prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Ansökningar om bidragdirekt till kvinnoorganisationer iprogramländerna väntas öka under kommande budgetår. Huvuddelen avbidragen lämnas för verksamhet i programländerna. Under /80 gjordes dock de största insatserna i . Därnäst i storleksordning kommer , ,och . Under denna anslagspost föreslår jag all medelavsätts för en ny, fristående fredskår, som organiseras och drivs av deenskilda organisationerna. Avsikten är atl den nya fredskåren i huvudsakskall finansieras med statliga medel och gesen särskild finansiell ram inom anslagsposten. Anledningen till den omorganisation avfredskåren, som jag nu hoppas kommer till stånd genom de enskildaorganisationernas försorg, är framför alltden fortgående minskningen av antalet fredskårsdeltagare. Inom den nuvarande fredskåren, som administreras av SIDAoch finansieras över landramarnatill. våra programländer, har antalet fredskårsdeltagare sjunkit från 200 lill elt fyrtiotal personer . har de av SIDAbekostade volontärerna i de enskilda organisationernas tjänst ökat kraftigti antal och uppgår nu lill drygt 400 personer. gav regeringen i uppdrag altutreda frågan om fredskårensframtid. Enligt direktiven skulle SIDA bl. a. utreda efterfrågan pä fredskårsdeltagare i mottagarländerna, intresseti för fredskårs-uppdrag ochorsakerna till den minskaderekryteringen. SIDA fann att huvudorsakerna tillminskningen av antalet fredskårsdeltagare var två - delsmottagariändernas prioriteringar inom en given finansiell ram, som ledde tillall de valde andra resurser än fredskåren, dels SIDAs ansträngda kapacitet på personalsidan. Enligt utredningen fanns emellertid fortfarande både elt behov i mottagarländernaav biståndspersonal på mellannivå och etl stort intresse i förfredskårsljänstgöring. 1980/81:100 Bilaga 6 112 fann det på många sätt tveksamt atti SIDAs regi ha två kategorier avfältpersonal med separata anställningsvillkor. Därför förordades attfredskårsverksamheten inom SIDA skulle upphöra. uttalade styrelsen dock intresse för tanken på enicke-statlig samlande eller samordnandeorganisation för fredskårs- eller volontärverksamhet. SIDAs utredning sändes på remiss till berördaorganisationer och myndigheter. Det visade sig atl remissinstanserna i stortsett var eniga på tre punkter. Devar överens om att den nuvarande fredskåren inte fungerade tillfredsställande, de ansåg att det fanns behovav en ny fredskår och de menade att den, till skillnad från vad som varfallet, borde finansieras separat, utanför de årliga landramarna fillprogramländerna. Meningarna skilde sig dock åt när det gällde hur den framtidafredskåren skulle utformas. Deflesta ansåg att den borde vara fristående från SIDA och ha en god förankringbland organisationerna i . För att direkt ta fasta på den vilja att skapa enny och från statsmakterna fristående fredskår, som organisationernavisade i sina yttranden över SIDAsutredning, gav jag i uppdrag åt en särskild utredare att lägga fram förslag på hur en sådan fredskårskulle organiseras. Jag framhöll idirektiven att det avgörande för hur en fredskår skulle fungera var dess förankring i de organisafioner som berördes. Jagutgick från att den nya fredskårenskulle ta fillvara det ideella u-landsengagemang som finns i och att den skulle erbjuda u-landsuppdragfrämst åt personer, som inteideologiskt hörde hemma i någon av de organisationer, som sände volontärer till . Fredskårsverksamhetenskulle också i fortsättningen skevid sidan av organisationernas volontärverksamhet. Jag utgick vidareifrån att den nya fredskåren i huvudsak skulle finansieras med statliga medeloch att detta skulle ske utanför ramarna för biståndet lill vårasamarbetsländer. Betänkandet om en nyfredskår utarbetades i nära samarbete med en grupprepresentanter för berörda organisationer. Det överlämnades (Ds UD 1980:2). hade etlutkast sänts på remiss till berördaorganisationer och myndigheter. Etl åttiotal instanser yttrade sig. Däravtillstyrkte tre fjärdedelar utredningens förslag om en ny