prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — AttSverige inför ett system för blandade krediter kan möjligen utgöra enpåtryckning på andra länder när det gäller att skapa en klarare gränsdragningmellan vad som i internationella sammanhang betraktas som renodlat bistånd imotsats till bistånd där det exportfrämjande intresset är klart framträdandeoch där statssubventionen lätt medför en snedvridande effekt från kommersiellkonkurrenssynpunkt. Blandade krediter skulle då förhoppningsvis komma attanvändas huvudsakligen i rent biståndssyfte och innehålla ett gåvoelement avminst . () anser samhälleliga åtgärdersom syftar till en långsiktig förstärkning av industrins konkurrenskraft vara angeläg- 1980/81:41 142 na.Frågan om den tekniska utformningen av tex blandade krediter anses dock fallautanför AMS:s ansvarsområde. () pekar på risken för ineffektivitet och snedvridning såvälfrån biståndssynpunkt som med hänsyn till industripolitiska intressen om mansom arbetsgruppen försöker uppnå två mål . För det enskilda u-landetbör tilldelade biståndsmedel ge störst effekt om aktuella varor köps där prisetär lägst, med eller utan subvention från levererande land. Verket beskriver tretyper av situationer när samhällsekonomiska argument talar för en subventioneringav exportaffärer. För stora projekt med högt risktagande där företagen i vissafall inte kan bära de risker som borde tas med hänsyn till sannolika ellermöjliga marknadsvinster för berört företag eller andra svenska företag(långsiktig marknads-effekt). När företaget befinner sig i en tillfällig svackaoch projektets företagsekonomiska kalkyl inte rätt avspeglar den berördaarbetskraftens alternativkostnad (sysselsättningseffekt). Vid verksamheter ochprojekt som representerar ett mycket högt teknologiskt och kompetensmässigt innehåll. Bankinspektionenhar inget att erinra mot förslaget om blandade krediter. Man anser detsannolikt att en säkerhetsprövning efter samma grunder som beträffande SEK-krediti allmänhet kommer att ge vid handen att EKN-garanti som regel erfordras. I enlighetmed SEK-systemet bör SEK vid sin kreditprövning m m i görligaste mån replierapå affärsbankerna. Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse har beslutat avstä från att avge nägotyttrande. Fullmäktigei riksbank anser att en omfattande subventionering av exportkrediterinnebär stora risker för en felaktig allokering av våra produktionsresurser. Genomkraftig subventionering av viss export till erhålls en starkstimulans för att avlänka resurser för export till sådana länder utan nägonavvägning mot resursernas värde i en alternativ användning. Enannan generell risk som följer av det aktuella förslaget är att kankomma att resa krav på förmånlig kreditgivning för en växande del av importenfrån . Viden selektiv prövning av olika exportprojekt måste det avgörande vara denvanskliga bedömningen av de mera långsiktiga effekterna på importlandetsutveckling och på framtida svensk export pä normala villkor. Fullmäktigeframhåller att det finns bistånds- och exportmässiga skäl för att förverkligaarbetsgruppens förslag. Det står vidare klart att det förhållandet attflertalet andra industriländer använder sig av någon form av blandade kreditermåste tillmätas betydande vikt vid bedömningen av om bör ha möjlighetatt ge krediter av detta slag. Riksgäldskonlorelsfullmäktige, som tagit ställning endast i de avseenden som berör fullmäktige,har inget att erinra mot att ett system för blandade krediter inrättas ihuvudsak enligt arbetsgruppens förslag. finner det mycket tillfredsställande att ett förslag tillblandade krediter utarbetats men anser det vara alltför restriktivt utformat.Förbundet vill särskilt understryka de problem som uppstått inom ramen för detbredare samarbetet med vissa . I flera fall har de svenska företageninte kunnat erbjuda tillräckligt attraktiva kreditvillkor och därför intekunnat utnyttja det försteg som varit ett av målen för det bredare samarbetet.Detta problem skulle kunna lösas med blandade