prop · G403126 · 1980-12-31 00:00:00 — Starthjälputgår lill arbetstagare som tillträder en anställning i annan ort än hemortenunder fömtsättning alt anställningen beräknas vara . till arbetstagare vars hushåll i hemorten stadigvarandebestått av enbart arbetslagaren själv och med . fill arbetstagare varshushåll bestått av två eller flera personer som följer med vid flyttningen.Bidraget, som under /80 utgick till ca 23 000 personer, är lillför att täcka kostnader för uppehälle och personliga utgifter i avvaktan på denförsta avlöningen inkl. vissa ofrånkomliga kostnadsfördyringar i samband medomställningen. Somjag tidigare nämnt kan flyltningsbidrag ocksä utgå lill personer som inle ärarbetslösa s.k. ombytessökande. Detta gäller under förutsättning all personen ifråga bor i en ort där del på grund av vikande sysselsättning föreliggersärskilda svårigheter för lokalt bunden arbetskraft att få arbete och detskäligen kan antas all den uppkomna vakansen kan besällas med en lokah bundenarbetslös. Denna bidragsform har prövats och harutvärderats av AMS i samråd med parterna på arbetsmarknaden. Medskrivelse har AMS till regeringen överiämnal en rapport medutvärdering av försöksverksamheten och förslag fill nya bestämmelser omfiyttningsbidrag lill ombylessökande. Avrapporten framgår all bidraget utnyttjats i mycketbegränsad omfattning. Antalet ombytessökande som erhållit stödel har uppgåtttill endast ca 500 personer , vilket molsvarar ca 2,av antaletflyttningar där starthjälp ulgålt. 1 rapporten framhålls atl det är angelägetatl öka denna andel. En av orsakerna lill den restriktiva tillämpningen ärenligt rapporten svårigheterna alt tolka begreppet vikande sysselsättning. Irapporten föreslås därför att kravet på vikande sysselsättning slopas. Enligtrapporten bör det vara tillräckligt alt den ombytessökande flyttar lill en ortdär del föreligger behov av arbetskraft inom yrkesområdet, under fömtsättningatl arbetsförmedlingen utifrån del samråd som normall sker med företaget direkteller indirekt kan besätta den vakans som uppslår med en lokalt bundenarbetslös. Vidare föreslås all de nya reglerna prövas och därefterutvärderas i samråd med arbetsmarknadens parter. Bidragelsflyllningssfimulerande effekt för de sökande liksom konsekvenserna förförelagen bör belysas. AMS har tillstyrktarbelsgmppens förslag som synnerligen angelägna för all uppnå enkvalitetsmässigt bättre rörlighet. 7 1980/81. 1980/81:126 98 Somframgår av vad jag lidigare har anfört delar jag helt AMS uppfattning om allen ökad frivillig rörlighet på arbetsmarknaden är angelägen, och atl envidgning av gällande bestämmelser för slöd till ombytessökande därför bör kommalill stånd. Jag ansluter mig därför fill AMS förslag. Emellertid är jag inteberedd att hett frångå kriteriet om vikande sysselsättning. Jag återkommertill detla strax. Vidare tolkar jag AMS förslag så att en ombytessökandesmöjligheler att få flyllningsbidrag kommer all vara beroende av alt den platshan lämnar kan besättas med en av arbetsförmedlingen anvisad arbetslös. Enregel med denna innebörd skulle kunna medföra all en ombylessökande i sambandmed flyttningen inle vet om bidrag kommer atl utgå. Jag anser att avgörande förom flyllningsbidrag fill ombylessökande skall kunna utgå bör vara atl detskäligen kan antas all flyttningen är ägnad att förbättra arbetsförmedlingensmöjligheter alt bereda arbete åt lokalt bunden arbetskraft, oavsett om denuppkomna vakansen har kunnal fyllas i anslutning till flyttningen. Tolkningenav begreppet vikande sysselsättning bör vidare kunna lösas genom atl AMS gesell uppdrag all föreslå vilka områden som skall kunna omfattas av bidraget. Jagavser därför alt senare återkomma fill regeringen med etl sådant uppdrag. Detbör sedan få ankomma pä regeringen atl fastställa områdena ifråga. Jag anser vidarei likhel med AMS atl verksamheten bör ske på försök och utvärderas efter tvåiir. Innanjag går in på vissa ytterligare ändringar i bidragssystemet skall jag behandlafrågan om skattefrihet för flyllningsbidrag. AMShar