prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna måste effektiviseras och gesvidgade resurser. Vidare krävs förbättrade övervakningsmöjligheter i form avkontinuerligt registrerande instrument, standardiserade analysmetoder etc.Även undersökningsinsatsema måste utökas liksom möjlighelen att i anslutningtill en fillståndsgivning kräva undersökningar för alt åstadkomma ett bättrebedömningsunderlag. Länsstyrelseni län: I fråga om införandet av en prövnings- och tiUsynsavgift ärlänsstyrelsen i princip av samma mening som utredningen. Dock anserlänsstyrelsen att avgifterna måste vara mera schablonmässiga än vad utredningenangett. Fastställandet av avgiftens storlek i vaije enskilt fall får inteinnebära så omfattande bedömningar och administrativt arbete att förtjänstenmed avgiften därmed mer eller mindre går förlorad. Dessutom måste det frånsökandens synpunkt sett vara av fördel att direkt kunna erhålla klart besked omkostnademas storlek. föreslår därför att avgiftema i principutformas som en stämpelavgift för prövningsdelen och en fast årsavgift förtillsynen. Avgiftema bör härvid med säkerhet sättas så lågt att de av sökandeninte uppfattas som oskäliga. 6.3Motiv ur de tillstyrkande remissvaren Deflesta av de remissinstanser som tillstyrker förslaget om avgift för prövningoch tillsyn lämnar ingen utförlig motivering för sitt ställningstagande utaninstämmer i utredningens överväganden. Följande exempel kan dock lämnas påmotiv ur de tillstyrkande remissvaren. Landsorganisationeni : Principen om strikt kostnadsansvar anser LO riktigt och måste anses vara en logisk konsekvens av denna princip varför LOtillstyrker förslaget. Riksrevisionsverket:Enligt RRV:s uppfattning ligger detta förslags principeri linje med rådande avgiftspraxis i statsförvaltningen. RRV tiUstyrker attstatens naturvårdsverk får. i uppdrag att med medverkan av berörda myndigheterutarbeta förslag till ett avgiftssystem inom området. ---- Närdet gäller avgifter för tillsyn enligt miljöskyddslagen torde det varamöjligt alt genom årsavgifter få ett godtagbart avgiftssystem. Prop.1980/81:92 433 ernaskulle enligt RRV:s mening kunna differentieras efter lillsynsbehovet inomolika industribranscher. : Det är dokumenterat att tiUsynsmyndighetema ochibland också prövningsmyndigheterna har myckel begränsade resurser. Vidaretorde många myndigheter ha uppfattningen att ansökningar bör prioriteras iförhållande fill planerings- och tillsynsuppgifter. Resultatet blir att mycketviktiga planerings- och fillsynsuppgifler blir eftersatta. Mot denna bakgmnd och vadsom sagts om principen om förorenarens kostnadsansvar delarföreningen att kostnadema för prövningsförfarandet ochen stor del av tiUsynsverksam-heten bör bäras av den förorenande verksamheten.Då det statsfinansiella läget synes vara en av de tyngst vägande orsakema tillunderbemanningen hos prövnings- och tiUsynsmyndighetema skuUe en sådanöverflyttning av kostnadsansvaret kunna skapa fömtsättningar för en betydligtbättre och mera riktigt prioriterad verksamhet hos de berörda myndighetema.Någon ökad risk för att förorenande verksamhet startas utan föregående prövningtill följd av avgiftsbeläggningen torde knappast föreligga då ju reformenkommer att ge tillsynsmyndigheten ökade resurser att kontrollera efterlevnadenav gällande lagar. Om tillsynsavgiften inte utformas som en timav-gift utan somen fast årlig avgift eUer som en avgift vars storlek bestäms av produktionentorde heUer inte finnas någon risk att den för föroreningen ansvarige endast avkostnadsskäl drar sig för att kontakta tillsynsmyndigheten. 