prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Under andra kvartalet1980 förekom en markerad neddragning till 900000 lägenheter i årstakt, vilket föranleddes av högaräntekostnader samt svårigheter alt skaffafram kapital efter den företagna kreditåtslramningen. Uppgången underandra halvåret försvagades av den förnyade ränteuppgången. För hela 1980 blev nedgången i bostadsbyggandet runt20% jämfört med föregående år ochför 1981 förmodas endast en mindre volymmässig ökning äga rum. förekom inte lika stora svängningar i lagerhållningen som i andrakomponenter och anpassningen till den lägre efterfrågan gav ett Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 33 negaiivtbidrag om till totalproduktionen. Erfarenheterna från denförra konjunkturnedgången förmodas ha inneburit att förelagen nu bedriver enmer försiktig lagerpolitik. 1 kombination med den mindre roll lagerförändringarspelar i den amerikanska ekonomin jämfört med flertalet västeuropeiska länderkan ingen större draghjälp till den ekonomiska återhämtningen påräknas frånlagersidan. bedöms därför bidraget till BNP-tillväxten blisvagt positivt. har den reala utrikeshandelngivit ett positivt bidrag till efterfrågetillväxten. kan dennauppskattas till ca 3/. De senaste årens gynnsamma utvecklingkan hänföras till den föregående nedgången i dollarkursen samt förändringen idet relativa efterfrågetrycket i ekonomin. Exportens volymmässiga ökning om merän i årstakt bröts dock , medan den redantidigare stagnerande importvolymen ytteriigare föll tillbaka . Dengynnsamma utvecklingen av handeln uppvägdes dock av försämringen av terms oftrade. Denna beräknas mellan ingången av 1979 och hauppgått till . Handelsbalansen torde därmed ha givit elt underskott omca motsvarande av BNP. framstår en försämring av handelsbalansen sommest trolig. Dels har de positiva effekterna av det tidigare kursfallet fördollarn uttömts till största del, dels är en fortsatt förändring i ogynnsamriktning av det relativa efterfrågetrycket i förhållande till utlandet attförutse. Därför torde inte någon dragkrafl vara att vänta från utlandssektorn delnärmaste året. Vad gäller utrikeshandeln i löpande priser kan emellertidförsämringen komma att begränsas av att intäkterna från livsmedelsexportensannolikt kraftigt ökar. Sammanfattningsvis kan den amerikanska ekonomin antasvisa en långsam återhämtning , då totalproduktionen skulle kunnaväxa med 1/. Osäkerheten ifråga om konjunklurförloppet är dock betydande, dåbehovel att stävja inflationstrycket genom en än mer restriktiv penningpolitikkan komma att ha en större kontraktiv inverkan på den ekonomiska aktiviteten änvad som här har antagils. ersattes den inhemska efterfrågan avexporten som drivande kraft i den japanska ekonomin. Runt 3 1/av tillväxteni totalproduktionen om beräknas kunna hänföras till neltoexporten.Liksom i flertalet andra länder kunde en svagare utveckling av totalaefterfrågan under årets senare hälft noteras i . Både finanspolitiken och penningpolitiken hade enrestriktiv inriktning . Diskontot höjdes i ett paromgångar under vårens lopp till , vilket föranleddes av del internalionellaränteläget samt den accelererande inflationen. Med anledning av avmattningen 'rlen 3 1980/81. 1980/81:100 34 ekonomiskaaktiviteten och tecken på avsaklning i konsumentprisernas ökningslakt lättade myndigheterna något på definanspolitiska och pen-ningpoliliska tyglarna under årets senare hälft.