prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — om behovet, inte minst fiän regionalpolilisk synpunkt, av forlsaltastödinsatser frän sialens sida och vill däiior inle molsälla sig ett forlsall branschslöd.Syftet med ell sädant stöd bör emellertid dä vara all möjliggöra en anpassningav industrins struktur till marknadens utveckling. Slödel bör vidare vara lemporärtoch enligl kollegiels mening begränsas till den föreslagna treårsperioden.Beträffande slödels ulformning fär kollegiet understryka de påtagliga riskerför handelspolifiska komplikationer som enligl kollegiels bedömning föreliggerframför alll då älgärderna lär karakläien av exporlsubvenlion - risker som enliglkollegiet inte kan negligeras. Näringsfrihelsombudsmannen ): NO har i olikasammanhang, bl. a. i remissyttrande över "Den glasinduslrin iSverige" (SIND PM 1976: 3), underslrukil viklen av all statliga slödålgärderblir tidsbegränsade och all de alltsä avvecklas sä snart branschen i fräga fälltillräckligl livskraftig slmklur och konkurrenskraft. Del slalliga slödel lillden glasindustrin infördes i början av 1970-lalel och har däreftersuccessivt utvidgats och förlängts. Enligl ulredningen behövs forlsall stödunder "åtminstone en treårsperiod" (sid. 255). Mot bakgrund av att slödulgält under hela 1970-lalet och all ulredningen nu föreslår ytterligare stödhade del varit värdefullt om ulredningen mer än som gjorts försökt analyseraeffekterna av del lidigare lämnade slödet bl.a. utifrän de uppställda mälen fördella. NO vill inte motsätta sig att stödet förlängs i tre är lill men anserall en noggrann utvärdering av stödels effekter därefter bör göras innan fräganom en yllerligare förlängning av della aktualiseras. NO vill vidare ifrägasallaom inle mälel alt åstadkomma en rationell branschstruktur skulle främjas genomalt slödel successivt avtrappades. allernaliv skulle enligt ulredningen vara all verkaför en fusion mellan de båda flerbruksförelagen Kosla och . Ävenom en belydande imporlkonkurrens föreligger på glasomrädel. vore enligl NO:s uppfallningett samgående mellan de tvä dominerande inhemska glasiillverkarna olyckliglfrån konkurrenssynpunkt. Ett sädanl samgående skulle vidare kunna få negaiivaeffekter på innovation och produktutveckling och på den konstnärligautvecklingen i företagen, NO noterar därför med tillfredsställelse altutredningen inle anser att samhället bör vidla nägra åtgärder i syfte all underlältaen fusion mellan . Statens pris- och kariellnämnd: Nämnden finner allindustriverkets utredning väl belyser den glasindustrins produktions-och marknadsförhållanden. Nämnden kan också i stort instämma i de bedömningaroch de förslag lill konkreta äigärder som industriverkets utredning innehåller. delar industriverkets uppfattningall de slalliga stödinsatserna bör inriktas på alt fä lill sländ långsiktigkonkurrenskraft och därmed stabil sysselsättning inom den manuellaglasindustrin. En marknadsanpassad utveckling utan branschslöd skulle - som framhållesi rapporten - snabbi leda fill en krympning av den glasindustrin ochstora påfreslningar för berörda lokala arbetsmarknader, som ofta är mycket starktberoende av glasbruken. Del är mol denna bakgrund angeläget au en fortsattminskning av sysselsätlningen inom den glasindustrin planeras så, allomvandlingen sker i socialt acceptabla former och att alla möjligheter altskapa nya arbetstillfällen på berörda orter saml att Prop.1980/81:89 72 erbjuda berörd personal andra arbetstillfällen lastillvara. Del är därvid ocksä väsenlligl alt underlälta pendling lillnärliggande orter genom förbättrad kollektivtrafik. Kallnar läns handelskammare och och liandds-kiintmarc:Föreliggande utredning har enligl handelskammaren pä ell konkret ochrättvisande sätt redovisat den glasindustrins nuvarande konkurrensföruisättningar.Utredningen ulgör därför ett lillförlitligt underlag för myndighelernas beslulom äigärder inom branschen. Handelskammaren ansluler sig i hög grad lill deanalyser och slutsatser som redovisas i ulredningen. Målsättningen