prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — De svenska satsningar somdärutöver sker bör enligl styrelsens uppfattning i första hand baseras påförhållanden som är speciella för vårt land I.ex. inom områden som skogsenergioch torv. Även förutsättningarna på miljöområdet för en ökad kolanvändning hörtill denna kategori. De insatser, som under de senastetreårsperioderna gjorts i inom energiforskningens område, har inneburiten bred satsning på etl stort antal program. Landets begränsade ekonomiska ochpersonella resurser för forskning inom energiområdet medför atl en kraftfullsatsning nu bör ske på de utvecklingslinjer som är speciellt intressanta försvenskt vidkommande. Liknande syn på programmets profilering i ettinternationellt perspektiv utvecklas av IV.A, civilingenjörsförbund.Näringslivets energidelegation. Styrelsen för internationell utveckling anser attenergiforskningsinsatser 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 476 bör kunna utnyttjas för samarbete med utvecklingsländernagenom all värt land satsar på teknikutveckling där vi har komparativa fördelar. Även om betoningen av koncentrationoch näraliggande resultat överlag bejakas, bör enligt vissa remissinstanser deinsatser som syftar till handlingsfrihet och långsiktig omställning integlömmas bort. menar att verksamheten också måstebedrivas med ett längre tidsperspektiv, där de förnybara energikällorna intaren framträdande plats. Tekniska högskolornas energiarbetsgrupp varnar för attden i och för sig nödvändiga koncentrationen av programorganens arbete kan ledatill att utrymmet för långsiktiga och icke förprogrammerbara kunskapsuppbyggandeinsatser blir mindre. Verksamheten inom den statligtstödda energiforskningen har numera kommit till etl skede, dä införande av nyteknik genom andra stödformer och genom kommersialisering måste övervägas päflera områden. DFE för etl principresonemang om statens roll och sätt atl verkai olika utvecklingsskeden. Några remissinstanser kommenterar detta resonemang.OED konstaterar, att mänga delar av energiforskningsprogrammet nu börjar uppnåelt stadium där frågorna väsenlligen gäller vilka betingelser som kan uppnås ikommersiell drift. Ylleriigare andra delar kommer alt uppnå samma stadium i ochmed att det nu föreslagna treärsprogrammel löper ut. OED anser atl dessa frågorrörande driftsekonomi m.m. knappast kan besvaras uttömmande enbart genomforsknings- och lUvecklingsinsatser av gängse typ. Därutöver krävs också altanläggningar kommer till stånd i tillräcklig skala för atl demonstrerakommersiella förhållanden. Detta kräver enligt OED:s mening dels en ökadmedverkan av berörda parter inom näringsliv och kommuner, dels statligasiyrmedelsinsalser i olika former. Vidare framhåller vikten av att en avvägning görs mellan de medel som kan ställas tillförtogande för direkt energibesparande ålgärder och dem som kan ställas tillförfogande för rena forskningsinsatser. AB Asea-Atom påpekar beträffandekommersiellt införande av ny teknik, att potentiella leverantörer och/ellerkunder bör vara beredda att la på sig en rimlig egen ekonomisk risk och attberedvilligheten till eget risktagande torde vara etl av de bästa måtten påteknisk och kommersiell framkomlighet som erbjuds. Avgränsningen mellanenergiforskningsprogrammet och andra statliga former för agerande berör ävenrollfördelningen mellan myndigheter. Sädana frågor berörs ej närmare av DFEutan av den särskilda utredningen om myndighelsorganisationen på energiområdet(). SIND anger i sill remissvar på EFUD81. att samarbetet /82- 1983/84 bör fördjupas mellanden kommande oljeersältningsfonden och NE. anger som sinuppfattning, att den Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 477 övergripande planeringen bör förstärkas men atlorganisationen i övrigt bör beslå ytterligare en lid. Svenska gasföreningenupprepar vad den anfört beträffande . nämligen all forskningens tyngdpunktvarje är måste förskjutas från grundforskning till introduktion och myndighetersom sysslar med stöd till