prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är således viktigt alt de uppställda sparmålen kontrollerassärskilt mot bakgmnd av den föreslagna förändringen av länebestämmelserna. LRFsom anser att elradiatorer kan behöva användas i vissa fall anför: EnligtLRF:s uppfattning är det väsentligl alt olika system för vedeldning kankompletteras med elradiatorer för att hålla grundvärmen om innehavaren ärbortrest. I mänga fall kan detla lösas genom att man har en vedpanna ochvattenburet system, i så fall innefattas systemet i kommitténs förslag, menett vedeldningssystem kan också vara uppbyggt kring kaminer som är utplaceradepå olika häll i byggnaden. Där det inle finns, möjlighet all koppla in en elpatronbör del vara möjligt all komplettera med elradialorer. Branschorganisationernainom VVS-omrädet, , och ,anser atl förbudet mot direktverkande elradialorer bör utformas med färreundantag och atl större krav bör ställas på byggnadernas utformning. tillstyrker i huvudsak de förslag till restriktioner mot direktverkandeelvärme med elradiatorer som ELAK föreslagil. Vivill dock inte tillstyrka att undantag från förbudet mot installation av direktelfår göras om behovet för radiatorerna nedbringas till av vad kraven iSvensk Byggnorm säger. Vår invändning grundar sig på atl direktelsystem ejuppfyller rimliga krav på flexibilitet eftersom enbart elenergi kan komma tillanvändning. Förslaget är tänkt att "premiera" dem som byggerenergisnålt. Vi anser det självfallet vara väsenlligt att bygga hus som drarlite energi, men detla får ej ske med minskad flexibilitet som resultat. anser att ELAK borde vall en hårdare gräns för närelradiatorer ska få installeras och anför därvid: Iprincip stöder vi kommitténs förslag att myckel energisnåla enbostads-hus inteska behöva utrustas med värmesystem för vattenburen värme. Kravet påenergisnålhet måsle dock skärpas. 1980/81:133 163 avradiatorenergin är enligt vår uppfattning förhållandevis lätt att åstadkomma. Direktverkandeeluppvärmning kommer med detla krav alt bli standard. Vi kommer atl läsa fasluppvärmningssystemet vid el. Risken är slor alt de flexibla värmesystemen medvatten eller luftburen värme helt slås ut och alt utvecklingen av dessa ipraktiken avstannar. Och del var ju inte detta som var meningen. I denna frågastår man därför inför ett dilemma som möjligen kan lösas genom att man skärperkravet för alt få använda direktverkande el frän till 50 å . VVS-informationanser att alla byggnader skall förses med ett vattenburet system, skorsten ochen panna för flerbränsleeldning. De remissinstanser somavstyrker ELAK:s förslag om förbud mol direktverkande elradiatorer motiverarsitt ställningstagande med alt del inle är visal atl uppvärmning medelradiatorer skulle vara mindre flexibelt än t.ex. vattenburen elvärme, attstora kostnadsökningar skulle bli följden av ett förbud, att ett förbud enligt ELAK:sförslag skulle leda till ökat byrä-krafiskt krångel samt att val avuppvärmningssystem i olika typer av bebyggelse bör ske inom ramen för denkommunala energiplaneringen. som avstyrker ELAK:s förslag till förbud mot direktverkandeelradiatorer anför: Naturvårdsverketvill i detta sammanhang kommentera ELAK-utred-ningens direktiv något vad avserförbud mol direkielradialorer i nybebyggelse. Enligt verkets mening innebärvalet av vattenburen elvärme en ökad elförbmkning i förhällande till direkielradialorer.Detta kan komma att leda lill atl koleldade kondenskraftverk mäste tillåtas i slörreomfattning och såvitt inte miljövänliga allernalivutvecklats att ersätta elvärmen. Dessutom blir investeringen avsevärt störremed vattenburen elvärme än med direktel. Denna merinveslering innebäremellertid en låsning till det vattenburna systemet som kan visa sig olyckligfrån miljösynpunkt om det bedöms nödvändigt eller lämpligt altfrångå eluppvärmning. Det ekonomiska utrymmet minskar för energisparandeåtgärder och för en framlida omställning av energisystemet till elt miljövänligtalternativ. Det finns inget som klart pekar