prop · G4037 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:7 Regeringens skrivelse medredogörelse for verksamheten inom under är 1979; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll redogörelsefor verksamheten inom . Närvarande:Statsminister , statsrådet , , , , ,, ÅsUng, Krönmark, , , , , , Adelsohn,DaneU. Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom . Iresolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser (skr.1968:23, skr. 1%9:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr. 1973:161,skr. 1974:131, skr. 1975/76:8, skr. 1975/76:141, skr. 1977/78: 6, skr.1978/79:17, skr. 1979/80:21). En redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté har utarbetats inomutrikesdepartementet efter samråd med chefema för justitie-, social-,industri-, budget-, utbildnings-, jordbmks-, arbetsmarknads-, bostads- ochkommundepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i dettaärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen fill överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder 1 Allmänt om ministerkommitténs arbete högtidlighöll 30-årsdagen avorganisationens tillkomst. sammanträdde ministerkommittén vid tvåsessioner och ställföreträdarkommittén höll 15 möten. Östertikaren ,mångårig medlem av , valdes till nygeneralsekreterare. Arbetet på en ny sexårsplan för ministerkommitténsverksamhet 1981-86 inleddes. I generalsekreterarens förslag till denna planmarkeras förstärkta insatser för att utjämna den bristande ekonomiska ochsociala balansen mellan medlemsländerna. Sålunda föreslås att ökat intresseägnas migrationsfrågoma och vidare betonas vikten av att fortsätta detframgångsrika arbetet för mänskliga rättigheter och inom området för densociala stadgan. Flera tecken tyder på att befinner sig i något aven brytningstid. På områden där det europeiska samarbetet traditionelltbedrivits inom ram gör sig andra internationella organisationer,främst EG, allt starkare gällande. kunde den svenska permanentarepresentationen i förstärkas. 64:e ministerkommittémöte ägde rum den 10 maj1979 under ordförandeskap av den holländske utrikesministern van der Klaauw.Den svenska delegationen leddes av utrikesminister och bestod iövrigt av ständiga ombud vid ambassadören ,kanslirådet , , samt biträdande ombudetvid departementssekreteraren . Huvudämnen vid mötet varutvecklingen av det europeiska samarbetet, ESK samt FN-frågor. Diskussionen omdet europeiska samarbetet ägnades främst åt frågan om relationerna mellanEuroparådet och EG. Generalsekreteraren ansåg att dessautvecklats i positiv riktning . vice ordförandeHaferkamp bekräftade kommissionens vilja till samarbete med ochformulerade sentensen "slutar inte vid EG:s gränser". Tyskebiträdande utrikesministern underströk roll sompolitiskt diskussionsforum för alla västeuropeiska länder, särskilt viktig iden aktuella situationen inför EG:s utvidgning och tillkomsten av det direktvaldaEG-parlamentet. Utrikesminister berörde i sitt inlägg inställningtill europeiskt ekonomiskt samarbete och ministerkommitténs roll som forum förpolitiskt meningsutbyte. Skr.1980/81:7 4 Somden förste av flera talare tog den portugisiske utrikesministem Frei-tas Cmzupp frågan vad kan göra för att främja en nord-syddialog ieuropeiskt perspektiv. Den schweiziske utrikesministern hänvisade fiUinitiativ i såväl den parlamentariska församlingen som vid den europeiskakommunalkonferensen och föreslog att ministerkommittén vid sitt nästa möteskulle på dagordningen föra upp en särskild fråga om den bristande ekonomiskaoch sociala balansen i . hävdade att en lösning av dessa problemvore en nödvändig fömtsättning för att säkra demokratien i medlemsländerna. Iett inlägg i denna fråga hänvisade utrikesminister till det svenskaförslaget om en konferens för de europeiska migrafionsministrama iEuroparådets regi. Norskeutrikesministem FTydenlund framhöll att den föreslagna nord-syddialogen kundebli ett stöd för