prop · G403204 · 1980-12-31 00:00:00 — Ålderspensionutgår under förutsättning att pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkradeför . Pensionen utgår fr. o. m. den månad -under vilken denförsäkrade fyller med möjlighet fill förtida och uppskjutet uttag av helaeller halva pensionen efter samma regler som inom folkpensioneringen. Om denförsäkrade gör förtida uttag av ålderspension tas vid pensionsberäkningenhänsyn även lill pensionspoäng som kan föreligga som närmasl föregårdet varunder pensionen börjar utgå. Tas pensionen ut under det år varunder denförsäkrade fyller , eller lidigare, blir det alltså fråga om att förstbestämma pensionen provisoriskt. Den omräknas sedan kännedom har vunnits ompensionsgrundande inkomst och därmed pensionspoäng även för del sista årel förepensioneringen. Om försäkrad har gjort förtida ultag av halv ålderspensioneller gjort förtida uttag av hel ålderspension än hellkalenderår kan han tillgodoräknas pensionspoäng även för år då sådant ultag årgällande. I dylika fall omräknas den utgående pensionen med hänsyn tillde tillkommande pensionspoängen (12 kap. AFL). Storleken av den ålderspension som börjar ulgå vid 65 årålder motsvarar av produkten av basbeloppet för den månad för vilkenpensionen skall utges och medeltalet av de pensionspoäng som hartillgodoräknats den försäkrade. Har pensionspoäng tillgodoräknats för mer än 15år beräknas medeltalet på de 15 högsta poängtalen (15-årsregeln). Harpensionspoäng tillgodoräknats för mindre än minskas pensionen med 1/30för varje felande år (30-årsregeln). I pensioneringens inledningsskede har för försäk- 1980/81:204 68 radsom är svensk medborgare 30-årsregeln ersatts med en 20-årsregel för den som ärfödd något av . För den som är född något av åren 1915-1923fordras i stället för den som är född år 1915,22 år för den somär född osv. Dessa övergångsregler - sammanställda med de ovan angivnareglerna om beräkning av pensionsgrundande inkomst för det sextiofemtelevnadsåret för äldre försäkrade - innebär att personer som är födda år 1914och senare har möjlighet att förvärva full pension medan de som är födda åren1896-1913 maxiamlt kan få så många 20-delar av full pension som antalet år fr.o. m. år 19601, o. m. det då vederbörande fyller . Åven för utländskamedborgare födda eller tidigare gäller särskilda bestämmelser medavseende på den s. k. 30-årsregeln (15 kap. 1 a § AFL). Förtidspension utgår tillförsäkrad för tid före den månad då han fyller eller ålderspensiondessförinnan börjar utgå till honom. Då en förtidspensionär uppnår utbyts förtidspensionen mot ålderspension (13 kap. AFL). De gmndläggandeförutsättningarna för rått till förtidspension är desamma som inomfolkpensioneringen. En fömtsättning för rätt till förtidspension fråntilläggspensioneringen är dock att den försäkrade kan tillgodoräkna sig pensionspoängför tid före det år då pensionsfallet har inträffat. Pensionsfallet anses hainträffat då arbetsförmågan har blivit nedsatt med minsthälften och nedsättningen därjämte kan betraktas som varaktig eUer väntas blibestående avsevärd tid. Storleken av helförtidspension motsvarar i princip den ålderspension som den försäkrade skullebli berättigad till om han hade börjat uppbära sådan pension fr. o. m. denmånad då han uppnår . Härvid skall, så snartvissa förutsättningar är uppfyllda, pensionen beräknas under antagande att denförsäkrade fr. o. m. det år då pensionen börjar utgå t. o. m. delår då han uppnår (för försäkrad född under någol avåren 1911-1927) har tillgodoräknats vissa pensionspoäng (antagandepoäng). Föratt pensionsberäkning med antagandepoäng skall få äga rum fordras atl denförsäkrade antingen vid lidpunkten för pensionsfallet har haft ensjukpenninggrundande inkomst som svarar mol en årsinkomst