prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — 4.1.26 :--- lillslyrkeralt beslämmelser om skydd för miljön ses över med målet attprecisera straffbar, miljöfarlig verksamhet. Vidare förutsätts allutredningsarbetet kring miljöskyddsavgifter fortsätter sä att del klarläggs omen sådan avgift lämpligen bör komplettera nuvarande bötesstraff, och vilkeneffekl en sådan avgift kan få på miljövårdsarbetet. Preskriptionstidenslängd är givelvis också av betydelse för påföljdssyste-mets effektivitet somhjälpmedel i miljöskyddet. Förbundel är medvetet om att frågan ompreskriptionstidens längd är komplicerad med hänsyn till både principiella ochprakliska skäl men menar att frågan bör ytterligare övervägas. 4.1.27 : Ulredningensförslag all någol rekvi sit om kränkning av allmän eller enskild räll inle skall uppställas, vare sig i fråga om miljöskyddsavgift eller i fråga om straff tillstyrks av föreningen. Prop.1980/81:92 278 4.1.28-------------------------------------------- CentralorganisationenSACO/SR: delar helt utredningens uppfattning all påföljdssysiemei vid broll molmiljöskyddslagen måsle förslärkas. Vad gäller straffpåföljd anser förbundelatt, främsi med hänsyn till att effeklerna av utsläpp i den yiire miljön oftainle kan fastställas förrän efter ell flertal år, preskriptionstiden böravsevärt förlängas med hänsyn tiU sena effekter. 4.1.29 :---- finnerdel märkligt att utredningen som moliv för skärpning av påföljdssysiemeianvänder sig av del förhållandet all så få personer har fällts lill ansvar förbrott mol miljöskyddslagen i del nuvarande syslemet. Detta argument borderätteligen höra hemma i diskussionen om tillsynsmyndigheten och dess resurseroch inle i första hand i avsnillet om påföljdssysiemei. De allvarliga händelsersom inträffat bl. a. vid BT Kemi moliverar enligl LRFs uppfallning vissaskärpningar. Förbundel vill därför inle motsätta sig den ulökning av såvälmöjligl fängelsestraff som ulslräckning av ålalspreskriptionstiden somulredningen föreslagil. Enligt LRFs uppfallning är den föreslagnamiljöskyddsavgiften riktig lill sin princip men förbundel finner mångaoklarheter i det föreslagna systemet och ifrågasätter om ulredningen verkligenlyckats föreslå ell syslem som garanterar rättssäkerheten hos den enskilde ochundanröjer risken för godtycklig behandling. 4.1.30 Vaitenvärnet: En skärpning avpäföljdssystemet torde vara nödvändig. Administrativa avgifter avpåföljdsnalur kan inge oro ur rältssäkerhelssynpunki. Ulredningens förslag ommiljöskyddsavgifier synes dock vara omgärdat med så många garantier urrättssäkerhetssynpunkt alt dylika belänkligheler får vika. Tanken alt del ickefår löna sig alt överträda miljöskyddsregleringar är riklig och måste nuförverkligas. 4.1.31 Slockholms läns landsting:Utredningen föreslår skärpta påföljder för överträdelser mot miljöskyddslagen,och har ingen anledning all motsätta sig dessa förslag.Ulredningens redogörelse för hur mill det nuvarande påföljdssystemet verkatoch inle minst beskrivningen av händelserna vid BT Kemi lyder pä altsanktionerna inte längre svarar mot del allmänna rättsmedvetandet. Utredningen föreslår att sanklionssyslemel utvidgas med enmiljöskyddsavgift på upp lill . som överträdelsen pågår,eller del högre belopp som molsvarar del ekonomiska utbytet av överträdelsen.Avgiften har flera fördelar framför ell bölessystem. Dels kan den drabba ävenjuridiska personer, dels kan den bli så slor alt företagel får ett ekonomisklincila-ment all slula med föroreningen. Förslagel svarar mol en utveckling mot avkriminaliseringoch avgifter inom andra områden, t. ex. trafiken, och kan i principtillstyrkas. Induslrins representant i ulredningen pekar dock på flera tekniskabrister i förslagel. Prop.1980/81:92 279 som moliverar alt del ytterligare övervägs innan del blirlagfäst. Landslingel finner denna försikliga hållning väl motiverad. 