på atl ett framtida systemför t.ex. solvärme bör vara valtenburet annal än vad avser uppvärmning av förbrukningsvarmvalten.Detta senare kan emellertid ordnas även om huset i övrigt under nägra är skallvärmas med direkielradialorer. I stället för etl förbud mot direkielradialorerbedömer att generellt härdare byggnormer för byggnadersenergihushållning och fritt utnyttjande av direkielradialorer efter ekonomiskaprinciper, kan leda till önskat resultat. I förslagel till ändring ibyggnadsstadgan 44 a § bör därför följande mening utgå: "Endast omsärskilda skäl föreligger får systemet utformas med direktverkandeelradiatorer". Övriga delar av förslaget till ändring av byggnadsstadganär bra från miljösynpunkt. Ettförhållande av stor vikt för de frågor ELAK behandlar är de varierandeförutsättningarna för olika uppvärmningssystem. 1980/81:133 164 oljevärmeoch elvärme är förutsättningarna relativt lika för olika geografiska områden.För fastbränslesyslem och även solvärmesystem är emellertid förutsättningarnaofta vitt skilda beroende på geografisk belägenhet. De varierar mellan olikadelar av landel, mellan kommuner och mellan kommundelar. Ev.restriktioner för val av uppvärmningssystem bör därför utformas och beslutasmed utgångspunkt i de lokala förhållandena. Vidare bör styrningen ske pägrundval av den kommunala planeringen av markanvändning, bebyggelse och el-och Qärrvärmeförsörjningen. 1 stället för ett generellt förbud mot installationav direktverkande elradiatorer bör mot denna bakgrund i första hand övervägasatt inom ramen för byggnadslagen och lagen om energiplanering gekommunerna ökade möjligheter att styra valet av uppvärmningsform. ELAKborde vidare enligt SIND även beaktat möjligheter till flexibilitet iproduktions- och distributionsledet, inte bara i användningsledet. avstyrker ELAK:s förslag till förbud mot elradiatorer. somanser att ELAK underlåtit att genomföra erforderiiga studier rörande ekonomiskakonsekvenser av förslagen anför: Kommitténsförslag skulle enligl direktiven även utformas med utgångspunkl i att defördelar i form av ökad flexibilitet som kunde uppnäs genom förbud mot direktverkandeelvärme skulle stä i rimlig proportion lill de ekonomiska uppoffringar som blirnödvändiga. De ekonomiska konsekvenserna för samhällsekonomin i stort, förstat, kommuner och enskilda av föreslagna åtgärder skulle anges. Iulredningen konstateras generelll att direktverkande elvärme, genom bättre reglerbarhel,medför lägre nettoenergibehov än vattenburen och atl den även medför lägre kravpå investeringar. Det kan därför ifrågasättas om inte förslaget även borde ha innefattaten fömtsättningslös analys av de investeringar som erfordras och åtföljande tolalakostnader för att uppnå den grad av flexibilitet som föresläs. Dessa totalakostnader kunde sedan jämföras med de kostnader som kan beräknas uppkomma om elöverskoltetunder den aktuella perioden - som ett reellt provisorium - utnyttjas enbart iform av direktverkande elvärme vid nyinstallationer och via elpatroner ibefintliga pannor. ELAKhar enligt planverket valt att skapa speciella tekniska delaljregler avseddaatt lillämpas oberoende av husets läge i relation till centraliseradeuppvärmningssystem. Delta anser planverket vara egendomligt, eftersom ELAK harullalat atl huvudparten av all byggnadsuppvärmning i förtätad bebyggelse börske i centraliserade system. En logisk följd av detta borde enligt planverketha varit att individuell uppvärmning inte skall accepteras inom områden medcentraliserade system. Inom övriga områden borde system för individuelluppvärmning kunna väljas fritt, om inle speciella skäl motiveradeinskränkningar. Sådana skäl kan enligt planverket vara att framtida anslutningtill centraliserad anläggningar kan bli aktuell och därmed motiveravattenburna system. Detkan ifrågasättas om inte den kommunala energiplaneringen i första hand bör varavägledande vid bedömning av vilka byggnader som bör Prop.1980/81:133 165 undantasfrän ett eventuellt, generellt förbud med direktverkande