prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den kommunala energiplaneringen är en viklig delav kommunernas roll inomenergipolitiken. har pä regeringens uppdrag kommit in med förslag om hur kommunerna skallkunna minska sitt oljeberoende genomen utveckling av den kommunala energiplaneringen. Nalurgas kan ersätta olja bl.a. för uppvärmning i sådana områden där del inte är aktuellt med fjärrvärme och förindustriellt bruk. En begränsad introduktionav naturgas i på grundval av import från beslutades av våren1980. Undersökningar av möjligheterna till ökade inköp av gas pågår. Elförsörjningen synes varatryggad. Elanvändningen under1980-lalel skall ske pä ell sådant säll alt vi inte blir lästa lill etl ökat elutnyttjandei framliden. Elanvändningen får heller inle styras lill sädana objektatt introduktion av andra energikällor försväras. Dessa och därmedsammanhängande frågor har behandlats av elanvändningskommittén. Med anledningen av utgången i folkomröstningen omkärnkraft har beslutat att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjligmed hänsyn lill behovel av elektriskkraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Högst de tolvreaktorer som är i drift. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 10 färdigaeller under arbete skall användas under sin tekniska livslängd som bedöms varaca från resp. reaktors idrifttagning. Det sista kärnkraft-blocket skallvara avvecklat . Till ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer har anvisats1000 milj. kr. De förslag till säkerhetshöjande ätgärder som harframförts av reaktorsäkerhetsutredningen skall vara genomförda eller undergenomförande senast vid utgången av . Särskilda lokalasäkerhetskommittéer skall inrättas vid varje kärnkraftverk. Arbetet medsäkerhetsstudier för de svenska kärnkraftreaklorerna intensifieras. Avsikten äratl en säkerhels-studie skall genomföras för varje reaktor. Som ett led i ansträngningarna inlernationellt attintensifiera kärnsäkerhetsarbetet höll det internalionella atomenergiorganet(lAEA) pä regeringens inbjudan en större konferens i Slockholm i oktober 1980om aktuella kärnsäkerhetsfrågor. Elt betydelsefullt led i de insatser som krävs för atlminska vårt oljeberoende och stegvis avveckla kärnkraften är forskning om ochutveckling av ny teknik för bl.a. effektivare energiutnyttjande och förutnyttjande av förnybara energikällor och uthålliga energirävaror. 1 Sverigebedrivs en omfattande verksamhet främst inom ramen för särskilda treårigaenergiforskningsprogram. , som löper ut med delta budgetär,har till Huvudprogram Energiforskning anvisats sammanlagt 823 milj. kr. kommer förslag till riktlinjer förenergipolitiken alt läggas fram. avses ocksä en utblick ges mot tiden medangivande av den långsiktiga inriktningen. Förslagen avses ge en samlad bild avenergipolitiken, varvid även förslag till nytt energiforskningsprogram för denkommande treårsperioden kommer att läggas fram. Även myndighelsfrågorna påenergiområdet kommer att behandlas. Förändringar inom industridepartementetsverksamhetsområde i förhällande till motsvarande anslag i statsbudgeten /81 framgår av följande sammanställning. Medel påtilläggsbudget har inte tagits med. Beloppen anges i milj. kr. Som framgår av sammanställningen innebär budgetförslagetför nästa budgetår för industridepartementets del totalt en minskning med 4.6miljarder kr. till drygt 4,7 miljarder. sammanhänger i första hand medbetydande engångsanvisningar i nuvarande statsbudget och att ett antal anslag iavvaktan pä kommande propositioner tas upp med oförändrade eller med nominellabelopp. Härtill kommer genomförande av den s.k. besparingsproposilionen sominnebären sammanlagd besparing på närmare 400 milj. kr. Förslaget innebär dockinte försvagning ay centrala områ- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet den,såsom teknisk forskning och utveckling, små och medelstora företag, regionalpolitikoch energipolitik. Industridepartementet m. m. Industri m. m. F. Teknisk utveckling m.m. -4640,8 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Föredragande: statsrådet , såvitt avserfrågorna under littera A-D, F och G. statsrådet , såvitt avserlittera E. Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Handläggande personal Övrig personal Reseersällningar (även för utrikes resor) -1-1946000 -1- 150000 -1- 31000 -1- 61000 of. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till , varav . för pris- och löneomräkning enligt de principersom gäller för alt fastställa huvudförslag. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Överenskommelsehar träffats all industridepartementet i forlsältningen skall svara förhandläggning av vissa frågor som rör FN:s organisafion för industriellutveckling UNIDO (). Jag min medelsberäkning tagil hänsyn härfill. Jag hemställer all regeringenföreslår all lill Industridepartementet för /82anvisa etl förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestridskostnaderna för en tjänst som teknisk attaché vid delegation hos OECDi . Expenser (och reseersättningarinom verksamhetsområdena) Ersättning för resor till och frånSverige vid tjänsteuppdrag och semester Dentekniske attachén har till uppgift all följa arbelel inom bl.a. och deneuropeiska rymdorganisationen () samt att bevaka verksamheten inom andrainternationella organisationer i och närliggande länder. Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jaghemställer all regeringen föreslår all till Teknisk attaché för /82 anvisaell förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 14 Kommittéer m. m. 1979/80Utgift 68870156 Reservation 2271984 1980/81Anslag 43000000 1981/82Förslag 39000000 Från della anslag bestrids f. n. förutomkostnader för industridepartementetskommittéer m. m. även kostnader för följande organ, , ,byggbranschrådel, skogsbranschrådel, stälbranschrädel,branschrådet för varvsindustrin (varvsrädet), tekobranschrådet, bilbranschrådel, den svenskadelegation som ingår i svensk-norsk kommitté för energi- och industrisamarbete,delegationen för smä-företagsfrägor,delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher, delegationen för mellansvensk gruvindustri(gruvdelegationen), utvecklingsfondernas samarbetsräd, Barsebäckdelegalionen,expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) ocharbetsgruppen för alt följa upp vissaprojekt som satts igång av Norrboltendelegationen. Arbetsgruppen har inrättats enligt regeringens beslut den 27mars 1980. har ell fiertal kommittéer ochutredningar inom departementets verksamhetsområde slutfört sina uppdrag. Hithör bl.a. mineral-politiskautredningen (1 1974:02), läkemedelsindustridelegalionen (I 1975:09), Norrboltendelegationen (1 1976:04),utredningen (I 1977:11) om omställbaraeldningsanläggningar, ulredningen (I 1978:07) om kärnkraftens radioaktivaavfall - organisations- och finansieringsfrågor, flygindu-stridelegationen (I 1978:09), DlS-ulredningen (11979:06), kommittén (I 1979:09) förindustripolitikens informationsunderlag och utredningen (1 1979:10) om myndighetsorganisaiionen inomenergiområdet. Hit hör också svenskakommittén (1 1980:01) för lAEA:s kärnkraftsäkerhelskonferens och elanvändningskommittén (1 1980:05),vilka båda har tillkallats . Ytterligare etlantal kommittér och särskilda utredare har tillkallats under är 1980, nämligen organisationskommittén (I 1980:02) för , exportkreditulredning (11980:03), ulredningen (1 1980:04) omvissa frågor rörande rekonstruktion av krisdrabbade företag m.m.. ångexplosionskommittén (1 1980:06) ochulredningen (1 1980:07) omprinciperna för taxe- och prissättning inom energiområdet. Inom industridepartementets verksamhetsområdearbetar f. n. Denhöga taklen i departementets arbete återspeglas också i kommitléverksamheten,där uppdragen normalt genomförs snabbare än vadsom är brukligt inom många andra områden av utredningsväsendet. Flertaletav de nu arbetande kommittéerna beräknas ha fullgjort sina uppdrag under är 1981. Detla gör behovet av