i skrivelse hemställt att skattefrihet införs förstarthjälp, traktamente vid dubbel bosättning och resekoslnadsersättning i formav s. k. månadsresa. och (Byggförbundel) har begärt all man för atl underlätta dengeografiska rörligheten på byggarbelsmarknaden undantar ersättningar förhemresor vid veckoslut frän beskattning. En sådan åtgärd skulle enliglförbunden bli särskilt effektiv i situationer där det inle kan bli fråga omnågra permanenta flyttningar av arbetskraft utan det endast gäller afttillgodose tillfälliga, kortvariga behov av arbetskraft på vissa orter. Eftersamråd med chefen för budgetdepartementet vill jag redovisa följande. Starthjälpsaml resekostnadsersätlning som avser s. k. månadsresa och dagliga resor utgörskattepliktig inläkt av tjänst. innebär alt bidragen ifråga läggs påtoppen av den övriga inkomsten. Marginalskatteeffeklen får till följd alt endel av bidraget förs fillbaka lill slalen i form av skall. Flyltningsbidragen iövrigl är skattefria bortsett från traktamente vid dubbel bosättning som jagstrax kommer alt föreslå skall upphöra som särskild bidragsform. För egen delanser jag i likhel med AMS, byggnadsarbetareförbundet och byggförbundel altskallefrihet för ifrågavarande bidrag bör Prop.1980/81:126 99 genomföras.Det som enligl min mening framför allt bör motivera ett undanlag frånskatteplikt för alla former av flyltningsbidrag enligt arbelsmarknadskungörelsenär att del endast är fräga om sådan ersättning som utgår vid flyttningar somsker i den offentliga arbetsförmedlingens regi. Ersättning utbetalas såledesendast om vissa särskilda förutsättningar som anges i arbelsmarknadskungörelsenär uppfyllda. Detla innebär enligl min mening sådana garantier mot missbruk altdet finns tillräckliga skäl alt medge undanlag från beskattning. Mot bakgrundav det anförda vill jag föreslå atl flyllningsbidrag enliglarbelsmarknadskungörelsen skall vara skattefria. En bestämmelse härom bör tasin i anvisningarna fill 19 § kommunalskallelagen (1928:370). För tydlighetensskull bör det anges alt avdrag inle medges för sådana koslnader förvilka skattefria bidrag har utgått. De nya reglerna bör lillämpas första gångenvid taxering. Isamband med införande av skattefrihet för flyltningsbidrag som bl. a. innebären reell höjning av starthjälpen, bör enligl min mening bidragsformentraktamente vid dubbel bosättning upphöra. Jag vill i detta sammanhang påpekaall avdragsrätl vid dubbel bosättning föreligger i vissa fall enligl gällanderegler vid beskattningen. Somjag nämnt kan flyllningsbidrag utgöras av resekostnadsersättning förtvå resor från anslällningsorlen till hemorten och åler s.k.månadsresa. Del kan emellertid i vissa fall finnas skäl att låta sådanersättning ulgå för fier än tvä resor , t. ex. i samband med långaavstånd mellan hemort och anslällningsort som innebär dyraresekostnader. Del bör därför i fortsättningen få ankomma på regeringen atlvid behov kunna utvidga antalet sädana resor. Resekostnadsersätlningför s.k. månadsresa utgår under lid då personen ifråga erhållertraktamente vid dubbel bosättning. Eftersom jag har förordat att traktamentevid dubbel bosättning skall upphöra som särskild bidragsform bör s. k.månadsresa i fortsättningen få ulgå till personer som erhållit starthjälp ochhar kostnad för egen bostad på två orter. Ersättningen bör utgå under de förstasex månaderna av anställningen. Del bör emellertid få ankomma på regeringen atti särskilda fall förlänga ifrågavarande tidsperiod. Starthjälpenbetalas ut med halva bidragsbeloppet i anslutning till tillträdet avanställningen och återstående del i samband med flyttningen tillanställningsorten. Jag förordar alt slarthjälpen i fortsättningen ulbelalasfill ensamslående med hela beloppet i anslutning fill lilllrädet av anställning,och för flerpersonershushåll med halva beloppet i anslutning lill tillträdetoch återstående del i samband med flyttningen. Resekostnadsersättningoch ersättning för bohagstransport kan utgå för arbetstagaren och hanshushållsmedlemmars återflyllningsresa lill hemorten om sådan resa sker inometl år från flyttningen till anställningsorten och under fömtsättning alt arbetstagarenfår eller söker arbete i hemorten. 