krediter. Prop.1980/81:41 143 Förbundet understryker att på kort sikt inte harråd att ställa sig helt utanför i en konkurrenssituation där andra länderanvänder sig av förmånliga exportkrediter i allt större utsträckning. Sverigesexportråd instämmer i allt väsentligt i vad anfört isitt yttrande. ansluter sig till de synpunkter somframförts av i detta ärende. () tillstyrker arbetsgruppens förslag men framhåller attSverige pä exportkreditomrädet bör verka för att exportkrediter somkonkurrensmedel får så begränsad betydelse som möjligt. Endast i de fall då detkan konstateras att svensk exportindustri möter stora problem i deninternationella konkurrensen på grund av utländska subventionssystem börSverige kunna anpassa villkoren för exportkreditgivning sä att deöverensstämmer med dem konkurrentländerna erbjuder. Statliga subventionssystembör ses som tillfälliga lösningar i avvaktan på att internationellaöverenskommelser syftande till en minskning av subventionerna päexportkrediter kommer till ständ. Enligt TCO:suppfattning bör biståndspolitiken ges en sådan inriktning att den andel avbiståndet som ges en bunden karaktär blir så läg som möjligt. Det obundnabiståndet ökar frän u-landssynpunkt värdet av de finansiella resurser somerhålls, TCOförutsätter att möjligheterna till blandade krediter prövas selektivt och att debiståndspolitiska hänsynen tilldelas avgörande vikt vid beslut om blandad exportkreditgivning. CentralorganisationenSACO/SR menar ä andra sidan att sä länge inte själva byggt upp enkompetens att planera och administrera ett helt obundet bistånd bör istörre omfattning än tidigare inrikta det bilaterala biståndet på stöd i formav svenska utbildare, tekniker och produkter. Blandade krediter medför att mottagariandetsmöjligheter till ekonomisk och social utveckling ökar. /SR delar rapportens åsikt att inte har rådatt stå utanför systemet med blandade krediter. Denna form av exportfrämjandeåtgärder bör dock användas selektivt. /SRanser att blandade krediter leder till positiva effekter från bäde biständspolltiskoch exportfrämjande synpunkt och ställer sig därför bakom rapportens bedömningatt ska ha möjligheter att erbjuda blandade krediter. i (LO) anser det rent allmäntolyckligt att söka konstruera system som skall tillgodose både biständspolitiskaoch exportfrämjande mål. LO förslår istället att tvä skilda system för blandadekrediter införs. Ett system inom biståndets ram och ett för att tillgodosehandelspolitiska motiv. Med avseende på väsentliga förhällanden, som vilka ländersom ska kunna erhålla blandade krediter och vilka projekt som ska kunna kommaifråga för sådan finansering, skiljer sig tillämpningen i praktiken starktberoende pä om det är det biständspolitiska eller det exportfrämjande mälet somska uppfyllas. I det senare fallet blir det i första hand de somarbetsgruppen benämner "de mer investeringsexpansiva" som skaerbjudas blandade krediter, länder som i mycket ringa omfattning överensstämmermed de som kommer i fråga om urvalet sker utifrän biständspolitiskamål. Då bör också de projekttyper prioriteras som 1980/81:41 144 kan leda till en svensk exportexpansion. Prioriteringen avprojekt blir sannolikt en helt annan om de biståndspolitiska övervägandenasätts i förgrunden. Enligt LOs mening är den tilltagande användningen av mjukakrediter som konkurrensmedel olycklig. bör aktivt verka förinternationella avtal som begränsar och pä sikt eliminerar denna konkurrens.Dessa avtal bör också påverka de blandade krediter som finansieras medbiståndsmedel; exempelvis på så sätt att bindningen till upphandling i kreditgivarian-detupphör. LO anser dock sannolikheten för att sädana begränsningarkommer till ständ som liten. hänvisar till yttrande. understryker vikten av att systemetför blandade krediter utformas som en del av det samladeexportfinansieringssystemet, införes för en begränsad prövotid och underkastasen löpande utvärdering. Post- och () delar de synpunkter somframförs i Svenska bankföreningens yttrande. AB (SE!K) tillstyrker