prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Risken för sädana nedslag i befolkningscentra längskuster accentueras av all dessa centra i sig själva påverkar vinden och ökaratmosfärens lurbulens. Närdel gäller kemikalieutsläpp i vatten kan spridningen ske på i princip heltskilda sätt beroende på del ulsläppla ämnels egenskaper, specielll dessdensilel. För alt korrekt bedöma spridning, utspädning och eventuellnedbrytning behövs här, förutom kemisk expertis, sakkunskap inom dynamiskoceanografi. Som nämnts ovan har SMH) svarat för vissa inledande studier avkemikaliespridning, nämligen av ell ämne som späds ul inom elt tämligen tjocktvallenlager. Även spridning i tunna, inlagrade skikt och längs bottnen måstestuderas. 1belänkandet föreslås att länsstyrelserna åläggs att upprätta beredskapsplanerför olje- och viss kemikaliespridning. Det är uppenbart all de myndigheter somskall svara för bekämpningsinsalser, när del gäller spridningsprognoser avolika slag kommer all vara beroende av särskild experfis, säsom den som finnsvid . Det är således nödvändigt att de beredskapsplaner som upprättasinnehåller föreskrifter om kontakter med någon form av centralinformationsfunktion där expertis finns permanent tillgänglig för bedömning avsåväl spridning som risker vid ulsläpp lill vatten och luft. ---- .SMHI föreslår all man närmare utreder frågan om inrättande av enberedskapscentral som kan ge information lill slöd för samhällets bekämpningsinsatservid ulsläpp lill vatten eller luft vid fartygsolyckor. 1 en sädanberedskapscentral bör deltaga bl. a. kemisk, meteorologisk, oceanografisk,toxikologisk och ekologisk expertis. Jämförelse kan här göras och arbelel i dess akulgrupp. Här, liksom närdel gäller utsläpp från farlyg, är spridningsprognoserna av central belydelse iunderlaget för beslul om ålgärder. Nära förbindelser med SMHIsdatainsamlingscenlral och prognostjänst är därför nödvändiga. En lokaliseringav den föreslagna beredskapscenlralen lill kan därför vara motiverad. : anser atl i första hand de direkt berördaorganen (kommun och föreslagen ny sjöfarlsmyndighet) själva skall planera sinberedskap för olje- och kemikaliebekämpning. utgår i vilkelfall ifrån att länsslyrelserna utarbetar bered-9 1980/81, I saml. 1980/81:119 Bilaga 1.2 130 skapsplanernai nära samarbete med berörda centrala myndigheter samt kommunerna. Dei avsnitt 5.2 föreslagna miljöallaserna bör fylla en viklig roll i arbetet medall höja beredskapen för olje- och kemikaliebekämpning. Generaltullstyrelsen:Styrelsen biträder utredningens förslag under denna punkt och önskar endastframhålla atl del pä de flesta häll förekommer etl väl fungerandesamarbete mellan berörda länsstyrelser och . Styrelsen villdock vitsorda behovet av bällre planläggning och regelbundet återkommandeövningar med i bekämpningsarbete engagerad personal på olika nivåer. För allutredningens förslag i detla avseende skall fä avsedd effekt krävs enliglstyrelsens mening atl såväl berörda länsstyrelser som kustbevakningensregionala och centrala ledning tilldelas erforderliga personella resurser förplanläggningsarbete. Statensvattenfalls verk: delar kommitténs uppfattning atl del måsle finnasen i förväg utarbetad plan som ger vägledning för vilka områden som är viktigaall i första hand skydda. För finns utarbetade instruktioneroch planer för åtgärder vid oljeutsläpp, vilka är utarbetade i samråd medberörda polis- och brandmyndigheter. Länsstyrelseni : delar kommitténs uppfattning att heltäckandeberedskapsplaner för olje- och kemikalieutsläpp bör utarbetas. När det gällerplaner för räddningstjänster enligl 24 5 i brandlagen, har slalens brandnämndutfärdat anvisningar för länsstyrelsernas planläggning. För att underiättaplanläggningsarbetel och erhålla enhetlighet bör motsvarande anvisningarutfärdas för nämnda beredskapsplaner antingen av statens brandnämnd eller avdel föreslagna samarbetsorganet om elt sådanl inrättas. Länsstyrelseni län: instämmer i förslagel om särskildaberedskapsplaner för bekämpande av olje- och