prop · G403123 · 1980-12-31 00:00:00 — om gymnasial utbildningför döva och gravt hörselskadade; Regeringenföreslår all anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. /68 anordnar kommun gymnasial utbildning för döva och gravthörselskadade elever från hela landel. kommun föreslås atl även i fortsättningenvara huvudman för utbildningen. 1 propositionen föreslås vissa mindreändringar i fråga om bl.a. statsbidrag lill verksamheten. Ändringarna innebär slörrefrihet för kommunen vid statsbidragels användning. I 1980/81. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Åsling, Krönmark,, , , , , , Proposition om gymnasial utbildning för döva och gravthörselskadade /68 påbörjades i kommun en försöksverksamhetmed gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade. beslötriksdagen aU verksamheten fr. o. m. /72 skulle bedrivas i reguljärform (prop. 1971:1, UbU 1971: 1, rskr 1971:58). För ulbildningengäller ett avtal av mellan slaten och kommun.Avtalet godkändes av Kungl. Maj:t, som utfärdadebestämmelser om verksamheten. Bestämmelserna, som senast ändraides den 22 mars1979, bör fogas lill regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga I. Sedan 1971års avtal sagts upp av kommun har giltighetstidensuccessivt föriängls, senast till utgången av . Föriängningen har samband med inlegrafionsutredningens (U1978:07) uppdrag att utreda frågan om integration av handikappade elever iskolväsendet. Inlegrationsulredningen avgav betänkandet (DsU1979:14) Gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i . Ensammanfattning av betänkandet bör fogas lill regeringsprolokollel i dellaärende som bilaga 2. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetis avsocialstyrelsen, , statskontoret, riksrevisionsverkei, arbelsmarknads-styrelen(AMS), universitets- och högskoleämbetet (UHÅ), (), länsskolnämndernai , och län, styrelserna för Maniilar, Öslervångs-, Väner-,Kristina-, Birgitta- och 1980/81:123 3 Hällsboskolorna, studieslödsutredningen (U 1975: 16),gymnasieutredningen (U 1976: 10), omsorgskommittén (S 1977: 12), elevvärdskommittén(U 1978:06), , Svenska kommunförbundel. Lundsorganisationeni (LO), Tjänstemännens cenlralorgunisalion (TCO), CentralorganisationenSACO/SR, , . och kommuner.Handikappförbundens centralkommitté (HCK), dövas och hörselskadade barn. (),. Hörselfrämjandel.Svenska sällskapet för hörsel- och dövundervisning saml Västanviksfolkhögskola. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till regerings protokollet i delta ärende som bilaga 3. har på regeringens uppdrag förtförhandlingar med kommun om nytt avtal för utbildningen. Genomskrivelse har etl avtal som har träffats mellan staten och kommunenmed förbehåll för vederbörligt godkännande på ömse håll. Avtalet är avseU aUgälla för liden 30 juni 1986. Om avtalen inle sägs upp eltår före avtalstidens utgång, förlängs del med ell år i sänder. Avtalet börfogas till regeringsprolokollel i delta ärende som bdaga4. kommun för sin del godkänt avtalet. Jag avser nu atl la upp frägan om vad som för liden fr. o.m. bör gälla beträffande gymnasial utbildning för döva ochgravt hörselskadade. Jag begränsar mig därvidlag lill frägor som kräverriksdagens slällningstagande. Enligl 2a§ skollagen (1962:319, omtryckt 1970: 1026,paragrafen ändrad : 108) sörjer staten för undervisningen ispecialskola av bl.a. barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kanfölja undervisningen i . För specialskolan gäller särskildabestämmelser enligt skollagen och specialskolförordningen (1965:478, omtryckt1970:327). På gymnasial nivå finns ingen direkt motsvarighet lillspecialskolan. Säsom redovisats anordnar emellertid kommun sedan läsåret1967/ 68 gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade elever från helalandel. 1 kommun ligger ocksä en av statens specialskolor för döva ochhörselskadade, nämligen Birgitlaskolan. Inlegrationsulredningen har behandlat sävälhuvudmannaskapet för specialskolan som huvudmannaskapet för gymnasialutbildning för döva och gravt hörselskadade. För specialskolan har utredningen föreslagilfortsatt statligt huvudmannaskap. Frägan tas upp i årets budgetproposition, i vil-tl 1981/81. 