prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Sedermera har kommitténs uppdrag vidgais, främst genomregeringens uppdrag i anledning av begäran (KU 1979/80:43 rskr 230)om ulredning beträffande valsystemet i kommunfullmäkligvalen, tiden förpoströstning, vissa frågor rörande ersättare för riksdagsledamot och suppleanterför kommunfullmäktige, besvärsrällen för politiska partier över beslut omvalutgång samt beträffande förulsältningarna för all upphäva vnl. Flertalet av de förslag som kommittén lade fram i SOU1978:64 har behandlats av (prop. 1978/79:48 KU 15 rskr 77 samt prop. 1978/79:181 KU 31 rskr 296). Delta delbetänkande läggs fram med sikte på alt ev.lagändringar skall kunna lillämpas vid val. I betänkandet tar kommitténupp flertalet av de återstående frågorna. Resterande delar av uppdraget,huvudsakligen frågor med anknytning till valprövningsnämndens verksamhel. avserkommittén att redovisa i ett slutbetänkande . Innehållet i delta belänkande är i sammandrag följande. Valsystem, valkretsar och valdistrikt I riksdagsmotionerna 1979/80:1042 och 1563 har begärts enöversyn av valsystemet vid kommunfullmäktigval i syfte att stärka garantiernaför proportionalitet vid mandatfördelningen. I den förstnämnda motionenförordas övergång till ett valsystem av samma lyp som tillämpas ilandstingsvalen och i den sistnämnda motionen föreslås en höjning nvminimianlalel mandal per valkrets i de valkretsindelade kommunerna. Del valsystem som gäller för kommunerna innebär bl. a.att valkretsarna är slutna. De röster som återstår sedan elt parti fått sittsista mandat i en valkrets kan alltså inte, som i riksdags- och landstingsval,komma till nytta i konkurrens om utjämningsmandat. En långt drivenvalkretsindelning med ell litet antal mandat per valkrets gynnar regelmässigtstörre partier vid mandatfördelningen på bekostnad av de mindre. 1980/81:170 75 Kommittén redovisar tidigare överväganden rörandevalsystemet vid kommunfullniäktigvalen. Med utgångspunkt i valresultaten vid1976 och konimunfullmäktigval har kommittén gjort jämförande mandatfördelningari de valkretsindelade kommunerna. DeUa har skett med tilläinp-ning av ettkommunproporlionellt valsystem med 9/10 fasta valkrelsmandat och 1/10 uljämningsniundat,alltså ett valsystem som överensstämmer med vad som tillämpas i landstingsvalenmen utan småpartispärrenpå . Vidare har undersökts hur mandatenskulle fördelats om dessa kommuner inle varit valkretsindelade. Resultatet avundersökningarna redovisas i bilaga 2 och, i sammanfattning, i tabellerna 3.6och 3.8. Kommittén har också undersökt i vilken ulslräckning partierna går frammed särskilda listor i kommunvalkretsarna. Resultatet av den undersökningenredovisas i tabell 3.14. Det nuvarande valsystemet antogs av riksdag ochföregicks av en överenskommelse mellan de fyra största riksdagspartierna.Kommittén har bedömt att del väl motsvarar de krav på proportionalitet som kanställas. Emellertid är del möjligt att ytterligare förbättra valsystemet idetta avseende. Det kan ske antingen genom övergång till ett kommunproporlionelltvalsystem av den typ som beskrivits ovan eller genom höjning av minimiantaletmandat per valkrets. Enligt kommitténs mening är erfarenheterna av detnuvarande valsystemet med slutna kommunvalkretsar alltför begränsade för altläggas till grund för en så genomgripande förändring som en övergång lillkommunproporlionellt valsystem skulle innebära. För att åstadkomma en vissförbättring i fråga om proporlionalileten föreslår emellertid kommittén atlminimiantalet mandat per valkrets skall höjas från 15 till 20 i devalkretsindelade kommunerna. i anledning av statskontrollkommitténsbetänkande (SOU 1980:10), övervägt förfarandet vid beslut om indelning avkommun i valkretsar och valdistrikt. 