prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet med företrädare också för LO, TCO och /SR harunder lämnat elt förslag (Ds A1980:04) rörande nytt finansieringssystem för den regionala skyddsombudsverksamheten.Förslagel, som har remissbehandlats, ligger lill grund för ändring av principerna för fördelning av bidragen lill verksamheten med regionala skyddsombud. genomfördes omfattandeorganisationsförändringar inom denskyddade sysselsättningen och den yrkesinriktade rehabiliteringen. Regionala stiftelser för skyddat arbete harbildats i varje län. För vissa övergripandefrågor har den cenirala stiftelsen inrättats. Den yrkesinriktade rehabiliteringen harsammanförts lill arbelsmarknads-inslilul () under arbetsmarknadsverkelshuvudmannaskap. Den nya sliflelseorganisalionen för skyddatarbete har genomfört sitt första verksamhetsår. Samhällsföretag föreslås nu fåmedel för investeringar, som skallgöra det möjligt att ta emol bl. a. flera arbetssökande med grava handikapp och därigenom mera effektivtanvända platserna i skyddat arbele.Statsbidrag till verksamhetenföreslås ulgå i relation till kostnaderna för löner lill dem som sysselsätts i skyddat arbete. Den nya organisationen med arbelsmarknadsinsliiulför vägledning och yrkesinriktad rehabilitering innebär en betydandeförstärkning och decentralisering av resurserna inom området. Under år 1981kan denna ulbyggnad och decentralisering väntas bli genomförd fullt ul.Institutens arbele är i hög grad inriktat på all på den reguljäraarbetsmarknaden pröva, träna och geyrkesorientering åt de sökande. Med en sådan inriktning av verksamheten ökar möjligheten för de sökande attfinna lämpligl arbete. Särskild projektverksamhet föreslås komma till stånd under /82 för alt stödja invandrare med svårigheterpå arbetsmarknaden. Ekonomiskt utrymme för sådana särskilda insatser skapasgenom alt förslag lämnas om attinle inrätta det lidigare beslutade inslilulel för metodutveckling, forskning och personalutbildning. 1egenskap av huvudman för den yrkesinriktade rehabiliteringen föreslåsAMS få fortsatta medel för 1980/81:100 Bilaga 15 9 sådanauppgifter av myndighelskaraktär som åvilar det tillfälligt inrättades.k. Ami-kansliel vid styrelsen. kommer med ekonomiskt stöd frånarbetarskyddsfonden och alt ge ut eninformationsskrift om åtgärder för atlanpassa arbetsplatser tillhandikappades individuella förutsättningar och behov. har under /80genomfört en kampanj för att skaffaarbete åt fler arbetssökande med arbelshandikapp. Kampanjen resulterade i en kraftig ökning avantalet arbetsplaceringar för dessa.Insatserna under det internationella kan väntas innebära ettökat utnyttjande av olika arbelsmarknadspolitiska bidrag för arbetshandikappade,bl. a. bidrag lill arbelshjälpmedel. Den omvandlades arkivarbelel och denhalvskyddade sysselsättningen till en ny gemensam sysselsätlningsform kalladanställning med lönebidrag. Fördenna gäller föreskrifter som meddelas i förordningen (1980:338) om anställningmed lönebidrag. Genomförandel av reformen har i stor sett kunnat ske utan de negativa effekter för de iarkivarbele sysselsatta som frånvissa håll befarades. Under /82 väntas en fortsatt ökning av antalet personer som äranställda med lönebidrag. Den försöksverksamhet som pågått sedan år 1977med förhöjt lönebidrag för ungdomarunder med grava handikapp har visat sig myckel användbar i synnerhet för utvecklingsstördaungdomar. Verksamheten föreslåsdärför permanentad och bör utgöra ell reguljärt slöd för dessa sökandegrupper. Antalet platser föreslås vidareutökat till 850 under budgetåret1981/82. AMS bedriver försök med uppsökandeverksamhet bland unga förtidspensionärer samt försök med bidrag lill handledare/faddrar ål arbetshandikappade och ungdomar som behöver slödpå sin första arbetsplats. Dessutom bedrivs försök med kollektivt förberedandeålgärder för handikappanpassning avarbetsplatser. Erfarenheter av försöksverksamheterna skall, liksom försök med förlängd utbildning i företag av äldreoch handikappade, redovisas av