prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Det bör ankomma på regeringen att meddelabestämmelserna om disposition av dessa medel. Mina förslag om stöd förutveckling av metoder för provning och kontroll inom energihushällningsområdet(avsnitt 6) bör enligt min mening föranleda att medel för utveckling av metoderför provning och kontroll inom energisparområdet ställs till statensprovningsanslalls förfogande inUll 3 milj. kr. under /82. /83 bör provningsanstalten planera utifrån förutsättningen att2,6 milj. kr. anvisas för samma ändamål. Särskildamedel behövs vidare för vissa undersökningar m.m. föranledda av den fortgåendeomprövningen och effektiviseringen av energisparplanen. Jag beräknar medelsbehovetunder /82 till 6 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen attbesluta om utbetalning av dessa medel. Underanslaget B 17. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. harfr. o. m. /81 en bedömning av de fakUska utbetalningarna underdet kommande budgetåret varit grunden för beräkningen av anslagsbehovet. Jagberäknar med denna teknik anslaget för /82 till sammanlagl 800milj. Närdet slutligen gäller anslaget Län till experimentbyggande inom energiområdetm. m. förordar jag - med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående(avsnitt 9.2) - atl ramen för beslut under /82 fastställs till65 milj. kr. samt att de preliminära ramarna för budgetåren 1982/83 och 1983/84bestäms lill 45 milj. kr. Ramen för /82 bör vara högreän för de därpå följande åren. Orsaken till detta är att om statens råd förbyggnadsforskning i mitten av 1980-talel skall kunna ge statsmakterna etltillfredsställande beslutsunderlag rörande möjligheterna att införa solvärmem. m. erfordras erfarenheter från två eldningssäsonger. För alt inte sättarådet i en tvångssituation i samband med ett budgetårsskifte bör oförbrukad delav beslutsramen för /82 fä utnyttjas även under budgetåret1982/83. Anslaget bör för /82 tas upp med elt belopp av 65 milj.kr. Prop.1980/81:133 78 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lag om ändring i byggnadsstadgan (1959; 612). Vad gäller frågan omlagrådels hörande över de föreslagna lagändringarna anser jag - främst motbakgmnd av att förslagen inle innebär några lagstiftningstekniska nyheter - attdessa inte kan anses vara av sådan vikt för enskilda eller från allmän synpunktatl lagrådsgranskning är påkallad. Prop.1980/81:133 79 Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. antaga förslagel lill lag omändring i byggnadsstadgan (1956:612), 2. godkänna vad jag förordat ominriklningen och omfattningen av energisparverksarnheten, 3. godkänna vad jag förordat delsi fråga om en vidgning av energisparstödets tillämpningsområde till nyaåtgärder, dels i fråga om ändringar i gmnderna för statligt stöd lillenergibesparande åtgärder i bostadshus och i kommunala och landstingskommunalabyggnader m.m., 4. bemyndiga regeringen atlbeslula dels om särskilda villkor för lån till övergång lill användning av nyaenergikällor, dels införandet av krav på besiktning som förutsättning för län, 5. godkänna den vidgning avenergisparstödets tillämpningsområde till vissa anläggningar som jag förordatsamt bemyndiga regeringen att besluta om gmnderna för ett sädant stöd, 6. godkänna vad jag förordat om ändradeförutsättningar för bostadslän vid nybyggnad i vissa fall, 7. godkänna vad jag har förordatbeträffande avskaffande av planeringsreserven, 8. medge atl lån förenergibesparande ålgärder i bostadshus m.m. beviljas intill ett belopp av2125000000kr. under /82, 9. medge att bidrag förenergibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljas intill ettbelopp av . under /82, 10. medgeall stöd för energibesparande ätgärder i statliga byggna der beviljas intill elt belopp av . under /82, 11. medgeatt bidrag och lån för energibesparande åtgärder i kommu nala och landstingskommunala byggnader rn,m. beviljas intill etl belopp av . under /82, 12. bemyndiga regeringen attbesluta om utbyle mellan de under 8-11 