prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Del finnsnaturligtvis ell stort behov av att löpande följa och utvärdera stödverksamheten.Län- och bidragsgivning hör till de viktigaste styrmedlen inom energihushällningsområdet.och effekten av slödbestämmelsernas utformning måste följas upp. 1 denna rapport redovisasen uppföljning av energisparstödet lill bostäder efter , dvs.från den tidpunkt då den 10-äriga energisparplanen för befintlig bebyggelsebörjade löpa. Ett urval av ansökningar om län och bidrag som beviljats underbudgetåren 1978/79 och 1979/80 har bearbetats. Syftet är alt dels beräkna dentotala neltobesparingens storlek för de ätgärder som beviljats stöd under dessabudgetär, dels belysa om de ändringar av bestämmelserna för stöd somgenomfördes den , dvs. mellan de båda budgelären, haft avseddverkan. Ändringarna avsäg att åstadkomma en inriktning av ätgärderna mot sådanasom ger större ärlig energibesparing per stödkrona. Eltslumpmässigt urval av sammanlagt 3 140 beviljade ansökningar om lån och bidraghar ingått i utvärderingen, fördelade pä 1 100 för budgetaret 1978/79 och 2040för budgetärel 1979/80. Urvalets storiek har beslämts av fillgängliga resurserför insamling och bearbelning av uppgifter ur ären-deaklerna. För budgetåret1978/79 har vart femte beslut avseende flerbostadshus och vart femtionde småhusbeslulunder jan-juni 1979 bearbetats. För /80 har vartannat beslulavseende flerbostadshus och vart tjugonde avseende småhus för månadernaseptember lill november ingått i undersökningen. Då urvalet gjordes i januari1980 fanns inte uppgifter om beslut tillgängliga.Flertalet beslul avsäg vidare ärenden som hadebehandlats enligt äldre bestämmelser, och säledes är av mindre intresse fördenna utredning. Genom att urvalet inle representerar beslut under ett helt ärför nägot av budgelären uppslår vissa problem vid redovisningen av resultaten.Sålunda kan det ur bostadsslyrelsens statistik över län- och bidragsgivningutläsas att av det under budgetäi-el 1978/79 beslulade energisparstödet försmåhus har ca 60 proceni beslutats under budgetårets första hälft och således endasica , vilkel har Prop.1980/81:133 128 bl.a. berott på medelsbrisl. Motsvarande andel av slödel lillenergibesparande åtgärder i flerbostadshus är under hudgetåietsförsta hälft och ca 45 proceni lill . Därför harresultaten frän bearbetningen av urvalel viktals med hänsyn till dessa för småhusoch flerbostadshus olika procentuella förhållanden vid uppräkning lill värdenavseende hela budgetåret. Vid den lidpunkt dä bostadsslyrelsen redovisadepreliminära resullal över godkänd kostnad och netlobesparing för budgetärel1979/80 förelåg inle uppgifter om del lolall beviljade slödel under hela budgetärel.Stödets omfallning september, antogsvara proportionell mol slödels omfallning under budgetårets ochdärmed utgöra en fjärdedel av hela slödel. Likaså antogs de uppräknaderesultaten pä godkänd kostnad och netlobesparing av de uppräknade resultaten för hela budgetåret för småhus liksomför fierbostadshus. Emellertid framgår av uppgifterna i den slutgiltigastatistiken över energisparstödet för hela budgetåret att del beslutade stödetför småhus utgjorde 28.3 proceniav del totala stödel för småhus och molsvarande slöd för flerbostadshus 27,2procent av det totala slödel för flerbosiadshus. Del innebär att de preliminäraberäkningarna pä godkänd kostnad och netlobesparing som logs fram förebudgetårets slut är för höga med för småhus och för flerbostadshus.Sammanlagl innebär della all beräknad godkänd kostnad och beräknadnettobesparing bedömts vara för höga i den preliminäraberäkningen. 1 övrigthar samma lillvägagängssäll valls som vid ulvärderingen av 1977/energisparslöd.och samma anlaganden om besparing av viss ålgärd har gjorts för jämförbarheloch i brisl pä underlag för andra anlaganden. Redovisningen av resullalenskiljer sig dock frän 1977/ulvärde-ring men jämförelse görs genomgåendemed dessa tidigare resultat. Energisparstödets fördelning på ålgärder Av sammanställningen i bilaga I framgår hur den tolalagodkända kostnaden budgetåren 1977/78. 