1980/81:126 100 attdet föreligger särskilda skäl för återflyttning och att arbetstagaren vidflyttningen till anställningsorten erhållit fiyttningsbidrag och atl därvidstarthjälp utgått med det högre beloppet. AMS föreslår att denna bidragsformfår ulgå lill alla som fäll starthjälp. Jag finner AMS förslag väl mofiveratoch tillstyrker därför att sådan ersättning i fortsättningen även skall kunnautgå lill ensamstående. Ersättningför dagliga resor till och från arbetet kan utgå i den mån resekostnadenöverstiger . Bidraget utgär , dock högsl med300 kr. Ersällning för bil utgår endast om allmänlkommunikationsmedel inle kan utnyttjas. AMS har föreslagil alt denna ersättningi fortsättningen får utgå och att koslnadsgränsen på 300 kr.las bort. Jag kan inle tillstyrka AMS förslag. Som jag anfört i prop.1980/81:100 bil. 15 s. 61 kommer jag att senare föreslå regeringen allkoslnadsgränsen . fr.o.m. den höjs till . Vidareföreslår AMS att personer som efter avslutad arbetsmarknadsutbildning har fältflyttningsbidrag i form av bohagslransport för att flytta lill utbildningsortenbör kunna få starthjälp då de tillträder en anställning pä orten. AMSföreslår också atl reseersättning för att tillträda praktik- eller feriearbelebör utgå även fill studerande på högskolenivå och att sökanderesor beviljassamtliga hushållsmedlemmar som avser att medfölja vid flyttningen och som sökerarbete på den nya orten. Jag kan inte biträda någol av dessa förslag. AMShar slulligen föreslagit vissa ändringar som berör traktamente vid dubbelbosättning. Mot bakgmnd av alt jag förordat alt denna bidragsform skall upphörabehandlar jag inte dessa förslag närmare. Vadjag nu har förordat om ändringar i flyllningsbidragsbeslämmelserna enliglarbetsmarknadskungörelsen (1966:368) kommer i tillämpliga delar atl också gällaför bestämmelserna om flyttningsslöd enligl förordningen (1979:632) omregionalpolitiskt stöd. Bestämmelserna om skattefrihet bör således gälla ävendenna stödform. Jag har i denna fråga samrått med chefen förindustridepartementet. Deändringar i regelsystemet som jag nu har förordat bör träda i kraft den 1 januari1982. Mol bakgmnd av atl jag nu förordar att traktamentet vid dubbel bosättningskall upphöra, räknar jag med alt utgifterna för de föreslagna ändringarna ireglerna för flyltningsbidragen kan rymmas inom del i budgetpropositionen /82 föreslagna anslagsbeloppet, dvs. 171,6 milj. kr. 8.5Möjligheter att pröva nytt arbete Deröriighetssfimulerande ålgärder jag här har behandlat är sädana som syftar lillatt hjälpa redan arbetslösa att bredda arbetssökandet yrkesmäs- Prop.1980/81:126 101 är det så atl möjlighelerna för en arbetslös allfinna nytt arbele gynnas av en allmänl sell hög omsällning av lediga platseräven om inle det totala antalet sysselsättningstillfällen därigenom blirstörte. Varje ledig plats representerar en potentiell möjlighel fill anställning. Utvecklingenpå arbetsmarknaden har gått mot fastare bindningar mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Åven för den arbetssökande har ett anställningsbeslul fått merlångsikfiga konsekvenser. Allmänt sett tycks opinionsläget under 1970-talel haförändrats i riktning mot ökad tveksamhet till förändringar. Man sökertrygghet i del bestående och ser förändringarna som risker snarare än somchanser. Deltamedför att en större del av den rörlighet som är nödvändig för anpassningen påarbetsmarknaden sker i form av ofrivillig rörlighet. En önskvärd utveckling moten större frivillig röriighet motverkas av all en person som vill pröva eltnytt arbete - och därigenom bidrar lill lösningen på sysselsättningsproblemenför andra personer - helt förlorar sina arbetsrällsliga förmåner hos denlidigare arbetsgivaren. Möjlighelerna all återgå till denne om den nyaanställningen inle slår väl ut framslår som myckel osäkra. 