1 fråga om valkretsindelningen föreslårkommittén övergång till molsvarande förfarande som gäller för landstingen, dvs.beslutet överförs från länsstyrelse till kommunfullmäktige men skall, liksomlandstingets beslul, underställas länsslyrelsen för prövning och fastställelse.Vad gäller indelning i valdistrikt har kommittén funnil övervägande skäl talaför atl nuvarande ordning, med länsslyrelsen som beslutande, bibehålls. Kommittén har tagil upp frågan om man inte i vallagenskulle kunna undvara bestämmelser om obligatorisk valkretsindelning i vissafall av kommun och. med bibehållande av minimigränserna, i övrigt gefullmäktige fria händeratt besluta om indelning! de fall där så anses lämpligt.Kommittén har emellertid stannat för att inle föreslå någon ändring i gällandeordning. Möjligheten atl valkrelsindela församling utnyttjas imycket liten utsträckning. I enlighet med kommitténs strävanden atl förbättraproporlionalileten i de kommunala valen har föreslagils att denna möjlighetskall upphöra. I överensstämmelse med de principer som följdes vidkommunallagsreformen föreslås att bestämmelserna om valkretsindelning avkyrklig samfällighet skall överföras från lagen (1961:436) omförsamlingsslyrelse till lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. För att underlätta samordningen med beslutom fördelning av mandat mellan valkretsarna föreslår kommittén alt en särskildfrist 1980/81:170 76 (utgången av mars månad valåret) skall anges ikommunallagen för landstingskommuns och kommuns beslul om antaletlandstingsledamöter och kommunfullmäktige. trädde lagen (1979:411) om ändring irikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar i kraft.Kommittén föreslår nu vissa följdändringar i valförfaltningarna. Rösträtt ochvalbarhet anpassas efler de nya gränserna. Röstlängd som upprällas under åretinnan det årsskifte då indelningsändring iräder i kraft skall upprättas som omden beslutade indelningen redan gällde. som förrättas innanindelningsändring Iräder i kraft skall avse kommunen resp. församlingen enliglden nya indelningen. Vidare föresläs en bestämmelse om provisorisk valnämnd inybildad kommun för tiden lills indelningsåndringen iräder i kraft. Slutligenföresläs i denna del att myndighet som beslutar om indelningsändring,regeringen, kammarkollegiel eller länsstyrelse, skall ha befogenhet atl vidbehov förlänga de frister i valförfattningarna som eljest gäller för beslul omindelning i valkretsar och valdislrikl samt för fördelning av mandat mellanvalkretsar. har föreslagit vissa ändringar i dellidsschema .som gäller för upprättande av röstlängder. Kommittén har föreslagit alt fristen för upprättande avröstlängd skall förlängas från till . Vidare föreslås alt denperiod då röstlängderna skall vara framlagda för granskning förlängs från2()-30juni till - . 1 riksdagsmotionen 1976/77:998 har motionärerna tagit uppfrågan om vilka grunder som får åberopas för ändring av röstlängd. Motionärernamenar alt en person som återvinner rösträtt under liden mellan kvalifikafionsdagen() och tiden för anmärkningssammanträdet () bör kunna tas upp iröstlängd. Kommittén har kartlagt antalet ärenden om ändring iröstlängd under valåren 1973. 1976 och 1979 (labell 4.1). Med ulgångspunkt iresultatet av den undersökningen har kommittén, i syfte att få enkvalifikationsdag närmare valdagen, skisserat ell alternativt schema förupprättande av röstlängder med kvalifikationsdag . Del innebär bl. a.att anmärknings- och rättelseförfarandena sammanförs. Länsstyrelserna haremellertid haft vissa invändningar av praktisk natur mot förslagel, bl. Kommittén har därför funnit lämpligastalt avvakta resultatet av den översyn av folkbokföringens organisation ochbedrivande som f. n. pågår, innan förslag lill någon mera genomgripandeförändring av röstlängdsförfarandet läggs fram. Kommittén behandlar även vissa frågor angående särskildröstlängd. Tiden för ansökan begränsas till det år då röstlängden upprättas.Viss ändring föreslås så alt ansökan inle behöver upprepas under mellanvalsår. I riksdagsmotionen I976/77:57S har motionärerna begärt atlröstlängd :fter förrättat val skall vara skyddad för insyn. Kommittén delar den åsikt i frågan som lidigare kommittill uttryck vid 1980/81:170 77 riksdagsbehandling (bl. a. KU 