Åtgärder för atl stimulera investeringarnaträdde i kraft som bankerna tillätsexpandera kreditgivningen . Ocksåräntenivån sänktes gradvis , varvid diskontot vid utgången av året låg en procentenhet högre änvid årets böljan eller 7,. Mol bakgrund av den fördyrade oljeimporten och deni huvudsak restriktiva ekonomiska politiken stagnerade den inhemskaefterfrågan under första halvåret1980. På bekostnad av en neddragen sparkvot ökade hushållens konsumtion tillfälligt i början av åretvarpå en avmattning inträdde. Dehögre importkostnadernas genomslag på den inhemska prisnivån samt de måttliga löneökningarna medförde alt denprivata konsumtionen saktade av real tillväxt om för året i sin helhet från 5,1979. Utsikterna pekar på att lönernanominellt kan komma att öka med runt8% mot 1980. Utgående från en fortsatt avsaklning i konsumentprisernas ökningstakt samt med antagandeom. en i stort oförändrad sparkvot skulle den privata konsumtionen kunnaöka med runt 3,1981. Efter en uppgång vid början av 1980 visade denoffentliga konsumtionen ringatillväxt . I jämförelse med föregående år sjönkökningstakten i den offentliga konsumtionen markerat 1980 lill , vilketfår ses mot bakgrund av myndigheternas önskan att uppnå en balanserad budget på meddellång sikt. Därigenom kanockså budgeten för förmodas ha en restriktiv inriktning. Den höga tillväxttakten för privata investeringarunder den senare hälften av 1979 fortsatte om än i något avsaklandetakt. En faktor bakom denna utveckling var företagens gynnsammavinstnivå. torde de privatainvesteringarna ha ökat med . Investeringarna inom byggnadssektorn sjönk däremot ,vilket speglar den låga tillväxten i real disponibel inkomst, kraftigtökade byggkostnader samt högreräntekostnader. Sammantaget kan dessa investeringar förmodas ha sjunkit medrunt 1980. De offentliga investeringarna minskade märkbart under åretstidigare hälft medan den av regeringen beslutade höjningen av offentliga investeringar under årets sistakvartal innebar en uppgång. i sin helhet kan den offentligainvesteringsverksamheten bedömas haminskat med . Sammantaget kan en svag ökning av investeringarnabedömas ha ägt rum 1980. Trots den avmattning i den japanska ekonomin somägde rum kan företagensinvesteringsplaner förmodas kvariigga på en relativt hög nivå . En viss avsaklning torde dockäga rum med en återhämtning islutet av året. Med en förutsedd ökning av den reala disponibla inkomsten ochlägre räntekostnader kan investeringar i bostadsbyggandet Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 35 kommaall öka långsamt . Härtill kan beslutade stimulansåtgärder förutsesbidra. De offentliga investeringarna antas uppvisa en fortsalt högtillväxttakt för alt därefter falla under senarehälften av året. Totalt kan fasta investeringar förmodas öka med knappt4% för året i sin helhet. Den vikande efterfrågan fick till följd atl företagen i distributionsledet minskade lagerhållningen. Påproduktionssidan däremot ökade lagren speciellt under årets senare hälft. Meden förutsedd återhämtning i denslutliga inhemska efterfrågan kan produktionsföretagens lagerhållning förväntas minska.Lagerkvoten skulle därmed gradvissjunka . antas lagersidan ge etl svagt negativt bidrag till BNP-ökningen efter ett marginellt positivt bidrag 1980. De stora japanska exportframgångarna under 1980innebar att export volymen ökade med som importenvolymmässigt sjönk med ca 5 1/. Yenenslåga växelkurs och fördyrad olje- saml råvaru-import innebar dock atlhandelsbalansens underskoll steg . Under åretssenare hälft vändes dock handelsbalansens saldotill ett överskott, till vilket den gynnsamma inhemska kostnadsutvecklingen samt den apprecierandeyenen bidrog. Tillskottet tilltillväxten i totalproduktionen från den reala utrikeshandeln var särskiltmarkant , då den beräknas ha givit elt bidrag omnärmare , medan den under årets senare hälft kan förmodas ha sjunkit tilldrygt . förutses den japanska internationellakonkurrenskraften kunna bibehållas.Även med beaktande av en viss exportbegränsning kan exporten uppskattas komma att växa med närmare 8%volymmässigt. förutses denreala importen öka betydligt långsammare eller med ca 3 1/beroende av den svaga återhämtningen i deninhemska efterfrågan samt en mereffektiv energianvändning. Totalt skulle utrikeshandeln kunna komma att ge etl lika stort bidrag till den ekonomiska aktiviteten 1981 som . Handelsbalansen skulle därmedkunna ge ell nominellt överskott1981 om , medan bytesbalansen till följd avett växande underskott på tjänstesidan även 1981 skulle uppvisa ell underskott. Detta kan dock förutses halveras mellan 1980och 1981. bedöms således finanspolitiken ha enfortsatt restriktiv inriktning. Denekonomiska aklivitileten förmodas bäras upp av investeringsverksamheten med en gradvisförskjutning över året mot den privata konsumtionen. Tillväxten itotalproduktionen bedöms kunna uppgå till med en något starkare tillväxt under årets senare hälft. Den högaekonomiska aktiviteten fortsatte in . Därefter följde en successiv avmattning i dentyska ekonomin. 