prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Ikommitténs förslag är därför inbyggt en möjlighel för varje myndighel ellerannal organ alt begära överläggningar med och yttranden frånsamrådsdelegalionen. Denna skall ocksä enligt förslagel verka för alt sä skernär behovet därav framslår som angelägel. Genom del beskrivna förfarandet kan man enligt kommitténförvänta sig all regeringskansliel skall kunna avlastas en stor del av deobeslåndsärenden som förelag, fack. kommuner och regionala organ numera direktför upp lill regeringsplanet. En förutsättning för della är enligl kommitténbl.a. atl de cenirala verken och de regionala organen får vidgad kompetens.Kommittén föreslår i delta hänseende alt AMS respektive länsstyrelsentilldelas befogenheter atl efterge statens räll på grund av lokaliseringslånsom den egna myndigheten själv beviljat. En annan förutsätlning för alt regeringen skall kunnaavlastas obeslåndsärenden är enligl kommittén att SIND kan bringas atl beaktade sysselsältningspolitiska, regionalpolitiska och försörjningspoliliska strävandena.Kommittén, som anser all författningsbestämmelser samt uttalanden avdepartementschefer och utskott redan nu lämnar utrymme för SIND atl la hänsynlill dessa strävanden, understryker vikten av atl verkel i sin faktiskaverksamhet inle begränsar sig lill renl företagsekonomiska överväganden, ulanäven gör sädana samhällsekonomiska avvägningar som bottnar i regionalpoliliska,sysselsältningspolitiska och försörjningspolitiska synpunkter. I fräga om samordningen pä regional nivå - länsnivån -innebär kommitténs förslag all del klart skall släs fasl all länsslyrelsenskall svara för samordningen av dels uppföljningsverksamheten, dels åtgärdervid ell förelags obesländ. För denna samordning skall enligl förslagel lilllänsstyrelsen i varje län knytas en beredningsgrupp, som skall vara det sammanhållandeorganet för uppföljningsverksamheten och för beredning av ärenden om ätgärdervid inträffade obeslåndsfall. 1 beredningsgruppen föreslås ingå företrädare förlänsslyrelsen, länsarbetsnämnden, kronofogdemyndigheterna och den regionalaulvecklingsfonden i länet. Vid inträffade akula obeslåndsfall förutsätts atlöverläggningar om den uppkomna situationen och beredningen av förslag tillålgärder närmast äger rum inom en kärna av beredningsgruppen, i regel beslåendeav planeringsdirektören, berörd kronofogde, länsarbetsdirektören ochfonddireklören. Beredningsgruppens ulredningar, överväganden och förslagskall enligt kommitténs förslag överlämnas lill del eller de länsorgan somenligt gallan- 1980/81:130 328 de föreskrifter har att besluta eller vidta nägon åtgärd,länsslyrelsen, kronofogdemyndigheten, länsarbetsnämnden ellerulvecklingsfonden. 1 de fall dä länsorganen kan besluta i elt ärende förutsättssedvanligt underhandssamråd med vederbörande cenirala verk. När beslul omätgärder tillkommer cenlral myndighel. skall enligl förslaget länsslyrelseneller vederbörande regionala organ vidarebefordra ärendei med utredning ochförslag lill behörigt centralt verk. Kommitténsförslag innebär således all länsslyrelsen skall ha en samordnande funktion iden regionala organisationen. Kommittén konslalerar dock alt förnärvarande har otillräckliga personella resurser för erforderliga insatser pädella omräde och föreslär därför att de regionalekonomiska enheterna förstärksmed en befattningshavare för dessa uppgifter. I fräga omden rutinmässiga uppföljningen av utvecklingen hos förelag som fållregionalpolitiskt stöd, industrigarantilån eller kredilslöd frän utvecklingsfondenföreslär kommittén ingen ändring. Kommittén anser emellertid altberedningsgruppen i sill kontinuerliga arbele ofta kommer alt finna behov attfölja även andra förelag med sysselsätlningspolitisk. regionalpolitisk,näringspolitisk eller försörjningspolitisk belydelse. Beredningsgruppen kommerdärför enligt kommittén i olika lägen alt behöva ulvecklingsfondens medverkanför all närmare sludera vissa företag som inle är stödföretag. I del syfietföreslår