prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett sätl atl påverka denenskildes kalkyl och därmed hans beslut är enligt värmemätningsutredningen attkraftigt öka energibeskattningen. Om en ökad generell beskattning ej kantillgripas kan i stället särskilda krav på den bebyggelse som inte hartillfredsställande energihushållningsegenskaper eller av annat skäl haronormalt hög energiförbmk-ning övervägas. De "byråkratiska" inslagsom uppkommer i samband med lagstiftning kan begränsas och frågan om enenergihushållningslag bör enligt utredningen nu tas upp till seriös prövning. Delegationen är av uppfattningen atl berörda myndigheler isamråd med Svenska kommunförbundel bör utreda i vilken utsträckning kommunernahar utnyttjat möjliheten att avstyrka ansökningar om energisparstöd och vilkeneffekt detta fått på energisparandet. Vidare bör det utredas om nuvaraderegler behöver kompletteras för att det intresse som skall tillgodoses genombestämmelsen blir Ull-varataget enhetligt och effektivt. Flertalet remissinsiansersom har yttrat sig över förslagel tillstyrker det eller har inget att erinra. avstyrker emellertid förslaget helt med motiveringenatt det enligt deras uppfattning är få personer som inte godtar kommunernasunderhand lämnade synpunkter på vilka ålgärder som bör Bostadsslyrelsen anser att det ännu är för tidigtalt utreda effekten pä 1980/81:133 108 energisparandet av att avstyrkningsrätten utnyttjats,eftersom detta enligl styrelsen skett i obetydlig utsträckning. Dennauppfattning delas av . Man tillstyrker dock, i likhel med bl.a. planverket, atl en översyn av reglerna kommer lill ständ. Flera remissinstanser framhåller del värdefulla i allrätten att avstyrka ansökningar finns. Delegationen för energiforskningframhåller atl man därigenom har ett instrument för all motverka invesleringarsom skapar långsiktiga läsningar. anser att avstyrkningsrätten börkunna användas för alt avstyrka ansökningar om energisparslöd däkulturhistoriska och miljömässiga skäl motiverar della, och kommunpekar på avslyrkningsrättens betydelse när det gäller ansökningar om övergäng lillfast bränsleeldning i tätorter. Energihushållningsdelegationen anser del vara en väsentliguppgift atl stimulera kommunerna lill att snabbi bygga upp en besiktnings-ochrådgivningsverksamhet. När det gäller rådgivningsverksamheten i näringslivelsbyggnader vill delegationen framhålla viklen av alt den av de regionalautvecklingsfonderna bedrivna verksamheten samordnas med den av kommunernabedriva besiktnings- och rådgivningsverksamheten. Statligt stöd förrådgivningsverksamheten bör lämnas även i fortsättningen. Flertaletremissinstanser bifaller delegationens uppfattning att kommunerna snabbtbygger upp en besiktnings- och rådgivningserk-samhet. Flera avkommunerna anser vidare alt för genomförandet av den samordning mellan kommunenoch regonala ulvecklingsfondens rådgivningsverksamhet erfordrasmedelstilldelning till kommunerna i molsvarande grad. anser all det är en väsenllig uppgift altstimulera kommunerna till all snabbi bygga upp en allsidig besiktnings- ochrådgivningsverksamhet med hög kompetens. har redan lidigare medverkattill att utbilda lärare avsedda att inom kommunernas verksamhet utbilda energibesiktningsförrätlare.Verket har vidare i samarbete med olika berörda parter utarbetat en mall för besiklningsförrättarensarbele (planverkets rapport 51 "Rikllinjer för energibesikting").Planverket avser ocksä atl i samarbele med bl. a. starta enomfattande verksamhel för att höja kompetensen hos besiklningsförrällarna ochmedverka till att ytterligare hjälpmedel framtas, anpassade till de nyariktlinjer belräffande energibesparing i befinllig bebyggelse som läggs fram avdelegationen. Industrigruppen för läll byggcri och statensprovningsanstalt understryker behovet av en effektiv organisation inomkommunerna med erforderlig kompelens, då det kan noteras slor skillnadmellan olika kommuners Prop.1980/81:133 109 uppbyggnadav erforderlig organisation för att utföra de olika