att ett systemför blandade krediter enligt utredningens förslag införs. SEK utgär från att ensamlad utvärdering av exportfrämjande åtgärder, som torde vara aktuell i ennära framtid, även kommer att omfatta systemet med blandade krediter. Svenska byggnadsentreprenörjöreningen ansluter sig till deställningstaganden som gjorts inom och åberoparförbundets yttrande som sitt eget. hälsar med tillfredsställelsearbetsgruppens förslag och tillstyrker det i allt väsentligt. instämmer allmänt i desynpunkter som framförts av . Föreningen anser detpositivt att stöd till utvecklingsländer skall kunna utgå även vid försäljningav nya produkter som varven kan komma att producera inom ramen för sin ändradeproduktionsinriktning. ansluter sig helt till vad somframförts i remiss-svaret från . pekar päsvårigheter i samband med att en rad olika myndigheter har inrättatsför olika former av kontakter med . En samordning bör komma till ständ. är det ett nationellt intresse för Sverigeatt utöka sin exportandel pä u-landsmarknaderna. bör ocksä haintresse av att få kontakt med svensk industri för att kunna köpa deinvesteringsvaror och den teknologi som är intressant för deras nationellautveckling. Här finns alltså gemensamma intressen mellan och . En svensk u-landspolitik mäste utgå från att ett gemensamtintresse finns av utökade kommersiella kontakter, men också att en klarboskillnad måste göras mellan vad som är biståndspolitiskt motiverat och vadsom motiveras av svenska exportintressen. Förbundet anser det rimligt att svensk exportindustri gesmöjlighet att konkurrera på något så när lika villkor jämfört med andra ländersexportindustri på växande u-landsmarknader, och förordar däiför att ett systemmed blandade krediter införs, dock inte med den begränsning av mottagarländersom utredningen föreslagit. Eftersom dessa krediter i första hand 1980/81:41 145 ges för att stimulera svensk export, bör de finansieras påsamma sätt som övriga exportsubventioner, dvs. vill förbundet emellertid framhålla atteffekterna av blandade krediter som exportfrämjande medel noggrant måstestuderas och jämföras med andra exportfrämjande åtgärder. För att blandadekrediter ska kunna leda till väsentlig ökning av exporten krävs att ettavsevärt större belopp än de föreslagna avsätts. En bedömning mäste göras av krediternas närings- ochhandelspolitiska effekter för , liksom deras, effekter i . Dåresurserna för blandade krediter kommer att vara mindre än efterfrågan är detnödvändigt att sätta upp stränga kriterier för prioriteringen. tillstyrker införandet avblandade krediter, men instämmer i den kritik över det framlagdautredningsförslaget som framförts i industriförbunds yttrande. Hantverks- och Industriorganisation Familjeföretagen tillstyrker att ett system för blandade krediter införs, ochdelar de synpunkter som framförts i yttrandet frän . anser att ett system med blandadekrediter är välmotiverat. Det är också hög tid att ett sådant system införs,både ur synpunkt och för att svensk exportindustri skall kunna fåmöjlighet att utveckla marknadsandelar i olika . Med sin inriktningmot alltmer sofistikerad industriteknik och produkter grundade på avanceradteknik och know-how måste svensk export i ökande grad söka sig till marknader,vilka i brist pä egna resurser mäste köpa investeringsvaror och högt utveckladindustriteknik. Sädana marknader finns och utvecklas snabbt i . Dettaförhållande är enligt föreningens uppfattning det starkaste skälet för ettomgående införande av systemet med blandade krediter även i värt land. ser ingen anledning attmotsätta sig en ökad samordning mellan svenskt bistånd och exportfrämjandeåtgärder. Förbundet vill understryka exportens betydelse för vårt bistånd. 