angivna ramarna, 13. medge att bidrag tillkommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m. m. beviljas intillett belopp av 130000000kr. under /82, 14. medge atl beslut om bidrag lillkommunerna för rådgivnings- och besiktningsverksamhet m.m. under vart och etlav budgelären 1982/83, 1983/84, 1984/85 och 1985/86 preliminärt får meddelasintill ett belopp av , Prop.1980/81:133 80 15. medge alt anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. disponeras för stöd Ullenergiutbildning m. m. intill ett belopp av . under budgetåret1981/82, 16. medge att anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. disponeras förenergiinriktad ulvecklings-och demonstrationsverksamhet m.m. intill ell beloppav 22000000kr. under /82, 17. medge atl beslut om stöd underbudgetåren 1982/83 och 1983/84 till energiinriktad utvecklings- ochdemonstrationsverksamhel preliminärt får meddelas intill ett belopp av15000000kr. resp. lOOOOOOO kr., 18. medge alt anslaget Vissaenergibesparande ätgärder inom bostadsbeståndet m. m. disponeras förinformation m. m. intill etl belopp av . under /82, 19. medge alt beslut om bidrag tillstatens av metoder för provning och kontrollav åtgärder inom energisparområdet beviljas intill etl belopp av 3 000 000 kr.under /82, 20. medge alt beslul om bidrag /83 lill statens provningsanslalt för utveckling av metoder förprovning och konlroll inom energisparområdet preliminärt får meddelas intillett belopp av , 21. medge att anslaget Vissaenergibesparande ätgärder inom bostadsbeståndet m,m. disponeras för vissaundersökningar m.m. intill etl belopp av 6000000kr.under /82, 22. till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. för /82 under trettondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 23. medge alt beslut om län tillexperimentbyggande inom energiområdet m.m. får meddelas intill elt belopp av65000000kr. under /82 samt att outnyttjad del av denna ram fårutnyttjas även under /83, 24. medge atl beslut om lån lillexperimentbyggande inom energiområdet m. m. under vart och etl av budgetåren1982/83 och 1983/84 preliminärt får meddelas intill etl belopp av , 25. till Lån tdl experimenlbyggandeinom energiområdet m.m. för /82 under trettonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:133 81 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl anlaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 6 1980/81. 1980/81:133 82 Sammanfattning av och remissyttranden över Energihushållningsdelegationens(Bo 1978:03) betänkande (SOU 1980:43) Program för energihushållning i befintligbebyggelse. Energipolitikenslår under de närmaste decennierna inför omfattande uppgifter. Dels är del avcentral betydelse all vårt stora oljeberoende reduceras. Dels skallkärnkraften enligt beslul avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till sysselsältning och välfärd. Målet är att uthålliga, helst förnybaraoch inhemska, energikällor med liten miljöpåverkan introduceras i snabb taktför att på sikl svara för huvuddelen av vårt lands energiförsörjning. Våra byggnader intar encentral plats när det gäller vår energianvändning. Sammantaget svararbyggnadsbeståndet - inklusive näringslivets byggnader - för ungefär hälften avvärt lands energianvändning. a. mot denna bakgmnd fattade pävåren 1978 beslut om energisparandet i befintlig bebyggelse (prop. 1977/78:76,CU 1977/78:31, rskr 1977/ 78: 345). Målel för energisparverksamhetenformulerades så, att riktpunkten skall vara atl neltoenergiförbrukningen i detdå befintliga byggnadsbeståndet skall vara ca lägre än vidliden för beslutet. Riksdagsbeslutet innebar ocksä att en omprövning avenergisparplanen skulle ske . En speciell delegalion,energihushållningsdelegaUonen, tillkallades för atl leda och samordna arbetetmed energisparplanens utveckling, genomförande och utvärdering. I föreliggandebetänkande redovisas erfarenheter av energisparplanens bedrivande ,samt presenteras delegationens överväganden och förslag beträffande energisparverksamhetensfortsatta