arbetsuppgifterna inom energisparprogrammel.Kommunerna bör pröva all inom energisparområdet utnyttja konsulterandeingenjörer och andra fristående personer med erforderlig byggnadsteknik och VVS-tekniskkompetens. Den utbyggnad av besiktnings- och rådgivningsverksamheten som förutsesi betänkandel kommer i många fall att ställa höga krav på kunskap ocherfarenhet. anser atl det utan tvekan finns etl samordningsbehov mellankommunerna och den energikonsultverksamhet som försöksvis bedrivs vidutvecklingsfonderna. Näringslivetsbyggnadsdelegation anger att dä besiktning av flertalet hus skett och flertaletkommuninnevånare fått de råd de behöver kommer den offentliga organisationeninte ha nägot atl göra. Om kommunerna i stället utnyttjar den expertis som finnshos konsulter och entreprenörer kommer dessa att söka sig annan verksamhel pämarknaden då besiktnings- och rådgivningsverksamhet är lönsam. förbyggnadsforskning instämmer i betänkandets påpekande om att mycket talar förett inordnande av rådgivningen i kommunernas ordinarie verksamhet. Dekommunala rådgivarna är pä mänga häll organiserade i separata enheter i denkommunala organisationen. Enligt preliminära resultat frän en pågåendeförstudie är rådgivarnas verksamhet i relativt hög grad mtinbelonad genom alt ide flesta fall påpekas ungefär samma, tekniskt sett rätt enkla saker (projekt316). Detta gäller främst småhus, som synes utgöra den huvudsakliga målgruppenför mänga rådgivare. Om denna iakttagelse är generellt giltig innebär del attandelen fall som fordrar särpräglad organisation är begränsad. Det är därförbefogat att, som görs i belänkandet, ta upp frågan om att inordna rådgivarnaunder byggnadsnämnderna. anser alt den offentliga organisaUonen förbesiktnings- och rådgivningsverksamhet inte fär byggas ut på ett sådanl sättalt den blir en offentlig monopolverksamhet som på ojämlika villkor konkurrerarut privata initiativ. anser att det ärangeläget att kommunernas verksamhet kompletteras och atl, som tidigareframhållit, statligt stöd till utbildning, rådgivning och besiktning skallkunna ulgå även lill större fastighetsförvaltningar och till organisationernainom bostadssektorn. Härigenom bör förutsättningarna öka väsentligt för att fäigång energisparverksamhelen framför allt med inriktning pä ätgärder som snabbtkan minska landets oljeförbrukning (alternativ I). Delegationenföreslår att sä snart som möjligt besiktning och rådgivning skall gälla somvillkor för atl erhålla statligt energisparstöd lill bostadshus. Målet skallenligt delegationen vara att ett sådant krav 1980/81:133 110 Delegationen anser att ansvaret förbesiktningsverksamheten liksom f. n. bör ligga på kommunerna. Det bör ankommapå kommunen atl besluta om vem eller vilka som utifrån kommunensförutsättningar m.m. skall utföra besiktningen. Enligt delegationensuppfattning bör en kartläggning av förekomsten av hälsofarliga material (t.ex.radon) samt erforderlig kontroll av ventilationssystemet utgöra en obligatoriskdel av besiktningsverksamheten. Förslaget om besiktning som krav för energisparstödtillstyrks av flertalet remissinstanser. påpekar emellertid alt den utökade besiktningsverksamheteninte fär medföra atl andra angelägna energisparåtgärder fördröjs. Fleraremissinstanser framhåller även att om ansökan upprättats på fackmässigt sättav en för kommunen känd projektor skall en sådan ansökan gälla för erhållandetav energisparstöd. Vidare harbyggnadsstyrelsen med intresse noterat atl det tycks finnas förståelse förkravet på besiktning som villkor för statliga lån och bidrag, då enligtstyrelsens mening gällande schabloner har favoriserat dyrbara bygglekniskaåtgärder i småhus. Styrelsen anser vidare att vid krav pä besiktning börsystemet med schablonvärden för olika åtgärder så långl som möjligt undvikas. Bostadsstyrelsentillstyrker i princip delegationens förslag men anser att möjlighelen altgenomföra förslaget lill beror helt av kommunernas ambitioner ochpraktiska möjligheter att bygga upp en fungerande besiktnings