fredskår, som i huvudsak skulle organiseras enligl deriktlinjer, som jag har angivit. Ännu återstår en radfrågor att lösa innan en ny fredskår kan börja verka. Den viktigaste gäller vilka mottagarländer, som skall- utväljas. Verksamheten bör åtminstone fill en böljanbegränsas fill ett eller två programländer.Man måste också finna lämpliga arbetsuppgifter för freds-kårsdeltagarna. Här kan bislåndskontoren ochbeskickningarna i berörda mottagarländerbli behjälpliga i ett uppbyggnadsskede. Jag ser det också som naturligt att den nya fredskåren nära knyts till de enskilda organisationernas fältadministralion. En annan uteståendefråga gäller utbildningen. Den fårlösas i samband med det förslag om u-landsutbildning, som jag avserförelägga . 1980/81:100 Bilaga 6 113 Verksamheten kaninte komma igång i någon nämnvärd skala förrän efter /82. Under detta budgetår räknar jag därför medatt ett belopp på högst 3 750000 kr.skall vara tillräckligt för den nya organisafionen. Vad beträffar deninformationsverksamhet som utredningen ser somett viktigt led i den framtida fredskårsverksamheten föreslår jag att fredskåren blir mottagare av generella bidragfr.o.m. /82 underanslaget C 3. bör bidraget uppgå till högst250000 kr. Under kommande budgetår bör fredskårenfinansieras av SIDA med ett schablonbidragper deltagare. Därtill skall läggas ett belopp för kostnader avseendeadministration och utbildning i , som får fastställas är från är. Jag förutsätter att organisationernasjälva skall bidra med medlemsavgifter i enlighet med det förslag som harlagts fram i betänkandet. Utredningen föreslår att fredskåren förutom denreguljära verksamheten också skall haandra uppgifter såsom anordnande av arbetslag och prakfi-kantsamarbete. Dettavill jag ta ställning till senare,efter att själva fredskårsverksamhetenhar kommit igång och kunnat utvärderats. 1979/80Utgift 18,7 milj. kr. Reservation 24,0 milj. kr. 1980/81Anslag 55,0 milj. kr. 1981/82Förslag 60,0 milj. kr. Programmet för bredare samarbete är ett viktigtinslag i u-landspolitik.Riktlinjerna härför har utvecklats successivt och angavs i prop. 1979/80:100 (bil. Detbredare samarbetet, som är ett komplement till det landprogrammeradebiståndet, bedrivs med vissa länder utanförprogramlandskretsen. Beredningen för inlernationellt tekniskt samarbete(samarbetsberedningen), vilket är del nya namnet på utbildningsberedningen,fick den permanent status. Beredningen ansvarar förverkställandet av större delen av insatserna inom det bredare samarbetet. Verksamheten syftartill alt utvidga och stärka förbindelser med vissa utvecklingsländer. Samarbetet bör utformas på sä sätt att ekonomisk och social utveckling i u-landet främjasenligl de biståndspolitiska målsättningarna,som relationer med landet fördjupas. En bärande princip börvara att etl ömsesidigt intresse föreligger samt att kostnaderna delasmellan parterna. Det bredare samarbetet är i första hand inriktatpå kunskapsöverföring och bedrivshuvudsakligen med mindre fattiga . Verksamheten har inte någon större betydelse som finansiellresursöverföring utan syftar till atl skapa kontakter, till att initieraolika projekt och till utbildning, allt inomområden där kan anses ha god kompetens och kapacitet. Den 8 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 114 främstauppgiften för samarbetsberedningen är att kanalisera olika önskemål omsamarbete till lämphga organ i - myndigheter, institutioner ellerföretag. Genomförandet förutsätts sedan ske i direkt samverkan mellanrespektive parter. En annan uppgift är att, om så befinns nödvändigt ochlämpligt, finansiellt bidra tillsamarbete under ett inledande skede. Förutom utbildning, institutionssamarbete, förinvesteringsstudier främst avseende projekt med en betydande ulbildningskomponentstöds kulturellt samarbete och ett personutbytesprogram, som administreras avSvenska institutet. Som exempel pä förinvesteringsstudier kan nämnas studier avflera vatlenkraftprojekt i , studie av ett tunnelprojekt förvattentillförsel - senare även