uppläggning och genomförande. Samhällel använder en radolika styrmedel för alt förverkliga de energipolitiska mäl som riksdagenuppställt. Till dessa slyrmedel hör ekonomiska styrmedel - i form av bl.a. lånoch bidrag till energibesparande åtgärder -, administrativa styrmedel såsomlagar och normer, direkta statliga insatser, t. ex. stöd till forskning ochstatlig upphandling, saml information och rådgivning. En översikt över dessastyrmedel ges i kapitel 3, jämte gällande regler för statens stöd tillenergibesparande åtgärder, I det påföljande kapitlet, kapitel 4, redogörs förenergianvändningens omfång och sammansättning, med speciell tonvikt påbostadssektorn. Vidare ges en kortfattad presentation av samhällets insalserför energihushållning inom byggnadssektorn. Denutvärdering som ingått i delegationens uppdrag av de hittillsvarande 1980/81:133 83 erfarenheternaav energisparverksamheten har i första hand bedrivits genom att delegaUonenlåtit genomföra, eller på nära häll följt, elt stort anlal utredningar.Sammanlagt har delegationen låtit genomföra etl 30-lal olika forsknings- ochutredningsuppdrag. I betänkandets andra del (kapitlen 5 t.o.m. 9) ges ensammanfattning av dessa studier, som en bakgrund lill delegationensöverväganden och förslag. Av speciell betydelse ärfrägan huruvida de besparingsmöjligheter som antogs vid upprättandet avenergisparplanen också kunnat uppnås i praktiken. Delegationen har låtitgenomföra en mycket omfattande undersökning av de faktiska effekterna av sådanaenergisparätgärder som genomförts med statligt slöd. Resultaten av studien, somgenomförts vid de lekniska högskoloma i Slockholm, , , ochUmeå, visar att de förväntade spareffekterna i genomsnitt uppnåtts, men atlspridningen är stor när det gäller resultatet av en viss ålgärd elleråtgärdskombination som vidtagits i olika hus. Detta redovisas i kapUel5, somocksä ger en sammanfattning av de uppföljningar av energisparstödetshittillsvarande fördelning på olika åtgärder och olika byggnadstyper m.m. somulförts av olika myndigheter. Avslutningsvis görs elt försök att uppskatta dettotala energisparande som ägt rum i byggnadsbeståndet sedan sparplanen antogs. Det nuvarandeenergisparandet i den befintliga bebyggelsen är baserat på frivillighetensgrund, och enligt energihushållningsdelegationens uppfattning ligger det ettstort värde i detta. En huvudfråga som delegationen haft att ta ställnig lillär huruvida de nuvarande styrmedlen är tillräckliga eller om de behöverkorrigeras, kompletteras eller ersättas. Som bakgrund till detlaställningstagande ges i kapitel 6 en redovisning av empiriska erfarenheler avolika typer av styrmedel inom byggnadsomrädel. Kommunernahar en central roll när det gäller genomförandet av energisparplanensintentioner. En förutsättning för att målet skall kunna uppnås är att det ivarje kommun finns en väl fungerande rådgivnings- och besiktningsverksamhet somkan ge fastighetsägare råd, anvisningar och rekommendationer om de ätgärder somär mest angelägna för att en bättre energihushållning skall uppnås.Verksamheten har vidare en väsentlig betydelse för att bringaenergisparverksamheten i samklang med kommunens egen planering inom sävälenergiomrädel som andra områden. I kapitel 7 redovisas planerings- ocharbetsläget i kommunerna när det gäller energisparverksamheten. Redogörelsengrundas i huvudsak pä en enkätundersökning som delegationen låtit genomföra ilandels samlliga kommuner. Energisparverksamhetensyftar i första hand till att äsladkomma en bällre energihushållning. Genom denomfattning verksamheten har är det emellertid oundvikligt att sparplanensgenomförande även fär effekter på samhällsekonomin i stort, exempelvisbeträffande sysselsättning, industriellt kapacitelsutnyttjande ochhandelsbalans. Energihushållningsdelegationen har därför läUt genomföratämligen omfattande studier av energi- Prop.1980/81:133 84 sparplanens samhällsekonomiska effekter. Resultaten, sompresenteras i kapitel 8. pekar bl, a, pä att energisparplanens genomförande