prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsentillstyrker vidare utredningens förslag all fiskelillsynsmännen förordnas avlänsstyrelsen och atl och länsslyrelsen utfärdar centralarespektive regionala rikllinjer för verksamhetens bedrivande samt slulligen atllänsstyrelsen bör vara anställnings- och medelsförvaltande myndighel. Närmarebestämmelser härom bör dock utfärdas. 13.17 i län:Enligt mening föreligger ett klart behov av förbällradfisketillsyn. bör ges ökade resurser för övervakning av deutökade svenska fiskezonerna saml även för bevakning av kusl- ochskärgårdsområdena. I enlighet med utredningens förslag bör särskilda fisketillsynsmäni vissa fall förordnas av för att biträda ochpolisen i tillsynsverksamheten. Dessa fisketillsynsmän bör förordnas förspeciella uppgifter säsom t.ex. bevakning av viktiga lek- och reproduklionsomrädenför vandringsfisk samt för ufiagda licensomräden. Fisketillsynsmännensarbetsuppgifter bör även omfatta information om gällande lokala bestämmelserför fiske och fiskevård inom tillsynsområdel. Det är angelägel att ullräckligamedel ställs till förfogande för denna uppgift. 13.18 i : Länsstyrelsenhar inget att erinra emot att de av särskilt förordnade fiskelillsynsmännensammanförs under enhetlig benämning och erhåller lika befogenheter. 13.19 i Kristianstadslän: delar ulredningens uppfattning att ansvaret för tillsynenöver kusl- och havsvatten bör ligga på och inom insjöarna (medvissa undantag) på polisen saml att fiskefillsynsmän även i fortsättningen börförordnas av . 13.20 i län:Utredningen har omarbetat det förslag till ny organisation av fiskelillsynensom lades fram av fiskeadmini-strafiva utredningen . Länsslyrelsen haringet all erinra mot del nya förslaget om hur huvudmannaskapet för tillsynenskall vara uppdelat mellan och polisen. Länsslyrelsen delaräven uppfattningen att det på gmnd av polisens och bristanderesurser krävs särskilt förordnade fisketillsynsmän för fiskebevakningen.Utredningens förslag förefaller även i övrigt vara väl avvägda och lämpliga atllägga till grund för en förbättrad och effektivare fiskelillsyn. 13.21 i län: Fiskelillsynen i länet fungerar bra och tillgängliga resurser hoskustbevakning, polis och särskilt 1980/81:153 243 förordnadetillsynsmän las väl tillvara för tillsynsverksamheten. Resurserna är dockalltför begränsade. Del är angelägel all verksamhelen ylterligareeffektiviseras genom all tillsynsmannen får ökade befogenheter. De bör såledesges räll atl undersöka låsta utrymmen. 1 avvaklan på resultatet av sjöövervakningskommilténsarbele bör någon ändring belräffande nuvarande ansvarsfördelning mellankustbevakning och polis ej göras. Länsstyrelsenavslyrker därför all de av utredningen föreslagna ändringarna rörande ansvaretför fiskelillsynen genomförs. 13.22 Länsstyrelseni : I likhet med utredningen anser läns slyrelsen atl bör ha huvudansvaret för fiskelillsynen lill havs. har en utbyggd organisation och bedriver en fortlöpande övervakning till sjöss. Belräffandekustvatten saml och kan diskuteras om ellerpolisen skall ha huvudansvaret. Yllerligare en statlig utredning, som harberöring med den akluella, pågår, nämligen sjöövervakningskommiltén.Samordning bör således ske med de förslag som sjöövervakningskommiltén kanframlägga. är länsslyrelsen således inte beredd atl i denna delta ställning till fiskevallenulred-ningens förslag. Vidkommandeövriga vatten delar länsslyrelsen utredningens uppfattning atl polisen skallha huvudansvaret för fisketillsynen. Nägon annan lämplig myndighet finns ej.Principiellt fär fisketillsyn dessulom anses vara en polisiär uppgift. fall fisketillsynsman endasi har atl utöva verksamhel inom elt polisdistriktbör förordnandemyndighet vara den lokala polisstyrelsen. Motsvarande regelfinns när del gäller förordnande av ordningsvakt. I övriga fall dåfisketillsynen berör flera polisdistrikt bör respektive länsstyrelse förordnafisketillsynsman. Beträffandedet operativa ansvaret bör del knytas lill den som har huvudansvaret för