7 Långtidsplanering av miyövården Etttjugotal remissinstanser har tagit upp utredningens förslag till långtidsplaneringpå miljövårdsområdet. Samtliga dessa är positiva till vidgad långtidsplaneringmen endast ett mindre antal har kommenterat förslaget närmare. Landsorganisationeni : Vad gäller miljöpolitiken i stort förordar att denna framdelesi ökad utsträckning gmndas på en mer långsiktig planering. MIKO:s argument fördetta är övertygande och LO kan instämma i vad som anförs om miljöpolitikensallmänna inriktning. Allt eftersom de värsta, tillskapademiljöproblemen angripits, ökar behoven av en mer finavstämd fördelning avresursema inom ramen för miljöpolitiken som de samlade insatsemamäste vägas mot satsningar inom andra sektorer. Prioriteringsproblemen kommerdärmed att bli svårare. Dessa måste som påpekas av i stor ulslräckninglösas genom övergripande polifiska beslut. En effektiv långtidsplanering 28 1980/81. 1980/81:92 434 kommerdärvid att öka fömtsättningama för en ur samhällsekonomisk synvinkel gynnsamavvägning mellan olika insatser både inom ramen för miljöpoUfiken och mellandessa och satsningar inom andra samhällssektorer. MIKOhar inte närmare gått in på hur ett långsiktigt planeringssystem bör utformas,utan hänvisar till "för den framlida naturtesurs-och miljöpolitiken". Detta får inte innebära att uppbyggandet av en merlångsiktig miljöpolitik skjutes alltför långt . : Förbundel tiUstyrker tanken på övergripande långUdsplaner (t.ex. ) för avvägningar mellan miljövårdskrav och behovet inom andrasamhällsområden. Enligl förbundetsuppfattning skulle en sådan övergripande långtidsplanering uttryckas i"vägledande riktlinjer" på politisk nivå. sådanl system kan varatill fördel för företagens långsiktsplanering - både emit-lenter ochprodukttillverkare. Även ur samhällets synpunkl är del önskvärt alt få enöversiktlig bild av miljövårdsinsatserna i form av rullande femårsplaner och dåkopplade lill långtidsutredningarna. På så sätt kan miljöinsatsemas del inationalbudgelen tänkas framstå tydligare och vägning följaktligen skegentemot andra samhälleliga åtaganden. Sverigeskemiska industrikontor: Kemikontoret har i och för sig intet att invända mottanken på en långlidsplän för miljövården. Om den knyls tilllångtidsutredningarna eller ej är en fräga av enbart praktisk art. För attarbetet på en sådan plan skall kunna tillföra miljöskyddsområdets industri-delnågot av värde måste ämnesområdet dock breddas till att inkludera även anspråkhänförliga lill arbetarskyddet, energiutnyttjandet och sysselsättningsförmågan.Att miljöskyddet och dess resursanspråk behandlas som en isolerad företeelsegår;inte längre för sig. Resultatet blir felaktigt vare sig perspektivet ärsamhällsekonomiskt eller företagsekonomiskt. : anser i likhet med miljökostnadsutredningen atten långsiktig planering av miljö och politiken är nödvändig för att lösamiljövårdsproblemen. Av å ena sidan arbets- och naturmiljöpolitiska och å denandra regionalsysselsättnings- och industripolitiska skäl är del nödvändigt attfå till stånd en fungerande långtidsplanering av miljövården. Framför allt böreffeklerna av allt mer skärpta miljökrav beaktas. En sådan långtidsplaneringförutsätter bl.a. en miljöekonomisk forskning utifrån både teori och empiri.Långtidsplaneringen bör dock inte separeras från övrig samhällsplanering, utanbör integreras med såväl fysisk som ekonomisk planeringsverksamhet.Industriverket anser också i likhet med miljökostnadsutredningen att man imiljövårdsplaneringen och - forsk- 1980/81:92 435 ningenskall uppmärksamma sambandet mellan den yttre miljön (naturmiljö) och den inre(arbetsmiljö). : anser att en långsiktig planering avmiljövården är myckel angelägen och bör komma till stånd. Liksom utredningen anserverket att grundläggande miljökrav bör beak tas vid planeringen inom alla samhällssektorer. De hänsyn som bör tas gäller enligl verkel miljövård och hushållning med naturresurser i vid mening, dvs. såväl begränsning av utsläpp och minskad användning av fariiga ämnen som utnyttjandet av mark och vatten. Långsiktsplaneringen börgenom samlade redovisningar och bedömningar främst ha till syfte alt på ettfidigt stadium klargöra för berörda parter var de stora miljöproblemen ligger,hur olika problem prioriteras och ungefär hur stora ekonomiska insalser sombedöms vara nödvändiga på olika områden. En långtidsplan bör få en sådan formatt den möjliggör långsiktiga