kemikalieutsläpp och atl dessaplaner skall upprällas av länsstyrelserna. Planemas innehållförutsätter att flera av utredningens förslag om särskilda undersökningar ochprogram genomförts. Infill dess så skett kan man inte fömlsälla atl de olikalänsstyrelsernas planer blir likformiga, och detla kan medföra problem vidplanernas tillämpning. Det är därför angelägel att samordnande anvisningarsnarast lämnas även om de till en början blir provisoriska. Detär viktigt alt all information som finns på spridda håll samlaslättillgängligt i beredskapsplanen. Del är vidare viktigt att de i beredskapsorganisationeningående myndigheternas ansvarsområden och befogenheter är klart redovisade.Det skall även av planen framgä hur verksamheten skall ledas och bedrivas närolyckan/utsläppet berör flera län. Förplanläggningen beräknade medel förefaller väl låga och synes innebära atllänsstyrelsema måste ompriorilera annan verksamhet. Länsstyrelseni : Den planläggning som utredningen föreslår bör snarastkomma lill ständ. Regeringens beslul Rl 1324/79 (delvis) bör såsnart som möjligt fullföljas genom en grundlig planläggning samt utbildning.Beredskapen behöver löpande följas upp med bland annal spel och övningar ivilka planerna testas. För detta krävs resurser som intedisponerar. Tillsammans med övriga räddnings- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 131 tjänstärendenär en arbetsinsats motsvarande en årsarbetskraft nödvändig. Inomplaneringsavdelningens försvarsenhet bör därför tillkomma en tjänst förräddningsplanläggning m.m. Lämplig bakgrund är brandingenjörsutbildning. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen som fäster stort avseende vid här aktuellafrågeställningar hade redan innan utredningen framlade sitt förslag påbörjatarbetet med en beredskapsplan för Gofiand. Sedan betänkandet kom har enanpassning sketl fill däri framförda synpunkter. Förslag till beredskapsplanhar färdigställts . Remissbehand-Ung av förslagel pågår. Länsstyrelseni : Beträffande beredskapsplanen föreslär attregeringens beslul till statens brandnämnd angående beredskapsplan och statensnaturvårdsverk angående miljöhandbok kompletteras med uppdrag till respektivemyndighet alt utfärda riktlinjer för hur arbelel med planen skall bedrivas. Isammanhanget vill länsslyrelsen framhålla atl arbetet med beredskapsplan samtövriga ätgärder som berör är resurskrävande. Länsstyrelsenförutsätter atl eventuella beslul i anledning av utredningens förslag åtföljsav motsvarande resursförstärkning eller beslut om omprioritering av övrigaarbetsuppgifter. Länsstyrelseni : Utredarens förslag om en heltäckande beredskapsplan för olje-och kemikaliebekämpning vid finns lill stora delar redanframtagen. Beslutsunderlag för denna plan grundar sig på den miljöinventeringsom gjorts i länet. ---- .Kunskapsläget, speciellt på kemikaliesidan, kan dock förbättras närdet gäller lämpliga åtgärder. Viss kunskap, baserad på de vanligastetransporterade kemikaliernas egenskaper, kan skriva in i sinaberedskapsplaner. Dock finns allfid möjligheter, alt "udda"kemikalier förekommer vid en eventueH olycka, varför centralrådfrägningsexpertis kommer att behövas. Länsstyrelseni : Vid uppgörandet av beredskapsplanen bör särskiltstor uppmärksamhet ägnas ät uppsamlandet av oljeresler inom kommunerna däranordnandet av akutplattor och mellanlagrings-stafioner är synnerligenangeläget. Utredningensförslag om atl skall upprätta beredskapsplaner för samhälletsinsatser mol olje- och kemikalieutsläpp även tdl sjöss kan ifrågasättas. Delvore lämpligare atl denna uppgift åvilar den myndighet (ellerden nya myndigheten för kust- och sjöfartsverksamhet) som just harbekämpningsansvarel lill sjöss. Länsstyrelseni : Väl genomarbelade beredskapsplaner är av slor betydelse. Denstommen till plan, som MIST redovisar, förefaller ändamålsenlig. Samordningenlänsstyrelserna emellan är viklig och får inte försummas. Det är angeläget altlänsstyrelserna erhåller erforderliga resurser för att kunna genomföra enmeningsfull planläggning. fömtsätter alt sta tens brandnämnd vid sin redovisning av uppdraget lill regeringen ingående penetrerar länsstyrelsernas uppgifter i bekämpningsoperationer av olja och kemikalier lill sjöss. