prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — I promemorian behandlas också vissa frågor som rör fackligmedverkan i ärenden om stafiigt stöd lill företagen. Som påpekas i promemorianförekommer sådan medverkan redan f.n. i slor utsträckning. Hithörande frågorbör beaktas av utredaren. Som jagnämnde inledningsvis har FOK i sill belänkande lämnat förslag lill organisationav den statliga uppföljnings- och rekonslruktionsverksamhelen. Förslagetinnebär en avsevärd utbyggnad av framförallt länsstyrelsernas resurser. Detslatsfinansiella lägel är som jag lidigare anfört ytterst ansträngt och allanya finansiella åtaganden för staten måsle prövas ytterst restriktivt. Vidaremåsle en principiell inriktning av det statliga stödet på offensiva åtgärderleda fill all stödet i rekonslruklionsärenden prövas särskilt noga och medbeaktande av alla de aspekter som jag har berört. Det blir då nödvändigl altden beslutsfattande myndigheten har tillräcklig överblick för att göra denövergripande bedömning som behövs. Det är enligt min mening Iveksamt om denföreslagna regionaliseringen tillgodoser de krav på beslutssnabbhet ochbeslutsförhet som ofta är en förutsättning för alt en eftersträvad rekonstruktionskall kunna genomföras. T varje fall finns del skäl atl belysa denna frågayllerligare innan ställning tas lill lämpligheten i all använda knappa resursertill så slora organisatoriska förstärkningar på regional nivå. Frågan har ocksåvisst samband med förslaget om införande av ell rådrumsslöd, eftersombeslutsbefogenheterna för etl sådanl slöd har förutsatts ligga på länsnivå. Omell rådrumsslöd med en sådan utformning införs, blir det givelvis ocksånödvändigl atl ställa behövlig personal lill förfogande. Enligl min mening bör därför, innan slutlig ställning laslill frågan om organisationen av den statliga uppföljnings- ochrekonslruktionsverksamhelen, vissa aspekter belysas ylterligare och jagförordar all del sker i samband med ulredningen om rådrumsslödel. Också i dennafråga har jag samrått med chefen för budgetdepartementet och chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Innan jag går in på de frågor som kräver ytterligarebelysning, finns skäl alt något beröra den nuvarande organisationen och också någotutförligare redovisa FOK:s förslag i delta hänseende. Regeringen har utfärdat föreskrifter(ändrade ) rörande uppföljningen av ärenden angåendestatligt stöd. Föreskrifterna innebär i korthet all ansvaret för denrutinmässiga uppföljningen främst åvilar den regionala utvecklingsfonden medanålgärdsbeslulen 285 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:3 fallas av , (),statens industriverk (SIND) eller regeringen. På central nivå finns härutöverförsöksvis inom den tidigare nämnda expertgruppen, EFSU. EFSUhar till uppgift bl.a. att samordna uppföljningen och bevakningen av slalensfordringar i förelag som har fått statligt stöd. En närmare redogörelse föruppföljningssystemet finns i FOK:s belänkande. FOK:s förslag lill organisation innebär följande. Påregional nivå vill FOK lägga ell ökat ansvar på länsstyrelserna iuppföljningsärenden och slå fast all det i första hand är dessa som skall svaraför statens ålgärder i obeslåndsärenden. Förfarandet förelås formaliseral påvisst sätt. Inom varje län skall bildas en beredningsgrupp med företrädare förlänsstyrelsen, länsarbetsnämnden, kronofogdemyndigheten och den regionalautveckHngsfonden. Vid akuta obeslåndsfall förutsätts atl överläggningar om denuppkomna situationen äger rum inom en kärna av beredningsgruppen. Gruppenförutsätts utarbeta rapporter och framlägga förslag i obeståndsärenden.Beredningen förutsätts ske under samråd med förelaget och berörd kommun samlberörda myndigheter, arbetsmarknadsorganisationer och andra organ. Om ärendethar sådan karaktär alt del bör eller skall handläggas på central nivå, skalllänsstyrelsen eller del beslutande länsorganet vidarebefordra rapporten ochförslagen dit. Länsstyrelsensbeslutsbefogenheter i