1978/79 respektive 1979/80 fördelar sigpä småhus och flerbostadshus samt pä nedanstående fyra älgärdsgrupper - Förbättring av uppvärmnings- och ventilationsanläggning - Isolering och tätning I bilagorna 2 och 3 anges hur den godkända kostnaden i smähusärendenrespektive i flerbosladshusärenden fördelas på de olika stödberätligadeåtgärderna. Förändringarna mellan 1978/79 och 1979/80 beslår i grovadrag av alt del lidigare dominerande slödel till ytlerväggsisolering med nytt fasadskiktminskal relalivi sett, framför allt för småhusen. Stödel till förbättring av 1980/81:133 129 uppvärmnings- och ventilationsanläggningar, och till nyauppvärmningsanordningar i småhus, har ökat. De förändringar av villkoren förstödet som genomfördes bestod just i alt möjlighelerna all fälän och bidrag lill ytlerväggsisolering minskades, genom att de bättre husen undantogsfrån stöd och kravet på isoleringsljocklek ökades, medan stödel lilluppvärmnings- och ventilationsanläggningar förbättrades. Ökningen av stödeltill nya uppvärmningsanordningar i småhus hänger samman med det mycket storaintresset för fastbränsleeldning och värmepump. Stöd installation avbraskaminer och andra kompletterande faslbränsleanord-ningar medges dock f. n.inte. Av sammanställningen i bilaga 4 framgår hur den totallberäknade nettobesparingen fördelas på småhus och flerbostadshus samt pä deolika äl-gärdsgrupperna exklusive fjärrvärmeanslulning. Av sammanställningarnai bilagorna 5 och 6 framgår hur nettobesparingen fördelas på de olika sparåtgärderna.Vid beräkning av neltobesparingen vid installation av fliseld-ningsanordning i flerbostadshushar för budgelären 1977/78 och 1978/79 samma antagande om besparingseffektgjorts som för småhus dvs. 20000 kWh per anläggning och år. För budgetåret1979/80 är emellertid antagandel om besparingseffekt i fierbostadshus 10000kWh per lägenhet och år, vilket bedömts vara ett mer korrekt anlagande. Den totala besparingen, dels netlo dels brutto inklusivefjärrvärmeanslutning, kan beräknas lill följande: Budgetår 1977/78 1978/79 1979/80 Netlobesparing, TWh/år 0,43 0.60 0.72 Brutlobesparing inklu sive fjärrvärmeanslut ning, TWh/år 0,62 0,83 1,06 Med energibesparing jämställs minskning av oljeförbrukningvid övergäng till fastbränsleeldning. Att notera är all av ökningen i beräknadnetlobesparing från /79 till /80 svarar övergångtill fastbränsleeldning för den största andelen. 9 1980/81. Godkänd kostnad uppräknad till helt är SMÅHUS -1- FLER- Godkänd kostnad uppräknad till helt år Förbättring av uppvärmnings- och ventilationsanläggning 4,5 1,6 0,2 0,1 0,3 0,0 0,1 2,8 3,3 0,2 0,1 0,4 0,0 1,4 3,8 5,0 0,3 0,1 0,5 0,0 2.8 Fliseldn.anordn, vedpanna Solvärniesystem Isolering av yttervägg Fasad vid ytterväggsisol. Isolering av vindsbjälklag Isolering av bottenbjälklag Treglasfönster SkumplasUnsprutning mm 25,4 20,8 13,1 4,0 7,1 0,2 Godkänd kostnad uppräknad tillhelt år Fasad vid ytterväggsisol. Tätning av fönster m m Nettobesparing uppräknad till helt år Nettobesparing uppräknad till helt år Nettobesparing uppräknad till helt år Förbättringav uppvärmnings- och ventilationsanläggningar Radiatortermostatventiler Variator(shuntgrupp) Spjällregulator Inreglering av värme Individuell mätningVentilationsvärmeväxlare Inreglering av ventilation Nya uppvärmningsanordningar Värmepump FliseldningsanordningSolvärmesyslem Isolering och tätning Isolering av yttervägg Isolering avvindsbjälklag Isolering av bottenbjälklag Treglasfönster SkumplasUnsprutning Tätningav fönster m. m. 87720 61,7 196070 71,7 191030 60,7 1980/81:133 136 Sammanfattning av energiprovningsutredningens (11978:06)betänkande (Ds 11980:12) Provning för bättre energihushållning. Energiprovningsutredningenhar enligl sina direktiv huvudsakligen haft till uppgift atl bedöma behovel avmetoder, kompetens och resurser för provning inom del energitekniska området(energiprovning) samt föreslå åtgärder från samhällets sida