av förvärvsarbetelägst lika med det vid årets ingång gällande basbeloppet eller också kantillgodoräkna sig pensionspoäng för två av de fyra åren närmast förpensionsfallet. Antagandepoäng skallberäknas enligt den av två alternativa metoder som ger det för den försäkradegynnsammaste resultatet. Den ena metoden innebär att antagandpoängen beräknasmotsvara medeltalet av de två högsta poängtalen närmast förepensionsfallet. Den andra metoden innebär att antagandepoängen beräknas på gmndvalav poängförvärven under samtUga år t. o. m. året närmast före pensionsfallet.Antagandepoängen skall därvid motsvara medeltalet för halva antalet av de årsom sålunda kommer i fråga varvid hänsyn i första hand tas med de 1980/81:204 69 högstapoängtalen (13 kap. 2 § AFL). Förtidspensionenligt reglerna om antagandepoäng förutsätter att den försäkrade kan uppbära ålderspension. Antalet poängår skall aUtså, inberäknat årenmed antagandepoäng, vara minst tre. Omförutsättningar inte föreligger för att den försäkrade skall kunna få förtidspensionmed tillgodoräknande av antagandepoäng fordras för rått till förtidspension attden försäkrade har tillgodoräknats pensionspoäng före det årunder vilket pensionsfallet inträffade. Förtidspensionen beräknas då pågrundval av föreliggande faktiska pensionspoäng enligt samma metod somålderspension vilken utgår fr. o. m. den månad då uppnås (13 kap.3 § AFL). Familjepensionutgår till försäkrads änka och barn under förutsättning att den försäkrade vidsin död var berättigad till förfidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen eller skulle ha varit berätfigad fill förtidspension omhans arbetsförmåga vid tiden för dödsfallet varit så nedsatt som krävs för rätttill sådan pension. Efter kvinnlig försäkrad utgår endast barnpension (14 kap. AFL). Familjepensionenutgör en viss procent av den avlidnes egenpension, dvs. den förtids- ellerålderspension som utgick till den avlidne eller - om sådan pension inte utgick- den förtidspension som han skulle ha erhållit om rätt fill hel sådan pensionhade inträtt för dödsfallet. Om den avlidne uppbar partiellförtidspension beräknas familjepensionen ändå med utgångspunkt i helförtidspension. Var han ålderspensionär räknas med en ålderspension av denstorlek som gäller vid uttag (14 kap. 3 § AFL). Änkepensionutgår till änka efter den försäkrade, om äktenskapet har varat ochhar ingåtts senast den dag då den försäkrade fyllde . Efterlämnar denförsäkrade barn som också är barn till änkan, är änkan, oavsett om barnet ärminderårigt eller har uppnått vuxen ålder, berätfigad till änkepension även omnyssnämnda fömtsättningar inte är uppfyllda. I motsats tiU vad som gäUer förrätt till änkepension från folkpensioneringen krävs för rätt till änkepensionfrån tilläggspensioneringen alltid att legalt äktenskap har förelegat. Ånkepensionsrättenupphör om änkan gifter om sig. Upplöses det nya äktenskapet innan det harbestått skall änkepension ånyo börja utgå. Ånkepensionensstorlek är beroende av om den försäkrade fömtom änkan efterlämnar barn som ärberättigat till tilläggspension efter honom. Finns inte något pensionsberättigatbarn är änkepensionen av den försäkrades beskrivna egenpension.Efterlämnar den försäkrade pensionsberättigat barn är änkepensionen avsamma pension. Rätttill barnpension från tilläggspensioneringen tillkommer avliden försäkrads barnunder . Storlekenav barnpensionen år beroende av huruvida pensionsberättigad änka finns samt avfamiljemedlemmarnas antal. 