prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill idelta sammanhang ocksä fästa uppmärksamheten pä den kommunalalikviditetsutvecklingen. Kommunernas inlåning i bankerna uppgick i juli 1980till , motsvarande av den totala Inlåningen ibanksystemet. I millen av 1970-talel uppgick motsvarande inlåning lill drygt 7miljarder kr. Denkommunala sektorns likviditet förutses dock minska någol . Delvis ärdelta en följd av de åtgärder (prop. 1980/81:16) som vidtagits för attstimulera till fyllnadsinbetalning av kvarstående arbetsgivaravgifter. Genombeslut av regeringen har del dessutom blivit möjligt altutnyttja information frän källskalteuppbörden för all bättre beräkna depreliminära avgifterna. 2.4.3 Näringslivets investeringar och jörsörjningen medriskvilligt kapital Jag har tidigare understrukit att en primär uppgift för denekonomiska politiken är att reducera underskottet i bytesbalansen. Detta måsteske genom all näringslivets konkurrenskraft och produktionskapacitet förstärks.Den konkurrensutsatla sektorns investeringsutveckling är därvid en faktor avavgörande betydelse. Investeringsnivån måste under en följd av är ligga på enväsentligt högre nivå än . Åven om industrins investeringsökningi år beräknas bli så är nivån för låg sedd ur långsiktig synpunkt. Jagvill erinra om alt kostnadskris föllmdustriinvesteringarna med . För alt den nödvändiga invesleringsulvecklingen skallkomma till stånd måste en rad förutsättningar föreligga. För det första måsteförelagens konkurrenskraft vara sådan all del finns fillräckligt många lönsammainvesteringsprojekt. Avkastningen pä investerat kapital har varit myckel svagunder . Den reala avkastningen pä det totala kapitalel har varilnegaliv varje är efter 1973. Den reala avkastningen på det egna 1980/81:20 32 kapitalel- riskkapitalet - har varit negativ samtliga år efler 1974. Denna krisartadeutveckling av industrins lönsamhet synes inte vara överstånden. Ånnu 1980 har lönsamheteninte nått upp till genomsnillet för . Än mindre har förelagenkunnat kompensera sig för de tidigare dåliga åren. En andra förutsättning fören positiv investeringsutveckling är alt del finns resurser för näringslivetalt tillgå i form av kapital och arbetskraft. Den dämpning av den offentligautgiftstakten som besparingsprogrammel åstadkommer syftar bl. a. till attfrigöra resurser för den konkurrensutsatta sektorn. Vad som ytteriigare krävsom näringslivets behov av arbetskraft och investeringskrediter skall kunnatillgodoses, återkommer jag till. En tredje förutsättning äratt den fortgående försämringen av företagens risksiluation stoppas genom attsoliditeten, dvs. förhållandet mellan det egna och det totala kapitalel,förbättras. har soliditeten i industriföretagen fallit från 34lill . Med hög skuldsällningsgrad blir variationerna 1 avkastningen på delegna kapitalet kraftigare. Detla medför att företagen fär svårare att mötakonjunktursvängningar och strukturella störningar. Vidare försvagas förmåganatt finansiera investeringar såväl med lån som genom anskaffning av riskkapitalutifrån. Störredelen av svenskt näringsliv befinner sig i ett läge där en fortsall sänkning avsoliditeten inte är möjlig om den från samhällsekonomiska synpunkter behövligaexpansionen skall kunna åstadkommas. En förbättring avsoliditeten kan 1 princip åstadkommas antingen genom att lönsamheten höjs,varvid de ökade vinsterna kvarhålls i rörelsen, eller genom att företagen drartill sig nytt riskvilligt kapital genom nyemissioner. Det är inle vare sig enframkomlig eller lämplig väg all genom enbart en höjning av lönsamhetenförbättra soliditeten. Nytt riskvilligt kapital behöver således skjutas till. harstatsmakterna vidtagit ett antal åtgärder för att underiätta företagensförsörjning med nytt riskkapital. Anell-lagstiflningen har förändrats sä attföretagen vid beskattning i ökad utsträckning får dra av utdelningen pånyemitterat kapital. Skattebördan har lättats på mindre och medelstora förelag.Fjärde AP-fonden