eluppvärmning.Principiellt kan sägas alt undanlaget bör gälla sådana byggnader som intelämpligen kan anslutas lill centraliserade uppvärmningssyslem. I sådana fallfinns ingen anledning att kräva andra energibesparande ätgärder än sädana somgenerellt, dvs. även vid vattenburen elvärme, anses som lönsamma. Motbakgrund av det ovan anförda vill planverket framhålla alt det är önskvärt attfrågorom val av lämpligt system för uppvärmning, i varje fall pä sikt, börbedömas i samband med den kommunala energiplaneringen. Härigenom uppnås altnödvändig hänsyn tas till lokala förhållanden och alt vissa uppvärmningssystemförbjuds endast i de fall där etl ur samhällets synpunkt bättre alternativ kanerbjudas. Dädet gäller ELAK:s förslag till undantag för småhus lägre radiatorenergianför planverket: Fördet första saknas f. n. tillfredsställande underlag för att säkerl bedömaenergiförbrukningens genomsnittliga storiek hos de småhus som uppförs.Ännu vanskligare torde del vara atl - med tanke på de många och varierandeposterna i energibalansen - fastställa normala värden för radiatorenergin. Vidarebör framhållas att planverket har påbörjat elt projekt med syfte atl efter gmndligaulredningar klariägga behovel av ändringar i Svensk byggnorm (SBN) rörandeenergisparkraven. De reviderade energi spärreglerna är avsedda alt träda ikraft som PBL och beräknas föreligga i förslag /83. Förslagelkommer alt i möjlig män baseras på en tolalsyn på byggnaden och dessinstallationer. Därvid mäste tillförlitliga beräkningsmetoder utvecklas sombeaktar alla relevanta faktorer rörande byggnaders energibalans. Dessareviderade energisparregler kommer sannolikt atl medföra ett behov av enutveckling av byggnadernas klimat-skärm och installationssystem. Detta leder lillatt induslrin behöver genomföra en omställning, innan de nya kraven träder ikraft, vilkel beräknas ske . Med hänvisning till detanförda finner planverket det tveksamt atl nu införa delaljregler som tordeleda till atl smähusindustrin skall känna sig nödsakad att med myckel kortvarsel utveckla byggnader (avsedda för direktelvärme) som medför den av ELAKförutsatta energibesparingen. Det synes därför riktigare att beträffandesmåhusindustrin, som av andra skäl nu drabbas av ekonomiska problem, främja enlugn och generell utveckling mol mer energisnåla lösningar. förordar attdet generella förbudet mot direktverkande elvärme i småhus modifieras attgälla sådana småhus som är belägna att de lämpligen bör anslutas till ettbefintligt eller planerat centraliserat värmeförsörjningssystem. Dennaövergripande regel torde visserligen inte kunna medge en helt entydigtillämpning förrän riktlinjer och erforderliga styrmedel ställts tillkommunemas förfogande. bedömer atl delta bör kunna vara fallet före1985. På så sätt bör denna tillförlitligare styrning av valet avuppvärmningssystem kunna kombineras med reviderade energisparkrav i SBN, Undertiden bör begränsningar av direktelanvändningen i småhus skegenom allmänna råd och information baserad så vitt möjligt på kommunalenergiplanering. De av ELAK föreslagna statliga stödåtgärderna och övrigaförslag bör enligl planverket också medföra en viss begränsning av byggandet avdirektelvärmda småhus. 12 1980/81. Prop.1980/81:133 166 BFRsom för fram liknande tankegångar som slalens planverk anser alt det är rimligtatt elradialorer används i speciellt energisnåla hus. BFR anför därvid: Förslagetatl direktverkande el skulle få användas i mycket energisnåla nyproducerade husär rimligt med tanke på dessa byggnaders marginella energiförbmkning föruppvärmning contra övriga elbehov. Enligl rådets mening är det första stegelenligt betänkandet både tekniskt och ekonomiskt realisfiskt. Det tordedessutom bli svårt alt finna alternafiva uppvärmningssystem med bättre ekonomi,vare sig ur investerings- eller driftssynpunkt. Rådet anser dock förbudmot direktverkande el skall kunna beslutas på nivå förkompletteringsbebyggelse inom Qärrvärmeförsörjd bebyggelse. Del är dessulomangeläget all ingen