1980/81:204 70 Efterlämnaren man änka och ett pensionsberättigat barn, blir barnels pension avfaderns egenpension. År ett barn ensaml pensionsberättigat, blir barnetspension av den avlidnes egenpension. Finns flera barn än ett, ökas de nuangivna procenttalen med lio för varje barn ulöver det första och detsammanlagda barnpensionsbeloppet fördelas Uka mellan barnen. Flerafamiljepensioner kan inte utgå samfidigt till samma person. År någon för sammamånad berättigad till flera tilläggspensioner i form av familjepension - t. ex.barnpension efter både fader och moder eller både änkepension och barnpension -utges sålunda endasi den siörsta av dem. En kvinnas rätt liU änkepension påverkasemellertid inte av atl hon är berättigad till förtidspension ellerålderspension från tilläggspensioneringen. Ånkepension från folkpensioneringenkan däremot, såsom förut har framhållits, aldrig utgå samfidigt med folkpensioni form av barn-, förlids-eller ålderspension eller huslrutillägg. En änka kansålunda uppbära såväl folkpension och filläggspension i form avålderspension som filläggspension i form av änkepension efter sin avlidne make. Enförsäkrad har med samtycke av sin make möjlighel alt anmäla individuelltundantagande från försäkringen för filläggspension såvitt avser inkomst avannat förvärvsarbete ån anställning. Undantagandel gäller fr. o. m. året nästefter del då anmälan därom har gjorts. Anmälan om undantagande kan återkallasav den försäkrade med verkan , dock fidigast fråndet som inträffar sedan undantagandet har ägt giltighet . Den som haråterkallat anmälan om undantagande får sedan inte ånyo göra dylik anmälan. Haranmälan om undantagande skett skall vid beräkningen av pensionsgmndandeinkomst för den försäkrade för tiden efter det undantagandet har trätt i krafthänsyn inte tas till inkomst av annat förvärvsarbete än anställning och inte heUertill delpension (11 kap. 7 § AFL). Undanlagande kan också ha viss reducerandeeffekt på framtida pension som grundas på inkomst av anslällning. Sålunda skallvid beräkning av ålderspension talet 30 ökas med ett för varje är för vilketden försäkrade till följd av undantagandet inte har tillgodoräknatspensionspoäng eller har förlorat mer än en poäng. Talet 30 får dock inte ökastill mer än 50 (12 kap. 2 § andra stycket AFL). Förtidspension enligt reglernaom antagandepoäng kan inte utgå om undantagande ägde giligthet för denförsäkrade då pensionsfallet inträffade och undantagandet tiUika har föranlettalt den försäkrade för något av de fyra åren som närmast föregåtipensionsfallet har gått miste om mer än en pensionspoäng (13 kap. 2 § tredjestycket AFL). Undanlagande kan också, som har framhållits i det föregående,reducera storleken av utgående pensionstillskott. Tilläggspensioneringenfinansieras helt genom avgifter på inkomst av förvärvsarbete. Avgift förinkomst av anställning betalas av arbelsgivaren. För inkomst av annatförvärvsarbete än anställning betalar de försäkrade 1980/81:204 71 Den procentsats enligt vilken avgifterna skall ulgåfastställs i en särskild lag. Prop.1980/81:204 72 En arbetsgrupp inom har i enpromemoria (Ds S 1981:1) ATP-rätt för föräldrar som vårdar egna barn i hemmet, m.m. lämnat förslag fill nya regler för intjänande av ATP-rätt. Promemorian har remissbehandlats. Remissvar har inkommit från , försäkringsöverdomstolen,försäkringsrätten för , försäkringsrätten för ,, försäkringsinspektionen, riksrevisionsverkei, ,, statens löne- och pensionsverk, ,statens invandrarverk, länsstyrelserna i , , Gävleborgsoch , Försäkringskasseförbundel, , . iSverige (LO), (), Centralorganisationen SACOISR,, Hantverks- och -Familjeföretagen, , , , och Samhälle,. Därutöver har yttrande inkommit frånEnsamståendes intresseorganisation. Till flera remissyttranden har fogats reservationer frånen minoritet som varit av annan mening än den som framgår av detmajoritetsyttrande som redovisas i det följande. Allmänna synpunkter på förslaget Förslaget från den särskilda arbetsgruppen har fått ettblandat mottagande av remissopinionen. Förslaget tillstyrks