prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 659 Den etanolproduktion - ca 400 00.0 m/år - som utredningen bedömer vara möjligatt åstadkomma i mot slutet av1980-talet innebär ingen konflikt med livsmedelsförsörjningen,varken nationellt eller internationellt. Den tar endast i anspråk delar av ett växandeöverskott av jordbruksprodukter, gervärdefulla fodermedel som biprodukteroch ger förutsättningar för förbättrade växtföljer. Förändringar i den jordbrukspolitik som förs skulle självklart förändra förutsättningarna för en etanolproduktion. Sålunda skulle t.ex. åtgärder för förbättrad täckdikningmedföra en större råvarubas. Å andra sidan skulle en nedläggning av åkermarki samma takt som fram snartinnebära ett förutsättningarna för etanolprodiiktion ur jordbruksprodukter helt försvann. Sockerbetor särskiltlämpade för etanolframställningbör kunna odlas på minst 25 000 ha, utöver nuvarande betareal föreookerproduktion, vilket ger en etanolproduktion på ca 100 000 m . Föratt nå den angivna produktionsvolymen -4OO 000 m /år - skulle därutöver 8OO 000resp. 1 spannmål behöva användas beroende på om stärkelsenutnyttjas fullständigt eller process används. I bådafallen kan emellertid värdefulla foderbiprodukter erhållas som i olika grad ersätter foderspannmål.Nettoeffekten blir i båda fallen att ca spannmål utnyttjas. Enligt lantbruksekonomiska samarbets-nämndens och IilJI:s prognoser över jordbrukets utveckling fram innebärdetta ett spannmålsöverskott vid normalskörd istorleksordningen 650 - . Enligt utredningens alternativa prognos över utvecklingen skulle överskottet kunna bli ca . Utredningen har emellertid bedömt det vara möjligtatt öka odlingen av sockerbetor för etanolproduktion med ytterligare 25 000 ha till 50000 ha, vilket leder till att behovet av spannmål minskar med l/j vid en total produktion av 4OO 000 m/är. Överskottetav spannmål blir då 750 - 85O enligt samarbetsnämndens och LOIrs prognoser. En ytterligare ökad betodling förutsätter dock att sockerbetorna kan göras lagringsdugliga, antingen genom indunstning av räsaft eller torkning. I annat fall kan inte fulltutnyttjande av produktionskapaciteten nåsvid den angivna nivån, vilket utredningen bedömer vara nödvändigt. Eftersom överskottetav spannmål främst finns i och det finna ett intresse av att odlasockerbetor utanför det nuvarande odlingsområdet, anser utredningen att en eventuell storskaligproduktion främst bör lokaliseras till detta område. 1980/81:90 Bilaga 2.10 660 En högre produktionsnivå än 400 000. m/är kan medföra att marknaden för fodermedel störs, vilket i sin tur kan leda tilllägre priser för foderbiprodukten och bl.a. högre produktionskostnader för etanol. Den angivna nivån bör dock intemedföra några sådana konsekvenser. Detta beror även på vilkenprocess som väljs. En etanolproduktion av 4OO 000m / år bör enligt utredningen innebäraatt 25 000 ha sockerbetor och för övrigt spannmålutnyttjas. För att hålla produktionskostnaderna nere är det nödvändigt att minimera råvarukostnaden. När spannmål används som råvara bördärför i första hand fodersäd men ävenbrödsäd som inte är bakningsduglig komma i fråga. Om kom användssom råvara i stället förvete, minskar produktionskostnaden med /lit etanol. Möjligheter att särskilt väljaut spannmål med hög vattenhalt börtaa till vara. Odling av sorter med högreavkastning av socker eller stärkelse bör ocksåutnyttjas. Växtförädlingen bör medverka till att ta fram sådana sorter. har redan sådana sockerbetor i sina försök. gäller spannmålfinns odling av s.k. massveten i andra länder.För odling i behöver dessas egenskaper troligen förbättras ivissa avseenden. Det kan dock finnas lämpligtsortmaterial hos växtförädlingsföretagen, som tidigare kasserats pä grund av att kvalitetskraven inte uppfyllts. Särskilda förädlingsinsatser påsockerbetor och spannmål är väl motiverade. utredningen har som nämntsutgått från en oförändrad jordbrukspolitik. Jordbruksregleringens ekonomi bör därför så långt som möjligthållaa opåverkad. Utredningen föreslår att