AMS . Eninterdepartemental arbetsgrupp har under är 1980 bl.a. behandlat frågan om vidgade möjligheter all få vilandeförtidspension för den, som lämnaren förtidspensionering för att pröva förvärvsarbete. Den genomsnittliga veckoarbetstiden persysselsatt fortsätter alt minska.Enligt långtidsutredningens sysselsättningsprognoser (SOU 1980:52) förväntasdenna utveckling fortsätta . Den successiva reduceringen av arbetstiden ärfrämst en följd av ökat deltidsarbete. Under 1970-lalets andra hälft harlagstiftningen på arbetstidsområdetinriktats på alt skapa regler som tillgodoser olika gruppers behov av ledighet för individuella ändamål.Så är fallet med bl. a. den successivtvidgade föräldraledigheten och rätlen till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar,reglerna för delpension, rätten lillledighet för studier, facklig verksamhet m. m. 1980/81:100 Bilaga15 10 Som har anmälts pågår en samlad översyn av dengällande ledighetslagsliftningen i syfte atl bl. a. förbättra samspelet mellanolika lagar och därmed arbetsmarknadens funktionssätt ulan alt för den skullrubba lagstiftningens grundläggande inriktning. Tre delprojekt har satis igång. Dels görs en lagteknisk översyn, dels har ochSamhälle beviljats medel av regeringen för alt studera hurarbelstidsre-formerna kommer att påverka närvaromönster och arbelsorgariisationvid etl mindre antal myndigheter och företag, dels har fåttregeringens uppdrag att genomföra en kostnadsberäkning av den samlade frånvaronfrån arbetet. 1 ulredningen (A 1978:03) om vissa arbelstidsfrågorprövas bl. a. en samordning av arbetstidsreglerna i den allmännaarbetstidslagen (1970: 103) och arbetsmiljölagen (1977: 1160). Etlutredningsförslag kommer all lämnas . Delegationen (A 1974:09) för arbetstidsfrågorforlsäller sill arbete. Remissyttrandena över betänkandet (SOU 1979:48)Arbetstiderna inför 1980-lalet ligger till grund för delegationens fortsattaarbete med atl analysera under vilka förutsältnignar en allmän arbetstidsförkortningkan genomfö ras. har parterna på det kommunalaförhandlingsområdet träffat ett centralt avtal om medbestämmande. MBA-KL.Vidare har träffats medbestämmandeavtal inom statsföretagens och kooperationensområde. Härefter saknas bland de stora förhandlingsområdena medbestämmandeavtalendasi inom SAF-LO/PTK-områdel. Arbetet med atl sprida kunskap kringmedbestämmandereformen och de avtal som har träffats på dess grund fortsätter.Genom det slöd som utgår till arbetsmarknadsparterna har ca 160000anställda, förtroendevalda och arbetsgivarrepresentanter deltagit i olikainformations- och utbildningsinsatser inom medbeslämmandeområdel. Stödetförmedlas via arbelarskyddsfonden som bl. a. också finansierar en betydande delav forskningen inom detla område. Intresset för forskning inomarbetslivsde-mokratiområdet är myckel stort hos såväl forskare som praktiker.Under året har uppskattningsvis 25 milj. kr. salsals på denna forskningssektor. I del följande behandlas översiktligt frågor rörandeinvandring och åtgärder för invandrare inom såväl arbetsmarknadsdepartementetssom övriga berörda departements verksamhetsområden. Invandringen av utländska medborgare under är 1980ökade med drygt 2000 personer i förhållande och 1979, då denuppgick till ca 32000 . Ökningen beror främsl på inflyttningen frånutomnordiska länder. Av den totala invandringen av 34500 utländska medborgareunder utgjordes nästan hälften av medborgare i utomnordiska länder.Eftersom även utvandringen ökade kom netloinvandringen 1980/81:100 Bilaga15 II attbli ca 13700 personer, vilkel är över 2000 färre än . Utvandringenökade vad gäller såväl nordbor som ickenordbor. Hälften av invandringen lill är en konsekvensav alt vi har en fri nordisk arbetsmarknad. Ocksä en betydande del av denutomnordiska invandringen sker som en följd av internationella åtaganden. i stor utsträckning flyktinginvandringen, som svarar för ungefären fjärdedel av hela den utomnordiska invandringen. har också avtradition en positiv inställning till familjeåterförening. Hälften