elproduktion - till , . Enverksamhet, som får en allt större betydelse, är de kvalificerade kurser iSverige som samarbetsberedningen anordnar i samarbete med olika svenskainstitutioner. Exempel härpå är kurser i teleadministration, flygtrafikledning,industriellt underhäll, pappersteknologi, projektadminislra-tion,läkemedelskontroll och utsädeshantering. Vidare förekommer bl. a.inslilutionssamarbete mellan och den tunisiskaulveck-lingsorganisationen för planering av bostäder i ett landsbygdsområdei . Medel för bredare samarbete har huvudsakligen använts för samarbete med ,, , , , , , , Sudanoch . Jag räknar dessulom med enstaka insatser i andra länder, somSverige av särskilda skäl vill samarbeta med. Fr.o.m. /82kommer av praktiska skäl kostnaderna för deltagande i samarbetsberedningenskurser från programländerna att bestridas av medel för bredare samarbete. Fördet personutbytesprogram som handläggs genom gäller iprincip ingen länderbegränsning. beslöt med anledning av prop. 1979/80: 100(bil 6) alt exlra bidrag skulle utgå till och Jamaicasom särskilt återuppbyggnadsbistånd resp. betalningsbalansstöd och som enförstärkning av det bredare samarbetet. Jag har tidigare berört frågan omextra finansiellt stöd till dessa länder även under kommande budgetär. Stödetär en förstärkning av del bredare samarbetet och bör därför dels användas förinköp av varor eller tjänster i anslutning till det bredare samarbetet och delsvara bundet till upphandling i . Jag förutser ett samarbete mellansamarbetsberedningen, SIDA och andra berörda organ vad gäller upphandlingen. Kommitténs verksamhet är administrativt krävande,vilket är naturligt mot bakgrund av verksamhetens målsättning. Underuppbyggnadsskedet har andelen administration i förhållande till verksamhetensvolym successivt minskat. Under kommande budgetår beräknas utbetalningarnastiga betydligt. 1980/81:100 Bilaga 6 115 Då beredningen genom beslut omförmånliga u-landskrediter (prop.1980/81:41) fått utökade arbetsuppgifter, bl.a. vissa besluts- ochberedningsfunktioner, föreslår jag att ytteriigare en handläggartjänsl inrättas vid beredningen. Av anslagsposten Bredaresamarbete är I . avsedda förberedningens administrativa kostnader. 1 denna summa ingår medel för den nya tjänsten samt medel för vissakorttidsanställningar. 1980/81Anslag 60,0 milj. kr. 1981/82Förslag 120,0 milj. kr. fattade (prop.1980/81:41) beslut om införande av ett system för förmånligau-landskrediter. Syslemel trädde i kraft den1 . För /81 avsattes ett belopp på 60 milj. kr.för denna verksamhet. Jag räknar med alt detta belopp skall tas i anspråk under innevarande budgetår. Det finnsanledning räkna med etl starktökande behov av u-landskrediter, bl. a. i samband med avvecklingen av biståndet till vissa länder samt som en förstärkning av del bredare samarbetet tillvissa länder. Många programländer har också visat stort intresse av att fåkomma i åtnjutande av förmånliga krediter, som elt komplement till det nuvarande landprogrammerade biståndet. Rekrytering och utbildning av fältpersonal 1979/80Utgift 15,6 milj. kr. Reservation 4,3 milj. kr. 1980/81Anslag 18,2 milj. kr. 1981/82Förslag 20,0 milj. kr. SIDA föreslår att anslaget för rekrytering ochutbildning av fältpersonal flyttasfrån anslaget C 4. SIDA fill anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete.Jag delar på denna punkt SIDAs uppfattning, då kostnaderna är direkt knutna till det bilaterala utvecklingssamarbetet. Medel för rekrytering och utbildning av SIDAs administrativapersonal bör dock även i fortsättningen anvisas under C 4. SIDA räknar med att efterfrågan på svenskbiståndspersonal kommer att öka underinnevarande budgetär. a. avses personalbiståndet inom det nordiskajordbruksprojektet i fördubblas och nyrekrytering inledas för . En annan orsak tillmottagarländernas ökade intresse förpersonalbistånd är att skatter och sociala avgifler i inte längre belastar landramarna utan anvisas underanslagsposten Vissa landprogramkoslnader. För rekrytering föreslär SIDA ett anslag på 