medelför utredningsverksamhet under budgetärel 1981/82 svårbedömbart. Efter samrådmed statsrådet bedömer jag medelsbehovet för kommitléverksamheten m.m. under nästa budgetår till ca 15,4 milj. kr. Jag har härvid tagit hänsynockså Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 15 tilldet behov av medel som föreligger att i industridepartementets verksamhetanlita konsulter och utredare för olika uppgifter. För delegationen (11975:02) för energiforskning ochenergisparkommittén (I 1974:05) beräknar jag för nästa budgetär resp. 4.6 och15 milj. : sistnämnda belopp efter samråd med statsrådet . Jag ochstatsrådet kommer alt närmare behandla dessa båda kommittéers verksamheti samband med all förslag om den framlida energipolitiken och om energiforskningsprogramför perioden /82-1983/84 föreläggs senare under delta . För ERU:s verksamhet beräknar jag för nästa budgetår . Jag återkommer i det följande under avsnittet om regional utvecklingtill ERU. Med hänsyn till det anförda beräknar jag alltsåmedelsbehovet under detta anslag för /82 till (l5 425000-H4600000-H5000000-h 3975000=) 39 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Kommittéer m.m. för /82 anvisaetl reservationsanslag av . 1979/80Utgift 364494 Reservation 87 525 1980/81Anslag 447000 1981/82Förslag 447000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat . Jag hemställer attregeringen föreslår alt lill Extra utgifter för /82 anvisaett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer 1979/80Utgift 276064 1980/81Anslag 312000 1981/82Förslag 204000 Frändella anslag bestrids kostnaderna för bidrag lill internationellabyrån för mätt och vikt samt internationella organisationen för legalmetrologi. Jag beräknar medelsbehovel för nästa budgetär lill . Jaghemställer atl regeringen föreslär att lill Bidrag lill vissa internationellaorganisationer för /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 16 Åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids kostnader förindustridepartementets samordning av centrala insatser som syftar lill alletablera verksamhet i vissa län, som utsätts för särskilda påfrestningar isamband med strukturomvandlingen i vissaindustribranscher. Verksamheten är av försökskaraklär (jfr s. 75). Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår lill I . i enlighet med vad jag har angett i prop. 1979/80: 20 ombesparingar i statsverksamheten, m.m. (bil. 13 s. 12). Jaghemställer att regeringen föreslär att till Åtgärder i etableringsfrämjande syfte ivissa län för budgetärel 1981/82anvisa elt reservationsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 17 Innan jag behandlar anslagsfrågorna under detla avsnittvill jag översiktligt redogöra för vissa bedömningar rörande industrinsutveckling och som redovisas i statens industriverks höstrapport . Därefterredovisar jag vissa ålgärder inom ramen för industripolitiken. Statens industriverks höslrapporter syftar lill altvara dels ell underiag för industripolitiken, dels en utgångspunkt förytteriigare utredningsarbete för all ta fram underlag för konkreta industripoliliskabeslut. I verkels höstrapporl 1980 - Induslriutvecklingen i - görs ettförsök att vidga diskussionen om industrins strukturomvandling, dessbestämningsfaktorer och olika former av anpassningskrav som följer i dessspär. Den svenska industrins strukturomvandling pä lång siktbestäms lill stor del av den internationella utvecklingen. Det är en följd avSveriges dellagande i den internationella arbetsfördelningen, vilketförutsätts fortsätta i oförändrad eller ökad omfattning. Den ekonomiskautvecklingsnivån är betydelsefull för förändringen av såväl efterfrågansstorlek och sammansättning som ländernas produklionsförulsältningar inom olikaverksamheter. Mot denna bakgrund bör den svenska industrin inriklas mot delskunskapsinlensiv produktion, dels sådana kapiialintensiva verksamheter somsamtidigt ställer slora krav på kunskaper. Sådan produktion slär alt finna i deflesta branscher. Verkstadsindustrin