har också tillförts ökade resurser. Det enskildaakllesparandel har stimulerats genom all del avdrag på skatten som får göras idel s. k. skattefondsparandet höjts från 20 lill . Utvecklingen haremellertid visat att dessa åtgärder inle varit tillräckliga. För att ytteriigareförstärka förelagens möjligheter att dra till sig riskvilligt kapital kommerflera förslag till ätgärder att läggas fram av mig och chefen förbudgetdepartementel. Åtgärderna avser för del första en lindring avdubbelbeskattningen av utdelade vinster, för del andra stimulanser föranställda att spara i aktier i del egna företaget och för del tredje ettresurstillskott till . 1980/81:20 33 I värt land, lill skillnad från många andraindustriländer, är förelagens vinster föremål för en dubbelbeskattning.Vinsterna beskattas först hos bolagen och därefter hos aktieägarna när de delasut. Detla har lett till olyckliga snedvridningar i tvä avseenden. För delförsta har förelagens förräntningskrav före skatt på del riskvilliga kapitaletdrivits upp myckel högt. Detta har hämmat investeringarna och förelagensmöjligheter alt dra till sig nytt riskvilligt kapital. För del andra har den enskildespararen beskattats betydligt hårdare för aktiesparande än för sparande ialternativa, ur samhällets synpunkt mindre angelägna placeringar. De nuvarande skattereglernas utformning har i hög gradbidragit till alt hushållen under 1970-lalel minskal sin andel av den totalaaktieslocken i börsnoterade företag till . Genom en lindringav dubbelbeskattningen pä aktieutdelningar kan de snedvridningar som jag redogjortför minskas och en omfördelning till en ur samhällsekonomisk synpunkt bättreinriktning av sparandet uppnäs. Mol denna bakgrund gav regeringen i våraskapilalvinstkommiltén i uppdrag alt framlägga förslag om provisoriska lättnaderi dubbelbeskattningen, som kan tillämpas fr.o.m. . Kommitténsförslag har remissbehandlats och som jag tidigare nämnt kommer förslag i fråganatt läggas fram . De åriiga statsfinansiella kostnaderna för att minskadubbelbeskattningen av aktieutdelningar i enlighet med kommitténshuvudalternativ uppgår till 200-225 milj. kr. Beloppet undersfiger betydligtvad skärpningen av reavinstskalten på fastigheter inbringar när denna lillämpasfulll ul. Kostnaderna måsle ses i relation till åtgärdernas samhällsekonomiskabetydelse. Syftet med lättnaderna i dubbelbeskattningen är ju alt främjaförsörjningen med det riskkapital som krävs för alt säkerställa industrinsexpansion samt trygga den fulla sysselsättningen. En förskjutning avsparincita-menlen från fasfigheter fill kapitalbildning i näringslivet kanförväntas medföra en omfördelning i hushällens sparande. Redan en ringa omflyttningav sparkapilalel från fastigheter lill aktier skulle medföra en betydligförstärkning av näringslivets tillgång lill riskkapital. De möjligheter till s. k. skallefondsparande som öppnades förnågra år sedan vänder sig till sådana löntagare som är intresserade avaktiesparande i allmänhet. Systemet står däremot inle öppet för anställda somfrämst vill spara i aktier i det företag där de arbetar. Det torde finnas ettiniresse bland åtskilliga anställda alt spara i del egna företagets aktier. Denuvarande skattefondsreglerna missgynnar ett sådant sparande. Jag avser därförall föreslå regeringen att förelägga ett förslag som syftar till attbereda anställda som vill spara i förelagels aktier samma skatteförmåner somgäller för skallefondsparande i allmänhet. Åtgärderna har därmed givits eninriktning som ger de största incitamenten till risksparande i hushåll mednormala sparmöjligheler. För att ytterligare stödja näringslivels utveckling genomalt öka tillgäng-3 1980/81. Prop.1980/81:20 34 enpå riskvilligt kapital bör fjärde AP-fondens placeringsförmåga utökas. Trots dehöjningar av fjärde fondens grundkapital som genomfördes och 1978 harfondens realvärde sjunkit, vilket avspeglar den allmänt låga avkastningen påaktieplaceringar. Fondens neltoplaceringskapacitet har