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 132 Länsstyrelseni : Förslaget tillstyrkes men det förutsätts att anvisningarupprättas centralt så alt planerna blir likartal utformade länen emellan. Länsstyrelseni : För länel upprällades en mycket enkel beredskapsplan 1968.En överarbetning och komplettering med förteckning över tillgängliga tekniskaoch personella resurser krävs. Tillsammans med berörda kustkommuner behövsvidare rekognoseras lämpliga platser för förvaring och behandling av ur havetupptagna oljor och kemikalier. skyldighetenatl upprätta beredskapsplaner och öva dessa bör även ske. Det är dock angelägetall erforderliga medel för atl genomföra planeringen och övningarna ställs fillförfogande. En reglering i författning utan atl medel finns för fillämpningenär inte av värde eller kanske till slörre skada än nytta. De av utredningenangivna beloppen för denna planering och övning bedömer därförvara för låga. Räddningstjänstkommittén:De beredskapsplaner som MIST föreslår alt berörda länsstyrelser skall upprättakommer alt kunna vara ett användbart underlag för räddningstjänstkommitténsbedömningar. Som framhållits skaU kommittén vid utformningen av sina förslaglill bättre förutsätlningar för räddningstjänsten beakta att resurserna blireffektivt utnyttjade. Detta förutsätter bl. a. en god planläggning. Stockholmskommun: det är vikligl atl ansvarsfrågorna klarläggs när detgäller beredskapsplaner och bekämpningsoperationer samt all en operafiv enhetinrättas för den övergripande ledningen vid bekämpning av utsläpp. Nynäshamnskommun:- det är angeläget att länsstyrelsernas oljebe- kämpandeåtgärder effektiviseras genom alt beredskapsplaner upprättas och övas. I detlasammanhang önskar fullmäktige framföra angelägenheten av atl den kommunalapersonal som kan komma alt sättas in för oljebekämpning genom statsmakternasförsorg och på slalens bekostnad får tillfredsställande utbildning för sädantarbete. Södertäljekommun: måsle tillföras större resurser för ökad beredskap vidoljebekämpning. Göteborgskommun: Länsstyrelsernas tillgång på personal, sakkunniga i räddningstjänst,torde vara myckel begränsad sedan tjänsterna som läns-brandinspektörerindragits i enlighet med beslut härom i . Detsamlade ansvaret inkluderande planläggningen borde därför åläggas den nyakustbevakningen som besitter ett stort kunnande och har praktiska erfarenheterfrån bekämpningsverksamheten. Stockholmsläns landsting:- anser detta förslag högst angeläget att : När det gäller länsstyrelsernas beredskapsplaner för insatserlill följd av olje- och kemikalieutsläpp har i många fall de fill anslutna länsjaktvårdsföreningarna (-förbunden) Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 133 samltill dessa knutna tjänstemän funnits upptagna i dessa planer. Ofta har såvälföreningarnas personal som medlemmar engagerats vid oljebe-kämpningsaktioner.Fall där man inte använt sig av den fackkunskap som länsjaktvårdsföreningarnarepresenterar inom faunavärdsområdel är emellertid även kända och onödigakonflikter har härigenom uppställ. finner det angelägetatt understryka viklen av alt länsjaktvårdsföreningarna med sinalokalorganisationer bestående av faunavårds-engagerade medlemmar upplages iberedskapsplanen och utnyttjas för praktiska arbetsuppgifter i händelse avinträffade oljekatastrofer (saneringsinsatser, avlivning av oljeskadadsjöfågel, faunainventeringar etc). Betydelsen av frivilliga insatser inom dellaområde har pälalals av ulredaren (sid 64). Del torde vara en stor fördel omdessa frivilliga insatser kan organiseras av en ideellt arbetande förening medredan existerande lokala organisationer. : För att planerings- och bekämpningsåtgärder skall bli effektivakrävs bl. a. en ständig alarmeringsberedskap och kunnig larmorganisalion. Föratl möta behovel av alarmeringsresurser vid olyckor med farligt gods