och den kemiska industrin framstår docksom de huvudområden inom vilka en svensk indusiriexpan-sion på lång sikt kanske. Industrins strukturomvandling på medellång sikt bör skei riktning mot den sammansättningen av industrin som är önskvärd på lång sikt.Anpassningen av industristrukturen i denna riktning skulle utebli om de under1970-talet rådande utvecklingstendenserna fär fortsätta . Brislenpå strukturell anpassning under dessa förhållanden ställer krav pä industripoliliskaingripanden för alt vrida industristrukturen i riktning mol en långsiktigkonkurrenskraftig sammansättning. Påfrestningarna på industrisysselsältningennödvändiggör arbetsmarknadspolitiska ålgärder för att överbryggatillfälliga svårigheter och underlätta omställningar pä arbetsmarknaden. del av sysselsältningsborifallet kan väntas ske i branschersom är utpräglat regionalt koncentrerade. Åtgärderna fär därför sannolikt ellstort inslag av regionalpolitik. En betydande risk finns all olika politiskaåtgärder medför sädana effekter atl de motverkar en omvandling avindustristrukturen i önskvärd riktning. 2 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 18 För att uppnå nödvändiga förändringar avindustristrukturen krävs ålgärder för att leda utvecklingen i andra banor säatl 1970-lalets utvecklingstendenser förhindras verka fram . En ekonomisk politik somleder lill en förbättring av den svenska industrins relativa kostnadsläge ochen långsammare inhemsk konsumlionslillväxl, möjliggör en gynnsammareproduktions- och sysselsättningsutveckling för industrin. En omstruktureringav industrins investeringar i riktning mot den kemiska industrin och delar avverkstadsindustrin skulle i detla fall ge utrymme för en starkproduktionstillväxt. En sådan omstrukturering kan på medellång sikt ske inomramen för i stort sett oförändrade totala industriinvesteringar jämfört med densenare delen av . Företagens investeringsplaner överensstämmer inle meddenna önskvärda invesleringsslruktur. Invesleringarna inom kemisk industri ochmaskinindustri bör vara betydligt slörre, medan investeringarna inom gruvindustri,järn-, stål- och metallverk saml massa- och pappersindustri bör vara betydligtmindre än vad företagens planer anger. För att åstadkomma en förändring avinvesteringsstrukluren i önskvärd riktning krävs därför industripoliliskaåtgärder. De nämnda omfördelningarna jämfört med företagens planer bör tjänasom riktmärke för industripolitiken. Möjligheterna för företagen att öka sin produktion kanhämmas av flera . Nedgången i den allmänna rörligheten päarbetsmarknaden har i olika sammanhang förts fram som en förklaring lill denbrist på arbetskraft som har förekommit bland expansiva företag. Det som harbetydelse för strukturomvandlingen är frågor som berör rörlighetens riktningsnarare än dess totala omfattning. Åtgärder för atl häva bristen päyrkesarbetare kan ocksä ha väsentlig betydelse både för den kortsiktigaanpassningen på arbetsmarknaden och för industrins långsikliga konkurrensförmåga. 1 årets höstrapporl gör industriverket en närmarestudie över maskinindustrin, där en viss lönsamhetsförbättring konstaterasefter den dramatiska nedgången i lönsamheten under mitten av 1970-talet.Verket ger vidare kortfattat sin syn pä vissa frågor med anknytning tillexportstödet, järnmalmsbrytningen i samt bostadsbyggandet. Efter remiss har yttranden över industriverketshöstrapport avgetts av nationalekonomiska institutionen vid i , Exportråd, efter hörande Skogsindustriernas samarbetsutskott,Kemiska Industrikontor och , CentralorganisationSACO/SR, i , ochSvenska . Remissinstanserna instämmer i uppfattningen all enständigt pågående strukturomvandling är en nödvändighet för svenskt näringsliv.Flera instanser understryker därvid internalionella beroende och vår Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 19 känslighetför förändringar i den internalionella marknadssituationen. Emellertid ställersig flertalet remissinstanser tveksamma eller avvisande till industriverketsanalys och slutsatser beträffande riktlinjerna för en önskad strukturellutveckling inom industrin vad avser branschsamman-sätlning o. d. Ett avhuvudargumenten är osäkerheten i det grova branschbegrepp som verket använder.Därför efterlyses i flera fall nya grunder för statistik och informationavseende företag och industrin. Enligt min mening pekar industriverkets höstrapporl påbehovet av en aktiv industri- och regionalpolitik. Resursöverföringen frånolönsamma till expansiva delar av näringslivet måste pä olika sätt underlättas.