obeståndssituationer föreslås förstärkta på del sällelalt får efterge fordringar på grund av lokaliseringsstöd som densjälv har beviljat. Vidare föreslås alt -i motsats lill vad somnu är fallet - får besluta om stöd också till förelag som är, har variteller kan väntas bli föremål för bevaknings-eller uppföljningsålgärd. På centralnivå föreslår FOK all de samordningsuppgifter som f.n. vilar på EFSU flyttas urregeringskansliet lill en nyinrättad permanent samrädsdelegalion, somadministrativt knyts fill SIND. Två handläggare föreslås bli filiförda SIND förarbele inom delegationens kansli. Delegationens kärna skall beslå avföreträdare för och med möjlighet all vid behov adjungera företrädareför andra myndigheter och intressen. Resultatet av samrådet i delegationenförutsätts kunna läggas lill grund för beslut av SIND och AMS. Skulle de bådamyndigheterna i ell ärende som berör dem båda inta skiljaktiga ståndpunkter,skall ärendet hänskjutas lill regeringen. Så skall ske även när regeringenenligl gällande beslutsordning skall avgöra frågan. Beslutsbefogenheterna för AMS föreslås utvidgade på delsättet alt AMS får rätt atl efterge fordringar på grund av lokaliseringsstödsom AMS beviljat. FOK:sförslag innebär att EFSU upphör. Enligl FOK bör regeringen i fortsättningenendast när synneriiga skäl föreligger direkt la upp ell rekonslruktionsärendetill prövning. Om framställningen om hjälp kommer direkt lill regeringen, bördenna enligl FOK i de flesta fall kunna hänvisa de hjälpsökande fill denmyndighet inom vars ansvarsområde ärendet närmast hör eller, när särskilda skällalar för del, till samrådsdelegalionen. Som jagnämnt finns vissa grundläggande krav som måsle ställas på organisationen. Förstoch främsl måsle det beslutande organet ha den överblick som behövs för allkunna väga in alla de aspekter som måsle beaktas. Vidare krävs altrekonslruklionsärenden kan avgöras snabbt, vilket innebär all det organ somhandlägger ärendet i möjligaste mån också bör Del II 1:3 Skr. 1980/81:103 286 kunna fatta de beslut som påkallas. Den hittillsvarande organisationen har kännetecknats avetl föga formaliseral förfarande som dock väl tillgodosett kraven påbeslutsförhet och beslutssnabbhet i brådskande situationer. FOK:s förslaggrundar sig inte heller på kritik av den nuvarande ordningen i dessa avseenden. Den förstärkta regionaliseringen motiverar FOK med alllänsstyrelserna har nära fill förelagen och god kännedom om länetsarbetsmarknad och näringsliv. Vidare anges som skäl att decentrahseringenmöjliggör snabb handläggning. Den nya organisafionen på central nivå motiveras påföljande sätt. Enligl FOK har erfarenheterna visat all hjälpsökande förelag iinle oväsentlig utsträckning vänt sig direkt lill regeringen ulan atl undersökamöjligheterna till hjälp av regionala organ eller centrala verk. Dessutom haribland regionala organ - mol gällande regler - anmält ell ärende dirtekl lillregeringen med förbigående av de cenirala verken. Lika ofta har företag ochkommuner hos regeringen påkallat ingripande vid förelagskriser. Delsammanhänger enligl FOK méd det allmänna behovel hos medborgarna all komma tilltals med beslutsfattarna på högsta nivå. Det har emellertid fått tillkonsekvens atl de berörda verken, främsl AMS och SIND, alltmer har kommit altställas ål sidan inom sina ansvarsområden, vilkel är otillfredsställande bådeförvaltningsrällsligl och från allmänna effektivitetssynpunkter. Genom den föreslagnaorganisationen menar FOK alt behovet bör minska alt vända sig direkt tillregeringen i obeslåndssiluationer. Den av FOK föreslagna organisationen tillgodoser utantvekan krav på stadga och klara ansvarsområden. Vad som enligt min meningframförallt behöver ylterligare belysas är huruvida den kan genomföras ulanoacceptabla förluster i fråga om de grundläggande kraven på överblick,beslutsförhet och beslutssnabbhel. Del är särskilt vissa omständigheter som komplicerarsituationen. Erfarenhetsmässigt behöver ett förelag på obestånd som