av invandringenav utomnordiska medborgare beslår av nära anhöriga till personer som bor iSverige. En myckel stor del av anknytningsinvandringen är barn. Övrigakategorier är återvändande f. d. svenska medborgare, adoptivbarn och personersom av starka humanitära skäl får stanna här. Någon arbetskraftsinvandring iegentlig mening förekommer inte. Möjlighelerna atl minska invandringens totalaomfallning är mot denna bakgrund begränsade. har flera ålgärder vidtagits i syfte attbättre söka anpassa invandringen till förulsältningarna alt på etttillfredsställande säll ta emot dem som kommer. Möjlighelerna att påverkainflyttningen från andra nordiska länder är dock. som redan har framhållits,begränsade med hänsyn till den fria rörligheten inom . De nordiskaländerna har gemensamt uttalat atl grunderna för en fri nordiskarbetsmarknad skall stå fast. En översyn av överenskommelse om engemensam nordisk arbetsmarknad har dock inletts. med della arbelepågår överläggningar med i syfte atl i slörre utsträckning kanaliseraarbetskraflsflytlningarna via arbetsförmedlingarna. Ett särskilt samarbetebedrivs dessutom inom ramen för de finsk-svenska arbetsgrupperna förarbelsförmedlingsfrågor resp. för social- och hälsovärdsfrågor för atl bl. a.motverka alt finska ungdomar oplanerat beger sig lill . Den nya utlänningslagen trädde i kraft den 1 juli 1980.Lagen ger ell förstärkt skydd för flyktingar. Flyklingdefinitionen har bättreanpassats till . Asylsökande som får stanna här kanfå ett dokument (flyktingförklaring) som utvisar deras flyktingstatus. Asylärendenskall av polisen överiämnas eller anmälas till statens invandrarverk innanavvisning kan ske. En särskild jourverksamhel har inrättats vid verket förvissa av dessa ärenden. En nyhet i lagen är vidare att regeringen kan införagenerellt krav på alt utlänningar som avser atl bosätta sig i skall hauppehållstillstånd ordnat före inresan. Sådant krav gäller redan förgäslstuderande och kommer atl utsträckas lill alt även omfatta andrakategorier med undanlag för flyktingar och myckel nära anhöriga. Regeringen har vidare tillsatt en parlamentarisktsammansatt kommitté (A 1980:04) med uppdrag att dels se över 1968 årsriktlinjer för den reglerade invandringen, dels överväga den fortsattainriktningen av åtgärder för invandrare och minoriteter i anslutning till 1975års riktlinjer för invandrar- 1980/81:100 Bilaga15 12 Kommittén skall pröva vilka principiella överväganden sombör läggas lill grund för regleringen av invandringen till . Kommitténskall ocksä överväga om del är möjligt och lämpligt alt på förhand avgöra hurstort utrymmet för den åriiga inflyttningen av olika kategorier invandrare tillSverige bör vara med hänsyn till möjligheterna all på elt lillfredsslällandesätt ta emot dem. Kommittén skall vidare bl. a. överväga frågan om det alltjämtbör finnas ett särskilt skydd för utlänningar som åberopar humanitära skäl av politisk art utan att de är flyktingar.Kommitténs översyn av riktlinjer för regleringen av invandringen skallbedrivas skyndsamt. (A 1975:04) avslutar sitt arbeleunder genom att lämna förslag avseende bl. a. förfarandet vidverkställandet av avlägsnandebeslut. Gästsluderandekommitlén (U 1978:03) väntasunder lämna förslag beträffande gäststuderandes möjligheter att studeravid svenska högskolor. Ökad uppmärksamhet ägnas nu inom olika delar avstatsförvaltningen ät frågan om väntetiderna i utlänningsärenden och ålsituationen för dem som väntar på besked i tillståndsfrågan. Delta arbetesyftar till alt dels effektivisera handläggningen av utlänningsärenden för altförkorta väntetiderna, dels överväga vilka samhällsålgärder som bör vidtas förde tillståndssökande . 