Åtgärder måste vidtas som stimulerar lill en ökad materiell och immateriellkapitaluppbyggnad. förespråkar en inriktning mot kunskapsintensivproduktion. Som huvudslralegi tror jag detla är riktigt men vi måste varamedvetna om atl kunskapshöjande ätgärder och satsningar på forskning ochteknisk utveckling inte slår igenom i form av investeringar ochproduktionsresultat. En konsekvens av detta är att konkurrenskraften gentemotutlandet måste höjas också för den arbetsintensiva industrin. Vi får ocksäräkna med att de traditionella basindustrierna även fortsättningsvis kommerspela en inle oväsentlig roll. Jag avser föreslå regeringen att vidare behandla frågorom industripolitikens framtida inriktning i en särskild proposition senareunder della . Jag övergår nu till atl översiktligt redovisa åtgärdersom planeras inom vissa områden. Kapitalförsörjning m. m. Den svenska industrins investeringar ligger fortfarandepä en låg nivå. En viss förskjutning har skett från basindustrin lill kemiskindustri och verkstadsindustri. Den allmänna ekonomiska politiken ochkreditpolitiken har bl.a. inneburit ett högt ränteläge . Därtörhar företagen snarare strävat efter att förbättra sin finansiella situation änatt satsa på investeringar i nya projekt. Del är ocksä svårt alt finna nyaprojekt som har en sådan avkastning alt de ur lönsamhelssynvinkel kanförsvaras. Till detla kommer att tillgången på lånat kapital resp. likvidamedel har varit god medan företagels tillgäng på eget riskvilligt kapital varitsämre. Därför har beslutat om lättnader i enskilda personersbeskattning av inkomst av aktieutdelningar. Etl utredningsarbete pågår belräffande de mindre ochmedelstora företagens finansiella förhållanden. Industrifinansieringen ochsärskilt bankernas möjligheter att ytterligare medverka och ta risker isamband med industriell utveckling har debatterats intensivt . Genomstegvisa förändringar av banklagssliftningen har bankerna efter hand givitsstörre Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 20 möjligheteratt engagera sig i riskfyllda projekt. Som en komplettering till bankernaspelar en viktig roll genom sin medverkan ifinansieringen av långsiktiga och riskfyllda investeringar. Bankens beviljadekrediter och garantier uppgår f. n. till 6800 milj. kr. Andelen export av kapitalvaror i svenska tolalexportenhar ökal under 1970-lalet. 1 början av 1970-lalet dominerade sommarknad bland utvecklingsländerna. har en utjämningskett. Utvecklingsländerna i och framför allt inom OPEC' har ökat ibelydelse som marknad. Statshandelsländernas belydelse som marknad för svenskkapilalvaruexport har varit ungefär oförändrad under 1970-talet.Industriländerna dominerar fortfarande. Kaptialvaruexporten har således hävdatsig bättre än andra varor medan den svenska positionen totalt sett försvagatsnågot under 1970-lalet. Den starkaste utvecklingen på utvecklingsländer ochstatshandelsländer har och uppvisat. Densvenska tjänsteexporten som ofta är kopplad lill kapilalvaruexport genomentreprenadprojekt m.m. visar en snabb ökning. Trots detta synes den svenskaexporten vara av relativt sett mindre belydelse än andra länders tjänsteexport. Det syslem som startades den för långfristig finansiering av svensk export avkapitalvaror, det s.k. SEK-systemet,berör av den svenska totalexporten. Systemet som fungerar under enförsöksperiod som sträcker sig till har just utvärderats. 