skallrekonstrueras inte bara hjälp för alt återställa soliditeten utan därutöverockså krediter i någon form, I.ex. för alt täcka behovet av nödvändiglrörelsekapital. Bankkrediter kommer i fråga i den omfattning som behövsulan att banken kräver förstärkta säkerheter i form av t.ex. slallig garanti. Även om får något vidgadebeslutsbefogenheter enligt FOK:s förslag, torde endasi undantagsvis situafioneni obeslåndsfall vara sådan all länstyrelsen själv kan falla samtliga beslut sombehövs. Det gör all del är tveksamt om regionaliseringen verkligen ger någrapålagliga vinster i fråga om beslutssnabbhet. Del finns i stället en risk förökad tidsutdräkt genom det formaliserade förfarandet. I slörre rekonstrukfionsärenden är situationen ofta myckelkomplicerad. Det kan finnas fordringar på skaller och avgifler, pålokaliseringsstöd som har beviljats av och/eller AMS och/ellerregeringen och på lån som har beviljats av utvecklingsfonden och/ellerindustriverket och/eller regeringen i form av direkllån eller garantilån. Detkan också finnas kombinalionslån från utvecklingsfonden/SverigesInvesleringsbank och/eller lån av Norrlandsfonden. Också beslutsbefogenheterna hos AMS och SIND är ofta såbegränsade atl ärendet under alla omständigheter måste prövas av regeringen.FOK:s förslag upptar inte heller någon inskränkning i besvärsrällen. Delinnebär en uppenbar risk för atl åtskilliga ärenden, där AMS eller SIND avslåransökningen, förs vidare fill regeringen. Frågan om hur slor belastningen blir 287 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:4 på regeringen har inte FOK tagit upp ulom i myckelallmänna ordalag. genomförande av FOK:s förslag innebär med slorsannolikhet ökad tidsutdräkt i rekonslruklionsärenden och del är väsenfiigt alteffekterna av FOK:s förslag får ytterligare belysning. Utredaren bör sålunda med utgångspunkt frånhittillsvarande erfarenheler av rekonslruklionsärenden och de omständigheterjag särskilt nämnt la ställning till om den av FOK föreslagna organisationenfillräckligt väl uppfyller kraven på överblick, beslutsförhet ochbeslutssnabbhel. Utredaren bör självfallet också beakta de synpunkler som idenna fråga framkommer vid remissbehandlingen av FOK:s belänkande. Om utredarenfinner atl förslaget inte uppfyller angivna krav, bör han föreslå ändringar iåsyftat hänseende. Utgångspunkten bör dock Hksom för FOK vara atl besluten inleskall ligga på en högre nivå än vad som är nödvändigl för att de särskildakraven skall uppfyllas. Del bör inle ingå i utredarens uppdrag alt la ställninglill FOK:s förslag i övrigt i betänkandet. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för industridepartementet all fillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utredavissa frågor rörande rekonslrukfion av krisdrabbade förelag, m.m. atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver all kostnaderna för utredningen skall belasta fjortondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Vissa frågor om elanvändning har genom sill stora oljeberoende ett utsattförsörjningsläge. Den slora oljeimporten medför också betydande ekonomiskaproblem. Mot denna bakgrund är del utomordenfiigt angelägel alt vårt landsoljeanvändning minskar så långl som del är tekniskt och kommersiellt möjligt. bör huvuddelen ay vår energitillförsel baseras påuthålliga, helst inhemska och förnybara, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. En kraffig salsning kommer all genomföras för att introducerainhemska bränslen såsom skogsavfall och torv. Kol kommer sannolikt åler allbörja användas i större skala. Vidare kommer fortsalla insatser atl göras förall utveckla förnybara energikällor som vindkraft, solenergi och energiskog. I avvaktan på all de förnybara energikällorna blirtillgängliga i slörre skala erbjuder elenergin vid sidan av de inhemska faslabränslena och kol en möjlighet all snabbi minska oljeberoendet. Del II 1:4 Skr. 1980/81:103 288 Enligl min mening bör dock inle elenergin få användas