vad gäller resurserför samt finansiering och organisation av sådan provning. Utredningenhar avgränsat sitt arbete till alt gälla provning av produkter som har ellerkan få belydelse för landets energianvändning och som huvudsakligen säljs tillköpare ulan egna provningsresurser eller egen kompetens atl bedömaproduktegenskaper. Tidsperspektivet för utredningens bedömningar sträcker sigi första hand fram . Energiprovning en beskrivning Med energiprovning har utredningen avsett: Provning, med avseende påenergiegenskaper, av produkter i ett kommersiellt skede vilka har betydelseför landels energianvändning. Provning, med avseende påsäkerhels-, hälso- och miljöegenskaper, av produkter i ett utvecklings- eller inlrodukfionsskedevilka syftar till alt hushålla med energi eller ersätta olja. Provning, med avseende påenergiegenskaper, av sådana produkter som avses i 2. Energiprovningkan förekomma i samband med energitekniskt utvecklingsarbete och energibesparandeålgärder, som underiag för informafion om produkters energiegenskaper och isyfte atl verifiera föreskrivna krav på produkters egenskaper. Nulägeoch utblick mot 1990 Inombygg- och VV S-sektorerna förekommer energiprovning i samband med dels statensplanverks verksamhet med typgodkännande av byggnadsdelar ochbyggnadsinstallationer, dels de kommunala byggnadsnämndernas tillsyns- ochbesiktnings verksamhet. Provningen syflar till att verifiera krav i SvenskByggnorm. Typgodkännanden är ofta elt villkor för stöd till energibesparande ålgärder.Konsumentverket har låtit genomföra provningar av vissa energibesparandeprodukter i konsumentupplysande syfte. Inom energiforsknings- och experimentbyggnadsprogrammetförekommer viss provning i syfte att utvärdera olika projekt. Utredningen fömlseren utvidgad typgodkännandeverksamhel och ett ökal behov av att kunna prova nyatekniska lösningar med syfte all hushålla med energi. Prop.1980/81:133 137 Utvecklingav provningsmetoder och vissa förstärkningar av befinlliga provningsresurserbedöms som angelägna inom en rad områden. Som exempel kan nämnas enkla metoderför fältprovning av värmeisolering och lufttäthet i byggnader, metoder och ulrustningför provning av förseglade mtor, provningsmeloder och kompletterandeprovningsutrustning för uppvärmningsanordningar bl.a. för fasta bränslen, nyametoder och vissa resursförstärkningar för provning av värmepumpar,solvärmesystem, värmelager och värmekulvertar, provningsmetoder och -resurserför ventilationssystem och provningsmetoder för reglersystem för uppvärmningoch ventilation. Inomindustrisektorn har utredningen behandlat energiprovning av industriellproduktionsutrustning m.m. Några slalliga krav på energiegenskaper hos sådanutrustning förekommer inte och utredningen bedömer att del inteföreligger något behov av metoder eller resurser för provning i syfte attverifiera sådana krav under 1980-talel. Däremot finns ett behov av enhetliga fältprovningsmetoderför att kunna utvärdera och dokumentera olika energibesparande ålgärder.Utredningen har också pekat på möjligheten att införa frivilligaenergideklarationer av vissa energiförbrukande produkter av standardtyp förall göra det lättare för mindre industrier ulan egna provningsmöjligheter attväga in energiegenskaperna vid investeringsbeslut. En förutsättning för sådana energideklaralionerär att provningsmeloder utvecklas. Inomtransportsektorn förekommer energiprovning i flera sammanhang.Personbilstillverkarna provar specifik bränsleförbrukning som underlag förenergideklarationer. har i konsumentupplysande syfte låtitprova vissa energibesparande tillbehör till personbilar. Provning avfritidsbåtars bränsleförbmkning görs som underiag för s. k. körfakta.Utredningen fömlser att behov alt ulveckla och komplettera provningsmetoder bl.a.när det gäller energibesparande tillbehör till personbilar och lastbilar samtalternativa drivmedel för fordon. Behov av viss komplettering av befintligmätutrustning förutses också. Inomövrigsektorn har utredningen behandlat