polifiska beslul på miljövärdsomrädet. : Enligt planverket är det en angelägen uppgift att i den fortsattafysiska riksplaneringen utveckla former för geografisk beskrivning, analys ochutvärdering av de miljövårdsproblem som kan påverka den regionala utvecklingen.Det torde vara särskilt angeläget att utveckla metoder för ett arbete påregional nivå som belyser förväntade risker och potenfiella möjligheter i olikalänsdelar till ledning för såväl den kommunala som den nationeUamiljövårdspolitiken. fömtsätter att tillräckliga resurser avsättsför ett sådant arbete och all riktlinjer för arbetet formuleras avstatsmakterna inom ramen för den fortsatta fysiska riksplaneringen. Denkommunala planeringen omfattar både förändringar av markens användning ochbevarande av viktiga miljöer och markresurser. Planema får därför en storbelydelse för miljövården. Denfysiska planeringens arbetsformer behöver emellertid utvecklas på sådanl sättatt den bättre än hittiUs kan tjäna som instmment även för miljövårdspolitiken.Planverket ser de översiktliga fysiska planema i huvudsak sombeskrivningssystem som for politiska beslutsfattare, allmänhet och olikaintressenter klart och översiktligt bör redovisa de beteenderegler somsamhäUet genom offentliga beslut knyter liU utnyttjandet av marken inomgeografiskt identifierade områden. I den fysiska planeringen är pågåendemarkanvändning utgångspunkt. Planeringsarbetet avser att ge underlag förplanbeslut om ändrad markanvändning. 1 princip är endast sådanamarkanvändningsförändringar tiUåtna som anges i planbeslutet. Miljösituafionenär emellertid beroende av en rad förändringar som kan inträffa utan kommunalabeslul. Det är angeläget att de miljövårdsproblem som är förknippade medpågående markanvändning beskrivs bättre än vad som sker i den översiktligafysiska planeringen. Prop.1980/81:92 436 ökadulslräckning biträda kommunerna i detta arbete så att för stat och kommun gemensamma utgångspunkter för handläggningen av miljövårds ärenden kan utvecklas. I fysiska planer avseddaförändringar verkställs först när resurser för erforderliga åtgärder avsatts inågot organs budget. har därför anledning att fortlöpandeuppmärksamma sambanden mellan den fysiska och den ekonomiska planeringen. Dethar därvid visal sig att den fysiska planeringen ensam står förlångtidsaspekten i den kommunala planeringen. Alla andra kommunalaplaneringsformer är utpräglat kortsiktiga. För miljövården, därtidsperspektivet i många fall torde vara utomordentligt långsiktigt, är detdärför nödvändigt att finna nära anknytningar till den kommunala fysiskaöversiktsplaneringen. Den miljövårdande kompetensen finns främst företrädd hosstatliga organ, centralt hos koncessionsnämnden och ochregionalt hos länsstyrelsema. TiU bilden hör att miljöstömingar sprids utanhänsyn till administrativa gränser och att studieobjekten utgörs av naturligakretslopp eller öppna ekosystem som i många fall är betydligt störte änkommuner och län. Det är väsentligt att den statliga miljövårdsadminisirationenpå regional nivå avsätter tiUräckliga resurser för analys av sådanamiljövårdsförhållanden som bör utgöra extema fömtsättningar för kommunernasplanering. Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) Härigenom föreskrivs i fråga om miljöskyddslagen(1969:387) dds att 9, 10, 13, 17, 18, 22-24, 28, 29, 38-40, 45 och47-50 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införassexton nya paragrafer, 12 a §, 21 a §, 29 a §, 44 a § och 5263 §§, saml närmasl före 52 § enrubrik av nedan Koncessionsnämndenför miljöskydd kan på ansökan av den som utövar eller ämnar utöva miljöfarligverksamhet lämna tillstånd till verksamheten efter prövning enligt denna lag. Skallfråga om tillkomst eller lokalisering av viss verksamhet enligt 136 a §byggnadslagen (1947:385) eller om framdragande eller begagnande av rörledningenligt lagen (1978: 160) om vissa rörledningar prövas av regeringen, färansökan ej upptagas av koncessionsnämnden, innan sådan prövning skett. SkaU/råganom