påell sådanl sätt alt man får låsningar lill ell ökat elutnyttjande . Etl sätt atl förhindra sådana låsningar är all bostads-och lokaluppvärmning utformas på lämpligt sätt. Valet är uppvärmningssystem för byggnader har en betydandeinverkan på utvecklingen inom energiområdet. F.n. uppvärms fiertalet byggnadermed värme från egna oljepannor. Användningen av fjärrvärme och elvärme ökaremellerfid slarkl. har uppvärmningen av nyproducerade bostäderlill en mycket slor del grundats på fjärrvärme och elvärme. En övergång ibefinlliga byggnader från enskild oljeuppvärmning fill fjärrvärme och elvärmepågår också. Ibyggnader med oljepanna liksom i fjärrvärmesysiem och syslem baserade på enpanncentral som är gemensam för flera byggnader distribueras värme i regel vias.k. vattenburen värme med vallenradiatorer i varje rum. Del harinstallation av vattenburna elvärmesystem i småhus blivit allt vanligare. Underår såldes i 625.000 elradiatorer och 50.000 elpannor. Det belyderall det under detta år installerades vattenburen elvärme i ungefär sammaomfallning som direktverkande elvärme med elradialorer. Detla gäHer bådenyproducerade småhus och befinlliga småhus där oljevärme byts ul mot elvärme. Direktverkande elvärme med elradialorer har den nackdelenall endast el kan användas som energibärare. Värmesystem som grundas påcirkulerande ger däremot möjligheler alt grunda uppvärmningen påfjärrvärme, el eller pannor utformade för olika bränslen. Denna ökadeflexibilitet uppnås lill priset av högre investeringskostnader. Nya uppvärmningsmeloder, I.ex. utnyttjande av spillvärme,värmepump eller solvärme, är redan eller väntas bH ekonomisktkonkurrenskraftiga. Metoderna förutsätter värmedistribulion baserad på vatteneller luft. Moderna vattenburna system kan emellertid inle på elt enkelt sättanpassas till dessa tillämpningar eftersom väsentligt slörre vatlenfiöden ochradiatorylor behövs än i dagens valtensnåla system. Detla hänger samman med atlman i den nya tekniken arbetar med väsentligt lägre vattentemperaturer. Del är angelägel all den tillgängliga elenergin användsför alt på bästa sätt spara olja. bör rimliga förulsällningar skapasför att denna elanvändning sker på elt sådanl sätt atl vi inte blir låsta tillelt ökal elutnyttjande i framliden. Vidare får elanvändningen inte försvårainlroduktionen av uthålliga, helst inhemska och förnybara, energikällor. Jag föreslår all en särskild kommitté tillkallas för allutreda dessa frågor. Kommittén bör koncentrera sig på användningen av elenergiför uppvärmningsändamål. Av intresse är då främst tillkommande användning avelvärme i småhus. Även tillfällig användning av elpannor i fjärrvärmesystem ochinom industrin bör behandlas. Kommittén bör vara oförhindrad atl behandla ävenandra användningsområden. Vad gäller utredningsarbetets närmare omfattning ochinriktning vill jag efter samråd med chefen för bosladsdeparlemenlel anföraföljande. Del är angelägel all användningen av el för uppvärmningsändamåli nytillkommande permanenlbyggnader och vid konvertering från oljeeldning tilleluppvärmning i befintlig permanentbebyggelse sker på ell sådanl sätt all enframfida övergång lill annal uppvärmningssyslem inle motverkas. Vattenburnasystem har betydande fördelar framför direktverkande elvärme med elradiatorer idetta avseende. Kommittén bör belysa hur en från allmän energisynpunkt rimligavvägning bör göras mellan önskemålet om fiexibilitet 289 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:4 och de ökade investeringskostnader som kan uppslå.Kommilléns uppgift bör vara atl utarbeta förslag som gör del möjligt allförhindra användningen av direktverkande elvärme med elradiatorer i visstillkommande permanenlbebyggelse och vid konvertering från oljeeldning viduppvärmning av befintlig permanenlbebyggelse. Utredningsarbetet bör bedrivasmed utgångspunkt i alt förbud mol direktverkande elvärme med elradialorer iviss tillkommande permanenlbebyggelse skall kunna införas den 1 januari 1982.Kommittén