4.1.32------------------------------------------- : välkomnar förslaget på Del skall inte under några omständigheterlöna sig ekonomiskl att bryta mol lagen. Preskriptionstiden som föreslås bli 5år anser vi vara för kort, minsl måsle den vara. 4.1.33----------------------------------------------- Utvecklingsfonden i : anser att man bör -------- slimulera lill frivilliga skyddsåtgärder genominformation och ut ökat samarbete med företagen i syfte all förebygga oavsiktliga överträdelser. Det är enligt vår mening lämpligt att börja med en inkörningstid av förprövnings- och tillsynsverksamheten så att erfarenheler av dessa verksam heter kan ligga till grund för ell omarbetat påföljdssystém. 4.1.34----- : delar hellulredningens upp fattning all påföljden vid broll mol miljöskyddslagen måsle avsevärt skär pas. 4.2 Miljöskyddsavgift som påföljd Miljöskyddsulredningens förslag alt införa påföljdenmiljöskyddsavgift för alt göra en lagöverträdelse olönsam och i syfte alt kunnakräva ul ansvar även av andra än fysiska personer hälsas med lillfredsslällelseav ett stort antal remissinstanser. Såsom framgår av detla och följandeavsnitt har många instanser emellertid kritiska synpunkter på den tekniskalösningen. Ett mindre antal av de hörda är kritiska mot förslaget avprincipiella skäl. Se 45 och 46 §§ ML i utredningens lagförslag. 4.2.1 Justitiekanslern:--- Liksom utredningen anserjag altstarka skäl talar för införandet av en avgiftspäföljd av detta slag. Liknande avgifter kännetecknas vanligen av en långtgåendeschablonise ring. ------- Utredningen har i stället strävat efter höggradig individuell an passning. Följden har blivit ganska krångliga regler, som kan befaras visa sig svåra all praktisera. Jag kan-- peka på all det kan vara nog så besvär ligt all utreda och bedöma ett förelags ekonomiska förhållanden . Avgiftspäföljden är baserad på tanken alt överträdelseralllid skall vara olönsamma för förelaget. Påföljden har emellertid deneftersträvade avhållande effekten endast om företagel är "solvent",dvs. har ekonomisk möjlighet att erlägga den utdömda avgiften. BT Kemi-falletvisar all man måste räkna med att det finns företag, som åsidosätter villkoroch föreskrifter och som, när överträdelserna väl uppdagas, visar sig varakonkursmässiga. Del kan mycket väl vara så all föreiagei avsiktligt driver sinekonomi i bollen för Prop.1980/81:92 280 alt undgä de ekonomiska följderna av den otillåtnamiljöförstöringen i BT Kemi-faUet rörde del sig om äterslällningskostnader omliolals miljoner kr. Utredningen har inte tagit upp det nu antydda problemetlill undersökning och diskussion. Jag ulgår från att ämnet måste las upp viddel fortsatta utredningsarbetet. 4.2.2 Riksåklagaren: nuuda kriminalpoliliskasträvandena går ut på en avkriminalisering av de områden där så är möjligl. Införandel av avgifter som sanktion är av stor principiell belydelse inle minsl för att uppnå enhetlig het vid bedömningen och för alt med ett sirikl ansvar för överträdelser kom ma åt ell allvarligt åsidosättande av samhällets krav. Den av miljöskyddsuiredningen föreslagna ordningen innebären långl gå ende depenalisering. Fråga är-- dels om miljöskyddslagens område -------- ärlämpat för en depenalisering pä föreslaget sätt, dels om tiden kan ansesmogen för en så genomgripande förändring av sanklionssyslemel på detta avgränsade område.- Vad utredningen framlägger iform av ett förslag har av ulredningen om koslnaderna för miljövårdeni slutbetänkan-del (SOU 1978:43) Miljökostnader ansetls böra bli föremål förytterligare utredning. I jusliliedepartemenlels promemoria (Ds Ju 1978:5)Företagsböter har sketl en kartläggande undersökning om korporalivt ansvar ochdragits upp riktlinjer för ett eventuellt lagstiftningsarbete på områdel. Såsom ulredningen konstaterar måsle sanklionssyslemelunder den lid mil jöskyddslagen tillämpats sägas ha varit tämligen ineffektivt. Svårigheterna att upptäcka och beivra brott har varit avsevärda. Del objektiva kränknings rekvisitet har varit svårtolkat. Även det subjektiva rekvisitet har vållatsvårig heter. Del föreslagna avgiftssystemet med ell närmast sirikl ansvar skulle en ligt min mening