1den allmänna debatten har förts fram förslag bl. a. om atl i del privatanäringslivet införa räll fill Ijänsfiedighel för all pröva en ny anställning påsamma säll som gäller för statligt anställda. Därigenom skulle man främja ensådan frivillig rörlighet som är till gagn för hela anpassningsprocessen. Jagfinner della uppslag principiellt intressant. Från vissa synpunkter skulledetta uppslag kunna få positiva arbetsmarknadspolitiska effekter. Å andra sidanföreligger del emellertid stor osäkerhet kring effekterna av förslagel. En allmänrätl fill tjänstledighet för alt pröva nytt arbele skulle kunna skapaolägenheter såväl för arbetsgivarna som för de vikarier som ersättertjänstlediga personer. Följden skulle kunna bli väsentligt längretillsällningstider för sådana lediga platser som är resultatet av tjänstledighet,svårigheier alt planera verksamheten och otrygghet för sådana personer somkommer in på "Qänstlediga platser". Jagär mot denna bakgmnd inte beredd atl närmare pröva frågan om tjänstledighet. Enmera framkomlig väg i avsikt atl undvika de negativa effekter som är knutnalill förslaget om Ijänsfiedighel skulle kunna vara om rätten i stället fårgälla företräde lill ny anställning (återanställning) hos den fidigarearbetsgivaren. Jag avser alt låta utreda denna fråga närmare inomarbetsmarknadsdepartementet. Som jag har redovisat finns del tväulredningar som delvis berör den här akluella frågan, nämligen översynen avanställningsskyddslagen och kartläggningen av ledighetslagsliftningen. 8.6Möjligheter för förtidspensionerade att pröva arbete Jaghar nu anvisat en väg för att förbättra förutsättningarna för redan anställdaatt pröva ett nytt arbete. Del är naturligtvis också angeläget atl Prop.1980/81:126 102 Tabell8:1 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag I "/oo av befolkn. 1 "/oo av befolkn. I "/oo av befolkn. skapabättre möjligheter all pröva ett arbele för handikappade som aldrig har kommitin på arbetsmarknaden eller som tvingats lämna den. Jag vill i detla sammanhangsärskilt framhålla de yngre förtidspensionärerna. Deras situation har särskilluppmärksammals i samhällsdebatten och starka krav har förts fram omsysselsättningsåtgärder för dessa gmpper. Somframgår av labell 8:1 är det främst i åldrarna som ökningen avantalet förtidspensionärer skett underdel . I de lägreåldrarna har det däremot inte skett någon ökning. Detta förhållande gör detsjälvfallet inle mindre vikligl att ätgärder vidtas för att förbällra ungaförtidspensionerades möjligheler pä arbetsmarknaden. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna för arbetshandikappade har fortlöpandeförstärkts. Som jag har redovisat har enbetydande utbyggnad sketl av skyddat arbele i olika former liksom avyrkesinriktad rehabilitering och arbetsmarknadsutbildning. harsträvandena i allt högre grad varil att söka lösa de arbetshandikappadesproblem på den ordinarie arbetsmarknaden. Vissaav de stödåtgärder som beslutats syftar direkl lill atl öka möjlighelerna förunga arbetshandikappade, bl. a. förtidspensionerade all få arbele. Elt förhöjtstatligt lönebidrag kan - som en försöksverksamhet lämnas till arbetsgivare,som ger arbete ål gravt arbetshandikappade ungdomar. Förslag lades fram om enpermanentning av åtgärden i 1981 ärs budgetproposition. Jag har nyssföreslagil atl detta förhöjda lönebidrag skall gälla också förarbetshandikappad som lämnar anställning inom ochövergår till anställning på den ordinarie arbetsmarknaden. Sedan den 1 juli1978 gäller atl bidrag lill arbelshjälpmedel kan lämnas i de fall handikappadeungdomar behöver sådant stöd vid praktik och praktisk arbelslivsorienlering.Delta innebär en förstärkning av dessa ungdomars möjligheter all fåarbetslivserfarenhet. Ienlighet med beslul (/79, AU 1978/79:20, rskr 1978/79:186) bedriver arbetsmarknadsverket försök med uppsökande Prop.1980/81:126 103 verksamhetbland unga förtidspensionärer med inriktning på en prövning av möjligheternalill rehabilitering och sysselsättning. Erfarenheter av försöksverksamhetenkommer alt redovisas till regeringen . En