gerupphov till ca 20000 årsarbetstillfällen. Vidare visar beräkningarna atlenergisparplanen medför positiva effekter pä bytesbalansen redan under dettredje året av sparplanens genomförande vid nuvarande aktivitetsnivå. Sedan beslutet om energisparplanen har förutsättningarnaför dess genomförande förändrats i ett antal avseenden. Oljeprisels kraftigaökning har lett till att lönsamheten för många energisparåtgärder ökat markant.Etl stort antal forsknings- och utredningsprojekt - säväl inom som utanförenergihushällningsdelegalionens regi - har bidragit till att förbättra kunskapsunderlagetpä en rad områden. Ett exempel är den omfattande studie av byggnadsbeståndetsegenskaper frän energisynpunkt, som genomförts via statens institut förbyggnadsforskning. I kapitel 9 redovisas de beräkningsförutsättningar somligger lill grund för delegationens ställningstaganden. I betänkandets tredje del (kapitlen 10 t.o.m. 12)presenteras energihus-hållningsdelegalionens överväganden och förslag.Inledningsvis görs, mot bakgrund av de erfarenheter som nätts, en beräkning avmöjlighelerna att spara energi i byggnadsbeståndet. Detla sker bl. a. med hjälpav en ny beräkningsmetod, i vilken hänsyn las bl.a. till olika åtgärderssamverkan med varandra samt till all ätgärder bör ulföras i vissa kombinationerför atl den fulla spareffekten skall uppnäs. Resultaten redovisas i kapitel 10.vari ocksä betonas de övriga hänsynstaganden som måste göras - bl.a. beträffandehälso- och miljöaspekter, möjligheler atl utnyttja spillvärme osv. -för attenergisparverksamheten skall bedrivas pä effektivast möjliga sätt. Beräkningarna i kapitel 10 pekar pä, atl del vid dagensenergipris är lönsamt att vidta åtgärder i byggnadsbeslåndel, molsvarande enbrultoen-ergibesparing om ca . Delta ansluter väl lill alternativ III iregeringens proposition med energisparplan (prop. 1977/78:76). Mol bakgrund avdenna bedömning vill energihushällningsdelegationen föreslå att energisparandet i den befintliga bebyggelsen inriktasmot en nivå som motsvarar alternativ III i energisparplanen. Denna nivå börtjäna som riktmärke för verksamhelen. En förnyad omprövning bör ske omkring är1985 i samband med den översyn av ett samlat energihushällningsprogram somaviseras i regeringens proposition 1979/80: 170. Inriktningen och uppläggningen av den forlsallaenergisparverksamheten diskuteras i kapitelII. Bl.a. konstaleras atl en begränsning i arbelel medatl utarbeta ett samordnat energihushällningsprogram för bebyggelsesektorn ärden ofullständiga kunskap som föreligger om samhällets framlida utveckling ochenergiförsörjningssystemels roll i denna. Osäkerheten berör såväl tillförsel-och användarsidan som de effekter i olika tidsperspektiv som olika styrmedelhar. Osäkerheten är vidare slor vad beträffar effekter avålgärder utanför det energipoliliska omrädel. 1980/81:133 85 börkvantitativa mål för energitillförsel och energianvändning i byggnadsbeståndetses som riktmärken för verksamheten. En planerad flexibilitet kan enligtdelegationens mening lillgodose säväl kravet pä en minskning av oljeberoendetsom kraven på samordning mellan insatser på olika områden. Av speciell vikl i dellasammanhang är dels den pågående renoverings-och ombyggnadsverksamheten, delsden introduktion av nya energikällor som är en av hörnstenarna ienergipolitiken. Det är enligl delegationens mening angeläget alt sanerings-och ombyggnadsverksamheten samordnas med energisparverksamheten i tillämpligadelar, speciellt när det gäller byggnadstekniska åtgärder. Dessa hänsyn kanmedföra att vissa av de energisparande åtgärderna i befinllig bebyggelse kommeratt utföras snabbare än tidigare planerat. Detta torde framför alli beröra deenklare älgär-derna såsom förbättring av oljeeldade pannors verkningsgrad,injusterings-arbeten och förbättrat underhåll och drift. Andra mer omfattandebyggnadsarbeten som är lämpliga att med samordna ombyggnadsprogrammet, kan istället behöva förskjutas nägot i liden. Därigenom torde betydandeeffektivitetsvinster