tillåts byta ut befinlliga vattenburna värmesystem mot direktel.Ansvaret för atl välja system skall dock ligga på nivä. En avstämningmot nationella mål är hår nödvändig. Kommunalt beslutade restriktioner mot reslriklionermot elanvändning får ej heller försvåra utveckling av ny energisparteknik. Detbör ankomma på planverket att här agera, BFRavstyrker ELAK:s förslag om differentierade byggnadsbesläm-melser och anfördärvid: ELAK:sförslag med differenfierade byggnadsbestämmelser bedömer rådet opraktiskt. Pånuvarande kunskapsnivå är det omöjligt att fömtsäga hur myckeluppvärmningsenergi elt hushåll använder. Temperaturpreferens, vädringsbeteende,vattenanvändning är exempel på faktorer som i mycket hög utsträckning inverkarpå uppvärmningsbehovet. Exlra fillskott genom matlagning, belysning etc.varierar också inom vida ramar. Normalt projekterade och byggda hus är inleheller någon homogen gmpp. Kvaliteten i klimatskärmen varierar vad avser såvältäthet som skydd för transmissions- och konvektonsförluster. Att mot denna bakgmndslå fast vad som är genomsnittlig genom uppvärmningssystemel tillförd energiför byggnader uppförda enligt SBN 75 är omöjligt. Rådet avstyrker ELAK:sförslag om differentierade byggnadsbestämmelser. Rådet föreslår istället enskärpning av SBN. som är inne på liknande tankegångar anför: Denkommunala energiplaneringen bör vara avgörande för valet av uppvärmningsform ibebyggelsen. En möjlighet skulle därför vara att kommunerna genom ändring av ellagenfår möjlighel att förbjuda elvärme inom områden som inte är lämpade för detla uppvärmningssätt.Möjligheter till dispensgivning inom sädana områden bör dock finnas. Hovrättenför nedre anser all de av ELAK framlagda förslagen står i strid medde tilläggsdirektiv (dir. 1980:20) som meddelats alla kommittéer och särskildautredare och anför därvid: Genomtilläggsdirektiv till samlliga kommittéer har dock angetts allutgångspunkten skall vara alt alla förslag som kommit- 1980/81:133 167 terna lägger fram skall kunna genomföras inom ramen föroförändrade resurser inom del omräde som förslagen avser. Förbud mot direktverkandeelvärme medför obestridligen ökade kostnader för den enskilde. Det kan hellerinte uleslulas att förslaget kommer att medföra icke obetydliga koslnader föradministration och kontroll. som anser att elt förbud intebör införas redan nu anför: Eftersom inget riktigt konkret ekonomiskt och miljömässigtbra alternafiv till den under 2010-lalel avvecklade kärnelvärmeenergin ännufinns, anser förbundet att man bör avvakta elvärmerestriktioner ännu , såatt förhastade - kanske oanvändbara - investeringar undviks. , , Svenska elverk.sföreningen.Svenska kraftverksföreningen. och Svenska värmeverksföreningenavstyrker ett förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer. Om man, under i övrigt lika fömtsättningar, under perioden1982-92 bygger 10000 småhus/år med vattenburna elvärmesystem i stället för med direktverkandeelvärme innebär delta en samhällsekonomisk merkostnad av storleksordningen 1000milj. CDL kan inte finna det motiverat att salsa sådana belopp på elttekniskt utförande vars värde man ej nu kan bedöma och hänvisar också till vadsom sägs i de allmänna tilläggsdirektiven av om att förslag skallkunna genomföras inom ramen för oförändrade resurser. anser att en avgörande frågai sammanhanget är i vilken grad flexibiliteten ökar vid val av vattenburetvärmesystem. Elvärme ger enligt föreningen en nära nog fullständigflexibilitet vid produktionen. Belräffande flexibiliteten i byggnaderna anförELAK: Det kan övervägas om en byggnad skall förses med ell inredistributionssystem redan vid uppförandel eller om det kan räcka med attförbereda byggnaden så att ett distributionssystem kan installeras i efterhand.Ett inre distributionssystem kan vara besvärligt atl sätta in i efterhand. Helabyggnaden berörs av håltagning och genomföring av rör eller kanaler. Kostnadenför detta blir hög om inte åtgärden har förberetts eller samordnas medombyggnader och renoveringar som