kan därvid delvis utnyttja det material som har redovisats avelvärmeutredningen i betänkandet (Ds 11977:9) Restriktioner för uppvärmningmed elradialorer och i remissyttrandena över nämnda belänkande. Del ankommer påkommittén all definiera den nytillkommande permanentbebyggelse som skallberöras av förbudet. Restriktionerna mot direktverkande elvärme medelradiatorer bör inte gälla fall då uppvärmningen huvudsakligen grundas påsolvärme, värmepump o.d. och elradialorer används endasi för tillskotlsvärme. Kommitténbör ange kriterier för när elvärme är alt anse som tillskotlsvärme. Kommittén bör koncentrera arbelel på alt ange huruppvärmningssysle-men skall utformas för atl den önskade flexibiliteten skauppnås. Jag tänker då närmasl på frågan i vilken ulslräckning vattenburnasystem bör utformas som lågtemperatursystem. I utredningsarbetet bör beaktas deförslag till föreskrifter om införande av lågtemperatursystem som slalensplanverk har redovisat i en utredning om anpassningsbara uppvärmningssystem. Kommitténbör belysa även möjligheterna till användning av eldrivna värmepumpar i såvälnytillkommande som befinthg bebyggelse samt ge förslag lill hur värmepumparskall användas för alt på effektivast möjliga sätt spara olja. Kommittén är oförhindrad att ange andra vägar än dem somjag här har angett, för all nå den eftersträvade flexibiliteten. Jag tänker dåbl.a. på en byggnadsleknisk utformning av byggnaderna som möjliggör en framtidainslallalion av lågtemperatursystem. Kommittén skall ange de ekonomiska konsekvenserna församhällsekonomin i stort, för staten, kommuner, företag och enskilda avföreslagna ålgärder. Kommitténs förslag bör utformas med utgångspunkt i all defördelar i form av ökad flexibilitet som kan uppnås genom ett förbud motdirektverkande elvärme med elradialorer skall stå i rimlig proportion till deekonomiska uppoffringar som blir nödvändiga. Även vägar för all finansiera deåtgärder som kan bli aktuella alt ulföra som en följd av utredningens förslagoch som ankommer på slaten och kommuner, måste anges. Jag vill här särskilterinra om de tilläggsdirektiv (dir. 1980:20) som meddelats alla kommittéer ochsärskilda utredare i dessa frågor. Där sägs bl.a. atl del är nödvändigt atlolika reformers effekter på den kommunala verksamhtens volymutveckling och påden kommunala ekonomin klarläggs. Därför måste kommittéerna noga beakta dekommunalekonomiska konsekvenserna av lämnade förslag och redovisa eltgenomarbetat underlag som medger bedömningar i dessa avseenden. Kommittén börbeakta vad som sägs i dessa filläggsdirektiv i sitt arbele. Kommittén bör ävenbelysa inverkan på försörjningsberedskapen av föreslagna ålgärder. förbud mol direktverkande elvärme med elradialorer iviss ny permanenlbebyggelse skulle kunna medföra en ökad inslallafion avoljepannor i småhus, vilkel skulle strida mot strävandena atl minskaoljeberoendet. Åtgärder bör enligt min mening övervägas för alt förhindra ensådan utveckhng. Ett förbud bör innebära en så administrativt enkel hanteringsom möjligt. Kommittén bör lämna förslag till hur etl sådant förbud liksom 19 1980/81. 1 samL Nr 103 Del II 1:4 Skr. 1980/81:103 290 eventuella regler om uppvärmningssystemens utformning kaninpassas i lagstiftningen. Ett förbudmol användning av direktverkande elvärme med elradialorer kan behöva förenasmed möjligheler till undanlag. I utredningsarbetet bör ingå all överväga ivilken omfallning undantag bör kunna medges och vilka krav som då bör ställas.Hänsyn bör härvid las lill lekniska, ekonomiska, administrativa ochmiljömässiga synpunkter. bör beaktas kravet på enkelhet och intressetalt motverka byråkrati. Elt förbudmot viss användning av direktverkande elvärme med elradialorer kan komma altinnebära omställningsproblem för de inhemska förelag som fillverkar utrustningför uppvärmningssystem baserade på elradialorer. Utredningen bör belysa dessaproblem och lämna förslag lill eventuellt erforderHga åtgärder. Som jaglidigare har nämnt bör