prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — syfte kan knappasl hellnås, men FoU-verksamhelen bör kunna bedrivas pä ell sätl som görresullaiuinyitiandel effektivare. Ulredningar inom skolområdet måste t. ex. nuofta starta med omfaUande undersökningar eller forskningsprogram och kan ,somregel bara i begränsad utsträckning bygga på redan ulförl FoU-arbele, Givelvisaklualiserar en utredning frågor som kräver specialsiudier, men del borde varamöjligl all betydligt öka kunskapsberedskapen med hjälp av det pedagogiskaulvecklingsanslagei. kräver ell planeringsmönslcr.som fillgodoser behovenav samordning och långsiklighel men samlidigl är flexibelt inför förändradebehov. Hillillsvarande FoU har alllför mycket haft karaktären av punktinsatsermed kort tidsperspektiv. Prop.1980/81:97 81 a. problemområdesöversikler, all man även genom sådana kan utvinnavärdefull informalion, men optimalt utnyltjade blir FoU-insaiserna knappast.Tillkomsten inom FoU-planering av programgrupper ochproblemområdesindelning kan ses som vikliga men otillräckliga steg pä vägen molen övergripande planeringsmodell. Denanalys av FoU-resultatens verkningsgrad, som kommiltén företagit, har främsi avtidsskäl fåll begränsas såväl vad avser problemområden som djup i analysen.Samtidigt står det klart alt analyser av detla slag ulgör eu mycket viktigt menhittills delvis försummal forskningsområde. Med större kunskap om vilkabetingelser som hindrar respektive främjar eu effektivt utnyttjande avFoU-arbetets resultat skulle man också kunna utveckla alternativa modeller ochmetoder för spridning och resultalanvändning. Kommiltén finner del därförangelägel att forsknings- och utvecklingsarbete rörande dessa frägor kommertill stånd. Inlernationellt utbyte inom FoU-områdel (kapitel 6) FoU-arbetetinom utbildningsområdet behöver ständigt tillföras erfarenheter och impulserfrån motsvarande verksamheler i andra länder liksom från den internationellautvecklingen inom utbildningsområdet över huvud taget. Kommittén granskar detinternationella FoU-ulbylel i första hand frän svensk mottagarsynpunkt - det gällerför oss att dra nylla av utländska erfarenheter. Men som inom allFoU-verksamhel gäller del att man även som mottagare måste skaffa sig enkunskapsberedskap för att kunna lillgodogöra sig andras erfarenheter och redandet kräver att man själv aktivt arbetar med likartade problem. För att kunna fåtillgång till effektiva direktkontakter med andra som arbetar inom samma områdekrävs också någon form av motprestation - att man själv kan erbjudaerfarenheter av intresse för kolleger utomlands. Internationell spridning avsvenskt FoU-arbete blir därmed strategiskt för våra möjligheter all dra nyttaav utländska erfarenheler. Kommitténgranskar det internationella utbytet i huvudsakligen två avseenden: ulbyte viapublikationer och utbyte via personliga kontakter Denviktigaste formen för iniernaiionelli uibyieär ulbyte via publikationer. Del ärdärför nödvändigt all det finns en biblioteks- och dokumentatiosser-vice med enbred täckning av publicerat malerial. Pä del hela tagel får de insiiluiioriellaförulsällningarna för uppspårande och anskaffande av malerial från andraländer bedömas som goda. Den viktigaste institutionen är här Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek. Säväl dess allmänna biblioteksservice somdess service rörande datorbaserade informalionssyslem är av Ulomordentiig vikt.Kommittén framhåller nödvändigheten av all SPPB även fortsättningsvis har enfristående slällning som ell naiionclll specialbibliotek. Närdet gäller inlernalionell publicering av svenskl FoU-arbeic är denna enligl vissaundersökningar inle hell lillfredsslällande. Skälen härtill torde dels vara attdenna forskning ofta är inriklad på specifikt svenska frågor som kan försvåraen internationell publicering, ddsaii de publiceringsformer man väljer inte äreffektiva om man vill nå en internationell läsekrets. En stor del av densvenska pedagogiska forskningen redovisas i stencilerade rapporter. I 