mlskat. Enliglvad jag Inhämtat beräknar fjärde fondstyrelsen att det finns behov avkapltaltlllskoft med 150 milj. kr. per är , 1982, 1984 och 1985, dvs.med totalt 600 milj. kr. Jag avser därför alt senarelägga fram förslag om all fondens rambelopp höjs från I 250 milj. kr. till I850 milj. kr. Tillskottet, som successivt ställs till fondens förfogande, böri första hand utnyttjas för aktieförvärv i samband med nyemissioner och dääven i förelag som inte är börsnoterade. Dessa företag spelar en betydande roll1 näringslivets tillväxlprocess. men möter ofta svårigheter att dra tillsig riskvilligt kapital. Eflersamråd med chefen för socialdepartemenetet avser jag att 1 samband med attförslag läggs fram om en höjning av fjärde delfondens placeringskapacitetockså föreslå all den tjärde fondstyrelsen utökas med en ledamot som skall representeraarbetsgivarsidan i de mindre och medelstora företagen. Desmå och medelstora företagen svarar för en belydande del av produktionen ochsysselsättningen i vårt land. De har visat stor förmåga lill förnyelse ochanpassning och har på många sätt avgörande betydelse för den regionalautvecklingen. En förutsättning för alt öka slagkraften hos vårutlandskonkurrerande sektor är all dessa förelag fär möjlighel all utvecklasoch fortleva. Icke minst lorde möjligheterna för svensk induslri att förbättrasin ställning på hemmamarknaden vara avhängiga av att de små och medelstoraföretagen förmår hävda sin ställning. Påsenare år har mol denna bakgrund flera åtgärder vidtagits för att undanröjavissa ur rättvise- och effektivitetssynpunkt icke önskvärda konsekvenser avskallelagstiftningen på detla område. Således har förändringar genomförts föratt mildra effekterna av s. k. faktisk sambeskattning. Vidare har spärreglerinförts som minskar ägarens behov av att ta ut medel ur företaget för aftbetala förmögenhets- och arvsskatter för det i förelaget arbetande kapitalel.Möjligheterna att fä anstånd med inbetalning av arvs-och gåvoskatt har ocksåökat. Degjorda förändringarna har dock lill stor del provisorisk karaktär. En särskildkommitté, företagsskaftekommiftén (Dir. 1979: 106), har i uppdrag att övervägaförändringar av mer permanent art så att kapitalbeskattnings-reglerna inteförsvårar familjeföretagens fortsatta drift och tillväxt. Kommittén övervägerocksä hur man kan underiätta för anställda eller utomstående att helt ellerdelvis överta familjeföretag där ägarna l.ex. i samband med generationsskifteinte längre vill driva verksamheten vidare. Kommittén behandlar ocksåmöjligheterna att genom ändrade skatteregler underlätta familjeföretagens försörjningmed riskvilligt kapital. 1980/81:20 .35 mer senare att få la ställning till förslag i dessa ochandra frägor som berör de små och medelstora förelagen. Chefen förbudgetdepartementet avser att föreslå regeringen att förelägga riksdagenförslag om skärpning av reglerna för beskattning av realisationsvinster vidfastighelsförsäljning. Nuvarande regler medför att fastighetsägare på grund avinflationens effekter vid belåning kan göra stora vinster som lämnas heltobeskattade vid försäljning. De nya skallereglerna som föreslås träda i kraftvid ingången av 1981 leder fill att realisationsvinster frånfastighetsförsäljning kommer att las till beskattning i betydligt störreutsträckning än . Därmed kommer även den förväntade avkastningen vidfastighelsplace-rlngar att sänkas i förhållande till andra placeringar. Deföreslående höjningarna av taxeringsvärdena på fastigheter verkar också isamma riktning. På samma sätt verkar de åtgärder lill skärptrealisationsvinstskatt pä vissa former av värdebeständigt lösöre, såsomdiamanter och guldje-longer, som övervägs inom regeringskansliet.Tillsammans bör dessa åtgärder bidra till all motverka de krafter som annarsleder lill en snedfördelning av sparandel. De nu redovisade åtgärderna är lill sin natur långsiktiga,även om icke oväsentliga effekter kan uppkomma inom en relativt snar framlid.För all den