kommittén en skyldighet för ulvecklingsfonden alt pä begäran av beredningsgruppenbiträda vid uppföljningsverksamheten ocksä beträffande förelag där fonden inleär direkl engagerad. Kommittén anser ocksä att fondernas medelstilldelningmåste beräknas med beaktande av de arbetsinsatser som faller inom sektornuppföljning av förelag. Redan de hittillsvarande resurserna bedömer kommitténofta som knappa för fondernas oboligatoriska uppföljning. Del är därför enligtkommittén angeläget att fonderna fär särskilda anslag som täckeruppföljningsverksamhelens behov i alla delar. En ledamotav FOK har i vissa delar reserverat sig mot förslagen. Denne ledamot förordarbl.a. atl beslulsbefogenheler inskränks i förhållande tillmajoriletsförslaget och alt det istället för en central samrädsdelegalioninrättas ett centralt samordnande bevakningsorgan med egna beslutsbefogenheter. Prop.1980/81:130 329 Yttranden över FOK:s delbetänkande (SOU 1979:91) Förelagsobestånds Samordning av statliga åtgärder har avgelts av justitiekanslern,bokföringsnämnden, , konjunkturinstitulel, kammarkollegiet,statskontoret, (), (),kommerskollegium, generaltullslyrelsen, överslyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF), exportkreditnämnden (EKN), (), slalensindustriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU),försäkringsinspeklionen, kammarrätten i , ,, länsstyrelserna i , , ,, , , . , ,, , . Gollands, , , ,, och , , samt ,fullmäktige i , delegationen för informationssystemet företag samhälle, stiftelsen , de regionala utvecklingsfonderna iStockholms, , , . , ,, , , och , , ,, , och , lokalaskattemyndigheten i Slockholms fögderi, ulredningen om säkerhetsåtgärder m.m. iskalteprocessen, och administration vid högskolan iVäxjö, expertgruppen för forskning om regional uiveckling,Ceniralorganisationen /SR, . FöreningenAuktoriserade revisorer (), Föreningen ,i (LO), , (), , ,. , , , , , Hantverks- och Induslriorganisation Familjeföretagen (SHIO - Familjeföretagen). (), Ackordscentral. Flera remissinsianser har till sina yllranden fogatyttranden av olika andra organ. 1 detföljande lämnas en kortfattad sammanställning av inkomna synpunkler pä FOK;sförslag i de delar som rör organisationen av samordningen. Nägra remissinsianser konslalerar all samordningsproblemeni första hand beror pä del slora anlalel stödformer och stödorgan och föresläratl Prop.1980/81:130 330 möjlighelerna alt begränsa fioran av stödsystem ses över.Synpunkter av delta slag har lämnats av bl.a. bokJÖrlngsnämnden, stalskonloret,kommerskoUegium, , och SvenskaBankjöreningen. STU anser för sin del all ell väl fungerandeinformationssystem bör vara lillräckligl för all beakla olika statligaintressen när ell förelag kommer pä obestånd och all envar av myndigheterna börges rätt atl beakta samlliga slalliga synpunkter vid obeständsärenden. Några remissinsianser lar upp frägan vilka inlressen sombör vara företrädda i de olika samordningsorganen. ÖEF anser atl det ekonomiska försvarets företrädare börmedverka när det gäller försörjningsviktiga varor och tjänster. Från bl.a. LOoch TCO framhålls betydelsen av atl de fackliga organisationerna är företrädda.Stiftelsen Industricentra förklarar sig vilja medverka vid uppföljningen ochrekonslruktionsverksamhelen i fräga om förelag i industricenleranlägg-ningarna. Konjunklurinslitulel anser slutligen atl man inle skallknyla alltför slora förhoppningar till det syslem för samordning ochinformationsutbyte som FOK föreslagil. Det övervägande antalet remissinstanser som yttrat sigöver förslaget atl avveckla EFSU och i slällel införa en cenlralsamrädsdelegalion avstyrker förslagel eller ställer sig iveksamma till det.Della gäller bl. a. koinmerskol-legiiim. kaininarrällen i , länstyrelserna i Värmlands.