den åtempprättade demokratien i södra . Ekonomisktsamarbete mellan nord och syd vore rationellt, sade han, men det vore bättreatt i stället för att flytta människor nortut flytta kapitalet söderut. Under diskussionen om ESKgav flertalet talare uttryck för en vilja att behålla ESK-processen intakt somett värdefullt bidrag fiU avspänningssträvandena. Likaså framhöUs den rollEuroparådet kan spela i förberedelsearbetet inför mötet i . Denavgående generalsekreteraren avtackades för sina insatser underämbetsperioden åren 197479. Åretsandra ministerkommittémöte ägde rum under ordförandeskap av dennorske utrikesministern . Den svenska delegationen leddes av utrikesministerOla och i denna ingick ambassadören , chefen förutrikesdepartementets poUtiska avdelning ambassadören ,kanslirådet , departementssekreteraren ,informationssekreteraren samt biträdande ombudet vid ,förste ambassadssekreteraren . Ienlighet med önskemål, som uttrycktes vid förta mötet, blev huvudämnet förministrarnas diskussion den bristande ekonomiska och sociala balansen mellanmedlemsländerna. Andra ämnen var ESK samt FN-frågor. I debatten ombalansproblemen I underströk utrikesminister att Europasprivilegierade ställning i jämförelse med ländema i tredje världen inte fårhindra oss från engagemang i egna europeiska problem. Han pekade på migrationeni som ett symptom på ekonomisk obalans och uttryckte en förhoppning attden kommande migrationsministerkon-ferensen skall bidra till att finnalösningar på de problem som uppstår när människor tvingas att emigrera. Hananslöt sig till uppfattningen att fonden för bosättning och regional utveckling() kan bli ett vik- 1980/81:7 5 tigtinstrument i detta sammanhang men framhöll att inriktningen av fondensverksamhet borde ändras så att sysselsättningsskapande projekt prioriteras. uppdrogåt ställföreträdarkommittén att till nästa möte framlägga förslag rörandeEuroparådets och särskilt fondens roll i strävandena att främja en balanseradekonomisk och social utveckling i . Ministerkommitténantog vid mötet två uttalanden mot tagandet av gisslan i och tendensematill en ökad polifisk tertor. Dentillträdande generalsekreteraren hälsades välkommen och upplästesin ämbetsförklaring. Underår 1979 hölls inom ram följande fyra fackministerkonferenser: Konferensför ministrar, ansvariga för socialförsäkringsfrågor, 6-7 mars, vid vilkensocialminister deltog; konferens för ministraransvariga för familjefrägor, . Svensk deltagare var socialministerGabriel ; konferensför utbildningsministrar med statsrådet som svenskdeltagare; konferensför ministrar, ansvariga för miljövård . StatssekreterarePer ledde den svenska delegationen. skedde byte på generalsekreterarposten.Tysken lämnade sitt ämbete efter en och vidförsamlingens session valdes den östertikiske parlamentsledamoten hans efterträdare för tiden . Hans främste motkandidat,ambassadören , som nominerats av de nordiska medlemsländema,förlorade knappt i en andra valomgång mot Karasek. budget för år1979 uppgick till cirka 174 milj. franska francs. bidrag var totalt7,6 milj. FF, i viUcet belopp bl. a. ingick amortering på den nyaEuroparådsbyggnaden med 1,1 milj., bidrag till Europeiska farmakopén med186.000, bidrag till Europeiska ungdomsfonden med 146.000, samt fortsattkapitaltäckning och årligt bidrag till fond för bosättning ochregional utveckling med 343 000. Densvenska permanenta representationen i kunde förstärkas under året.En andremannatjänst tillfördes representationen och fiUträddeförste ambassadsekreteraren sin befattning som biträdandeombud vid . Vidare förhyrdes ett residens för den permanenterepresentanten i omedelbar närhet av Europarådsbyggnaden. 