1980/81:100 36 helaåret beräknas produktionstillväxten ha uppgått till . Den inhemska efterfrågan fick etl betydelsefullt bidrag frånföretagens investeringsaktivitet.Konsumentefterfrågan, vilken var oväntat hög, sjönk därefter successivt för att stiga svagt underandra halvåret. Vikande orderingångunder vårmånaderna medverkade tillatl industriproduktionen visade en nedåtgående trend efter den höga nivå som uppnåddes i . Det försvagadekonjunkturiäget resulterade först i en förkortning av arbetstiden för atldärefter ge effekter i form av ökatantal arbetslösa. hade arbetslöshetstalet ökat till . 1 varuutbytet med utlandet kunde ennedgång över året konstateras i taktmed det försämrade internationella konjunkturläget. Effekterna av höjda oljepriser och denrestriktiva penningpolitiken bidrogtill den avtagande inhemskaekonomiska aktiviteten. Räntehöjningar företogssåväl som . Främsl betingades dessa ålgärder av externafaktorer. Bytesbalansen, som visat elt underskott 1979, försämrades snabbt och i enrad länder hade penningpolitiken stramats åt genom räntehöjningar. Dessafaktorer bidrog lill att den tyskamarken visade svaghetstecken. Som en följd av den restriktiva politikenavsaktade penningmängdens tillväxttakt, och den låg därefter på dennedre gränsen av del av uppsatta intervallet om mellan defjärde kvartalen 1979 och 1980. Ambitionen alt sänka inflationsnivån innebar altexpansiva ekonomiska åtgärder uteblevunder . Prisökningstakten avtog , till vilket sjunkandetillväxttakt i importpriser och den restriktiva penningpolitiken bidrog. Visserligen höjdes lönerna genomsnittligtmed , men den sjunkandeefterfrågan medförde svårigheter att övervältra kostnaderna påförsäljningsledet, varför företagens vinstmarginaler pressades. Prisökningstakteninom byggnadssektorn var däremot oförändrat hög. Under loppet av 1980 stegkonsumentpriserna med vilket innebar en ökning över årsgenomsnitten meddrygt 5,. Den privata efterfrågan var oväntat hög vid åretsbörjan, då köp tidigare-lades påbekostnad av sparandet. Detla föranleddes av det osäkra politiska världslägetsamt därmed sammanhängande förväntningar om framtida prishöjningar. Som enreaktion härpå minskade den privata efterfrågan. Det från årets milt försämradearbetsmarknadsläget och den därmedsammanhängande svaga ökningen i hushållens inkomster medförde en svag tillväxt i konsumenteflerfrågan under årets senare hälft. Sysselsättningsläget och den högaräntenivån bidrog till atl sparkvotenökade något 1980 i förhållande till 1979. Trots strävan att minska det slalliga budgetunderskottetfrån 3,1979 lill 2,59 av BNP ökade de statliga utgifterna främstunder årets tidigare hälft mer än vad somförutselts, vilket orsakades av löne- och prisökningar. De offentliga utgifterna steg därmed i något snabbaretakt än 1979, medan de offentligainkomsterna steg något långsammare än under Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 37 fjolåret.Faktorer som påverkade inkomstsidan var effekter av tidigare beslutadeskattelättnader saml det försämrade konjunkturiäget. Ökningen i investeringsaktiviteten avtog under1980. Från den höga investeringsvolymen 1979 avsaktade tillväxten iinvesteringsverksamheten successivtunder 1980 i takt med försämringen i de ekonomiska utsikterna. De fastainvesteringarna torde ha ökat med . Ett betydelsefullt mål för investeringarna var att rationalisera iproduklivitetshöjande syfte och, om än i mindre grad, alt substituera förimporterad energi. Prishöjningar och höga räntekostnader medförde attbyggnadsinvesteringarna realt sjönk underförsta halvåret, men räknat