8,7milj. under /82,och för utbildning 12,0 milj. kr. - sammanlagt 20,7 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga6 116 Med tanke på atl SIDAs verksamhet inom detla områdekommer att påverkas av bl.a. de propositioner som förbereds omu-landsutbildning och om fredskårens framtid, Föreslår jag alt 20 milj. kr.anvisas för /82. För det bilaterala utvecklingssamarbetet beräknar jagelt totalt medelsbehov om 3667 milj. kr. för /82. Den slutligafördelningen av medlen torde få ske genom beslut av regeringen. Under hänvisning till vad jag ovan anfört hemställerjag alt regeringen föreslår atl 1. godkänna de avmig i det föregående angivna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete samt de föreslagna landramarna 2. till Bilateralt utvecklingssamarbete för /82 anvisa etl reservationsanslag på . 1979/80Utgift 20721000' Reservation 277 288 1980/81Anslag 20900000 1981/82Förslag 22000000 ' varav 2,6 milj, kr, anvisades över anslaget C2. Från anslaget bestrids kostnader för alt spridaupplysning om situationen i samt om insatser för att bidralill ekonomisk och social utveckling och utjämning i dessa länder. SIDA föreslår att sammanlagt 25,0 milj. kr. anvisas förinformationsverksamhet /82. Detta motsvarade en ökning med 4,1milj. eller i förhållande till innevarande budgetårsanslag. SIDA hänvisar till Biståndspolitiska utredningen, som isitt betänkande "U-iandsinformation och internationell solidaritet"framhöll det angelägna i alt bevara anslagets realvärde. Enligt utredningenkan u-landspolitiken komma att kräva informationsinsatser, som nödvändiggörreala anslagshöjningar. Regering och riksdag anslöt sig på denna punkt lillulredningen. Informationsanslagen för innevarande budgetär höjdesmed . Realvärdet på föregående års informationsanslag torde därmedinte ha bevarats trots statsmakternas tidigare uttalanden, anser SIDA. 1 det rådande ekonomiska läget krävs, enligl styrelsensmening, ökad information både om behovet av fortsatt bistånd och om de svenskainsatserna i utvecklingssamarbetet. Av de totala medlen beräknar SIDA . förinformation genom enskilda organisationer och 7,9 milj. kr. för SIDAs egeninformationsverksamhet. 1980/81:100 Bilaga 6 117 Bidrag till enskilda organisationers informationsverksamhet Under /81 anvisades 14.3 milj. kr.för enskilda organisafioners informationsverksamhet. Av denna summa gickungefär hälften lill studieförbundenoch ungefär en fjärdedel lill löntagarorganisationerna. Återstoden gick till enskilda organisationer, dels som generella bidrag, dels tillspecifika informationsprojekt efter ansökan. SIDA begär /82 en ökning av bidragen tillenskilda organisafionersu-landsinformation med 2,8 milj. kr. lill 17,1 milj. kr. Under /81 anvisades 6,6 milj. kr. till SIDAs egen informationsverksamhet. SIDA har försökt stimulera ett brett svensktdeltagande i diskussionen om en nyekonomisk världsordning inför och under FNs extra generalförsamlinghösten 1980. Andra ämnen som lyfts fram inom FNs ram är sambandet mellan nedrustning och utveckling samt energifrågan. SIDA samverkarhärvidlag med . SIDA arbetar aktivt för att under 1981åskådliggöra de handikappades situation och för att främja inlernationellterfarenhetsutbyte inom detta område.Kvinnokonferensen i kommer att följas upp. Åtgärder som vidtogs i samband med det kominer att följas upptillsammans med andra intressenter. Ökad uppmärksamhet kommer att ägnas ålinformation om flyktingproblemen. SIDAs centrala informationsuppgift är all lämnaallsidig och saklig information omde svenska insatserna i det internationella utvecklingssamarbetet. Det underlag som framtagils inför Landöversyn80 ger, enligl SIDA, möjlighet till fördjupad information om biståndetsförutsättningar och resultat.Bulletinen NyhetsSlDA skall i ökad utsträckning rapportera om svenskainsatser i olika länder. För detta krävs, enligt SIDA. atl en ny tjänstinrättas inom informationsbyrån. SIDA avser också medverka till fler reportageresor av svenska journalister till programländer. Strävandena mot en ny internationellinformationsordning kräver emellertidockså atl själva får tillfälle atl svara för en väsentligt ökad andel av u-landsinformationen. Etl uttryck fördelta är nyhetsbyrån () med säte i och med ettnätverk av korrespondenter i tredjevärlden. SIDA avser träffa ett avtal som syftar fill att underlättaför IPS atl nå ut till svensk press. 