1964:10) och menar alltsåatt det inle bör komma i fråga alt införa sekretess för uppgifter iröstlängderna. Registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater I riksdagsmotionerna 1973:967 och 1976/77:306 liksom iKU:s betänkande 1973:40 har tagits upp frågor om förbättrat skydd förpartibeteckning saml om bättre skydd för enskild medborgares namn viduppriittanöet av valsedlar. Till en början konstaterar kommittén atl den frianomineringsrätlen. som vi har här i landel, utgör etl så värdefullt inslag ivalsystemet att det inte bör komma i fråga att begränsa denna rätt. Vidareerinras om svårigheterna att åstadkomma ett effektivt skydd för partibeteckningoch för enskildas namn i elt valsystem med fri nomineringsrätt. Vad förstgäller skydd för partibeteckning redovisar kommittén del administrativa skyddsom partier kan erhålla för sin beteckning genom att registrera den hosriksskatteverket. Detla skydd har förstärkts. Vidarekonstaleras atl ideella föreningar, till vilka bl. a. politiska partierhänförs, i rättspraxis tillerkänts visst skydd för sitt namn. Hur långt dellaskydd slräcker sig måsle dock bedömas som någol ovisst. Slatsmaklerna haremellertid ansett att det ännu inle finns resurser att införa en generelllagstiftning till skydd för ideell förenings och stiftelses namn. sådan denskisserats i firmaulredningens förslag (SOU 1967:35). Mot den här redovisadebakgrunden bedömer kommittén att olägenheterna med nu gällande ordning inle ärså omfaltande all del är motiverat atl la upp frågan om lagstiftning till skyddför de polifiska partiernas namn lill särskild behandling. Däremot föreslår kommittén en viss förstärkning av detadministrativa skyddet för partibeteckning. I de fall då partibeteckning avförsur registret på grund av att ett parti bytt namn föreslår kommittén ettkvardröjande skydd för den tidigare beteckningen . Avsikten är attingen annan partibildning skall kunna nyttja den gamla beteckningen eller någonbeteckning som kan förväxlas med denna förrän två val har genomförts efterbytet av partibeteckning. Från sida har framhållits atl dennuvarande kontrollen av att ett parti har tillräckligt antal medlemmar för attfå sin partibeieckning registrerad är behäftad med brister. Vallagen innehålleringa bestämmelser i detla avseende. Det anses att sökanden kan välja mellan attförete medlemsförleckning inför publicus eller hos . fall förteckning ges in till blir den offentlig handling.Det har förekommit att företrädare för andra partier gått igenom sådana förteckningaroch därefter, i syfte att kontrollera medlemskapet, kontaktat personer somstått i förteckningen. För alt undvika atl uppgiften om en persons medlemskap ietl politiskt parti, utan hans vetskap och samiycke, sprids utanför partiet ochför att underlätta kontrollen, har kommittén föreslagil atl ansökan omregistrering av partibeteckning uttryckligen skall biträdas av det antalmedlemmar som elt parti f. n. skall ha för atl få sin partibeteckningregistrerad. Förfarandet förläggs i sin helhet till . 1980/81:170 78 ansökan skall egenhändigt underteckna den samt lämnauppgift om personnummer och kyrkobokföringsorl. Uppgiften om atl undertecknarnaär medlemmar i partiet bör regelmässigt godtas utan närmare undersiik-ning. Vad gäller skyddet för den enskildes namn i samband medupprättande av valsedlar konstaterar kommittén att svensk lagstiftninginnehåller mycket få inskränkningar i rätten att i tryckt skrift eller på annatsätt fritt återge en persons namn. De begränsningar som finns gäller inom detkommersiella området. att kunna föreslå en uttrycklig bestämmelse däromförordar kommittén alt var och en .som avser all sälla upp annans namn påvalsedel, som är avsedd för spridning, skall inhämta samtycke nvden person som berörs. Detta förfarande tillämpas genomgående redan nu av deetablerade partierna. Kommittén föreslår även den formella ändringen iregistreringsförfarandet alt sista dag för ansökan om registrering skalländras från utgången av april månad lill utgången