betydande del avinsatserna för atl förebygga förtidspensioneringar och underlätta förarbetshandikappade alt få eller behålla ett arbete faller således inom ramenför olika arbetsmarknadspoliliska insatser. Som en komplettering av dessainsatser kan emellertid ocksä andra ålgärder övervägas. Jag kan erinra om alldel inom den slalliga sektorn finns föreskrifter i förordningen (1979:518) omarbetshandikappade i statligt reglerad anställning som ger möjlighel altanvända etl särskill löneanslag bl. a. i de fall en anställd eftersjukpensionering prövar en ny anställning inom gällande organisation. Sysselsältningsulredningen,som bl.a. genomfört särskilda undersökningar av förtidspensioneringen har isitt delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete ål handikappade bl. pekat på vissanegativa konsekvenser som den anser kan följa av pensionssystemets nuvarandeutformning. 1 anslutning härtill föreslår utredningen all förtidspensionerade,som får elt förvärvsarbete, skall ges rätt lill vilande förtidspension underviss lid. Den som lar elt arbele och finner all han inle kan fortsätta med del,skall kunna återfå sin pension genom ell förenklat prövningsförfarande.Utredningen föreslog också alt ett system skulle konstrueras som dels kompenserarförlusten i de fall lön av arbete understiger lidigare pensionsbelopp vidövergång från förtidspension till arbete, dels också stimulerar lill arbete.Lön och stimulans bör enligl utredningen tillsammans utgöra en summa sommotsvarar pensionsbeloppet plus yllerligare ell visst belopp. Sysselsältningsutredningensbetänkande har remissbehandlats. Instanserna var eniga med ulredningen om attde förtidspensionerade, oavsett ålder, som har etl arbete skall ha rätt tillvilande förtidspension under viss lid. ()menar, alt lika viktigt som del är alt lämna en pension, är det att fägarantier alt kunna återfå den även efter en relativt lång lid i arbete.Osäkerheten inför della kan göra att många tvekar all la elt erbjudet arbele.LO och TCO föreslog atl nuvarande regler för förtidspension tas tillutgångspunkt för etl nytt förtidspen-sionssystem. På så sätt skulleflexibiliteten öka att anpassa pensionen till arbetstagarnas önskemål ochförutsäitningar. () påpekade att det redan finnsregler som innebär atl förtidspension som upphör kan återfås genom etlförenklat förfarande . Verkel menar all även om dessaregler i huvudsak tillämpats i fråga om äldre personer, så bör de iprincip även kunna gälla även i fräga om yngre förtidspensionärer. Dennamöjlighel bör enligl verket komma lill användning oftare än som sker f. n. Utredningensförslag om kompensation av förlust i de fall lön av arbete understigerpensionen fillslyrkles av flertalet remissinstanser eller lämnades ulanerinran. menade alt det är vikfigt alt 1980/81:126 104 fråganom samordning av löneförmåner och andra förmåner klarläggs vid återgång iarbele. fann utredningens tankar om garanti förinkomstförstärkning intressanta. En person som önskar återfå sin pension, måslegaranteras att eventuellt mellanliggande år med lägre pensionspoäng än lidigareinte kommer alt medföra lägre förtidspension än vid första pensionslillfällel.DHR ansåg atl viss del av pensionen bör utgä även vid arbete, för alt gevederbörande bättre ekonomisk situation än som pensionär. Partiell pension färinte heller medföra förlust av ATP-poäng på den totala inkomsten.Försäkringskasseförbundet pekade på alt det del är vanligt alt även andrasocialförsäkringsförmåner än pension är högre än eventuell lön. Kompensationssystemet bördärför utvidgas lill atl läcka även sådan förlust. RFV å andra sidan menade attförslagel medför en rad betydande svårigheier och ifrågasätter starktlämplighelen av atl inordna en ersällning av den här arten i den allmännaförsäkringen. Verket pekade bl.a. på atl pensioner och arbetsinkomsterbehandlas olika i beskattningshänseende. För värdesäkring av pensionsförmånergäller särskilda regler som saknar motsvarighet på lönesidan. Något direklsamband mellan utvecklingen av pensionernas storlek