prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — Den motsvaras i promemorian av beslämmelser i 8 § förstastycket första meningen, 9 § iredje styckei och 19 § första slyckel. I första styckei anges att rällens avgörande av saken skergenom utslag. Detla gäller vare sig sökandens talan bifalls eller inte. Av 16 §jämförd med 17 kap. 1 § RB följer att andra rällens avgöranden skall betecknasbeslul. Avvisas en ansökan delvis i samband med all rällen avgörsaken i övrigl. kan avvisningsbeslutet tas upp i utslaget. I ell sådant fallskall lalan mol avvisningsbeslutet föras på samma säll som lalan mol självaulslagel, dvs. genom ålervinning (16 § jämförd med 49 kap. 2 § första styckeiRB). Frågan om rättsmedel i del nya förfarandet har behandlatsi den allmänna motiveringen (avsnitt 2.9). Som jag har anfört där bör, tillskillnad mol vad som gäller i mål enligl 191 och 192 §§ UL, rällsmedlel varaålervinning. bör gälla oavsett om del är sökanden eller svaranden som ärmissnöjd. Enligt RB oeh lagsökningslagen är ålervinningsfrislen enmånad. I fråga om tredskodom och lagsökningsulslag räknas ålervinningsfrislenfrån delgivning av domen eller utslaget. I mål om betalningsföreläggande skallåtervinning sökas inom en månad från det att utmätning ägde mm eller betalningskedde med förbehåll om räll all söka ålervinning. I mål enligt 191 och 192 §§UL räknas besvärsfristen från delgivning av utslaget, såvida del inle haravkunnats muntligen (214 § UL). I del enhetliga summariska förfarande som föreslås ipromemorian skall fristen för ålervinning resp. besvär vara för svaranden enmånad från den dag då ulslagel delgavs honom eller del helt eller delvisverkställdes, och för sökanden en månad för utslaget. Ettresultatlösl verkslällig-helsförsök skall alltså inte medföra att fristenbörjar löpa. Promemorieförslagel har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av de flesta remissinstansema. Flera remissinstanser förordaremellertid att ålervinningsfrislen även för svaranden räknas förutslaget. Enligl dessa remissinstanser uppstår i belalningsmålen inle sällan besvärandedröjsmål på grund av alt gäldenären inle kan anträffas för delgivning avutslaget. Om ålervinningsfrislen i slällel räknas för utslaget kansvaranden i samband med delgivning av ansökningen upplysas om all ulslag kommeratt meddelas viss dag räknai från delgivningen och all utslaget vinner lagakraft en månad för utslaget. Prop.1980/81:88 60 Enligl min mening finns det skäl som lalar för all man,såsom några remissinstanser har varil inne på, räknar ålervinningsfrislen förbåde sökanden och svaranden för utslaget. Ulslag meddelas iallmänhet jämförelsevis efler del all svaranden har delgivits ansökningen.Om svaranden i samband med delgivningen av ansökningen underrättas om närutslag kan komma all meddelas och om möjlighelen all söka återvinning samtdärefter underrättas om ulslagel i vanligl brev (jfr 17 kap. 9 !) tordedet från rätlssäkerhelssynpunkl inte möta någol hinder mol all räknaålervinningsfrislen för utslaget. En sådan ordning borde emellertidi så fall gälla även ifråga om mål enligt lagsökningslagen. avser att se över den summariska belalningsprocessen.anserjag all en reform av antytt slag bör övervägas först när resultatet avrätlegångsutredningens arbele föreligger. Mot den bakgrunden biträder jag promemorieförslagel om allålervinningsfrislen för svaranden räknas anlingen från delgivning eller fråndel att verkställighet ägde rum. I den fömt nämnda tilläggsremissen tilllagrådet angående förslagel till utsökningsbalk ämnar jag föreslå beslämmelserom verkslällighel av utslag och beslul i handräckningsmål. som innebär attdessa exekutionstitlar i princip skall få verkställas såsom lagakraftägandedom, med möjlighet för rätlen alt förordna om inhibition om ålervinning harsökts eller