prop · G403129 · 1980-12-31 00:00:00 — LRFvill däremot tillbakavisa de tankar som har framförts om inrättandet av enkollektiv fond på livsmedelsområdet med hänvisning tUl fläringsUvels bidragtill stiftelsen och stiftelsen näringsforskning. Ocksåi övrigt har arbetsgruppen uttalat alt näringarna borde ta ett ökat finansieUtansvar för FoU-arbete inom skogs- och jordbruket. Detta uttalande vill LRFbestämt avvisa, bl. a, med hänvisning till de betydande insatser som lantbrukskooperationenlägger ner dels på eget FoU-arbete, dels genom bidrag via lantbrukets fond ochväxtförädlingsfonden. Sålunda kan LRF inte tUlstyrka att en särskild bekämpningsmedelsavgifttas ut för att finansiera forskning kring miljöeffekter av användningen avolika kemiska medel. Det är förbundels bestämda uppfattning att ansvarel fördel grundläggande forsknings- och försöksarbetet inom skogs- och jordbruketockså Prop.1980/81:129 67 börligga på statsmakterna. För detta talar bl. a. den omfattande marknadsregleringsom dessa sektorer omfattas av. 6.11Trädgårdsnäringens riksförbund: Arbetsgruppen menar alt näringarnas intresseorganisationervuxit sig allt starkare och att dessa nu borde öka sitt finansiella ansvar förFoU-arbetet. Delta torde avse jordbruks- och skogsnäringarna.Trädgårdsnäringen består av ett i förhållande till jordbruket begränsat antalföretag som inte har möjlighet att själva svara för något forsknings- ochutvecklingsarbete. Näringen i sin helhet och dess organisationer har varkenpersonella eller finansiella resurser i den utsträckning som vore nödvändigför ett ökat engagemang i forskningsfrågor. Ansvaret för detta arbete måstedärför fortsatt ligga på statsmakterna. Det är viktigt att man vid allförändring av forskningens finansiering följer upp konsekvenserna även förträdgårdsnäringen. Elt inrättande av en skogsbrukels fond kan på grund avnäringens struktur inte följas av en trädgårdsnäringens fond som kan axla ettmotsvarande ansvar för forskningen. Härmåste vara garant för att trädgårdsforskningen kan fortsättas i oförminskadomfattning, även om jordbruks- och skogsnäringarna kan ta över ett störreansvar inom sina sektorer. Inomdistribution och produktionsmedelsindustri förekommer att vissaföretag finansierar mindre forskningsprojekt vid SLU. Det är inte uteslutet attdenna verksamhel kan byggas ut. Inomhandeln och den del av livsmedelsindustrin bör finnas intressen för t. ex,distribution och produktutveckling som kanske kan resultera i ökade ekonomiskainsatser. Kommunerna har ett viktigt ansvar för utvecklingsarbetet inom stadsbmket.Detta har endast i liten omfattning tagit sig uttryck iforskningsprojekt. Även i ett ansträngt ekonomiskt läge måste man här förväntaökade insatser för att möta samhällets krav. 6.12Skogsindustriemas : (Se 2.15) Arbetsgruppen syns något haundervärderat näringens hittillsvarande ekonomiska insatser i FoU-arbetet,Likväl kan vi acceptera förslaget till ökat finansiellt ansvar i form av en"Skogsbrukels fond", baserad på medel ur skogsvårdsavgifterna. Med enförskjutning av rådets verksamhet mot grundläggande forskning skulle Fondenutgöra en värdefull förstärkning av skoglig FoU, totalt sett, och för den tillämpadeskogsproduktionsforskningen i synnerhet. Med redovisade förutsättningarär vi ej beredda atl lägga ett konkret förslag om fondens organisation, menredan med hänsyn till pengarnas ursprung är det följdriktigt attskogsnäringens intressen får väga tungt vid medlens fördelning. Etttillstyrkande av förslaget om "Skogsbrukets fond" innebär inte alt vifrångår tidigare ståndpunkter beträffande skogsvårdsavgiften. Denna extra pålagapå skogsbruket som blir mycket kännbar för skogsägaren som följd av såvälhöjd procentsats som kraftigt ökade fastighetsvärden får ej Prop.1980/81:129 68 utvecklastUl atl bli en inkomstkäUa för staten som utnyttjas för regionalpolitiskaändamål eller för andra områden utanför det skogUga. 6.13Landsorganisationen iSverige: (Se 3.18) 6.14Centralorganisationen /SR:(Se 1.11) 6.15 Skogsarbeten: (Se 1.12) Ibetänkandet sägs att "Skogsbrukets fond" skall anslå medel till "tUlämpadskogsproduktionsforskning". Skogsarbeten förutsätter att arbetsgruppen medordet "skogsproduktion" avser icke blott den primära utan även densekundära skogsproduktionen. Om så inle är fallet kommer nämUgen, i jämförelsemed nuläget, tiUämpad skogsteknisk FoU att komma i strykklass, vilket inte kanaccepteras. 