1980/81:123 4 kenregeringen föreslår all godkänner alt specialskolan förblir stafiig (prop.1980/81: 100 bil. 12 s. 293 ff.). Vad gäller huvudmannaskapet för gymnasialutbildning för döva och gravt hörselskadade lar utredningen inle själv ställningtill om huvudmannaskapet bör vara statligt eller kommunalt. Blandremissinstanserna är meningarna delade. Del kommunala huvudmannaskapetmöjliggör ett gemensamt utnyttjande av gymnasieskolenheternas resurser såsomskolledning, lärare, övrig personal, lokaler och utrustning. Jag förordardärför ei t fortsatt kommunalt huvudmannaskap. Jaganser vidare i överensslämmelse med inlegrafionsutredningens uppfattning altgymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade från hela landet ävenfortsättningsvis skall vara förlagd till . Det är enligl min mening mestrationellt med tanke på befintliga resurser. Integrationsutredningenhar föreslagit att det inte skall föreskrivas någon övre gräns för antaletelever i ulbildningen. Utredningen menar all om del av praktiska skäl måsteinföras en begränsning, bör antalet platser sältas så högt atl alla behörigasökande kan beredas plats. Denna uppfattning delas av remissinstanserna. Jaganser atl staten, i likhel med vad som gäller för gymnasieskolan i allmänhet,bör pröva för hur många elever utbildningen skall vara dimensionerad.För /82 bör utbildningen liksom för innevarande budgetårdimensioneras för 250 elever. Härigenom bör förutom elever från specialskolorför döva och hörselskadade även andra elever kunna tas emol. 1fråga om inträdesvillkor och förfarandet vid intagning bör i storl sett sammaregler gälla som . En döv eller gravt hörselskadad som är bosatt utomriket bör få las in som elev efter medgivande av regeringen eller myndighel somregeringen bestämmer. Ocksånär det gäller utbildningens organisation bör i stort sett hittillsvaranderegler gälla i fortsättningen. Ifråga om statsbidrag för utbildningen bör gälla dels de allmänna reglerna förgymnasieskolan, dels vissa särskilda bestämmelser. Liksom bör ensärskild norm kunna gälla för statsbidrag till koslnader för stödundervisningoch samordnad specialundervisning. Vad gäller lekniska och organisatoriskastödåtgärder för elevema vill jag erinra om vad som sägs i åretsbudgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 316). Härutöverbehövs ytterligare bidrag med tanke på de särskilda koslnader som är förenademed verksamheten. Jag anser att detta bidrag bör ges i form av ett allmäntverksamhetsstöd som kommunen kan använda på sätt den finner lämpligast.Bidraget kan t.ex. användas för personal som inle har statligt regleradanställning cch för sociala anordningar för eleverna. Enliglskollagen skall undervisningen i gymnasieskolan vara kostnadsfri för eleven.Skollagen innehåller också bestämmelser om kostnadsfri skolhälsovård för densom genomgår en längre utbildning i gymnasieskolan. Det verksamhetsstöd som jagförordar ger möjlighet att ulöver vad som följer av lagen på olika sätt hjälpaeleverna. 1980/81:123 5 Flertalet elever i den aktuella ulbildningen uppbär nägonform av bidrag från staten för sitt uppehälle. Enligt avtal har kommunenlikväl haft skyldighet atl ge eleverna kost och logi gratis. För della har kommunenfäll särskilt bidrag av staten. En sådan ordning med dubblering av del slalligastödet bör inle gälla i fortsättningen. Verksamhetsstödet bör som jag har anförlanvändas på sätt kommunen finner lämpligl. För ijänsler som kommunen inle enligllag skall fillhandahålla koslnadsfrill och för vilka kommunen inle heller fårsina koslnader läckta genom statsbidrag bör kommunen inte ha nägon avtalsenligskyldighet alt ge elevema utan att dessa skall behöva betala något. Det avtalav som slalens förhandlingsnämnd har underställt regeringenför prövning svarar enligl min mening väl mol vad som fr. o. m. den Ijuli 1981bör