prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — För att ytterligare stimulera intresset för fonden och föratt snabbi bringa upp denna till en sådan storlek, att den kan bäraförvaltningskostnaderna, har SCA beslutat att lämna de anställda, som anmälersig lill fonden, ett räntefritt lån motsvarande den maximala inbetalningenunder 12 månader till fonden, dvs. SCA har funnit att den nu gällande lagstiftningen om aktiesparfonderlämpar sig väl även för fonder, som mera tar sikte på att finna sinaandelsägare inom en mer begränsad krets intressenter. Av vår redogörelse har framgått, att SCA ursprungligeninte var intresserat av att de anställda endast skulle förvärva aktier i en fond, som i första hand riktar sig till de anställda i en koncern, ärdet dock naturiigt att fonden borde bjuda möjligheter att placera en större delav fondens medel i det egna företagets aktier än vad lagen ger möjlighet till.SCA har dock av skäl som här redovisats ansett det vara klokast med enbegränsning i denna möjlighet. Vi skulle därför med stor tillfredsställelse se om en vissuppmjukning kunde ske i den nuvarande lagstiftningen, som exempelvis gör detmöjligt för Bankinspektionen att godkänna fondbestämmelser för aktiesparfonder,vilka främst riktar sig till anställda i visst företag eller viss koncern, såatt i sädan aktiesparfond förslagsvis av fondens kapital fick placeras iaktierna i det företag, mot vars anställda fonden i första hand riktar sig. Vi tror att en sådan uppmjukning av bestämmelserna skullevara fullt tillräcklig för att tillgodose dem som i företagsanknutna aktiesparfonderville lägga tyngdpunkten i fondens innehav pä det egna företagets aktier.Samtidigt skulle dock riskspridningsaspekten fortfarande vara väl beaktad. Att inskränka lagändringen till denna uppmjukning skulleäven vara fördelaktigt av andra skäl: - Man slipper nya typer av aktiesparfonder. Prop.1980/81:45 25 Manslipper problem med en avgränsning av den personkrets, som kan satsa pengar i fonden. Man får alltsä inga gränsdragningsproblem vad gäller personer som lämnar företaget, går i pension och liknande. Även anställdas anhöriga kan anslutas till fonden, vilket visat sig vara aktuellt för SCAs aktiesparfond. -Anställda i bolag, med vilka företaget har gemensamma intressen, exempelvis joint-venture-bolag,kan anslutas till fonden. Detta har för SCA haft aktualitet för de anställda i hälftenägdaObbola . - Spridningav fondens medel på ett flertal bolags aktier stimulerar rent allmänt intresset för aktier och andra företag och måste även öka intresset för den placeringsverksamhet, som bedrives av fondbolagets styrelse, och därmed för hela fondens aktivitet. Sammanfattningsvisvill vi alltså uttrycka vår uppfattning så, att SCA anser att nuvarandelagstiftning kan fungera mycket väl även för företagsinriktade fonder, men atten viss ändring av lagstiftningen bör göras sä att andelen aktier i detföretag, där huvudparten av fondandelsägarna är anställda, kan ökas så attförslagsvis av fondens medel får vara placerade i sådana aktier. Förbundetnoterar med tillfredsställelse regeringens intresse för att stimulera tillökat sparande för de enskilda medborgarna. Ett ökat sparande är ennödvändighet för att åstadkomma tillräckligt med kapital för näringslivetsinvesteringar. Att sparandet sker hos många enskilda individer i stället förhos ett fåtal allmänna institutioner har den fördelen att risken förmaktkoncentration minskar. Deti promemorian framlagda förslaget innebär att sparande i det egna företagetjämställs med sparande i aktiesparfond. Förbundet föreslog i sitt remissvaröver betänkande "Ökat lönsparande" Ds E 1978: 1att även sparande i det egna företaget skulle stimuleras, varför vi varmttillstyrker att sparande i det egna företaget ges samma skattestimulans somsparande i aktiesparfond. Däremotställer sig förbundet avvisande till att