prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Behovelav pedagogiskt utvecklingsarbete inom undervisningens område blev alltstarkare uttalal i samband med de omfallande reformerna under 1960-talet.Anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, som tillkom ibörjan av 1960-lalet i samband med försöksverksamheten vid grundskolansinförande, utvecklades lill ett anslag för pedagogiskt FoU-arbete, där dennaturliga tyngdpunkten läg i fillämpad pedagogisk forskning. Anslagel harutvecklats frän ell relalivl begränsai anslag på ca 2 milj. kr. till detstörsta enskilda seklorsforskningsanslagcl inom utbildningsområdet. SÖ har detcenirala ansvarel för planering och administration av verksamheten inomanslagets ram. Denna verksamhei har omfaliai utvecklingsarbete inom och ulom SÖsaml forskning vid vetenskapliga institutioner. .SY);.v FoU-anslag uppgårbudgetårel 1980/81 lill ca 36 milj. kr. I SFK:s belänkande redovisas hurFoU-anslagel har utvecklats, hur det har utnyttjats för exlerna och internaprojekt och hur medlen har fördelals på olika skolformer och stadier. Prop.1980/81:97 13 Belräffandepersonalutbildning anvisar medel under anslaget Fortbildning m.m.Innevarande år uppgår anslaget lill ca 70 milj. kr. Ur della anslag bekostasfortbildning av skolledare, lärare saml personal av olika kategorier förskolans elevvårdande verksamhei m. fl. Verksamheien bedrivs till större delenav länsskolnämnderna saml av de forlbildningsav-delningar som avses iförordningen (1977:536) om fortbildningsavdelningar. Ur anslaget bestridskostnaderna för personal vid fortbildningsavdelningarna och länsskolnämndemasfortbildningsorganisation. En viss mindre del av medlen går direkt till SÖ. Huvuddelen av anslagnamedel används för all bestrida personalkostnaderna för planering ochgenomförande av centralt och regionall beslutad fortbildning. Vidare förekommeren betydande materialproduklion. Forl-bildningsavdelningarna ger t.ex. ul ett20-lal periodiska skrifter med en sammanlagd upplaga på över 20000 exemplar.Utgivningen sker delvis i samarbete med Liber/Uthildningsföriaget. Inom ramenför fortbildningsanslaget anordnas också ett stort antal kurser ochkonferenser. Fortbildningsavdelningarna administrerade under budgetåret1979/80 ca . Några av dessa genomförs under terminstid, t.ex. personal-lagsutbildning och skolledamtbiidning, medan andra sker påferietid. Även vissa studiedagar, främst för gymnasieskolans och den kommunalavuxenutbildningens lärare, ingår i verksamheten. Under de senaste budgetårenhar som ett led i uppföljningen av SIA-reformen en omfattande fortbildninginletts för skolledare inom skolväsendet och för personal inom de enskildarektorsområdena på gmndskolan. Andra utbildningar som prioriterats inom ramenför fortbildningsanslaget är fortbildning inom naturorienterande ämnen ochteknik för som en konsekvens av den nya läroplanen samtfortbildning rörande jämställdhels-, samlevnads- och alkoholfrågor. Tilldetta kommer resurser för att täcka lärarlönekostnader orsakade avtjänstledighet för studier med oavkortad lön och B-avdrag. De sammanlagdavikariekostnaderna på gmnd härav uppgår exempelvis till ett belopp istorleksordningen 300 milj. kr. Tjänstledighetmed B-avdrag på lönen medges inom ramen för gällande avtal i sådana fall därarbetsgivaren bedömer att studierna är angelägna från tjänstesynpunkt.Regeringen har i vissa fall gett generella medgivanden om lön med B-avdrag vidtjänstledighet för studier, exempelvis vid genomgång av specialläramtbildning ivissa fall. I andra fall får skolmyndigheterna bedöma frågan. AntaletB-avdragsdagar för en lärare far, med undantag för de av regeringen beslutadegenerella medgivandena, uppgå till högst 360 . Det börobserveras att ledigheten för studier beviljas av skolstyrelsen medanersättningsfrågan prövas av länsskolnämnden. Det bör vidare betonas attarbetsgivaren ensam, enligt gällande avtal, har att besluta om lön medB-avdrag skall utgå. Beviljandetav lön med B-avdrag