prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — a. till följd avatt utbyggnaden av större vattenkraftstationer slutförs. Jag tänker bl. a. påde strukturproblem som en alltför snabb nedtrappning av vattenkraftutbyggnadernamedför för vissa orter i . Det är därför viktigt att utbyggnader förläggsså i tiden att såväl vattenfallsverkets som de berörda orternasstrukturomvandling kan ske i en acceptabel takt. För att uppnå detta måste endel vattenkraftutbyggnader komma till stånd tidigare än vad som Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 284 blir fallet om enbart de kraftekonomiska förutsättningarnablir avgörande. Ett exempel härpå utgör den beslutade utbyggnaden avytteriigare en tilloppstunnel till . Ett särskilt problem medvattenkraftutbyggnad är i detta sammanhang den långa förberedelsetid som krävsför bl. a. prövningsförfarandet enligt vattenlagen. För att kunna anpassatidpunkterna för vattenkraftutbyggnader till sysselsättningsförhållandenamåste därior stora krav på planering ställas på kraftproducenterna, vilketkonkret innebär bl. a. att utbyggnaderna bör förberedas och ansökan inlämnastill vattendomstol tidigare än vad som skulle ske om enbart behovet avkrafttillskott beaktas. Sedan den harstatsbidrag kunnat utgå med maximalt av kostnaderna för nyanläggningeller upprustning av små vattenkraftverk med en effekt av 100-1 500 kW. Förprototyper och demonstrationsanläggningar inom området har bidrag utgått sedanden . () har ien utredningsrapport (SIND PM 1980:23) redovisat erfarenheterna frånbidragsgivningen till små vattenkraftverk t.o.m. . 1 rapportenföreslås också förändringar i stödets utformning. Totalt har enligt SIND ca 44,7milj. utgått i statligt stöd till nyanläggning eller upprustning av 57 småvattenkraftanläggningar. Dessutom har bidrag lämnats till fem ej direktelproducerande projekt såsom rusnings-vakt, glasfibertub m. m. De aktuellavattenkraftanläggningarna har en installerad effekt av 26355 kW och denberäknade elproduktionen uppgår till ca 110 GWh . Fram till den har74 ansökningar om konventionella energisparbidrag inkommit varav 40 beviljatsbidrag med ca 36.2 milj. kr. SIND har stött framtagandet avstandardaggregat med en effekt mellan 100 och I 500 kW. Statsbidrag har ocksåutgått till framtagande och uppförande av enkla och billiga s. k.microkraftverk ( Erfarenheterna frånbidragsgivningen visar enligt SIND att fortsatt statligt stöd till småvattenkraftverk är motiverat frän samhällsekonomisk synpunkt. Den långsiktigamarginalkostnaden för elproduktion från små vattenkraftverk är 8- /kWhvilket är konkurrenskraftigt i förhällande till andra kraftslag. Det största hindret för en fortsattupprustning respektive nyanläggning av små vattenkraftverk är enligt SIND finansieringssvårigheterna.Även efter 35-procentiga statsbidrag blir kapitalkostnaden för hög med den finansieringsom står till förfogande på den vanliga kreditmarknaden. SIND föreslär därior att ettfortsatt statligt stöd till små vattenkraftverk utformas så attfinansieringsmöjligheter erbjuds för dem pä samma villkor som för övrigakraftslag. Län bör enligt SIND erbjudas ur den s. k. oljeer- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 285 sättningsfonden av de kostnader somuppstår efter förprojektering och vattendomsbehandling. Därutöver föresläs attSIND ges möjligheter att dels aktivt verka för byggandet av små vattenkraftverki form av målinriktade resursinventeringar av vattenkraftstationer, dels svaraför rådgivnings- och informationsverksamhet till kraftverksägare. SIND:s rapport harremissbehandlats. En sammanfattning av rapporten och remissinstansernassynpunkter på denna finns i bilaga 1.14. Remissinstanserna har i allmänhetinget att invända mot SIND:s redogörelse för de små vattenkraftverkenssituation. Förslagen till åtgärder tillstyrks eller lämnas utan erinran av denövervägande delen av remissinstanserna. Ett par remissinstanser framhåller attytterligare energiproduktion kan byggas ut i de större vattendragen och attdetta kan ske utan några