kunna göras, som energisparverksamhelen sätts ini ett större sammanhang. När det gäller introduktionen av nya energikällor ibebyggelsen är det viktigt att de energisparåtgärder som vidtas inleförsvårar, utan tvärtom underlättar, en kommande introduktion av nyaenergikällor. Mot denna bakgrundföreslär energihushållningsdelegationen att energisparplanen uppdelas på treprogram med samordning mellan programmen. Delegationen vill med delta framhållavikten av atl energisparplanen övergår i ett genomförandestadium där övergripandesamhällsplaneringsfrågor ges ett vidgat utrymme. attgenomförandel av energisparplanen sker i tre samordnade program, nämligen 1) energisparprogram,2) ombyggnadsprogram, samt 3) program för användning av alternativaenergikällor i byggnader. En omprövning av hela energisparplanen bör skeomkring 1985, atten kraftfull satsning görs för en snabb introduktion av nya energikällor ibebyggelsen. Med tanke pä den osäkerhet som finns vill energihushållningsdelegationeninte förorda någol kvantitativt mål för detla delprogram. Idet avslutande kapitlet, kapitel 12, diskuteras vilka styrmedel som enligt energihushållningsdelegalionensmening krävs för att genomföra den ovan skisserade uppläggningen avenergisparverksamheten. Delegationen lägger fram följande konkrela förslag,nämligen attanslagstekniken med planeringsreserven inom energisparstödets ram avskaffas, attenergisparstöd endast utbetalas till sökande som lämnar uppgift om vem somutfört arbetet. För fastighetsägare som själv utför ätgärder bör stöd endastlämnas till kostnad för material, Prop.1980/81:133 86 att följande rikfiinjer tillämpas för det ekonomiskastödsystemet för sparinsatser i befintliga byggnader: - energisparslödutgår till åtgärder som medför energibesparingar som står i rimlig proportiontill insatta resurser, - länemöjligheterför projekt bör förekomma, om samhällsekonomisk lönsamhet kan konstaleras.Amorteringslid och räntesubvention bör fastställas sä alt energibesparingen skaparöverskott för återbetalning, - en forfiöpandeomprövning av stödsystemet bör ske, dock bör strävan vara att undvika hastigaförändringar i regelsystemet, att energisparbidrag inte skall utgä för någonbyggnadskategori, att energispar/Ån tills vidare skall utgå för: 1. förbättring avvärme- eller venUlationssystem, dock ej utbyte av värmepanna eller oljebrännare, 2. anordningar förindividuell mätning eller för nattackumulering av värme och varmvatten, 3. anslutning aven fastighet till en fjärrvärmeanläggning, 4. förbättring avvärmeisolering i väggar, fönster och bjälklag, 5. åtgärder som är direkt föranledda av några av dessa ålgärder. För bostadshus bör följande gälla: Lån börutgå av den godkända kostnaden Vidare föreslår delegationen atlden lägsta godkända kostnad som skall berättiga till energisparstöd sätts till5000 kr. För kommunala och landslingskommunala byggnader börföljande gälla: Lån bör utgämed av den godkända kostnaden. Lägsta godkända kostnad 20000 kr.per ärende. För näringslivets byggnader bör följande gälla: Inga lån bör ulgå. För allmänna samlingslokaler bör följande gälla; I avvaktanpå förslag frän samlingslokalkommitlén bibehålls nuvarande ordning, attföljande fyra åtgärdsomräden införs som stödberätligade i energi-sparstödsyslemet: 1. övergång till fastbränsleeldningi mindre anläggningar, 2. övergång fränenskild värmeanläggning till gemensam värmecentral, samt 3. övergäng tilluppvärmning och varmvattenberedning med el, dock ej s. k. direktverkande el, 4. övergång tillnya och förnybara lokala energikällor, att krav i ökad utsträckning ställs på typgodkännande förerhållande av statligt stöd, att i denkommunala plan- och byggnadslagstiftningen energihushållningsfrågan ges en meraframskjuten plats än i utredningsförslaget om en ny plan- och bygglag, samt altfrägan om en energihushållningslag bör utredas. 