eller lämnas utanerinran av försäkringsinspektionen, , statens löne- ochpensionsverk, , , länsstyrelserna iJönköpings och . , , , , . framhåller alt del är föräldrarna- inte samhället - som kan avgöra vilken arbetsbörda de klarar av vid olika tidpunkterunder barnens uppväxtår och hur denna skall fördelas dem emellan. Samhälletsuppgift är att underlätta föräldrarnas ställningstagande härvidlag. För dettakrävs ett ökat stöd åt föräldrarollen. ATP-rätt för vård av barn i hemmet ärett sådanl stöd. ställer sig helt positiv tillreformen då den 1980/81:204 73 innebär en ökad trygghet i pensionshänseende för gruppersom har problem att uppnå ett fullgott ATP-skydd, 1. ex. kvinnor i glesbygd ochpå orter med dåligt utbyggd barnomsorg och med få möjligheter lillförvärvsarbete. Enligt måste vård avbarn i hemmet anses fullt jämförbar med annan verksamhet ute i arbetslivet. Arbelsmarknadsstyrelsen förutsätter att reformen intepåverkar utbyggnaden av barnomsorgen och annan samhällsservice och heller interegionalpolitiska satsningar för alt öka tillgången på arbetstillfällen iregioner där del råder brist. Kvinnorna har under en lång följd av år fortsatt atlöka sin andel av arbetskraften oavsett konjunkturläge. Kvinnorna, även de medsmåbarn, har alltså visat sin vilja alt förvärvsarbeta. Del är på samhället ansvarelligger att underlätta för dem atl förena vårdansvar och förvärvsarbete. Del ärockså vikligl för kvinnornas rått lill arbele atl fäderna tar sin del av deltaansvar. och Samhälle hälsar med slortillfredsställelse en lag som ger möjlighet för föräldrar att tillgodoräkna sigATP-poäng för den lid föräldern stannar hemma för att vårda elt litet barn.Förbundet anser också, atl en sådan lag är en bekräftelse på att vård av barn ihemmet år en betydande och för samhället mycket viktig arbetsinsats. Förslagetavstyrks av , försäkringsöverdomstolen, försäkringsrättenför , försäkringsrätten för , länsstyrelserna iStockholms och . , , , , , ,och . anser att det kanifrågasättas om det finns någol behov av regler om ATP-rätt för värd av småbarn så länge ATP-systemet har en 30-årsregel för fulla förmåner. Liknandesynpunkter framförs bl. a. av , försäkringsrätten förSödra , LO, TCO och . anser att den föreslagna reformen bl.a. med hänsyn fill reglerna om pensionstillskott endasi i undantagsfall skullemedföra vissa fördelar. Från de remissinstanser som avstyrker förslaget påpekasbl. a. de principiella förändringar förslaget innebär. konstaterar att del måste beaktas att ATPs principiellagrundval år att pensionsrätt grundas på inkomst av förvärvsarbete och attfinansieringen sker genom avgifter som direkt eller indirekt bärs av deförvärvsarbetande. Förslaget i den remitterade promemorian är knappasi förenligtmed dessa grundläggande principer för ATP. Liknande synpunkler framförs bl. a.av , försäkringsöverdomstolen, LO, TCO, försäkringsrättenför och Försäkringskasseförbundel. Liksom flera andra remissinstanser pekar Pensionärernas riksorganisalionpå atl också andra grupper gör viktiga vårdinsatser. 1980/81:204 74 finna skäl till att den vårdinsats föräldrar gör då de hellidsvårdarbarn skulle värderas enligt arbetsgruppens förslag, medan andra för samhälletmycket vikliga vårdinsatser inte skulle ges samma bedömning. Som exempelframhåller organisationen den myckel omfattande vårdinsats som make, barn elleranhörig gör för sjuka, äldre personer. Effekten av detla vårdarbete kan i ATP-sammanhangbli lika den som arbetsgruppen anfört i sitt förslag för föräldrar till småbarn. I promemorian anges atl de årligaadministrationskostnaderna enligt riksförsäkringsverkels beräkningar kommer alluppgå till 9 milj. kr. Pensionärernas riksorganisalion konstaterar all ATP-systemetunder de senasle åren har utsatts för slora ekonomiska