för branschen bör enligl ulredningens direkfivvara alt bibehålla den glasinduslrins långsiktiga konkurrenskraft ochkonstnärliga kvalitet sä alt nuvarande sysselsättningsnivå kan bibehållas. r"ören bibehållen konkurrenskraft erfordras emellertid enligt handelskammarensmening en ökad produktivitet utan all man för den skull skall minska kravel pä konslnärligkvalilel i slutproduklen. Enligl ulredningens bedömning ökar produktivitetenper anslälld . Eftersom den prognosticerade eflerfrågeökningenpå 1,per är inle räcker till för alt kompensera denna effeklivilelsökningkommer nuvarande sysselsältningsnivä ej all kunna bibehållas i branschen. Delter sig därför enligl handelskammaren omöjligt all samlidigl förena de Ireuppställda delmålen om långsiktig konkurrenskraft, konslnärlig kvalilel ochbibehållen sysselsältningsnivä. Enligl handelskammaren är del hell orealisliskl all bevarasysselsättningen i branschen. Härför skulle erfordras onormalt stora subventioneroch den glasinduslrin i landel skulle sannolikt aldrig bli ekonomisktsjälvbärande. Handelskammaren stödjer principielll en marknadsanpassadutveckling utan branschslöd. Men med tanke pä branschens storaregionalpolitiska betydelse för enskilda bruksorter kan handelskammarenacceptera all vissl branschslöd utgår även isyfle all anpassa glasbruksindusirins struktur inför framliden. För en sund utvecklingav branschen krävs enligl utredningen en minskning av antalel anställda med ca285 personer . kan handelskammaren accepleraalt visst branschslöd utgär för den glasindustrin. förslag----- (lill branschälgärder)---- men betonar altdessa i första hand endast skall utgå t. o. m.1983. Därefter bör de återstående konkurrenskraftiga delarna av branschen kunnafortleva utan statliga stödinsalser. Kooperativa förbundel (KF): KF har i tidigare remissvaravseende den glasindustrin i belönat flera vikliga slyrkefaktorerför branschen. Design och kvalilel är av högsla internationella klass, arbetarstammeninom bruken är skicklig och konlaklerna mellan producentled ochdistributionsled fungerar bra. Branschen står dock inför betydande problem, medkrav på yllerligare slalliga slödålgärder. KF delar utredningens uppfattning au besparingsinsalser ärnödvändiga mot bakgrund av den ansirängda finansiella situationen och marknadsulsiklerna.En viss neddragning av produktionskapaciteten lorde vara ofrånkomlig. Auupprätthålla nuvarande sysselsältningsnivä med hjälp av olika handelshinder förimporten och mer omfallande statliga engagemang löser enligt KF:s uppfallninginte branschens långsiktiga problem. Prop.1980/81:89 ; :, 73 ler härvid alt en eventuell anpassning avproduktionskapaciteten kan ske i sådan takl all de lokala effeklerna kanmildras genom regionalpoliliska insatser. De samhällsekonomiska kalkylerinredningen presenleral understryker vikten av ett sådanl hänsynslagande. Denföreslagna inriktningen av branschslödel för den kommande treårsperiodensammanfaller till väsenlliga delar med de synpunkler KF tidigare givit ullryckför. Exportsatsningar ges belydande uirymme. liksom investeringar i energisparsyfleoch i förbättrad arbetsmiljö. Med hänsyn till konkurrenssituationen inombranschen torde inriktningen på förelagsindividuella insalser i nuvarande lägevara all föredra. : Avsättningsproblemen ärstora inom landel och bedömningen i ulredningen alt exportandelen skulle kommaall öka nägol fär betecknas som tveksam. Utsikterna för glasinduslrin att självbli lönsam fär anses vara små. Cm industrin skall kunna bibehållas ulan forlsatlanedläggningar och nedskärningar mäsle ekonomiskt tillskott komma från annathåll. - Vi anser del principielll betänkligt alt - säsom förelrädare för ellfritt näringsliv - förorda samhälleligt slöd. I della fall läder emellertidspeciella förhällanden. Som framgår av SIND:s utredning har hemslälllom förslag lill samlad plan för samhällels insalser som syfiar lill att bevarabranschens långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalilel samt bibehålladen nuvarande