ändå skall utföras. Därmed är det ocksä klart atlinstallationer av ett inre distributionssystem utgör en belydande tröskel viden framtida omställning. Detta resonemang kan enligt kraftverksföreningen pä godagrunder starkt ifrågasättas. Föreningen anför därvid: Merkostnader för alt sätta in ett vattenburet syslem iefterhand uppgår enligt utredningens bilaga 10 till . Den teknik somerfordras är okomplicerad och finns tillgänglig. Om ålgärder förberetts vid byggna- 1980/81:133 168 tionen bör kostnaden kunna bli ännu lägre. Det är svårtatt inse atl just dessa skulle vara en "belydandetröskel", speciellt mot bakgrund av alt ett byte av uppvärmningssyslem (somju är anledningen till installationen av vatlenradialorer) dessulom fordrarinstallation av ny panna, skorslen, lagerutrymmen osv. Investeringarna i dettafall vid nybyggnad (vid ombyggnad blir kostnaderna ännu större) enligt labell4.9 sid. 206 och 207: , ved, kol . Det är givetvis delta steg som är en betydande tröskel,och inte bytet från elradiatorer till vatlenradialorer. anför att det i utredningen finnsett underiag som visar atl etl direktverkande elvärmesystem endasi behöveranvändas i 5-8 är innan övergäng lill ett vattenburet system kan ske utanmerkostnader jämfört med att redan frän början installera ett vattenburetsystem. Förbudet innebär enligt valtenfallsverket därför en belydandemerkostnad jämfört med det fall att direktverkande elvärme kan installerasredan frän början eftersom elvärmesyslemet bör kunna användas 15 å innankonvertering lill vattenburet syslem blir aktuell i varje fall under förutsättningatt elvärmesystemet installeras . Detföreslagna förbudet ger enligl verket säväl samhället som de enskilda ickeobetydliga merkostnader och förvärrar därför landels redan svåra ekonomiskaproblem. Den angivna reduktionen av elanvändningen för uppvärmningoch tappvarmvatten på av energibehovet för radiatorerna jämfört medbyggnormen SBN-75 synes vara i största laget, då detla kan komma alt krävaanvändning av ännu ej utprovad teknik. Detta kan visserligen medverka till altdriva fram en teknisk utveckling men kan också medföra ekonomiska förluster förhusägarna och samhället om tekniken ej fungerar. De avsedda sparetTeklernauppnås i så fall inle heller. anser därför atl kravet om reduktionav energibehovet för radiatorerna ej bör sättas högre än . Förbudet mol direkt elvärme är onödigt och olämpligt i allsynnerhet som kommunerna redan i egenskap av planmyndigheter, markägare ochfastighetsägare samt med stöd av särskild lagstiftning (SFS 1976:838, SFS1977:441) har goda möjligheter att påverka den övervägande delen avvärmeplaneringen i enlighet med intentionerna bakom Lagen om kommunalenergiplanering (SFS 1977:439). 1980/81:133 169 , konsult inom områdetuppvärmningsteknik, har yttrat sig angående gränsen besparing avradiatorenergi för att elradialorer skall tillåtas, Lindskoug anser att ELAKhar förbisett vissa förhållanden vid beräkning av gränsen. ELAK har enligt Lindskougräknat med för stort bidrag från venlilationsvärmeväxlare. ELAK har inle hellerbeaktat att även de nyttiggjorda gratisvärmelillskolten i form av personvärme,bidrag från hushällsel till uppvärmning saml bidrag från passiv solvärmeminskar dä man med hjälp av värmeisolering eller ventilationsvärmeväxlareeller på annat sätt minskar den lemperaturberoende energiförlusien. Lindskougföreslår att om en gräns av det slag ELAK har föreslagit skall fastställas börden mot bakgrund av de två invändningarna sättas lill i stället för . m.fl. som anlitats av ELAK för vissaberäkningar om möjligheterna att uppnä den föreslagna besparingen anser atldet trots Lindskougs invändningar är möjligt all uppnä besparing. Förslagel om förbud mot direktverkande elradiatoreravvisas även av tillverkande förelag och grossister inom elomärdel.Fastighetsägareförbund, , VillaägarejÖrbund,, och , ochSkellefteå kommun saml av IVA. IVA anför därvid: Akademienavstyrker förslaget till ett förbud mot direktverkande elvärme. Utredningensmotiv att