1 det följande föreslås alt de resursersom invandrarverket förfogar över för handläggningen av utlänningsärendenundantas från tillämpningen av del s.k. huvudalternativet, som i övrigt gällerför årets budgetförslag. Genom omprioritering av inom verket frigjorda resurserbör tillsländsbyrån kunna förstärkas med en handläggare. Det bör idetta sammanhang erinras om atl chefen för jusliliedepartemenlel tidigaredenna dag har föreslagit en förstärkning av polisens resurser för handläggningav utlänningsärenden genom alt omfördela ett antal befinlligapolismanstjänster. Vidare har justitieministern anmält atl han senare avserföreslå regeringen alt särskilda utlänningsrotlar inrättas i ytterligare tväpolisdistrikt, där arbetsbelastningen vad avser utlänningsärenden är särskiltstor. Det bör även nämnas atl har förstärktresurserna för att bättre kunna samordna och effektivisera polisväsendetshandläggning av utlänningsärenden. Efter förhandlingar med övriga nordiskaländer har resurserna för kontrollen både vid de nordiska yttergränserna ochvid de svenska gränserna förstärkts. Det bör också erinras om alt chefen för handelsdepartementetvid sin anmälan av frågan om resurser för har betonat att ökade kravställs på tullens medverkan bl. a. i ätgärder som syftar lill att begränsa denillegala invandringen. Pä grund av den förvärrade flyktingsituationen i Sydostasienkom ramarna för överföring av flyktingar all under /80 omfatta3 250 personer, varav 2000 från och övriga från främst Latinamerika.Den flyktingkvot som har beslutals för innevarande budgetär 1980/81:100 Bilaga15 13 omfatlarca 2 000 personer, varav ca I 250 frän främst och övriga frånSydostasien. Härutöver beräknas ett stort anlal utländska medborgare som kommertill på egen hand få stanna här som flyktingar. Ett lusental av demberäknas las om hand av () på samma sätt somorganiserat överförda flyktingar. Genom särskilt beslut fick invandrarverketregeringens bemyndigande alt även under innevarande budgetår ge tillstånd förbosättning ål ca 300 anhöriga lill assyrier/syrianer från , som annarsinte skulle tillåtas atl bosätta sig i . viktigaste bidrag till en lösning av de ökandeflyklingproblemen är det ekonomiska biståndet lill internationellaorganisationer, enskilda länder och befrielserörelser för insatser förflyktingar i olika delar av världen. Som chefen för utrikesdepartementetlidigare har anmält föreslås en höjning av det reguljära bidraget lill FN:sflyktingkommissaries verksamhet från 40 till 50 milj. kr. För insatserhuvudsakligen bland flyktingar i södra och beräknassammanlagt 120 milj. kr. Slutligen räknar utrikesministern med betydandeinsatser för flyktingar inom ramen för katastrofbiständet. AMS har i sin anslagsframställning föreslagil altansvaret för överföring och omhändertagande av flyktingar i i huvudsakskall föras över till statens invandrarverk. Regeringen har under hösten 1980tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift atl seöver huvudmannaskapsfrågan. Kommunernas kostnader för bistånd ål flyktingar och fördem som väntar pä besked i tillståndsfrågan har ökat . Genom ettnytt statsbidragssystem, som trädde i kraft den , får kommunernaersättning för socialhjälp lillutlänningar då deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlassamt efter del alt uppehållstillstånd beviljats - för biståndåt flyktingar. Som har framgått av vad chefen för lidigarehar anmält kommer effekterna av det nya systemet nu all utvärderas i vissadelar. 1 samband härmed skall även frågan om statsbidragsreglerna för familjepedagogiskverksamhet behandlas på grundval av en avlämnad rapport frånen arbetsgrupp inom . 1 della sammanhang bör erinras om allsärskilda kostnader för invandrare har beaktats vid regeringens beslut under år1980 om extra skatteutjämningsbidrag. Regeringen har tillsatt ensärskild arbetsgrupp inom med uppgift att bl. a.underiätta för assyrier/syrianer all bosätta sig i andra kommuner änSödertälje. På arbetsgruppens förslag fattade regeringen beslutom särskilda arbels-förmedlingsinsalser m. m. i della syfte. Den invandring som har ägt rum under efterkrigstidenhar på ett avgörande sätt påverkat befolkningsutvecklingen i . 