väntade konjunkturavmatlningen i minsta möjliga utsträckning skalldrabba den helt nödvändiga investeringsexpansionen inom den konkurrensutsattasektorn behöver de kompletteras med andra åtgärder. Regeringen kommer därföratt föreläggas förslag om fortsatt frisläpp av investeringsfonderna under1981. Dessa fonder har i princip varit frisläppta under hela 1970-lalet. Medhänsyn till behovet alt 1 första hand öka den konkurrensutsatta sektornsinvesteringar kommer frisläppel att begränsas lill investeringar inom dennasektor. De totala avsättningarna lill investeringsfonder uppgår f. n. lilldrygt . Åtminstone hälften härav lorde falla på denkonkurrensutsatla sektorn. Genomlagstiftning infördes en obligatorisk skyldighet för företag all betala in25% av årsvinsten före skatt till räntelösa s.k. vinstkonton i . Denobligatoriska inbelalningsskyldighelen omfattar endast företag vars årsvinstöverstiger I milj. kr. Vilken omfattning avsättningen lill dessa fonder kan fåkan ej bedömas f, n. Det är angeläget att de belopp som avsätts tillvinstfonder kommer till användning i form av investeringar. Avsikten är därföratt de skall frisläppas för utnyttjande . Under 1975-1979 fanns, med något olika utformning,möjligheter till ett särskilt investeringsavdrag för anskaffning av maskineroch inventarier. infördes även möjligheter till ett avdrag förinvesteringar i byggnader. Regeringen kommer att föreslå riksdagenall medge investeringsavdrag för maskiner, inventarier och byggnader. har ett syslem med avdrag förforsknings- och utvecklingsutgifter varit i kraft. Denna försöksverksamhet harvaril före- Prop.1980/81:20 36 Enligt vad jag har inhämtat kommer chefen för industridepartementetatt senare lägga fram förslag angående statligt stöd till teknisk forskning ochutveckling. I avvaktan på detta förslag är avsikten att de nuvarande reglernaskall förlängas sä att de kommer all gälla även . Kravetatt förbättra bytesbalansen kommer all stå 1 förgrunden för den ekonomiskapolitiken . Detta mäste förenas med en fortsatt högambitionsnivå ifråga om sysselsättningen. Det är självklart all skall ett högtefterfrågetryck pä arbetsmarknaden kunna förenas med en lugnarekostnadsutveckling än 1 omvärlden, mäste arbetsmarknaden i Sverigekännetecknas av färre flaskhalsar, mindre löneglidningstendenser och högreflexibilitet än 1 våra konkurrentländer. Arbetsmarknadens funktionssätt måstedärför förbättras. Om så inte sker, undermineras förutsättningarna för denfulla sysselsättningen. Ellviktigt syfte med den föreslagna köpkraftsindragningen var att dämpadet relativa eflerfrägelrycket i och därmed motverka uppkomsten av enny kostnadskris. Syftet var således att lägga en långsiktigt trygg bas försysselsättningen. När det gäller utvecklingen förutserkonjunkturinslilutet en svag arbetsmarknad. Som jag tidigare nämnt finns detanledning förmoda att vi inte förrän kan få en merpåtaglig draghjälp av den internationella konjunkturen. På grund av riskernaför en oförmånlig kostnadsutveckling och av hänsyn till vår bytesbalansmässigaoch statsfinansiella situation kan avmattningen ej mötas med en generelleflerfrägestimulerande politik av den typ som fördes efler den förstaoljechocken. Eftersamråd med chefen för villjag understryka, alt dearbetsmarknadspoliliska åtgärder som kan bli aktuella måsle ges en sädanutformning att de inle äventyrar den samhällsekonomiska balansen på längresikt. Del innebär alt tyngdpunkten läggs vid arbetsmarknadspolitiska åtgärdersåsom platsförmedling, beredskapsarbeten, ulbildning m. m. Särskilduppmärksamhet kommer att ägnas arbetsmarknadsutbildningens möjligheter altbidra lill en ökad tillgång på arbetskraft inom den konkurrensutsatla sektorn. Deregionalpolitiska ambitionerna kommer att bibehållas på en hög nivå. Det ärsjälvfallet önskvärt att en utbyggnad av den utlandskonkurrerande sektorn kanlokaliseras till områden med arbetslöshet. Därigenom åsladkommes en bättreregional balans och dessutom motverkas de kostnads-uppdrivande