endast sparande i börsnoteradeföretag skall omfattas av skattestimulans. Promemorians förslag innebär atthundratusentals löntagare i familjeföretag ställs utanför möjligheten attspara i det egna företaget. Denna inställning rimmar illa med regeringens oftaåterkommande erkännande av att det är i de mindre och medelstora företagen,dvs. familjeföretagen, som expansionsmöjligheterna för svenskt näringslivfinns. Tyäven många familjeföretag har drabbats av kraftigt försämrad räntabilitetunder senare år. Detta i sin tur har minskat företagens motståndskraft. Lågsoliditet försvårar en fortsatt lånefinansiering. Behovet av nytt riskvilligtkapital är alltså stort även i denna kategori företag. Förbundetinstämmer i promemorians tankegångar att aktiesparande i det egna företaget ärägnat att stärka de anställdas känsla av samhörighet med företaget och ökaderas intresse samt förståelse för företaget och dess villkor. Att mot dennabakgrund utestänga familjeföretagen och dess anställda från det skattesubventioneradesparandet i det egna företaget ter sig enligt förbundet orimligt. 1980/81:45 26 attdet i promemorian föreslagna systemet för sparande i det egna företaget ocksåskall omfatta anställda i icke börsnoterade företag. Förbundetföreslår också att reglerna om aktiesparfonder för anställda i visst företageller inom viss koncern även skall omfatta anställda som arbetar i företag somdrives som handelsbolag eller enskild firma. Naturligtvis uppkommerproblem om även anställda i mindre företag omfattas av aktiefondsparandet.Dessa problem är emellertid inte större än att det går att lösa. Redan i Lönsparutredningensbetänkande "Ökat lönsparande" föreslogs lösningar för mindreaktiebolag. attsparande i det egna företaget omfattas av samma skattestimulans som sparande i aktiesparfond. attsparande i familjeföretag skall omfattas av samma skattestimulans som sparandei börsföretag. Detta gäller såväl sparande i aktiesparfond som sparande i aktiesparfondi det egna företaget, attäven sparande i företag som drivs i annan form än aktiebolagsform skall kunnaomfattas av reglerna om aktiesparfond. 1980/81:45 I Närvarande: f d. justitierådet , regeringsrådetHilding, justitierådet Vängby. Enligt lagrådet tillhandakommet utdragav protokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet och chefen för ekonomidepartementet beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1978:428) om aktiesparfonder, 2. lag om ändringi aktiefondslagen (1974:931). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Enligt 10§ i förslaget till lag om ändring i lagen om aktiesparfonder skall visst antalledamöter av fondbolagets styrelse utses av fondandelsägarna ellerintressesammanslutning för dem. Frånsett antalet styrelseledamöteröverensstämmer regleringen med vad som gäller enligt aktiefondslagen. Av denallmänna hänvisningen till aktiefondslagen följer vidare, att om ledamot intekan utses av fondandelsägarna eller av intressesammanslutning för dem,ledamoten utses av i det län där fondbolagets styrelse har sittsäte. Under remissbehandlingen av förslaget till aktiefondslag uttrycktestvivel om de praktiska möjligheterna att genomföra ett valförfarande blandfondandelsägarna eller att finna en intressegrupp som representerade dem.Dåvarande departementschefen ansåg det emellertid i allmänhet inte vara förenatmed nägra svårigheter att ordna ett valförfarande bland fondandelsägarna;dessa kunde exempelvis genom annonsering i pressen inbjudas att delta i enfondandelsstämma för utseende av ledamöter (prop. 1974:128 s. 110).Departementschefen anförde vidare beträffande utseendet av ifrågavarandeledamöter (s. 145 0: Eftersom de särskilda representanterna förfondandelsägarna i första hand skall utses av andelsägarna själva ellerintressesammanslutningar för dem, kan vissa problem uppkomma vid bildande avfondbolag och under den . Av 15 § aktiefondslagen följeratt fondbolag inte får sälja fondandelar eller ge ut fondandelsbevis förränbolaget registrerats. Några fondandelsägare finns alltså inte under den tidett fondbolag bildas. Enligt 27 § aktiebolagslagen kan ett aktiebolagregistreras först sedan styrelse och revisorer utsetts. Fondandelsägarna kanalltså enligt nuvarande regler inte få något inflytande över val avstyrelseledamöter som sker vid konstituerande stämma eller annan stämma somäger rum innan bolaget registrerats. Sedan fondbolaget verkat och etttillräckligt stort antal fondandelar sålts, bör val av fondandelsägarrepresentanter 1980/81:45 2 I fondbestämmelserna skall anges hur ett sådant val avses ske. Enmöjlighet är att val sker vid en i särskild ordning utlyst fondandelsägarstämma.Denna, som lämpligen bör hållas i anslutning till fondbolagets årsstämma, börav praktiska skäl föregås av en föranmälan fondbolaget. Bolaget kanhärigenom bilda sig en uppfattning om hur mänga som ämnar delta i stämman ochdeltagarnas innehav av fondandelar. Föreskrifter om kallelse till fondandelsägarstämmaskall anges i fond-bestämmelserna. - Om en fondandelsägarstämma hålls -åtskilliga skäl talar enligt min mening för att en sädan lösning bör prövas -aktualiseras en rad mera detaljerade spörsmål. Följande synpunkter kan därvidanföras. För att få tillträde till andelsägarstämma och fä rösta vid stämman börfordras att personen i fråga styrkt sitt innehav av fondandelar. Fondandelsägaresrätt bör kunna utövas genom ombud på samma sätt som enligt 120 §aktiebolagslagen. Vid ordinarie fondandelsägarstämma bör förekomma, utom valav styrelseledamöter, en redogörelse för bolagets verksamhet. Vid stämman kanandelsägarna få tillfälle att ställa frågor till fondbolagets styrelse ochanföra synpunkter på verksamheten. Beträffande röstningsreglerna på fondandelsägarstämmabör gälla motsvarande regler som för bolagsstämma enligt 119 § akfiebolagslagen.Olika röstvärde för andelar bör inte förekomma utan vaije andel skallberättiga till en röst. -Ytterligare bestämmelser om fondandelsägarstämma m. m.kan meddelas i fondbestämmelserna, t. ex. bestämmelser att ordinarie stämmaskall hållas viss månad och regler om extra stämma. - I den allmänna motiveringenhar framhållits att länsstyrelse i vissa fall kan komma att utse fondandelsägarrepresentanter.Detta kan även vara en nödvändig lösning under fondbolagets förstaverksamhetstid. Ensak är att den mera lösliga reglering som sålunda skett av frågan om fondandelsägarnasdeltagande i val av styrelseledamöter kan anses tillräcklig när det gälleraktiefonder och aktiesparfonder av aktuell art. Dessa framstår sominstrument för ren kapitalplacering, och allmänheten har möjlighet att väljafond med hänsyn till sitt förtroende för de fondbolag som förvaltar de olikafonderna. I fråga om de nu föreslagna aktiesparfonderna, där anställda skallspara i aktier i det egna företaget, torde läget vara ett annat. Delägarnasintresse för vilka som i fondbolagets styrelse företräder andelsägarna kanantagas vara betydligt starkare. Det kan heller inte uteslutas attmotsättningar kan uppstå mellan olika grupper av anställda. Mot bakgrund häravär det mindre tillfredsställande att frågan om hur val av företrädare förandelsägarna skall ske regleras i fondbestämmelserna, som ju upprättas avfondbolaget innan sådana företrädare utsetts av andelsägarna. Även i övrigthade valförfarandet i förevarande typ av aktiesparfonder varit förtjänt av ennärmare reglering i lagen. Det kan emellertid inte ankomma på lagrådet attlägga fram egna förslag i ämnet. Lagrådetfinner i övrigt ej anledning till erinran mot de remitterade förslagen. Vängbytillägger för sin del: Enligtlagrädsremissen kan ett sparande i det egna företagets aktier på iej oväsentlig mån öka de anställdas inflytande i företaget. Om detta är ettväsentligt motiv för den nu föreslagna