1takt med att svensk export förlorar marknadsandelar minskar våra möjligheteratt bistå . Blandade krediter ger pä en och samma gäng en god hjälptill och stöd till svensk exportindustri. Fonden för industriellt samarbete med () päpekaratt de finansiella villkoren för de föreslagna blandade krediterna är mjukareän de villkor fonden tillämpar vid sin egen långivning till projekt. Men igengäld är fondens lån inte bundna till upphandling i . En blandadkredit kan därför vara av stort värde även för verksamhet ochutnyttjas för delfinansiering av projekt som stöds av fonden. Flera, inbördes oberoende statliga organ, har pä senaretid getts i uppdrag att administrera biståndsanknuten verksamhet mot bakgrundav i .stort sett likalydande men tämligen generella direktiv. Därvid föreliggeren uppenbar risk för motstridiga beslut i ärenden där ett enhetligt och konsekventuppträdande från svensk sida är nödvändigt. Det ankommer därför på regeringenatt se till att verksamheten samordnas mellan organ med närbesläktad verksamhetså att ett sädant uppträdande säkerställs. Att tillämpa två kriterier (utvecklingseffekt resp.exporteffekt), med sä olika målsättning, på likvärdig grund synes kunna ledatill betydande svårigheter och även konflikter vid den praktiska tillämpningen.Något av de föreslagna kriterierna bör därför vara överordnat det andra. För egen del konstateras att användningen avblandade 10 1980/81. Prop.1980/81:41 146 krediteri av fonden stödda projekt skulle underiättas om utvecklingseffekten får varadet överordnade kriteriet. Enligtutbildningsberedningens uppfattning bör de blandade krediterna ses som ett ledi ett system för att utveckla förbindelser med utvecklingsländerna. Systemetsynes naturligt kunna utformas i glidande skala från renodlat och obundetgåvobistånd till de allra fattigaste länderna till renodlat kommersiellt utbytemed de rikare länderna. I denna skala kommer såväl det bredare samarbetet och Swedfundsverksamhet som de nu föreslagna blandade krediterna in som mellanformer. Medhänsyn till de begränsade medel som stär till förfogande anser beredningen detrimligt att under ett initialskede begränsa utnyttjandet av de blandadekrediterna till ett lO-tal länder. Inomramen för det bredare samarbetet finansieras bl. a. förinvesteringsstudier. mån sådana studier visar ett positivt resultat är det i hög grad önskvärtatt projekten även kan genomföras i samarbete med svenska företag. I dettaperspektiv kan blandade krediter spela en väsentlig roll. (Swedlel) har ofta fått framställningar om svenska krediter isamband med förhandlingar om uppdrag men har icke hitintills haft möjligheterbjuda sädana pä acceptabla villkor. För Swedtel är därför förslaget omsvenska krediter på mjuka villkor till utvecklingsländerna synnerligenvälkommet. Det skulle göra det möjligt att mer aktivt arbeta enligt denmålsättning som angavs i regeringspropositionen vid Swedtels tillkomst. Närdet gäller organisationen av kreditgivningen bör en optimal del av deadministrativa processerna förläggas till de bägge parter mellan vilka avtaletom leverans av tjänster och "know-how" träffats (exempelvis teleförvaltningeni u-landet och Swedtel). Utvecklingsfondeni refererar till erfarenheter frän konsultuppdrag åt SIDA och Swedfundsom bl. a. visar på det ökande intresse för utveckling av mindre och medelstoraindustrier som finns både hos de nationella planeringsinstanserna i u-ländernaoch bland de internationella utvecklings- och biståndsorganen. Denna satsningfrån sida kan öppna en ny marknad för småindustrin i . Denintressanta marknaden torde vara export av system. Leveranserna bestårdå av maskiner, annan tillverkningsutrustning och komponenter, men också avkunnande i samband med planering, utbildning och företagsledning underinledningsfasen. Att kunna erbjuda för kunden förmånliga kreditvillkor är ettviktigt konkurrensmedel vid denna typ av exportaffärer. Det av arbetsgruppenföreslagna systemet för blandade krediter utgör därför ett välkommet medel försatsning på systemexport av detta slag. Vtveckling.sfondeni understryker behovet av konkurrenskraftiga krediter vid exporttill u-landsmarknader. Den konstruktion som föresläs bör kunna fungera väl. Nationalekonomiskainstitutionen vid år kritisk till motiveringarna förarbetsgruppens förslag. Blandade krediter är inte en optimal