under tjänstledighet för studier enligt Prop.1980/81:97 14 ASTbygger i princip på den praxis som gällde då AST kom lill , dvs. enpraxis som utvecklats under hell andra förhållanden än de som råder . Enviss förändring av praxis har sketl men i slort sett gällerden oförändrad. Den personalutbildning som sker under tjänstledighet medB-avdrag kan sägas vara dåligt anpassad lill skolans aktuella behov. Undersenare år har en viss uppmjukning skell genom att regeringen genom beslut ibesvärsärenden har vidgat B-avdragsrätlen i ett anlal angelägna fall (l.ex.B-avdrag för studier i idroltspedagogik, vårdergonomi, kunskap om datorer,Waldorfpedagogik, svenska för vuxna analfabeter). Främstomfattar personalutbildningen under tjänstledighet med B-avdrag ,bortsett från speciallärarutbildningen, följande grupper - låg- och mellanstadielärare somläser pedagogik under en eller tvä terminer, - studier i pedagogik för övrigalärarkategorier, - mellanstadielärare som studerartill behörighet för tjänst som ämneslärare på högstadiet, - adjunkter som fördjupar sinakunskaper i något av sina ämnen, - adjunkter som ökar sinämnesbredd från två lill tre ämnen, - studier som syftar tilllektorsbehörighel. Procentuelltfördelar sig studierna med B-avdrag f.n. pä ämnen så alt studier i pedagogik(20 och 40 poäng) dominerar och ulgör . Speciallärarutbildning utgör 25%och övriga teoretiska ämnen utgör av B-avdragsstudierna. Av de teoretiskaämnena dominerar språk och SO-ämnen. Bland övriga ämnen förekommermontessoristudier, miljöpraktik, automatisk databehandling (ADB) och vissatekniska ämnen. Oavkortadlön vid tjänstledighet för studier kan utgå enligt beslut av regeringen inomramen för gällande avtal. 1vissa fall har regeringen lämnat genereUt medgivande, t. ex. studier påspeciallärarlinjen och vid genomgång av fortbildningskurs för lärare i vissayrkesinriktade ämnen för tjänstgöring i specialklass och särskola. Oavkortadlön vid tjänstledighet för studier lämnas annars när det är fråga om"studier som av arbetsgivaren (regeringen) prövas vara synnerligen betydelsefullafrån tjänstesynpunkt". Del rör sig om ca 20 beslut . Totaltvar under /80 ca 3 300 lärare tjänstlediga för studier. Avdessa hade ca 2250 ledighet med B-avdrag, 400 ledighet med oavkortad lön medanca 650 var lediga med C-avdrag. Huvuddelen av de studiersom bedrivs med B-avdrag eller oavkortad lön sker i högskolan inom ramen förhögskolans anslag för lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Densammanlagda kostnaden för högskolans insatser kan uppskattas till ca 20 milj.kr., dvs. av nyssnämnda anslag. Det bör här noteras att i en del fallbedriver lärare dessa studier parallellt med skolarbete genom att högskolan kanerbjuda kvällsundervisning på s. k. halvfart. Prop.1980/81:97 15 Förvissa speciella lärargrupper medverkar andra myndigheier i studiedagar,anordnar särskilda kurser och producerar fortbildningsmaterial. 1 vissomfattning tillförs forlbildningsavddningarna och länsskolnämnderna ocksäexlerna medel frän andra myndigheier samt svenska och utländska organisationer.Lärare inom vissa områden får också delta i den fortbildning som anordnas förandra personalgrupper av myndigheter och organisationer utanför skolsektorn.Resp. huvudman svarar i regel för deltagarnas koslnader inkl. i förekommandefall koslnader för vikarie. De .sammanlagda kostnaderna för denna lyp avutbildning beräknas lill ca 2 milj. kr. För lokaltutvecklingsarbete har sedan budgetårel 1978/79 under ett särskiltanslag for lokall ulvecklingsarbele inom skolväsendet m.m. anvisat sammanlagl750000 kr. per är lill fem länsskolnämnder. I årets budgetproposition (prop.1980/81: 100 bil. 12 s. 245) har jag föreslagil en höjning av anslagel till . Anslagets ändamål är att stimulera till lokalt och regionaltutvecklingsarbete och samverkan med forskning och annat utvecklingsarbete. Deförsök som ges slöd genom dessa medel, skall avse lokala problem och varainitierade av skolstyrelsen och