1980/81:7 6 Verksamheten inom ministerkommitténs åtta arbetsområden Arbetetinom denna sektor har som vanligt bedrivits i huvudkommittén för mänskligarättigheter (Steering Committée for Human rights CDDH) och i treexpertkommittéer. Vidare sammanträdde en särskilt expertkommitté med uppgiftatt samordna uppföljningen av utrikesministrarnas deklaration den 27 april1978 om mänskliga rättigheter. Ytteriigare en särskild expertkommitté - den omkvinnans ställning - hade ett första möte . Den förstnämnda särskildaexpertkommittén föreslog ministerkommittén att instruera berördahuvudkommittéer att inleda en översyn av de rättigheter sominnefattas i de internationella instrumenten inom deras verksamhetsområden föratt faststäUa om ändringar eller tillägg bör göras. Därvid skall särskiltbeaktas om det finns ekonomiska, kulturella eller sociala rättigheter somlämpar sig för att tagas in i den europeiska konventionen om mänskligarättigheter och därigenom bringas under dess kontrollmaskineri. Man skallöverväga metoder att öka anslutningen till exempelvis den europeiska socialastadgan och den europeiska konventionen om migrerande arbetstagaresrättsställning. Parlamentariska församlingens rekommendation 839 (1978) om enrevision av den sociala stadgan skall beaktas under detta arbete. Beträffandeändringar i övervakningssystemet - församlingen hade däividlag framförtlångtgående förslag - sades att man främst borde inrikta sig på att göra detredan existerande maskineriet effektivare. Det erinrades om att den särskildaexpertkommittén möjligen skulle behöva sammankallas>på nytt i en senare fasav samordningsarbetet. rörande kvinnans ställning inventerade vid dettaförsta möte verksamhet för att förbättra kvinnornas situation ochhade ett åsiktsutbyte om verksamhetens framtida inriktning. Man uppehöll sigockså vid och dess medlemsstaters bidrag tiU FN:s kvinnokonferensi ijuli 1980. eget arbete kan följande antecknas. Uppföljningen avovannämnda deklaration intar alltjämt en framträdande plats. Mot bakgmnd av densärskilda expertkommitténs rekommendationer beslöts dels att man skall utredai vilken utsträckning den europeiska konventionen om mänskliga rättigheterredan omfattar ekonomiska, sociala eller kulturella rättigheter, delsanalysera kommissionens och domstolens för de mänskliga rättighetema praxis,dels utreda om medlemsstatemas gmndlagar innehåller sådana rättigheter. Enuppmaning från ministerkommittén fill huvudkommittéema att vid behandlingen avsina olika projekt särskilt beakta frågan om jämställdhet mellan kvinnor ochmän föranledde Skr.1980/81:7 7 I detta hänvisas till artikel 14 i den europeiska konventionen ommänskliga rättigheter som generellt förbjuder diskriminering bl.a. med hänsyntill kön vid utövandet av de i konventionen och dess protokoll angivna rättighetema.Vidare framhölls att huvudkommittén generellt tar hänsyn tilljämställdhetsfrågor vid det pågående arbetet på att utvidga konventionen mednya rättigheter. Beträffandedet diskuterade konvenfionsförsla-get ombestraffning av falsk bevisning beslöts att ärendet tills vidare skulle avförasfrån dagordningen. Det kan tagas upp på nytt, särskilt om kommissionen ellerdomstolen begär det. Detsamma gäller frågan om regler rörande vittnesplikt isamband med förfaranden inför dessa organ. Iett yttrande över en vid den elfte justitieministerkonferensen antagen resolutionom dödsstraffet anförde huvudkommittén, mot bakgmnd av de senaste årensutveckling i medlemsstater, att tiden nu kunde anses vara inne attändra artikel 2 i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter i syfteatt ytterligare begränsa användningen av dödsstraffet eller att helt avskaffadetta straff. Ett annat sätt skulle kunna vara att ministerkommittén riktar en rekommendafiontill regeringama. som arbetar med utvidgning av rättighetslistan i den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter gjorde avsevärda framsteg, även om deninte lyckades slutföra sitt uppdrag i denna del , vilket man räknatmed. Sålunda utarbetades ett utkast till ett sjätte filläggsprotokoll tillnämnda konvention. Utkastet och en förklarande rapport skall studerasytterligare av expertkommittén, innan de överlämnas till