att vattenfallsverkets medverkan i det kommande arbetet med altprojektera och bygga värmeförsörjningsanläggningar sker på likvärdiga villkorjämfört med dem som verket konkurrerar med. Ifrågasätter ominte en konsult- och entreprenadverksamhet inom verkets ram måsle avskiljasfrän myndighetsutövningen dvs. förvaltningen av stamlinjenätet saml driften avelproduktions- och eldislributionsan-läggningar. För konsult- ochentreprenadverksamhet bör kanske ett särskilt bolag bildas. Sakkunnige Hans Janlinder ochexperterna : Instämmer i utredarens allmännabedömningar om behovet av samordning och ökad effektivitet inom den statligaenergiorganisalionen. Det viktigaste syftet med en omorganisation är attsamordna de statliga insatserna när det gäller energitillförsel och attförstärka den övergripande planeringsverksamheten. Menar atl de avutredaren redovisade skälen för energiinstitutel inte är övertygande. Risken äratt arbetet bedrivs i en miljö som är alltför isolerad frän de verkställandeuppgifterna. Instiiutel bör dessutom -om det kommer till stånd - kunna lösasina uppgifter med etl betydligt mindre antal anställda än vad utredaren harföreslagil. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 409 Förordar att de verkställande uppgifternaavseende energitillförsel och den övergripande planeringsverksamheten sammanförs till en organisa tion. Härmed uppnås bl. a. den fördelen att utredningsverksamheten sker i nära anslutning till den praktiska energipolitiken. Angivna uppgifter och verksamhet bör föras sammanantingen i SIND inom ramen för en förstärkt energienhet eller i ny energimyndighet.Förslaget innebär följande organisatoriska lösning. Industriverketsenergibyrå, huvuddelen av delegationen för energiforskning, huvuddelen avenergisparkommittéen, huvuddelen av förs samman till en organisation. och transportrådettillförs delar av delegationen för energiforskning och energisparkommittén. Anser att genomförande av utredarens s.k.nollalternativ ytterligare skulle splittra myndighetsorganisationen inom energiområdet. Försla get är därför inte ändamålsenligt. Menar att förslagen ärotillräckligt underbyggda och att de i viktiga avseenden föregriperstatsmakternas kommande beslut om energiforskningen. Anser att ett antal oönskadekonsekvenser kan bli följden av utredarens förslag rörande nämnden förenergiprodukUonsforskning och i viss mån delegationen för energiforskning. Nollalternativet är därför t. v. atl föredraframför utredarens förslag. Delar inte utredarens ståndpunkt att informationeni energifrågor skall förläggas till industriverket. Del är naturligt attkonsumentverket övertar ansvaret för informationen till energianvändare ochallmänhet. Föreslår att energikommitténs nuvarande uppgifter och resurseröverförs till . Verket är beroende av ett nära samarbee medberörda sektormyndigheter för informationsarbetet. Ansvaret för information omenergiförsörjningsläget i landet m. m. faller naturligt på det föreslagnaenergiinstitutet, vars tillkomst är av allra största belydelse. Anser att det behov av ändradoch aktiv energipolitisk styrning, som aktualiseras dels vid utifrån kommandeförändringar i betingelserna för energiförsörjning, dels vid ändradeprioriteringar i landets egen energiförsörjningspolitik, kräver attövergripande planering sker oberoende av ställningstagande iverkställighetsfrågor. Detta kräver en organisatorisk struktur som är anpassadtill statsmakternas behov av atl styra insatserna och snabbt fä se sinaiiUentioner påverka arbetet med att ta fram beslutsunderlag. Dessa kravtillgodoses bäst i funktionsmodellen. Om ställning tas förfunktionsmodellen bör huvuddelen av energihushållningsdelegationens nuvarandearbetsuppgifter överföras lill energiinstitutet. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.19 Industridepartementet 410 Framhåller att mångamyndigheter berörs av och har anledning atl ha synpunkter påenergisparplaneringen inom bebyggelsesektorn. Deri önskvärda samordningen ochflexibiliteten tillgodoses i sekiormodellen bäst om ansvaret för denövergripande energisparplaneringen inom bebyggelsesektorn läggs påenergihushållningsdelegationen. Del finns inga skäl som lalar för attdelegationen skall ges ställning av permanent myndighet.