till landshar byggts upp länsalarmeringscentraler (LAC) under ledning av . Dessa har stora resurser, som enligt styrelsen även borde kunna utnyttjasvid motsvarande olyckor lill sjöss. Närlänsstyrelsen övertar ansvaret för räddningstjänslinsatser till lands, slällsLACs resurser lill förfogande. Resurserna beslår av kartor,ålgärdsregisler, insatsplaner, radio- och telekommunikationer etc. Dessaresurser borde kunna utnyttjas även vid olyckor längs kusterna och i insjöarna. LACkommer atl svara för praktiskt tagel all brandkårsalarmering i landel. Ävenandra kommunala organ, som behöver sältas in vid olyckor med farligt gods, kanalarmeras via LAC. Styrelsen föreslår därför all arbelel med upprättandet avberedskapsplaner för olje- och kemikaliebekämpning inleds med endetaljplanering i samråd med . : Förslagel tillstyrks. Föreningenvill emellertid framhålla vikten av all de svenska bogser- ochbärgningsfartygen inordnas i beredskapsplanerna. Av särskild vikl är härvidall behovel av isgående farlyg uppmärksammas. Regeringengav i uppdrag ät länsslyrelserna utmed kusterna och vidMälaren och alt som en del av den planläggning som ankommer pälänsslyrelserna enligt 24 § brandsladgan sammanställa en miljöhandbok(miljöallas) för ingripande mot olje- och kemikalieulsläpp.Länsstyrelsernas arbete med miljöallaserna pågår f. n. Remissorganenär överlag positiva lill förslagel. Många instanser, särskilt länsslyrelserna,påpekar dock att behov finns av såväl anvisningar som resurstillskoll. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: I den handbok (miljöallas) somföresläs komplettera beredskapsplanen bör också ingå områden Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 134 därde hydrodynamiska förhållandena (vattenomsättning, skiktning, strömningsmönsterm. är sådana all ett olje- eller kemikalieutsläpp kan få allvarligakonsekvenser. 1 bedömningen av denna aspekt av ell områdes känslighet måsteoceanografisk expertis medverka. Översiktligastudier av vattenomsättningsförhållandena längs svenska kusten har ulförts avSMHI inom ramen för den fysiska riksplaneringen. har också genomundersökningar inom uppdragsverksamheten vissa kunskaper om lokalahydrodynamiska förhållanden. Ytterligare studier är emellertid nödvändiga förall en mer fullständig bild skall erhållas. : Verket vill i detta sammanhang understry ka vikten av alt miljöhandboken blir väl utformad. Därmed skapas också fömtsättningar för att miljöhandboken blir ett viktigt hjälpmedel i be kämpningsarbetet. MIST-kommitlén föreslär atl frågan bör övervägas om det föreslagna samrådsorganet bör biträda vid mycket stora olje- eller kemikalieolyckor. Verket vill för sin del f n. förorda atl en förteckning över personer med erforderliga kunskaper på miljöområdet tas in i miljö handboken. Dessa personer skulle således få en slags ständig"bakjour" och vid behov ingå i bekämpningsledningens stab för att ge råd. ------ .Naturvårdsverket kan konstalera att regeringen redan har upp dragit åt berörda länsstyrelser a.lt upprätta sådana miljöhandböcker. råd skall enligl uppdragen ske med . Det har inte angivils, varken av kommittén eller i uppdragen, hur en sädan handbok skall vara utformad och vad den skall innehålla. Verket anser atl ett utredningsupp drag för all klara ut dessa frågeställningar först borde ha givils till natur värdsverket eller någon länsstyrelse. 1 det läge som haruppstått ser verkel del som nödvändigl alt biträda länsstyrelserna i dennafråga genom att utarbeta etl underlag som klargör det närmare innehållet ochutformningen. Verketavser att under hand kontakta ett antal länsstyrelser för att gå igenomfrågeställningarna och utforma ell förslag till "mall" för en dylikmiljöhandbok. Verket planerar att presentera förslagel vid ensamråds- och informationsdag i oljeskyddsfrägor med länsslyrelserna och andraberörda cenirala myndigheler. : anser att en sådan kartering är av belydelse förkommunernas planering av näringsliv och bebyggelse på land och för en kommandeplanering av havsområden inom ramen