fiskelillsyneni de olika vattnen. Vidkommandekostnaderna vill länsslyrelsen framhålla, atl sädan bevakning som avserenskilt vatten, där frifiske inle förekommer, i första hand bör åvila fiskerätlsägaren.Annars skulle lätt orimliga koslnader uppkomma för statsverket. Länsstyrelsenvill vidare underslryka alt utbildningsfrågan blir ordnad. är denförsummad och uppfyller inte nutida krav. Huvudansvarig bör polisen vara. 13.23 i län:De synpunkter som länsslyrelsen tidigare framfört i yttrande över betänkande"Ny organisation av fisketillsynen" har tillgodosetts avutredningen. Kapitlet föranleder ingen ytteriigare kommentar. 13.24 i län:Behovet av fisketillsyn i har ökat starkt , dä beständenav lax och öring i sjön stigit kraftigt. Det är nödvändigt att ökade medelställs lill förfogande för fisketillsynen. Den föreslagna organisationen tillstyrkes. 13.25 i Västmanlandslän: Utredningen har uttalat sig för att skall ha huvudansvaretför fisketillsynen vid kusterna och i och . 1980/81:153 244 Polisenavpatmllerar med två polisbåtar frän maj lill september. En båt frånStockholms polisdistrikt öster om och en båt från Västeråspolisdistrikt väster därom. Polisbesätlningen från äger en myckel storlokalkännedom i den västra delen av och har där en god kontakt medyrkesfiskare och fisketillsynsmän. Det är troligt alt delsamma kan sägas om depolismän som avpalrullerar den östra delen av . Detär naturligt för fiskelillsynsmännen atl vända sig till polisen då brottmisstänks eller har inträffat. Förmodligen skulle det le sig förvirrande för fiskelillsynsmänneni länel om en del skulle ha kuslbevakningen som huvudman medan andra skulle hapolisen som huvudman. Tillsynsmännen bör organisatoriskt vara underställda delokala polisstyrelserna som tillika är tillsynsmannens förmän och som underlänspolischefen svarar för den operativa ledningen. Medhänsyn härtill anser länsslyrelsen atl polisen skall ha huvudansvaret för fiskefillsyneni . Del bör dock understrykas atl det är nödvändigl med samarbete mellanpolisen och kuslbevakningen i denna del. Delär riktigt som ulredningen konslalerar atl polisen inle kan avsätta resurser inågon slörre utsträckning för tillsyn av fiske. Fisketillsynsmän bör därförförordnas i erforderlig omfattning. Förordnanden utfärdas av därärendena som bör handläggas vid länspolischefens expedition.Tillsynsmännen bör erhålla utbildning inom sill område innan de erhållerförordnande. Det är lämpligl all leder denna utbildning. Ulredningenhar ullalat sig för atl fisketillsynsmännens befogenheter bör ökas iförhållande lill vad som gäller. Nuvarandebefogenhelsregler är enkla men måste ändå ulgöra en lung del i fisketillsynsmännensutbildning. Atl ålägga tillsynsmannen ökade befogenheter skulle för deras delkräva mer ingående kännedom om lagar och förordningar, kunskaper somförmodligen inte kan meddelas på den förhållandevis korla utbildningstid somkan komma ifråga. Följden skulle bli atl tillsynsmannen skulle åläggas ellalltför stort ansvar. De brott som kan finnas anledning för tillsynsmannen altbeivra är oftast bagatellartade. För de fall då grövre brott begås finns alllidmöjlighet all tillkalla polis. Länsstyrelsenvill med anledning härav avstyrka all fiskelillsynsmännen får ökadebefogenheter. Fisketillsynenssamordning med övrig naturlillsyn har inle närmare behandlats i ulredningen. 1Mälaren, nedre och väntas behovel av naturtillsynen öka itakt med att fler naturreservat och fågelskyddsområden tillskapas. I Mälarenoch nedre är slora nalur-reservatsbildningar nära föreslående. Omframlagt förslag om sjövägmärkning genomförs accentueras behovet av tillsyn avde slörre sjöarnas vattenområden ytterligare. Del synes därför lämpligt att detillsynsman, som kommer atl verka i nämnda sjöar, ges flera uppgifter än enbartfisketillsyn. Samordningen av sådana tillsynsmans uppgifter, ulbildning m. m.sker lämpligen på regional nivå. 13.26Länsstyrelsen i : Mol bakgrund av den hårda prioritering somgäller i polisens användning av de personella resurserna