av februari månad. Detta föratt skall hinna pröva ansökningarna innan liden för anmälan avkandidater och beställning av valsedlar går ut (vanligen under första hälftenav maj månad). Beräkningen av den kostnadsfria kvoten valsedlar (5 xanlalel röstberättigade) skerf. n. med utgångspunkt ide röstlängdersom gällervid valet. Dessa föreligger inte när fristen för beställning av valsedlar gårut. Beställning sker då med ledning av stommarna till manialslängderna förårel. För all begränsa fakturerings- och kontrollarbete föreslår kommittén attden kostnadsfria kvoten valsedlar skall beräknas med ledning av anlalelröstberättigade enligt stommarna till mantalslängderna. Väljare som personligen avlämnar sin röst i vallokal ellerpå postkontor lägger sina valsedlar i valkuveri I. Väljare som röstar med valsedelsförsändelse läggervalsedlarna i innerkuvert II. Bortsettfrån olika beleckningar är dessa kuvert lika till malerial och utförande. Under1979 års val skedde en del förväxlingar mellan dessa kuverttyper, vilket i ettantal fall ledde till atl röster kasserades. För att begränsa risken för sådanaförväxlingar föreslår kommittén all innerkuvert 11 skall ha annan färg änvalkuvert 1. Också i kyrkofullmäkugvalen bereder det nuvarandevalmaterialet en del problem. I församlingar där man har val av fullmäktige förbåde församling och kyrklig samfällighet måsle väljaren med etl kryss påvalkuvertet ange om valsedeln avser församling eller kyrklig samfällighet.Likadana kuvert (se bilaga 3) används således för båda valen. Det är en allmänerfarenhet bland valförrättare och röslmoltagare all väljarna ikyrkofullmäkiigvalen har svårigheier att rätt ange vilket val resp. valsedelavser. Det går också ålen hel del tid för valfunktionärer atl förklaraförfarandet. Ändock visar det sig alt relativt många valsedlar läggs fel. Dettaför med sig atl ett anlal namn i församlingsvalen faller bort eftersompersonerna är bosatta i en annan del nv samfälligheten och följaktligen inlevalbara i församlingen. Misstagen leder också fill att sammanräkningsarbetet ilänsslyrelserna fördröjs. Del kan också tilläggas all kuverten ikyrkofullmäkligvalet inle har avskurna hörn. 1980/81:170 79 Valfunktionärcrna kan alltså inte kontrollera alt väljarenlagl röstsedel för rätt val i kuvertet. För attbegränsa de olägenheter som här redovisats föreslår kommittén atl samma lyp avvalmuterial skall användas i kyrkofullmäkfigvalen som i seplembervalen. För valav fullmäktige i församling föreslås vita valsedlar och för val av fullmäktigei kyrklig samfällighet blå valsedlar. Vidare skall användas kuvert med avskurnahörn så att vnlfunktionärerna kan kontrollera atl valsedlar för rätt valanvänds. För alt inle riskera skyddet för valhemligheten har kommittén anselldet nödvändigt att valsedlarna trycks på papper som tillhandahålls nvriksskatteverket. Eftersom nominering i kyrkofullmäktigval ofta sker mycketnära valdagen och med ledning nv resultatet i septembervalen har kommittén inteansett det möjligt atl nnordna officiell tryckning nv vnlsedlar. Tanken är atlriksskatteverket sknll underrätta partierna om var v.ilsedelspapper kanbeställas. Därefter får de själva göra beställningar och ombesörja (ryckningenpå det tryckeri de vill anlita. Enligt förslaget skall partierna, ävenfortsättningsvis, stå för kostnaderna för valsedelspapperet. I riksdagsmotionerna 1979/80:178 och 1045 har frägan ombegränsning av poströstningen tagits upp. I den förstnämnda motionen gåryrkandet ul på att slopa poströstningen på valdagen och i den andra motionenyrkas att poströstningen skall avslutas före valdagen. Syftena ärdels att uppnå besparingar, dels alt få ett säkert preliminärt valresultatredan under valnatien. Kommittén har inhämtat uppgifter från postverket omanlalel poslröslan-de, dag för dag, under den långapoströstningsperioden (figur 8:2) samt om kostnaderna. Det framgår all ettstort anlal väljare utnyttjar möjlighelen att poströsta under de allra sistadagarna av poströsl-ningsperioden. Visserligen kan det