för en fortsättning på den fysiskariksplaneringen enligl förslagel i rapporten 2. Planverketkommer med intresse all följa utvärderingen av den försöksplanering somredan startats i längs kust och kustvatten. Länsstyrelseni län: finns det elt stort behov av alt fä en samladdokumentation av var känsliga områden för miljöpåverkan finns och hur känsligadessa är. Huvudansvaret för utformningen av miljöatlasen bör ligga hosnaturvårdsverket för all det skall bli en enhetlig bedömning av miljöfrågoröver hela landel. Till det praktiska utförandet måste fåekonomiska och personella resurser. För bedömningar av olikatransportalternativ bör även en miljöallas för landbaserade skyddsområdenutarbetas. Arbetet medmiljöatlas/miljöhandbok pågår. En början till en sådan finnsredan i de sammanställningar över vissa känsliga områden, som redan framtagitsoch tillställts berörda brandförsvar. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 135 Länsstyrelseni lan: skall enligl uppdraget behandla både kusten ochMälaren. finner det myckel angeläget att miljöhandböckerutarbetas som ett led i att ylterligare stärka beredskapen mot olje- ochkemikalieulsläpp. Genom bl.a. egen verksamhet har en ansenligmängd material insamlats som bör kunna utnyttjas som underlag för enmiljöhandbok. Att bearbeta detta material och lägga det fillrätta för enmiljöhandbok av tillfredsställande kvalitet kräver dock en arbetsinsats somklart översfiger de nuvarande tillgångarna. Däremot bör det vara möjligt altrelativt snabbi ylterligare bearbeta det malerial som framtagils vidprioritering av insatser vid lidigare ingripanden mot oljeskador vid kusten såatt ell någol bällre underlag erhålls för arbete. För Mälarentorde del vara lämpligast atl de berörda länsslyrelserna utarbetar en gemensamhandbok. Enligtlänsstyrelsens mening bör en miljöhandbok dock inte bara användas vid egnaingripanden mot olje- och kemikalieulsläpp utan även vara till nytta förkustbevakning, kommuner m.fl. Detla medför krav på atl de berörda länsstyrelsernasmiljöhandböcker har likartad uppläggning och noggrannhetsgrad. Länsslyrelsenanser atl det är nödvändigt all en samlad och väl dokumenterad erfarenhet ochkunskap från tidigare ingripanden såväl inom som utom landet får ligga tillgrund för utarbetandet av handböckerna. bör få i uppdrag attsammanställa erfarenheterna och med ledning härav utarbeta riktlinjer rörandemiljöhandbokens principiella uppläggning och noggrannhetsgrad. Det är vidareangelägel all särskilda medel ställs till förfogande förutarbetandet av miljöhandbok, vilket även utredningsmannen föreslagit. Länsstyrelseni : anser del angeläget atl en handbok(miljöafias) där värdefulla och känsliga naturområden redovisas ingår iberedskapsplanen. Det är naturligt all länsstyrelserna i samråd med berördakommuner svarar för upprättandet av sådana handböcker. För alt materialet igörligaste mån ska bli enhetligt vad gäller ambitionsnivå, disposifion,kartskalor och noggrannhetsgrad krävs gemensamma riktlinjer förlänsstyrelsernas arbete. Arbetet med sådana riktlinjer bör initieras,förslagsvis i form av ett uppdrag till . Även för denna uppgiftbehöver länsslyrelsen tillföras resurser, åtminstone temporärt. Iförteckningen över särskilt värdefulla områden som bör prioriteras saknasÖstergötlands skärgård som i den fysiska riksplaneringen utpekats som elt avlandets tre bäst bevarade kustområden och som är utvald som primärtrekreationsområde. utgär frän all delta har karaktären av ettskrivfel som måste korrigeras. Länsstyrelseni län: vill dock här peka på att resursermåste erhållas både regionalt och centralt för att en miljöhandbok avtillfredsställande kvalitet skaU kunna tas fram. Det bör ankomma på centralaverk att upprätta underlag för atl miljöhandböckerna i landet skall blilikvärdiga. Områden som är värdefulla för det rörliga friluftslivet kanredovisas med relativt måttliga insatser. När del gäller vattenområden ochkustavsnilt som är specielll värdefulla ur miljösynpunkt eller har speciellaskyddsvärden ur växt- och