gälla i fråga om den gymnasiala ulbildningen för döva och gravthörselskadade. Avlalel skiljer sig frän 1971 ärs avlal i huvudsak på tväpunkter. Enligl del nya avlalel skall kommunen anvisa logi och möjlighellill kost för de elever som så önskar och behöver. Till skillnad från vad somföreskrevs avtal har kommunen dock inle skyldighet all tillhandahålladessa förmåner gratis. Jag får därvid hänvisa lill vad jag har anfört. Den andrastörre förändringen i förhållande till 1971 ärs avlal är alt ell slatsbidrag iform av verksamhetsstöd ersätter nu utgående bidrag för lönekostnader förkommunall anställd personal samt vissa elevsociala koslnader. Som jag tidigarehar anförl ingär inle kostnader för kost och logi för eleverna i underlaget förstatsbidrag. Verksamhetsstödet beräknas per elev och läsår. För /82är beloppet per elev . Beloppet kommer åriigen all räknas upp medbasbeloppsindex, dvs. neltoprisindex med bortseende från direkl inverkan avändringar i energipriser. Avlalel innebär enligl min mening godtagbara villkor för slaten.Som jag lidigare har nämnt är avtalet avsett all gälla för liden den 1 juli 1981-den30 . I årets budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s.315) har för /82 beräknats medel i särskill statsbidrag förverksamheten i utöver bidrag lill lärar- och skolledariöner. Del nyaavtalets verksamhetsstöd innebär alt kostnaden nu kan beräknas lill (250x30000kr.=)7500000kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har förordat om gymnasial ulbildningför döva och gravt hörselskadade fr. o. m. den Ijuli 1981, Prop.1980/81:123 6 2.bemyndiga regeringen atl ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav avtalet . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1980/81:123 7 Maj:ts bestämmelser rörande dengymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade i i den lydelsebestämmelserna har efter ändringar Maj:l, som denna dag godkänt etl avtal mellan slalensförhandlingsnämnd och kommun belräffande den gymnasiala utbildningenför gravt hörselskadade, meddelar följande bestämmelser belräffande ifrågavarandeutbildning alt, om inte annat föreskrivs, gälla räknat fr.o.m. den Ijuli 1971 lillsvidare. kommun anordnar i sin gymnasieskola ulbildning förgravt hörselskadade elever till en omfallning som bestäms av Kungl. Utbildningen skall vara öppen för elever från hela riket. För gymnasieskolan gällande bestämmelser skall lillämpas iden mån annat ej framgår av dessa bestämmelser eller särskilda beslut av Kungl.Maj:t. bör vid behandling av frågor som berörifrågavarande utbildning samråda med en för ändamålet fillsatl samarbelsgrupp. För undervisningen skall gälla läroplanen förgymnasieskolan med de ändringar och tillägg som , eller efterbemyndigande av överstyrelsen, skolstyrelsen i beslutar. Behörig all intas som elev är gravt hörselskadad somgenomgått specialskolans högstadium. Gravt hörselskadad får i annat fall intasom särskilda skäl föreligger. beslutar om intagning av eleverskall den samarbelsgmpp som avses i 4 § beredas tillfälle alt yttra sig. Utbildningenav de gravt hörselskadade skall integreras med motsvarande utbildning förandra elever i gymnasieskolan i den mån della är möjligt och lämpligl. Prop.1980/81:123 8 Klass,linje, specialkurs, gren, variant eller grupp får anordnas om antalet elever ärminst fyra. Om särskildaskäl föreligger, får medge alt ulbild-ningsväg får anordnasäven om anlalel elever är mindre än fyra. Stödundervisningfår anordnas i enlighet med av utfärdade föreskrifter. Förlängd ulbildningmotsvarande högst ell är fär medges efter prövning i varje särskilt fall.Prövningen görs av i 4§ angiven samarbetsgrupp. Det ankommer påskolöverstyrelsen alt utfärda erforderliga anvisningar. (Paragrafen ändrad1973-06-05) Rektor vidskolenhet lill vilken gymnasial utbildning för gravt hörselskadade är förlagdsvarar för den omedelbara skolledningen. Förutbildningen skall finnas tvä särskilda studierektorer. 