6 1980181. Prop.1980/81:97 82 internationellpubliceringspraxis har stencilen inte tillnärmelsevis samma möjligheler alt nåut som tryckt malerial. Förmedling av utländsk forskning för en bredare svenskläsekrets måste också beaktas. Tidskriften om utbildning fyller dennafunktion vad gäller svensk utbildningsforskning. Dess uppgifter skulle kunnavidgas att även innefalla översikter och diskussioner om utländsk forskning. Personkontakter åremellertid också nödvändiga om svensk utbildnings-forskning och svensklpedagogiskt FoU skall kunna tillföras erfarenheler från andra länder. Denvanligaste formen är utan tvekan kongresser och konferenser. Sådana anordnasav alla de inlernalionella organisationer som finns inom utbildningsområdet.Erfarenheter tyder dock på att konferenser av della slag enbarl kan tjäna somintroduktion till vidare kontakter, de är i sig själva inte lillräckliga förett effektivt och inträngande FoU-utbyie. En djupare form avFoU-ulbyle kan ske i internationella projekt och inslilulioner. Samfinansieringav projekl förekommer, varvid lEA-projekiel (Achievemenl) lorde vara det längsi gående.Allmänt sell lorde del dock vara svårt att länka sig all någon mera belydandedel av FoU-arbeiel skulle kunna bedrivas i inlernalionella projekl. Därtill ärde ekonomiska, administrativa och innehållsmässiga svårigheterna för slora. Vad belräffarinstitutioner är silualionen i dock gynnsam såtillvida som del sedan1971 finns en pedagogik i . Kommitténfinner del angelägel alt denna institution fär fortsätta sin verk.samhet ochall dess fortbestånd tryggas. De sannolikl viktigasteoch ocksä mesl betydelsefulla kontakterna gäller sådana som kan byggasupp mellan enskilda forskare och forsknings-insiituiioner. Möjlighelerna lillsådana kontakter, via studieresor, engagerande av gästforskare lill svenskainslilulioner saml svenska forskare som stipendiater eller gästforskareutomlands är dock begränsade. Dessa begränsningar skulle emellertid kunna bliavsevärt mindre om det förekom mera av samarbete mellan anslagsbeviljandemyndigheter och organ saml högskolan och dess inslilulioner. En analys av t.ex. frekvensen utlandsresor inom ramen för projektmedel från skolöverstyrelsenvisar all sädana förekommit i förhållandevis lilen ulslräckning och all resoroch studiebesök som förekommit inle lagls upp sä att utbytet kan ha blivitsärskilt slort. I synnerhet i sädana projekt där den internationellaulvecklingen är av slor betydelse bör man därför dels planera in sådana studieresori projektprogrammet, dels förbereda dem väl för att de skall kunna ge effektivt.utbyte. Del synes också angelägetall FoU-ansvariga myndigheter aktivt deltar i internaiionelll FoU-ulbyle, någolsom redan förekommer främst inpm ramen för inlernalionellautbildningsorganisationer. Också utbyte av erfarenheler mellan praktisktverksamma på fältet förekommer, inte minsl genom all svenska skolor lar emotbesökare frän andra länder och att därigenom ell kontaktnät kan byggas upp. Över huvud laget gällerall de åigärder som behöver vidtas, är att se som förstärkningar avredan förekommande utbyte, förstärkningar som i de allra flesta fall lordekunna ske inom ramen för befintliga resurser. Vad som framför alll behövs ärsamarbele mellan olika instanser och ett bällre och effektivare uinyiljande avde kanaler för inlernationellt FoU-ulbyle som redan existerar. Prop.1980/81:97 83 Erfarenheter av olika slag av lokalt utvecklingsarbete(kapitel 7) Lokallutvecklingsarbete har kommil au ses som en av de viktigasteinstrumenten för en utveckling av utbildningsväsendet. Inte sällan har mandärvid beskrivit lokall ulvecklingsarbele som någol helt nyu. En sådantulvecklingsarbele har emellertid funnils alltsedan reforniskedeis början, docki klart otillräcklig omfallning. Del har ökat om än i långsam takt.Dagens fråga är hur man genom del forlsalta reformarbetet, med den ökadedecentraliseringen av beslutsrätt och ansvar och med de befintligaresurserna skall bäst främja det lokala utvecklingsarbetet. Utvecklingsarbeteav