statliga subventioner. Några remissinstanser pekar påvikten av att ränta, amortering och avbetalningstid anpassas till de speciellaförhållandena för de små vattenkraftverken. Det är främst fritidsfiskets intressensom anförs som skäl mot att stöd utgår till byggande av små vattenkraftverk. Oljeersättningsfondens stödsystemenligt förordningen (1980: 1085) om statligt stöd för åtgärder för att ersättaolja, m. m. syftar till att stimulera bl. a. introduktion av åtgärder somsnabbt kan minska oljeberoendet. Stödet är inriktat pä teknik som baseras påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Stödet utgår normalt i form av län med förmånliga villkor.Bidrag kan utgå när den tekniska risken för en åtgärd är hög, dvs. förprototyper och demonstrationsanläggningar. För prototyper ochdemonstrationsanläggningar kan stödets andel av den totala finansieringen uppgåtill högst . varav högst i form av bidrag. För övriga åtgärder kanstödet endast ges i forma av lån, vilka kan uppgå till högst av den totalafinansieringen. Amorteringen av lånen fastställsmed hänsyn till den beräknade strömmen av intäkter eller kostnadsminskningarav en åtgärd. Ränta på länen utgår över gällande diskonto. I en delfall föreligger möjlighet till befrielse från ränta eller anstånd medamortering och ränta . Min syn pä den framtida utbyggnaden av vattenkraften harjag tidigare redovisat. Av redovisningen framgår att potentialen i småvattenkraftverk jämfört med nuläget är ca . Även om dettaenergitillskott är av måttlig omfattning anser jag att det bör tas till varadär det kan ske utan större konflikt med motstående intressen. För attstimulera att sä sker anser jag att statligt ekonomiskt stöd till investeringaräven i fortsättningen bör lämnas till sådana små vattenkraftverk som uppfyllernu gällande krav för erhållande av bidrag. Enligt min mening bör stödet tillsmå vattenkraftverk utgå från oljeersättningsfonden och lämnas enligt sammagrunder som för andra åtgärder som kan få stöd från fonden. Jag förordar attregeringen inhämtar godkännande i detta hänseende. 1 likhet med SIND anser jag det vara viktigt att ägarentill ett vattenkraft- Prop.1980/81:90 Bilaga 1 Industridepartementet 286 verkvisar sin tro på och intresse för åtgärden. Stöd till kostnader för behandlingvid vattendomstol och förprojektering av ett vattenkraftverk bör mot dennabakgrund inte utgå. Stöd kan - i likhet med vad som gäller för övriga åtgärdersom kan stödjas från oljeersättningsfonden - lämnas till förprojektering avprototyper och demonstrationsanläggningar. Med hänsyn till att tekniken förutnyttjande av vattenkraften är väl känd bedömer jag emellertid att denna delav stödverksamheten blir mycket begränsad. F. n. finns i sju kärnkraftverk ikommersiell drift. Den sammanlagda installerade effekten uppgår till ca 4600MW. Den första anläggningen, 1, togs 1972. påbörjades driften vid ytterligarefyra block nämligen 2, samt . Barsebäck2 togs 1977. Formark 1 togs i kommersiell drift . Ytterligare fem block är färdigställda eller underbyggnad. F.n. pågår provdriften av och . Ringshals 4beräknas i stort sett bli färdigställd under innevarande år för att tas 1982. Slutligen beräknas och 3 bli tagna ikommersiell drift . Idrifttagningsär och nettoeffekt för de olikakärnkraftblocken framgår av tabell 9.4. Idrifttagningsär (kommersiell drift) 'Enligt gällande tidplan. -Om reaktorn ulnylljas för hetvallenproduklion kommer eleffeklen under den periodenall vid maximal värmeproduktion begränsas lill 300 MW. Den debatt om vår framtida elförsörjning, ochsärskilt om kärnkraftens roll, som har förts har medförtosäkerhet om hur elförsörjningssystemet skall utformas och svårigheter attbedriva en ändamålsenlig planering inom området. Den folkomröstning som höllsi mars Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 287 1980har dock medfört klarhet i fräga om kärnkraftsprogrammets omfattning.Resultatet av omröstningen, som har redovisats tidigare (prop. 1979/ 80: 170 s.3-4, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410), innebär