är del nödvändigt medfiskeövervakning jämväl genom fisketillsynsmän. Dessa bör, som , förordnas avlänsstyrelse. Länsstyrelse och polisstyrelse bör lägga upp linjer för tillsynenmed beaktande av de anvisningar rikspolissly- 1980/81:153 245 Utbildningen bör ske i länsstyrelses regi. Del förulsäUs atllänsstyrelse ges ekonomiska resurser för denna verksamhel. Tillsynsman bör ståunder polismans förmanskap liksom förhållandel är beträffande ordningsvakt.Rapportering sker lill polisstyrelse inom vars område överträdelse begåtts. inte ger besked om del behov av tillsynsman förslaget kan medföra,saknas nu underlag för bedömning av del merarbete organiserandet och förvallningenav tillsynen innebär för länsstyrelse och för polisstyrelse. Det finns fog föranlagande all polisorganisationen kan komma att kräva ökade personalresurserför nyssnämnda ändamål. 13.27 i : Behovav förbättrad fisketillsyn har konstaterats säväl i det tidigare som i del nuaktuella belänkandet. I och för sig kan det finnas förhoppningar om i varjefall ler del sig önskvärt - att övriga nu föreslagna reformer kan bidra lill enminskad frekvens av överträdelser i samband med fiske. Bortsett härifråntillstyrks om statsmakterna accepterar tanken alt fiskelillsyn i första handär en polisiär uppgift förslaget. Anpassning bör ske efler de lokala behovenoch förhållandena inom detla län saml till de mål som kan uppnås med frånkostnadssynpunkt och med hänsyn till effektivitet skäliga insatser. Denföreslagna resursramen på bedömes otillräcklig och bör därför vidgas lillminst av allmänna medel. 13.28 i Norrbottenslän: Länsslyrelsen kan i princip 13.29 Sjöövervakningskommittén:Kommittén har inget all invända mot förslaget. Ibetänkandel föresläs ell omfattande regelsystem för fisket. Kommittén vill erinraom alt detta kräver att etl tillräckligt anlal fisketillsynsmän utses. Kommittén vill ocksåuttala att del är angeläget all ta lill vara de möjligheter som kan finnas altsamordna fiske- och jakllillsynen. 1 vissa fall kan det kanske, som ordningsvaklutredningenhar påpekat (SOU 1978:33) vara lämpligl all samma person utses alt utöva bådefiske- och jaktlillsyn. 13.30 Hushållningssällskapens förbundoch : Förbunden delar hell utredningensuppfattning att del föreligger etl klart behov av förbällrad fiskelillsyn ochalt denna ulgör etl viktigt led i fiskevärden. De föreslagna särskiltförordnade fiskelillsynsmännen bör förutom att bilräda ochpolisen även förordnas för speciella uppgifter såsom t.ex. bevakning avviktiga lek- och reproduktions-områden. Deras arbetsuppgifter bör även omfaltainformation om gällande lokala bestämmelser för fiske och fiskevård inom tillsynsområdel.Det är angelägel att Ullräckliga medel slälls lill förfogande jämväl för dessaarbetsuppgifter. 13.31 : Riksförbundetansluter sig till utredningensförslag rörande utformningen av fisketillsynen. Det får understrykas att SSRoch samebyarna ges reella möjligheler all medverka i samrådsförfarandet vidfördelningen och utnyttjandet av tillkommande resurser. 1980/81:153 246 13.32 : Fiskelillsynen har varil föremål för granskning (Fiskeadminislrativa utredningen 1970:25), samt belysts i riksdagsmotionerna 1976/77: 165, 302, 1286. En förslärkning av fiskelill synen och ökade resurser är oundgängligen nödvändig. Om ell genomfö rande av utredningens olika förslag med inskränkning av vissa fiskredskap, licensomräden och fiskevårdsavgifl m. m. skall kunna kontrolleras ute i fält krävs att tillsynen fär ökade resurser. Fiskelillsynen har nära samband med andra uppgifter lill sjöss, t.ex. sjöräddning och oljebekämpning. Enligl SFR skulle det vara önskvärt med en enhetlig organisation. En samordning mellan alla av frågan berörda myndigheler är dessutom angelä gen, som t.ex. , Marinen, Polisen, , räddningen och Brandförsvaret. Jämsidesmed officiell tillsyn lillslyrker SFR den föreslagna kompletteringen medutbildade och avlönade fisketillsynsmän. Ansvaret för ulbildningen av fiskelillsynsmännenbör åvila någon central myndighet för all största möjliga enhetlighet skallnås. 