detta,när spannmålanvänds som råvara, åstadkomsenligt den modell som anvisats i avsnitt 7-5»Den innebär att det inhemska priset på spannmålenutgör basen. Detta justeras med deexportkostnader som skulle uppstått videxport. Därvid tas även hänsyn tillexportkostnadema för den iiängd foderspannmålsom den framställda foderbiprodukten ersätter. Råvaruprisetsom används i etanolkalkylen kommer därigenom att ligga relativt nära världsmarknadspriset.Vidare bör en särskild avgift tas ut på foderbiprodukten för attkompensera för bortfallet av införselavgifter förproteinfodermedel i den utsträckningbiprodukten ersätter sådana. Storleken pådenna avgift kan lämpligen beräknas utifrånbiproduktens proteininnehåll. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 661 mål till etanolproducenter bör i vart fall inledningsvis gå via Svensk spannmålshandel. bör efter samrådmed Svensk spannmålshandel och övriga berördaparter kunna lämna förslag till den närmare utformningen av ett sådant prissättningssystem. När vanliga sockerbetor används som råvarabör producentpriset vara detsammasom för sockertillverkning. När däremot sorterav sockerbeta som är särskilt lämpade för etanolframställninganvänds bör priset justeras nedåt med hänsyn till den högreavkastning som kan nås. Vid prissättningen börsamma ersättning till odlarna eftersträvas som närvanliga sockerbetor odlas. Förhandlingarom priset bör inledningsvis ske i anslutningtill sockerförhandlingama. Vid en mer omfattande etanolproduktion bör formerna förprissättningen på jordbruksråvairorför denna produktion ses över. Översynen bör omfatta såväl prisnivåersom frågan om råvarorna skall omfattas av det nuvarandepriaregleringssystemet. 1.3 Andra frågor kring etanolproduktion baserad på jordbruksprodukter Det öTiade intresset för att utnyttja jordbruksprodukter för energiändamål har gett upphov till en debatt om det etiskt ochmoraliskt försvarbara i ett sådant utnyttjande. En ökande odling av energigrödorframställs allt oftare som ett hot motlivsmedelsförsörjningen. En konflikt mellan att använda jordbruksmarken förlivsmedelsproduktion och för energiprodxiktion har börjat uppståi vissa länder (se kap. 5). Utan att på något sätt vilja förringa denna konflikt vill utredningen framhålla att odling av industriråvaror, t.ex. spänadsväxter, redan förekommeri betydande omfattning på de flesta håll i världen.Odling av energiråvaror är därför inget principiellt nytt. För övrigt bidrarsådan odling till att täcka betydligt mer grundläggande mänskligabehov än t.ex. odling av tobak, även om en betydande lyxkonsumtion av energi förvisso förekommer.För del kan också en jämförelse görasmed gångna tiders odling av foder för dragare. Dessutom bevaras proteinet och kan användas som foder- eller livsmedel. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 662 Om en betydligt störreetanolp.coduktion baserad påjordbruksprodukter skulle bli aktuell på1990-talet, kan saken däremot komma i ett annat läge, särskilt omden globala livsmedelssituationen dåskulle vara värre än . Väsentligt är därför att inte en alltför stor produktionskapacitet i nulägetbinds till utnyttjande av socker- och stärkelsehaltigaråvaror. Utredningen vill också betona att en etanolproduktion av ca 400 000 m år ur jordbrukaprodukter mot slutet av 1980-taletinte behöver innebära en långsiktigbindning till utnyttjande av sädana råvaror i produktionen. Utredningen bedömer att tekniken att framställa etanol ur oellulosahaltiga råvaror blir kommersiellt tilljängllg inom en tioårsperiod.Därvid kan skogaavfall, energiskog,kommunalt hushållsavfall, halm samt särskilt odlade energigrödor användas. Hushållsavfallet är särskilt intressant råvara uxflera aspekter. Utveckligen på detta område bör noga följas av berördamyndigheter och ett statligt stöd tillutvecklingsarbetet ter sig väl motiverat(se avsni.tt 10.5)- En tidig satsning påetanolproduktion ur jordbruksprodukter kan enligt utredningens mening ses somett sätt att utnyttja én mindre del av jordbrukets överskott föratt introducera