medföra belydande fördelar. gäller inle minst i fråga om effektivitet. Med den föreslagna förstärkningen i fråga om tillsynen skul le upptäckt av en överträdelse kunna ske på ell tidigt stadium. Beslutet om avgiftens slorlek och omfattning i övrigt skulle läggas på ell enda genom sin sammansätlning väl kvalificerat och domstolsliknande organ. En betydande fördel skulle slutligen vara alt en avgift skulle kunna drabba inle en enskild person ulan del företag, vari vinslen uppkommit, med stor krafl. Ulredning ens förslag ger emellertid i vissa avseenden anledning till tvekan. Flera av de statsåklagare som hafl all yttra sig över utredningens förslag har med skärpa lagit avstånd från avgiftssystemet. Förslaget om beräkningsgrunderna för avgiftens storleksynes vagt. Med nuvarande mätningsmetoder och den mängd särskildaomständigheter som kan påverka mätningens resultat torde svårigheier föreliggaall bestämma ett överutsläpps slorlek. Alt beräkna den en överträdelsekan ha medfört förefaller även det förenat med osäkerhet. Eftersom avgiftenskall bestämmas med hänsyn lill omständigheterna i det särskilda fallet blirprövningen även diskretionär. Dessa svårigheter, som redan förutselts av utredningen,lorde emellertid i myckel kunna aniagas vara av övergående natur. 1980/81:92 281 Vad som i viss mån talar emot en depenalisering pågrundval av enbart det föreliggande delbetänkandel är all den nuvarandelagstiftningen tillämpats under en relalivl och att det försl nu ärmöjligl alt sammanställa de erfarenheler man kunnat draga av tillämpningen. Eneffektivisering av straffbestämmelserna är enligt min mening möjlig attgenomföra genom främsi ett borttagande av kränkningsrekvisitet samt en höjningav straffmaximum med en därav följande förlängning av preskriptionstiden. Jagvill i samma syfle även framföra tanken på en uppdelning av brott mot miljöskyddslageni grovt broll och ordinärt brott. 1 sådant fall skulle kränkningsrekvisitetkunna bibehållas som ett kriterium på grovl broll. För sådant broll är enhöjning av straffmaximum till fängelse i högst angelägen. Om man stannarför all avgränsa del straffbara områdel på sätt som föreslagits i betänkandetbör för all lagstiftningen skall få önskad effektivitet del subjektivarekvisitet bibehållas i oförändrad omfattning. ---------- Del framstår som ytterst angeläget all medledning av hitlills vun na erfarenheler och kunskaper motverka miljöförstöringen. Enbarl strafflag stiftningen torde inle ens med de av mig antydda ändringarna kunna bli ett lillräckligl effekfivt och återhållande instrument. Däremot finner jag utred ningens grundtanke bärande, att en överträdelse ej skall kunna framstå som lönande för utövaren av den miljöfarliga verksamheten. Även med beaktan de av de av mig ovan nämnda utredningarna om miljökostnader och före tagsböter samt de av mig berörda svårigheterna av praktisk-teknisk natur framstår således skälen för ett antagande av utredningens förslag som så star ka att jag anser mig böra bilräda förslagel. Samhällets möjligheler lill ett ef fektivt ingripande synes ej heller böra skjutas . Förslagel bör därför i denna del läggas lill grund för lagstiftning. 4.2.3 :------ anser all om eneffektivisering av miljöskyddslagens sanklionssyslem skall uppnås bör ansvarel såsom ulredningen funnit läggas på utövaren av den miljöfarligaverksamheien. Enligl hovrättens uppfallning får ell system medmiljöskyddsavgifier godtagas.-------------------- 4.2.4 Kammarrätten i Slockholm:---- harliksom ulredningen den uppfattningen att nuvarande sanklionssyslem måsleförstärkas för alt vidmakthålla tilltron till miljöskyddslagstiftningenseffektivitet. De skäl utredningen anförl lill slöd för sill förslag alt införamiljöskyddsavgifi är dock enligl kammarrättens mening ej tillräckliga för attuppväga påpekade nackdelar. Kammarrätten har erfarenheler av flera olika lyper avadministrativa av gifter, särskilt skattetillägg och förseningsavgifter enligt taxeringslagen.Erfa renheterna är ej odelat positiva. Avgifterna är i och för sig inte svåra all be räkna men tillämpningen har ändå medfört problem. Vad ulredningen anförl om del nuvarande straffsystemetsbristande effektivitet och de skäl som åberopats för att införa ett syslem medsanktioner genom avgifter synes i lika hög grad kunna gälla vårtstraffrättsliga syslem i Prop.1980/81:92 282 Problemen synes vara desamma vad gäller s. k.ekonomisk brottslighet. Dessa problem lorde böra lösas i ett större sammanhangoch inte genom införande av avgifter på skilda områden. 