1980/81:133 87 attberörda myndigheter i samräd med bör utreda hur rätten attavstyrka ansökningar om energisparstöd utnyttjas av kommunerna och vilkeneffekt delta fått på energisparandet, saml hur nuvarande system kaneffektiviseras för att tillgodose såväl krav på energihushållning som andrasamhällsintressen, att denrådgivningsverksamhet som bedrivs vid länens utvecklingsfonder samordnas medkommunernas besiktnings- och rådgivningsverksamhet vad beträffar näringslivetsbyggnader samt att statligt stöd för verksamheten bör ulgå fortsättningsvis, att fr,o.m, den 1 juli1982 skall besiktning ulgöra villkor för atl erhålla statligt energisparstödtill bostadshus. att ett program förregelbunden besiktning av i första hand värmeanläggningar genomförs, att rådgivningscentraleroch stående alternativt ambulerande utställningar upprättas i en sådanomfattning att alla fastighetsägare har tillgång lill kvalificerad rådgivning, att kommunförbundet isamråd med berörda myndigheter bör utarbeta ett eller flera informationspaketsom syflar till att stimulera fastighetsägare att utnyttja rådgivnings- ochbesiktningsverksamheten, saml atl genomföra de föreslagna åtgärder sombesiktnings- och rådgivningsverksamheten leder till, attden riktade informationen ges större betydelse, att för övriga lokaler ochindustrilokaler centrala rekommendalioner utarbetas om en maximitemperatur på20 grader C, att åtgärder vidtas avberörda myndigheter för alt handläggningen förenklas och handläggningstidernaför beslut om energisparslöd förkortas, att kommunerna nugaranteras ett stöd för besiktnings- och rådgivningsverksamheten underprogramtiden fram till den översyn av ett samlat energihushållningsprogram somföresläs ske 1985. Vid delta tillfälle bör frågan om finansieringen av besiklningsverksamhelentas upp till förnyad prövning,. att aktuell kunskap omenergi förs in i akluella läroplaner för det allmänna utbildningsväsendet.Speciellt intresse bör i detta sammanhang ägnas fort- och vidareutbildning förberörda yrkesgrupper. Dessutom bör berörda myndigheler ges i uppdrag attutarbeta ett program för all tillgodose behovet av energiinriktad utbildninginom bebyggelsesektorn, att SlalisUskacentralbyrån ges i uppdrag att utveckla och förbättra energislaUsUken. Efterremiss av betänkandel (SOU 1980:43) Program för energihushållning i befinlligbebyggelse har yttranden avgetts av SlalisUska Centralbyrån, Byggnadsslyrelsen,, , , Universitets-och högskoleämbelel, Överslyrelsen för ekonomiskt försvar, Arbelsmarknadsstyrelsen,, i län. för byggnadsforskning (BFR), Statens institutför byggnadsforskning (SIB), . Statens provningsanslalt, Länsslyrelsen i Kristiansladslän. i , Länsslyrelseni , (Jo 1979:01), (Bo 1979:03), (I 1974:05), Delegationen förenergiforskning (1 1975:02), Oljeersättningsdelegationen (1 1979:01), Bygginfo,. Föreningen , , . Industrigruppen för lätt byggeri.Kommunstyrelsen i Boriänge kommun. Kommunstyrelsen i kommun. Kommunstyrelsen iHalmstads kommun. Kommunstyrelsen iKalix kommun. Kommunstyrelsen i Malmökommun. Kommunstyrelsen i kommun. Kommunstyrelsen i kommun.Kommunstyrelsen i kommun. Kommunstyrelsen i kommun,Kommunstyrelsen i . Kommunstyrelsen i ,Kommunstyrelsen i . Kommunstyrelsen i kommun.Kommunstyrelsen i . Kommunstyrelsen i kommun.Kommunstyrelsen i . Kommunstyrelsen i kommun,, Näringslivets energidelegation. Rörfirmornas riksförbund.Snickerifabrikanternas riksförbund. ,, , Svenska konsultföreningen.Svenska , , ,, , , , , Swedisol, Tekniska högskolan i , Tekniska högskolan i ,, AB Takvärme, . för byggnadsvård samt Cenirala Driftledningen. Prop.1980/81:133 89 Näringslivets byggnadsdelegation anför att betänkandet ochförslagen i stort sett är acceptabla. Trots vissa felaktigheter i det storaantalet utredningar som legat till gmnd för utredningen har delegationenkommit till ett i huvudsak förnuftigt förslag. Utredningarna har givit arbetsgmppenetl betydligt bättre bakgmndsmaterial än föregående rapport från angående energisparmöjligheter i befintlig bebyggelse. Värt att noteraär dock att man mycket kortfattat berör näringslivets energihushållning,vilket enligt betänkandet beror på knapphändigt material.