ett nytt drivmedel, som senare kan komma att framställas ur aridra råvaror.Detta innebär även ökad försörjningstrygghet och minskatimportberoende. För jordbrukets del innebär en odling av energigrödor flera fördelar.Okad odling av andra växtslag än spannmåli de mellansvenska slättbygderna skulle medföra en förbättrad växtföljd. Detta gällerbåde vid odling av sockerbetor ochett- eller fleråriga oellulosahaltiga grödor. Härigenomkan bl.a. högre skördar i spannmålsodlingenuppnås. odling av oellulosahaltigagrödor innebär ocksåatt arbetet kan fördelas jämnare överåret. Pä sikt kan ävenbehovet av bekämpningsmedel minska. Möjligheterna att utnyttja kvävefixerande växter,t.ex, lusern, bör också studeras närmare.Detta skulle innebära mindre behov av fcvävegödsel-medeloch därigenom bl.a. ett lägre importberoende. 1980/81:90 Bilaga 2.10 663 Det är emellertid för tidigt att peka ut någon eller några särskilt lämpade oellulosahaltiga grödor. Förstmåste odlingsförutsättningarnastuderas samt tänkbara grödor och andra råvarornärmare karakteriseras. Ett sådant arbete har påbörjats vidlantbruksuniversitet. Olika krav päråvaran bör ocksåfomiuleras i samband med att tekniken förom-vandline: till etanol utvecklas vidare. 1.4 Användning av etanol som drivmedel Oljeersättningsdelegationen(OED) har som framgått av avsnitt 2.2 föreslagit en introdiiktion av alkoholer somdrivmedel. Förslaget går ut pä att i första hand metanol introduceras som drivmedel, tillatt börja med som inblandning i bensin. FSa ny bensinkvalitet metanol föreslås bliintroducerad. Vidare finns möjlighet lägre inblandning i befintligabensinkvaliteter. Etanol föreslås komplettera metanolen i mänav tillgång. Förslaget baseras på att naturgasbaserad, importeradmetanol, dä introduktionen föresläs äga rum hösten1984, bedöms finnas tillgänglig i störrekvantiteter och till lägre pris än etanol. Det börframhållas att närmare ställningtill etanolens roll inte togs i avvaktan päetanolutredningens resultat. Genom etanolutredningens arbete har OED:s uppgifteromprisrelationen mellan metanol och etanol i stort bekräftats, faturga3baserad, importerad metanol torde blinärmare billigai-e per energienhet vid nuvarande beskattningän inhemskt producerad etanol. Därvid har storleksordningen pä metanolpriset bedömtsmed utgångspunkt från dagens världamarknadsprisoch uppgifter som utredningen under hand erhållitfrån företag som är engagerade i förhandlingar om metanolimport till . Utredningen vill dock peka på vissa förhållanden som kan öka förutsättningarna för en satsning päetanol trots denna prisskillnad. Prisrela-tionen kan pä sikt komma att förändras till etanolens fördel genom att natTttgasbaserad metanol torde ha en starkare kopplingtill oljepriset än etanol baserad pä jordbruksprodukter. 1980/81:90 Bilaga 2.10 664 utredningen vill vidare framhålla att ytterligare en jämförelse mellanmetanol och etanol kan göras, som kanske är mer relevant päsikt. Metanol baserad pä inhemska råvaror, t.ex. torv och ved, torde nämligen räknatper energienhet inte kuTina framställastill kostnader som skiljer sig väsentligtfrän etanol ur jordbruksprodukterenligt de grova uppskattningar av kostnaden fö:r metanol som kan göras.Statsmakternas i olika sammanhang uttalade intentioner är att påsikt successivt gå över till syntetiska drivmedelbaserade på inhemska, främst förnybara råvaror. Senast uttalades detta vid näringsutskottets behandling av några motioner rörandesyntetiska drivmedel våren I98O (NU 1979/80:35) Därviduttalade utskottet att ett pro,jram förintroduktion av syntetiska drivmedel med det snaraste bör uppicättas.Utskottet hänvisade därvid till arbetet inom pågående,utredninjjar(OED och etanolutredningen)' samt verksamheten i övrigt (SMAB). Utskottet gjorde liknande uttalanden vid behandlingen avenergipropositionen våren I98O (NU 1979/80:70). Planerfinns pä en demonatrationsanläjSgning förförgasning av torv och ved, vilket är första stegeti en tillverkning av metanol frän deasa råvaror. OED:3 andra skälför att föronia en satsning