tillkomsten eller lokaliseringen av viss verksamhet enligt 136 a §byggnadslagen (1947: 385) eller om framdragandet eller begagnandet avrörledning enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar prövas avregeringen, får frågan om tillstånd enligt denna lag inte avgöras, innan sädanprövning har skett. Regeringen kan föreskriva, att 1. vissa slag avfabriker eller andra inrättningar ej får anläggas, 2. avloppsvattenav viss mängd, art eller sammansättning ej får utsläppas, 3. fast avfalleller annat fast ämne ej får utsläppas eller uppläggas så att vattendrag, .sjöeller annat vattenområde kan förorenas, 4. vissa slag avinrättningar eller deras användning ej fär ändras pä sätt som kan medföra ökadeller ny Regeringenfår meddela föreskrifter om att 1. vissa slag avfabriker eller andra inrättningar inte får anläggas, 2. avloppsvattenav viss mängd, art eller sammansättning inte får släppas ut. 3. fast avfalleller annat fast ämne inte får släppas ut eller läggas upp så att vattendrag,sjö eller annat vattenområde kan förorenas, 4. vissa slag avinrättningar eller deras användning inle får ändras på ett sätt som kan medföraökad eller 'Senastelydeise 1978: 161. 'Senaste lydelse 1975:461. olägenhet eller som eljest år av betydelse frånstörningssynpunkt utan att koncessionsnämnden lämnat tillstånd enligt dennalag eller anmälan gjorts hos eller . får, efter prövning i varje särskiltfall enligt denna lag, medge undantag från sådan skyldighet alt söka tillståndsom föreskrivits med stöd av första stycket. I beslul om medgivande skallanges de vUlkor som skall gälla. ny olägenhet eller som / annat avseende år av betydelsefrän störningssynpunkt utanatt koncessionsnämnden har lämnat tillstånd enligt denna lag eller anmälan hargjorts hos den myndighet som regeringen bestämmer. Den som avser att ulöva sådan miljöfarUg verksamhet förvilken krävs tillstånd enligt föreskrifler som har meddelats med stöd av 10 §skall, innan ansökan görs om tillstånd, i skälig omfattning och på lämpUgl sättsamråda med de statliga och kommunala myndigheier, organisationer och enskildasom kan ha ett iniresse i saken. Ansökan om tillstånd skall vara skriftlig. Den skallinnehålla de uppgifter, ritningar och tekniska beskrivningar som fordras för bedömandeav den miljöfarUga verksamhetens beskajfenhet, omfattning och verkningar. Ansökan skall inges i det antal exemplar somkoncessionsnämnden anser behövligt. Ansökan om tillstånd skall vara skriftlig. de uppgifter, ritningar och tekniska beskrivningar sombehövs för att bedöma den miljöfarliga verksamhetens beskaffenhet ochomfattning, 2. enbeskrivning av miljöeffekterna såsom arten, styrkan och räckvidden av destörningar som verksamheten kan medjöra, 3. förslagIiU de skyddsåtgärder eller andra försiktighetsmått som behövs för altförebygga eller avhjälpa olägenheter från verksamheten, 4. enredogörelse för det samråd som har ägt rum enligt 12 a § och vad som därvid harkommit fram. Ansökningen skall inges i det antal exemplar somkoncessionsnämnden anser behövligt. Uppfyller ansökan ej vad som föreskrives i första stycketeller har den ej ingivits i tillräckligt antal exemplar, skall sökandenföreläggas att avhjälpa bristen . I föreläggandet kan utsättasvite eller påföljd att bristen avhjälpes på sökandens bekostnad. Uppfyller ansökningen inte vad som föreskrivs i förstastycket eller har den inte givits in i tillräckligt antal exemplar, skallkoncessionsnämnden förelägga sökanden att avhjälpa bristen . I föreläggandet/årvite sättas ut. Efterkommer sökanden inte ett föreläggande, får nämndenbesluta alt bristen skall avhjälpas på sökandens bekostnad eller, om bristenår så väsentlig att ansökan inte kan ligga IiU gnmd för prövning av ärendet,avvisa ansökningen. HarerforderUgt samråd enligt 12 a § inte ägt rum, får koncessionsnämnden vid viteförelägga sökanden att vidta de åtgärder som behövs. Regeringen kan uppdraga åt att pröva frågaom tillstånd beträffande visst slag av ärenden. I fråga om ärenden som sålundaprövas av gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lagom ärenden som prövas av koncessionsnämnden. Regeringen kan uppdraga åt att beträffandevisst slag av ärenden medgiva undantag som avses i 10 § andra stycket. Regeringenfår föreskriva att frågor om tillstånd beträffande vissa slag av ärenden skallprövas av . 