huvudkommittén.Mandatet för expertkommittén har utvidgats och omfattar nu också frågor omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som en följd av utrikesministramasdeklaration. Expertkommitténför förbättrande av proceduren enligt den europeiska konventionen om mänskligarättigheter avslutade diskussionen om möjlighetema att förbättra rättshjälpenåt enskilda i förfaranden inför kommissionen och domstolen, särskilt i detförberedande skedet. Man fann att några ändringar inte just nu erfordrades irättshjälpssystemet i samband med själva förfarandet. Vidare konstaterades attdet f. n. inte syntes möjligt att få tiU stånd ett enhetligt system för fri rådgivningtill dem som tänker göra en ansökan till kommissionen. Man fömtsåg möjlighetenatt åter ta upp dessa frågor . Något behov avstödåtgärder i detta sammanhang för mentalt handikappade personer(församlingens rekommendation 818 (1977) ansågs inte föreligga . Expertkommitténför information och undervisning diskuterade och utarbetade olika förslag somsyftar till att förbättra undervisning, forskning och information om mänskligarättigheter. Man beslöt bl. a. att låta utarbeta en för den storaallmänheten avsedd broschyr om förutsättningarna och sättet för att framföraklagomål enligt den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. 1980/81:7 8 Ministerkommitténantog en rekommendation (R (79) 16) om främjandet avforskning beträffande mänskliga rättigheter. Medlemsstaternas regeringaruppmanas att vidtaga lämpliga åtgärder i nämnda syfte bl. a. genom att inrättaforskningsstipendier för mänskliga rättigheter och uppmuntra bildandet avcentra som tilUiandahåller resurser för studier och forskning beträffandemänskliga rättigheter, särskilt inom och institutioner föryrkesutbildning. 2 Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a)Social trygghet Påförslag av huvudkommittén för social trygghet (Steering Commitlee for Social Security- CDSS) antog ministerkommittén rekommendationen R(79)7 angåendeen snabbare behandling av pensionsärenden som berör flera länder.Rekommendationen har fillkommit mot bakgmnden av att ansökningar om pension isådana fall oftast för sitt avgörande kräver upprepad skriftväxling mellanförsäkringsorgan i berörda länder innan pension kan betalas från något land.Långsamma mtiner eller bristfällig registerföring i ett enstaka land kansåledes fördröja hela beslutsförfarandet och skapa stora svårigheter när enperson, som har arbetat också i andra länder än hemlandet, ansöker om pension.Rekommendationen anvisar olika åtgärder för att åstadkomma en snabbarehandläggning. Bl.a. rekommenderas införande av nationella registrerings- elleridentifikationsnummer, under vilka försäkringskartiären fortlöpanderegistreras individuellt med hjälp av datateknik. Den försäkrade ges ettstandardiserat kort, "", där denummer han får i olika länder successivt förs in. På så sätt kan försäkringsperiodemai olika länder snabbt tas fram när en person uppnår pensionsåldem eller eljestett försäkringsfall inträffar. Vidare rekommenderas att varje land utserförbindelseorgan som får ett övergripande ansvar för att kontaktema medutländska organ fungerar väl. Arbetetpå en revision av den europeiska socialförsäkringsbalken av fortsatteunder året och huvudkommittén kunde granska förslag till revideradebestämmelser för hälften av kapitlen i den nuvarande balken. Återståendekapitel genomgås nu i första hand i en arbetsgmpp, med sikte på attministerkommittén skall lämnas ett fuUständigt förslag före utgången av 1982. Huvudkommitténdiskuterade vidare initiafiv som kommit dels från parlamentariskaförsamlingen, dels från andra kommittéer om utarbetande av konventioner ellerrekommendationer om socialförsäkring för kulturarbetare, idrottsmän m. fl. Kommitténintog ståndpunkten att socialförsäkringsfrågor inte gäma kan särbehandlas förspeciella gmpper. De rör ett lands hela befolkning Skr.1980/81:7 9 ochbör i Europarådsarbetet