13.33 : Förbundel har i och för sig inget atl erinra mol den föreslagna organisationsformen. Erfarenheterna har emellertid klart visal alt och polisens ordinarie personal endast i mycket ringa utsträckning hinner ägna sig åt fiskelillsynsfrågor. Denna uppgift kommer därför huvudsakligen att få utföras av de föreslagna särskilda fiskelillsynsmännen. Deras arbete kommer sannolikl ocksä alt öka kraftigl pä allmänt och enskilt frivalten om utredningens olika förslag går igenom. Härmå nämnas licensområden, begränsat redskapsinnehav, förbudstider etc. Förbundelanser därför alt det belopp på som ulredningen upptagit förbestridande av tillsynen är klart otillräckligt. Utredningenföreslår vidare en enhetligare och bällre ulbildning av tillsynsmännen än för närvarandesaml alt deras förordnande endasi skall gälla . Förbundet delar hell ulredningenssynpunkler i denna del. Deårliga kostnaderna är pä vissa poster alltför lågt beräknade. För fisketillsynen bör exempelvis upptas elt belopp på ca 5 miljoner kro nor. 13.34 : När del gäller fisketillsynen för fritidsfiske anser TCO all dessa polisiära uppgifter skall tillkomma polisen oavsett var fisket äger rum. 14 Förslag om fiskevårdsavgift 14.1 Allmänna synpunkter 14.1.1Svea hovrätt, vattenöverdomstolen: Förslag om allmän avgift har tidigareframlagts, bl.a. av frilidsfiskeulredningen. Den kritik som dä framfördes moten sädan avgift kan anföras även mol del nu föreliggande förslagel. Med hänsyn lilldel slora anlalel fiskande i landel är del heller inte troligt atladministration och konlroll kan ordnas så effektivt och lill sä låg kostnad somgäller pä jaktområdet. Hovrätten avslyrker förslagel om införande av fiskevårdsavgifl. 1980/81:153 247 14.1.2---------------------------- Hovrättenför nedre : Sammanfattningsvis anser hovrätten att de totaltberäknade intäkterna av den föreslagna fiskevärds-avgiften är blygsamma iförhållande till allmänintresset. Införande av avgift och tillskapande av enny fiskevårdsfond skulle medföra risk för nytt byråkratiskt krångel. Hovrättenavstyrker därför förslaget om fiskevårdsavgift. 14.1.3 Riksåklagaren: ay betänkandet Fritidsfisket (SOU 1968:13) har jagkritiserat förslaget om införande av allmän fiskeavgift. Den nu föreslagnafiskevårdsavgiften är av likartad beskaffenhet som den tidigare föreslagnaallmänna fiskeavgiften. Åtskilliga skäl kan fortfarande andras mot en sådanavgift. Med hänsyn lill den omfattning fritidsfisket fått och att detla fiskekommer att kräva fiskevårdande ålgärder, som kan antas bh mycket kostsamma,vill jag inle längre slälla mig avvisande till förslaget. 14.1.4 Sjöfartsverket:- Även omavgiften, , är ringa och knappast torde behövaföranleda någon reaktion från de mera aktiva fritidsfiskarna, synes detsjöfartsverket tveksamt om avgiftsplikten i övrigl är lämplig. Om inte annatkommer tillsynen av reglerna att vara nästintill omöjlig att kontrollera. 14.1.5 Kainmarkollegiet:I fritidsfiskeutredningens betänkande Fritidsfis ket (SOU 1968:13) föreslogs bl.a. införandet av en allmän fiskeavgift. Kollegiet avstyrkte i sitt yttrande över detta belänkande förslagel i den delen. Som skäl härför åberopades uppbörds-, redovisnings- och kontroll- tekniska synpunkter. Om ekonomiskt stöd till fritidsfisket erfordrades, syntes stödet med fördel böra ske över slatsbudgelen, anförde kollegiet. Kammarkollegiet anserfortfarande skäl kunna äberopas mol en avgift pä detla område. Säsom fiskevaltensutredningenkonstaterat i det aktuella betänkandet har samhället emellertid inle i önskvärdutsträckning kunnal genomföra de åtgärder som erfordras för att främjafritidsfiskets ändamålsenliga utveckling. Anledning finns inte till antagandeatt det statsfinansiella läget inom den framtid som kan överblickas med någonsäkerhel -kommer alt förbättras på etl sådanl sätl att möjligheterna all lillgodosefrifidsfisket över statsbudgeten mera påtagligt ökar. Kollegiet vill därförinte motsätta sig att förslagel om fiskevårdsavgifl med tillhörande fondbildninggenomförs. 