ordningen, bör erinras 1980/81:45 3 omatt enligt 22 § aktiefondslagen i aktiefond inte får ingå avröstvärdet för samtliga aktier i ett och samma aktiebolag. Om ett fondbolagförvaltar flera fonder (i förevarande fall exempelvis en eller flera akfiesparfonderför allmänt aktiesparande och en fond för aktiesparande i det aktuellaföretaget), gäller det sagda om det sammanlagda aktieinnehavet i fonderna.Bestämmelsen i aktiefondslagen motiverades med dels riskfördelningssynpunkter,dels en önskan att hindra en från samhällssynpunkt mindre önskvärdmaktkoncentration inom näringslivet och söka skapa garantier för attfondbolagets infiytande inte blir alltför stort (prop. 1974: 128 s. 123 f). Ingetderaskälet torde äga relevans när det gäller aktiesparfonder för aktiesparande idet egna företaget. Med hänsyn härtill vore det mest följdriktigt att i 11 § idet remitterade förslaget till lag om ändring i lagen om aktiessparfonderinföra ett undantag från bestämmelserna i 22 § aktiefondslagen. Som framhållsi den till grund för det remitterade förslaget liggande departementspromemoriantorde dock frågeställningen f. n. sakna praktisk betydelse. Prop.1980/81:45 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , ,, Proposition med förslag till ändring i lagen (1978:428) omaktiesparfonder, m.m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag fill 1. lag om ändringi lagen (1978:428) om aktiesparfonder, 2. lag om ändringi aktiefondslagen (1974:931). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande ochanför. Frågan om hur fondandelsägarna skall utse representanter ifondbolagets styrelse regleras i de fondbestämmelser som fondbolagetupprättar. Jag har utgått frän att denna ordning skall kunna gälla även fördelägare i de nya, företagsanknutna fonderna. Fondbestämmelserna skall nämligenfastställas av bankinspekfionen, som därvid har att bevaka fondandelsägarnasintressen och i varje särskilt fall se till att bestämmelserna får en lämpligutformning. Detta system synes ha fungerat väl och bör enligt min mening kunnagöra det även när det gäller de företagsanknutna fonderna. Jag delar därförinte lagrådets uppfattning, att valförfarandet i fråga om sädana fonder behövernärmare regleras i lag. Enligt min mening är det lämpligare attförfarandet regleras från fall till fall i fondbestämmelserna, eftersomförhållandena skiftar mycket från det ena företaget till del andra. En ledamot av lagrådet har tagit upp frågan om införandeav ett undantag från 22 § aktiefondslagen. Som han påpekat och som framhållitsi departementspromemorian torde frågeställningen sakna praktisk betydelse underavsevärd tid framöver. Jag har därför inte funnit anledning att föreslå ettsådant undantag. , som har att administrera och informeraom det nuvarande skattesparsystemet liksom andra former av lönsparande, börsvara för dessa uppgifter även såvitt avser de företagsanknutna aktiesparfon- ' Beslut om lagrådsremiss har fattats vidregeringssammanträde . Prop.1980/81:45 5 derna.Administrationen bekostas med medel ur huvudtiteln och dess verkunder det att information m.m. finansieras över anslaget lönsparande m. m.under statsbudgetens sjunde huvudtitel. Såvitt avser de senare kostnaderna anserjagatt de bör rymmas inom tillgängliga anslagsmedel. Jagvill avslutningsvis nämna att chefen för budgetdepartementet denna dag kommeratt föreslå att maximibeloppet för skattesparandet skall höjas till . imånaden, varav som dock högst . får avse banksparande (prop.1980/81:39). Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att delsantaga de av lagrådet granskade lagförslagen. delsgodkänna vad jag har förordat om administrationen av skattesparsystemet såvittavser de företagsanknutna aktiesparfonderna och uppdraga åt fullmäktige iriksgäldskontoret att handha administrationen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Tryckeri, Stockliolm 1980