att blocken nummer elva och tolvi det svenska kärnkraftprogrammet kan byggas färdigt. Högst tolvkärnkraftsblock kan därmed utnyttjas under sin tekniska livslängd, som bedömsvara från idrifttagningen. Ingen kärnkraftsutbyggnad därutöver skallske. Säkerhetsaspekter skall avgöra i vilken ordningsföljd kärnkraftsblockenskall tas ur drift. Den sista reaktorn i skall stängas . Kärnkraftens bidrag till elproduktionen ochdess beräknade bidrag framgår av tabell 9.5. Tabell 9.5 Kärnkraftsproduktionen i Jag har i tabellen räknat med att kommeratt utföras för en värmeavtappning om 2000 MW. Om värmeavtappningen inte kommertill stånd blir den beräknade kärnkraftsproduktionen år . Det rådrum som behövdes i fräga om laddning avkärnkraftsreaktorer som dittills inte hade tillförts kärnbränsle i avvaktan påfolkomröstningen om kärnkraften skapades med stöd av rädrumslagen. Som jag harredovisat närmare i prop. 1980/81:25 (bil. 9 s. 52-61) har idrifttagningen avfyra kärnkraftsblock blivit försenad till följd härav; och ForsmarkI, som vid lagens tillkomst var färdigställda, och och ,som enligt kraftföretagens planer skulle bli färdigställda under hösten 1979.Enligt rådrumslagen är innehavarna av de reaktorer som omfattades av lagensförbud mot att tillföra reaktorer kärnbränsle berättigade till ersättning förde föriuster som uppstår genom att reaktorernas idrifttagande har fördröjts.Som framgår av propositionen har de ersättningar som staten beräknas fä betalaut till och som kompensationför merkostnaderna till följd av de fyra reaktorernas försening beräknatsligga i intervallet 1 280- 1 880 milj. kr. De exakta ersättningsbeloppen, somkan fastställas först i efterhand, beror framför allt på om kraftbalansen underförseningstiden har varit eller blir sådan att den uteblivnakärnkraftsproduktionen ersätts med mottryckskraft eller med kondenskraft. Dettaberor i sin tur bl. a. på om det blir riklig ellerknapp tillgång till vattenkraft samt på elefterfrågans utveckling. Jag vill i detta sammanhang också erinra om attstaten via vattenfallsverket har åtagit sig att ersätta FKA förmerkostnader som föranleds av den neddragning av utbyggnadstakten för dettredje blocket i Forsmarks kraftstation som har skett genom särskilda beslut avregeringen (prop. 1979/80:33, s. 13-15, NU 1979/80:25, rskr 1979/80: 134). 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 288 Som jag anförde redan i prop.1979/80: 170 (s. 8) anser jag att de särskilda krav som, med hänsyn tillenergiförsörjningens stora betydelse för samhällsutvecklingen, måste ställaspå elförsörjningen utgör skäl för att samhället bör ha ett övergripande ansvarför produktion och distribution av elektrisk kraft. Av de i landet verksamma fyrakärnkraftsföretagen är ett helstatligt. I ytterligre två har stat och kommunett avgörande inflytande genom majori-tetsägande. Endast ett av de fyraföretagen. (), är således till mer än 50procent ägt av privata intressenter. I detta senare företag svararintressenter med enskild ägarmajoritet för av ägandet medan 45 procentägs av och AB . ägs till ca 60 procentav ett antal kommuner i och AB är helägt avStockholms kommun. Även näringsutskottet har. medanledning av vad som anfördes i motionen 1979/80: 2056 om ägarförhållandena iOKG, tagit upp frågan (NU 1979/ 80:70 s. 25-26). I motionen begärs attregeringen skyndsamt skall tillsätta en förhandlingsman som får i uppdrag attta upp överläggningar med OKG i syfte att samhället blir majoritetsägare. Utskottetanslöt sig till uppfattningen att samhället bör ha ett övergripande ansvar förproduktion och distribution av elektrisk kraft. Regeringen har enligt utskottetett ansvar för att frågan om samhällets inflytande i OKG får entillfredsställande lösning. Det är enligt utskottet därför väsentligt attregeringen tar upp nödvändiga överläggningar med OKG i syfte attsamhället skall få ägarmajoritet i företaget. har som sin mening gettregeringen till känna vad utskottet anfört om överläggningar med OKG medanledning av motionen 1979/80:2056. En särskild statlig