hushållsapparater, jord-bmks-,skogsbruks- och trädgårdsnäring, skogsenergi, energiskog och andra biobränslen m,m. Provning av hushållsapparater görs i konsumentupplysande syfte vidkonsumentverkets laboratorium eller hos tillverkare som underlag förenergideklarationer. Utredningen förutser bl. a. behov av metoder och utmstningför kvalitetsbestämning av biobränslen. Utredningenhar gjort en översiktlig inventering av provningsresurser inom den statligasektorn. Relativt omfattande resurser för uppdragsba-serad energiprovning finnsvid statens provningsanstalt och . Omfattandeutrustning finns också vid de tekniska högskoloma och vissa statligaforskningsinstitut där mtinmässig provning 1980/81:133 138 dockbara förekommer i enstaka fall. Vissa provningsresurser finns ocksä vidkonsumentverket, statens maskinprovningar och AB . nämndainslilulioner har på utredningens förfrågan redovisat tillgängliga resurser ochbehov av förstärkta resurser (se bilaga 1 i Ds I 1980:13). Behov av relativtomfattande resursförstärkningar för energiprovning fömtses av bl.a. statensprovningsanstalt och . Inomden privata sektorn har nägon systematisk inventering av resurser förenergiprovning inte gjorts. Utredningen har erfarit att större företag iallmänhet har erforderliga provningsresurser för utveckling av nya energitekniskaprodukter. saknar i mänga fall tillräckliga resurser varför ettbehov finns atl kunna anlita utomstående provningsresurser och -kompetens. Internationelltsamarbele när det gäller energiprovning förekommer i mycket begränsadomfattning. har antagit en långtgående lagsliflning när det gäller energideklanationeroch krav på lägsta tillåtna energiprestanda för olika produkter. Huvuddelen avutvecklingen av nya provningsmetoder görs vid samarbete förekommer på det europeiska planet när det gäller kontroll avbyggbeslämmelser och inom konsumentvaruområdet. InomNorden finns väl fungerande samarbetsformer etablerade inom NORDTEST när detgäller utveckling av provningsmetoder inom framför allt bygg- och VVS-sektorerna.Flera andra samnordiska organ har ocksä verksamhet som anknyter tillenergiprovning. , och har i varierande utsträckningbestämmelser när det gäller energihushållning i byggnader.Typgodkännandeförfarandet fillämpas också i dessa länder. Energiprovning isamband med utveckling av nya energitekniska produkter förekommer bl.a. vid de lekniskahögskolorna och vid vissa forskningsinstitut. Energihar fått ökad ekonomisk belydelse för samhälle, näringsliv och enskildahushåll. Det är därför angeläget att energiegenskaper hos olika produkter kanfastställas och redovisas på ett riktigt sätt. En omfattande lekniskomställning har inletts på energiområdet. En mängd produkter som bygger på ny leknikeller nya tillämpningar av lidigare känd leknik och som syftar till atl sparaenergi eller ersätta olja utvecklas och introduceras på marknaden. Detta kräveren beredskap för att prova och utvärdera produkterna såväl med avseende påenergiegenskaper som säkerhets-, hälso-och miljöegenskaper. Provningutgör, eller kan utgöra, ett viktigt inslag i vissa energipolitiska styrmedeloch stimulansåtgärder. Här kan nämnas stöd lill utveckling och Prop.1980/81:133 139 inlroduklionav produkter som leder till en rationellare energianvändning, information omeller krav på egenskaper hos produkter med betydelse för energianvändningen. Ulredningenhar funnil det angeläget att erforderliga provningsmetoder och provningsutmslningarutvecklas och lämnar förslag om omfattning, inriktning och finansiering m. m.av behövligt utvecklingsarbete. När det gäller att gå vidare med beslul omlöpande provningsinsatser inom respekfive område bör dessa emellertid fallasav de myndigheler (eller andra statliga organ) som utformar olika energipoliliskastyrmedel och stimulansåtgärder. Enrelativt omfattande utveckling av nya energitekniska provningsmetoder behövergenomföras. saknas erforderliga anslagsmedel för att genomföra elt sådanlutvecklingsarbete och kapaciteten härför vid de statliga