pä i första hand metanol som alternativtdrivmedel var att tillgängen på metanol bedömdesbli betydligt större än på etanol. Enligt ett åskådningsexempel i OED:s förslag till introduktion av alternativa drivmedelskulle matanolbehovet år I985 uppgå till ca 90 000 m' och år I99O till ca éJO000 m'. Därtill kommer de icke angivnakvantiteter som kan komma att åtgå för den lägre inblandningen. Utredningen har som nämntsbedömt det vara möjligt att tillverka omkring 400 000 m etanol . Även om en del av denna etanolmängd skulle säljaspå marknaden för teknisk sprit (f.n. totalt 57 000 m /år, varav 23 000 m importeras och 34 000 m utgörs av sulfit-sprit som kan komma att försvinna ur marknaden), skulle etanol kunna svara för en betydande del av behovet av drivmedelsalkoholenligt OED:a äakädningsexempel. Här bör erinras om etanolens jämfört med metanol atörreenergiinnehåll (21,1 resp. 15,7 MJ/lit), vilketmedför att etanol Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 665 kan blandas in i en högreproportion än metanol i ett mötsvarande blandbränsle. Utöver pris och tillgång bör vid en jämförelse mellannaturgasbaserad importerad metanol och etanol baiaerad på jordbrukaprodukter följande fördelar med det senare altematlve.tbeaktaä: - inhemska förnybara råvarorutnyttjas - fördelar ur beredskapssynpunkt uppnås (se kap. 6) - handelsbalansenpåverkas positivt (se avanitt 7-5) - besparing avpremiumbränslen sker (se kap. 6) Dessa fördelar kanenligt utredningen motivera ett högrepris på etanol, aom dock i dagaläget inte kan preoiaeraa närmare. 0ED:s förslagom introduktion av alternativa drivmedel innebär som nämnts en satsning pä i första handmetanol. OED föreslär ookaä en viss, kompletterande satsningpå etanol, som dock inte kvantifierasnärmare. Utredningen har försökt redovisa möjligheternaatt tillverka etanol för i första hand drivmedelsmarknaden och ange konsekvenserna av olikaalternativ. Vidare har etanolens för-och nackdelar i förhållande till metanol belysta. skall som nämns enligt sina direktiv utreda dé tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att tillverka etanol ur sockerbetor och andraprodukter. Därav följer att även avsättningsmöjligheternaooh eventuella åtgärder för att förbättra dessa bör belysas. Enligt utredningens uppfattning haretanolen betydande potentiella möjlighetersom drivmedel och kemiråvara. Det senare har behandlats iavsnitten 3.5 och 8.6. Utredningen anser det därför angeläget att en utökningav etanolprodiiktionén i landet ' sker. Därigenom kan vi skaffa oss värdefull kunskap och erfarenhet om tillverkning ochanvändning av etanol, bl.a. aomdrivmedel. Storleken av en framtida etanolproduktion bör bi.a. bli beroende av erfarenheterna från den inledande produktionen. 1980/81:90 Bilaga 2.10 666 I detta sammanhang äräven möjligheterna att exportera teknik inom området och hela eller delar av anläggningar av stor betydelse. Av de prooessförslag som utredningen har studerat närmare förefallerdärvid. ochSorgiona/SSA:s förslag vara de mest intressanta. Deuppfyller båda kriteriet att vara av intresse för den intemationella marknaden. De i utredningenpresenterade proceasförslagen bygger i väsentliga delar päny teknik. Utredningen vill framhållaangelägenheten av att dessa förslag prövas.Även Gärdsbrännerieta förslag kan vara av intresse med hänsyn till den lågaenergiförbrukning för en ren spann-målsprooesssom anges. Utredningen har emellertid inte haft möjlighet att närmare analysera detta förslag. Beträffande användningen av industrisprit bedömer utredningen att den import som sker tillstörsta delen kan ersättas genom inhemsk tillverkning. Marknaden är emellertid f.n. liten i förhållande tillden möjliga produktionsivä som utredningen har angett. kan denna marknad emellertid bli av väsentligt atörrebetydelse, om etanol kan framställas till sådana priser att den kan ersätta nafta aom råvaraför delar av den petrokemiakainduatrin. Under ett inledningsskede är det väsentligt att det finns möjlighet att avyttra etanol som industrisprit,i den