besvär anförts. Har betalningsskyldighet ålagts, bör dock utmättfasl egendom eller lös egendom som har betydande värde inle få säljas förränulslagel eller beslulet har vunnii laga kraft. Med en sådan ordning torde del ide flesta fall inle föreligga behov av all delge utslag med svaranden. Jagåterkommer lill den frågan i specialmotiveringen till 15 §. Når del gäller sökanden anserjag all frislen i enlighetmed promemorieförslaget bör räknas för utslaget. Detta bör gällaäven om sökanden har ålagts betalningsskyldighet för rättegångskostnader.Sökandens rätt får anses lillräckligl tillgodosedd genom underrättelse ivanligl brev om utslaget. 1 enlighet härmed sägs i andra stycket av paragrafen attmot utslag i mål enligt denna lag kan part söka återvinning hos rätten.Återvinning skall sökas, av svaranden inom en månad från den dag då utslagetdelgavs honom eller det helt eller delvis verkställdes och av sökanden inom enmånad för utslaget. Vidare anges all om återvinning har sökts, ansestalan väckt när ansökningen om handräckning gjordes hos rätlen. Sisinämndabestämmelse molsvarar vad som gäller enligl 33 § och 35 § Iredje styckeilagsökningslagen. Att återvinningsfristen för svaranden börjar löpa från delatt utslaget helt eller delvis verkställdes innebär att ett hell resultatlöstverkställighetsförsök inte tillmäts någon betydelse. Anledningen är att det idet fallet inte finns någon tillräcklig garanti för alt svaranden har fåttkännedom om att verkställighet har sökts. Det bör emellertid påpekas attdelgivning av Prop.1980/81:88 61 ulslagel kan ske i samband med alt förrättningsmanneninställer sig hos svaranden för verkställighet (jfr 19 och 24 §!)delgivningslagen. SFS 1978:768). Verkställighet kan ibland ske genom alt svaranden delgesett föreläggande att fullgöra vad som åligger honom eller alt iaklla förbudeller annan föreskrifl (16 kap. 12 !) förslagel lill utsökningsbalk).Ålervinningsfrislen börjar då löpa från del all föreläggandet delgavs, oavseltom den tid som svaranden har på sig för all iaktta föreläggandet har gått uteller inte. Av 16 § följer alt 44 kap. 9 § andra slyckel RB gäller ifråga om ålervinning mol utslag enligt den nya lagen. Ansökan skall alltsåvara skriftlig och innehålla vad som från den återvinningssökandes sida behövsför all förberedelse i målel skall kunna äga rum. I fråga om den fortsattahandläggningen gäller vad som sägs i 14 §. Om handräckningsmålet efter ålervinning övergår iivislemål. kommer frågan om ersättning i handräckningsmålel all prövas itvistemålet. Ansökan om ålervinning bör i allmänhel anses syfta inte bara påavgörandet i sak ulan också på beslul om kosinad, om inle annai framgår avomsländighelerna. Del förhållandel all del inte uttryckligen har angetts i enansökan om återvinning all parlen är missnöjd även med beslul om kosinad börsåledes inle hindra all den frågan prövas i tvistemålet. Åren pari missnöjd endasl med beslutet i kostnadsfrågan,bör parlen ha möjlighet all få den frågan prövad efler besvär lill hovräll.Besvärsliden bör vara densamma som gäller för ålervinning. Svårigheter kanannars uppslå t.ex. när del gäller all avgöra om ett koslnadsbeslul har vunniilaga krafl eller inte. 1 iredje slyckel av förevarande paragraf sägs därför allom part är missnöjd med ulslagel endasl såvitt gäller beslul om ersättning förkostnad, får han i den delen föra lalan genom besvär inom den lid som anges iandra slyckel. 