1 en situation med avtagande ekonomisk tillväxt och krav på snabb omstruktureringav näringslivet är de små och medelstora jöretagen av särskilt i esse. Tekniskförnyelse och nya affärsidéer utvecklas ofta i dessa företag. Arbetetfortsätter för att erbjuda goda ulvecklingsbetingelser för de små ochmedelstora företagen. Jag avser sålunda att i den proposition omindustripolitiken som jag just har nämnt, behandla också vissasmäförelagsfrågor. 1 detla sammanhang avser jag även förorda en utvidgadförsöksverksamhet för arbelskooperaliv. När jag i det följande behandlar anslagsfrågorna kommerjag att förorda en fortsatt satsning på företagsserviceverksamheten i deregionala utvecklingsfonderna. När det gäller fondernas kredilverksamhet bör ienlighet med prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. (bil.13 s. 2) inget medelstillskott lämnas till de regionala utvecklingsfondernaslångivning under /82. 1 ställetkommer jag att förorda att fondernas möjlighet alt teckna lånegarantier ökas. ' Organization of the . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 21 Den internalionella lågkonjunkturen påslålomrädet har fördjupats under är 1980. och i vär omvärld vidtas krisätgärderav olika slag för alt underlätta anpassningen till den minskade efterfrågan. Inomhandelsstålindustrin påskyndas strukturomvandlingen för att tidigt möta denförsämrade marknadssituationen. Ävenför specialstålindustrin medför den försämrade efterfrågesituationen problem bl.a. mot bakgrund av branschens stora ul-landsberoende. Regeringen kommer all för riksdagenredovisa vissa frågor om stålindustrin m. m. Den återhämtning som har kunnat ske inomskogsindustrin och1980 har varit otillräcklig. Lönsamhetsproblem kvarstår inom vissa förelag, bl. a. del av slaten delägdaNorrlands (Ncb). För atl få ekonomiska resurser atl fortsätta strukturarbetet har Ncb:sstyrelse inlämnat en begäran om kapitaltillskott från ägarparlerna, dvs. slaten och de sju skogsägarföreningarna inorra . För all för slalensräkning föra förhandlingar med den andra ägarparten har en särskild förhandlingsman tillkallats. Vidare har enundersökning genomförts av desamhällsekonomiska konsekvenserna av olika framlidsalternativ för några av Ncb:s anläggningar. Resultaten avförhandlingarna och undersökningenhar redovisats för regeringen som tagit ställning för elt alternativ som innebär all en genomgripande omstruktureringgenomförs inom loppet av elt par åroch alt 300 milj. kr. skjuls lill inytt ägarkapital tillsammans med 100milj. Del lidigare aktiekapitalet - lill slalligl och lill26% ägt av skogsägarföreningarna blirgenom de olika strukturåtgärdernaförbrukat. Utställda industribevis konverteras lill B-aklier. Regeringen avser atl återkomma till med förslag avseende Ncb:s framtida struktur och finansiering. 1avvaktan härpå har en lånegaranti på100 milj. kr. ställts till förelagels förfogande: En särskild utredningsman har gjort en bedömningav tänkbara samarbetsmöjligheter pä kraftpappersomrädel mellan FiskebyAB, och Ncb. Frågan bereds nu i . utreder på regeringensuppdrag vissa frågor rörande sågverksindustrin.Verket väntas överlämna sin rapport, som kommer atlremissbehandlas. Den utredning (1 1979: 18) som har tillsatts föralt överväga vilka ålgärder som börvidtas för all förbättra skogsindustrins virkesförsörjning väntasredovisa sina förslag . Kemisk industri eller delar därav - utpekas oftasom en av industrins lillväxtseklorer.Inom statens industriverk har påbörjats en utredning om den svenska kemiska industrinsutvecklingsmöjligheter. har vidare i uppdrag atl utreda vissafrågor rörande gummivaruinduslrin. Den sistadelrapporten väntas bli klar i början av är 1981. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 22 delegationen(1 1975:9) avgav sin slutrapport (SOU 1980:33) Svenskläkemedelsindustri. Delegationen föreslår alt ett branschråd inrättas förläkemedelsindustrin. Delegationens slutrapport remissbehandlas f.n. Vissa delbranscher inom verkstadsindustrin studerasf.n. av statens industriverk.