1 fräga om ärenden som sälunda prövas av länsstyrelsengäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag om ärenden som prövas avkoncessionsnämnden. Vad som sägs i 14 § andra stycket 3 skall dock tillämpasendast om det behövs för utredningen i ärendet. Itillståndsbeslut skall noggrant anges den miljöfarliga verksamhet somtillståndet avser och de villkor som skall gälla. I beslutet kan fastställas viss fid, /' regel ej över lioår, inom vilken den med fiUståndet avsedda verksamheten skall ha satts i gång. I etttillståndsbeslul skall noggrant anges den miljöfarliga verksamhet somtillståndet avser och de villkor som skall gälla. Om särskilda skäl föreUgger,får tUlstånd lämnas för begränsad tid. I beslutetskall fastställas en viss lid, högst , inom vilken den med tillståndetavsedda verksamheten skall ha satts i gång. 'Senastelydeise 1975:461. / ärenden om tillstånd till miljöfarUg verksamhet fårlillslåndsmyndighelen på ansökan beslula an vissa arbeten får påbörjas utanhinder av att tillståndsfrågan inte har blivit slutligt avgjord. sådanlbeslut (igångsältningsmedgivande) får meddelas endast om särskilda skälföreligger och del är uppenbart alt tillstånd kommer att lämnas. I igångsättningsmedgivanden skall noggrant anges devillkor som skall gälla i avvaktan på den slulliga prövningen. I fråga om ansökningar om igångsältningsmedgivande gäller13 §. En sådan ansökan handläggs i samtna ordning som en ansökan om tiUstånd.Sammanträde eller besiktning behöver dock inte äga rum. Har regeringen lämnattillstånd till verksamheten i fråga enUgl 136 a § byggnadslagen (1947:385) ellerlagen (1978:160) om vissa rörledningar får igångsältningsmedgivande lämnasutan hinder av att 14 § andra styckei I och 2 inle har iakttagits, om särskUdaskäl talar för del. Den somfält tillstånd enligt denna lag till miljöfarlig verksamhet kan ej pä grund avbeslämmelse i lagen eller i hälsovårdsstadgan (1958:663) eller irenhållningslagen (1979:596) åläggas all upphöra med verksamheten eller att medavseende på denna vidtaga försiktighetsmått utöver vad som anges i fillståndsbeslutet,om ej annat följer av 23-25 § eller 40 § andra styckei. Den somfått tillständ enligt denna lag lill miljöfarlig verksamhet kan ej pä grund avbeslämmelse i lagen eller i hälsovårdsstadgan (1958:663) eller irenhållningslagen (1979:596) åläggas att upphöra med verksamheten eller att medavseende på denna vidtaga försiktighetsmått utöver vad som anges i tillslåndsbeslutet,om ej annat följer av 23-25 §, 29 § andra slyckel eller 40 S andra stycket. Åsidosätter någon villkor som angivits i tillståndsbeslut och är av- Äsidosätter någon villkor som har angivits i ell tillståndsbeslul * Senastelydeise 1979:597. vikeisen betydande, kan koncessionsnämnden förklaralillslåndet förverkat och förbjuda fortsatt verksamhet. och är avvikelsen betydande, får koncessionsnämnden föreskrivanya eller strängare villkor för verksamheten eller förklara lillslåndetförverkat och förbjuda fortsatt verksamhet. Har tio årförflutit frän del tillståndsbeslut vunnit laga kraft eUer har dessförinnanförhåUandena ändrats väsentligt, kan koncessionsnämnden föreskriva nya ellersträngare villkor för verksamheten efter vad som är skäligt. Om särskilda skäl föreligger, kan nämnden som anges i första stycket även ompröva tillstånd att utsläppa avloppsvatteni visst vattenområde. Har tio ärförflufit frän det att ett tillståndsbeslul har vunnii laga kraft, fårkoncessionsnämnden föreskriva nya eller strängare viUkor för verksamhetenefter vad som är skäligl. får sådana villkor föreskrivas avnämnden efter vad som är skäligt, om förhållandena i omgivningen har. ändratsväsentligt eller om användningen av ny process- eller