förhandlare harutsetts , Överläggningar pågår f.n. medintressenterna i OKG i syfte att samhället skall fä ägarmajoritet i företaget.Jag avser att återkomma med en redogörelse för resultatet av dessaöverläggningar. Den installerade effekten ioljekondenskraftverk uppgår f. n. till ca 3000 MW. Härav finns 1000 MW iKarishamnsverket och 850 MW i . Kondenskraftverk - medundantag av kärnkraftverk - för andra bränslen än olja finns f. n. inte ilandet. Verkningsgraden i denna typ av kraftverk är förhållandevis låg - endastca av bränslets energiinnehåll omvandlas till el. Kondenskraftverkensutnyttjningstid har varierat kraftigt bl. a. beroendepå vattentillgängen. . som var år med relativt lågvaltenkraftproduktion. producerades 7 resp. oljekondenskraft. som var med större vattenkraftproduktion varoljekondensproduktionen låg. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 289 CDL redovisade i studien avkustförlagda koleldade värmekraftverk förutsättningarna för att placerakoleldade kondenskraftverk vid den svenska kusten. I studien, som ingår somett led i den fysiska riksplaneringen, uttalas inte någon rekommendation attbygga koleldade kraftverk. I rapporten diskuteras de miljöproblem som ärförenade med koleldade kraftverk och vilka krav som måste ställas på lägen förframtida kolkraftverk. I rapporten framhålls att det främst ärkraftöverföringssynpunkter och miljöpåverkan av svavelutsläpp som är styrandeför val av lämpliga lägen. På grund härav anges att de i rapporten prioriteradelägena på ostkusten, dvs. Tunaberg i Oxelösundstrakten, Sunnäs vid Söderhamnoch Åseborn vid f. n. är att föredra framför lägen på . Frågor om lokalisering av kolkondenskraftverk haräven behandlats i (SOU 1979:54, 55) Hushållningmed mark och vatten 2 som f. n. bereds i . Därefter harstatens naturvårdsverk överlämnat den kompletterande rapporten (SNV PM 1358)Lokalisering av kolkondenskraftverk som f.n. är föremål för remissbehandling.Enligt naturvärdsverket är antalet tänkbara lägen för lokalisering avkolkondenskraftverk begränsat från miljösynpunkt. Frågor om lägen förkolkondenskraftverk bereds i arbetet med en proposition om mark och vatten somavses att läggas fram under innevarande år. Som jag har framhållit räknar jag med attoljekondenskraftver-ken inte skall behöva användas vid medelärsförhållanden.Koleldade kondenskraftverk har fördelar genom att de på grund av sin storlekkan byggas förhållandevis låg kostnad. Storleken gör också attkondenskraftverk lättare kan bära kostnaden för miljöskyddsutrustning,framförallt för avsvavling, än vad mindre kraftvärmeverk kan göra. En fördelär också att kondenskraftverk kan lokaliseras långt från tätbefolkade regioner. Kondenskraftverk har dock flera nackdelar.Storleken medför att stora landområden måste tas i anspråk för kraftverket, fördeponering av aska samt för deponering av slam från rökgasavsvavling. Utsläppav kylvatten är visserligen ett mindre problem i än i många andraländer p. g. a. våra goda tillgångar på havsvatten, men en lokal påverkan frånsådana utsläpp kan inte undvikas helt. Den låga verkningsgraden i förhållandetill kraftvärmeverk medför att i stort sett dubbelt sä mycket bränsle perproducerad enhet el förbrukas. Därmed blir utsläppen av koldioxid, svavel,kväveoxider och tungmetaller störte om inte speciellt stränga krav påbegränsning av dessa utsläpp ställs för kondenskraftverk. Ny elproduktionskapacitet bör som jag harframhållit i första hand utgöras av kraftvärmeverk och mottrycksanläggningareldade med fasta bränslen. Jag vill dock framhålla att kraftföretagen börbedriva en sådan planering att tillgången på elektrisk kraft inteblir begränsande för sysselsättning och välfärd. En projektreserv av lämpligstorlek och omfattning är angelägen för att senare kunna tryggaelförsörjningen. 