prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — ELAK anser att det inte nu finns tillräckliga skälatt införa förbud mot oljebrännare på små pannor eftersom det kan förväntas bliförhållandevis få som väljer oljeeldning. Däremot finns det enligt ELAK ingenanledning för samhället att på något sätt bidra till installation av oljebrännarei pannor eller till anskaffning av oljetank. Därför föreslås att kostnaden försådana installationer inte skall fä räknas in i samband med statlig långivningtill bostadsbyggande. bör enligt förslaget ges i uppdrag attse över denna fråga. Enligt direktiven skall ELAK vidare behandla frågani vilken utsträckning vattenburna system redan nu bör utformas somlågtemperatursystem. har i en rapport föreslagit att alla vattenburnauppvärmningssystem skall dimensioneras för en framledningstemperatur som inteöverstiger . Enligt planverket bör framledningstemperaturen inte vara högreän om solvärme och värmepumpar skall kunna användas. Det finns enligt ELAK flera skäl som talar för enförändring av den nuvarande radiatornormen "80-60". En sänkning tillnormen "60-40" skulle enligt ELAK tillgodose planverkets önskemål, omman bortser från köldperioder då tillsatsvärme i någon form ändå måsteanvändas. Enligt ELAK bör planverkets utredning och deföreliggande remisssvaren utgöra underlag för att fastställa vilkalemperalurgränser som är lämpliga och hur utformningen i övrigt bör vara förolika byggnadstyper. Sädana regler bör enligt ELAK införas att planverket kanutfärda närmare föreskrifter i frågan. 1.2.6.Ersätta olja med el ELAK har även haft i uppdrag att visa hur den under1980-lalet goda tillgången på elenergi på bästa sätt bör användas för att sparaolja ulan alt låsningar uppkommer till ett högt elutnyttjande . ELAKhar därvid undersökt möjligheterna att i ökad utsträckning använda el inomuppvärmningssektorn, i industriella processer samt till export. ELAK anför idessa frågor i huvudsak följande. Det är från samhällsekonomisk synpunkt mestfördelaktigt att utnyttja den tillgängliga kapaciteten för att ersätta olja viduppvärmning. Det är från ekonomisk synpunkt mest fördelaktigt om den dyra lättaeldningsoljan Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 286 kan den tillgängliga kapaciteten i form av tungol-jeeldadmottryckskraft användas för att ersätta lätt eldningsolja. dätillgänglig kapacitet i form av kärnkraft förväntas kan även tung eldningsoljaersättas med el. Om den oljeeldade mottryckskraften kommer till användninggenom de förslag som läggs fram skapas incitament lill alt konvertera dennamottryckskraft till fastbränsleeldning. Den för oljeersältning eller export tillgängligakapaciteten kan som tidigare berörts beräknas till per är.Elvärme i tillkommande småhus kan,,mot bakgrund av antagandenom byggnationen och förslagen till stimulans av energisnålt byggande beräknaskomma att uppgå till ca . Den för konvertering från olja till eleller export tillgångliga kapaciteten blir därmed . Det får anses klokt att med hänsyn till detrögheter som finns, planera möjligheterna till oljeersältning frän den högrenivån, dvs. ca i möjlig konvertering. Om del visar sig attindustriproduktionen utvecklar sig enligt förutsättningarna i LU -80 kan takteni konverteringarna enkelt anpassas till den lägre nivån, dvs. ca imöjlig konvertering. För denna strategi talar även andra osäkerheter. Omelefterträgan inom industrin skulle bli lägre än vad den är i den lägreprognosen, kommer den för oljeersättning tillgängliga kapaciteten att blistörre. Å andra sidan kan lägre tillgänglighet i kraftverken eller mindre utbyggnadav vattenkraft och mottryck än vad som antagits leda till att den tillgängligakapaciteten reduceras. Den teoretiska potentialen för installation avstora elpannor i fjärrvärmeverk och i industriella processer är stor. Ar 1985kan potentialen beräknas till 1900 MW i fjärrvärmeverk och 3000 MW inomindustrin. Osäkra bedömningar anger att det finns dryft 500 MWinstallerat. Kraftbalansen torde medge en installation