mån den framställdaetanolen'inte kommer till användning somdrivmedel. Bland oljebolagen har OK redan visat intresse för användning avetanol som drivmedel. Sålunda har diskussionermed SLR om ett samarbete i det s.k. . Som tidigare nämnts avses 7 000 m etanol/år produceras i anläggningen . OKhar i dessa diskussioner, enligt vad utredningen erfarit, föreslagit att den producerade etanolen används för en 10 S-iginblandning i lågblyad regularbensin. Blandbränslet kommer härigenomatt motsvara lågblyad 97-ol(tanig bensin. Ett sådant bränslebör enligt OK;s uppfattning kunna säljas till samma pris som vanlig 97-oktanig bensintrots det lägre energiinnehållet. OK har därvidangett att problemen vid hantering av ett blandbränsle med etanol förutses bli väsentligt mindre änom metanol ingår. Härigenom blir behovet av anpassningsät-gärder ringa enligt OK, i vart fall vid en begränsad distribution. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 667 OK har ävenpresenterat en kalkyl för en begränsad distribution. Denna visar att detta blandbränsle kan tas fram till samma pris som 97-oktanigbensin vid nuvarande priser på 93-oktanig(0,bly/lit) och 99-ok-tanig (0,bly/lit) bensin, den nuvarandebeskattningen av bensin ooh etanol (1,39 resp. /lit) ooh en produktionskostnad för etanol pä2,/lit. I kalkylen har OK beaktat företagetssamtliga kostnader exkl. behovet av anpassningsåtgärder. Lågblyad premiumbensin kommer att införas fr.o.m. I98I. Utredningen bedömer att merkostnaden för att ta fram lågblyad 97-oktanig bensin genom användning av oljebaserade högoktankomponenter är i samma storleksordning som kostnaderna för de anpassningsåtgärder som behövsvid en distribution, där några 10 000-tal m etanol används. Utredningen finner det rimligt att ett motsvarandeintresse kommer att visas av övrigaoljebolag, förutsatt att tillverkningen avetanol når en mer betydande omfattning ochatt användning av etanol visar sig kunnakonkurrera med metanol. 1.5 Behov av statliga åtgärder Som framgått av ovanstående avsnitt finns en betydande råvarupotential försvensk etanolproduktion. Av redovisningen har emellertid också framgått att detf.n. inte föreligger ekonomiska möjligheter att avsätta stora etanolmängder med normala krav på lönsamhet. Avsättningen av etanol, liksom även metanol, pädrivmedelsmarknaden blir därför beroende på vilka åtgärder somvidtas från statsmakternas sida. En möjlighet att uppnåmålsättningen att successivt gåöver till syntetiska drivmedelbaserade på inliemska råvaror äratt i skattehänseende särbehandla sådanadrivmedel. Den nuvarande drivmedelsbeskattningen innebär bl.a. att etanol beskattas lägre per energienhet än metanol. Den totala skatte- och avgiftsbeläggningen påetanol och metanol är f.n. /lit mot /lit för bensin. En mindre del av dettabelopp utgörs av avgiften för beredskapslagring m.m. (0,/lit). Det kandiskuteras om det är befogat att ta ut en sådan avgift pådrivmedel baserade pä inhemska 1980/81:90 Bilaga 2.10 668 Det kan också diskuteras 1 vilken utsträckning ett sådantdrivmedel bör beskattas jämfört medimporterade. Det kan därvid noteras att när bensinskatten infördes förblev inhemskt tillverkad etanol obeskattad . Enligt utredningens uppfattning är det välmotiverat att tillämpa en lägre total skatte- och avgiftabeläggning fördrivmedel tillverkade av inhemska rävajrormed hänvisning till strävandena att minska Importberoendet på energiområdet.En sådan ur skattesynpunkt förmånligarebehandling av drivmedel ur inhemska råvarorskulle i sig vara ett incitament till satsningar för att utveckla tekniken för framställningav sädana drivmedel. Utredningen haremellertid inte ansett sig böra närmare precisera en lämplig nivå på skatte- och avgiftsbeläggningenför drivmedel ur inhemska råvaror utifråndessa utgångspunkter. Dessa frågor behandlas f.n. av energiskattekommittén (B 79:06). Innan beslut tas om introduktion av ett alternativtdrivmedel baserat pä inhemska råvaror ärdet nödvändigt att närmare analysera de samhällsekonomiska konsekvenserna jämfört med användning