effekter som enindustriell expansion kan medföra, om den äger rum 1 områden med brist päarbetskraft. Det pä senare är kraftigt förstärkta regionalpolitiska stödetspelar härvid en viktig roll. Behovetav en ökad flexibilitet pä arbetsmarknaden understryks av de Prop.1980/81:20 37 svårighetersom industrin haft att rekrytera arbetskraft . Enligtkonjunklurbaromelern frän - då den nuvarande konjunkturcykeln lågnära sin lopp - uppgav således hälften av de tillfrågade företagen inomverkstadsindustrin att det förelåg brist på yrkesarbetare. Knappt en tredjedelav förelagen uppgav alt de hade brist på andra kategorier anställda. Förhällandenapä arbetsmarknaden utgör en vikfig förklaring till alt industriproduktionenunder konjunklurtopp inte kommer att nå upp till mer än 1974 års nivä.Del är uppenbart att om vi inte skapar arbetsmarknadsmässiga förutsättningar fören ökad industriproduktion kommer vi inte all lyckas i vår strävan att genomalt bygga ut den utlandskonkurrerande sektorn nä balans i utrikeshandeln.Alternativet blir då att genom en hård ätstramningspolitik - med ty åtföljandeuppgång i arbetslösheten - minska importen. Under1970-lalet har en mängd nya lagar tillkommit i syfle alt stärka lönlagarnasställning pä arbetsmarknaden, öka anställningsskyddet och öppna möjlighetertill ledighet för olika ändamål. Det gäller bl.a. medbestämmandelagen, förtroendemannalagen,lagen om anställningsskydd, jämställdhetslagcn, föräldraledigheten, nyasemeslerlagen, studieledighetslagen, SIA-ledlghetslagen, lagen omsvenskundervisning, delpensionslagen m.fl. Dessalagar ulgör en viktig länk i reformarbetet på arbetsrättens område och harbl.a. bidraget till alt begränsa antalet uppsägningar och permitteringar. Allteftersom erfarenheter nu vinns av lagarnas funktionssätt och effekter sker enöversyn av lagstiftningen. En väl fungerande arbetsmarknad liggeri allas ochicke minst i löntagarnas - iniresse. Sålunda är bl.a. medbestämmandelagen,anstäUningsskyddslagen och semeslerlagen föremål för utredning. Som chefen förarbetsmarknadsdepartementet anmäler kommer en motsvarande översyn all görasav ledighetslagarna. Syftet med det pägäende utredningsarbetet är bl. a. attförbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt ulan all för den skull rubba lagstiftningens grundläggandeinriktning. Enligt vad jag inhämtat kommer chefen förarbetsmarknadsdepartementet alt framlägga förslag i dessa frågor . Oljeprischocken1973-1974 och den därpå följande utvecklingen medförde tidigare osedda behovav industripoliliska stödåtgärder. Totalt kan den statsfinansiella kostnadenför sådana ätgärder under 1976-1980 beräknas till inte mindre än 26 miljarderkr. Härtill kommer utställda garantier till mycket belydande belopp. Syftet medstatens insatser har varil alt göra del möjligt för nedläggningsholade företag,som ofta haft en sysselsätlningsmässigt central ställning på sin ort ellerinom en region, alt i socialt acceptabla former genomföra en nödvändiganpassning till ändrade pris-och konkurrensförhållanden pä världsmarknaden. Iandra fall har insatserna syftat lill alt bevara industriell kapacitet somkunde väntas ha långsiktig konkurrenskraft. 1980/81:20 38 som ökade erfarenheter nu föreligger omnäringslivels sätt all reagera på olika stödåtgärder, har de finansiellaresurserna för sädana insatser minskat genom den samhällsekonomiskautvecklingen. Stödinsatser för krisdrabbade industrier måsle vägas moleffekter i form av ökad budgetbelastning. Ökande budgetunderskott medför, vialikvidllelsska-pande effekter på kreditmarknaden, risker för ökad inflation ochdärmed sämre konkurrenskraft. Mot en stramare politik 1 fräga om stödinsatser tillindividuella förelag svara offensiva Insatser för att förnya och bygga ut vårinduslri. Jag har tidigare påpekat att den ekonomiska politikens uppläggningjust syftar lill att främja den utlandskonkurrerande sektorn. Deskatteförändringar som föreslås har samma syfle. Härtill kommer ell