av I 300-2000 MW.Härigenom skulle man genom en insats av el spara 300000 m tung eldningsolja- Då det gäller medelstora pannor saknas en enhetligoch heltäckande statistik. Pannor av den här typen finns främst ikvartercentraler, värmecentraler och i en del flerbostadshus och lokaler. Deförekommer också inom industrin, framförallt småindustrin, för produktion avvarm- och hetvatten. Konvertering kan exempelvis ske genom installation av enelpanna som täcker hela årsbehovet. I allmänhet bör den befintliga pannanbehållas som reserv. Konvertering kan också ske för en del avvärmebehovet genom att oljepannan kompletteras med elektrisk varmvattenberedareeller elpanna för basproduktion. I medelstora pannor bör också finnas godamöjligheter att installera en värmepump och låta oljepannan svara förvärmebehovet under de kallaste perioderna pä året. Man kan utgå från attårsförbrukningen av lätt eldningsolja i medelstora pannor i flerbostadshus ochlokaler uppgår till 1 300000 m. Om av dessa pannor ansluts Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 287 tillfjärrvärme finns möjlighet att genom en insats av el ersätta ca 700000 m'lätt eldningsolja. Användningen av lätt eldningsolja i medelstora pannor inomindustrin beräknas uppgå till ca 300000 m-\ Om en tredjedel ansluts till fjärrvärmeåterstår ca 200000 m att ersätta med ca el. Totalt skulle potentialen föratt ersätta olja med el i medelstora pannor uppgå till ca 900000 m lätteldningsolja. Om hela denna kvantitet konverteras till elvärme motsvarar det enelproduktion av ca . Den största potentialen att ersätta lätteldningsolja med el finns i småhusbeståndet. Om pannan är i gott skick ochförberedd för elpatron, kan istället en elkassett monteras kopplad till pannan.Elpatron eller elkassett kan användas för helärsuppvärmning, för uppvärmningunder en del av året eller enbart för uppvärmning av tappvarmvatten undersommaren. Om den befintliga pannan är i dåligt skick kan den bytas ut mot enrenodlad elpanna med varmvattenberedare eller mot en kombinationspanna med möjlighettill eluppvärmning. Genom installation av en separat varmvattenberedare för elkan varmvattenbehovel tillgodoses eller . Utnyttjandetav elenergi för uppvärmning kan även ske genom installation av olika typer avvärmepumpar. Potentialen för att ersätta olja med el är ca 620000 småhus med ensammanlagd oljeförbrukning av 2600000 m Med en antagen pann verkningsgrad på70% motsvarar detta ca elenergi. Distributionsnätens kapacitet kanbegränsa möjligheterna atl konvertera medelstora och små pannor från olja tillel. 1 vissa nät finns inga marginaler alls medan andra nät kan klara en omfattandekonvertering frän olja till el utan förstärkning. För atl kunna utnyttja depotentialer för konvertering som angetts måste vissa distributionsnätförstärkas. Elverken har varit vana vid en ökning av elanvändningen pä ca 10%per är. har ökningarna varit lägre. Det torde därför varamöjligt att åter öka takten i nätutbyggnaderna. Elverkens ekonomiska resurserkan emellertid utgöra en begränsning. En normal kostnad för förstärkning avlågspänningsnät är per abonnent. När tillgången på elenergi minskar under 1990-taletmåste en stor del av de elvärmda husen övergå till annan uppvärmningsform.Detta underlättas om vid konvertering från olja till el det befintligaradiolorsystemet och skorstenen behålls. ELAK anser sig sakna anledning att taställning till vilka styrmedel som kan behövas för att pä få enövergång till någon annan uppvärmningsform. God tillgång på el för uppvärmningsändamål kankomma att minska utrymmet för förnybara energikällor och därmed försvåra ochförsena introduktionen av vindkraft, solvärme och inhemska bränslen. Ävenintresset för hushållning med elenergi och utnyttjande av industriell spillvärmekan komma att minska. En stark elbalans under 1980-talel minskar utrymmet förvindkraft utöver ett fåtal experimentanläggningar, men vindkraftens problem ärinte en följd av konvertering till elvärme . För att främjavindkraftens utveckling behövs ytteriigare insatser från samhället. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 288 En ökad användning av elvärme kan komma att minskautrymmet för introduktion av solvärme från solfångarsystem. Detta gäller främstom el kommer att användas i stor skala för produktion av tappvarmvatten undersommarhalvåret. En tänkbar lösning på denna målkonflikt kan vara att göra enuppdelning av landet så att vissa kommuner och områden får statligt stöd förproduktion av solvärmt tappvarmvatten. I den män värmecentraler är belägna inom områdenmed god tillgäng pä torv och ved, är det önskvärt att de konverteras till dessabränslen snarare än till el. Här behövs både en planering och enstatlig samordning. Med den föreslagna nivån på konverteringfrån olja till el kan utrymme beräknas finnas för ca solvärme och4-7 TWh torv och ved i små och medelstora pannor utan att det teoretisktuppstår kollisionsrisker. För att åstadkomma en från samhällsekonomisksynpunkt rimlig konvertering från olja till el kan på grund av avvikelsermellan samhällsekonomisk och privatekonomisk lönsamhet vissa styrmedel behövas.Den nuvarande energibeskattningen snedvrider konkurrensen mellan olja ochelenergi till nackdel för elvärmen. Lönsamheten för övergång till el föruppvärmning skulle förbättras betydligt vid en neutral beskattning på olja ochel. Det framstår som önskvärt att energiskattekommittén skyndsamt slutför sinanalys i dessa frågor. I nedanstående tabell redovisas samhällsekonomisk ochprivatekonomisk lönsamhet av olika konverteringsfall. Återbetalningstidernaanges med elproduktionen grundad på mottryckskraft och kärnkraft. Stora elpannor kostar /kW. El produceradi kärnkraftverk kostar /kWh i rörlig kostnad. Den röriigakostnaden i en oljeeldad hetvattencentral är /kWh exklusive oljeskatt.Med en drifttid på skulle investeringen i elpannorsamhällsekonomiskt betala sig på ett par säsonger. Elskatten gör dock attövergången inte är privatekonomiskt intressant. En jämkning av elskatten förelleverans till den här typen av pannor bör ske. Detta förfarande tillämpasredan idag. För att underlätta skattejämkningen och för att bättre styra utnyttjningenav pannorna föreslås att råkraftleverantören skall äga elpannorna. Omanvändaren själv önskar göra investeringen och äga pannan finns det givetvisingenting som hindrar en sådan lösning. Därvid får användaren ochråkraftleverantören förhandla om ekonomiska villkor och regler som medverkartill att pannorna utnyttjas rationellt. Det är omöjligt att utan närmare undersökningarange vilka skattereduktioner som behövs. bör i samråd med RSVutreda frågan och ge förslag till lämplig reglering. Förslaget bör utformas påsådant sätt att hänsyn kan tas till det gällandebränslepriset vid värmeproduktion i panncentraler. Skattereduktionen bör varasådan att värmeproduktion med elenergi blir förmånligare än värmeproduktion med Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 1 de fall råkraftleverantören äger elpannan skallalltså ersättning för den levererade värmen reduceras med lämplig faktor iförhållande till produktionskostnader med ordinarie bränsle. För medelstora pannor och pannor ismåhus bör samma styrmedel kunna användas. Av ovanstående tabell framgår att desamhällsekonomiska äterbetalningstiderna allmänt är 2- . Deprivatekonomiska återbetalningstiderna är p. g. a. beskattningen på olja ochel väsenlligt lägre. max 4 kW) Olja slår för av energin B Värme och varmvatten vår, sommar och höst 5 000 5 200 4 100 4 100 Medelstora pannor (2 MW) " (a) '(b) Anmärkning (a) Olja står för 2 (b) Värmefaktor = 0.3,ol 19 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 290 Energiskalten eller taxesättningenkan inte användas som generellt styrmedel. En återstående utvägär att lämna lån och bidrag till konverteringskostnaderna. Här finns möjlighetatt anknyta till den administration som redan finns uppbyggd för liknandeverksamhet för energisparåtgärder. Som framgår av tabellen liggernågra av de s. k. kompletleringsallernati-ven (elpatron, elkassett,varmvattenberedare) redan nu på gränsen till privatekonomisk lönsamhet.Investeringskostnaderna är också relativt låga, i allmänhet 2000-4000 kronor.