sysselsättningsnivän. Med ulgångspunkl häri tillstyrks SIND:sförslag till åigäidei. : SIND:s utredning om denmanuella glas induslrin har pä ett klargörande och enligt föreningens uppfattning rättvi sande säll redovisat den glasinduslrins akluella läge. sätt på vilkelSIND vall all verkställa departementets uppdrag bör enligt vär uppfallning ge elllillförlitligt underiag för blivande beslul i frågorna. Genom alt anlitautomstående, väl kvalificerade specialister för uppdrag pä noggranl avgränsadedelområden har del varil möjligl all tillföra ulredningen inle bara ellväldokumenterat basmaterial utan också okonventionella idéer och uppslag. Synpunklerfrän utomstående sakkunniga har därigenom kunnal bidraga till alt slå häl päett konventionellt länkande inom branschen. Ulredningensprognos över eflerirägan pä svenskt hushålls- och prydnadsglas visar för denärmaste åren pä en ärlig eflerfrågeökning på i genomsnitt med nuvarande marknadsålgärder.Ulvecklingen efter del denna prognos gjordes pekar dock mol all eflerfrågeökningensvårligen kan nä denna nivä såvida inle marknadsföringen pä exporlområdei ges väsenlliglökade resurser jämfört med nuläget. Enligl konsullulredningenavseende produktion och produktionsteknik finns en besparingspotential somskulle kunna sänka kostnadsnivån för branschen med ca 50 milj. kr. per är.Kapitalbehovet för att nå della mäl har beräknats uppgä lill 75 ä 100milj. En kostnadssänkning i denna storleksordningskulle avsevärt öka konkurrenskraften för svenskl glas och lorde sannoliklvara nödvändig om uppställda mål för glasexporlen skall kunna näs. Föreningensbedömning är all nu redovisade beräkningar är realistiska. Det invesleringskapitalsom erfordras stär emellertid ej lill förfogande i branschen och möjlighel allgenerera egel invesleringskapital i denna storleksordning finns ej. Föreningen ansluler sig i alll väsentligt lill säväl deanalyser SIND för sin del gjort som lill de slutsatser SIND lagt fram. Prop.1980/81:89 74 Handllngsallernatlvel med bevarad sysselsäuning. subventioner skulle fä en onormal storleksordning. Om deinfördes lorde möjlighelen alt få den glasinduslrin i landel allnågonsin bli självbärande vara utesluten, Handlingsallcinalivet med marknadsanpassad utveckling ulanbransch slöd. ----- Samlidigl vill föreningen dock framhälla alt ur näringspolitisk synpunkl är en marknadsanpassad utveckling ulanbranschstöd i och för sig målel för den glasinduslrin. Branschensmedansvar för en hel bygd och för enskilda bruksorter och de där verksamma gördock att del är omöjligi all nu förorda en handlingslinje som medför såallvarliga sysselsättningsproblem som kan förväntas med della allernaliv. Handlingsalternativet med marknadsanpassad uiveckling med branschslöd.Den nellominskning med ca 285 anställda fram i.o.m. 1983 som SIND räknar med ärenligl vär uppfallning ofrånkomlig för en sund uiveckling av branschensförelag. Föreningen tillstyrker all ett samhällsstöd lill branschenläggs upp efler deriktlinjer SIND föreslagit.-- Mol bakgrund av den för branschföre- lagen ulomordenlligl ansirängda finansiella situationenoch med hänsyn till de krav som icke minsl frän samhällels sida ställs pä den glasin duslrin och dess förmåga all upprällhälla rimlig verksamhet är stödets lolala nivå dock ej godtagbar om uppställda mål skall nås. Förening en hemställer samlidigl---- om utvidgade ramar för exportstöd och hänvisar till och instämmer i delyllrande som avgivils av . hantverks- och industriorganisation : Organisationens mälsättning är enligt sina stadgar all verkaför fri enskild företagsamhet grundad pä fri marknadshushållning under socialtansvar. Den viktigaste förulsällningen för full sysselsättning är ett expansivtnäringsliv. Statsmakterna mäsle därför i första hand bedriva en ekonomiskpolitik som främjar företagsamhet och investeringar. Den ekonomiska politikenoch den allmänna näringspolitiken är samhällets bäsla redskap för all skapafull sysselsäuning. Näringspolitiken får därför inle ha sä starka selektivainslag som f.n. Slödel lill svaga branscher och företag riskerar alt allvarliglsnedvrida konkurrensnormerna. Vidare anser organisafionen all arbetsmarknadspolitikenmäsle främja rörlighel pä arbetsmarknaden och underlälta omställningar videxempelvis strukturförändringar. Parallellt med rörelsefrämjande insalser bör samhällelemellertid genom regionalpolitiken slödja områden med svagsysselsättningsutveckling. De generella åtgärderna för all vidmakthålla en högsysselsättning är inle alllid lillräckliga. 