över årsgenomsnitten torde dessainvesteringar ha ökat . Den stora lageruppbyggnaden fortsattesav företagen vid ,vilket resulterade i att kvoten mellan lager och försäljning nådde samma höganivå som under högkonjunkturen 1969-1970. En nedgång i invesleringarna noterades under årets senare hälft. ihelhet har lagerinvesleringarna därmed givit ett negativt tillskott lill dentotala efterfrågan i ekonomin. Den realautrikesbalansen förbättrades . Visserligen avsaktade både importen och exporten, men importenökade volymmässigt långsammare änexporten till följd av den svagare inhemska efterfrågan. För införseln noterades en ökning om medanexporten växte . Förbättringen i den reala externa balansen uppvägdesdock mer än väl av försämrade termsof trade, vilket resulterade i ett minskat överskott i handelsbalansen. Tillförändringen i handelsbalansen uppskattas högre oljekostnader ha givit ett negativt bidrag med 25 miljarder mark.Bytesbalansens saldo försämrades kraftigt till närmare 27 miljarder mark. Den dämpning av den ekonomiska aktiviteten sombörjade förutses fortsätta in i1981. Vissa finanspolitiska beslut har redan fattats, vilka är avsedda attstödja den privata efterfrågan. I fråga om inriktningen pä penningpolitikenföreligger svårigheter i att förutsäga utvecklingen. Å ena sidan talar den fortsatta inhemskakonjunkturutvecklingen för en mindre restriktiviteti fråga om penningpolitiken. Vidare förutses ytterligare framsteg komma altuppnås vad gäller att dämpa konsumentprisernas ökningstakt. Därmed borde räntenivån kunna sänkas. Aandra sidan är ett högt diskonto iförhållande till räntenivån i andraländer en förutsättning för att den kapitalimport inträffar, vilken anses varanödvändig för att finansiera bytesbalansunderskottet.En sådan kapitalimport har också funktionen att stödja växelkursen vilken visat svaghetstecken. Då bytesbalansens underskott kan bedömas komma att minskaunder 1981, skulle förutsättningar för en något mindre restriktivpenningpolitik föreligga. Ränteutvecklingen i kan dock idetla sammanhang utgöra en begränsande faktor. Från trädde skattesänkningarom ca 8 miljarder mark för hushållen i kraft. Dessa åtgärders expansiva effektkommer dock delvis 1980/81:100 38 attmotverkas av aviserade höjningar av indirekta skatter och socialförsäkringsavgifter.Med anledning av den konjunklurella försvagningen i den tyska ekonomintorde målet att inte låta budgetunderskottet stiga knappast kunna uppnås. Den offentligakonsumtionen förutses växa i i någotlägre takt än 1980, varvid transfereringar och subventioner förutses ge etl ökat efterfrågetillskott till den inhemskaefterfrågan. Offentliga investeringarkommer däremot att minska starkt lill följd av den restriktiva utgiftspolitiken. Det är troligt att lönerna stiger mindre snabbt1981 än 1980. Dels väntas konsumentprisernaöka långsammare och dels har företagens vinslsilua-tion försämrats. Dessulom förutses en uppgång iarbetslösheten äga rum. Löneökningarna kan beräknas komma att ligga istorleksordningen . Skattesänkningarna från årets böljan kommer atlbidra lill en positiv utveckling av dendisponibla inkomsten. Denna antas växa realt med . Under antagandet omen oförändrad sparkvot skulle den privata konsumtionen öka . Del är troligt atl investeringsverksamhetenstagnerar , då kapacitetsutnyttjandet kan förutses fortsätta attsjunka. En ytterligare faktor är att förelagens vinstmarginaler antas komma atlfortsätta att minska års gynnsammanivå. Under dessa förutsättningar ter sig en real minskning om sannolika för privata investeringar exkl. bostadsbyggandet . Det kan förmodas attrationaliseringsinvesteringarkommer atl vara betydelsefulla även . Den nedåtgående trenden för byggnadsinvesteringarförutses fortsätta in i början av1981. Under den väntas en vändpunkt inträffa, då minskad prisökningstakl inom byggnadssektornsåväl som lägre räntenivå kan kommaatt leda lill en ökad efterfrågan. En real nedgång om i årsgenomsnitt räknat kan förmodas inträffa förbyggnadsinvesteringarna. Lageranpassningen