form av bistånd förmottagarlandet. Det är en form av bundet bistånd och liksom alla biståndsformerbättre för u-landet än inget bistånd alls, men generellt sett sämre än ett likastort obundet bistånd. Omandra exportländer med små tillfälliga subventioner motar bort frän u-landsmarknadersom vi annars , utan subventioner och i övrigt vinstgivandekunnat exportera till, ligger självfallet en neutralisering avkreditkonkurrensen i intresse. I detta liksom i andra fall dåutländska åtgärder berör oss negativt måste en utvärdering Prop.1980/81:41 147 göras för att utröna om motåtgärder lönar sig och vilkenform de i så fall skall ges. Institutionenanser inte att arbetsgruppen presterat tillräckliga skäl för att ett system medblandade krediter skulle vara vare sig biståndspolitiskt eller handelspolitisktmotiverat att införa i . SIDA anser att mjuka krediter bör kunna spela en roll somkomplement till gåvobiståndet till de fattigaste och noterar attflera av mottagarländerna för svenskt bistånd har efterfrågat denna typ avkrediter. Mottagarländerna skulle kunna använda en del av biståndetinom landramen för att subventionera en kommersiell kredit. Ett sådant systemskulle kunna ge utrymme för väsentligt ökade finansiella resurser tillprogramländerna. Krediternas storlek ett givet är skulle bero pä hur storandel av beloppet inom landramen som man överenskommer med om attutnyttja för detta ändamål, samt på tillgängen på kommersiella krediter i Sverige.Krediterna skulle beredas av SIDA i samråd med EKN. EKNs uppgift skulle gälladen kommersiella riskbedömningen. Subventionselementet skulle tas frän importstödskomponenteni respektive programlands ram. Ett annat system skulle ha exportfrämjande motiv ochfinansieras frän exportfrämjande anslag. De skulle användas för s. k. matchningav förmänliga krediterbjudanden frän konkurrerande länder. Nägra begränsningarav länderkretsen skulle här ej behövas. EKN år medveten om svårigheten att mera preciserat ange deu-länder till vilka blandade krediter skall kunna lämnas. I sammanhanget böremellertid beaktas avvägningen av det gävoelement som skall tillämpas i deolika fallen. Principielltskulle begränsningen av blandade krediter ländermässigt kunna ske enligt tvåhuvudlinjer. I det ena fallet skulle stödet lämnas till i första handprogramländerna med hänsyn till starka biständspolitiska skäl för export somannars sannolikt inte skulle komma till stånd. Gåvoelementet skulle då uppgåtill . I det andra fallet skulle stödet lämnas till andra ,företrädesvis sädana med vilka ett bredare svenskt samarbete är aktuellt, ochdärvid användas framför allt i lägen där exporten på grund av utländskkonkurrens beträffande ränte- och kreditvillkoren annars sannolikt inte skullekomma till stånd. Gävoelementets storlek skulle i detta fall variera frän 15%och uppåt beroende på vad de utländska konkurrenterna erbjuder. Pä detta sättskulle såväl begränsning som flexibilitet i länderurvalet för blandadekrediter kunna uppnäs. skulle en sådan uppläggning också motverkaeventuell kritik mot att inför ett system med blandade krediter ochdärigenom ökar kreditkonkurrensen. Undervissa betingelser kan det enligt SIND finnas skäl för viss subventionering avexportprojekt. Dessa samhällsekonomiska motiv är emellertid giltiga oberoendeav om marknaden är ett u-iand. Blandade krediter som subventionsform borde somen bland flera kunna aktualiseras för alla projekt där EKN:s s. k. s/u-garantisystemtillämpas. 