1 lider med akula sysselsatlningsproblemi vissa branscher är del naturligt att stalsmaklerna direkt angriperarbetslösheten. Förutsättningen för samhällels älgärd måsle vara all omställningsprocesseni den nödvändiga strukturomvandlingen blir sä mjuk som möjligt. Vi har tolkatutredningens förslag just som en serie äigärder för all underlälta en nödvändigstrukturomvandlingsprocess på ett så skonsamt sätt som möjligt. Av detta skältillstyrks i huvudsak utredningens förslag. : Slödel lill den glasinduslrinlöper f. n. på sitt elfte är och i den nu aktuella utredningen föresläs enytterligare Prop.1980/81:89 75 förlängning på tre är. Samlidigl framgär del av ulredningenall de framlida konkurrensulsikterna för slora delar av branschen inle är goda.Mol denna bakgrund kan del hävdas att det ursprungliga industripoliliska mälet inlekunnat uppnås och all de industripoliliska motiven för fortsatt slalligl slödtill den glasindustrin får anses vara svaga. har della stått klarl för regeringen och . har----- en uttalad sysselsällningspolilisk lyngdpunkl. Enligl Ulredningen skulle ell bibehållande av nuvarandesysselsättning i branschen kräva betydande statliga lönesubvenlioner ochdärtill subventioner för all fä avsältning för produktionsvolymen. Del kan enliglindustriförbundets uppfallning inle anses vara rimligt att enbarl av sysselsällningsskälbevara sådana industriella verksamheter som ulan hjälp av statligasubventioner saknar förulsällningar all uppnä inlernalionell konkurrenskraft.Det finns heller inle några andra vägande motiv för all långsiktigt bevaraproduktionskapacitet och sysselsättning inom den glasindustrin på enhögre nivå än som är förenlig med företagsekonomisk lönsamhet. Den sysselsältningsminskninginom branschen som en fortsatt anpassning lill rådande konkurrens- ochmarknadsförhållanden ger upphov lill mäste därför accepteras. En omedelbar avveckling av del nuvarande branschslödelskulle enligl ulredningen sannolikl medföra en sä snabb minskning av sysselsällningenall svära arbelsmarknads- och sociala problem skulle uppslå lokall påbruksorterna. I eU medelfristigl perspektiv skulle della enligl utredningenockså vara samhällsekonomiskt mer kostsamt än all med hjälp av slalligastödinsatser låta sysselsätlningsminskningen ske i ett lugnare tempo. delar därför utredningens uppfattning alt branschslödel börfinnas kvar under yllerligare en begränsad tidsperiod. industriförbund vill---- förorda alt statsmakterna ianslutning lill ell beslul om fortsall--- stöd ullalar all inga slalligasubventioner kommer alt utgå till branschen efter denna periods utgång. Stödetbör vara klarl inriktat pä all tillvarata alla depotentiella rationaliseringsmöjligheter som finns inom de företag somfortfarande har förutsättningar all utvecklas och där ägare och ledning imedvetande om alt det statliga slödet kommer all upphöra ända har en framlidslro. : Den svenska glasinduslrin harsedan läng lid tillbaka byggt upp eu kunnande som även nätt internaiionelllerkännande. Myckel lalar därför för att de slöd som industriverket föreslärbör realiseras. Utan att i detalj analysera de synpunkler som ulredningenredovisar beträffande detaljhandeln vill vi framhålla vikten av att det även framledes upprätthålls en aktiv konkurrens mellan glasbruken iSverige. direki statligt engagemang bör- undvikas. 