länsskolnämnden. Genom tillkomsten av anslagelhar nya arbetsformer initierats inom länsskolnämnderna, varigenom de olikaarbetsuppgifterna tillsyn, utvärdering och stöd till lokal fortbildning kommitatt ingå som integrerade delar i utvecklingsarbetet. Med medel ur anslaget fi?rpedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendel finansieras i viss utsträckninglokalt utvecklingsarbete och lokala försök, bl.a. de s.k. utvecklingsblocken.Kostnaderna för verksamheien kan uppskaltas till ca 3 milj. kr. Därtill kommerkommunala kostnader. Ulövervad jag har redovisat kommer den genomföranderesurs som ställts tillskolornas förtogande fr. o. m /81 ochsom omfattar per elev och är avsedd för den nyaläroplanens genomförande inom gmndskolan. Resursen motsvarar ca 40 milj. kr.per är . Jag övergår nu till altnärmare redogöra för mina förslag belräffande långsiktig planering ochforskning. 3 Långsiktig planering och forskning Minaförslag i det följande rör enbart den sektorsforskning inom skolområdet, somfinansieras genom särskilt anslag i statsbudgeten. SFKanser, som jag lidigare har påpekat, att skolforskningen i fortsättningen meramåste inriktas på att fungera som instmment för en långsiktig Uppföljning avskolreformerna. Kommittén framhåller också att en tids- 1980/81:97 16 mässigoch innehållslig samordning av verksamheien är nödvändig. Vidare bör, anserkommitién, en problemrelaterad projektplanering inledas med syfte altåstadkomma en verksamhei som är tematiskt uppbyggd och där olika sidor av etigivet tema belyses sä allsidigt som möjligl. Forskningen bör i störreutsträckning behandla problem rörande relationen mellan ulbildning ochsamhälle. Enproblemrelaterad projektplanering bör ocksä, säger kommiltén, leda fram tillforskningsinsatser inom slörre områden. En sädan utveckling har redan påbörjatsoch fått sina kanske tydligaste ullryck i SIA-uppföljningen och påinvandrarområdet. En uppläggning av projektverksamheten enligt temaprincipenbör, enligt SFK, fä till följd alt de dominerande treåriga projektenblir mindre vanliga i fortsättningen till förmån för en uppdelning, dels påkunskapsöversikter och forskningssynleser av väsentligt kortare varaktighet,dels på tidsmässigt längre projekt. Vad SFK anförbeträffande skolforskningens inriktning tillstyrks av praktiskt taget samtligaremissinstanser. Dessa har framför alll yttrat sig över förslagen till merlångsiktig planering och breddning av FoU-arbetel, vad avser bådetvärvetenskaplig uppläggning av projekten och utökat antal forskningområden.Remissinstansema har därvid understrukit angelägenheten av FoU-projekt kringproblem som rör relationen mellan utbildning och samhälle. Ett stort antalremissinstanser anser alt förslaget om en tvärvetenskaplig projektförankring ärsärskilt positivt. Det bör innebära att flera discipliners kunskap utnyttjas iskolforskningen. Förslaget om lemaprojekt stöds bl.a. av rektorsämbetet ochpedagogiska institutionen vid i , länsskolnämnden iJönköpings län och SÖ. Remissinstansernaär också positiva till SFK:s förslag om mer långsiktig planering och breddningav FoU-arbetel. Enligt UHÄ bör en sådan inriktning kunna bidra till attmotverka ryckighet och "brandkårsutryckningar" i vid i anknyter till vad SFK anförbeträffande långsiktig forskningsutveckling och delar kommitténs uppfattningatt FoU-arbetet måste äga mm i ett långsiktigt perspektiv och även varainriktat på att kritiskt pröva inte bara medlen för att nä ett givetutbildningspolitiskt och pedagogiskt mål utan också själva mälen. Fleraremissinstanser behandlar även i övrigt tidsaspekten i FoU-projekl ten.Rektorsämbetet och pedagogiska institutionen vid i anseratt kommitténs förslag om att den tid under vilken ett visst FoU-projekttilldelas medel skall göras mer flexibel är av särskild vikt. Såväl SÖ som SFK har pekatpå de svårigheter som skapats av den ettåriga medelstilldelningen vad gällerplaneringen av forskningen inom skolsektorn. Försvärande för en gmndläggandekunskapsutveckling har naturligt nog också varil de kortsiktiga"brandkårsutryckningar" som företagits vilket i sin tur återspeglarbrister i samordningen av forskning och långsiktig planering. Beställningsuppdragfrån riksdag och regering har också bidragit till att försvåra planeringen. 