1 fråga omlönegradsplacering för dessa Ijänsler skall fr. o. m. gällavad som enligt ijänsleförteckningsavtalet för undervisningsområdet (TFU) den 28juni 1971 är föreskrivet för ordinarie studierektor vid gymnasieskola. 1 frågaom behörighet till och tillsättning av dessa tjänster skall gälla vad somfinnes föreskrivet i skolstadgan för ordinarie studierektor i gymnasieskolan.Undervisningsskyldigheten skall enligt rektors närmare bestämmande utgöra 3-5veckotimmar. 1 övrigl anställeslärare enligl bestämmelserna för gymnasieskolan och, i den omfattning Kungl. Maj:tmedger, speciallärare förlalkorrektion. Övrig personal anställes i denomfattning som inom ramen för av Kungl. Maj:l för sådanpersonal anvisade medel - efter framställning av skolstyrelsen bestämmer. Instruktionför studierektor, speciallärare för lalkorreklion och övrig personal faslställesav efter förslag av skolstyrelsen. Kommunenskall förse lärosalar och andra lokaler som användes av de hörselskadadeeleverna med hörselteknisk utrustning. Kommunenskall svara för all elev som är i behov därav koslnadsfrill erhåller kost ochlogi inklusive tvätt och städning. Kommunensvarar för att eleverna får fickpengar, reseförmäner, sjuk-och specialistvård,landvård saml beklädnadsbidrag i huvudsak enligl de grunder som gäller för elevi specialskolan. Fickpengarna skall i förekommande fall reduceras med uppburetstudiebidrag eller tillägg enligl sludie-hjälpsreglemenlel. Skolslyrelen skall svara för all fritidsverksamhet förifrågavarande elever anordnas. Kommunenhar rätt atl få statsbidrag dels till lönekostnader för studierektorer ochlärare enligl förordningen (1966: 115) om statsbidrag lill driftkostnader för visskommunal utbildning, dels till kostnader för sådana löneförmåner till övrigpersonal vilka utgår enligl gällande kommunaltkollektivavtal. Prop.1980/81:123 9 Kommunen har vidare rätl alt få statsbidrag, såvitt avseri första stycket angiven personal, till kostnader för följandearbetsgivaravgifter, nämligen socialförsäkringsavgifi lill sjukförsäkringen,folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, avgifl enligl lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, avgiflenligl lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgift, avgift enligl lagen (1973:372)om arbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och del kontantaarbetsmarknadsstödet, avgifl enligt lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift tillarbetsmarknadsutbildningen, avgift enligl lagen (1975:358) om vuxenulbildningsavgift,socialförsäkringsavgifi enligl lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring,avgift enligl lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring och socialavgift enligllagen (1976:381) om barnomsorg. Förordningen(1962:696) om bestridande av vissa kostnader på skolväsendets område tillämpasockså på i första stycket angiven personal, såvitt avser ersättning försjukvårdskostnad och flyttningskostnad. (Paragrafen ändrad ) Kommunenäger få statsbidrag lill kostnader för i 13 § angivna elevsociala förmåner samlandra omkostnader för verksamheten, dock högst med belopp som upplages i en avskolöverstyrelsen, inom ramen för av Kungl. Maj:t för dessa ändamål anvisademedel, för varje budgetär fastställd stat. Uppbär kommunen folkpension för elev i form av helförtidspension, skall statsbidraget minskas med belopp som motsvarar pensionen. Statsbidragför tekniska eller organisatoriska stödåtgärder m. m. utgår, i den mån inleannat föreskrivits ovan, i den ordning som enligl särskilda bestämmelser gällerför handikappade elever i gymnasieskolan. Till koslnaderför uppförande och inredning av lokaler för elevhem m.m. utgär statsbidragenligt bestämmelserna i kungörelsen (1945:594) angående statsbidrag lillskolhem för lärjungar vid högre skolor och till avlöning av föreståndare viddylikt skolhem, dock alt statsbidrag skall utgå av kostnaderna. Statsbidragenligl 14-16S§ utgår ur anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor ulom ivad avser medel lill stadigvarande undervisningsmateriel och