1 börjanav utgjordes av befolkningen av ullandsfödda eller av utländska 1980/81:100 Bilaga15 14 medborgare.Av de 424000 utländska medborgarna är emellertid 96000 födda i . En stordel av dem som i allmänhet betecknas som invandrare i har i självaverkel så nära släktförbindelser med svenskar att de förmodligen inle självaanser sig tillhöra någon minoritetsgrupp. finns del bland denaturaliserade svenska medborgarna etl betydande antal som betraktar sig sommedlemmar av etniska minoriteter. Frågan om den s. k. andra generationen invandraressituation står alltmer i förgrunden i samhällsdebatten. En entydig definitionav della begrepp saknas, men i allmänhet avses härmed de barn lill invandraresom har fölls eller vuxit upp i föräldrarnas nya bosättningsland. 1 bor295000 barn i åldern som har minst en utlandsfödd förälder, och 134000av dessa barn och ungdomar är både födda här och svenska medborgare. För en delav dessa barn och ungdomar har tillgången till flera språk och kulturmönsterunderlättat deras möjligheter till en harmonisk personlighetsutveckling. Menmånga av dem som tillhör den andra generationen invandrare har betydandeproblem vad gäller idenliletsutvecklingen och slörre svårigheier än andra barnoch ungdomar vad gäller utbildning och arbete. De åtgärder som vidtas för denandra generationen invandrare måste syfta både till alt ge dessa barn ochungdomar samma möjligheler till utbildning och arbele som andra barn ochungdomar och till att ge dem reella förulsällningar att känna förankring ochtrygghet i båda språken och kulturkretsarna. Det är nödvändigt all inriktaåtgärderna inom ramen för invandrarpolitiken pä atl bättre söka lillgodose denandra generationen invandrares behov. En allmän utgångspunkt förresursanvändningen under nästa budgetår bör mol denna bakgrund vara alt inomramen för tillgängliga medel effektivisera insatserna för invandrarbarn ochinvandrarungdomar. De viktigaste särskilda insatserna för andragenerationen invandrare är de ålgärder som görs inom förskolan, ochgymnasieskolan för att barnen skall kunna utveckla kunskaperna i del språk somtalas i hemmet och i svenska språket. Som chefen för lidigarehar anmält föreslås statsbidrag för hemspråksträning i förskolan utgå enligloförändrade regler under nästa budgetår. Som har framgått av vad statsrådetMogård lidigare har anmält beräknas statens totala kostnader förhemspräksundervisning och stödundervisning i svenska för invandrarelever igrundskolan och gymnasieskolan för /82 uppgå till sammanlagtnära 550milj. För all förbättra lärarsilualionen för invandrarelever hardels föreslagits viss utbildning som kan ge behörighet för nu yrkesverksammaobehöriga hemspråkslärare, dels en utökning med 24 platser på lågsladielärarlinjenför sökande med finska som modersmål samt med 24 nyböijarplalser påhemspråkslärarlinjen. Stödet för läromedelsproduktion förinvandrarundervisningen föreslås öka. Fråganom invandrarungdomarnas sysselsättningssituation har ägnats 1980/81:100 Bilaga15 15 storuppmärksamhet under senare är, bl. a. mol bakgrund av deras högaarbetslöshetstal och stora andel av de arbetslösa i åldern . Expertgruppen(A 1975:05) för invandringsforskning (EIFO), som har haft i uppdrag altanalysera bakgrunden lill de höga arbetslöshetstalen för utländska ungdomar,har sammanställt en ingående undersökning härom som bygger påarbelskraftsundersökningarna. Efter förslag från delegationen (A 1978:01) förungdomens sysselsättningsfrågor uppdrog statsrådet åtstatens invandrarverk all kartlägga samhällets insatser för invandrarungdomar isyfte atl föreslå effektiviseringar. avlämnade förslaglill älgärdsprogram utgör en värdefull grund för del fortsatta arbetet pä dettaområde. Förslagen i rapporten bereds f. n. inom . Del är av vikl att ålgärder för invandrarungdomardifferentieras med hänsyn lill följande tre grupper: barn och ungdomar som harfölls i av ullandsfödda föräldrar, de som har invandrat före och undergrundskolan samt ungdomar som har invandrat efter . Tillgängligstatistik om invandrarungdomar kan emellertid endasi i liten utsträckningläggas till grund för sädana differentierade ätgärder. Ett arbete pågår inomberörda myndigheter i syfte all förbättra