energiforskning ges ell ansvar även förinlroduk-lionsätgärderna. i hävdar atl de kommunalaoch regionala organ som dokumenterat kunskap om och intresse för utvecklingenav nya energikällor bör ges ett stort mått av inflytande över beslut ominsatser pä energiforskningsområdet. Energiforskningsprogrammet föreslåsav DFE även i fortsättningen vara indelat i tre användningsorienterade program,ett lillförselprogram saml programmen Allmänna energisystemstudier ochEnergirelaterad grundforskning. har därutöveren reserv för senare fördelning stått till regeringens förfogande. Dettaföreslås ej i EFUD 81. a anser dock atl enflexibilitet bör byggas in vid avvägningen av resurser till programmen. Institutetanser atl det vore en fördel alt inom ramen i huvudalternativet innehålla etlbelopp i förslagsvis storieksordningen 150-200 milj. kr., som inte från börjanfördelas på programorganen. I det lägre allernalivet borde en motsvarandereserv begränsas till 100 milj. kr. Ett sädani arrangemang skulle dessutomenligt institutet kunna möjliggöra en kraftsamling på sådana inhemskaforskningsinsatser, som efter viss lid uppvisar särskilt lovande resultat.Energisparkommittén bedömer alt en i de flesta fall tillräcklig flexibilitetför omprioriteringar uppnås genom den frihet som programorganen har att i vissutsträckning göra omfördelningar mellan olika delprogram. LO anser att dettil! programmet Industriella processer bör läggas en anslagsreserv som skullemöjliggöra en starkare satsning inom området. Även STU påtalar behovet av enslörre post för slörre försöksanläggningar. DFE föreslår i EFUD 81 vissaförändringar i delprogramindelningen och avgränsningen mellan programdelarna.Remissinstanserna ger vissa detaljsynpunkter på detta. finner den delpro-gramstruktur DFE valt för programmetmer ändamålsenlig än den som tillämpas i det nu löpande programmet. anser atl gränsdragningen mellan s. k. energirelateradteknisk grundforskning och annan forskning inom programmet förefaller oklar ochdelvis omotiverad. Flera av "grundforskningsprojekten". kemiskenergilagring, kan enligt föreningen med en rejäl satsning ligga närmare enpraktisk lösning och få större betydelse än vissa projekt med annanrubricering. STU godtar i sitt remissvar inte DFE:s förslag alt sammanföra denuvarande delprogrammen Allmänna studier och Samhällets varuflöden och anserdessutom att ett särskilt delprogram bör inrättas för den kemiska industrin.Beträffande programmet Energianvändning i bebyggelse m.m. accepterarbyggnadsstyrelsen inte motiven för att forskning och utveckling om energi- 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 478 hushållning utelämnats i EFUD 81 della oavsett på vilkelsätt den framtida finansieringen av insatserna är tänkt atl ske.Konsumentverket anser alt frågor om finansiering av forskningsinsatser inomhushållssektorn inte tillräckligt har klarlagts av ulredningen. Frågor rörande provning av nyatyper av utrustning på energiområdet har utretts av energiprovningsutredningensom avgav sitt belänkande (Ds I 1980:12) Provning för bättre energihushållningvåren 1980. Några remissinstanser har i sina yttranden över EFUD 81 hänvisattill sina synpunkter på energiprovningsutredningens förslag. a. all ansvar för fördelning av medel för utveckling av provningsmetoderläggs på respektive programorgan inom energiområdet saml pä de organ som ansvararför stöd till energihushållningsåtgärder inom olika sektorer. Enligt statensprovningsanstalts mening uppnår man därigenom den nödvändiga samplaneringen medenergiforsknings- och energihushållningsprogrammen i övrigt sommetodutvecklingsfrägorna ägnas särskild uppmärksamhet. När det gäller åtgärder för altsprida energiforskningens resultat lill myndigheter, kommuner, förelag ochenskilda efteriyser några remissinstanser mera specificerade förslag.Länsstyrelsen i framhåller atl det är väsentligt, om manönskar åstadkomma elt snabbt genomförande, att resultaten från olikaforskningsområden omgående förs ut till dem som på regional och lokal nivå hartill