Ösiergöllands. de regionalaiilvecklingsfönderna i . , t>ch Västerbotlenslän. , Handelsanställdas jörhund. SvenskaJäbriksiirbelareförbundel, Svensks skogsarbetare förbundet. SvenskaIräindiislriarbel are förbundet. Svenska Företagares Rik.sjÖrbund. Som skäl för sin sländpunkl anför koininerskollegiin: Beträffande förslagel all inrätla en cenlral rådgivande delegationför atl lösa samordningsproblemen torde kunna förutses alt relativt många ärendenkommer all kräva behandling i denna delegalion eftersom företag ofta torde habeviljats slöd av såväl AMS som SIND och kanske ylterligare instanser.Kommittén förutsätter att samstämmighet i fierlalel fall kommer att uppnäs idelegationen; i annat fall skall ärendet prövas av regeringen. Då de idelegationen ingäende myndigheterna emellertid har olika instruktioner atlfölja och skilda inlressen all bevaka bedömer kollegiet alt representanterna idelegationen i många fall kommer fram lill olika ställningstaganden varavföljer en risk för att åtskilliga ärenden mäste föras vidare lill regeringen.Vidare kommer regeringen att handlägga alla besvärsärenden. Konsekvensernasynes i samlliga fall bli atl handläggningsliderna belräffandeobeståndsärenden förlängs jämfört med nulägel. 1980/81:130 331 Nästan alla de lill förslagel negaliva eller iveksammainstanserna anför likande skäl. i Norrbollens län anser den föreslagnaorganisationen mindre lämplig av framför allt tvä skäl; Kraven päsnabbhet och beslutskompelens hos den som skall handha rekonslruklionsärendenär slora. lalar för all del cenirala ansvaret bör finnas mycket näraregeringskansliel. Förutom denindustri och branschbedömning som skall göras i rekon-slruktonsfallen skallregionalpolilisk och samhällsekonomisk hänsyn las. Enligl länsstyrelsensuppfattning kan en starkare knytning lill SIND motverka strävandena efter enmera allsidig sysselsältningspolilisk bedömning. Bl.a. nägra av de regionala ulvecklingsfonder som inleansluter sig till förslagel påpekar alt den nuvarande handläggningen inom EFSUkännetecknas av snabbhet och ett obyräkratisk! Nägra remissinstanser framhåller vidare altställningstaganden lill rekonslruklionsärenden är av politisk natur och alldet därför ofta är rikligt atl ärendena avgörs pä regeringsnivå. handelskammare och några fackförbund. Eltmindre antal av de angivna remissinslanserna anser all elt särskilt verk medegna beslutsbefogenheter i de akluella frågorna bör övervägas. kammarrätten i , den regionala ulvecklingsfonden i Värmlandslän och Svenska fubriksarhelareförhundel. Ackordscentral går inle närmare in på FOK:s olikaförslag men anser renl allmänl all förslagen kan leda lill en lung byräkraliskordning som molverkar del syfte som FOK velat uppnå. Till de remissinsianser som intar en mera positiv attitydtill FOK:s förslag i fräga om den cenirala organisationen hör bl. a. AMS. de regionala utvecklingsfonderna iStockholms. AMS anför för sin del bl.a.: AMS anser atl en övertlyllning av samordningen på delcentrala planet till verksnivän är motiverad bäde ur principiell och praktisksynpunkt. Den nuvarande ordningen har bidragit lill en uiveckling därhjälpsökande förelag och kommuner i alli slörre omfattning med förbigående avden ansvariga myndigheten har kommit all vända sig direkt tillregeringskansliet. Delta är med hänsyn lill den traditionellaansvarsfördelningen mellan regeringen och ämbetsverken en olycklig utveckling. SIND anför liknande synpunkler och framhåller dessulom allverkel har betydande ertarenhel av rekonslruklionsärenden och är vant vid attagera snabbi. Den föreslagna ordningen behöver därför enligl SIND inte innebäranågon förändring av beslutssnahbheten. varför man utöver vad FOK Prop.1980/81:130 332 föreslagil bör överväga mera radikala grepp, säsom attslopa besvärsrätten, men med skyldighet att till regeringen hänskjula ärenden,där det bedöms som särskill angelägel. Ökade beslutsbejögenheier för AMS och länsslyrelsen Flertalet av remissinstanserna har inte särskill berörtförslaget all ge AMS och länsslyrelsen ökade beslutsbefogenheter i fräga omlokaliseringslån. Bland dem som yttrat sig tillstyrks förslaget av bl. /SR och Föreningen . Också SIND tillstyrker förslagel men understryker atleftergift bör beviljas mycket reslriklivl. Länsslyrelsen i anser förslagel i principrikligt. Länsslyrelsen framhåller ock att den kunskap och överblick som krävsom förhållandena inom olika branscher m. m. för riket som helhet i vissulslräckning saknas pä regional nivå, varför behov av samräd med cenirala organkommer alt behövas. Liknande synpunkter anförs av bl.a. RRV ochutvecklingsfonden i . Enligllänsslyrelsen i är förslagel vad gäller länsslyrlesensbefogenheter inle tillräckligt långtgående för all få den avsedda effekten. 