större fiexibilitet vid övergång till nya energikällor i framtidenuppnås om vattenburen värmedistribulion installeras är enligt akademiensmening inle underbyggt med fakta. Installation av vattenburen elvärme inyproducerade hus ger inte den utlovade flexibiliteten men däremot högreinvesterings- och driftkostnader och en högre energiförbmkning. - Båda delarnaär olämpliga i nuvarande ekonomiska läge. Småhusägarna har drabbats av storakostnadsökningar. Enligt en undersökning av SCB var boendekostnaden betydligtslörre för småhus än för hyreslägenheter och bostadsrätlslägenheler -förexempelvis makar med barn var skilnaden resp. . har lägetförvärrats kraftigt, främsl genom de höjda räntorna och oljepriserna.Ytterligare myckel stora koslnadsökningar uppkommer genom de höjdataxeringsvärdena och genom avvecklingen eller minskningen av räntebidragen tillslatsbelänade småhus. Varje yllerligare kostnadsökning måste därför undvikasmed alla medel. Ett förbud mot direktverkande elradiatorer skall medförakraftigt höjda anläggnings- och driftskostnader. Det skulle ocksä försvåra enminskning av oljeberoendet. Förbundel kan därför inle godta ett sädant förbud. Flertalet av de remissinstanser som motsätter sig ellförbud mol elradiatorer har påtalat de ekonomiska konsekvenser de menar attett sådant förbud skulle få. Dessutom anser man att elt förbud enligt ELAK:sförslag skulle leda till omfattande byråkratiskt krångel. Prop.1980/81:133 170 De av kommittén föreslagna undantagen mol förbudet för direktverkandeeluppvärmning medför stora gränsdragningsproblem och en kraftigt ökadarbetsbörda för de kommunala byggnadsnämnderna, vilket ur synpunkt ärallt annat än önskvärt. Ökad byråkrati och mer krångel kan också bli följden,vilket enligt utredningsdirektiven bör motverkas. kommun är inne på liknande tankegångar och anfördärvid: I kommitténs direktiv uttalas alt kommittén bör beakla vadsom sägs i tilläggsdirektiv (dir. 1980:20) om nödvändigheten av att kartläggaolika reformers effekter på den kommunala verksamhetens volymutveckling och denkommunala ekonomin. Därför mäste de kommunalekonomiska konsekvenserna nogabeaktas. Kommittén har i denna del begränsat sig till allmänlhållna uttalanden av innebörd att de ulökade uppgifterna inle innebär någonökad belastning för kommunerna (energiplaneringen) eller någon slörrebelastning i normalfallet (dispensprövningen). Det må vara altbelastningsökningen i dessa och andra avseenden (t.ex. läneförmedlingen) kansynas vara marginell men sammantaget med andra sektorer där kommunerna påläggsolika slag av uppgifter kan ökningen bli betydande. Det torde knappast varainnebörden i tilläggsdirektiven atl volymökningen skall kunna avfärdas på sättsom kommittén gjort. Något genomarbetat underiag för sädana bedömningar harkommittén inte heller redovisat. som anser alt etl förbud skulle skada vikligasamhällsintressen anför: Nägon lidigare offentlig eller annan kvalificeradutredning om på vilkel sätt elt förbud mol direktverkande elvärme skulle främjanågra energipolitiska eller andra mäl har veterligen aldrig gjorts. Tvärtomvisar närmare analyser, att etl sädani förbud påtagligt skadar vikligasamhällsintressen. Det medför stora kostnader för säväl samhälle som enskilda,del leder till sämre energihushållning, mindre flexibilitet i förhållande tillolika energikällor, ökade miljö- och hälsorisker samt ökad byråkrati. APK som anser att direktverkande elvärme är denojämförligt billigasle värmekällan om inte priset utsätts för konstladehöjningar anför: Allt detta framgick också av Elanvändningskommitténsbetänkande El och olja (Ds I 1980:22), där följande avsnitt på sida 49 tordekomma all gå till historien: "Om inga restriktioner införs mot direktverkandeelvärme med elradialorer, kan en förväniad god tillgång på elenergi under 1980-talelåter leda till ökad installation av denna uppvärmningsform. För detta lalaräven att direktverkande elvärme med elradialorer för med sig delägsta uppvärmningskoslnaderna jämfört med konkurrerande system.