20 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 290 Detborde enligt min mening vara möjligt att förbereda nya elproduktionsanläggningarsä långt att lokaliseringsort bestäms, projektering genomförs och erforderligatillstånd för utbyggnad inhämtas även innan det är nödvändigt att fattabindande beslut om anläggningarnas tillkomst. Om tillståndsprövningen förtillkommande anläggningar kan ske även innan det går att fastställa exakt närdet finns behov av att ta dem i drift bör det vara möjligt att bättre anpassautbyggnadstakten till behoven än om prövningen kan ske först i samband med attbindande beslut om utbyggnaderna måste fattas. Det finns skäl att i dettasammanhang erinra om att tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen regelmässigtutformas så att de gäller under vilken utbyggnaden måsteha påbörjats. Med kraftvärmeverk avses anläggningar i vilka eloch Qärrvärme kan produceras . Det vatten som cirkulerar ifjärrvärmenätet används som kylmedium i kraftverket. Härigenom kan det bränsle,som tillförs kraftverket, utnyttjas i väsentligt högre grad än i ettkondenskraftverk, där en stor del av den tillförda energin förloras ikylvattnet. Processens verkningsgrad blir ungefär dubbelt så hög i ett verkmed kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion som i ett kondenskraftverk. Dentotala verkningsgraden i ett kraftvärmeverk uppgår till räknat päenergiinnehållet i tillfört bränsle. F.n. är den installerade mottryckseffekten ilandets kraftvärmeverk ca 2000 MW el och den ärliga elproduktionen ca 5 finns i tolv kommuner. Större kraftvärmeanläggningar finns bl.a. i , , , och . Utredningar om utbyggnad av kraftvärmeverk hargenomförts eller pågår i åtskilliga kommuner. Emellertid har under de senasteåren få beslut fattats om utbyggnad av nya kraftvärmeverk. F. n. pågårutbyggnad endast i , och . Regeringen har gett tillstånd enligt 136 a § BL att bygga om ett befintligtoljeeldat kraftvärmeaggregat till eldning med kol. Vidare finns ansökningarenligt 136 a § BL rörande utbyggnad av koleldade kraftvärmeverk i ochMalmö. tillsattes en informell arbetsgrupp medrepresentanter för industridepartementet, . , statens industriverk ochstatens vattenfallsverk med uppdrag att kartlägga problem i samband medkraft-värmeutbyggnader och att föreslå åtgärder för att främja fortsatt utbyggnad. Av gruppens arbete framkom bl. a. följande.Utvecklingen på fjärrvärmeområdet är av avgörande betydelse för möjligheternaatt bygga kraftvärmeverk eftersom ett tillräckligt stort värmeunderlag är enförutsättning för att bygga kraftvärmeverk. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 291 Det grundläggande hindret för en mer omfattandeutbyggnad av kraftvärmeverk torde enligt arbetsgruppen framtill mitten av vara att behovet av ytterligare produktionsresurserär begränsat eftersom elförbrukningens ökningstakt har minskat väsentligtjämfört med tidigare prognoser. pågående och beslutad övrig kraftutbyggnadär så omfattande i förhållande till den förbrukning som kan förutses attbehovet av ytterligare kraftvärmeverk - utöver de beslutade - är litet. Den väntade lägre ökningen av elförbrukningenmedför också vissa lönsamhetsproblem för sådana nya kraftvärmeprojekt som intehar ett väl utbyggt värmeunderlag och som därmed inte får tillräckligt längadrifttider under de första årens drift. Arbetsgruppen tog vidare upp bl.a. vissasamarbetshinder. Enligt arbetsgruppen behöver ett kommunalt kraftföretag medkraftvärmeverk sluta avtal med sin kraftleverantör om bl. a. maskinskadekraft,kompletteringskraft och samkörningsprinciper. Olikheter i utgångspunkter,värderingar m. m. kan göra det svårt att nå för båda parter acceptabla överenskommelser.