14.1.6 Statskontoret: Statskontoret lillslyrkerall en allmän fiskevårdsavgifl införs. 14.1.7 : RRV haringet att erinra emot all en särskild fiskevårdsavgift införs för attfinansiera delar av utredningens förslag. 14.1.8Statens naturvårdsverk:--------------- Verkel hävdar bl.a. all del måsleanses tveksamt att avgiftsbelägga aktiviteter som en bred allmänhet vant sigatt betrakta som en tillgång, fri från statliga avgifler. Fritidsfiske utövas ide flesta fall endasi lillfälligl och flerlalel fritidsfiskare kan med skäl knappasikänna sig få något egentligt utbyle av den verksamhel som kan komma attfinansieras med avgifterna. Den mera begränsade krets som mera intensivt ägnarsig ål fritidsfiske lorde genom lösen av fiskekort. 1980/81:153 248 arrendenav fiskevatten m. m. ha slörre förståelse för en sådan nyordning, men ändockkänna en fiskeavgift som en onödig, extra pålaga. Verkel konstaterar vidare altlillräckligl slarka moliv för alt genom avgiftsbeläggning särskiljafritidsfisket från andra fritidsaktiviteter inle har presenterats. Verketavstyrker således förslaget alt införa fiskevårdsavgift. Föratt täcka de kostnader som uppkommer för de ökande insatserna för fritidsfisketbör enligt verkets mening i likhet med stöd till övrigt friluftsliv anvisassärskilda medel över statsbudgeten. 14.1.9----------------- : delar utredningens bedömning alldel är angelägel all medel tillföres för att täcka kostnaderna för fiskevårdoch service m. m. men anser alt elt finansieringssystem med individuellaavgifter är olämpligt av såväl administrafiva som praktiska skäl. Planverketanser att utredningens riktlinjer och förslag till åtgärder är sä välmotiverade all samhället bör ta del fulla ekonomiska ansvarel för finansieringen. 14.1.10 Lantbruksstyrelsen:Skulle avgiften komma alt avskräcka mindre intresserade frän atl fiska vore detta enligt lantbruksstyrelsens mening ur samhällssynpunkt olyckligt då fritidsfisket är en belydande friluftsaklivi- tet. Skulle en slor del fiska utan att betala lagstadgad avgifl uppslår behov av ökade resurser för fisketillsynen. Vidtar inle del allmänna åtgärder för atl utöva sådan fillsyn av efterlevnaden av bestämmelserna undermineras respekten för bestämmelser rent allmänl. Eftersomulredningen bedömer alt de fiskande i stor utsträckning skulle vara beredda atlbetala mer än de nu gör för alt få fiska bör utrymme finnas för höjda fiskekortavgiftervilket i viss mån bör kunna komma "fiskevården" tillgodo. Övrigabehov bör läckas av allmänna medel. Medhänvisning lill vad ovan anförts avslyrker lantbruksslyrelsen införandet av enfiskevårdsavgifl. 14.1.11 Fiskeristyrelsen:Ulredningens förslag om införande av en fiske vårdsavgift för att täcka kostnaderna för fiskevård, service och informa tion samt viss fisketillsyn i enskilt vatten har föranlett delade meningar bland remissinstanserna. Fiskeristyrelsenanser atl införandet av en fiskevårdsavgifl är ell nöd vändigt och lämpligt sätl alt lösa de resursbehov som utredningen funnil angelägna och som styrelsen tillstyrkt . 14.1.12 Domänverket:Domänverkel avvisar förslagel om fiskevårdsavgift främst p. g. a. att del krävs oproportioneriigl slor byråkratisk apparat för att ett sä blygsamt belopp skall kunna las ul av var och en som fiskar. Ävenav följande skäl bör förslagel om fiskevårdsavgifl tillbakavisas: - Förslaget manar tilllagöverträdelser eller fär den bredare fiskande allmänheten att avstå frän allfiska. - Förslaget drabbar fiskande somsjälva aldrig kan räkna med atl få reell nytta av fondmedlen. För denövervägande delen fiskare står avgiften dessutom inte i rimlig proportion lilldet utbyle som enstaka fiskelillfällen ger. - Det blir svårt att kontrolleraefterlevnaden av avgiftsplikten, som fömtom för den stora gruppen fiskekorlslösandeäven skall gälla för de som fiskar i eget vatten samt för sädana som av andraskäl inle behöver lösa fiskekort. 