13 § Utslag varigenom sökandens lalan inte har bifallilshindrar inle alt part efler ätervinningsfrislens ulgång väcker lalan i denordning som är föreskriven för ivislemål i allmänhel. I paragrafen berörs frågan om utslagets rättskraft. Denhar en viss motsvarighet i 20 § promemorieförslagel (jfr 14 § iredje stycketpromemorieförslagel). Frågan om utslagets rällskraftsverkan har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2,8). Som jag där har anfört bör utslag,varigenom sökandens lalan har bifallils, överlag vinna rättskraft om inleåtervinning söks. Bifalls inle sökandens lalan. bör däremol utslaget inle hindraatt talan väcks i vanlig ordning. Någon uttrycklig beslämmelse om alt bifallande ulslag kanvinna rälls-kraft lorde inle behövas. Det följer redan av 16 § jämförd med 17kap. 11 § RB. Däremot behövs en beslämmelse om alt ett ulslag varigenom sökan- 1980/81:88 62 dens lalan inle har bifallils inle hindrar all dennevacker talan i vanlig ordning. Den begränsningen mäste dock gälla alt lalaninle får väckas sä länge återvinningsfrisien löper. I och för sig torde detlafölja av 16 !) jämförd med 13 kap, 6 § RB. För all förebygga tvekan på denpunkten bör det emellertid anges uttryckligen. I enlighel härmed sägs i paragrafen alt ulslag varigenomsökandens talan inte har bifallils inte hindrar alt part efterätervinningsfrislens ulgång väcker lalan i den ordning som är föreskriven förtvistemål i allmänhel. Av 16 § jämförd med 17 kap, 11 § RB följer emellertidall sökanden inle fär återkomma med en ny handräckningsansökan angående sammasak. 14 § Har ålervinning sökts mol ulslag enligl denna lag, skallrällen eller, om målel skall överlämnas till en annan tingsrätt, denna förordnaom målels fortsatta handläggning. Belräffande rättegången skall stämning anses utfärdadgenom förordnande enligl första styckei. Kan målet anses lillräckliglförberett genom den lidigare handläggningen, får del genasl utsättas lillhuvudförhandling eller, om del skall handläggas enligl lagen (1974:8) om räliegängeni Ivislemål om mindre värden, till sammanträde enligl den lagen. I paragrafen ges beslämmelser om målels fortsattahandläggning sedan återvinning har sökts. Den molsvarar 25 §promemorieförslagel. Har ålervinning sökts, ankommer del på rällen alt förordnaom målets fortsatta handläggning. Detla innebär bl.a. all rätten skall göra enpreliminär bedömning av om småmålslagen eller del ordinära förfarandet skalllillämpas. Om målel rör arrende-, hyres- eller bostadsrättslvist. skall delöverlämnas lill den lingsräll som är behörig fastighetsdomstol. omöverlämnande kan meddelas i förordning. Har målet överlämnats lill en annanlingsräll är del den senare domstolen som skall förordna om målels fortsattahandläggning. Första stycket innehåller bestämmelser i enlighet härmed. Enligt första meningen i andra slyckel skall stämninganses utfärdad genom förordnandet. Förberedelse skall alliså äga rum resp.föreläggande enligl 14 § småmålslagen utfärdas. Om målel kan anses tillräckligtförbe-retl genom handräckningsförfarandel bör det emellertid genast få sällasut lill huvudförhandling eller till sammanlräde enligl småmålslagen. Enbeslämmelse härom har lagils upp i andra meningen. Sedan dom i återvinningsmålei har meddelats, fårhandräcknings-utslaget anses ha förioral sin verkan som exekutionstitel (jfrlagrådsremissen med förslag till utsökningsbalk s. 231). Detta gäller även fördel fall att domen i ätervinningsmålet i sak innebär ett fastställande avhandräckningsulslagel. Verkslällighet flr dä inte längre ske enligl de försökanden förmånligare reglerna om verkslällighel av handräckningsuislag. Dennaverkan inlräder i och med att dom meddelas. Laga kraft skall alltså inteavvaktas. 1980/81:88 63 Vid handläggning av mål enligl denna lag ärrällen domför med en lagfaren domare. Utslag enligl denna lag delges genom rättens försorgendast om sökandens lalan har bifallils i mål vari pari har beviljats allmänrätlshjälp. Paragrafen, som molsvarar 22 och 24 ! )§promemorieförslaget, innehåller beslämmelser om domförhel i handräckningsmåloch om delgivning av utslag. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt2.11) bör avhysningsmålen i allmänhel kunna handläggas av lingsnolarier medminst tjänstgöring. Övriga mål bör företrädesvis handläggas avordinarie domare eller lingsfiskaler. Enligl 12 § andra slyckel är ålervinningsfrislen försvaranden en månad räknai anlingen från delgivning av utslaget eller från delalt ulslagel hell eller delvis verkställdes. Ulslagel får i princip verkställaspå samma säll som en lagakraftägande dom (se specialmotiveringen lill 12 §). 1allmänhel torde sökanden inle ha någol iniresse av alt få ulslagellagakraftvunnet genom delgivning. Det är också angeläget all antaletdelgivningar begränsas. Huvudregeln bör därför vara all ulslag enliglhandräckningslagen inle skall delges genom rätlens försorg. I mål vari allmän rätlshjälp har lämnats kan uppkommabetalningsskyldighet genlemol staten. Av praktiska skäl tas statens fordraninle ul förrän avgörandet har vunnit laga krafl. I sådana mål böråtervinnings-fristen börja löpa . Delgivning av utslagetbör därför ske genom rättens försorg, om sökandens talan har bifallils. Enbeslämmelse i enlighet med del anförda har lagits upp i paragrafens andrasiycke (jfr 17 § andra slyckel lagsökningslagen och 33 kap. 5 § RB i desslydelse enligt SFS 1979:242). Av bestämmelsen följer att om sökanden, frånsetträllshjälpsfallel, vill ha utslaget delgivet med svaranden, han själv fårombesörja och bekosta della. Avgöranden av en svensk domstol kan i belydandeutsträckning verkställas i ell annat nordiskt land enligl konventionom erkännande och verkslällighel av domar på privaträttens område och den tillkonventionen anslutande ensartade lagstiftningen i de olika nordiska länderna.1 förhållande lill gäller dock konvention om erkännande ochverkställighet av domar. Vidare kan verkslällighet äga rum i enligl1936 års konvention om erkännande och verkställighet av domar och skiljedomar. Del är någol oklart huruvida de danska, finska och norskalagarna om erkännande och verkslällighel av nordiska domar på privaträttensområde skulle medge verkställighet i dessa länder av avgöranden enligt förevarandelag. 1 dessa lagar har såsom exekutionstitlar särskill angetts utslag ilagsökningsmål och bevis i mål om betalningsforeläggande. Detta kan föranledaden molsatstolkningen att andra avgöranden i summarisk väg inle ärverkställbara. Avsikten torde emellertid ha varil att alla avgöranden Prop.1980/81:88 64 av domstol utom vissa som särskilt angetts i lagarna -skall kunna bli föremål för internordisk verkställighet. Jag avser all senarela upp överläggningar med de andra nordiska länderna beträffande verkställighetdär av utslag enligt handräckningslagen. Verkställighet utomlands fömlsätier i princip attexekutionstiteln har vunnii laga krafl. Enligl internordiskalagstiftning får exekutionstitlar som ålägger betalningsskyldighet verkställasäven , om exekutionstiteln är verkslällbar i del land där den harmeddelats. Verkstäl-ligheislandel kan dock uppställa krav på laga krafl för allfullständig verkslällighel skall få ske. Eftersom ålervinningsfrislen börjarlöpa även efler delgivning, behövs inle någon molsvarighel till 35 § fjärdestyckei lagsökningslagen, som med utmätning i jämställer molsvarandeåtgärd i ell annat nordiskt land. Den som vill ha verkställighet ulomlands avett utslag enligt handräckningslagen får själv föranstalta om delgivning föratt få utslaget lagakraftvunnet. 16 § I den mån särskild beslämmelse inte har meddelats idenna lag, gäller i tillämpliga delar vad som sägs i omIvislemål. Paragrafen innehåller en generell hänvisning till RB:sbestämmelser om Ivislemål. Den motsvarar 26 § promemorieförslagel. Enligt 12 kap. 9 § första slyckel RB skall skriftlig fullmaktföretes i huvudskrift, när ombudet första gången vid rätlen för lalan i målet.Bestämmelsen anses vara tillämplig såväl i mål enligt lagsökningslagen som imål om handräckning hos överexekuior. En remissinstans (datainspektionen)påp>ekar att hantering och granskning av fullmakter medför mycket arbete förparter, ombud och domstolar och ifrågasätter om inte kravel på föreleende avfullmakt bör kunna mjukas upp i det nya förfarandet. Jag har förståelse för önskemålet om en lättnad i kravetatt fullmakt skall företes i huvudskrift. 