1 stället ser videl som angeläget att förutsättningar skapas för drift av minsltvä jämbördiga glasbruk alternativt flerbmksförelag. Exempel inom andrabranscher visar all detaljhandeln kommer i en alltför stark beroendeställningdå del enbarl finns ett dominerande tillverkande förelag på konsumenlvaruomrädet.Däremol ser vi gärna alt det ulvecklas fristående serviceföretag - omnödvändigt med statligt stöd - som kan erbjuda hjälp med marknadsföring,forskning och exporlkunnande. finner i likhet med utredningen att delinte är realistiskt att upprätta en plan för samhällsinsatser i branschen somgaranterar Prop.1980/81:89 76 en oförändrad sysselsältningsnivå. Lönsamhetsproblem ikombination med överkapacitel samt behov av effektivilelshöjande insalser lalar för en sådan slulsals. Regionalpoliliska och sysselsänningspoliiiska skäl innebär all marknadskrafterna inle fritt kan tillåtas styra ulvecklingen framför alll då den samhällsekonomiska kalkylen visar all samhället här igenom åsamkas höga koslnader, 1 likhei med industriverket vill därför förorda handlingslinjen "marknadsanpassad utveckling med branschstöd". Även beträffande ulformningen av eu branschstöd tillstyrker utredningens förslag . 2 Åtgärder mot marknadsstörande lågprisimport 1 fråga som det avsnitt i SIND:s utredning som rör marknadsslörandelågprisimport efterlyser flera remissinslanser åigärder. Länssiyrelsen i : Ett annat allvarligtförhällande som här bör uppmärksammas är den alll mer förekommandeförsäljningen i bl.a. varuhusen av glas med beteckningen "Swedishdesign". Konsumenten kan förledas tro alt del är glas som tillverkats iSverige. På nägot säll mäste åigärder vidtas för all komma ål denna missledandemarknadsföring. Svenska induslriljänsleniannaför-bundeloch : Ulredningen pekar på alt det i andra länder inleär onormalt med olika lyper av importrestriktioner. skulle såledesgenom ell liknande syslem få förbättrade konkurrensförhållanden påhemmamarknaden. Del är därför anmärkningsvärt all SIND inle pä nägot sättkommenterat della förhållande i förslagsdelen. : Samhällets slödålgärder mästemed kraft sällas in på offensiva åigärder av den typ SIND redovisat. Men denvikliga frågan om glasimporien i vårt land kan ej förbigås. Exportökningen har varilför svag och den oskyddade hemmamarknaden har varil vidöppen för imporl. Densvenska exporten av hushålls- och prydnadsglas var ännu värdemässigt nägotslörre än värdel av importen. Siffroma för ärels visar nuatt imporlvärdel för första gängen är slörre än exportvärdet. Under hand somandra länder med egen glastillverkning med olika, ofta väl dolda,tekniska handelshinder häller tillbaka glasimporl av för dem icke önskvärt slagblir vår oskyddade hemmamarknad alltmer intressant för andra exportländer.Utredningen lar upp dessa frågor lill behandling och belydande arbele harnedlagts för all kartlägga de alltmer besvärande importproblemen. Man är dock inleberedd alt lägga fram nägra förslag lill åtgärder. Föreningen avser alt senareåterkomma med en redovisning av de frågor som sammanhänger med den marknadsstörandeglasimporien, kommun: Ulredningen föreslår all äigärder vidtassom kan mildra effeklerna av lågprisimporten. Dessvärre har förslaget fallitbort i den samlade redovisningen av slutsatser i avsnitt 15. kommunvill pä denna punkl instämma i ulredningens förslag. Införandel av temporäraskyddstullar från ovan nämnda öststater framstår som angeläget för vår egenindustris överlevnad. Likaså mäste begreppet "svensk design" för- Prop.1980/81:89 . behällas glas som framslälls inom landel. Tendensen altförlägga tillverkningen utomlands skulle därmed sannolikl minska nägot. kommun: Som framgäti av ulredningen har deflesta med vårl land jämförbara länder betydligt högre skyddstullar mollågprisimport. För alt skydda landels glasindustri mäsle frägan omtidsbegränsade skyddstullar, fiämsl frän vissa i ulredningen namngivna stater,noga övervägas. pekar emellertid pä all tullhöjningarinte är effektiva mot marknadsstörande lågprisimport. För att få verklig effeklmåsle i sä fall lullskyddet sällas så högl all del blir renl prohibilivi. Omdet emellertid trots della skulle bli aktuellt all överväga höjning av tullarnasom komplemenl lill del av ulredningen föreslagna branschslödel. vilket i såfall bör särskill utredas, vill kollegiet erinra om all tullarna för hushålls-och prydnadsglas är bundna i GATT- . En lullhöjning skulle däriorkräva omförhandlingar i och sannolikl medföra krav päkompensation från andra länder. 