den art som bedrivs hade sin upprinnelse i 1930-och 1940-lalensaktiviietspedagogik. Något utvecklingsarbete på stor bredd kom dock inte tillstånd varken då eller under 1950-ialets försöksverksamhel inför den nyagrundskolan. betydelsefullt steg i riklning moi en lokall bedrivet ochslalligl stött utvecklingsarbete inleddes emellertid 1964 då de förstapedagogiska utvecklingsblocken startade i och . Uiveck-lingsblockorganiseras utifrån vissa givna lemata och dei ekonomiska ansvarel delas mellanslal och kommun med i princip hälftenfinansiering under de fem årenutvecklingsblock pågår. Tolall har efter 1964, 17 utvecklingsblockvaril i verksamhei och de omfattar numera såväl grundskola, gymnasieskola somvuxenutbildning. Den ställiga delen finansieras via FoU-anslagel och omfaliar1979/80 . Utvecklingsblocken kan organiseras olika och delångsikliga effekterna av dena slag av lokalt utvecklingsarbete varierar. a. lill au starta en "förnyelsens vind" som skallforlsälla alt blåsa även efter del att blocken upphörl som formellorganisation. Denutvärdering som gjons av vissa uivecklingsblock visar all de, liksom allformaliserad verksamhei, kan löpa risken all slelna i sina former och engageraalllför få. De ulgör dock en värdefull form av lokall utvecklingsarbete ochger genom sin tematiska inrikining erfarenheter som sträcker sig ulanför deneller de orter där de bedrivs. Undersenare år har forlbildningsverksamhelen delvis ändrat karaktiir oeh blivit enintegrerad del i del lokala ulvecklingsarbelel. Flera slörre fortbildnings-och vidareulbildningsprojekl har lillkommii genoni beslul medanledning av . Dessa omfallande rikstäckande projekl syftar till alt på siktengagera alla som är verksamma i skolan och ge uigångspunkier lör enkontinuerlig lokal skolutveckling. De viktigaste nu pågående projekten iirpersonallagsulbildningen, skolledarutbildningen och det siarlade projeklclrörande fortbildning för klasslärare i nalurorienicring och tekniska moment.Genom dessa och andra slörre forlbildningsinsaiser knyts också forsknings- ochutvecklingsarbetet, fortbildningen och del lokala utvecklingsarbetet närmarevarandra, För.söksvcrksamheiav detta slag med samverkan indian FoU. Jnrtbitdning och lokallutvecklingsarbete pågår i organiserad form i fyra regioner. Valav innehåll i samverkan styrs av lokala och regionala behov och förulsätlningaroch verksamheten ulgår från uppfallningen an utveckling underlättas om denbygger på initiativ och ansvar hos dem som arbeiar i skolan. Denna strategibygger i sig på vidgad lokal beslulsräll, och en sådan Prop.1980/81:97 84 vidgninginleddes i och med SIA-beslutei. De viktigaste erfarenhelema hillills synesvara alt man med samverkan av della slag kan bygga in fortbildning och lokaluiveckling som en del av den dagliga verksamheten, Ftt viiscntligcn annatslag av slalligl slöd lill lokalt utvecklingsarbete ges för niirvarandc inomramen för ell särskUt reservationsanslag - lokall utvecklingsarbete inomskolväsendet. Fem länsskolnämnder deltar i denna lörsöksverksamhct som /79, Dessa länsskolnämnder disponerar vardera 150 000 kronorårligen och medlen skall användas för au stimulera lill lokalt och regionallutvecklingsarbete, Verksamheien har byggis upp sä all enskilda skoloreller rektorsområden, efter ansökan till länsskolnämnderna, tilldelas medel förprojekl av slörre eller mindre omfallning, Rcgionskiillcgiernainrättades 1973 i de dåvarande sex högskoleregionerna och skulle enligl sininslruklion fungera som ett sammanhållande organ mellan det pedagogiskaFoU-arbeiei och grundulbildning och fortbildning av lärare. Regionskollegiernadisponerade myckel begränsade ekonomiska resurser för sill arbele och derashuvudsakliga uppgifler var därmed inrikiade på samordning, erfarenhetsutbyteoch problemkartläggningar inom respektive region, I samband med den avriksdagen 1975 och 1977 beslutade högskolereformen gjordes en översyn avregionindelningen och regionskollegierna lämnade då också synpunkler på sinframlida