verksamhet.Vidare anser alt besiktningsför-rätlaren knappast bör taställning i fastighetsägarens ställe till om åtgärder skall vidtagas på lillförsel-eller användningssidan. Industrigruppenför lätt byggeri bifaller förslaget men understryker behovet av att eneffektiv organisation skapas inom komunerna. Kommunerna bör även pröva atlinom energisparområdet utnyttja konsulterande ingenjörer och andra personer mederforderlig byggteknisk och VVS-teknisk kompetens. Kommunförbundettillstyrker att energibesiktning blir ett villkor för alt energisparstöd skall utgätill bostadshus. Förbundet vill dock markera betydelsen av att ålgärder vidtasför att tillräcklig ventilation skall uppnås när tätningar har gjorts. Förbundelanser även att kostnader för alt mäta radondollerhallen skall täckas avstatsbidraget till kommunemas energibe-siklningsverksamhel. Göteborgskommun anser atl del finns goda skäl till att införa besiktnings- ochrådgivningsverksamhet som villkor för all erhålla slalligl energisparslöd.Kommunen har dock följande synpunkter på EHD:s förslag: - Besiklningsskyldighetenbör inte begränsas till bostadshus Besiktnings-och rådgivningsresurserna måste få inriklas på prioriterade fasUghetsägare enligt kommunernas energiparplan 1980/81:133 111 -För de fastighetsägare som inle blir prioriterade bör gälla atl de för all få energisparstödfår bekosta en energibesiklning och upprättande av åtgärdsplan. Näringslivetsbyggnadsdelegation anser det angeläget all besiktningar i stället utförs i formav stickprov enär EHDs förslag ler sig ganska orealistiskt frän praktiskgenomförandesynpunkt. vill alt även andra än kommunala tjänstemän gesmöjlighet att medverka i besiktning och rådgivning. Bygginfoanser det angeläget alt de som utför besiktningarna har nödvändig kompetensoch erfarenhel. Hos de flesta besiklningsförrältare saknas I.ex. kunskapom luftflödesmätningar, vilket är avgörande vid kontroll avventilationsanläggningar. anser altkravet på obligatorisk besiktning och rådgivning för alt erhålla statligt energisparstödbör ersättas med atl kommunen fär bedöma om besiktning erfordras innan statligtenergisparstöd kan tillstyrkas. Om besiktning bedöms nödvändig skall kommunenha rätt att företa sådan besiktning. Bostadsstyrelsenkonstaterar att betänkandel inte berör vilka ökade personella och ekonomiskaresurser som de ansvariga myndigheterna kommer att behöva för att på etltillfredsställande sätt svara för information till och utbildning av kommunalahandläggare. Styrelsen framhåller att del är nödvändigt atl sädana resurserställs förfogande för att ett effektivt genomförande av betänkandetsförslag rörande ulbildning och information ska kunna ske. Föratt effektivisera den del av verksamheten som är inriktad pä enklare åtgärderbör enligt energihushällningsdelegationen ett program för regelbundenbesiktning av i första hand värmeanläggningar genomföras. Delegationen slällersig positiv lill atl utnyttja bl.a. sotningsväsendel för inspektionen. Dennaregelbundna besiktningsverksamhet föreslås i etl senare skede utvidgas tillatt även omfatta ventilations- och värmesystem. Förslaget om regelbundenbesiktning av värmeanläggningar stöds av de flesta remissinstanser. Flera kommuneranser emellertid att det är osäkert om sotningsväsendel har tillräckligkompetens att klara en besiktning av större värmeanläggningar. m.fl.anser alt obligatorisk besiktning är bra om besiktningsmUner tas fram som delsger en säker kunskapsbas för den kommunala energiplaneringen dels ger etlprojekteringsunderlag för det arbele som senare skall genomföras. Rådetframhåller vidare vikten av att det inom obligatoriets ram skapas möjligheteratt utnyttja den kompelens förvaltare, konsulter och olika organisationer byggtupp. anser att förslaget är något oklart mol bakgmnd av Prop.1980/81:133 112 panninspekUonsutredningens konkrela förslag. uppfattning bör detla förslag genomföras och sältas i kraft genomen komplettering av byggnadsstadgan. Statens provningsanslalt föreslär all en undersökning