Åtminstone bör en betydligt ökad användning kunna uppnås, särskilt omsamhället går in med information. Men hänsyn till önskvärdheten av attkonverteringarna sker snabbt är det dock påkallat att möjligheterna öppnas tilllån för sådana investeringar. Som ytterligare medel att få till stånd billigakompletteringar till befintliga pannor föreslås att möjlighet öppnas att förenaenergisparstödet med villkor om att konvertering frän olja till annatuppvärmningssätt skall ske. Pannbyte är som regelprivatekonomiskt olönsamt. Kostnaden för en ny panna är relativt hög, iallmänhet . Det föreslås att det vid byte tillkombinationspanna lämnas bidrag som beräknas som restvärdet av den befintligaoljepannan. Beloppet bör maximeras till förslagsvis . I övrigt bör lånlämnas för kostnaderna för pannbytet. För oljebrännare i kombinationspannaeller oljetank bör dock inte lån lämnas. För att uppmuntra till installation avkombinationspanna föreslås något förmånligare lån, t. ex. med lägre ränta ellerlängre amorteringstid, för sädana pannor än för renodlade elpannor. Omkonverteringen sker frän olja till värmepump bör det finnas möjlighet att lämnastörre lån. I samband med nuvarande förmedlingav energisparbidrag och energi-spariån sker i många fall besiktning avbyggnaden. Omkring 65000 sådana besiktningar av småhus beräknas bli genomfördai är och väntas en betydande ökning. För att påskynda takten avkonvertering frän olja till andra energislag bör besiktningsmännen åläggas attvid besikt-ningstillfällel också undersöka den oljeeldade pannans kondition. Ompannan visar sig i behov av utbyte bör fastighetsägarenåläggas att byta ut pannan. Besiktningsmannen bör informera om de lån ochbidrag som kan utgå för detta. Det föresläs också att energisparlån, skallkunna förenas med villkor om konvertering med elpatron eller motsvarande.Givetvis bör lämpligheten av detta prövas från fall till fall. För att åstadkomma konverteringarnapå bästa sätt krävs att eldistributören och den kommunala energiplaneringen iviss män styr utvecklingen. Erforderligt låneutrymme för nätutbyggnader börskapas. Eldistributören måste inledningsvis prioritera nätutbyggnaden lillområden där utbyggnaden är mest rationell. För att bevilja lån och bidrag vidkonvertering bör krävas eldistributörens godkännande där det också bör angesbeviljad anslutningseffekt. Det är också lämpligt om länemyndigheterna fråneldistributören införskaffar upplysningar om hur ledningskapaciteten kan ut- 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 291 nyttjas mest rationellt. Sådana upplysningar bör användasför att prioritera mellan låne- och bidragssökandena. För att fä igång en omfattandekonvertering från olja till elenergi krävs information till allmänheten omdessa frågor. Information från bland annat energisparkommittén kan här vara avmycket stort värde. Informationen bör gälla både de tekniska möjligheterna altkonvertera frän olja till el och de privatekonomiska villkoren med möjlighetertill lån och bidrag. Den energirådgivningsverksamhet som pågår i kommunernakan utnyttjas för att sprida information till fastighetsägare. Speciellt kaninformation om olika sätt att ersätta olja med elenergi föras fram ienergisparutställningar av den typ som förekommer i många kommuner. 