behandlas inom socialförsäkringsbalkens ram. Åtskilligtav huvudkommitténs tid gick åt till att förbereda och genomföra den förstakonferensen för ministrar med ansvar för socialförsäkringsfrågor. Vid konferensen diskuteradeskostnadsutvecklingen inom socialförsäkringen och möjlighetema att finna nyafinansieringsmetoder samt socialförsäkringens medverkan i den förebyggandehälsovården. Konferensen fann fördjupade studier nödvändiga och gavhuvudkommittén i uppdrag att utreda frågoma vidare. Nästa konferens skallhållas i sannolikt . Huvudkommitténhar medverkat i ett samarbete mellan och internationellaarbetsorganisationen i , som syftar till att skapa en konvention - öppenför alla stater i - om sjukvård för turister och andra som tillfälligtvisats i ett land. Vid två expertmöten i utarbetades texttill en konvention i dessa frågor och dessutom till en modellöverenskommelse ihithörande administrativa frågor, avsedd för länder som har behov av attavtalsvägen reglera de administrativa följdfrågorna. Avsikten är att deutarbetade textema skall föreläggas en diplomatisk konferens iGeneve för antagande. b)Social omvårdnad m.m. Påförslag av huvudkommittén för sociala frågor (Steering Committée for Social Affairs- CDAS) antog ministerkommittén rekommendationen R(79)17 omskydd mot bammisshandei. Den är gmndad på en rapport från CDAS omorsakssammanhang bakom bammisshandei samt förebyggande åtgärder mot denna. Irekommendationen uppmanas medlemsländer att vidta de åtgärder somerfordras för att skydda bam mot fysisk och psykisk misshandel. Tyngdpunktenlades vid möjlighetema att spåra fall av bammisshandei samt på de förebyggande åtgärdema. Huvudkommitténinledde en diskussion om en rapport från en gmpp av konsulter somstuderat fömtsättningama för en långsiktig socialpolitik. Kommittén beslötvidare att insamla information om hur konvention om social ochmedicinsk hjälp tillämpas i de medlemsstater - däribland - somratificerat konventionen. Den är avsedd att garantera medborgare i medlemsländemasom befinner sig i en annan stat och som saknar medel för sitt uppehälle rätttill socialhjälp och fillgång till sjukvård. Därefter skall kommittén ta stäUningtill om hur man bättre skall kunna sprida information om konventionenstillämpning samt till frågan om eventuella kompletteringar av konventionen.Kommittén avslutade sitt arbete med en rapport om intemationellaadoptioner som utarbetats av en konsult. Rapporten har inte lett till någonresolution eller rekommendation i frågan. 1980/81:7 10 Påsvenskt förslag beslöt ministerkommittén ijanuari 1979 att genomföra eneuropeisk migrationsministerkonferens. Den ägde rum i den 6-8 maj1980 under ordförandeskap av statsrådet . Ministerkommitténantog rekommendationen R(79)10 om invandrarkvinnor. I dennauppmanas medlemsländema bl. a. att öka möjlighetema för invandrarkvinnor attdelta i språkundervisning, inklusive alfabetiseringsundervisning. avledEuroparådets särskilde representant för flykting- och överbefolkningsfrågor PierteSchneiter som innehaft detta personliga uppdrag och som sedan år1956 varit ordförande i styrelsen för fond för bosättning ochregional utveckling (). beslöt i oktober1979 att ersätta Särskilde representantens rådgivande kommitté (CAHRS) med enHuvudkommitté för migrationsfrågor (CDMG). d)Övriga arbetsmarknadsfrågor Ministerkommitténantog i febmari 1979 en resolution om ungdomars inträde i arbetslivet. Deninnehåller rekommendationer om åtgärder som syftar till att underlättaövergången från skola till arbetsliv. för socialafrågor (Steering Committée for Social Affairs - CDAS) beslöt vid sitt höstmöteatt tillsätta en expertgmpp med uppgift att utarbeta en jämförande studie avlagar och praxis när det gäller rätt till information och rätt till möten påarbetsplatsen. Kommittén beslöt också att inleda ett projekt om socialaåtgärder för att ta hand om flyktingar. En konsult skall få i uppdrag att göradet inledande arbetet på detta