avförekomsten av eventuella hälsofariiga malerial saml kontroll avluftomsättningen skall ingå som en obligatorisk del i en pannbesiktning. Industrigruppenför lätt byggeri. Svenska kommunaltekniska föreningen m.fl. anser att om en sädanbesiktning skall bli effektiv behöver ett noggrannare utredningsarbetegenomföras innan man tar ställning till hur genomförandet skall kunna ske ochvilka som skall medverka i delta. tycker atl man skall införa ell besiklningsvä-senlikt det som har och att besiktningsmannen skall vara enrenodlad inspektör. utgär ifrån alt förslagetgäller frivillig besiktning. anser atl förslagel är otillräckligt för alteffektivisera den del av verksamheten som är inriktad pä enklare ätgärder. Fördetta krävs enligt kraftfullare åtgärder. Den besiktning avvärmeanläggningar som sotningsväsendel har kompetens alt utföra torde enligtSABO inskränka sig till villapannor och mindre fastighetspannor. Sveriges SkorslensfejaremäslaresRiksjörbund anger att trimning av pannanläggningar kan medföra risk för atlrökgaserna kondenserar i rökkanalen. Det är därför viktigt att denna riskuppmärksammas sä att det inte uppkommer skador på rökkanalen. På grund av dennakombinationsåtgärd kan det vara mest praktiskt om solningsväsendels personalutför besiktningen. Delegationen vill understryka viklen av attförutsättningar skapas så att samtliga fastighetsägare kan få råd ochrekommendationer om lämpliga energisparåtgärder och lämpligt materialval.Delegationen föreslår därför att rådgivningscenlraler och slående alternativt ambulerandeutställningar upprättas i en sädan omfattning att alla fastighetsägare hartillgång till kvalificerad rådgivning. Förslaget tillstyrks eller lämns utanerinran av samtliga remissinstanser. och iÖstergötlands län pekar pä atl i samband med rådgivningen även kulturhistoriskaoch miljömässiga aspekter bör påpekas. Flera remissinstanser, bl.a. ochbyggnadsstyrelsen, tillstyrker förslaget om rådgivningscenlraler m.m., menpekar på det utbildningsbehov som mäste tillgodoses för att denna verksamhetska fä fillräcklig kompetens. 1980/81:133 113 Förslag 17 och 18 Delegationen är av uppfattningen att Svenska kommunförbundeli samråd med berörda myndigheter bör utarbeta ett eller flera informationspaketsom syftar lill att stimulera fastighetsägare dels till att i störreutsträckning efterfråga den kvalificerade hjälp och rådgivning som besiklningsverksamheleninnebär, dels att vidta de föreslagna ätgärder som besiktnings- ochrädgivningsverksamhetenleder till. Energihushållningsdelegationenförordar alt den riktade informationen får större betydelse. Enligtdelegationens uppfattning bör informationen samordnas som det böråligga varje myndighet att inom sitt kompetensområde svara för sädaninformationsverksamhet. EHD;s förslag om information tillstyrks i alltväsentligt av remissinstanserna. När det gäller ansvaret för de föreslagnainformationspaketen till fastighetsägarna anser dock bl.a. och Kristianstadskommuner alt i stället bör svara för detta. kommun pekar på viklen av att den information somdistribueras görs enhetlig mellan olika myndigheter, och bl.a. Stockholmskommun och i framhåller att informationen ocksämäsle anpassas till de lokala förhållandena i respektive kommun eller region. anser att informationen om dekulturhistoriska värdena är dåligt tillgodosedd, och menarattresursbehovet för denna lyp av verksamhet borde beaktas bättre. anser det viktigt att kunskap spridsom systemsamband mellan olika energisparåtgärder, och mellanenergisparåtgärder och energiproduktion. Man efterlyser konkrela planer för atttillgodose informationsbehovet i detla avseende. Näringslivets Byggnadsdelegaiion vill understrykabetydelsen av regelbunden information till allmänheten med råd ochupplysningar i energihushållningsfrågor. För atl stödåtgärderna från samhälletskall tillvaratas på bästa sätt är det enligt delegationen nödvändigt medupplysningar i lättillgänglig form, exempelvis till småhusägare och mindreföretag om möjligheterna alt få lån m. m. Konsumenterket anser sig ha särskilda förutsättningar föraltsprida information om energisparande inom främst hemsektorn. Här kommer verketsväletablerade kontakter med de kommunala konsumentvägledarna att vara av slorbetydelse. Verket har också tekniska kunskaper för atl la fram underlag förinformation om energi t. ex. genom jämförande provningar. Energihushällningsdelegationen anser atl man bör avståfrän normerande restriktioner genom förbud beträffande högsta acceptabel inomhustemperatur.Delegationen föreslår atl centrala rekommen-8 1980/81. 