uppgift att påverka eller verkställa omställningen till nyenergianvändning. Svenska elverksförenlngen finner, att betänkandet inle larupp den av föreningen vid olika tillfällen väckta frågan om större resurser ochframförallt bättre metoder för att marknadsföra forskningsresultaten pä etl förberörd företagsamhet - och en intresserad allmänhet - mera gripbart säll. 2,5. Energianvändning i industriella processer Enligl DFE:s förslag läggs destörsta resurserna inom programmet Energianvändning i industriella processerpä verksamhet inoin trä-, massa- och pappersbranscherna saml järn- ochstålbranschen. Den senare föreslås också omfalta annan metallbearbetandeindustri, främst verkstadsindustrin. SIND anser atl programmel innehållerflera vikliga insatsområden och framhåller vikten av atl anslagsramarna fördelprogrammen är flexibla nog alt möjliggöra storskaliga försöks- ochdemonstrationsanläggningar om del anses befogal. Även och förordar en större reserv förförsöksanläggningar. noterar att innehåll och omfattning avdelprogrammet Järn och stål m. m. är väl förankrat inom branschen och har dessfulla slöd. Del är enligt tillfredsställande all utveckling avteknik och metoder som kan ge resultat beträffande energianvändningen på kortsikl prioriteras. understryker vikten av insatserinom 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 479 branscherna trä, massa och papper samtjärn och stål medhänvisning lill de stora möjligheterna till oljebesparing ochspillvärmeutnylljande. Kooperativa förbundel m.fl. påpekar betydelsen av säkeroch tillräcklig energiförsörjning lill industrin. Till industriprogrammet hör ävenjordbruks- och trädgårdsnäringarna. LRF påpekar att det är nödvändigl attkostnaderna för uppvärmning kan begränsas om den svenska trädgårdsnäringenskall ha en framtid. Det är enligt LRF:s uppfattning nödvändigl atttillräckliga resurser avsätts för framtagning av ny teknik och övergång tillinhemska energikällor inom trädgårdsnäringen. När det gäller rollfördelningenmellan staten - genom energiforskningsprogrammet och via andra stödformer -och företagen utvecklar DFE etl principresonemang i sina överväganden. Näringslivelsenergidelegalion understryker viklen av della resonemang. 5TL' saknar en analysav industrins motiv och intresse av att deltaga i forsknings- ochutvecklingsarbete som är inriktat pä resultat först pä läng och medellång sikt.Det är STU:s uppfattning att industrin är starkt beroende av de hinder somoljeersättningsdelegationens solvärmegrupp redogjort för och de lor'slag somgruppen lagt fram. föreslär en försäkringsform,där ersättning för misslyckade lösningar utbetalas till företag som valt atllösa sina energiproblem med icke-konventionell teknik. Förbundet utgår frän attmänga nya lösningar därigenom skulle kunna komma lill demon-slralion. 2.6 Energianvändning för transporter och samfärdsel I del nuvarande energiforskningsprogrammetär insaterna pä transporl-omrädel uppdelade pä dels forskning om ålgärder iIransporisystemel. dels en fördonsteknisk del. Denna ordning föreslås i EFUD 81bibehållas. DFE anför som sin mening att transportområdet på grund av sin storaoljeanvändning och sårbarhet borde bli föremål för ytterligare insatser inomenergiforskningsprogrammet och att en särskild översyn vore meningsfull.Remissinstanserna har överlag ägnat transportsektorn slor uppmärksamhet. a. sin oro över sårbarheten i vår drivmedelsförsörjning och larsärskilt ofta upp forskningsstödet för införande av alternativa drivmedel. Allmänt tillstyrks breda insatserpä transportområdet av statens väg-och trafikinstilut och lantbruksslyrelsen.som vill ge jordbrukets transportfrågor en plats inom programmet, samt bl. Väg- och trafikinslilutet delar DFE:suppfattning all insal-serna inom energiforskningsprogrammet för atl förändraIransporlsysle-mei varit otillräckliga och instämmer i DFE:s rekommendation atlirans-portomrädet underkastas en särskild analys, som bör kunna leda lill omprövningav insatserna inom programmet /82-1983/ 