invenlarier somutgår ur anslaget Bidrag fill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m.Statsbidrag enligl 17 § utgår ur anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. Slatsbidragenligl ovannämnda bestämmelser utbetalas av efter rekvisition avkommunen, om ej annal är särskilt föreskrivet. Prop.1980/81:123 10 Sammanfattning av integrationsutredningens betänkande (Ds U1979:14)Gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i 1 Utredningens allmänna inställning Inlegrationsulredningenmenar all ulbildningen i befinner sig i en akut kris. Orsaken är allresurserna är för knappa. Mol den bakgmnden har utredningen funnit det nödvändiglalt lägga fram förslag till vissa kortsikfiga lösningar av de problem som i vid gymnasieskolan i . Förslagen inbegriper dock i vissa delar ävenställningstaganden till hur utbildningen skall organiseras på . 2 Utbyggnad inför elevtillströmningen? Defrågeställningar ulredningen fört fram är: Skallden gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade i anpassastill all möta den stora elevtillslrömningen , eller skallantalet tillåtna elevplalser maximeras och sökande utöver delta antal platseravvisas? Vilka konsekvenser kan uppstå om elt stort anlal döva och gravthörselskadade avvisas från ulbildningen? Vilka blir konsekvenserna för kommunenom ett stort anlal döva och gravt hörselskadade elever tillkommer under 1980-lalet? Till utbildningen i Örebrosöker sig dövskolans elever, vuxna döva som lidigare inte genomgåttgymnasieutbildning och hörselklasselever som på grund av avtagande hörsel intekan följa undervisningen i specialklass för hörselskadade eller undervisningeni reguljär klass. Vilka av dessa gmp-per/elever skall prioriteras om antaletelever fastställs till maximalt 200 och efter vilka kriterier inom gmppernaskall elt urval i så fall göras? För dövskolans elevergäller alt den gymnasiala utbildningen bl.a. ger den nödvändiga språkliga förslärkningsom elevema från dövskolans årskurs 10 behöver. Undersökningar i och iutlandet visar alt en genomsnittselev från årskurserna 9-10 i dövskolan har enspråkförståelse i svenska som en hörande genomsnittselev i årskurs3. Skolans ambition måsle vara alt döva elever skall läsa och skriva svenskalika bra som hörande och tala svenska så all de kan göra sig förslådda. För dövskolanselever är den gymnasiala ulbildningen nödvändig. Kunskaperna i framför alltsvenska mäste fördjupas. Att avvisa döva och gravt hörselskadade elever fråndenna ulbildning vore liktydigt med att upphöra med all språklig stimulering avvissa hörande elever ovanför årskurs 3 i och att också förvägra demyrkesutbildning. De vuxna döva/gravthörselskadade elever som direkl från förvärvslivet eller via folkhögskola ellerarbetsmarknadsutbildning söker till den gymnasiala ulbildningen i äräven de en känslig handikappgrupp. De har prövat yrkesliv inom olika områdenoch funnit alt deras kunskaper i svenska och även i övrigl inte står sig i enallt hårdare konkurrens. 1samma silualion befinner sig även de hörselklasselever i som sökertill . De kommer inte heller, lika litet som avvisade 1980/81:123 11 dövskoleelever eller vuxna, atl utan vidare gä ul iförvärvslivet. Oavsett om man satsar på undervisning i gymnasieskola eller inteför eleverna ovanför 200-strecket, måste samhället på något säll gripa in. Attmöjligheter skapas till gymnasial utbildning för döva och hörselskadade somönskar sådan är, enligl utredningens mening, både ur den enskildes ochsamhällets synpunkt det enda meningsfulla. Inlegrationsulredningen föreslår, atl alla elever somsöker lill och enligl inlagningsnämnden är kvalificerade för den gymnasiala ulbildningenför döva och gravt hörselskadade skall antas. Någon begränsning av antaletelever bör inte finnas i avlal eller bestämmelser rörande denna utbildning. Omdel av praktiska skäl ändå måste införas en begränsning av hur många elever somskall undervisas i , bör antalet elever sältas så högt alt alla behörigasökande kan beredas plats. Ett maximerat anlal om 300 elever har bedömts varatillräckligt för att kunna la emot dövskolans allaelever, ell anlal elever från hörselklasser saml ett antal vuxnaelever. Verksamheten bör från början göras flexibel och möjligheter bör finnasall senare öka antalet elevplatser. 