1980/81:133 114 dationer utfärdas om en maximitemperatur på förövriga lokaler med vissa undantag. Förslagel tillstyrks av flertaletremissinstanser. förutsätter atl rekommendationen omrumstemperatur avser riktad operativ temperatur, dvs. med hänsynstagande till mmsytornastemperatur m. m. Ämbetet vill i detta sammanhang betona alt enklare komfoitförbättrandeätgärder kan ge betydande energivinster genom att lufttempciaturen kan sänkas. inslämmer i delegationensförslag och anser att etl förbud skulle vara omöjligt all kontrollera, däuppvärmningen av lokaler kan åvila säväl hyresvärd som hyresgäst. Elverk.sföreningennoterar med tillfredsställelse att EHD avråder från förbud beträffande högstaacceptabla inomhustemperatur. föreslås dock "cenirala rekommendalioner"om en maximitemperatur på för "övriga lokaler", varmed i förstahand torde åsyftas arbetslokaler. Sådana starkt förenklade centrala rekommendalioner- t.ex. från () - har funnits i flera är och har ocksåpå etl eller annal sätt följts i stor utsträckning. Tyvärr har dock enliglföreningen ingen ännu kunnat precisera en rimlig tolkning (och mätmetod) fördessa rekommendationer med särskilt beaktande av gällande bestämmelser förarbetsmiljön. Energihushällningsdelegationen vill understryka vikten avatt åtgärder vidtas av berörda myndigheler så atl dels handläggningen förenklas,dels handläggningstiden förkortas för beslut om energisparstöd. Remissinslansernahar i allmänhet lillstyrkt förslaget. och m.fl.anser dock att EHD;s förslag är så vagt formulerat atl det inte framgår hur detska omsättas i praktiken. i understryker attkvalitets- och miljökrav inte får åsidosättas till förmån för en snabbhandläggning. tillstyrker i princip förslaget, menanser atl man inte kan frångå kravet på individuell prövning avbyggnadsåtgärder i varje enskilt fall. När del gäller orsaken till de, enligt EHD, längahandläggningstiderna pekar i ,och i Kristianslads län som främsta orsakerpå den ojämna och ibland otillräckliga medelstilldelningen, de täta ändringarnai reglerna för stödet samt alt mängden ansökningar varierar över året. framhåller att resursinsatserna pålänsbostadsnämnderna satts i relation till dettillgängliga ramutrym-met och pekar pä att , dä ramutrymmel inte iallmänhet begränsat beslutsfattandet, har handläggningstiderna förkortatsavsevärt. 1980/81:133 115 Flera remissinstanser pekar också pä att del nuvarandelånesystemet är komplicerat, och att de olika stödformer till byggnader somexisterar borde sammanföras till en enhetlig form. Framför allt när detgäller energisparstödet och ombyggnadslänen borde en samordning ske, framförbland andra och i Kristianslads län. Planverketföreslär att handläggningen av energisparslödärenden helt decentraliseras tillkommunerna och samordnas med handläggningen av byggnadslovsärendena. Dettaförslag biträds ocksä av , som erbjuder sig atl medverka i enförsöksverksamhet. framhåller också vikten av alt energisparstödetinordnas i etl smidigt system som är lättillgängligt för husägarna. bör vara huvudansvarig för ärendena, menar man. efteriyserockså en översyn av de gällande rutinerna, och föreslår att en sädan skallkomma till ständ genom samarbete mellan de berörda myndigheterna. Energihushållningsdelegationen föreslår atl kommunerna nugaranteras etl stöd för besiktnings- och rådgivningsverksamheten underprogramtiden fram till den översyn av etl samlat energihushållningsprogram somföreslås ske omkring är 1985. Senast