1 synnerhet bör maninle införa en sådan avgift av helt ny lyp som utredningen föreslagit. Iavbidan på en lösning i slörre sammanhang borde del enligl kammarrättensmening gå att nä en viss effekl genom den föreslagna höjningen avsirafflatiluden i miljöskyddslagen och därav följande längrepreskriptionslider i kombination med effektivare tillsyn och kontroll. Denaviserade översynen av kan möjligen också leda till förbättringar.Även den i 17 b § föreslagna bevisregeln lorde få en viss belydelse. Med hänsyn till det anförda avstyrker kammarrättenförslagel om miljöskyddsavgifi. 4.2.5 :----- lillslyrkerell påföljdssystem med miljöskyddsavgifter i väsentlig omfattning. 4.2.6 Brottsförebyggande rådel:-- avstyrkerden form av administrativa avgifter som utredningen föreslår. BRÅ anser altdet från kriminalpolitisk synpunkl inle är motiverat all depenalisera vissaöverträdelser av ML:s beslämmelser. Ett avgiftssystem på miljövårdsområdet börendast komplettera ett straffrättsligt ansvar. Del föreslagna avgiftssystemetär enligl BRÅ behäftat med en rad oklarheter och brister och står i slrid motflera av de allmänna principer som BRA anser bör vara vägledande vid endepenalisering. Förslagel lill avgiftssystem synes vidare enligl BRÅ innebäraall ett slags korporalivt ansvar införs i svensk räll utan de överväganden avprincipiell och praktisk nalur som skulle behövas för en sådan reform. Medhänsyn lill att denna fråga utreds inom anser BRÅ alt ettsyslem av den arl utredningen föreslår f. n. ej skall genomföras. BRÅ ställersig däremol i princip positivt till en fortsatt utredning av förutsättningarnaför all införa ett avgiftssystem. -------- En önskad effektivisering av sanklionssyslemelbör inle vara ett tillräckligt skäl för depenalisering. Kan eneffektivisering inle komma till stånd på annat säll kan man i slällel övervägaall utnyttja både ell straffrättsligt ansvar och ett aygiftssystem. -------- Beräkningen av vinningen kommer säkerligen attinnebära en rad Utredningen behandlar inte frågan om hänsyn vidberäkningen av avgif tens slorlek skall tas till eventuella skadestånd enligt ML eller koslnader för återställande av förstörd miljö. Ulredningen nämner inte heller om skalte mässiga hänsyn skall las vid bestämmandet av vinningen. BRÅ anser vidare att utredningen ställer upp alllför vidaramar för bedöm ningen av om avgiften skall las ut eller ej. En av svagheterna med företagsböler kan enligl BRA varaden möjlighel förelaget har alt byta identitet eller genom andraskentransaktioner undgå 1980/81:92 283 ansvar.------- Utredningen går inte in på frågan omförutsättningar finns för att genom bestämmelser i söka motverka sådanatransaktioner ulan förutsätter att överträdelserna i sådana fall är av sådan beskaffenhet att de kunnat medföra betydande kränkning av miljöskyddsintresse. I sådana fall bör enligt ulredningen straffansvar kunna utkrävas av den fysiska person som är direkt ansvarig. Denna slutsats är emellertid enligl BRÅ myckel osä ker. En annan icke behandlad risk med företagsböler kan ävenvara att del inle bUr förelagsledningen eller förelagsägarna som främsi drabbasav sanktionen utan att kostnaderna övervältras på arbetstagare och konsumenter. BRÅ anser all dessa och andra svagheter med korporalivtansvar på miljö skyddsområdet bör utredas innan ett sådanl ansvar införs. Mot bakgrund av det anförda avstyrker BRÅ attadministrativa sanktioner införs i den form ulredningen föreslår.