till en lägre efterfråganförutses fortgå , varförett fortsatt negativt tillskott till efterfrågan från denna sida förutses. Specielllmarkant är detta . Den svaga inhemska efterfrågan i böljan av åretinnebär att importutvecklingen stagnerar fram tills den inhemska ekonomiska aktiviteten åter vänder uppåt. Någon större tillväxt i importen ärdock ej alt vänta, varför den lotala reala importen troligen understigerresultatet . Vad gäller exportenkan denna antas sjunka i takt med den avtagande konjunkturutvecklingen i avnämarländerna. En uppgång församtliga dessa faktorer förutses inträffa . Totallskulle den reala exporten 1981 dockunderstiga utvecklingen . Den reala utrikessidan antas komma att ge ett tillskott till tillväxteni totalproduktionen. Den nominella externa balansen väntas förbättras.Trots ett fortsalt neltout-flöde påtjänstesaldot kan bytesbalansens underskott krafligl komma alt minska. Sammantaget antas den ekonomiska aktiviteten endast växa marginellt Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 39 1981.Den totala efterfrågan förmodas sjunka under den tidigare delen av året ochdärefter åter vända uppåt. Sysselsättningen kan komma att minska över året. Fortsatta framsteg vad gällerkonsumentprisernas ökningstakt antas kunna uppnås. Den ekonomiska aktiviteten i försvagadesunder 1980. Den gynnsamma utvecklingen vid årets början dämpades efterhand ochstagnerade . Trots detta och trots den restriktivaekonomiska politiken låg prisökningstaktenkvar på en hög nivå. Den höga efterfrågan från hushållen under senarehälften av 1979 vidmakthölls under årets första månader med hjälp av enneddragen sparkvot. Mot bakgrund av den höga prisökningstakten och strängarekreditvillkor dämpades den privata efterfrågan successivt och för året isin helhet noterades en ökning om . Vad gäller industriinvesteringarna passerades denhögsta nivån redan i böljan av året,men därefter upprätthölls en hög volym med en avmattning under årets senare hälft. Företagens godafinansiella situation var en bidragandefaktor till denna utveckling. Privata investeringar exkl. bostadsbyggandetökade därmed med 1980. Också de offentliga investeringarna uppvisadeen gynnsam nivå. Expansionen inom den statliga industrisektorn möjliggjorde en uppgång om 4,. Inombostadssektorn har vikande efterfrågan och läget på kreditmarknaden gjort siggällande med resullal att bostadsbyggandet ökade med . Sammantagetinnebar detla en ökning av de totala fasta investeringarna om . De fortsatta höga lagerinvesteringarna i börjanav året, vilka orsakades av denlivliga efterfrågan, saktade successivt av allt eftersom de ekonomiskautsikterna försämrades. Bidraget till BNP-ökningen från denna sida blev därmedsvagt negativt 1980. Också utrikeshandeln fick en neddragande effekt påtotalproduktionen. Särskilt gällerdetta den tidigare delen av året då den höga inhemska efterfrågan ledde till en hög import volym. Dennaökade med 1980. Exportenutvecklade sig däremot i endast långsam takt, eller med närmare 2,. Troligt är alt det franskanäringslivets konkurrenskraft försvagadessåväl på den externa som den inhemska marknaden. Delta i kombination medde högre oljepriserna innebar att såväl handelsbalans som bytesbalans uppvisade etl kraftigt ökat nominellt underskott 1980. En viss åtdragning av den under de se senasteåren restriktiva ekonomiska politiken förelogs . Således höjdessocialförsäkringsavgiften vidingången av 1980, vilkel endast delvis motverkades av transfereringar tillhushållen och . Förhöjd räntenivå och strängare regler för bankernas utlåningsvolym har inneburiten skärpning av penningpolitiken. Trots prioriteringen av inflationsbekämpninghar inga bety- 1980/81:100 40 dandeframsteg kunna uppnås. För konsumentpriserna registrerades en ökning1980 om , där en viss avsaklning gjorde sig gällande . Importprisstegringar för råvaroroch industrivaror medverkade tillden ihållande inflationstakten, men också inhemska faktorer har verkat prisdrivande. Således har prishöjningar påoffentliga tjänster