1.2.7 Konsekvenser av förslagen I fråga om konsekvenserna avförslagen anför ELAK i huvudsak följande. Merinvesteringen både förflexibilitet i form av ett vattenburet syslem och energisnålhet enligtvillkoret för att få installera elradiatorer kan beräknas till ca 15000 kronorper småhus. Investeringen i energisnålhet är samhällsekonomiskt lönsam vid ettelpris av /kWh. Merkostnaden för flexibilitet kan betraktas som enförsäkringspremie som ger möjlighet att utnyttjadet billigaste energislaget. De existerande lånebestämmelsernatorde vara tillräckliga vid val av vattenburet system. Däremot kanlånebestämmelserna behöva ses över så att uppvärmningssnåla byggnader meddirektverkande elradiatorer kan finansieras på lika villkor. Förslaget om att vattenburna systemskall utföras för lågtemperalur kan medföra en ökad investeringskostnad på per småhus. Om elenergi till stora elpannorskulle få skattebefrielse, och 300000 m' tung olja ärligen ersätts med 3 TWhelenergi, skulle statens skatteintäkter minska med ca . För att bedöma vilka låne- ochbidragsbelopp som kan bli aktuella lämnas, räkneexempel som innebär att ca1400000 m lätt eldningsolja ersätts med elenergi. Detta skulleteoretiskt innebära lån på ca och bidrag på ca . Omkonverteringsprogrammet skall genomföras motsvarar detta600 Mkr i lån och i bidrag . Med hänsyn tilligångsättningströgheten blir troligen beloppen lägre och högreden . Elskatten är högre än oljeskatten vilket innebär att statensskatteinkomster vid konvertering från lätt eldningsolja lill elenergi enligt deltaexempel skulle öka med ca per är. Prövningen av undantag frånrestriktionerna föreslås ligga på byggnadsnämnderna. Byggnadsnämnderna hartillgång till den kompetens som behövs för att avgöra om undantag skalltillåtas i det enskilda fallet. Prövningen blir bunden tillbyggnadslovshanleringen i övrigt vårtor merarbetet Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 292 Förslagel innebär också att anmälan till skall skevid förändring av uppvärmningssättet i befindig bebyggelse. I normalfalletmedför detta inte någon större belastning för eller enskilda.Endast i enstaka fall när det gäller fastigheter som skall saneras ellerrivas krävs en särskild bedömning av såvida sökanden avser attinstallera elradiatorer som ersättning för ett distributionssystem som ärförbrukat. Följande räkneexempel kan tjäna som ett försök attbelysa hur en realistisk konverteringsplan skulle kunna se ut. Småhus: skulle 200000 småhuskunna konvertera lill elvärme genom installation av elpatron, elkassett ellerelpanna. skulle kombinationspanna kunna installeras i 50000 husoch jordvärmepump i 25000 hus. Denna helårselvärme skulle ersälla 800000 m'olja motsvarande en insats av elenergi. I ytteriigare 100000 småhus kan en del avuppvärmningsbehovet ersättas genom installation av elpatron, elkassett ellerseparat elektrisk varmvattenberedare. Härigenom skulle ytteriigare 120000 molja ersättas med ca elenergi. Totalt skulle på detta sätt drygt 900000 m"olja i småhus kunna ersättas genom en insats av elenergi. Medelstora pannor: Om hälften av potentialen blirutnyttjad skulle ca 3500 medelstora pannor i kvarterscentraler och värmecenlralerm.m., beröras. kommer sannolikt konverteringen från olja i vissakvarterscentraler att ske med värmepump. Totalt skulle dessa konverteringarinnebära en besparing av ca 450000 m olja och en ökad elanvändning med . Större pannor i fjärrvärmenät och industrier: Idenna typ av pannor kan en installerad elpanneeffekt av 2 000 MW bedömas sommöjlig och en utnyttjningstid under normalår kan beräknas uppgå till ca 1 500timmar. Detta skulle innebära att eldningsolja ersätts av 3 TWhelenergi. Totaltinnebär detta exempel att ca 1400000 m lätt eldningsolja och 300000 m' tungeldningsolja skulle kunna sparas genom användning av 14-15 TWhelenergi-Alt ersätta olja med elenergi är fördelaktigt från beredskapssynpunkt.En diversifiering av energitillförseln medför minskad känslighet för importstörningaroch möjliggör en mer uthållig beredskapslagring av bränslen.Planeringsförutsättningen, att kärnkraften skall kunna stängas av vid krig,begränsar dock elvärmens beredskapsfördelar. Denna planeringsförutsättning kankomma alt undergrävas om en omfattande konvertering till renodlade elpannorkommer till stånd. Det har inte varit ELAK;s uppgift att söka beskrivavilka beredskapsåtgärder som kan behöva vidtas. Förslagen torde dock enbart hapositiv inverkan pä beredskapssituationen i stort, med undantag för att ELAKbland annat även föreslår stöd för installation av renodlade elpannor. 