verksamhet. Högskolereformen ansågs av praktiski tagel samtligainvolverade ha ändrat förutsällningarna för regionskollegiernas verksamhei såpass myckel, au man inie längre fann dem ändamålsenliga såsom samordningsorgan.Regeringen överlämnade under höslen 1978 frågan om regionskollegierna lillskolforsk-ningskomniiitén, som i sina överväganden och förslag belräffanderegional saniordning på utbildningsområdet har beaktat erfarenheterna frånregionskollegierna. När det gällerlärarutbild/tingen och det lokala utvecklingsarbetet försökte man genom 1968års läramlbildningsreform få till slånd viss samordning av lärarnas grundulbildning,försöksverksamhel och forskning. Lärarhögskolorna försågs med pedagogiskainstitutioner, lill dessa knöls efter hand en omfattande uppdragsforskning fråni första hand och lill samtliga anslöts vidare särskildaförsöks- och demonsirationsskolor. Vissa förulsällningar skapades genom dessaanordningar för an den blivande läraren under sin utbildningstid skulle fåkonlakl med såväl forskning som praktiskt lorsöksarbeie. undersökningarvisade dock inte på några stora och snabba förändringar. Endasl i begränsadulslräckning kom lärarkandidaterna i konlakl med pedagogisk forskning ochpraktisk försöksverksamhel. Fömlsältningarna förutvecklingsarbete och fältförsök i lärarutbildningen har förändrats i och medhögskolereformen 1977. Den decentraliserade beslutsrätten med allahögskoleutbildningar pä en orl sammanförda lill en enhet har gjort det lidigaresyslemet för fältanknuten försöksverksamhet stelbent. De nya organ som skapatsgenom högskolereformen - regionsstyrelser, högskolestyrelser,institutionsstyrelser och linjenämnder - har fått Slörre frihet au hantera dereguljära resurserna och har fåll eu huvudansvar för utveckling avverksamheten. Delta har givit dessa nya organ ansvar också Prop.1980/81:97 85 fördel lällanknuina utvecklingsarbetet. Delfinns nu en svaröverblickbar flora av olika stödformer för forskningsanknytningoch ulvecklingsarbele. De organisatoriska former som skapais för planering ochsaniordning av ul vecklingsinsatser är mycket skiftande. En genomgång av deolika högskoleorternas insatser visar dock att man även på orlcr medlärarulbildning som saknar resurser för forskning arbetar med all avsätta såvälresurser för ulvecklingsarbele inom lärarutbildningarna som all finnaändamålsenliga organ tor samordning av olika insatser Ocksåi dejbrskningsprojeki som bedrivs inom ramen lör FoU-anslagförekommer lokall ulvecklingsarbele i betydande ulslräckning. Huvudparten av deprojekl som pågår inrymmer praktisk försöksverksamhel som involverar enskildaskolor, rcklorsområden eller större enheter. Även om dessa FoU-projeki intealltid har som syfte all slödja eller initiera lokall ulvecklingsarbele har denbedrivna försöksverksamheten i sig niånga gånger haft ungefärligen sammakaraktär som projekl inom de pedagogiska utvecklingsblocken.Projektverksamheten vid forskningsinslilulionerna har också ändrat karaktär,från all lidigare ha varil primärl forskarinilierade är de numera allt oftareinitierade av enskilda skolor och lärare. Deolika former av lokall utvecklingsarbete som kommittén lar upp är sådana somhar eller har hafl anknylning lill verksamheten inom skolöverstyrelsensFoU-anslag. Huvudfrågan blir på vilka säll man i den fortsalla FoU-planeringenskall kunna nyttiggöra de positiva erfarenheterna från den tidigareverksamheien. Lokalt utvecklingsarbete i tre kommuner (kapitel 8) Förutsättningarnaför lokalt ulvecklingsarbele varierar mellan olika kommuner. En lång radfakiorer kan härvid länkas ha belydelse för uppkomsten av - eller brislen på -lokall initierat och lokalt bedrivet utvecklingsarbete. Inför sinaställningstaganden och förslag har kommitién genomfört en studie av del lokalaulvecklingsarbelet i tre kommuner. Kommittén antar all vissa yttrekarakteristika har belydelse för uppkomsten av lokall utvecklingsarbete. Dhögskola med pedagogisk institution vid vilken bedrivs pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete a dellagande i pedagogiskautvecklingsblock som deltar i försöksverksamheten med lokall utvecklingsarbete Durskiljbara ekonomiska och organisatoriska resurser inom det kommunalaskolväsendet. Utifråndessa karakteristika här Karishamns, och kommuner valls ochdessa tre kommuner speglar i varierande utsträckning förekomst av eller bristpå dessa yttre karakteristika. Analyserna omfattar kartläggningar av lokaltutvecklingsarbete i de tre Prop.1980/81:97 86 kommunerna,analyser av fömtsättningarna för lokall utvecklingsarbete och i samband därmedde krav lokall utvecklingsarbete ställer på olika funktioner Mellandessa tre kommuner är skillnaderna vä.senlliga i de flesta undersöktaavseenden vad gäller de yttre förutsällningarna. Dessa slora olikheter lilltrots finns dock många gemensamma drag när del gäller all bestämma vilkafaktorer som verkar främjande respektive hindrande för uppkomsten av lokaltulvecklingsarbele. Attitydernalill och kunskaperna om lokall utvecklingsarbete bestäms av naturiiga skäl istor ulslräckning av hur pass slora erfarenheler man har och hur lokallutvecklingsarbete varil uppbyggl. På den politiska nivån, i skolstyrelserna, ärmedvetenheten om behoven av lokalt ulvecklingsarbele stor och här finns sammagrundläggande positiva inställning oberoende av de tre kommunernas skiftandeyttre förulsällningar. Detta gäller också inom skolledningen även om man härkan märka all motivationen för ulvecklingsarbele ökar med ökad erfarenhet ochdärmed ökade kunskaper om hur sådanl arbele kan bedrivas. Personalorganisationernasinställning är också den positiv på samtliga orter Dessa organisationer måsteemellertid bevaka utvecklingsarbetets konsekvenser för lärarpersonalensarbetssituation. Den tveksamhet man ibland ger uttryck för har sin grund iosäkerheten om konsekvenserna belräffande t. ex. ansvar och arbetsbelastningför lärarpersonalen. Det visar sig också all lidigare erfarenheter avmedverkan i ulvecklingsarbele kan underiätta ställningstaganden inför nyautvecklingssatsningar. Arbetsrällslagsiiftningen har också medfört ett ökalinflytande från de fackliga organisationerna inför beslul om utvecklingsarbete.Delta inflytande reser emellertid också krav på ansvar och kunskaper som deltar att bygga upp. Somhelhel gäller all motivationen för och kunskaperna om ulvecklingsarbelel ökarju mer man själv har deltagit i sådant arbele. Den viktigaste åigärden blirdärmed all vidga del lokala utvecklingsarbetet och göra del alltmer lill ennaturiig del av den dagliga verksamheten. Deekonomiska förulsällningarna har givelvis stor belydelse för uppkomsten avlokala försök. Det visar sig dock närmast omöjligt all få någol rikligt greppom vilka ekonomiska salsningar som görs på ulvecklingsarbele. Budgeterade medelär en sak, det faktiska resursutnyttjandet en annan. Deviktigaste ekonomiska resurserna synes ligga i det nya statsbidragssystemetoch i de yllerligare resurser som rektorsområdena kommer att disponera inomramen för genomföranderesursen som beslutades i samband med den nya läroplanenför . Avsaknaden av urskiljbara ekonomiska resurser i kommunensbudget för ulvecklingsarbele inom skolan innebär dock inte att sådana resursersaknas. Utvecklingsarbetetsanknytning till Jörskningen varierar av naturliga skäl belydligl mellankommunerna - någol som ligger redan i urvalet av kommuner. Här intar ensärställning genom det nära samarbete som byggts upp mellan kommunen och denpedagogiska institutionen vid . På orter utanföruniversitetsorterna är kännedomen om den pedagogiska forskningen blygsam ochattityderna avvaktande. De viktigaste insaiserna blir därmed dels alt skapaökad kännedom om forskningen dels att skapa förutsättningar för ett mera aktivtutnyttjande av forskningens resultat och forskarnas kompetens. Prop.1980/81:97 87 VadgällerJoribildningen förmärks en gradvis ändrad syn på dennas roll lör dellokala ulvecklingsarbelel. Här har de lidigare nämnda utbildningarna,personallagsulbildningen och skolledarutbildningen, medverkat lill all bryiaupp