företagits ochpriskontrollen på privata tjänster och vinstmarginaler avvecklats. Mot bakgrund av den höga inflationstakten samtföretagens goda finansiella situation har lönerna ökat mer än vad som varfallet . Utan de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somvidtagils skulle arbetslöshetstalet ha överstigit de vid utgången avåret registrerade knappa . Införutsikterna om en ytterligare avmattning i den franska ekonomin 1981 har regeringen aviserat vissakonjunklurstimulerande åtgärder. Huvudpunkten ligger vid befrämjandet avprivata investeringar, medan de statligainvesteringarnas betydelse avses minskas. Ett generellt investe-ringsbefrämjandeprogram, som sträcker sig , har fasUagts såväl som speciella stimulanser till exportindustrin och byggnadssektorn.Hushållens efterfrågan ges också etl visst stöd i form av sänkta socialförsäkringsavgifterfrån februari. Dessa stimulansåtgärder motverkas dock av utgiftsnedskärningarsom vidtagits i budgeten . Ambitionen är att nedbringa budgetunderskottetsstorlek till motsvarande av BNP. Sam-mantagel kan den finanspolitiska inriktningen bedömas vara lättrestriktiv. Den lägre tillväxttaktsom förutses för penningmängden och den därmed sammanhängande begränsningen av bankernas utlåningsvolym innebär alt penningpolitikenskärps ylleriigare. Avmattningen i den franska ekonomin kan förutsesfortsätta in i 1981 vilket dock antas vändas till en ökad ekonomiskaktivitet under årets senare hälft. Dereala disponibla inkomsterna kan komma att utvecklas i en något högre takt än1980. Mot bakgrund av utsikterna om en avlagande inflationstakt och ett försämrat sysselsättningsläge kan lönernaförmodas öka i en något lägre taktän 1980. Sänkta sociala avgifter och antagande om en oförändrad sparkvot skulle innebära att denprivata konsumtionen kan öka med närmare 1,. En försvagadutveckling kan förutses för investeringsverksamheten. Den avsaktande efterfrågan kan bedömas överskugga impulserna från deinvesleringsbefrämjande åtgärderna. Därmed ter sig en svagt positiv utveckling för reala privata investeringarna somtrolig. Tillväxten i den offentliga investeringsverksamheten har förutsettsnärmare halveras jämfört medföregående år. Trots det statliga stödet till byggnadssektorn torde en minskad efterfrågan från den privata sektornmedföra en nedgång i investeringsverksamheten.De totala fasta investeringarna skulle därmed kunna uppvisa en svag realökning 1981. Från lagersidan kan en neddragande effekt förutsesför . Överlag bedöms lagerhållningen vara för stor i förhållandelill efterfrågan. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 41 hänsynlagen lill företagens relativt goda finansiella situation torde dock dennegativa effekten på totalproduktionen bli begränsad. Bidraget till den totala efterfrågan från utrikeshandelssidan kan bedömas bli svagtpositivt för året i sin helhet. Med en svagare inhemsk efterfrågan i böljanav året kan en slagnation av importen inträda. För exporten förutses att efterfrågebortfallet frånindustriländerna delvis kompenseras av ökad export till . Totalproduktionen kan bedömas sjunka till för året i sin helhet med en starkare utveckling . Detfortsatta förloppet vad gällerkonsumentprisernas ökningtakt är en viktig faktor. Om en lägre prisökningstaklinte kan uppnås får detta, i kombination med den betydelse en stark franckurs ges, negativa effekter påden franska konkurrenskraften. I inget av den industrialiserade världens länderhar den nuvarande lågkonjunkturen tagitsig lika drastiska uttryck som i . Samtligakonjunkturindikatorer av belydelse pekar nedåt, med undanlag av arbetslösheten som stiger till nyaeflerkrigsrekord. Inflationstakten torde komma att bromsas in något annatvore anmärkningsvärt med hänsyn tilldet fallande kapacitetsutnyttjandet men kommer även under gynnsammaantaganden atl ligga kvar kring genomsnitt. Denna negativa utveckling förklaras inte endastav den allmänna nedgången i den internationella ekonomiska aktiviteten, enutveckling som ju drabbar flertaletländer.