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 480 Trunsportfarskningsdelegationen har inga invändningarmot den föreslagna inriktningen. Liknande uppfattningar om betydelsen avstudier rörande åtgärder inom transportsystemet har bl. a. ,transportrådet och civiUngenjörsförbtind. Beli"äffande denfordonstekniska utvecklingen framhåller några remissinstanser denindustripoliliska betydelsen av statligt forsknings- och utvecklingsstöd.Statens vägverk påpekar vikten av satsningar som stöder den inhemska industrinsmöjligheter att följa utvecklingen på fordonsom-rådel på . Vägverketkan inte utesluta att satsningar utöver huvudalternativet bör ske men anser atti så fäll inriktningen pä dessa liksom formerna för statens engagemang äravhängig av industrins behov och krav. erinrar omatt flertalet industriländer riktar omfattande stöd till de egnabilindustrierna, varför del enligl föreningen är viktigt att frågorna geshögsta möjliga stöd på samma sätt även i . Icke minst är en sådanutveckling av belydelse för alt öka miljövänligheten hos de konventionelladrivsystemen. SIND anser atl utveckling av elfordon är angelägen.Teknikutvecklingen i ligger enligt SIND i den internationellafrontlinjen. Föi"ulsältningar för storskalig demonstration bör skapas.Också energisparkommittén vill ge en högre prioritet åt elektriska drivsystemoch hybridsystem med både förbrännings- och elmotor. Kommittén påpekar attvärdet av internationella erfarenheter och forskningsrön inom denna sektor ärulomordenlligl stort och understryker vikten av att de programansvarigafortlöpande inhämtar information gällande den internationella forsknings- ochutvecklingsverksamheten. finner detanmärkningsvärt att någon forskningsinsats inte föreslås för atl få framenergisnålare bilar. Med hänsyn inte bara lill bensinförbrukningens betydelse ienergisammanhang utan också till bilindustrins stora betydelse för svenskekonomi och svensk utiikeshandel anser verket det vara i hög grad motiverat altförslärka de utvecklingsinsatser som görs inom svenska företag. Insatser på andra transportområdenän vägtrafik har i EFUD 81 fåll underordnad belydelse och föreslås utgå i dellägre alternativet. finner prioriteringen i huvudsak rimlig.Sjöfartsverket förutsätter dock att, om angelägna projekt syftande lillbesparingsåtgärder inom sjöfarten kommer fram, också dessa skall kunna infogasi energiforskningsprogrammet. anser atl utformningenav lämpliga framdrivningsmaskinerier för kustfarlyg med beaktande av dedrivme-delskvaliteler som slår lill förfogande bör bli föremål lörlångtgående samhällsstödd forskning och lUveckling. Bland synpunkterna påtransporlprogrammet - liksom på lillförselpro-grammet - har kommentarer lillföreslagna åtgärder på drivmedelsomrädet fått betydande utrymme. De flestainstanserna behandlar forskningsstödet tdl metanolintroduktionen, som i DFE:sförslag har ullbr- 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 481 mats med utgångspunkt i oljeersättningsdelegationensstralegiförslag . Några instanser godtar dock inte dennautgångspunkt. anser alt av DFE framförda skäl för en forceringav forskningen vad avser ren alkoholdrift inte är tillräckliga. anser det vara förvånande atl ingen uppmärksamhet riktatsmol goda utländska erfarenheter från användning av propan/butandrift avmotorfordon (gasoldrift). Eftersom konverteringen av gas till metanol innebärförlust av ca halva bränslevärdet bör det enligt föreningen i längden varaklart ekonomiskt att välja gasdrift istället för metanoldrift. I övrigt erkänns dock av bl-a.transportrådet, ÖEF och SMAB behovet att minska sårbarheten pådrivmedelsområdet och atl detta förutsätter verksamhet inomenergiforskningsprogrammet. För att mer påtagligt komma ifråndet starka beroendet av olja är del dessutom nödvändigt att genom utveckling avmotorer och bränslesystem skapa möjligheter till introduktion av drivmedel sompå sikt kan produceras inom landet. ansluter sig tillmetanolstrategin och hänvisar till sitt yttrande överoljeersättningsdelegationens rapport (Ds I 1980:19) Introduktion