prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — LO föreslår därför att bestämmelsernaom tidsbegränsning fär gälla även sådana ersättningar. Maximitiden förlöneutmälning är f n. per kalenderår eller, om fordringens art gersärskild anledning till det, . Beredningen har inte föreslagit nägonändring på denna punkt, men flera remissinstanser har ansett all maximitidenbör förlängas. För egen del vill Jag framhälla att maximitiden bör ses isamband med övriga begränsningar i fråga om löneutmälning, främst det vidJämförelse med införsel förhållandevis stora beneficiet vid sådan utmätning.Hänsyn bör också tas till att tiden inte hänför sig till vaGe särskild fordranför vilken utmätning söks utan avser den sammanlagda tid under vilkengäldenärens lön över huvud får tas i anspråk genom utmätning. Mot bakgrundhärav framstår en längsta tid för normalfall som välkort. Enligt vad Jag har erfarit förekommer del också i ganska storutsträckning alt gäldenären medger löneutmälning . Enförlängning lill framstår därför som rimlig. Enligt min mening bören sådan förlängning kunna ske utan att gäldenärerna blir oskäligt betungade.Som har påpekats av RSV bör det tvärtom i vissa fall kunna vara till fördel fören gäldenär alt en skuld fördelas på sex i stället för . Någonanledning att med en föriängd maximitid göra skillnad mellan olika fordringarallt efter dessas art finns inte. Jag föreslär därför all den nuvarandemaximitiden förlängs lill och att någon särskildtid inte skall gälla för vissa fordringar pä grund av deras art. Enligl beredningens förslag skall,i överensstämmelse med gällande rätt, utmätning inle få äga rum under tvåkalenderår efter varandra på sådant sätt att lönen i en följd eller utan störreuppehåll tas i anspråk än som gäller för utmätning under ettoch samma kalenderår. 1 ett remissyttrande har förordats alt uttrycket"ulan större uppehåll" ersätts 1980/81:8 7 kap. 5 § 548 av en bestämd tidsangivelse, eftersom motsvarandebestämmelse i UL har föranleti en varierande praxis hoskronofogdemyndigheterna. Enligt min mening skulle emellertid en föreskrift omviss bestämd lid för uppehåll bli alltför stel i tillämpningen. Jag ä,r därförinte beredd alt tillmötesgå denna begäran. Den föreslagna bestämmelsen fåremellertid anses innebära att det efter avslutad löneutmälning som har under ett kalenderår i allmänhet bör förflyta ungefär tre månaderinnan sådan utmätning får äga rum pä nytt. Ett par remissinstanser har tagitupp en särskild fråga rörande lidsbegränsningen av löneutmätning, nämligen omliden får överskridas i fall då överinstansen efter besvär finner att utmätningborde ha verkställts med högre belopp än som har tagits ut . Därvid har förordats att överskjutande belopp skall få tas ututan hinder av tidsbegränsningen. För egen del vill Jag lill en början påpekaalt för gällande rätts del har frågan numera prövats av högsta domstolen, somdärvid ansåg alt någon sådan förlängning av tiden inte kan äga rum (NJA 1974 s.253). För införande av möjlighel lill förlängning av tiden i fall som avseskan bl.a. anföras alt rätten att överklaga kronofogdemyndighetens beslut kansägas bli i viss mån illusorisk, om inte det högre belopp som enliglöverinstansens prövning borde ha tagils ul också fär drivas in ulan dröjsmål. Åandra sidan skulle möjlighel till förlängning av liden medföra att utmätningav lön skulle kunna äga rum under ett kalenderår. Även omhögre belopp sammanlagt inle skulle kunna las ul än som hade kunnat ske omkronofogdemyndigheten hade gjort samma bedömning som överinstansen, är en sådanutsträckning av liden inte förenlig med den älerhållsamhet som i övrigt präglarde föreslagna reglerna om löneutmätning. Frågan kommer också i ett någotannat läge om man. som har föreslagits, förlänger den tid under vilkenlöneutmälning får pågå beträffande fordringar i allmänhet från nuvarande trelill per kalenderår. Om besvär anförs i nära anslutning lillkronofogdemyndighetens beslut, bör överinstansens beslut kunna meddelas påsådan tid alt större delen