1huvudsak samma ståndpunkt redovisas bl.a. av länsslyrelserna I Gollands tichNorrhollens län saml iiiveckling.sfonden i . Kommerskollcgiiiin betonar alt förslaget kan komma altföranleda en förlängning av handläggningstiderna. Nära remissinstanser fiamhäller all en decentralisering avbeslutanderätten till regional nivå kan medföra en risk för att regionalaintressen inte tillräckligt balanseras av andra samhälleliga intressen. Dettagäller bl.a. Ktnijunklurinslilulel. ulvecklingsfonden i ochF.AR. anför i della hänseende bl. Pä grund av ell i många fall slarkl lokalt tryck blirnämligen dessa organ lätt ulsalla för frestelsen atl verka för all denbefinlliga närings- och förelagsstrukturen konserveras även i sådana fall därdetta innebär atl man motverkar en strukturomvandling som skulle varafördelaktig och önskvärd ur mera långsiktiga allmänna samhällsekonomiskasynpunkter. Flertalet remissinstanser tillstyrker eller erinrar ej molförslaget om beredningsgrupper för uppföljningen vid länsstyrelserna eller deföreslagna formerna för gruppens arbele. Frän flera häll påpekas att förslageti huvudsak motsvarar vad som gäller f. n. Bland de remissinsianser somullryckli-gen tillstyrker förslaget kan nämnas AMS. 1980/81:130 333 TCO sann länsslyrelsen i Skaraborgsoch . pekar i sammanhanget på att del i vissafall kan bli konflikt mellan verksamhelen i beredningsgrupperna och de reglersom rör sekretess mellan myndigheter. Föreningen ()gdaranför i detla hänseende: Kommittén har endasi tlykligl berört problemen ominformalionsutbyle mellan myndigheterna och hänvisat lill alt förslaget lill nysekretesslag innefattar, alt även vissa mäl hos kronofogdemyndigheten skallomfattas av sekreless. vill föreningen det för etlmeningsfylll arbete inom beredningsgruppen förulsätts en fri information mellanledamöterna säväl muntligen som skriftligen. Problem i detla avseende har dockredan förekommit. Som exempel kan nämnas all i något län skattechefen inteansett sig kunna informera om utfallet av skatlerevision, än mindre i gruppenlämna ut revisionsprornemorior. har man ocksä funnil allkronofogdemyndigheten inle skall få omedelbar åtkomst till den belydelsefullainformation som lagras i de nya skaiteregistren. Föreningen menar all manallmänl kunnat märka en skärpt attityd vad gäller uppgiftslämnande mellanmyndigheler saml all den kommande sekretesslagen innebär hinder förmyndighetssamarbete. har observerats t.ex. i planeringen av samarbetetmot ekonomisk brottslighet och föranlett () allsnabbulreda ell förslag lill särskild lag om information mellan myndigheter föratt kunna realisera idéerna om samarbele i kampen mol ekonomisk och organiseradbrottslighet. Föreningen utesluter inle all man i del nu aktuellalagsliflningsarbeiel bör överväga alt la in en särskild regel som gör klart,all ledamöterna kan lägga fram eljest sekretessbelagda uppgifter inomberedningsgruppen saml alt dessa uppgifter inle fär föras vidare lillutomstående. Somliga instanser - bl.a. i Göiebt>rgsoch län och Induslriförhiind är emellertid mot atlverksamheten formaliseras. Frän bl.a. kommerskollegium, SIND, länsslyrelsen iKrt>nobergs län och uiveckling.sjönden i görs gällande attförslagen kan medföra längre handläggningstider eller ökad byråkratisering. Förslagetatl uppföljningsverksamheten skall omfatta inte bara företag som fått statligtstöd utan även andra företag av betydelse har fått elt blandat mottagande. Fleraremissinstanser avslyrker förslagel. bl.a. länsstyrelserna i Slockholms,och Norrbollens län saml flerlalel