provningsinsfitutionernaär begränsad. Särskilda medel bör därför slällas lill förfogande för utvecklingav energitekniska provningsmeloder. Möjligheten bör också tas till vara atl fördetla ändamål utnyttja energiteknisk kompetens även utanför de ordinarieprovningsorganen. Det beräknade medelsbehovet framgår av nedanstående tabell: Tabell9.1 Medelsbehov för utveckling av energitekniska provningsmetoder (milj. 81/82-83/84 84/85-86/87 87/88-89/90 Medlenbör anvisas inom de ramar som statsmakterna gör fillgängliga för stöd lillenergiteknisk utveckhng och demonstration samt till energibesparande åtgärder.Medlen bör avse utveckling och dokumentering av metoder för energiprovning sominte kan bekostas på annat sätl. Medlen bör täcka även framtagning avprototyper fill den provningsutrustning som är nödvändig för att fillämpametoden. Ansvaretför fördelningen av medel för utveckling av provningsmetoder bör läggas påstatens råd för byggnadsforskning för områdena Byggnader och byggnadsdelar.Uppvärmningssystem, Ventilationssystem, Reglersystem för VVS samt Vatten- ochavloppssystem, statens industriverk för områdena Industriell utmstning.Jordbruk och trädgårdsnäring och Biobränslen samt transportrådet för områdetTransportmedel. Metodutvecklingenbör i första hand genomföras vid statliga provnings- 1980/81:133 140 institutioneroch i andra hand vid statliga eller enskilda forskningsorgan, företag ellerbranschorgan. Behovav vissa förstärkningar i fråga om utrustning, personal och lokaler förenergiprovning fömlses. Utredningen har pekat ul vissa områden där sådanaresursförstärkningar är angelägna men har avstått från att föreslå exakt vilkaresurser som ska anskaffas och var de ska byggas upp. Enskilda beslut ominvestering i nya resurser bör fattas av, eller på initiafiv av, de olikaprovningsinstitutionerna. När det gäller finansieringav sådana invesleringar och täckning av provningskoslnaderna för energiprovningfinner ulredningen ingen anledning atl man frångår de principer som gäller förannan motsvarande provning i statlig regi. När del gäller samordning av energiprovningföreslår utredningen: Planeringen och initieringen av metodutvecklingsinsalserinom respekfive sektor bör ske i samarbete mellan föreskrivande myndigheter, introduktionsstödjandeoch forskningsplanerande organ samt provningsinsti-tulioner. Statensprovningsanstalt och AB bör tilldelas vissasamordningsuppgifter när det gäller metoder och resurser för energiprovning. Slutligenframhåller utredningen vikten av att utveckling av energitekniskaprovningsmetoder sker i samarbete med andra länder. Delta skapar fömtsättningardels för en arbelsfördelning mellan olika länder, dels för en internationellsamordning av provningsmetoder. Prop.1980/81:133 141 Skrivelse från energisparkommittén (I 1975:02) angåendetemperaturnormer i lokaler. Energisparkommitténerhöll i uppdrag av industriministern att undersöka fömtsättningarnaför att pä vissa områden införa direkla restriktioner eller förbud för vissslag av energianvändning. har iskrivelse lämnat vissa synpunkter på vilka områden restriktioner ochförbud kan ha aktualitet, Inom Energisparkommitténfullföljs detla uppdrag genom ett antal olika projekt kring speciellaenergianvändningsområden. tillställde kommitténIndustridepartementet en rapport som särskilt gällde energianvändningen i dekommunala idrottsanläggningarna och en rapport kringenergiförbrukningen inom förpackningsseklorn. Till kommitténs sammanträde1979-09-26 förelåg en rapport kring införandet av en maximitemperatur i andrabyggnader än bostadshus. I rapporten konstaterasatt en översiktlig beräkning av bebyggelsens energibehov visar att det 1975åtgick sammanlagl för della ändamål. Därav svarade industrins ochövriga lokaler för 59TWh. Den övervägande delen av detta utgjordeenergianvändning för uppvärmning. I rapporten beskrivs olikafaktorer som påverkar inomhusklimatet, ener-giförbmkningens omfattning,besparingseffekter genom temperatursänkningar samt åtgärder och kostnader.Sammanfattningsvis