av utmätningsperioden återstår. Jag vill erinra omatt enligt departementsförslaget skall besvär över kronofogdemyndighets beslutanföras direkt hos hovrätten. Del synes lämpligt att överklagade mål omlöneutmätning handläggs särskilt skyndsamt i fall som avses. Någon särskildföreskrift härom torde dock inte behövas (jfr 17 8 hovrätlsinslruktionen1974:692, omtryckt 1975:510). Det kan också påpekas att med stöd av 18 kap. 168 andra stycket i departementsförslaget kan hovrätten interimistiskt förordnaom uttagande av ell högre belopp än kronofogdemyndigheten har funnit skäligt.Med hänsyn till att föreskrifter numera finns meddelade om beräkningen av detutmätningsfria beloppet kan fö. den åsyftade situationen sällan väntasuppkomma. På grund av det anförda anserjag inte att möjlighet bör införas attvid överklagande överskrida maximitiden per kalenderår. Prop.1980/81:8 7 kap. 6 § 549 Den föreslagna förlängningen av tidunder vilken löneutmätning längst får pågå utan gäldenärens medgivande påkallarändring av beredningens förslag om återkallande av sådant medgivande. Med denföreslagna maximitiden synes lämpligt att gäldenärens medgivandetill att utmätning får tillämpas över huvud inle skall varabindande för honom ulan kunna återkallas när helst han så önskar.Detta torde inte behöva vålla några praktiska problem för kronofogdemyndigheterna.En återkallelse fär givetvis verkan endast för lid efter del att återkallelsenhar skett. 1 enlighet med det sagda anges iförsta stycket första meningen av 5 8 alt utan gäldenärens medgivande i måletfår utmätning inle under ett och samma kalenderår tillämpas sammanlagt längretid än och i andra meningen att utmätning inte heller under tvåkalenderår efler varandra får ske så att lönen i en föQd eller utan störreuppehåll las i anspråk . Enligt tredje meningenbör del om möjligt undvikas att lönen tas i anspråk under gäldenärens semestereller i omedelbar anknytning till denna. I Qärde meningen slutligen föreskrivsatt medgivande som anges i det föregående kan återkallas av gäldenären, Enligl min mening bör liksomhittills undantag från bestämmelserna om tidsbegränsning göras för ackordslön,provision eller annan ersättning som innestår för längre lid än en månad. Nämndabestämmelser lämpar sig inle särskilt väl för sådana ersättningar. Som exempelkan nämnas att gäldenären uppbär vanlig lön och därutöver provision somförfaller . Om en sådan provisionsposl tas i anspråk ochlidsbegränsningen är tillämplig, skulle ytterligare utmätning inte få äga rumunder det kalenderåret Qfr andra stycket andra meningen), trots att provisionenmåhända uppgår till ett ganska blygsamt belopp. Genom bestämmelsen i 4 5 andra meningen fär emellertid gäldenären ett skydd förnu aktuella ersättningar som i huvudsak motsvarar syftet med tidsbegränsningen. Även i övrigt överensstämmer andra stycket i departementsförslaget i sak med 4 8 andra stycket i beredningens förslag. 1 tredje stycket i paragrafenregleras det fallet alt vad som utgår som pension eller livränta förfaller medlängre mellanrum än en månad. Bestämmelsen överensstämmer med 10 8 andrameningen beredningens förslag. 6 8 Denna paragraf, som motsvarar 8 kap. 2 8 tredjestycket bered ningens förslag, innehåller särskilda bestämmelser beträffande semester medel. Enligt 67 b 8 6 ULfår ersättning som utgår i stället för semester och innestår hos arbetsgivareninte i något fall utmätas utan gäldenärens i ulmätningsmålet lämnademedgivande. Vad som har sagts nu gäller även semestermedel, som avarbetsgivaren har inbetalats till och innestår hos särskild kassa. Bestämmelserna i 28 tredje stycket beredningens förslag överensstämmer, frånsett redaktionellaändringar, med 67 b 8 6 UL. Förevarande paragrafi departementsförslaget överensstämmer med beredningens förslag. 