1 annat fall uppkommer en snedvridning av projektvalet inomsystemet. Verket anser därför att blandade krediter bör riktas mot en vidarekrets länder än vad som föreslagits och att de bör finansieras utanför biståndsramarna. förutsätter att länderkretskriterietinte ges en så restriktiv tolkning att majoriteten av utesluts frändet svens- Prop.1980/81:41 148 kasystemet för blandade krediter. Det bör finnas ett betydande antal u-ländervars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svenskbiståndspolitik. Förbundet anser dock att ett svenskt system för blandadekrediter i princip bör avse samtliga . Endast genom ett sädantgenerellt system kan den eftersträvade exportfrämjande effekten uppnås och desvenska företagen fä möjlighet att konkurrera på lika villkor på u-landsmarknaderna.Förbundet anser att exportfrämjande synpunkter bör tillmätas en avgörandebetydelse vid ländervalet. Man finner det angeläget att frågan om en vidare länderkretssnarast behandlas så att systemet redan frän böljan fåren så vid omfattning sommöjligt. Med tanke på att blandade krediter endast delvis skall finansieras medbiståndsmedel har förbundet svårt att förstå varför enbart biständspolitiskakriterier fått fälla utslag vid bestämmandet av länderkretsen. Förbundeterinrar om att de ur exportsynpunkt mest intressanta u-landsmarkanderna intefinns i de fattigaste utan snarare i sådana länder vars utvecklingavancerat rätt längt, t.ex. flera av de länder som är föremål för bredaresamarbete. Det är viktigt att detta beaktas vid ländervalet sä att en så storexportfrämjande effekt som möjligt kan uppnås inom tillgängliga finansiellaramar. LOanser att det enda sättet att utröna vilket intresse programländerna i självaverket har för blandade krediter är att finansiera subventionselementen ikrediten ur mottagarländernas landramar. Om ett system med blandade krediterinom biståndet utformas så att mottagarländerna får bestämma omfattningen avutnyttjandet genom att det avräknas mot landramen och projekten utvärderasutifrån vilka utvecklingseffekter de har, ser LO inga skäl att motsätta sigblandade krediter. Isamarbetet med med vilka det traditionella biståndssamarbetet ärunder avveckling bör ocksä möjligheter finnas att använda blandade krediter.Denna subventionering bör kunna finansieras överbiståndsanslaget. EnligtLO kan det finnas ett intresse från svensk sida att utveckla ett fördjupatsamarbete med vissa i huvudsakligt syfte att stödja dessa ländersutvecklingsansträngningar men exempelvis ländernas inkomstnivå är för hög föratt de ska kunna bli programländer och erhålla traditionellt bistånd. LO villinte utesluta att blandade krediter ska kunna användas som ett medel blandflera inom ramen för samarbetsavtal mellan och ett begränsat antalsädana . LOförordar också att ett tidsbegränsat system med blandade krediter införs sommöjliggör för svensk exportindustri att i dessa avseenden konkurrera pålikartade villkor som de viktigaste konkurrentländerna. Systemet bör utformasså att inte kan anses skärpa kreditkonkurrensen. En lämplig utgängspunktbör vara de s. k. matchningssystem som finns i vissa andra . Avgörandeom blandade krediter ska ges bör i dessa fall vara förekomsten avkreditkonkurrens pä den aktuella marknaden samt värdet av det aktuellaprojektet för svensk export och sysselsättning. Dennatyp av blandade krediter bör enligt LO finansieras överhandelsdepartementets huvudtitel och administreras av EKN och SEK i enlighetmed arbetsgruppens förslag. päpekar att de i betänkandet föreslagna principerna för länderurvaletter sig orimligt snäva och riskerar att onödigtvis beskära systemetsexportfrämjande effekter. Föreningen ifrågasätter om inte alla bordeinkluderas. Frågan om en utvidgning av länderkret- 1980/81:41 149 sen bör behandlas redan vid införandet av systemet ochinte ytterligare uppskjutas. SEK finnerden länderbegränsning som utredningen valt lämplig i ett inledande skede. SEKvill dock betona det angelägna i att en utvidgning senare prövas. Om systemet ialltför hög grad vrids mot de fattigaste länderna kommer systemets syfte attförfelas. Förutsättningarna att samordna bistånds- och exportfrämjandeintressen är mindre i dessa länder än i andra anser SEK. Enligt ulbildningsberedningensuppfattning bör de blandade krediterna vad avser programländerna i första handvara lämpliga för länder där biståndet håller på att avvecklas eller där detfinns andra speciella skäl för biståndet. Övriga programländer bör - om de såönskar - kunna medges möjlighet att omvandla en del av landramen till gåvodeleni en blandad kredit.