näringsTivsorganisationer somyllral sig. Förslagel bedöms av dessa regelmässigt som orealistiskt, alltförresurskrävande och i nägra fall helt onödigt. Nägra remissinsianser framhålleratl föislagel är opreciserat, vartör del är svärl atl bilda sig en uppfaUningom innebörden. Flertalet ulvecklingsfonder avslyrker eller anför tveksamhet ifråga om förslaget all fonderna skall vara skyldiga alt biträdaberedningsgruppen i denna uppföljning. Som skäl härför anges framför allt alldessa uppgifter för fondernas vidkommande skulle komma i konfiikt med fondernasroll som service-och utvecklingsorgan. Liknande synpunkler anförs av bl.a. SINDoch 1980/81:130 334 Några utvecklingsfonder, bl.a. utveckling.sjtnulernai . och ar dock mera prosiliva lillförslaget. Positiva är också bl.a. länsslyrelserna i , Gollands ochVästmanlands län. Föreningen samt några fackförbund. 1980/81:130 335 Sammanfattning av promemorian (Ds I 1981:1) Rådrumsstödoch handläggning av obeståndsärenden m. m. Frägan om behovel av en ny form av slalligl slöd, s. k.rådrumsstöd. har under senare lid utretts inom arbetsmarknadsdepartementet.Utredningsarbetet finns redovisat i en inom arbetsmarkndsdeparlemenletutarbetad promemoria (Ds A 1979; 7) Betalningsinslällelse och rådrumsslöd m. m. Enligt promemorian är del i vissa fall angelägel atlstödja förelag som p.g.a. ekonomiska svårigheter behöver lid för atl övervägaom verksamhelen skall fortsätta eller avvecklas. För alt möjliggöra detlaföresläs elt nytt rättsinstitut, registrerad betalningsinslällelse, som skallge ell visst skydd mot säraklioner frän borgenärerna i form av konkurs ellerutmätning. Till detta har knutils två nya stödformer, dels etl rådrumsslöd.dels ell rekonstruktions- eller avvecklingsstöd. Enligt förslaget skall rådrumsslöd kunna lämnas lill ennäringsidkare som fått betalningsinställelse registrerad, dock inte om det äruppenbart atl driften ändå kan uppehållas. Kravet pä den ulredning som åberopasför all fä stöd skall enligl förslaget inle slällas alltför högt. Stödelföresläs utgä och ulgöra av näringsidkarenskostnader för lön och sociala avgifler för de anställda. Förelagsbesländskommillén (FOK) har haft till uppgiftbl.a. all ulreda frågan om en samordning av statliga åtgärder vid företagsobestånd och en lämplig organisation av denna samordning. FOK har nyligenavgivit betänkandet (SOU 1979:91) Förelags obestånd Samordning av ställigaålgärder. För samordningen på länsnivån föreslår FOK all del vidlänsstyrelsen i varje län skall finnas en beredningsgrupp, som skall vara delsammanhållande organet för uppföljningsverksamheten och för beredning avärenden om ätgärder vid inträffade obeslåndsfall. 1 beredningsgruppen föreslåsinga företrädare för , länsarbetsnämnden, kronofogdemyndigheternaoch den regionala ulvecklingsfonden i länet. I fräga om den rutinmässiga uppföljningen av företag somfäll slalligl slöd föreslär FOK ingen ändring av nuvarande ordning. FOK anseremellertid atl beredningsgruppen i sill kontinuerliga arbele ofta kommer atlfinna behov alt följa även andra förelag än stödförelag. FOK föreslär allulvecklingsfonden skall vara skyldig all pä begäran av beredningsgruppenbiträda vid uppföljningsverksamheten ocksä i fräga om sådana företag. När det gäller samordningen pä den cenirala nivån föreslärFOK all den vid industridepartementet verksamma expertgruppen för uppföljningm.m. (EFSU) avvecklas och att i slällel en central samrädsdelegalion förhandläggning av obesländsfrågor inrättas med administrativ anknytning tillstatens industriverk (SIND). 