7 8 Denna paragraf, som motsvarar hänvisning i 8 kap. 5 8beredningens förslag till bestämmelse i införselkapitlet, innehåller föreskrift om gälde närens hörande. Enligl 67 a 8 3 rnom.UL har bl.a. 9 8 införsellagen motsvarande tillämpning i mål om utmätning avinnestående lön. 1 9 8 införsellagen föreskrivs all innan beslut om införselmeddelas, utmätningsmannen skall bereda gäldenären tillfälle att yttra sig, omdet kan ske utan avsevärd tidsutdräkt. Gäldenären behöver dock inte höras närhan byter anställning och beslut skall meddelas om införsel hos den nyaarbetsgivaren. 15 8 beredningens förslaghänvisas på liknande sätt som i gällande rätt till bl.a. 4 kap. 9 8, sommotsvarar 9 8 införsellagen. Idepartementsförslaget har hänvisningen till införsel-kapitlet ersatts avdirekta bestämmelser i saken. I förevarande paragraf har sålunda tagits uppbestämmelser som motsvarar 15 kap. 8 8- 8 8 Paragrafen, som saknar motsvarighet i beredningensförslag, inne håller föreskrifter om bestämmande av utmätningsbelopp och utmätnings- fritt belopp. UL innehåUer inteuttryckliga bestämmelser om hur utmätningsmannen skall förfara vid tillämpningav vad som i 67 b 8 UL föreskrivs om i vilken omfattning lön får tas i anspråkgenom utmätning Qfr i fråga om införsel 10 8 första stycket införseUagen).Sådana bestämmelser har i stället tagits upp i USK (26 8). Beträffandesjukpenning och annan dagersättning som utgår på grund av sjukdom ellerolycksfall eller av annan sådan anledning finns en särskild bestämmelse i 67 d8 3 mom. andra meningen UL. Där anges att vid beslut om utmätning i sådanersättning det belopp som högst får innehållas och det belopp som skallförbehållas gäldenären skall bestämmas per dag. Det synes lämpligtatt i balken uttryckligen reglera hur kronofogdemyndigheten skall förfara vidtillämpning av bestämmelsema i 4 8 om i vad mån lön får las i anspråk genomutmätning. Sådan föreskrift har tagits upp i första stycket av förevarandeparagraf Där anges att kronofogdemyndigheten bestämmer dels hur mycket somhögst får innehållas vid vaGe avlöningslillfälle (ulmätningsbeloppet), delsdet belopp som enligl 4 8 skall förbehållas gäldenären (det utmätningsfriabeloppet). Bestämmelsen ansluter nära till 15 kap. 9 8 första stycketdepartemenlsför- 7 kap. 8§ 550 Prop.1980/81:8 7 kap. 12 § 551 slaget, I förordnande om utmätning av lön bör även angesbl.a. den tid under vilken utmätningen skall tillämpas, såvida del inte endastär fråga om utmätning av viss lönepost. Föreskrifter härom kan meddelas itillämpningsbestämmelser. I andra stycket av paragrafen hartagils upp en bestämmelse angående sjukpenning och liknande dagersättningar,vilken i sak överensstämmer med 67 d S 3 mom. andra meningen UL. 9-11 88 I dessa paragrafer, som motsvarar hänvisning i 8kap. 5 8 beredningens förslag lill bestämmelser i införselkapitlei, meddelasvissa ytterligare föreskrifter om förfarandet i mäl om utmätning av lön. Enligt 67 a 8 3 mom.UL har vissa bestämmelser i införsellagen, bl.a. 11 - 13 88. motsvarandetillämpning i mål om utmätning av innestående lön. 1118 föreskrivs altutmätningsmannen, om särskilda skäl föreligger, får föreskriva attarbetsgivaren skall anpassa sättet för lönens utbetalande så att införseln kanverkställas i därför lämpad ordning. Enligt 12 8 första stycket skall beslut ominförsel ändras, om anledning förekommer till det. Andra stycket i sammaparagraf innehåller en föreskrift att beslut om införsel för underhållsbidrageller bidragsfordran skall hävas, om gäldenären betalar förfallnabidrag och det är anledning anta att bidragsskyldighelen skall fullgöras förframtiden. I 13 8 anges att utmätningsmannen skall underrätta arbetsgivarenangående beslut om införsel eller i fråga som avses i 11 eller 12 8. 