reningsleknik iverksamheten skulle medföra en väsentUg förbättring från miljöskyddssynpunkt. Omsärskilda skäl föreligger, får nämnden efler utgången av den fid som anges iförsta styckei även ompröva tillständ att släppa ut avloppsvatten i ell visstvattenområde. Harregeringen fastställt villkor för tillständ, får koncessionsnämnden vidfillämpningen av 24, 25 eller 27 § icke avvika väsentligt från viUkoret ulanatt regeringen medgivit det. Harregeringen fastställt villkor för ett tillstånd, får koncessionsnämnden vidtillämpningen av 24, 25, 27 eller 29 § andra stycket inte avvika väsentligtfrån villkoret utan att regeringen har medgivit det. Tillståndförfaller, om den med tillståndet avsedda verksamheien ej satts i gång inom tidsom föreskrivits med stöd av 18 § andra stycket. Visas giltigt skäl för dröjsmål eller skulle synnerligtmen uppstå genom att tillståndet förfaller, kan koncessionsnämnden förlänga ti- Elt tillständ förfaller, om den med lillständei avseddaverksamheten inte har salts i gäng inom den tid som har föreskrivits med stödav 18 § andra styckei. Visasgiltigt skäl för dröjsmålet eller skulle synnerligt men uppstå genom atttillståndet förfaller, får koncessionsnämnden förlänga ti- ' Senastelydeise 1975:461. den , om ansökan därom göres innan denföreskrivna tiden går ut. den med högsl tio är, om ansökan därom görs innan denföreskrivna tiden gär ut. Nämnden får därvid föreskriva nya eller strängarevillkorför verksamheten efter vad som är skäligl. beslut om viUkor eUer föreskrifterenligt 23-25, 27 § eller 29 § andra stycket andra meningen har samma verkan somett tillståndsbeslul. och länsslyrelserna utövar tillsynen av miljöfarlig verksamhei. TUl skydd mot miljöfarlig verksamhet som kan medföra faraför cUlmänna intressen skall tillsyn utövas av ochlänsslyrelserna. Naturvårdsverkethar den centrala tillsynen, samordnar länsstyrelsernas tillsynsverksamhet ochlämnar vid behov bistånd i denna verksamhet. utövar fortlöpandetillsyn inom länet. Tillsynsmyndigheternaskall samarbeta med varandra samt med sädana statliga och kommunala organ somhar alt ulöva tillsyn i särskilda hänseenden eller som eljest fullgör uppgifterav belydelse för tillsynsverksamheten. Tillsynsmyndigheternaskall samarbeta med varandra samt med sädana statliga och kommunala organ somhar all ulöva tillsyn i särskilda hänseenden eller som på annat sätt fullgöruppgifler av betydelse för tillsynsverksamheten. Det åligger tillsynsmyndigheternaatt verka för all överträdelser av denna lag beivras. alt olägenhet av betydelse från aUmän synpunkt uppkommereller kan uppkomma genom miljöfarlig verksamhet, kan myndigheten meddela rädoch anvisningar om lämplig åtgärd för att motverka olägenheten. Finner enlillsynsmyndighel att olägenhet uppkommer eller kan uppkomma genom miljöfarligverksamhet, jår myndigheten meddela råd om lämpliga åigärder för att motverkaolägenheten. Omtillstånd icke givits enligt denna lag, kan meddela föreläggandeom sådant försiktighetsmått eller förbud som är uppenbart behövligt för alllagens bestämmelser skall efterlevas. Omtillstånd inte har givits enligt denna lag, får en tillsynsmyndighet meddelaett föreläggande om sådant försiklighesmält eller förbud som uppenbari behövsför alt lagens bestämmelser skall efterlevas. brådskande fall eller när särskUt skäl eljest Jöreliggerfår föreläggandet ges och i annat fall först sedan det visat sigatt rättelse ej kan vinnas genom råd och anvisningar. Tillståndsbeslutenligt denna lag hindrar icke från att meddela sådan brådskandeföreskrift som är nödvändig till följd av särskilda omständigheter. Om tillståndshavare åsidosätter villkor som angivils itillståndsbeslutet, kan förordna om rättelse på hans bekostnadeller förelägga honom alt själv vidlaga rättelse. 1 beslut om föreläggande enligt denna paragraf kan länsstyrelsenutsätta vite. I brådskande fall eller när det i övrigt jlnns särskildaskäl fär föreläggandet ges och i andra fall försl sedan del visalsig alt rättelse inte kan vinnas genom råd.