föreställningen om fortbildningen som väsenlligen informerande,Ibrl-bildning och personalutveckling i en mera vidslräckl belydelse ,som enuivecklingsresurs är en utveckling på sikl. För denna finns också hinder avrenl praktisk nalur liksom ännu en ovana all se skolan i ell helhelsperspeklivsom måste omfalla alla som arbeiar i skolan. Ävenom skillnaderna mellan de tre kommunerna i flera av.sccndcn är slora -inieminst belräffande de yttre betingelserna-är dock likheterna i vad gäller viljalill och möjligheler för lokalt ulvecklingsarbele siora. Del viktigaste synesvara all få alla som är berörda av skolans förändringsarbele att acceplera deloch engagera sig i del. Del är en process på lång sikt som mindre kräversärskilda organisaioriska åigärder inom kommuner och skolor, mera av ellkontinuerligt slöd och en kontinuerlig stimulans frän såväl kommunen som från slatenssida. Delaktighet i utvecklingsarbetet ger med andra ord de bäsla förulsällningarnaför en positiv inställning till en lokal skolutveckling. Utvecklingslinjer inom utbildningsväsendet: reformbeslutoch pågående reformverksamhet (kapitel 9) Förutsäuningarnaför det pedagogiska forsknings- och ulvecklingsarbelet inom utbildningsområdethar förändrats på olika säll , 1 nom det obligatoriska skclväsendethar SIA-besluiel och följdbeslut med anledning därav inneburit ell framhävandeav den lokala utbildningsverksamhetens belydelse för ell fullföljande avintentionerna med der, nya skolan. Del centralt ledda och statligt stöddaforsknings- och ulvecklingsarbelel inom ansvarsområde hardärmed ställts i en delvis ny situation. Högskolan, som svarar för vitala delarav forsknings- och ulvecklingsarbelel har genomgått slora förändringar. Densvenska forskningspolitiken i stort har varil föremål för omfallandeutredningsarbete och har fattat vissa principbeslutrörande den sekloriella forskningsorganisationen. Flerapågående ulredningar eller redan föreliggande utredningsförslag berör verksamheieninom ansvarsområde. Såväl de pågående utredningarna somföreliggande utredningsförslag har sådan inrikining au nära föreslåendeställningstaganden på grundval av dessa kan få konsekvenser för verksamheteninom det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. Pågrundskolans område innebär decentraliseringen av ansvar och beslu-tanderällinom ramen för SIA-beslutei, ökade behov av uppföljning och utvärdering avutbildningsverksamheten. Denna uppföljning och utvärdering blir, vad gällerden löpande verksamheien, i första hand en lokal uppgift. Delta framhävs starkti beslut om ny läroplan för . Detla uppföljnings- ochutvärderingsarbete reser krav på stöd från olika instanser Länsskolnämnderna,som hitfills haft en i första hand inspekterande och reglerande funktion, fårstimulerande och utvecklingsstödjande uppgifter gentemol kommunerna och måslekunna bistå kommuner och skolor i det löpande uppföljnings- ochutvärderingsarbetet. Prop.1980/81:97 88 Utvärderingav skolverksamheten fömtsätter stöd också frän FoU-verksamheien på samtliganivåer, dvs. lokalt, regionalt och centralt. Genom den friareresursanvändningen som ligger i såväl det nya statsbidragssystemet som i beslulelom ny läroplan för gmndskolan, finns del större anledning all följa vad somhänder lokalt i fråga om organisation och resullal. Detta ger centralutvärdering och FoU-arbetet en ökad roll. Den lokala utvärderingen skall varaett naturligt inslag i undervisningen och förväntas ge värdefulla bidrag tillutveckling av den lokala skolenheten. Utvärderingen skall emellertid ocksågöras på ett sådant sätt att erfarenheterna kan föras vidare lokall, regionalloch centralt. Även om avsikten inte är att på den lokala nivån bedrivavidlyftiga undersökningar av forskningskaraktär är det med dessa krav påutvärdering också på den lokala nivån angeläget med stöd från FoU-verksamheten. Denfortsatta läroplansutvecklingen måste bättre än ske samordnat med FoU-planeringenoch dessa måste vara en integrerad del av läroplansutveckling ochläroplansuppföljning.