1980/81:153 249 Domänverkelvill framhålla alt medel som behövs för all förbättra eller åtminstonebibehålla etl fiskevattens kvalitet i första hand skall tillskapas genominkomster från fiskeupplåtelser och kortförsäljning. Om yllerligare medelbehövs föreslår domänverkel avveckling av den mervärdeskall som utgår vidförsäljning av fiskekort. Enbart för domänverkets del skulle detta öka utrymmetför fiskevårdande åtgärder med drygl . 14.1.13 Beredningenför samordning av statliga insatser för rekreation m.m.: Beredningen vill emellertid helt avstyrka utredningens förslag om en fiskevårdsavgift. Detta av flera skäl. Avgiften bör i första hand tas ul lokalt av den som nyttjar den service som erbjuds. Detla kan ske genom hamnavgifter för båtar, fiskekort i fiskevårdsområden, liftavgifter för nytt jande av skidbackar etc. Avgifter centralt är redan accepterade när det gäller i form av skatt pä fordon eller olika former av frilidsboendeanlägg- ningar. Alt införa centrala avgifter för alt utöva enskilda friUdsakUviieter anser beredningen vara principiellt felaktigt. Särskiltsådana stora och utvecklingsbara aktiviteter som fritidsfisket och vilket redani dag finns goda möjligheter för stora befolkningsgmpper att utöva enligt allemansrältsligaformer bör man i slällel frän samhällels sida pä allt sätt söka stimulera ytteriigare.De avgifter som allmänheten kan vilja betala centralt borde i ställetreserveras för avgifter lill cenirala medlemsorganisationer såsom Frifidsfiskarna,eller . Denföreslagna avgiften är i och för sig relalivi blygsam, men skulle om dengenomfördes ändå för barnfamiljer elc. bli räll betungande. Detta skulle i sintur motverka det syfte om att bredda frilidsfiskemöjlighelerna, som ulredningengenom sina övriga förslag har uttalat. Räknar man sedan bort vad som skulleförsvinna i den administrativa hanteringen av avgiftssystemet så torde ändå inleavgiften kunna finansiera de kostnader som utredningens övriga förslag innebär.Beredningen vill med ovanslående motivering klart avstyrka förslaget om enfiskevårdsavgift. 14.1.14 Länsstyrelseni : I likhet med bland annal landsting et, , och länels hushållningssällskap befarar att fiskevårdsavgifl långl ifrån kommer att erläggas i den utsträckning som utredningen antar. Påsamma sätt som jaktvårdsavgiften är dock en fiskevårdsavgifl ell lämpligt sätt att erhålla medel till fiskevård. tillstyrker såle des införande av en sådan avgift. 14.1.15-------------------------------------- Länsstyrelseni län: Länsslyrelsen förordar atl kostnadernaför fiskevård m. m. finansieras över statsbudgeten. 14.1.16------------------------------- Länsstyrelseni : Det är slor risk för Underlätelseatt lösa avgiften - enligl vissa beräkningar skulle ända underlåtaatt betala. En kontrollapparat skulle säkerl slälla sig mycket dyr iförhällande avgiftens storlek. Länsslyrelsen ställer sig tveksam till denföreslagna avgiften inte minst med tanke pä den omfattande byråkratiskaapparaten i förhållande till del ekonomiska utfallet. Länsslyrelsen anser dockatt det är viktigt att medel ställs till fiskevårdens förfogande i denomfattning som föreslagits. 1980/81:153 250 14.1.17----------------------------- Länsstyrelseni : lillslyrker ulredningens förslag ominförandel av en fiskevårdsavgifl. Detär av stor vikl all kostnader för administration, uppbörd och regis terhållning hålls nere så atl så stor del som möjligt av fiskevårdsavgiflen kan återgå till ändamålsenliga åtgärder. 14.1.18---------------------------- Länsstyrelseni : Eftersom del lorde vara omöjligtatt direkl ur statsmedel täcka kostnaden för ulredningens förslag, vill inte motsätta sig att en fiskevårdsavgifl införs i enlighet med förslagel.-- 14.1.19 Länsstyrelseni : Med tanke på all fritidsfisket till hör en av våra allra viktigaste fritidsaktiviteter som utövas av många människor bör den årliga koslnaden för fiskevård, information, service m. m. som utredningen kommit fram till tas över statsbudgeten. Detkan knappasi vara nödvändigt att besvära cirka 1 miljon svenskar för att ta inde som en fiskevårdsavgift beräknas inbringa.