statistiken över här aktuellagrupper. Av avgörande betydelse för samtliga kategorierinvandrarungdomar är deras utbildningsmöjligheter. De undersökningar som föreliggerlyder på alt andelen invandrarungdomar som påbörjar gymnasieskolan ökar. menskillnaderna vad avser olika grupper och delar av landel är slora. () har meddelat anvisningar angående invandrarelevernas intagning igymnasieskolan samt sammanställt särskilt servicematerial. Med anledning av detbeslut som fattade om skolans uppföljningsansvar för 16-och 17-åringar har SÖ utfärdat föreskrifter i vilka ungdomar med sociala ochspråkliga problem ägnas särskild uppmärksamhet. De särskildaintroduktionskurserna för invandrarungdomar i gymnasieskolan, som försöksvisanordnats , har under innevarande budgetår reglerats genom ensärskild förordning. För innevarande budgetår har SÖ räknat med högst I 000årselevplalser, varav ca 800 redan har tagits i anspråk. En motsvarande ramberäknas för /82. Studie- och yrkesorientering (SYO) är av särskild viktnär det gäller att underlätta övergången lill arbetslivet förinvandrarungdomar. Frågan om SYO för invandrare kommer atl behandlas i ensärskild proposition om SYO som avses föreläggas . Mänga invandrarungdomar har särskilda svårigheter altfå en fast förankring i arbetslivet. Inom ramen för de förstärkta åtgärdernamot ungdomsarbetslösheten ägnas dessa ungdomars situation ökad uppmärksamhet.Särskilda beredskapsarbeten har anordnats för sammanlagt 450ungdomar som har tjänsigiort vid invandrarioreningarna. 1980/81:100 Bilaga15 16 Ävenarbetsförmedlingsinsalserna för dessa ungdomar har utvidgats. 1 detlasammanhang bör anmälas att två milj.kr. beräknas för arbetsmarknadsverkelslolkservice för /82. Arbetslösheten bland de utländska medborgarna ärdubbelt så stor som för arbetskraften i dess helhet, och utländska medborgare svarar för så myckel som av samtliga arbetslösa idenna åldersgrupp. Del är nödvändigt atl vidga resurserna för vägledning ochrehabilitering så att särskilt utsatta grupper bland invandrarna, bl. a. kvinnorna,kan ges bättre möjligheler att hävda sig på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrundföreslås, som tidigare nämnts, en med hänsyn till det slatsfinansiella lägelbetydande satsning på en ny projektverksamhet till en kostnad av 2,3 milj.kr.för /82 inom arbetsmarknadsinstitutens regi för arbetssökandeinvandrare med särskilda svårigheier. Tyngdpunkten i insatserna skall ligga iområden utanför kärnområde med en slor andel invandrare. Inflyttningen från svarar för hälften avinvandringen och mer än en kvarts miljon av befolkningen i ärfinskialande. Det är uppenbart alt en slor del av de åtgärder som vidtas inomramen för invandrarpolitiken bör anpassas till detta förhållande. Särskildaålgärder för atl ge de finskspråkiga i större möjligheler tillutbildning och service på finska utgör en del av det nordiska samarbetet. Detbör i della sammanhang erinras om att frågan om samhällets möjligheter pålängre sikl att erbjuda språkliga minoriteter i utbildning, värd ochservice på deras eget språk skall övervägas av den invandrarpolitiskakommittén. Undervisning på finska bedrivs i även för vuxna. Sådanundervisning förekommer bl. a. vid den finska folkhögskolan i och påförsök som grundskolekurser inom den kommunala vuxenutbildningen. Vidareförekommer finskspråkiga kurser inom arbetsmarknadsutbildningen. 1 detlasammanhang bör även nämnas att frågan om finskspråkiga yrkesvägledare i delföljande tas upp av arbetsmarknadsministern. Undervisningen i svenska för invandrare ses f.n. överav en särskild kommitté (A 1978:07), som väntas lägga fram sitt belänkande är1981. Frågan om bidrag lill medverkan vid svenskundervisningför invandrare under /82 kommer att prövas i samband medregeringens proposition om folkbildning m.m.. som senare kommer alt föreläggasriksdagen. För grundutbildning för vuxna och för studiestöd till dellagarna harberäknats medel med hänsyn lill ökningen av verksamheten. En förenkling avstatsbidragssystemet genomförs.