djurvärldssynpunkl under hela eller delar av året(t.ex. övervintringsomräden, reproduklionsomräden m.m.) är kunskaperna ytterstbristfälliga. framgår med slor tydlighet genom del 1980/81:119 Bilaga 1.2 136 arbelesom berör frågan om reservat som bedrivs vidnaturvårdsverket i samråd med berörda länsstyrelser. Resurser för atl få frambättre kunskaper och därmed underlag för en successivt förbättrad marinmiljöhandbok bör därför samordnas med frågan om reservat. Länsstyrelseni :----- . Länet förfogar i stora delar redan överen sådan av utredaren föreslagen miljöatias. avser att så snartsom möjligt komplettera denna miljöallas. Länsstyrelseni : Uttalandet att länsslyrelserna inom ramen för denfysiska riksplaneringen bör upprätta och komplettera miljöatlaser förefaller oklart.Oavsett hur härmed förhäller sig bör länsstyrelserna i vart fall med ledningav de nalurinventeringar och den kännedom som rent allmänt finns om värdefullaoch känsliga naturområden inom länet kunna upprätta förteckningar övernaturområde som av vetenskapliga eller sociala skäl i första hand bör skyddasmot oljeutsläpp. Arbetet med miljöatias kan dock inte utföras med befintligapersonalresurser ulan att de normala arbetsuppgifterna åsidosätts. Del ärnödvändigl att lämnar anvisningar så atl likformighet ivärderingarna sker. Länsstyrelseni : Den miljöallas eller miljöhandbok, som MIST skisserar,fömtsätter etl omfattande arbele. Även om en hel del underlag redan finnsbehöver pä etl eller annal säll tillföras resurser för altsammanställa, bearbeta och kompleltera material. Länsstyrelseni : Projektet har mycket nära anknytning lill kap. 5.1. Delförutsätts även här all anvisningar utarbetas centralt. Förslagel fillslyrkesmen vill framhålla att arbetet med uppgifterna i kap. 5.1 och 5.2kräver slora arbetsinsatser vilkel innebär att andra arbetsuppgifter måste ståtillbaka om ej resursförstärkning erhålles. Länsstyrelseni : Regeringen har redan gett berörda länsstyrelser iuppdrag att i samråd med och andra berörda centrala organupprätta miljöatias för respektive kustavsnilt. Uppdraget åtföljs inte av demedelsresurser som utredaren föreslår, vilkel finner oroande. Såvittlänsstyrelsen vet förhåller sig tillsvidare avvaktande införkommande samråd frän 17 olika länsstyrelser. Det bedöms som helt nödvändigl attnaturvårdsverket ges i uppdrag att i samråd med länsstyrelserna arbeta framprincipprogram för miljöatias. En betänklig variation beträffande uppläggningoch ambitionsnivå kan annars förväntas uppstå mellan olika länsstyrelser. Länsstyrelseni : Upprättande av en handbok (Miljöatias) över värdefulla ochmiljökänsliga områden kräver inventeringsarbete bland de mindre öarna iHolmöarkipelagen. Göteborgskommun: Den föreslagna inventeringen är enligt kommunens mening synnerligenangelägen. Stockholmsläns landsting: tillstyrker förslaget. naturresursinventeringen ochsitt arbete med vatlenområdesplanering både kunskaper och expertis förmedverkan i arbetet. Kontoret önskar alt dessa resurser tas tillvara avlänsstyrelsen. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 137 Förvaring,transport och behandling av upptagna oljor och kemikalier Regeringengav slalens naturvårdsverk atl i samråd med andra berördamyndigheler och organisationer ta fram etl förslag lill förvaring, transportoch behandling av upptagna oljor och kemikalier. Uppdraget redovisades den 29januari 1980 med en rapport i vilken gavs elt förslag till organisation.Förslagel innebär att ett centralt förelag med verksamhel inom områdetmiljöfarligt avfall, I.ex. , lilldelas del cenirala ansvaret för allresurser finns tillgängliga för atl hälla en beredskap för mottagning ochbehandling av avfall frän bekämpningsopera-lioner. Nedanredovisas yllranden över del översiktliga förslag frän MIST, som varutgångspunkten för regeringens uppdrag lill slalens nalurvärdsverk. Länsstyrelseni län: . Del skall i beredskapsplanerna vara kartlagloch finnas avlal dels var avfallei fillfälligl kan förvaras och dels vari delslutligen kan transporteras för behandling.