projekt. En under CDAS tillsatt expertgmpp omorganisationsrätt påbörjade sitt arbete. Huvudkommitténför sociala frågor har på hela sitt ansvarsområde medverkat i uppföljningen av1978 års deklaration om mänskliga rättigheter. Ministerkommitténtillsatte en expertkommitté för kvinnomas ställning. Kommittén fick iuppdrag att göra en översyn av hittiUsvarande arbete för attfrämja kvinnomas ställning och lägga fram förslag om nya insatser inom ramenför den medelfristiga planen i syfte att undanröja hindren för reelljämställdhet mellan män och kvinnor. Kommittén fick även i uppgift attförbereda medverkan vid i ijuli1980. 1980/81:7 11 3 Utbildning och kultur Kulturstyrelseneller rådet för kultursamarbete () som ärdet samordnande organet för frågor avseende utbildning och kultur har underåret hållit sina 36:e och 37:e möten. På skolområdet driverkulturstyrelsen ett projekt avseende problemet hur skolan skall förberedaungdomar i åldern för arbetslivet. Man har koncentrerat sig på frågorom samlevnadsformer i samhället. har åtagit sig att ordna ett symposium1980 på temat . En underkommitté tillkulturstyrelsen "Standing Conference for University Problems" (CC-PU)sysslar med frågor som rör högre utbildning och forskning. a. arbetar manfram vissa principer för åtgärder för att underlätta studier i annat land. Manförbereder en europeisk studenthandbok och avser också att upprätta ettnätverk av nationella informationscentraler. Inom vuxenutbildning ochspråkundervisning drivs de två projekten och Modem Languages. Ianslutning till det senare projektet ordnade ett kollokvium i maj 1979på temat språkundervisning för vuxna invandrare. Kulturstyrelsen genomförvidare vissa kulturprojekt. En projektgmpp är policy-inriktad och diskuterarfrågor om europeisk kulturpolifik. En annan grupp består av företrädare för 21städer som utbyter erfarenheter om kulturpolitik på det lokala planet. Ömsköldsvikoch är representerade från svensk sida. En projektgrupp studerarfrämst lokal/närradio och TV som medel i kulturförmedling. Gruppen besöktesvenska närtadio- och lokalradiostationer . Arbetet med att upprättaett datorbaserat informationssystem om pedagogisk forskning "for Education" (EUDISED) har fortsatt under 1979.En arbetsgrupp har fått i uppdrag att undersöka fömtsättningama för ettsamarbete med EG och . Den elfteutbildningsministerkonferensen hölls i på temat utbildningoch jämställdhet för kvinnor. Nästa utbildningskonferens skall hållas iLissabon 1981. Med anledning av det intemafionellabamaåret genomfördes en konferens på temat "Från födelsen tillåttaårsåldern: barnen i ". Härvid diskuterades bamsuppväxtvillkor i ett bredare socialt och utbildningspolitiskt perspekfiv. IEskilstuna hölls ett seminarium om barn och kultur. Förslag omen framtida bamkulturpolitik på nationell och europeisk nivå framlades avdeltagare från 16 medlemsländer. Europeiskaungdomsfonden har erhållit cirka 5 milj. franska francs i anslag.Sverige bidrar tUlsammans med vissa Skr.1980/81:7 12 andramedlemsländer med ett frivilligt bidrag. Det europeiska ungdomscentret harunder året artangerat ett antal kurser om aktuella ungdomsfrågor. Antaletungdomar som deltog i centrets olika aktiviteter är fler än undernågot och andelen kvinnliga deltagare har ökat. (European Public Health Committée - CDSP) slutbehandladeunder året rekommendafioner och rapporter om "Pafientens aktiva medverkani vården" och "Vårdlagets roll vid vården av den döende" samtrapporter om "Problem som möter missbmkare och langare av narkotika vidresor i och utanför ", "Behandling av narkotikamissbrukare"och "Vad kan förväntas av hälsovårdsupplysnings-program". Kommitténtillstyrkte också med vissa ändringar en rekommendation från angående cancerkontroll. Till ämnen och1981 års forskningsprogram valdes "Biträdespersonal inom tandvården -arbetsuppgifter och utbildning" samt på svenskt förslag "Inortodoxametoder för diagnos och behandling av sjukdom".