1 8 kap. 5 8 iberedningens förslag föreslås, i saklig överensstämmelse med gällande rätt, attbl.a. 4 kap. 11-13 88 skall ha motsvarande tillämpning i mål om utmätning avlön. Idepartementsförslaget har hänvisningen till införselkapitlet ersatts avdirekta bestämmelser i saken. Föreskrifterna 19-11 88 i förevarande kapitelmotsvarar sålunda 15 kap. 11-13 88. Det fall som avses i 15 kap. 12 8 andrastycket saknar dock motsvarighet vid löneutmälning, varför någon liknandebestämmelse inte har tagits upp i 7 kap. 12 8 Denna paragraf, som motsvarar 8 kap. 3 8 tredjestycket beredningens förslag, innehåller bl.a. en bestämmelse om förhållandetmellan löneutmälning och skatteavdrag. Enligt 67 b 8 7 ULhar skatteavdrag företräde framför utmätning. I samma punkt anges att i frågaom förhållandel mellan införsel och utmätning gäller bestämmelser iinförsellagen. De bestämmelser som åsyftas återfinns i 17 8 införsellagen. Föreskriften i 3 8tredje stycket i beredningens förslag överensstämmer med 67 b 8 7 UL.Hänvisningen till bestämmelser som reglerar förhållandel mellan införsel och utmätning avser enligt Prop.1980/81:8 7 kap. 13 § 552 uttrycklig föreskrift i förslaget 4 kap. 17 8. Beredningenpåpekar att uppbördslagen innehåller bestämmelser som syftar lill attförekomma att skatteavdrag med gäldenärens medverkan höjs sä alt utmätning intekan äga rum (45 8 3 mom. Jfrt med 41 8 I mom.). Föredraganden.Departementsförslaget överensstämmer med beredningens förslag. Bestämmelserotn förhållandet mellan införsel och utmätning har i departementsförslagettagits upp i 15 kap. 17 8. Hänvisningen i andra meningen av förevarandeparagraf har jämkats i enlighet därmed. 13 8 I denna paragraf har tagils upp en föreskrift ominträdet av förmånsrätt vid löneutmälning. Paragrafen motsvarar 8 kap. 6 8 iberedningens förslag. I 7 c 8 1 mom. ULanges att utmätning av innestående avlöning inte anses fullbordad förrän densom skall betala ut avlöningen har fått underrättelse om beslutet och delbelopp som skall innehållas är förfallet till betalning. Bestämmelsen skall sesi samband med 77 8 1 mom., där del föreskrivs att då utmätning av lös egendomär fullbordad så som sägs i 67 c 8 I mom. eller 73-76 88, borgenären njuterförmånsrätt i del utmätta efler vad som stadgas i förmånsrättslagen. Se även 8och 9 88 förmånsrättslagen. Enligt 5 kap. 28 8första stycket i beredningens förslag gäller som huvudregel beträffandetidpunkten för inträdel av förmånsrätt att utmätning medför förmånsrätt i ochmed beslutet. Beredningen framhåller alt i enlighet med denna princip bör ifråga om utmätning av lön det nuvarande kravet pä underrättelse till den somskall betala ut lönen m.m. slopas. Detta torde enligt beredningen inte medföranågon olägenhet. Däremot bör kravet på all lönen har förfallit lill betalning ståkvar. Om utmätning av innestående lön sker först efter förfallodagen, kommerden att medföra förmånsrätt. 1 enlighet med det sagda föreskrivs i 8kap. 6 § beredningens förslag att utmätningen vid tillämpning av förmånsrättslagenskall anses verkställd när del belopp som skall innehållas har förfallit tillbetalning. Beredningen anmärker att införselgår före utmätning. Om införselbeslul meddelas först efter förfallodagen föravlöning och utmätningsbeslut därefter meddelas beträffande samma avlöning,skall givetvis införseln gå före. Har åter utmälningsbeslutet meddelats efterförfallodagen men före införselbeslulet, går utmätningen före eftersom den ärfullbordad redan innan införselbeslulet har meddelats. Enligt 4 kap. 30 8första stycket departementsförslaget skall förmånsrätt på grund av utmätning iallmänhet inträda i och med beslutet. 1 enlighet med denna princip bör inteför inträde av förmånsrätt vid löneutmälning krävas att arbetsgivaren ellermotsvarande utbetalare har underrättats om beslutet. Jag godtar sålundaberedningens förslag att för- Prop.1980/81:8 7 kap. 16-18 §§ 553 månsrätt på grund av sådan utmätning bör inträda när detbelopp som skall innehållas enligl beslutet om utmätning har förfallit lillbetalning. Jag ansluter mig lill beredningensuttalanden om konkurrensen mellan införsel och löneutmälning. 