påfrestningar som tillviss del har sin grund i en alllför hög inflation. Att under dessaomständigheter föreslå förbättringar av ATP för en grupp ulan att dessaförbättringar skulle byggas på avpassade avgifter synes riksorganisationen varahelt orealistiskt. Att till detla lägga elt årligt adminislralionsbidrag på 9milj. fören reform med så begränsad omfattning förstärker den bestämdauppfattningen alt förslaget inle skall genomföras menar organisationen. Svenska kommunförbundel framhåller alt även om lång tidskulle förflyta innan reformen får fulll genomslag är del klarl all effektenblir ökade utbetalningar från ATP-systemet, vilka inle har samband medanställningsförhållande. Dessa måste finansieras. ATP-systemet är inleanpassat härför. Det är principiellt fel atl i ATP-systemet införa nya grupperför vilka avgifler ej inbetalats. Styrelsen avstyrker därför det föreliggandeförslaget. Riksrevisionsverkei konstaterar att fram lill fullfunklionsstadietsom inträffar efler kommer de adminislraliva kostnaderna att uppgå tillsammanlagt minst 500 milj. kr. Reformkonstruklionen medför således sloraadministrativa koslnader innan reformen ger avsedd effekt. Tjänstemännens cenlralorganisalion anser alt ocksåkostnaderna ulgör ell skäl för atl avstyrka arbetsgruppens förslag. De niomiljonerna i administrationskostnader bör i slällel fördelas på ulbyggnad avbarnomsorgen i slällel för alt avsättas för en reform som gäller förmåner om30-40 år. anser det med hänsyn till den rådandesamhällsekonomiska situationen olämpligt all nu beslula om ytterligareåtaganden. anser atladministrationskostnaderna måste rymmas inom de ramar för kostnader som manredan har för ATP. Försäkringskasseförbundel ifrågasätter om resurserna i slällelborde inriktas på att påbörja en samordning av socialförsäkringens olika delar.Vidare påpekar förbundet att jämställdhetskommitlén som komplement till 1980/81:204 75 utredningen arbele (SOU 1979:89) skall ularbelaförslag bl. a. för alt förbättra de hemarbetandes situation. Arbetsgruppens förslag lill utformning av ATP-rätttillstyrks av försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten för ,försäkringsrätten för , länsslyrelsen I län.Lantbrukarnas riksförbund, Husmodersförbundel Hem och Samhälle, Moderata kvinnoförbimdei.Folkpartiets kvinnoförbund och . Inte någon remissinstansförordar något annat alternativ. föreslår att arbetsgruppensalternativ med etl krav på alt de per barn småbarnsföräldrar skulle fåtillgodoräkna sig, i stället skall fördelas jämnt mellan de båda föräldrarna,så atl varje förälder får tillgodoräkna sig ett och elt halvt år per barn. anser all arbetsgruppen inteuppmärksammat de problem som kan uppstå för föräldrar vid vård av handikappadebarn. De kan behöva en längre vårdlid i hemmet än utan att vårdbidragsom berättigar lill ATP ulgår. Förbundel anser det lämpligt alt överväga alt idessa fall ATP-rätl för vård av barn i hemmet fär tillämpas längre lid än treår, förslagsvis lill skolpliktsålderns inträde. framhåller alt denna rätt till ATP-poängför vård av bam borde kunna göras retroaktiv så att många kvinnor, som pågrund av fidigare svårigheter med barntillsyn ej har tjänat in fulla ATP-poäng,skulle kunna räkna sig dessa år tillgodo för all uppnå . påpekar alt arbetsgruppens förslagom mer än sex månaders vård för tillgodoräknande av pensionsår kan innebäraproblem i vissa fall. Föräldrar som valt all vara hemma för vård av egel barnkan om barnet måste vistas på sjukhus gå miste om poängår. Detkan t. ex. vara svårt att återgå till förvärvsarbete. Osäkerhet beträffandelängden av barnels sjukhusvistelse kan göra förvärvsarbete utanför hemmet omöjligt. Försäkringsöverdomstolen aktualiserar en grupp försäkrademed små barn vars ATP-skydd i vissa situationer kan