bör även frägan omfinansieringen av besiktningsverksamheten tas upp lill förnyad prövning. Samlligaremissinsianser tillstyrker förslaget. framhåller dock att en slorkapacitet finns i näringslivel. En finansiering av verksamheten med statsmedelbehöver inte innebära atl kommunerna bygger upp verksamheten i egen regi, menarföreningen. Flera av remissinstanserna efterlyser besked omstatsbidrag till kommunerna även för liden så att kvalificerad faslpersonal kan anställas. Detta framförs bl.a. av Kommunförbundel, Vaxholmskommun. tillstyrker förslagel menförutsätter att stödet även kommer att omfatta de kulturhistoriska besiktningarsom fordras. anser att det kan vara tiil förfångför helhetssynen om inte molsvarande stöd ges till planering och åtgärder somtar hänsyn till energiförsörjningen i ett totall perspektiv. Energihushållningsdelegationen föreslär atl de myndighetersom är ansvariga för det allmänna utbildningsväsendet åläggs att fortlöpandeverka för att aktuell kunskap förs in i aktuella läroplaner. Dessutom fordrassärskilda utbildningsinsatser för att genomföra energisparprogrammel. Berördamyndigheter bör ges i uppdrag alt utarbeta ett program för atl tillgodose behovelav energiinriktad Prop.1980/81:133 116 utbildning inom bebyggelseseklorn. Av speciellt inlresseär alt behovet av fort- och vidareutbildning för berörda yrkesgrupper tillgodosesi elt sådanl program. Samlliga remissinsianser ställer sig positiva tillförslaget och poängterar att ell stort utbildningsbehov finns. Fleraremissinstanser påpekar att statliga medel till ulbildning av bl. a.besiktningsmän måste utgå. Etl flertal remissinstanser anser, i likhel med EHD, atttillgången pä kompetenta besiktningsmän är av stor belydelse. Den praktiskabesiktningen bör enligt bl.a. värmemätningsutredningen kunna delegeras tilletablerade förvallningsföietag och deras centralorganisationer som redan harutbildad personal. Det gäller t.ex. , , , fastighetsägareföreningenoch större allmänna och enskilda fastighetsägare. Det gäller ocksä, framhållerutredningen, alt beakta behovel av sakkunnig personal för besiktningsuppgifterriktade mot de mer komplicerade anläggningarna. , m.fl.vill vidare framhålla att utbildningsinsatser för dem som skall ulföra ätgärdernaär av stor vikt. Särskill stort behov av sädan fortbildning finns för personalinom drift och skötsel av VVS-installationer. Kännedom om installationersfunktion och lämpliga utformning, med utgångspunkt från drift och underhåll,finns inom förvaltningssektorn. Äterföringen av kunskap om befinlligainstallationer är därför en angelägen åtgärd, liksom inriktning på korrektutformning av byggnader, för att minska behovet av energikrävandeinstallationssystem. anser vidare att utbildningsinsatsernabör inriktas pä ett flertal kategorier av yrkesgrupper. Inom kommunernasarbetsområde krävs utbildning av i första hand besiktningsförrällare men ävenav energitekniker och energiplanerare. En annan väsenllig målgrupp enliglverket är personer inom fastighetsägarorganisalionerna som är sysselsatta medplanering av energisparåtgärder inom del befintliga byggnadsbeståndet. poängterar vikten av all behovelav fort- och vidareutbildning för yrkesverksamma, t.ex. konsulter, tillgodoses,har, åtminstone till en början, kapacitet att tillgodoseefterfrågan pä besiktnings- och rådgivningsverksamhet, men pä sikt - allteftersom samhället prioriterar området bör ocksä förelagen kunna stimulerasatt prioritera utbildning inom energiområdet. och Tekniska högskolan i att utbildning, både i form av nyutbildning och fortbildning, kommeratt spela en central roll i förverkligandet av sparplanens mäl. Man befarar attdet kan uppstä problem atl finna lämpliga personer lill tjänsterna som energirädgivare,inspektörer och energiplanerare. Sannolikl krävs stora fortbildningsinsatser.De tekniska högskolorna skulle genom sill kunnande kunna spela en stor roll.men saknas ekonomiska resurser. Högskolorna har i flera tidigareremissyttranden påtalat förhållandel att 1980/81:133 117