Även frågan om värmefallsersättning, dvs. fördelning av eventuellsamproduktionsvinst mellan kraftföretag och kommun, har angivits vara enstötesten för kraftvärmeprojekt. Arbetsgruppens slutsatser är dock attförutsättningar finns för att denna typ av svårigheter kan lösas genomförhandlingar mellan parterna. Arbetsgruppen pekade vidare pä attfinansieringsproblem medför betydande svårigheter för utbyggnaden. Långfristigalån med anläggningen som säkerhet kan i allmänhet erhållas med ett beloppmotsvarande av investeringen. Långivaren är bl. a. allmännapensionsfonden. De tidigare nämnda Qärrvärmelånen (avsnitt 8.3.3) kunde redantidigare användas för finansiering av den del av investeringen ikraftvärmeverket som motsvarar värmeproduktionen. Ungefär en tiondel avkostnaden för ett kraftvärmeverk kan därigenom finansieras på detta sätt.Finansieringsproblemet gäller således främst resterande avinvesteringen. Kommunerna är enligt arbetsgruppen i allmänhet inteberedda att med egna medel svara för någon del av investeringar ikraftvärmeverk där de förutsätts ingå som ägare helt eller delvis. De är inteheller beredda att ta upp län för ändamålet om deras lånemöjligheter i övrigtskulle begränsas därigenom. Detta beror enligt arbetsgruppen på att kommunernahar att finansiera en lång rad andra verksamhetsgrenar än elproduktion. Arbetsgruppen framhöll att utbyggnaden avkraftvärmeverk skulle underlättas väsentligt om län pä samma villkor som förfjärrvärmelänen kunde disponeras till en del även för utbyggnaden avkraftvärme. Finansieringssvårigheterna för kommunerna gällerdock enligt arbetsgruppen inte generellt. Kommuner med etablerad produktionhar möjlighet att utnyttja avskrivningsmedel från befintliga anläggningar föratt finansiera en ökning av produktionskapaciteten, i den mån medlen intebehöver 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 292 tasi anspråk för amortering av befintliga lån eller reinvesteringar i anläggningarna. Kommunernas lånemöjligheter borde enligtarbetsgruppen ökas sä att de kan få lån av investeringen ikraftvärmeverk. För att avsevärda likviditetsproblem inte skall uppstå underde första driftåren bör lånen till så stor del som möjligt utgå i form avannuitetslån. Det är vidare av vikt att lånen är långfristiga. ställde sig positiv till attfinansieringen av kommunernas andel av kraftvärmeverk ordnas på det sätt somarbetsgruppen föreslog. För egen del anser jag det väsentligt förmöjligheterna till kraftvärmeproduktion att fjärrvärmeutbyggnaden stöds genomatt finanseringen tillgodoses på lång sikt. Denna fråga har jag tidigare (avsnitt8.3.3) behandlat. Jaghar i samband med behandlingen av värmeförsörjningen (avsnitt 8.3) berörtolägenheterna med fjärrvärmeförsörjningens oljeberoende. Det kapital som ärbundet i ett kraftvärmeverk är betydande. Kostnaderna för att bygga om anläggningarnatill fasta bränslen är avsevärda. I vissa fall kan en omställning till fastabränslen vara olämplig med hänsyn till anläggningens läge. Jag vill dockframhålla att det är angeläget att befintliga kraftvärmeverk byggs om tillfastbränsleeldning där förhållandena medger det. Jag har i de elbalanser somtidigare (avsnitt 9.2) redovisats antagit att ungefär två tredjedelar av deidag oljeeldade kraftvärmeverken byggs om till eldning med fasta bränslen. Nya kraftvärmeverk kommer i enlighet med det förslagtill lag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle som jag tidigare(avsnitt 8.2) har lagt fram endast att kunna byggas för eldning med fastabränslen. Därvid bör anläggningarna givetvis utföras på ett sådant sätt ochförläggas till sådan plats att fastbränsleeldning kan godtas enligtmiljöskyddslagen och från kommunens sida. är som jagtidigare har redovisat en viss utbyggnad av kraftvärme motiverad. Åtminstonetvå torveldade kraftvärmeverk, det ena i och det andra i , tordekomma till stånd vid miUen av . Jag har räknat med en utbyggnad avfastbränsleeldade kraftvärmeverk med en effekt av ca 500 MW el. Jag har redogjort för möjligheterna attfinansiera de ökade investeringar som en lag om utförande aveldningsanläggningar för fast bränsle medför. Även fortsättningsvis kommerkommunernas andel i kraftvärmeverk att kunna finansieras på det sätt som dentidigare nämnda arbetsgruppen föreslog. Något förslag till i dennafråga torde därför inte behövas. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 293 S.k. industriella mottrycksanläggningar baseras påatt avloppsångan från turbinen direkt används för uppvärmning av olikaapparater i en industriell process. Sädana anläggningar finns särskilt inommassa- och pappersindustrin.