1 enlighet med propositionen om det svenskainformations- och kulturutbytet medutlandel (prop. 1978/79: 147) har samråd ägt rum mellan . och informationsbyråom presentation av u-landskulturer för svensk publik. En mer omfattandeverksamhet är dock, enligt SIDAsuppfattning, beroende av alt särskilda medel ställs till förfogande,förslagsvis inom ramen för det bredare samarbetet. En särskild framställninghärom övervägs. 1980/81:100 Bilaga 6 118 För alt utveckla programverksamheten kring tredjevärlden på biblioteken kommer SIDA och Allmänna Biblioteksföreningatt /81 och 1981/82genomföra ett försöksprojekt i samarbete med ochBibliotekshögskolan i . Enligt Qolårets budgetproposition skall SIDA iökad grad belysa det ömsesidiga beroendet mellan i- och . Delta har bl.a. kommit till uttryck i studien , som genomfördes under 1979tillsammans med . Studien har mött starkt gensvar och inspirerat till lokala studiecirklaroch undersökningar. SIDA låter regelbundet utföra smärteopionsundersökningar. En utvidgad undersökning genomförs isamverkan med bl.a. och Sekretariatet förframtidsstudier. Resultatet kommeratt fä betydelse för utformningen av informationsverksamheten i framliden. SIDA begär /82 en ökning av bidragen tillSIDAs egen informationsverksamhet med 1,3 milj. kr. till 7,9 milj. kr. Frågan om riktlinjer för u-landsinformationenbehandlades utförligt avriksdagen på grundval av prop. 1978/79:113 om rikflinjer för u-landsinformation och biståndets organisation m.m.(UU 1978/79:30 rskr 1978/79: 395). Jag anser alt dessa rikflinjer bör ligga fast.Målet för u-landsinformationen äratt utveckla människors kunskaper om och intresse för förhållanden avbetydelse för utveckling. Därmed kan engagemanget för internationella solidaritetspolitikfördjupas. SIDA bör i sin informationsverksamhet ytterligaresträva efter atl utveckla en saklig och allsidig u-landsinformation.Samarbetet med skolor och massmediabör ytterligare utvidgas. Effekterna av biståndet i olika böruppmärksammas. Storleken på informationsanslagen måste dockavvägas mot andra angelägna insatser inom biståndsramen. Jag har därföriakttagit restriktivitet vid beräkningen av anslagen /82. För /82 beräknar jag ett totaltmedelsbehov av 22 milj. kr. Delta innebären ökningmed 1,1 milj. kr. eller drygt 5procent i förhållande till innevarande budgetår. Bidragen till enskilda organisationers u-landsinformafionberäknas till 15 milj. kr. medanmedel för SIDAs egen informationsverksamhet beräknas till 7 milj. kr. Jag förutser att även den nybildade fredskären, som jag redogjort förunder anslagsposten Enskildaorganisationer under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, blir berättigad till generelltinformationsbidrag. Bidraget bör /82 uppgå till högst . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill information för /82 anvisaett reservationsanslag av . Prop,1980/81:100 Bilaga 6 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag1981/82 Förslag 'den kraftiga ökningen beror på att hela kostnaden för biståndskontor /81 belastar detla anslag. exklusive kostnader för rekrytering och utbildning avfältpersonal, som fr.o.m. /82 överförs till anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete. SIDA är den centrala myndigheten för det bilateralaulvecklingssamarbele, som bednver med . I den omfattningregeringen föreskriver samarbetar SIDA också med mellanstalliga organisationer. Verksamheten vid myndigheten i bedrivs inomelva byråer: länderbyrån, hälsobyrån, industribyrån, lantbruksbyrån,undervisningsbyrån, inköpsbyrån, utredningsbyrån, personalbislåndsbyrån,personalbyrån, ekonomibyrån samt informationsbyrån. SIDA har biståndspersonalvid beskickningar i 15 mottagarländer. Därutöver driver SIDA kursgårdar förutbildning av biståndspersonal. Beräknad ändring 1981/82 -h4 973 000 -i-4 400 000 -1- 7 000 (rekrytering och utbildning av fältpersonal, flyttas till C 2.) 