14 8 Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 11 8 beredningensförslag, reg lerar den konfiikl som uppkommer, när utmätning har skett av belopp vilka utgår som pension eller livränta och själva rätten till pension eller liv ränta därefter blir utmätt. Om utmätning förviss fordran har sketl av belopp vilka utgår som pension eller livränta ochrättigheten som sådan därefter utmäts för annan fordran, skall enligt 67 d 8 2mom. UL så anses som om den senare utmätningen hade skett även för obetald delav den förra fordringen. Bestämmelsen i 11 8beredningens förslag överensstämmer i sak med 67 d 8 2 mom. Beredningenerinrar om att själva rätten till pension eller livränta i allmänhet inte ärutmätningsbar. Förevarande paragrafi departementsförslaget överensstämmer med 11 8 beredningens förslag. 15 8 Denna paragraf som motsvarar 8 kap. 9 8 beredningensförslag, innehåller förbud mol löneutmätning i fall dä gäldenären är försatt i kon kurs. Enligl 67 c 8 3 mom.UL får, om gäldenären försätts i konkurs, förordnande om utmätning intetillämpas beträffande lön som förfaller under konkursen. Bestämmelsen i 9 8beredningens förslag överensstämmer med gällande rätt. Förevarande paragrafi departementsförslaget överensstämmer med 9 8 beredningens förslag. 1618 88 Dessa paragrafer innehåller vissa föreskrifter omvad arbetsgivaren har att iaktta vid utmätning av lön, om verkan av attarbetsgivaren inte rättar sig efter utmätningsbeslut och om åtgärd i fall dågäldenär arbetar utan skälig lön. De har delvis sin motsvarighet i 5 8beredningens förslag. Enligt 67 a 8 3 mom.UL har vissa bestämmelser i införsellagen om arbetsgivares skyldigheter vidinförsel, nämligen 19 och 20 88, motsvarande tillämpning i mål om utmätning avinnestående lön, 1 19 8 införsellagen föreskrivs i första stycket allinförselbeloppet skall innehållas endast i den män avlöningen överskjuterförbehällsbeloppet och i andra stycket att arbetsgivaren skall tillställautmätningsmannen innehållet 1980/81: 8 7 kap. 16-18 §§ 554 belopp på tid och sätt som denne bestämmer och altutmätningsmannen, om särskild anledning förekommer, får ålägga arbetsgivarenall lillslälla honom innehållet belopp, 1 20 8 anges alt omarbetsgivaren betalar ul avlöning i uppenbar strid mot beslut om införsel ellerom han underlåter att inom föreskriven tid eller på anfordran tillställautmätningsmannen innehållet belopp, utmätningsmannen får hos arbetsgivarengenom utmätning ta ut vad som har skolat innehållas eller har innehållits. Enligt 22 8 första stycket införsellagengäller all om gäldenären arbetar i annans förvärvsverksamhet utan lön eller motuppenbart för låg ersättning och lill följd därav fordran som avses i I 8 Ieller 2 -dvs, underhållsbidrag eller bidragsfordran - inte kan tas utgenom införsel, utmätningsmannen får ålägga arbetsgivaren att, för tid eflerdet att beslut därom har meddelats och till dess annat förordnas, tillutmätningsmannen utge så myckel som hade kunnat tas ut genom införsel om skäliglön hade utgått för arbetet. Innan beslut meddelas skall såväl gäldenären somarbetsgivaren få tillfälle att yttra sig, 1 paragrafens andra styckeföreskrivs att det som sålunda utges skall räknas som genom införsel innehållenlön samt att om arbetsgivaren underlåter att utge belopp som har bestämls genombeslutet, 20 S har motsvarande tillämpning. I fräga om utmätning av lön saknasmotsvarighet till bestämmelserna i 22 8 införsellagen. I 8 kap. 5 8beredningens förslag föreskrivs att 4 kap. 19 och 20 88, vilka motsvarar 19 och20 88 införsellagen, skall ha motsvarande tillämpning i mål om utmätning avavlöning. Däremot skall inte enligt förslaget 4 kap. 21 8, som motsvarar 22 8införsellagen, få motsvarande tillämpning vid löneutmiitning. Remissyttrandena m.m. 1 remissyttrandenagörs inte nägon erinran mot beredningens förslag om i vad mån bestämmelserna omarbetsgivares skyldigheter vid införsel skall få motsvarande tillämpning vidlöneutmätning. I skrivelse till den 18 Juni 1975framhåller emellertid 7?5 V all verket anser det angeläget attkronofogdemyndigheten i fall som avses i 22 8 införsellagen får befogenhet attålägga arbetsgivare utbetalning vid all löneexekution. Som skäl anförs attlöneexekulion kan äga rum när gäldenär är anställd i eget bolag, vilket uppgesvara ganska vanligt. 