antalåtgärder av mer selektiv karaktär. Avgrundläggande betydelse för den industriella förnyelsen är forskning ochutveckling. Samhällets stöd för dessa ändamål kanaliseras bl. a. genom STU,Fonden för industriell utveckling och de regionala utvecklingsfonderna.Förslag till nytt 3-ärsprogram för STU kommer all framläggas . Inom övervägs nu vidare ytterligarekapitaltillskott lill Fonden för Industriell utveckling. Reglerna för deregionala utvecklingsfonderna avseende s. k. produktutvecklingslån ses ocksäöver för att göra denna länetyp mer attraktiv. Vidare kommer under våren 1981ett förslag om ett nytt energiforskningsprogram att föreläggas . Det nuvarande statliga exportkredilfinansieringssystemet,del s. k. SEK-systemet, gällde . Avsikten är alt riksdagenskall föreläggas förslag alt systemet skall förlängas, med de revideringar somkan föranledas av nu pågående utredningsarbete. Genom en utökning av de regionala utvecklingsfondernasrätt att lämna kreditgarantier kan dessas utläningskapacitel hållas påoförändrat hög nivå utan nya budgetmedel. Förslag härom kommer att föreläggasriksdagen i budgetpropositionen. 2.4.5 Åtgärder Jör att minska oljeberoendet har de internationella oljeprisernahöjts med i nominella tal. Denna andra dramatiska oljeprishöjning under1970-lalet har lett till snabbare inflation, ökad obalans i det internationellabetalningsmönstret samt inbromsning av tillväxten i väridsekonomin. Hur labilden internationella oljeförsörjningen är, illustreras väl av de senasteveckornas händelser. Till följd av fallande ekonomisk aktivitet och höglagerhållning i de oljeimporterande länderna, tenderade oljemarknaden undersensommaren all försvagas, och en period av stagnerande eller t.o.m. fålladereala oljepriser föreföll sannolik. Kriget mellan och har emellertidånyo skapat stor osäkerhet kring det närmaste årets oljetillförsel. Prop.1980/81:20 39 Vårtstora oljeberoende - av vår energiförbrukning baseras på fossila bränslen -gör oss myckel känsliga för störningar på oljemarknaden. Den snabbi sfigandeoljenolan ulgör en betydande belastning för vår bytesbalans. Oljepriserna harockså stor inverkan på vår inflationstakt. Mol denna bakgrund är del enutomordentligt viklig uppgift för statsmakterna att minska värt storaoljeberoende. Härvidspelar prisutvecklingen en viktig roll. Stalsmaktena har vid tvåtillfällen höjt skatterna pä olja och oljeprodukter. Vid del senasle tillfällethöjdes skatten på bensin med /liter (varav beredskapsavgifl) ocheldningsolja med /m"* (varav . Genom altsuccessivt höja del Inhemska realpriset på olja åstadkoms en bättrehushållning som åtgärder för att ersätla olja med andra energislagstimuleras. Som ett led i en långsiktig energipolitik bör realprisutvecklingenför konsumenterna av olja och bensin utvecklas så jämnt som möjligt över tiden.Snabba prisförändringar bör undvikas eftersom de medför ökad osäkerhet vidinvesteringsbeslut och stigande inflationstakt. Denna aktiva prispolitik föratt minska vårt oljeberoende överensstämmer med de rekommendationer som såväldet internationella energiorganet lEA, som har utformat till sinamedlemsländer. Enligtvad jag har inhämtat kommer chefen för industridepartementet attlägga fram förslag om inrättande av en oljeersättningsfond som är ägnad altnedbringa värt oljeberoende. Fonden skall byggas upp med avgifter och användasför all stödja investeringar i energiteknik samt utveckling av prototyper ochdemonstrationsanläggningar pä energiområdet. Ytterligareenergipolitiska åtgärder kommer all föreslås under vären 1981. Kredilpolilikensom började stramas åt har därefter successivtskärpts. höjdes likviditetskravet på bankerna med 2 procentenheterför att begränsa ökningen av bankernas totala övrigullå-ning exkl. vad somrefinansieras i ullandel lill under loppet av 1980. Ökningstakteni bankernas kreditgivning till hushållen, som sänkts från lill , kommer därvid attsänkas ytterligare. Detta verkar dämpande på den privatakonsumtionsutvecklingen.