av motsvarande importerat drivmedel. uppfattning bör vid en sådan analys kostnaderna vägas mot de fördelarsom en tillverkning baserad på inhemska råvaror medför.Till vägledning för en analys har utredningen belyst vissa frågor, nämligeninverkan på handelsbalansen (avsnitt 7.5) >beredskapsaspektema (kap. 8), den industripolitiska betydelsen (kap. 9), möjligheterna att spara importerad premlumener-gi(kap. 6) och möjligheten att ersätta bly som högoktankomponent(kap. 3). Därutöver vill utredningen särskiltbetona den sysselsättningspolitiska betydelsen av eninhemsk tillverkning. Även alternativa användningar av den tillgängliga råvaran och produktionspotentialen bör belysas. Denna fråga behandlas även i kap. 13 (se tab. 13.2). Utredningen har bl.a. i avsnitt 9.2 belyst kapitalbehovetför uppförande av produktionsanläggningar. Därvidhar utredningen angett att . skulle behöva investeras i nya anläggningar föratt nå den produktionsnivå, 400 000 m /år,som utredningen bedömt vara möjlig. Statlig medverkan i någon form torde behövas för att lösa finansieringen av nya anläggningar, om etanol introduceras i större skala. Detta kan ske exempelvis genom attstatliga lån eller kreditgarantier lämnas eller genom direkta bidrag. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 669 Vid uppbyggnaden av etanoltillverkning är det som nämntsnödvändigt att tillämpa och prova ny teknik i s.k.prototyp- och demonstrationsanläggningar.Den planerade anläggningen i är ett exempel päen sådan. Utfominingen av stödet till sädanaanläggningar övervägs f.n. inomregeringskansliet. Utredningen förutsätter att fråganom bidrag till denna anläggning kan prövas inom ramen förde regler som kommer att gälla för sädana anläggningar. Det är vidare angeläget att forsknings- och utvecklingsarbete av betydelseför en fortsatt förbättring avprocesser för etanolframställning stödjes.Till detta område hör särskilt tekniken för användning avcelluloaahaltiga råvaror. För användning avbetor är det väsentligt att göradessa lagringsdugliga för att frikoppla tillverkningen från betkampanjens längd.Detta kan t.ex. ske genom att Agrotekniks förslagom torkning av betor utvecklas. Metoden behöverdärvid först prövasi halvstor skala. Utredningen vill ocksåpeka på möjligheten till mer småskaligproduktion. En sådan skulle, liksom användning av vegetabilisk olja, kunna leda till en förbättring avjord- och skogabrukets drivmedelsförsörjning. Vidare behöver rådgivning om odling av betor lämnas inom nya odlingsområden. Utredningen förutsätter att detta kan åstadkommas genom om-diaponering av lantbruksverketsresurser. Lagstiftningen beträffandeanvändning av alkoholer i drivmedel behöver även ses över (se avsnitt 9.4). Om beslut fattas om attintroducera etanol på drivmedelsmarknaden, bör därvid möjligheterna till missbruk av etanolen uppmärksammas. Denna fråga behandlas närmare i avanitt 3.4.2. uppfattning torde riskerna förmissbruk emellertid relativt lätt kunna bemästras genom lämpligdenaturering och föreskrifter ora hanteringen. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 670 1.6 Utredningens bedömning beträlTande Karpalund Som framgått av det föregående finnsflera alternativ till en etanolframställningbaserad på sockerbetor från Karpalundsområdetsamt spannmål. I det följande görsen bedömning av dessas resp. för- och nackdelar. Först kan det emellertid finnas anledning att närmare belysa tvåandra alternativ, nämligen nedläggning av bniket och fortsatt gockert inverkning. Beträffande nedläggning har inte utredningen vare sig haft möjlighet eller anledning att närmare studera detta alternativ. Utredningen nöjer sig därför med att konstatera att en nedläggning skulle innebära förlorade arbetstillfällen i områdetoch förlust av de värden aom anläggningeni sig representerar. Av Hinteknos rapport framgår även att man anser Karpalund vara väl lämpat för etanoltillverkning. Utredningen delar dennauppfattning. En fortsatt sockertillverkning är även tänkbar i Karpalund, om landets självförsörjning päsocker ökas.