avalternativa drivmedel. Därav följer etl forskningsbehov, eftersom en ökadsvensk kunskap om metanolhantering behöver byggas upp. Vidare behövs enligtrådet en bättre bild av de ekonomiska förutsättningarna atl framställa metanolur inhemska råvaror. DFE-förslaget beträffandealternativa drivmedel och därtill anpassade motorer biträds även av OED ochSMAB. SMAB anser alt en enda myndighet bör ha ansvaret för metanolinförandetoch att finansieringen måsle samordnas via denna myndighet. SNV anser i överensstämmelse medDFE:s förslag, atl programmet skall omfatta forskning rörande hälso- ochmiljöeffekter av nya drivmedel. Forskningen bör enligt verket drivas isamverkan med , som har ett särskilt insatsområde förforskning om bilavgaser. Även och påpekar hälso-och miljöforskningens vikt vid drivmedelsinförandet. 2.7 Energianvändning för bebyggelse DFE föreslår en indelning avprogrammet Energianvändning för bebyggelse efter teknikområden{solvärmeteknik, värmepumpar, värmelagring, värmedistribution), system- ochgenomförandefrågor saml energihushållning, del senare enbart omfattandeindustriellt utvecklingsarbete. Elt av de mål som är genomgående i förslaget äratt kring mitten av 1980-talel ha klarlagt förutsättningarna för olikateknikers användbarhet i olika typer av bebyggelse. 31 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 482 Synpunkter på behandlingen avbebyggelsesektorn i EFUD 81 och på förslaget till forskningsprogram har fåttett påtagligt stort utrymme hos remissorganen. Ett flertal konkreta påpekandengörs vad gäller såväl avvägningen mellan olika programdelar som behandlingenav enskilda teknikområden. BFR påpekar betydelsen av stödjande demonstrations-och experimentbyggnadsverksamhet. konstaterar attden problemöversikt som görs beträffande bebyggelsens uppvärmning i alltväsentligt är korrekt. anmärker att DFEinle gör några egentliga analyser om den forskning och utveckling som berörförutsättningarna att införa solvärmeteknik i befintlig bebyggelse. Bland defrågor som här är aktuella anger institutet de rent fysiska begränsningarnasroll. Även anger sig kunna i stort ansluta sig tillbedömningarna. Verket vill dock särskilt framhålla behovet av forskningangående syslem för att ersätta eller komplettera olja för uppvärmning ibefintlig bebyggelse. förbyggnadsforskning och statens planverk anser båda att sambandet mellan ä enasidan energifrågorna, å den andra bebyggelsemönstret respektivestadsförnyelsen bör belysas ytteriigare i forskningsarbetet. Vad gäller mål i stort för insatserna på bebyggelseområdetanser statens planverk att forskning och utveckling av kompletta uppvärmningssystemför bebyggelse av olika slag bör ges högre prioritet. Det är ett flertal komponenteri samverkan, såväl byggnadstekniska som installa-tionsteknjska, som kanmedverka till ett reducerat värmebehov. Av denna anledning anser verket attfullskaleförsök alltmer bör komma till stånd. delar DFE:sbedömning om de stora besparingsmöjligheterna i bebyggelsen och vill samtidigtframhålla att s.k. närproduktion av värme torde bli mycket betydelsefull förenergianvändningen inom bebyggelsen. stöder tankarna på enlångsiktig framtida anpassbarhet vad gäller bl. a. uppvärmningssystem. Redannu bör enligt verket största möjliga flexibilitet skapas för utnyttjande av nyaenergislag. Den bland remissinstanserna allmänna inställningen, attinsatser bör koncentreras till områden där de kan ge resultat inom en näraframtid, går igen bland kommentarerna till bebyggelseprogrammet. Svenska kommunförbundetanser, att inriktningen av forskningsprogrammet bör vara sådan att resultatenkan börja utnyttjas av kommunerna inom några fä år. Detta är angeläget bi. a.för atl undvika dubbelarbete i form av att kommunerna engagerar sig igenomförandefasen av ännu ej utvärderade utvecklingslinjer. Enligt föreningens mening är det idagslägel vidare väsenlligt atl förhållandevis stora resurser satsas päprioriterade projekt med god utvecklingspotential inom områden av betydelseför atl lösa för landet stora och närliggande problem. Ett sådant område avserden fortsatta utbyggnaden av fjärrvärme under samtidig omställning tillfastbränsleeldning. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 483 och för oss angeläget sådant område är uppvärmningen avbyggnader utan tillgäng lill fjärrvärme om oljeeldning skall elimineras.Utvecklingen måste här snabbt konvergera mot ett eller några fä ekonomisktrimliga system, vilket knappast blir fallet utan hårdare styrning ochprioritering från programorganens sida. Synpunkter i linje med vad somrefererats ovan framförs även av SIND och CDL. poängterarvikten av att uppvärmningssystem inte kräver ökad tillsyn i jämförelse meddagens system. Vad beträffar vikten av olika teknikområden har som nämnts i delföregående relativt detaljerade synpunkter lämnats från remissorganen. Stortintresse och i allmänhet en positiv inställning finns rörande värmepumpar.Konsumentverket, . ochSvenska elverksföreningen ser en betydande oljesparpotential i värmepumparnaoch tillstyrker förslaget om forskning och utveckling på området som ett sättatt påskynda införandet. tillstyrkerutvecklingen av större pumpar för fjärrvärmesystem. Solvärmeteknik anses avinstanser som yttrar sig därom ligga senare i utvecklingen. Distributionssystemanges av DFE som ett strategiskt område. anser det vara avstor vikt att anläggningarna utformas så att nya energislag kan utnyttjas ifjärrvärmecentralerna. Däremot anser att fjärrvärmeutbyggnadi mindre ener-giläta områden är myckel tveksam. Möjligheterna alt utveckla kulvertsystemsom radikalt skulle kunna ändra pä förutsättningarna måste bedömas som mycketsmå och föreningen anser därf'ör alt den föreslagna satsningen på utveckling avnya kulvertsystem är mindre angelägen. Beträffande utveckling avlagringsmetoder för värme anser atl kemisk lagring avvärme visserligen är kapitalkrävande men medför förhållandevis småinvesteringar för utrustning som bindes till en bestämd ort och ej kanåteranvändas på annan plats. Dylik energilagring erbjuder därför storamöjligheter att använda industriell spillvärme även om denna är tillgängligendast under begränsad lid. Salsning pä kemisk lagring är enligt vattenfallsverkeldärför angelägen. Socialslyrelsen varnar för de negativa miljöverkningar somkan följa av lagringsmetoder som utnyttjar gmndvaltenmagasin. Näringslivets energidelegalionanser att man bör uppmärksamma värdet av kärnvärme som energikälla förbebyggelsens uppvärmning. har bl.a. följande synpunkter på åtgärder i flerbostadshus: Del är inte hyresgästerna iflerbostadshus som har de största energisparmöjligheterna utan den siörslabesparingen ligger i underhäll och tekniska förbättringar. I etl effektivt ochenergihushållande uppvärmningssyslem och fastighetsunderhåll flnns ingen orsaktill individuell komfortmälning. En fortsalt ulbyggnad av fjärrvärmenälet börske med konveniionell hög-temperaturteknik. Värmepumpteknik bör bli en länkmellan ulnyltjande av Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 484 lägvärdig spillvärme eventuellt solvärme ifjärrvärmesystem. I detta sammanhang bör EFUD-resurser användas för effektivarekulverlisolerings-teknik och försök att lösa värmelagringsproblematiken.Tillvaratagandet av värmeinnehållet i fläktstyrda frånluftssystem inom helabebyggelseområdel med värmepumpteknik måste utvecklas sä atl lönsammaenergiåter-vinningslösningar kan åstadkommas. Utvecklingen av större ocheffektivare värmepumpar bör därför ges högt prioriterad EFUD-insats. Beträffande delprogrammet System-och genomförandefrågor vill SIND starkt understryka DFE:s uppfattning alt det ärav vikt atl samordning med SIND:s verksamhet avseende energiplaneringsker. Vad gäller vissa informations- och utbildningsinsatser bör en samordninggöras med den vid SIND pågående energirådgivningsverksamhelen. Om avgränsningen av statligt forskningsstödmol andra stödformer anser BFR alt experiments- och demonstrationsverksamhetenskall kopplas till det stöd som OED föreslagil för införande av nyoljeersättande teknik.