kan konstateras: -att det är möjligt att sänka temperaturenmed i stora delar av lokalbeståndetutan några negativa effekter pä det fysiologiska välbefinnandet. - allen sådan temperatursänkning i industrins lokaler kan bedömas ge en besparing av mellan 0,6 och ca beroende på skilda antaganden om sänkningens omfattning av olika delar av beståndet. Inom övriga lokaler pekar olika bedömningar på mellan 2-4TWh. Sammanlagt torde i besparing genom temperatursänkningar kunna betraktas som etl realistiskt antagande. -atttemperatursänkning oftast är att betrakta som en lönsam åtgärd. Sammanlagt förindustrins lokaler och övriga lokaler kan den erforderliga investeringenbedömas vara i storleksordningen 1000-1 300milj. - atlen temperatursänkning ofta åtföljs av andra byggnads- eller installa tionstekniska åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar med god lönsamhet. Irapporten konstateras att förutsättningar synes föreligga för införandel 1980/81:133 142 avett förbud mol atl med gas, olja, kol eller elektricitet uppvärma vissa lokalertill högre temperatur än . En sådan bestämmelse finns redan för de statligalokalerna i enlighet med SFS 1979:735. Idagsläget vill dock kommittén för sin del förorda att man försöker nå sådanatemperatursänkningar på frivillighetens väg. Detla fömlsäller en intensifieradinformationsverksamhet och försök atl genom överläggningar la lill stånd eltökat engagemang från bland annal olika kalegorier av ägare och förvaltare avlokaler och lokalnyttjare. Energisparkommitténavser därför atl intensifiera sin information kring dessa frågor. Denna kommerbland annat att behandla: - vad som är ett fysiologisktriktigt klimat i avsikt att påverka attityder på arbetsplatser och i andramiljöer, - lämpliga tekniska åtgärder föratt möjliggöra en temperatursänkning. har i sina äskandenför /81 också beräknatmedel för sådan information som riktar sig till allmänheten, fastighetsägare, fastighelsskötare.företagsledningar etc. Energisparkommitténkommer också att överlägga med och arbetarskyddsstyrelsenom utgivning av information kring klimatförhållanden i industrins lokaler ivilken också temperatursänkningar behandlas. Idetta sammanhang bör också klädernas betydelse uppmärksammas. En ökadmedvetenhet om klädernas betydelse ur energihushållningssynpunkt både iarbetslokaler och andra miljöer är önskvärd. Som tidigare konstaterats är detockså angelägel att stimulera ytterligare FoU-insatser på delta område. bifogade rapporten konstateras behovet av ett samordnat planeringsperspeklivinom induslrin vad gäller miljöåtgärder och energi. kommerdärför att tillsammans med andra berörda organ igångsätta en speciell utredningav dessa frågor. [/// Prop.1980/81:133 143 Sammanfattning av och remissyttranden över elanvändningskommilténs(I 1980:05) betänkande (Ds I 1980:22) El och olja Ijuni 1980 gav vissa rikfiinjer för energipolitiken. Dessa syftar bl.a.fill energihushållning, minskat oljeberoende och övergång lill uthålliga,helst inhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Högst tolv kärnkraflreaktorer skall utnyttjas och den sisla reaktorn skall tasur bmk senast är 2010. Sammamånad tillsattes elanvändningskommittén (ELAK). Vår huvuduppgift har varil - alt ange hur man kan använda elför att spara olja utan att därigenom läsa sig till en ökad elförbrukning iframtiden, - alt utforma förbud med vissaundantag mot direktverkande elradiatorer i viss tillkommande bebyggelse för årei-mntbmk, attange hur uppvärmningssystem skall utformas för alt bli flexibla, dvs helt ellerdelvis kunna utnyttja andra energislag än olja och el. attredovisa de ekonomiska konsekvenserna m. m. av förslagen. Som bakgmnd lill vårtarbete har vi bl. a haft en preliminär energiprognos från statensindustriverk. Enligt denna bör vi kunna räkna med god tillgång på el under 1980-lalet.På kort sikt gäller det säledes att effektivt utnyttja anläggningarna för elproduktionför att spara olja. På gäller del att få balans i elförsörjningen ocksäutan kärnkraft.