3 Utbyggnad i eller på flera orter? Utredningen menar all en fördel med en skolort - -är att där redan finns en dövlärarkår för den gymnasiala utbildningen. Kåren ärdock inte tillräcklig. Brislen på gymnasielärare med dövlärarutbildning trotstolv års verksamhet i kan tas som elt tecken på all del inte på någoteller går alt bygga upp en dövlärarkår på gymnasieskolnivå på ylterligareen eller flera orter i landel. Endast i har det funnits och finns delfortfarande elt högstadium av en storleksordning som gör rekrytering avadjunkter och talkorreklionslärare till gymnasieskolan möjlig. En sådansamverkan mellan högstadieskola och gymnasieskola är önskvärd, eftersom del iperioder av läramnderskolt pä etl stadium kan vara överskoll på ell annatstadium. Antalet elever i en gymnasieskola är betydelsefullt förelevernas valmöjligheter i skolan. Redan med elt elevantal om 200 föreliggervissa svårigheter all skapa underlag för upprättandet av klass eller gruppinom de utbildningsvägar som eleverna valt. Även från denna synpunkt är en skolortalt föredra. Fördelen med två eller flera skolorler är atl en sådanfördelning skulle ge kortare resavslånd för många elever. och Norrlandskulle kunna bli länkbara landsändar för ytterligare en eller tvågymnasieskolor med integrerade klasser för döva/gravt hörselskadade elever.Tänkbara skolorter skulle i så fall vara /och eftersom attdet på dessa orter finns högsladielärare/gymnasieskollärare med dövläramlbildning. Dövlärarrekryleringen är cenlral i valet mellan en skolorteller två eller flera för den gymnasiala utbildningen. Trots tolv årsverksamhet i har denna rekrytering inle hell tillfredsställande kunnatlösas. Vid en spridning av utbildningen på två eller flera orter förefallerproblemet nära nog olösligt. Utredningen har därför förordat en skolort -- för den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade. Inlegrationsulredningen föreslår således att dengymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade även i framlidenkoncentreras till kommuns gymnasieskola och att den successivt byggs ut.Ulredningen anser alt möjligheter bör finnas för elever inom den gymnasialautbildning- Prop.1980/81:123 12 enför döva och gravt hörselskadade alt följa undervisningen i andragymnasieskolor, som har sådana utbildningsvägar som av en eller annan orsakinte kan anordnas vid gymnasieskolan i . Ulredningenmenar all den främsta orsaken till problemen med ulbildningen är atl resursersaknas. Ulredningen har därför föreslagit att nya tjänster skall inrättas vidden gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade i Örebro.Kostnaden för de nya tjänsterna har beräknats fill ca . Följandetjänster är akluella. Elevkonsulent (fritidsledare) Utredningenhar inte i detalj utrett resursbehov efter /81 men fömtsätterall det i det blivande avlalel mellan staten och kommun skrivs in atlkommande senare resursbehov skall kunna beaktas i del årliga budgetarbetet. 5 Elevernas studiesociala situation Förde elever som direkl från dövskolans årskurs 10 övergår fill den gymnasialautbildningen i , betalar slaten kostnaderna för mal, logi, hemresor (engång ), sjukvård, tandvård, specialistvård, läromedel saml hörsellekniskutmstning. De elever som inte kommer lill direkl efter avslutad skolgångi dövskolan, får själva av de bidrag de får från bl. a. AMS bekosta mal och husmm. Alladöva och gravt hörselskadade elever i har rätl lill AMS-bidrag. Förelever utgår en dagpenning om . och ell stimulansbidrag om 10kr. För elever utgår en dagpenning om , men stimulansbidragetär oförändrat. Ovannämnda belopp beskattas. Ifrågavarande bidrag utgår enligtgällande bestämmelser och för . Elever som inle ärhemmahörande i kan i vissa fall få traktamentsersältning.