målsättningen vara all använda den fillgängligaelenergin för alt på effektivast möjliga sätt spara olja utan all det uppstårlåsningar lill ett ökat elutnyttjande i framliden. Oljeeldade helvallencenlraleroch pannor inom industrin har högre verkningsgrad och använder biHigare olja änpannor i enskilda hus. Användning av elpannor i fjärrvärmesysiem och inomindustrin bör därför begränsas fill perioder med fillfälliga överskott avvattenkrafts- och kärnkraftsproducerad elenergi. Sådana perioder kan under1980-talet uppstå under vår, sommar och höst vissa år. Vid sådana tillfällenbör elenergi kunna användas för att spara olja i fjärrvärmesysiem och inomindustrin. Ulredningen bör ange i vilken utsträckning elpannor bör införas ochutnyttjas i sådana system. Installation av elpannor i fjärrvärmesysiem bör inleske på ell sådanl sätt alt utbyggnad av fastbränsleeldade hetvallencentraleronödigtvis fördröjs eller förhindras. Kommitténbör samråda med utredningen (B 1979:06) om beskattning av energi m.m. Kommitténs överväganden och förslag bör redovisas senastden . Med hänvisning tiH vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar del statsråd som har förordnals alt föredra ärendensom rör energipolitiken alttiHkalla en kommitté med högst 4 ledamöter med uppdrag alt utreda vissa frågorom elanvändning, att utse en av ledamöterna alt vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver atl kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 291 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:5 Översyn av systemet för statsstödd exportkreditgivninggenom AB m.m. Departementschefen, stalsrådel Åsling, anför Enligt beslut (prop. 1977/78:155, NU1977/78:73, rskr 1977/ 78:379) infördes ett nyttexportkredilsyslem för en försöksperiod av . Beslutet innebar följande. För detförsta gavs AB () möjligheler alt fill internafionelltkonkurrenskraftiga villkor refinansiera exportkrediter. Genom statsstöddaexportkrediter tillgodoses exportföretagens finansieringsbehov i väsenlHgaavseenden. Förelagen får tillgång lill refinansierings-möjligheler som innebäratt exportkredit fill fast ränta kan erbjudas redan i samband med offert.Förelagen och bankerna får säkrad tillgång lill refinansieringsmedel inom ramenför elt enkelt och lättöverskådligt syslem. För delandra kompletterades det extra avdrag vid inkomsttaxeringen som lämnades förvissa räntekostnader vid exportkredit med etl bidrag för de förelag som inlekunde utnyttja avdraget. I samband med denna reform av systemet för subventioneradeexportkrediter infördes möjligheler för all gestatsstödda krediter för leveranser inom landel i vissa fall när utländskstalsstödd kreditkonkurrens kan påvisas. Av de tvåstödformerna för exportkrediter har SEK-systemet kommit alt få störstbelydelse. Reglerna för kreditgivningen återfinns i förordningen (1978:404) omexporlkreditfinansiering med statligt stöd, m.m. (ändrad 1978:996). ViHkorenför krediterna skall slå i överensstämmelse med den överenskommelse omrikfiinjer för begränsning av statligt stöd till exportkreditgivning somSverige har biträtt, den s.k. consensusöverenskommelsen, saml med tillämpningenav överenskommelsen. SEK:s kostnader för skillnader mellan upp- och utlåningsräntorsamt kursförluster ersätls av staten. Kostnadstäckning för ränledifferensen ocheventuella realiserade kursförluster sker årsvis i efterskott. Enliglriksdagens beslut får SEK inom en ram av 10.000 milj. kr. lämna exportkreditereller utfästelser därom den 1 juh 1978-den 30 juni 1981.Numera ingår även expori av nybyggda fartyg i försöksverksamheten (prop.1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115). Av den totala ramen hade medanledning av beviljade krediter och gjorda utfästelser den 20 februari 1980lolalt 5.870 milj. kr. Utnyttjandet av syslemel har blivit större änvad som förutsågs när del infördes. stort anlal utfästelser omexportkrediter har lämnats. har beslutat om en ökning avramen till 18.000 milj. kr. 1979/80:125 bil.