vara bristfälligt.Domstolen syftar på föräldrar som blir förtidspensionsfall under tid då de ärhemma och vårdar barn. Sådana försäkrade kan i vissa fall komma all sakna detriskskydd som reglerna om antagandepoäng i 13 kap. 2 § lagen om allmänförsäkring ger. att behöva gå vägen över fria poängår skulle man kunnakomma till rätta med della problem, om man förlängde förälderns möjlighel attvara registrerad för en sjukpenninggrundande inkomst menar överdomslolen. anser att krav bör slällas atlberörda föräldrar är bosatta i . Verket påpekar vidare all för personersom intjänar mindre än 15 poängår kan situationen uppstå att det skulle varitmer gynnsamt att få räkna etl vårdar än etl pensionsår med lågpensionsgrundande inkomsl. Prop.1980/81:204 76 Åven försäkringsrätten för har uppmärksammatdenna konsekvens av arbetsgruppens förslag och finner den oacceptabel. Riksförsäkringsverketframhåller att en möjlig lösning skulle kunna vara att också den somtillgodoräknas pensionsgrundande inkomst får rätt att tillgodoräknas vårdar.Pensionen skulle sedermera beräknas efter det gynnsammaste alternativet. I promemorianuppskattas antalet ansökningar till ca 60 000 . Om även föräldrar somtillgodoräknas pensionsgrundande inkomst kan komma i fråga torde antaletansökningar komma att öka lill omkring 280 000, vilket skulle innebära enavsevärd ökning av administralionskostnaderna. Verket framhåller vidare atl kravelpå att föräldrarna skall vårda barnet behöver preciseras ytterligare både närdet gäller förvärvsarbete och sludier. Försäkringsrättenför tar upp frågan om anmälan och ansökan om vårdar och föreslåratt den retroaktiviiel som finns inbyggd i arbetsgruppens förslag slopas.Riksförsäkringsverket pekar på alt de föräldrar som inte gör anmälan ochansökan inom föreskriven fid kan gå förluslig rätlen att tillgodoräkna sigvårdar. anser att arbetsgruppen föreslår etl krångligt byråkrafisktsystem med föranmälan, ansökan, försäkran och beslut från föratt få fillgodoräkna sig ett pensionsår. Med föreliggande förslag ser förbundetuppenbara risker för att mänga i efterhand kommer att upptäcka att man"missat" en förmån åven om det finns aldrig så goda avsikter tillbred information. Liknande synpunkter framförs av . Försäkringskasseförbundetbefarar att förslaget från administrativ synpunkt kan bli tungrott med anmälanoch ansökan. framhåller attinformationsinsatserna i samband med ett ikraftträdande av den föreslagnareformen ställer särskilda krav vad gäller invandrarbefolkningen. Skriftliginformation såväl som ansöknings-och anmälningsblanketter behöver framställaspå de vanligaste invandrarspråken. 1980/81:204 77 Proposifionenshuvudsakliga innehåll....................... ..... 1 Lagförslag......................................................... ..... 2 Utdrag av protokoU vidregeringssammanträde 5 1 Inledning..................................................... ..... 5 2 Behovet av nya ATP-regler försmåbarnsföräldrar ..... 6 3 ATP-rättens utformning.................................. 9 3.1 Nuvarande regler.................................... ..... 9 3.2 Avgränsning av begreppen föråldrar ochvård av barn.. 12 3.3 Adminitration m. m.................................. .... 13 3.4 Finansiering och ikraftträdande................. 14 4 Upprättat lagförslagsamt specialmotivering....... 15 4.1 Specialmotivering till förslaget om lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring................ 15 5 Hemställan................................................... .... 19 6 Beslut......................................................... 19 Bilaga 1 Promemoria (Ds S1981:1) ATP-rätt för föräldrar som vårdar egnabarn i hemmet m.m............................. 20 Bilaga 2Remissammanställning.............................. .... 72