antas all flertnlet avdessa väljare hade kunnal rösta i vallokal. Enligt kommilléns mening bör mandock inte utan tungt vägande skäl begränsa de nuvarande möjligheterna atl deltai val. De skäl som motionärerna framfört bedömsinte vara tillräckliga för attmotivera yrkade inskränkningar. Kommittén föreslår emellertid attriksskatteverket ges något vidgade befogenheter alt, efler samråd medpostverket, begränsa poströstningen vid sådana val som inle omfallar helarikel, vanligen omval. I riksdagsmolionen 1978/79:572 har föreslagits att ävensådnnl parti som inte registrerat sin partibeteckning men som deltar i valetskall få lägga ul valsedlar i postlokal. Med hänsyn till de praktiskn svårigheier som ärförknippade med valsedelservice på postkontoren, bl. a. beroende på att varjepostkontor i princip skall kunna betjäna väljare från hela landet, harkommittén inte funnit lämpligt att tillmötesgå motionärens krav. 1980/81:170 80 Frågor angående vissa röstningsförfaranden I riksdagsmolionen 1976/77:578 har motionärerna begärtutredning och förslag om skärpta bestämmelser beträffande budröstningen. Kommittén har gjort en karlläggning av budröstningensomfattning samt gått igenom alla polisutredningar i anledning nv anmiilningnr isamband med val. I drygt lio polisdistrikt avsåg anmälan förfarandenvid budröstning. Utredningarna ledde i tre fall till åtal och fällande domar.Kommunfullmäktigvalet i en kommun fick dessutom göras om. Merendels hade budet inte undersökt om förutsätlningar förbudröstning förelåg så atl väljaren faktiskt var förhindrad att ta sig tillvallokal för att rösta. Vanligt var också all man hade åsidosatt vallagensbestämmelser om samtidig närvaro av bud och vittne då valsedelsförsändelseniordningställdes saml atl budet inle kunde anses som vårdare för väljaren. Kommittén ser vallagens regler om förfarandet vidbudröstning som etl betydelsefullt skydd mot ofillbörlig påverkan på enkalegori nv väljare som ofla, på grund av sjukdom eller rörelsehinder, ärstnrkl beroende av sin omgivning. För dessa väljare är det väsentligt alt detfinns någon kategori av personer, utöver äkta make och nära släktingar, som kanlämna valsedels-försändelse för väljaren. Del är visserligen svårt atl klartoch entydigt ange vem som, i vallagens mening, är vårdare. Kommittén haremellertid inle kunnal finna någon mera klart avgränsad kategori av personersom är lämpad för atl bistå väljare med valsedelsförsändelser. Om man villeskärpa bestämmelserna om budröstning pekar kommittén på möjligheten atlvalnämnden skulle kunna förordna särskilda röslmoltagare som på begäran avväljaren uppsökte denne i hemmet och hämtade valsedelsförsändelsen. Kommitténutgår emellertid från all publicilelen kring nu genomförda rättegångar ochomval leder till skärpt uppmärksamhet och kontroll vad gäller förulsältningarnaför budröstning, budets behörighet och förfarandet i övrigt vid budröstning.Kommittén har därför inte funnit del erforderligt att föreslå någon skärpningav nu gällande regler för budröstning. Väljare som röstat på postanstalt, hos utlandsmyndigheteller på fartyg har också möjlighel att rösta i vallokalen på valdagen. Isådant fiill gäller den röst som lämnats i vallokalen. Denna bestämmelse göralt valförrättaren inte kan lägga ner poströster och andra förtidsröster ivalurnorna förrän vallokalerna stängts, . Uppenbarligen försenar dettaden preliminära rösträkningen i vallokalerna. Från valförrättare och företrädareför valnämnder har därför framförts starka krav på all förtidsröstningen görsdefinitiv. Kommittén har undersökt dubbelröstningens omfattning. Allttyder på all det under de senaste valen varit ett mycket ringa anlal väljaresom dubbelröslat. Skälen har varierat i hög grad. Några har fått veta att delbegåtts fel i samband med förtidsröslningcn och alt valsedeln därför kan kommaall kasseras. Andra har ändrat sin politiska inställning. Här i landel har vi en relativt långförtidsröstningsperiod. Poströstningen inleds den före valdagen.Relativt många väljare