-- 4.2.7----------------------- Statskontoret: harlidigare i annat sammanhang uttryckt sin tveksamhet till s. k. övemtsläppsavgifler, som tas ul vidvarje konstaterat fall av överutsläpp.----- Miljöskyddsuiredningen föreslår, att avgiften skall prövasi efterhand under domstolsliknande former i koncessionsnämnden och bestämmasmed hänsyn liU omständigheterna i del särskilda fallet. Med denna utformning avavgiftssystemet är statskontoret nu berett att tillstyrka förslaget inklusiveförslagel om övemtsläppsavgifler. Tillämpningsproblem kommer alt finnas, är också möjligl, all sanklionssyslemel tvingar fram ökade insalser ochdärmed snabbare utveckling inom mäl- och analysmeiodområdel. 4.2.8 : Den grundläggande tanken idenna del är att mil jöskyddslagen skall fä en sådan utformning all en överträdelse skall framstå som klart olönsam i jämförelse med kostnaderna för all följa med slöd av la gen meddelade förbud, villkor eller föreskrifter. Ulredningen föreslår därför att en miljöskyddsavgift införs. -------- föreslagil att en särskild avgift skall införasför all minska de s. k. Skillnaden i sak mellan de två utredningarnas förslaggäller såväl avgifternas slorlek som formerna för avgiftsbesluten. Om avgifterskall användas som ett ekonomiskt styrmedel i enlighet medmiljökostnadsutredningens förslag, bör avgiften för utsläpp vara känd påförhand. tycks dock mera se avgiften som en del i ettpåföljdssystem. Avgiften kan därför enligl delta förslag mycket väl sättas iefterhand och då också tillåtas variera utifrån omständigheterna i det enskildafallet. I detla syslem kan också avgift ulgå vid brott mot fastlagdadministrativ ordning, t. ex. alt förprövningspliklen inle uppfyllts. RRV har ytlral sig över miljökoslnadsutredningens förslag . Ver ket anförde då att flera problem var förbundna med införandet av en över- Prop.1980/81:92 284 uisläppsavgift och förordade därför en närmare utredning.Det kan konstateras att flera av de i detta yttrande nämnda problemen inletorde gäUa den av miljöskyddsutredningen föreslagna avgiften. Detta systemlorde därför vara lättare all införa. Å andra sidan kommer en sådan avgiftsannolikt att innebära att en något större del av tillsynsmyndigheternasresurser måste användas för att administrera avgiften. Ulgängspunklen för båda avgiftsförslagen har varil allminska överulsläp-pen. Om problemen med överutsläppen bedöms kräva en snabblösning, anser RRV mol bakgrund av vad som sagls att miljöskyddsulredningensavgifisförslag är all föredra. 4.2.9 : Ett påföljdssystem, som medgerkännbara ekonomis ka vidräkningar, synes i många faU vara del enda sättet all ge miljöskydds frågorna dignitet hos de industrier som är obenägna att bära sill samhällsan svar. I likhet med vad som förs fram i betänkandena från såväl miljökost nadsuiredningen som miljöskyddsuiredningen anser slyrelsen all slraff och avgift skall finnas sida vid sida. Beträffande avgiftssystemels ulformning an sluler sig slyrelsen i princip lill del framförda förslagel. 4.2.10----------- : Någontvekan om alt en avgift skul le vara ett effektivt styrmedel i delta fall råder knappast. vill därför-------- lillslyrka införandet av någol slags miljöskyddsavgifi. förespråkar ett avgiftssystem påmiljökostnadsutred ningens grunder, dvs. ett system som i största möjliga utsträckning bygger på att vissa på förhand bestämda avgifter utgår oberoende av omständigheterna i del enskilda fallet.----- Risken med ett avgiftssystem av den lypmiljöskyddsuiredningen föreslår är alt stora resurser hos ochkoncessionsnämnden binds vid administration och prövning av avgifterna. Denenkelhet som miljökostnadsutredningen eftersträvat i fastställandet avavgiftens slorlek går helt förlorad i miljöskyddsutredningens förslag. Det kan vidare föreligga risk för att förorenarnasansträngningar mer inriktas på att argumentera för låga eller inga avgifter änpå att försöka förhindra respektive avhjälpa överutsläpp och andra förseelser. Enligt naturvårdsverkels uppfattning fyller utredningensavgiftsförslag inte de krav man kan ställa på ett effektivt