'varav en tjänst som chef för biständskontoret i , som inrättats genomsärskilt regeringsbeslut . För /81 begärde SIDA åtta nya tjänster,varav sju kapacitetsökande. Av de begärda tjänsterna beviljades två vidbiståndskon- 1980/81:100 Bilaga 6 120 Från och med 1 januari 1980har SIDA också medgivits rätt att inrätta två nya assistenttjänster. I anslagsframställningen för /82begär SIDA följande fem tjänster: 1 sin anslagsframställning föreslår SIDA vissaförändringar i syfte att rationaliserapersonalhanteringen. Styrelsen föreslår att samtliga extra-ordinarie tjänster sammanförs till en grupp ochplaceras vid hemmamyndigheten samt att regleringen av användningen avtjänsterna grundas på förutsättningen att innehavarna skall kunna bemanna bådehemmamyndigheten och biståndskontoren. Kombinationen av vikariat och lagen omanställningsskydd har, enligt SIDA, medfört att en grupp tjänstemän, som formellt är vikarier, kan göra anspråk påtillsvidareanställning. SIDA avser atl hos regeringen hemställa att devikarier, som bedöms ha rätt tilltillsvidareanställning, skallerhålla personliga extra tjänster. SIDA föreslår vidare att . anvisas förrekrytering och utbildning av SIDAsadministrativa personal. Anslaget för detta ändamål under innevarandebudgetår är . Priserna på flygresor beräknas av SIDA stiga medca . Därtillkommer ett ökat resande till nya länder, varför SIDA föreslår att reseanslaget räknas upp med I . till 5 milj. kr. SIDAs nuvarande kontorslokaler är ofillräckliga.Enligt utredning, som gjorts avbyggnadsstyrelsen, fattas minst 40 arbetsplatser. Diskussioner pågår om kompletterande lokaler. SIDA föreslår atl utöver pris- och löneomräkning förde nuvarande lokalerna - . anvisas för nya lokaler. Under /81 h.ar ett nyttbiståndskontor öppnats i , . Regeringen har genombeslut anslagit 1 200000kr. för ändamålet och inrättat en ny tjänst som biståndskontorschef i . Under /82 kommerSIDA atl dra in tjänsten som biståndshandläggare vid ambassaden iTunis. SIDA föreslår att en ny handläggartjänsl inrättasvid vardera biståndskontoret i och i . Efter att anslagsframställningen inlämnats harSIDA inkommit med en kompletterandeframställning vad gäller anslagsposten Biständskontor. Verket redovisarbetydande oförutsedda kostnadsökningar. a. har hy- Prop.1980/81:100 Bilaga 6 121 reskostnadernaför bislåndskontoren i , och sfigit med nära 4 milj.kr. Dessulom har SIDA kraftigt underskattatkostnaderna för biståndskontoren. För alt täcka oförutsedda hyreskostnader förbislåndskontoren under /81 har regeringen anslagit 4,7 milj. kr.av efter /80 ointecknade reservationsmedel. Därtill kommer atlett nytt biständskontor i öppnats under /81. För dettaändamål har regeringen genom beslut beviljat SIDA 1,2 milj. kr. Biståndskontor föreslår SIDA i sin kompletterandeanslagsframställning en ökning med ca 16 milj. kr. Som jag tidigare anfört måsle under de kommande årenges mycket hög prioritet åt ansträngningar att effektivisera biståndelsadministration och organisation. 1 årets budgetarbete har också storrestriktivitet iakttagits vid prövningen av de administrativa utgiftsposternaför biståndet. Jag har t, ex. tidigare, under anslagsposten A. , föreslagit att en tjänst dras in vidutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete isyfte alt bereda utrymme för ytterligare en tjänst vid samarbetsberedningen.Jag kan inte biträda SIDAs förslag till nya tjänster, varken vidhemmamyndigheten eller vid biståndskontoren. Det bör dock noteras att SIDAsedan budgetåret 1978/79 beviljats sammanlagt 22 nya tjänster. SIDA föreslår i sin anslagsframställning att verketssamtliga extra ordinarie tjänster vid hemmamyndighelen och biståndskontorensammanförs till en grupp, och alt SIDA själv får avgöra hur personalresursernaska fördelas. Jag är inte beredd att tillstyrka en sådan ordning.