3 Åtgärder för att främja exporten Ulredningens förslag har i huvudsak mottagits positivt.Några remissinslanser anser dock alt det föreslagna slödet är otillräckligt.Sveriges exportråd fillstyrker förslagel men varnar för alt ställa alllför sloraförväntningar på effekten av enbarl exporlslödsäigärder. Andra remissinslanserbetonar behovel av samordning och gemensam marknadsföring, liksom altåtgärderna skall komma även de mindre glasbruken lill godo. Kommerskollegiumframhåller all forlsall individuell inriktning och ökal stöd innebärhandelspolitiska risklaganden. : Kollegiet har i lidigare sammanhangframhållit all de individuella bidragen med hänsyn lill våra handelspolitiskaåtaganden pä stödområdet bör ges en begränsad omfallning och främst läcka iröskel-kostnaderav initial karaktär. En fortsatt satsning av exportslödel på huvudsakligenförelagsindividuella projekl innebär enligl kollegiet handelspolitiska risktagandensom dessutom accentueras av den föreslagna fördubblingen av stödbeloppet. 1samma riklning verkar enligl kollegiet ulredningens förslag om särskilda strukturgaranliermed ell belopp på 25 milj. kr. för att läcka behovel av ökat rörelsekapital videxport. Länssiyrelsen i : Som lidigareframhällii är det absolut nödvändigl att snarasl sälta in kraftfullaexportsatsningar. är ett livsvillkor för den glasindustrinsframlid. SIND föreslår att exportstödet (inkl. konsultinsatser föromställningsfrämjande äigärder) höjs frän nuvarande 4 lill 7,5 milj. kr. Med hänsyn lill exportens strategiska betydelse för branschen och denoutnyttjade export-potentialen anser all SIND:s föreslagnahöjning är alldeles för blygsam. Denna bedömning ligger i linje med vadglasbruken efterlyser, nämligen "en höjning av exportstödet till minst 10milj. per är och nya stödformer". Prop.1980/81:89 78 Exportstödet bör lä en sädan ulformning all det slimulerarglasbruken all tillsammans i en samordnad exporlorganisalion göra ordentligasatsningar pä utlandsmarknaderna. Härvid är del viktigt all slödel inleupplevs som byräkraliskl. Dä är det risk att de mindre glasbruken avslår fränalt söka stödel. Exportökningar ställer slora och betungande krav pä rörelsekapilal.För att öka exportförsäljningen med 10 milj. kr. behövs enligt ulredningen 5milj, kr. i ökal rörelsekapilal. tillstyrker SlND:s förslag attsärskilda slrukturgarantier anvisas för detta ändamål. Det föreslagna beloppetuppgår liil 25 milj. kr. Mol bakgrund av länsslyrelsens krav på intensifierade exportanslrängningarär det tveksamt om del föreslagna beloppet är lillräckligl. De svenskaglasbruken saknar, som utredningen konstaterar, nödvändiga resurser för att päegen hand klara denna finansiering. i län: Det borde finnas förulsällningarall sälja en slörre volym svenskt glas pä export. andel avvärldsmarknaden uppgick lill endasl . anser del nödvändiglall insaiserna för marknadsföringen ökas. Överkapaciteten bör genom massivamarknadsföringsinsatser kunna nedbringas lill en sädan nivä alt det raderbalans mellan kapacitet och efterfrågan. finner därför alt detföreslagna exportslödel bör prioriteras och väsentligen höjas sä all nuvarandemarknadsandelar kan ökas. i : vill erinra om den idé som också överensstämmer med de nu nämndaförbundens förslag - som framfördes yllrande rörande bildandet avett särskill statligt exportbolag inriktat pä svensk kvalilelsproduktion säsomglas. hemlextilier, möbler elc. sädanl bolag med inriktning pä att kunnasälja hela "inredningsmiljöer" grundade på svensk design borde hagoda förutsättningar alt fä framgång. : Nivån pä del föreslagnaexportstödet är 6 milj. kr. Delta skall ses molbakgrund av de marknadsföringskostnader som företagen f.n. lägger ner. Enbarldessa koslnader kan beräknas uppgä lill ca 25 milj. kr.