1980/81:97 17 tillkontinuitet och långsiktighet i projektarbetet skulle öka högst väsentligt omramar för medelstilldelning kunde beslutas för än ochföreslår treårsperioder som lämplig omfattning. Föregen del viU jag anföra följande. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av de riktlinjer för skolforskningsområdet jag nu kommeratt förorda. Det direkta ansvaret förden konkreta planeringen av skolforskningen bör ligga på sektorsmyndigheten,SÖ, men utgångspunkten måste vara och regeringens ställningstagandenoch prioriteringar. Planeringen måste också ta hänsyn till resursknappheten.Alla områden kan inte täckas in och det fmns bl.a., vilket jag återkommer till,anledning att beakta den forskning som bedrivs i andra länder vidprioriteringarna av verksamheten i . Enligt min mening kommer denstmklurföränd-ring jag föreslår att underlätta planeringsarbetet.Forskningsverksamheten får en långsiktigare prägel och ett mindre inslag än nuav snabba beslut och åtgärder. Jag anser det därför inte nödvändigt att nuinföra ett system med långsiktiga medelsbeslut vad avser forskningsanslaget.Jag vill också hänvisa till att hithörande frågor behandlats av FOSAM och attdet blir anledning att återkomma till dem i samband med att ställning tas tilldess förslag. Sektorsforskningen inomskolområdet måste vara inriktad mot problem aktualiserade i skolans och vuxenutbildningensvardag eller i arbetet med den långsiktiga planeringen och uppföljningen avskolreformer. Allmän beteendevetenskaplig, samhällsvetenskaplig ochpedagogisk-historisk gmndforskning liksom vetenskapsteorefisk gmndforskning bördäremot inte bedrivas med medel ur SÖ:s forskningsanslag. En tematiskt upplagdforskning i enlighet med vad SFK föreslår bör enligt min mening komma tillstånd. 1 likhet med kommittén anserjag att det bör leda till en uppdelning avprojekten på tidsmässigt kortare kunskapsöversikter och forskningssynteser åena sidan och tidsmässigt längre projekt å andra sidan. Jag vill lägga storvikt vid vad SFK kallar del långa perspektivet. Detla rör dels generella frågorom undervisningens innehåll och meioder, dels frågor om relationerna mellanskola, vuxenutbildning och det omgivande samhället - här inte minst denomfattande kunskapsutveckling och ulbildning som äger rum vid sidan avundervisningsväsendet i offenllig och privat verksamhet -, dels desamhällsförändringar som kan ligga till grund för omprövning och förnyelse avutbildningens mål, innehåll och organisation. Det är framför allt den senaredelen, "förändringsdelen", som jag vill beteckna som den strategisktviktiga inom det centralt bedrivna forskningsarbetet. Den centralt initieradeforskningen bör således inriktas mot långsiktiga frågor och vara ett instrumenti utvecklingen av skola och vuxenutbildning på lång sikt. Forskningen kandärvid bidra till strävandena att effektivisera utbildningsväsendet. Den skallförse beslutsfattarna 2 1980181. 1980/81:97 18 medbakgmndsmaterial och handlingsalternativ och den skall ge en kunskapsmässigoch metodisk bas för utvärderingen av skolan. Jag viU här särskilt erinra omden betydelse för skolans utveckling som FoU-verksam-heten redan har haft ifråga om de långsiktiga utvecklingslinjerna. Men det finns nu anledning attklarare än tidigare markera forskningens roll att belysa problem i ochkonsekvenser av olika långsiktiga handlingsalterna-fiv. SFKpekar på det för tämligen unika i den samverkan som har sketl mellanforskare och kommittéer i samband med reformarbetet. Detta, säger kommittén,har ingalunda inneburit att forskarna tagit över politikernas beslutsfattande,men i bästa fall har underlaget för besluten blivit rikare och mergenomarbetat. Den svenska skolforskningen