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 293 De negativa effekterna päsysselsällningen av förslagen lill reslriklioner är relativt små. De undantagfrån restriktionerna som föreslagits kommer att innebära en viss fortsattmarknad för elradiatorer i nya hus. Även om framtida hus med elvärme blirmycket energisnåla kommer det enskilda huset att förses med lika mångaelradiatorer som dagens. Effektbehovet och energiåtgången blir dock väsentligtlägre. Dessutom kommer den marknad som baseras på ersättning av utslitna ochföråldrade elradiatorer i befintliga hus att kvarstå oförändrad underöverskådlig tid. För tillverkare av rörelement,elvattenvärmare och utrustning för vattenburen elvärme liksom för grossister,importörer och VVS-företag bör de föreslagna åtgärderna för atl tillfälligtspara olja med hjälp av elenergi komma att leda till ökad sysselsättning. Eftersom restriktionerna innebär enökad investeringskostnad för byggande av särskilt uppvärmningssnåla hus kommersysselsättningen att öka för dem som sysslar med sådant byggande. Den lotalasysselsällningen torde således öka av ELAK:s förslag. 1.3 Reservation och särskilda yttranden 1.3.1 Reservation mot betänkandet , ledamot: sigmot att en ökad efterfrågan på el skulle göra det lättare att uppföra nyaelproduktionsanläggningar, i.ex. Anser det rimligt att kravetför att få använda elradiatorer i det första steget sätts till en besparing på40 % av energiåtgängen för värme och varmvatten samt i det andra steget till . i stället för majoritetens förslag av energiåtgängen för värme i förstastegel och i andra steget. Dispenser från förbudet bör ges endast iundantagsfall. Statliga lån bör inle utgå för övergång lill rena elpannor. , ledamot: attkärnkraftutbyggnaden varit en ekonomisk felsatsning av mycket stora mått.Överkapaciteten i elproduktion kommer atl försvära energihushållning ochsatsningar på alternativ energi. Del är nödvändigt att besluten alt bygga denelfte och tolfte kärnkrafts-reaktorn omprövas. Anser att det finnsstarka motiv för all avveckla Barsebäcksverkel. Per , ledamot: mot elradiatorer i dess föreslagna omfattning med utgångspunkt ifolkomröstningens resullal, utredningsdirektivens utformning och atl användaresurser utnyttjas på ett samhällsekonomiskt oplimalt säll. och ,sakkunniga: Anser all elt generellt förbud mot elradiatorer är olämpligt medhänsyn lill ökade kostnader, krångel och byråkrati. Gränsen för närelradiatorer tillåls borde i det första steget har satts vid en besparing på av normhusets venlilalions- och transmissionsförluster. 1980/81:90 Bilaga1.12 Industridepartementet 294 , sakkunnig: Anser att skärpningen avundantagen i andra steget från 40 till 70 procents besparing är för stor. Harsvårt att se behov av normer, belåningsregler m.m. för energisnålahushållsapparater och energisnål belysning och varmvattenberedning, men gärnaråd och anvisningar från myndigheternas sida. och , sakkunniga:Anser att ekonomiska, energihushållnings- och byråkratiskäl talar starkt emotett generellt förbud mot elradiatorer. Ett förbud mot elvärme, eller allt förstränga krav kan strypa den pågående utvecklingen mot energisnåla hus. Gränseni det första steget borde satts till max besparing av uppvärmningsbehovet.Tidpunkten för förbudets i kraftträdande är alltför tidig,hade varit rimligare. Per Kågeson, sakkunnig; Anser att kommittén gjorten bristfällig analys av förhållandet mellan elbalansen på kort och på långsikt. Att kommittén underskattar svårigheterna att pä utnyttja ca20 TWh för tillkommande vattenburen elvärme. Att det inte finns något utrymmeför undantag från förbudet mot elradiatorer. Att det med de av kommitténföreslagna undantagen inte blir något egentligt förbud mot elradiatorer. Attnya elpannor måste vara konvertibla. Att konvertering lill elvärme kommer atlförsvåra och försena satsningen på förnyelsebara energikällor och hushållning.Samt att man för att nå balans i elförsörjningen i stället borde avstå från attbygga färdigt reaktorerna och 3 samt borde avvecklaBarsebäcksverket.