system medtonvikt lagd på förebyggande effekter. Inle desto mindre måste verket konstatera all utredningensförslag innebär väsentliga förbättringar jämfört med nuvarande bölessystem.Ofta svårbevisbara rekvisit som uppsåt eller oaktsamhet saml risk förkränkning av aUmän eller enskild rält föreslås slopade. Genom att avgiftenföreslås belasta i första hand utövaren av miljöfarlig verksamhet (denjuridiska personen) torde avgifterna kunna göras betydligt mer kännbara ännuvarande personliga böter. Väsenlligl är också att rättstiUämpningen överförstiU de myndigheter som 1980/81:92 285 harbäst kännedom om miljöskyddslagsliftningen och dess prakliska lillämpning.Andra fördelar med ulredningens förslag är all miljöskyddsavgifien utgår ocksåför broll mot förprövningspliklen och när villkor angående utformning av ochlid för färdigställande av reningsanläggningar inle hålls. En stor del avinträffade övemlsläpp lorde ha sin orsak just i alt sådana viUkor inlerespekteras. Vidare bör det till skillnad mot miljökoslnadsutredningensförslag som beräknas kräva en övergångsperiod vara möjUgt altganska omgående införa del avgiftssystem, som ulredningen föreslår. Med hänsyntill alt en snabb förbättring av nuvarande sanklionssyslem är önskvärd ärnaturvårdsverket villigt att i huvudsak tillstyrka att utredningens förslaglillämpas . En ny utredning börsnarasl tillsättas för att få fram ett avgiftssystem med en mer förebyggandekaraktär enligt miljökoslnadsutredningens principer. 4.2.11 :--- Mycket.synes emellertid lala för all behov föreligger all också få lill ståndett sanklionssyslem med effektivare verkan än det nu tillämpade. Renlprincipielll har kollegiet ingel att invända mol förslaget all tillgripa ettmiljöavgifissyslem för detta syfte. Syslemet synes ligga i linje med deninternationellt tagna principen om förorenarens kostnadsansvar och kan i varjefall på del inhemska planet bidra till en ökad konkurrensneutralitet. 4.2.12 :-- Dåförslaget innebär att effektivare medel ställslill förfogande för att bekämpa brott enligt miljöskyddslagen vill plan verket tillstyrka delsamma. Tillämpande av ett kännbart avgiftssystem i stäl let för böter kan förhoppningsvis begränsa benägenheten hos företagen alt kalkylera med utgiften utan att någon förbättringsåtgärd vidtas. 4.2.13---------------------------------- Miljöskadeulredningen:Vad angår den översyn av päföljdssystemet som sker i betänkandet, är från miljöskadeutredningens synpunkl den före slagna miljöskyddsavgiften av särskill iniresse. . Mot att en sådan av gift införs synes del inle vara något all erinra. Här kan dock erinras om alt såsom ofta framhållits i den internationella debatten ett avgiftssystem också kan länkas fylla en viss reparativ funktion; genom avgifterna kan vissa skadelidande kompenseras som inle kan få skadestånd enligl vanliga regler, kanske därför all del skadegörande förelaget inte kan identifieras med till räcklig säkerhet eller har upphört med sin verksamhet. Sådana avgifter torde då knappasl kunna begränsas lill övemlsläpp. Det är tänkbart all miljöska deulredningen kommer all finna, alt ell fullgott skydd för de skadelidande är svårt att åsiadkomma utan att på längre sikl ett system av detta slag införs. Att ulreda detta ligger visserligen knappasl inom ramen för miljöskadeuired- ningens nuvarande direkfiv, och det är över huvud laget svårt all nu säga nå got närmare om utredningsresultaten i detta avseende. Prop.1980/81:92 286 omständigheterhar del värde om ett avgiftssystem konstrueras med lanke på all det evenluellli en framtid kan behöva ändras så all del också fyller en er-sällande funktion. 4.2.14 i Södermanlandslän: Utredningens förslag att en miljöskyddsavgift införes, som skall tas utnär del på objektiva grunder konstaleras alt överträdelse sketl av ML:sbestämmelser, bör verksaml kunna bidra ull ett bällre miljöskydd. Föreslagnaregler för fastställande av miljöskyddsavgift synes också betydligt klarare,än vad som lidigare föreslagils av miljökostnadsuiredningen.