och löneutvecklingen finnsinte. En annan svårighet sammanhänger med frågan om avgränsningen av depensionsförmåner som skall utgöra grunden för beräkning av den särskildaersättningens storlek. I del sammanlagda pensionsbeloppet kan t. ex. ingåtilläggsförmåner, säsom kommunalt bostadstillägg, vilkel är skattefritt.Bilden kan också kompliceras av all den försäkrade vid sidan av förmånerna fränden allmänna försäkringen kan ha avlalsreglerade pensionsförmåner. Exempel päandra svårigheter enligt RFV ulgör frägan hur partiella pensioner och andrainkomster av deltidsarbete skall beaktas vid beräkningen av den särskilda ersättningenssloriek. Verket ansåg alt det i stället inom del arbetsmarknadspolitiskasystemets ram borde skapas etl särskill stimulansbidrag för de fall som avses. 1978/79:73 om åtgärder för arbetshandikappade framhöll föredragandedepartementschefen ali; vidgade möjligheter till vilande pension skulle få storbetydelse, särskilt för unga förtidspensionerade. De som tar elt arbete börockså ha möjlighet alt utan komplicerad prövning återfå sin förtidspension. Detuppföljningsarbete av förtidspensionerade som de s. k. rehabilileringsgmppernaskall svara för bör vara av särskild belydelse för förtidspensioneradeungdomar. Föredragandentog därefter upp problemel med atl del i vissa fall kan inträffa alt en personsom har god pension då han påbörjar en yrkesinriktad rehabilitering, efterdenna kan få ett arbete med sämre lön än pensionen. Frågorna kring ellevenluelll syslem för all kompensera föriusten i dessa fall är dock betydligtmer komplicerade än vad gäller frägan om vilande förtidspension. Problemengäller ju inle enbart förtidspensionärer. De finns även inom andra delar avsocialförsäkringssystemet. 1980/81:126 105 1 samband med alt möjligheterna till förtidspensionvidgades infördes ett förenklat förfarande atl återfå förtidspensionefter del alt försök till förvärvsarbete misslyckats. I det utredningsförslagsom låg lill grund för prop. 1970:66 till med förslag till lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring m.m. anfördes, att det varangeläget att inom ramen för gällande regler mildra den negaliva effekt som dedä gällande indragningsreglerna hade. Inle minst ur psykologiska aspekter tordedet vara lämpligt om en försäkrad kunde underrättas om all han ulan omgångkunde återfå pension när arbetet upphörde. Enligt förslagel borde det räcka altden försäkrade till gav in en ansökningsblankett, sominnehåller upplysning om all förvärvsarbetet upphört samt en försäkran attövriga förhållanden är oförändrade sedan han beviljades pension. Föredragandenanförde i denna fråga bl. a. följande: "Det föreslagna förfarandet har rönt allmänl gillandeunder remissbehandlingen och jag förordar atl det genomförs. Såsom verkelframhållit bör det slå öppet främst för äldre förvärvsarbetande. Vidare delar jagverkets uppfattning atl ny ansökan bör krävas i fall där den ursprungligapension beviljats tillbaka än . Jag vill i anledning avvad LO anfört framhålla alt förslaget i denna del har sin gmnd i strävan atttillgodose Irygghetskraven från förtidspensionerade personer som vill göraförsök med förvärvsarbete efter pensioneringen. Vad som eftersträvas är en smidigövergång lill egen försörjning resp. etl snabbt slöd då försök fillförvärvsarbete misslyckats. Någon lagändring behövs inle för att det föreslagnaförfarandet skall kunna tillämpas." Ungdomar som saknar arbetslivserfarenhet eller bara har enkortare fids förvärvsarbete bakom sig erbjuds i mänga fall vikariat eller andramera tillfälliga anställningar. Problemen all finna anställning förhandikappade ungdomar och yngre förtidspensionärer är ännu mer påtagliga.Förtidspensionering måste alltid vara en sisla utväg för att lösa ungamänniskors försörjningsförmåga. Strävandena bör i första hand var alt prövamöjlighelerna till habilitering, rehabilitering och arbetsanpassning, så attde kan erbjudas arbele. I dessa strävanden ingår självklart atl undanröja olikaslag av hinder för dem atl förvärvsarbeta.