poströstar vanligen före valdagen. Underperioden fram till valdagen kan händelser inträffa på det politiska fältet somgör alt ett inte obetydligt antal väljare ändrar sin uppfattning. Kommitténfinner det därför inte tillfredsställande att väljare som förtidsröstaldessförinnan i elt sådanl fall utestängs 1980/81:170 81 frän möjligheten att ändra sin förtidsröst genom atl röstai vallokal. Rimligen bör valsystemet vara sådant alt väljnren normnit harmöjlighet att avge en röst som överensstämmer med hans politiska uppfattning påvaldagen. Likaså anses del angeläget atl väljare har möjlighel att göra omröstnings-proceduren i de fnll då del uppdagas nit något formellt fel begåttsvid förtidsröstningen. Kommittén anser det nv dessa skäl inte möjligt att sloparätten till dubbclröstning. Dä den medför vissa olägenheter för valförrättarnahar kommittén också undersökt möjligheternn all begränsa den lill viss lid påvnldagen. Valförrättarna skulle då vid ett bestämt klockslag, t. ex. kl. 15.00på valdagen, börjn att prickn nv förtidsröslerna i röstlängden och lägga dem ivalurnorna. Föriidsröslernn skickns emellertid ut till valloknlerna vid skildatidpunkter. Ett inte obetydligt antal av dcssn röster kommer f. ö. tillvalnämnden så sent att de behålls där och räknas först . Del skullealltså i många fnll bli beroende på tillfälligheterom väljaren fick rösta ocksåi vallokal efler ett bestämt klockslag. Även i andrn avseenden skulle osäkerhetkunna uppslå. Kommittén har därför inte heller funnit lämpligt nit begränsarätten lill dubbelröstning till på valdngen. Preliminär rösträkning, slutlig samtnanräkning ochmandatfördelning Kommittén behandlar i detta avsnitt bl. a. offentlighetenvid preliminär rösträkning i vallokal, användning av tekniska hjälpmedel vidrösträkning, offentlighetsprincipens tillämpning vid användningen av automatiskdntnbe-handling i valförfarandel snmt redovisningen av valresultat. 1 dessafrågor föreslås dock inga ändringar i gällande bestämmelser. Från kyrkligt håll har ofla uttryckts missnöje med atl deltar så innan del definitiva valresultatet i kyrkofullmäktigvalenföreligger. Man har därvid framhållit att det preliminära valresultatet, ivilkel inga poslrösler ingår, oflasl är alllför osäkert för atl tjäna somutgångspunkt för nomineringar för val till kyrkliga organ. Ofta föreligger detdefinitiva valresultatet inte förrän långt in . Tiden för nomineringarm. m. blir då alltför kort. Kommittén har funnit dessa anmärkningar befogade och harföreslagil följande åtgärder för att påskynda sammanräkningsförfarandet. Liksomi kommunfullmäkligvalen skall den preliminära rösträkningen också omfattapoströsterna. Dessa röster skickas emellertid inte ut till vallokalerna, utanräknas samtliga av valnämnden vid en förrättning efter valdagen.Därmed uppnår man ett förhållandevis säkert preliminärt valresultat, som i deflesta fall kommer att överensstämma med det definitiva valresultatet. Vidareföreslås åtgärder för atl påskynda den slutliga sammanräkningen ochmandatfördelningen hos . Övergången till valmaterial av samma typsom i septembervalen måste anlas bidra därtill. Vidare slipper länsstyrelsernaden inledande granskningen av förtidsrösterna. Slutligen föreslår kommitténnit man på försök skall genomföra mandatfördelningen med hjälp av ADB. I riksdagsmotionerna 1976/77:308 och 998 hävdarmotionärerna atl regeln om kassering av val.sedel på grund av märkning är oklaroch att stadgandet bör omarbetas för att ge sammanräkningsmyndigheterna klarareledning. 6 1980/81. 1980/81:170 82 Kommittén har undersökt rättstillämpningen vad gällermärkning av valsedel under de senaste valen. Resultatet av undersökningen tyderpå att del lidigare var vissa variationer i detla avseende. Länsstyrelsernasbedömning har emellertid under de senaste valen blivit alltmer enhetlig ochöverensstämmer . såvitt kommittén kunnat finna, med valprövningsnämndenspraxis (VPN 1976:17 och 18). Kommittén har därför inle funnit skäl att föreslånågon ändring i gällande bestämmelser.