har kanske i större utsträckning änforskningen i andra länder bedrivits i samarbete med skolpolifiker,administratörer och lärare. Jag delar kommitténs uppfattning att den dialogmellan skilda parter som ägt mm varit fmktbärande och jag anser att den ändradeinriktning för den centrala FoU-verksamheten jag nu har förordat kommer attleda lill än bättre förhållanden därvidlag. Åven beträffande de regionala ochlokala nivåerna anserjag att de resurser och det ökade ansvar som dessa enligtmina förslag i det följande kommer att tillföras för utvecklingsarbete bör ledatill en utvidgad dialog mellan dem och forskarna. Föratt markera prioriteringsområden för den långsiktiga planeringen avforskningsresursen vill jag här peka på några områden där forskningen har haftbetydelse men där också en fördjupad forskning är nödvändig att stimulera. InomSverige har vi ett internationellt sett unikt datamaterial i indivi-dualstatistikenoch s. k. longitudinellt baserade forskningsresultat om hur olika individerutnyttjar utbildningen. Forskningen på dessa områden bör vidgas och fördjupas.Den ger värdefull kunskap om vilka gmpper i samhällel som utnyttjarutbildningen och hur utbildningen påverkar individens välfärd. Denna kunskapkan få en avgörande betydelse för kommande beslut i fråga om kopplingen mellangymnasieskolan och högskolan samt om gymnasieskolans linjestmktur. Den kanockså vara av betydelse vid prioriteringar av satsningarna på vuxenutbildningoch återkommande utbildning. Jag vill här erinra om att jag i åretsbudgetproposition förordat att delar av SCB:s kostnader för uppläggning avifrågavarande datamaterial bör bekostas med medel från FoU-anslaget (prop.1980/81: 100 bil. 12 s. 257). Kunskapsutvecklingeni skolan bör följas kontinuerligt, särskilt med avseende på basfärdighelerna.Detla kräver projekl som sträcker sig och som gör alt mankan utveckla funktionella mätinstrument. En sådan forskning bör kunna ge bl. a.värdefulla kunskaper för att förbättra basfärdigheterna och höjakunskapsstandarden i framför allt . Euviktigt område är forskning kring hur läroplaner ulformas och kan Prop.1980/81:97 19 utformasliksom deras genomslagskraft i undervisningen. På delta område har Sverigeinternationellt sett en relafivt avancerad forskning som bör kunna utvecklasoch tas lill vara. Häri ingår också uppföljning av skolreformerna i stort.Problemställningarna kring utbildning arbetsmarknad - arbetsHv är centralaför långsiktig planering och måste inbegripa de inom vuxenutbildningenprioriterade målgmpperna. Inte minst de senaste årensdecentraliseringssträvanden och jämställdhetsmål gör denna forskning värdefull.Utbildningens roll i arbetet att motverka framför allt ungdomsarbetslöshetenär ytterligare ett skäl för sådan forskning. Ocksåkursplanernas funktion bör i detalj studeras. Syftet bör vara att analyseraolika kunskapsområdens begreppsstrukturer och hur dessa skall förmedlas stegvisunder olika stadier i skolan. Inte minst markerar den inriktning mot centralabegrepp, som den nya läroplanen för (Lgr 80) har, behovel av ensådan forskning. Denna forskning kan självfallet få stor betydelse i fråga omskolans innehåll och bör medföra exempelvis förbättringar beträffandebasfärdigheterna och också påverka läromedlens kvalitet. Enligtmin uppfattning är det vidare av stor vikt att utvärderingen av verksamheteninom skola och vuxenutbildning också innefattar de stödjande och styrandeåtgärder som samhället sätter in. De förslag jag lägger här om forskning,utvecklingsarbete och personalutveckling bör exempelvis utvärderas. Frågor avtypen vilka styrmedel som är effektivast, vilka former av personalutbildningsom har störst genomslagskrafl och hur särskilda resurser fill lokaltutvecklingsarbete påverkar skolans verksamhet bör besvaras med hjälp avskolforskningen. Självfallet har svaren på sådana frågor stor betydelse när vii framtiden skall välja instrument att förändra skolan. Forskningenom vuxenutbildningen är ännu alltför litet