6.16Institutet förskogsförbättring: (Se 1.14) 6.17 Ingenjörsvetenskapsakademien:Arbetsgrupperna har också föreslagit att det inrättas en ny fond"Skogsbrukets fond" finansierad av skogsvårdsavgifter. Därmed skulleman kunna förbättra resurserna för det praktiska skogsbrukets problem och detantyds ocksä alt skogsnäringen skulle kunna väga relativt tyngre i denna fondsstyrelse. TiU dessa tankar bör man betona att skogsvårdsavgiften genom föreUggandebeslut kommer att öka /82 från , vilketinnebär en ökning för statskassan från 18 lill baserat påtidigare fastighetstaxeringsvärden. Därtill kommer effekten av värdestegringengenom allmänna fastighetstaxering. IVA har från skogsnäringensföreträdare erfarit farhågor för att skogsvårdsavgiften bhr en extra skatt påskogsbruket med syfte att rent allmänt liUföra statskassan inkomster. IVAförordar att skogsvårdsavgiften helt utnyttjas inom den skogliga sektornvarvid ökad forskning prioriteras. Med hänsyn tiU att skogsnäringen i hög gradär föremål för omstrukturering bör betonas de speciellt stora behov avforskning som erfordras för denna vår basnäring. Den föreslagnaanslagsuppräkningen (8 milj.) syns därför helt oliUräckhg, Anmärkningsvärt ärvidare de begränsade medel inom skogsforskningen (på SLU) som disponeras förförutsättningslös s, k. fri forskning. Man kan också ifrågasätta om inle depolitiska instanserna bör ha möjUghet att ta ställning till anslagsfördelningenmellan två basnäringar som skogs- och jordbruk. 6.18 : anser att det ärangelägel att förslaget genomförs. Att utnyttja medel som inflyter viaskogsvårdsavgiften liU skogligt forsknings-och utvecklingsarbete har enligt våruppfattning högsta prioritet. Prop.1980/81:129 69 7.1Statskontoret: Arbetsgmppen anser att KSLAs bibUotek kan överföras till annanhuvudman t. ex. lantbmksuniversitets (SLU) bibhotek i även om KSLAsbibUotek hålls kvar i de nuvarande lokalerna. Enligt statskontorets mening ärdetta rationeUt då SLUs bibUotek är uppbyggt för att tillhandahållavetenskaplig biblioteksservice inom jord- och skogsbrukssektorn. Statskontoretär berett att göra den av arbetsgruppen föreslagna utredningen av samordningenmeUan , FRN och KSLA om regeringen så anser erforderligt. 7.2 Statens livsmedelsverk:Arbetsgruppen har även tagit upp Skogs- och lantbruksakademiens stäUning ocharbetsuppgifter. viU framhålla önskvärdheten av att akadenuenges möjhghet att bedriva sina nuvarande värdefulla uppgifter även ifortsättningen även om en boskillnad sker administrativt meUan ochforskningsrådet. 7.3 : (Se 3.8) 7.4 : (Se 4.4) När det gäller frågan om KSLArs bibliotek vUl NFR erim-aom den utveckling som ägt rum beträffande KVArs bibUotek, som samordnatsmed universitets bibUo-teksresurser, och tiUstyrker arbetsgruppensförslag om översyn av status. 7.5 för skogs-och jordbmksforskning: (Se 4.6) Skogs- och lantbmksakademien:Akademien ser det icke säsom något ingrepp i dess integritet att regeringen formeUtutser dess presidium, utan finner det vara ett naturUgt arrangemang, enbekräftelse på det ekonomiska delansvar för som regeringen iklädersig. I detta avseende önskar därför ingen ändring. Akademieninstämmer med arbetsgruppen i att driften av bibUotek innebär entung kostnad. Denna verksamhet är dock en mycket väsentlig del av akademiensaktiviteter, som röner en ökande uppskattning och efterfrågan, och som ävenenligt arbetsgruppens uppfattning bör finnas kvar i . Akademienhar ingen anledning atl motsätta sig att statskontorets expertis ges i uppdragatt se över verksamheten vid bibhoteket. Utan atl föregripa en sådan utredningförefaller det dock högst osannohkt, att ett överförande av tiU enannan huvudman skulle kunna medföra några rationaUse-ringsvinster. viUhär även av principieUa skäl avstyrka en sådan propå. En utredning bör i förstahand inriktas på att ge anvisningar om öka- 1980/81:129 70 desamarbetsmöjligheter med bl. a. belräffande dataservice o. d. Ett administrativt enkeltoch effektivt sätt att stärka och resurser vore atl ilikhet med vad som begärts i anslagsframställningar överföra en delav tjänster till den statliga tjäns-leförteckningen. Utöver tjänstensom skoglig sekreterare för vilket ett sådant överförande föreslagits under enföljd av år, skulle nu lämpligen de tre fasta tjänsterna vid biblioteketöverföras till den statliga tjänsteförteckningen. Därigenom skulle tillräckligtmycket av egna resurser friställas för atl läcka övrigadriftskostnader för nuvarande och även en något expanderande verksamhet och etldirekt statsanslag skulle endast behövas till det internationellt bilateralaforskarutbytet. Ett alternativ till arbetsgruppensförslag och till vad som här har anförts beträffande , vore attstatens samtliga engagemang i ersattes med en engångsförstärkning avakademiens grundfond med förslagsvis , vUket skulle geakademien en stabil ekonomisk grund och en Uka fri och hell oberoende ställningsom t, ex. . 7.7Lantbmkamas riksförbund: Beträffande Kungl, skogs- och lantbruksakademien tiUstyrkerLRF det förslag som har lämnats beträffande uppgifter och sambandetmed skogs- och jordbrukets forskningsråd.