1980/81:130 3.36 FOK föreslär härutöver all arbelsmarknadsstyrelsen (AMS)respekUve får befogenheter att efterge statens riitl pä grund avlokaliseringsstöd som den egna myndigheten själv beviljat. Utredarensuppgift har varil dels atl med utgångspunkt frän de möjligheter som f. n.finns för atl skapa rådrum då företag råkar i kris analysera och precisera ivilka fall den nuvarande ordningen är olillräcklig och ange hur man bäsl kommerlill rälla med evenluella brister, dels all med utgångspunkt fränhittillsvarande erfarenheler av rekonstruklionsäreden ta ställning till om denav FOK föreslagna organisationen tillräckligt väl uppfyller kraven påöverblick, beslutsförhet och beslutssnabbhet. I fräga områdrumsslödel konslalerar utredaren atl promemorian om betalningsinställelseoch rådrumsslöd saknar underlag som gör del möjligt att bedöma behovet av detföreslagna slödel. För alt få ell sådant underlag har ulredaren inhämtatyllranden från vissa länsstyrelser i fråga om erfa-renhelerna av de befinlligamöjlighelerna alt skapa rådrum. Ulredaren har vidare haft överläggningar medföreträdare för och i dessa frägor och har därjämle tagil del av vissaregeringsärenden, som berells främsl inom EFSU. Enligl utredarens uppfattning ger den gjordakartläggningen inte nägot belägg för atl del finns behov av ell rådrumsslöd avdel generella slag som promemorieförslagel innebär. Tvärtom styrker den enliglutredarens mening enlydigt uppfattningen all de möjligheler som f. n. finnsatl åstadkomma frister för ytteriigare överväganden i huvudsak ärtillräckliga. Utredaren lämnar därutöver nägra ylterligare synpunkler påpromemorieförslaget och pekar därvid framför allt på atl del föreslagna stödelär så utformat atl stöd kan komma alt utgå i långl fler fall än som avsetls.Enligt utredaren kan stödet vidare komma att motverka snabba lösningar i defall en konkurs framslår som bästa vägen all genomföra en rekonstruktion. Utredarenanmärker vidare alt promemorieförslagel i och för sig är ägnat alt minskabehovel av andra ålgärder men framhåller atl del finns en påtaglig risk för atlrådrumsslöd får utbetalas vid sidan av sädana ätgärder i oförminskadomfattning. Även omden nuvarade ordningen i huvudsak är tillräcklig svarar de befinlliga medlenenligt utredarens uppfattning i vissa undantagsfall inte hell mol det behov somfinns all skapa rådrum. Specielll gäller detla enligl utredaren sädana fall dären rekonstruktion förutsätter nya intressenter i företagel. Sökandet efter nyaintressenter och förhandlingar i anslutning därtill tar enligl ulredarenerfarenhetsmässigt . I nägra fall har regeringen inte hell enliglgrunderna för slödel utnyttjat främst del regionalpoliliska slödel ochindustrigaranlilänesyslemel för all vinna lid. Ulredaren föreslär alt detbehov av särskilda stödmöjligheter som sälunda visat sig föreligga tillgodosesgenom att det för dessa och liknande fall tillskapas en möjlighet alt lämnalokaliseringstöd eller garanti för län (industrigarantilån). Prop.1980/81:130 337 Enligl utredarens förslag bör för en sådan användning avdessa stödformer myckel stränga krav uppställas. Ett krav bör enligt ulredarenvara alt det är klarlagt all företaget inte med egna resurser kan uppehålladriften . Andra ändamålsenliga möjligheter att skapa rådrumbör vara uttömda. Som regel bör enligt förslagel som villkor för slöd gälla attgod man förordnas enligt ackordslagen (1970; 874). Stödet föreslås gälla endasisådana företag som har särskild betydelse från sysselsätlningspolitisk,regionalpolitisk eller näringspolitisk synpunkt och får inte lämnas när enkonkurs framstår som den mest ändamålsenliga formen för all genomföra eneventuell rekonstruktion. Utredaren föreslår vidare atl stöd som regel inte fårlämnas med större belopp än som behövs för all säkerställa driften . Prövningen föreisås bli förbehållen regeringen. Den ulvidagde möjlighelen att ge slöd, som är avsedd altkomma i fräga endast i rena undantagsfall, bör enligt förslaget belastagällande ramar för de angivna stödformerna. Utredaren föreslår avslutningsvis i detla hänseende atttiden för verkan av godmansförordnande enligt ackordslagen förlängs frännuvarande tvä . I fräga om samordningen av uppföljningen av slödförelagoch ätgärderna vid obestånd väcker utredaren inledningsvis frägan om inte enöversyn med sikte pä atl begränsa antalet stödformer bör ske. Enligl utredarensmening sammanhänger nämligen samordningsproblemen i hög grad med del slora antaletstödformer och stödorgan.