utvecklad. Särskilda ansträngningarmåste, enligt min mening, göras för att bygga upp en bättre kapacitet förforskning om vuxenutbildningens olika former och målgrupper. Jagövergår nu till alt behandla vissa frågor om inlernationellt FoU-utbyte. Behovetav en bred orientering om den internationella forskningen på skolområdet ärovedersägligt. Många områden som behöver utforskas är inte unikt knutna lill detsvenska utbildningssystemet utan lill samhällsförändringar gemensamma förindustrialiserade länder. Den komplexitet dessa problem har och de knapparesurser som finns för forskning kräver internationellt forskningssamarbete.DeUa är nödvändigl inle bara för all undvika dubbelarbele ulan också för allberika teori- och metodutveckling. Då forskningsresurserna är begränsade börprioriteringar göras så alt problem, som på ell tillfredsställande sätt redanhar behandlats i forskning 1980/81:97 20 utomlands,inte blir föremål för "dubbelforskning" i . Likaså ärdel inleuteslutet att vissa projekl kan bygga vidare på utomlands vunna erfarenheter.En ökad internationalisering av forskningen står dessutom, som SFK framhåller,i överensstämmelse med de mål som angetts för det svenska utbildningsväsendetsutveckling. Så anför t.ex. rektorsämbetet vid i attbetydelsen av att publicera resultat i internationella tidskrifter inte skallunderskattas för det internationella utbytet av erfarenheter. Statenspedagogisk-psykologiska bibliotek har varit föremål för en särskild utredning,vars resultat överlämnades till chefen förutbildningsdepartementet. 1 propositionen (prop. 1979/80: 104. UbU 1979/ 80:29,rskr 1979/80:341) om vissa högskoleadminislraliva frägor förordades altbiblioteket skulle finnas kvar som en självständig enhel. hade ingetatt erinra mot detta förslag. I likhet med SFK anserjag insatsersärskilt viktiga vad belräffar del internafionella utbytet. För egen del finner jagdel angelägel all analyser och redovisningar av viktigare utländskaforskningsprojekt och resultat genomförs i större utsträckning än . Dettabör vara en uppgift för bl.a. de myndigheter på området som disponerar medelför informationsåtgärder. Jag vill här speciellt framhålla vikten av attprojekl kan igångsättas där syftet är att ge en översikt av varforskningsfronten gär. Mindre projekl av detta slag bör snabbt komma till slåndi anslulning lill högl prioriterade forskningsområden, t. ex. inom de omrädenjag lidigare angav. Åvendet internationella utbytet pä personlig nivå kan vara givande enligl SFK, somföreslår all samarbetet mellan anslagsgivande myndigheter och högskolan ökas ifräga om finansieringen av koslnaderna för utländska gästforskare, all deanslagsbeviljande organen ökar sitl samarbete i fråga om deltagande iinlernalionella konferenser saml uppläggning och finansiering av studiebesök isamband med sådana konferenser och slutligen alt det internationella utbytetgörs aktivare i sådana projekl där den internationella ulvecklingen är särskillviklig all känna lill. Föregen del anser jag aft sädan verksamhei kan vara av slorl värde. Med debegränsade resurser som slår lill förfogande är del viktigt allkostnadskrävande utlandsresor föreläs med urskillning. Del är ocksä viktigtalt ett svenskt deltagande i uiländska konferenser samordnas sä altrepresentationen blir den mesl ändamålsenliga och minst kostnadskrävande. Detankommer pä berörda myndigheter all se lill all cn sädan samordning kommer tillständ. Jag vill underslryka all de medel som används för iniernaiionelli ulbytebör inriktas pä sädanl som kan nyttiggöras i den svenska verksamheien,exempelvis, som SFK för fram, i projekl där den inlernationdla utvecklingen ärett särskilt viktigt led i utvecklingsarbetet i . Jagövergår nu lill all behandla spridning och användning av FoU-arbelels resultat. Prop.1980/81:97 21 SFKförordar att begreppet resultat vidgas till att omfatta ertarenheler i vidbemärkelse. Även information om de svårigheter man möler i olikautvecklingsprojekt bör t.ex. spridas.