1 departementsförslaget har hänvisningentill införsel-kapitlet ersatts av direkta bestämmelser om arbetsgivaresskyldigheter vid löneutmälning. Föreskriftema i 16 och 17 88 överensstämmer isak med 8 kap. 5 8 beredningens förslag i vad paragrafen hänvisar till 4 kap.19 och 20 88. Med anledning av att det i 17 8 anges att oredovisat belopp underdär angivna förutsättningar fär utsökas hos arbetsgivaren villjag påpeka att av4 kap. I 8 andra stycket följer att utmätning får äga rum i sädant fall.Beträffande frågan om kronofogdemyndigheten vid löneutmätning bör Prop.1980/81: 8 7 kap. 19 § 555 ha befogenhet att ingripa i fall då gäldenär arbetar ulanskälig lön villjag framhälla följande. Erfarenheten visar att gäldenärer iblandsöker hindra verkställighet genom skentransaktioner eller andra illojalaförfaranden. Bl.a. förekommer att en gäldenär arbetar hos make eller annan ulansynlig lön eller mot så låg ersättning all löneexekution inte kan äga rum.Saken har i gällande rält beaktats i fräga om införsel. I fall som har nämntsnu kan sålunda utmätningsmannen ålägga arbetsgivaren att utge så mycket somhade kunnat las ut genom införsel, om skälig lön hade utgått för arbetet.Bestämmelsen gäller dock endast vid införsel för underhållsbidrag och kommunalbidragsfordran. Motsvarande missbruk kanuppenbarligen förekomma vid verkställighet för fordringar, för vilka inleinförsel slår till buds men väl löneutmätning. Det är enligt min meningangeläget att sådant illojalt förfarande motverkas även vid löneutmätning.Beträffande införsel föreslår jag i 15 kap. att nämnda befogenhet förkronofogdemyndigheten vidgas lill att gälla beträffande samtliga införselbarafordringar, dvs. även skatter och allmänna avgifter samt böter och viten (15kap. 19 8). På grund härav föreslär Jag att kronofogdemyndigheten skall fåsamma befogenhet vid löneutmätning. Bestämmelser härom har tagits upp i 18 § idepartementsförslaget. De har samma innebörd som bestämmelserna i 22 8införsellagen. Paragrafen filialer sålunda inle ingripanden annat än iuppenbara fall. Att ersättningen understiger marknadsmässig lön är inte i ochför sig tillräckligt för ingripande. skall också tahänsyn till om gäldenären pä grund av sjukdom eller av annan anledning inte kangöra en fullgod arbetsinsats. Det är tydligt all befogenheten bör handhas medvarsamhet. 19 8 1 paragrafen, som motsvarar 8 kap. 8 8 beredningensförslag, ges bestämmelser om s. k. säkerhetsutmätning. som lönutmäts får enligt 67 c 8 2 mom. UL till säkerhet för borgenärens rätt lillbetalning också annan tillgång utmätas. Med vidare åtgärd i den delen får anståunder högst i avvaktan på alt lön innehålls lill betalning avfordringen. Föreskriften i 8 8beredningens förslag överensstämmer, frånsett redaktionella Jämkningar, med 67c 8 2 mom. RSV anser att medvidare åtgärder efler säkerhetsutmätning bör få anstå under den tidlöneutmätningen varar. Verket pekar vidare på den situationen att sakulmälninghar skett först och att tillfäUe till löneutmätning yppas därefter. Med hänsyntill att löneexekulion är förmånligast för gäldenären bör enligt verketkronofogdemyndigheten få möjlighet all i sådant fall vilandeförklarasakutmätningen enligt samma regler som gäller för säkerhetsutmätning. Prop.1980/81:8 7 kap. 21 § 556 Som beredningen harföreslagit bör s.k. säkerhetsutmätning kunna ske vid sidan om utmätning avlön. När egendom har tagits i anspråk genoni sådan utmätning, bör tills vidareanstå med realisation av egendomen. Del synes dock inle lämpligt att egendomenfär förbli ulmätt . Jag är därför inte beredd att tillmötesgådet vid remissbehandlingen framförda önskemålet om att med vidare ätgärder börfå anslå under hela den tid löneutmälningen kan vara. 1 departementsförslagethar sålunda anständstiden om ett är behållits. Jag anser inte heller attanledning föreligger att ge kronofogdemyndigheten möjlighet att behandla enföre löneutmälning beslutad sakutmätning pä samma sätt som ensäkerhetsutmälning. Förevarande paragraf idepartementsförslaget överensstämmer sålunda med beredningens förslag. 20 8 I denna paragraf erinras om vad som gäller omutmätning, när lön har betalats ut.