1 detta hänseende bör emellertidsamma regler gälla i den summariska processen som i den vanliga civilprocessen.Saken bör därför inle tas upp nu utan först när resultatet avrätlegångsutredningens arbete föreligger. I promemorian anförs att bestämmelsema i 13 kap. 3 § RB omändring av talan inte bör tillämpas i det nya förfarandet. Domareförbundetställer sig tveksamt till detla uttalande. Förbundet påpekar att det i praxishar framkommit olika meningar om möjlighelen av ändring i lagsökningsmål avett ursprungligen framställt yrkande (SvJT 1974 rf. s. 26). Enligt min mening bör ändring av lalan i princip varatillåten även i ett summariskt förfarande. Av handläggningsordningen följeremellertid all ändring av talan inte bör tillåtas om föreläggande att svara påden urspmngliga ansökningen redan har utfärdats. Någon uttrycklig föreskrifthärom lorde inte behövas. Talan enligl det nya förfarandel kan väckas mot flera 1980/81:88 65 Flera sökande kan också väcka lalan mot eneller flera svarande. Av 14 kap. 2 !) RB följer emellertid all ansökningenmäsle i fråga om de olika parterna slödja sig på väsentligen samma grund.Beslämmelsen i 14 kap. 6 S om förening av mål när del är till gagn förulredningen är i och för sig lillämplig. men lorde mera sällan få någonaktualitet i ell skriftligt förfarande. I promemorian sägs alt de bestämmelser i 14 kap, RB somrör iredje mans deltagande i rättegång inte bör lillämpas i del summariska förfarandel.Länsstyrelsen i Slockholms län anser emellertid all intervention bör varatillåten. Enligl förekommer att en ansökan om avhysning riktasmot en förslahandshyresgäst. som i realiteten är all anse som bulvan försökanden. Den verkliga avsikten med ansökningen är att andrahandshyresgästenskall avhysas. Denne bör därför genom intervention få möjlighet all hindra atten malerielll oriktig exekulionsurkund utfärdas. För egen del får jag anföra följande.Handläggningsordningen i den summariska processen för med sig altbestämmelserna i 14 kap. RB om gemensam handläggning av lalan som väcks aveller mol en iredje man saknar aktualitet i denna processform. Vad frågangäller är därför endasl huvuvida intervention bör vara tillåten eller inte.Denna fråga har normalt ganska liten praktisk belydelse, eftersom iredje mannenmer sällan får kännedom om processen. Hans iniresse av att inträda somintervenient lorde i allmänhet också vara begränsai lill fall då han oberoendeav parternas dispositioner kan påverka utgången av målel, dvs. när han har rättlill självständig intervention enligt 14 kap. 11 § andra slyckel RB.Intervention i del enda syflel alt understödja talan på ena eller andra sidan,dvs. ordinär intervention enligl 14 kap. 11 § första slyckel, ter sig mindreangelägen i en summarisk process ån i vanlig rättegång. utslag i densummariska processen lorde nämligen inte kunna tillmätas samma bevisverkan somen dom i en annan process. Enligl min mening finns del emellertid inte någolavgörande skäl mol all tillåta intervention i den summariska processen, omsaken skulle bli aktuell. kan vara fallet om l.ex. enandrahandshyresgäst får kännedom om alt lalan handräckningsvägen förs molförslahands-hyresgästen om avhysning. Del torde numera allmänt anlas att andrahandshyresgästenhar rätt lill självständig intervention, i vart fall om han kan göra sannoliklatt han har förvärvat en självständig nyttjanderätl (jfr , Rättegång II. 183 saml SOU 1973:22 s.433 noterna 9-11). Vidare kan påpekas alt det lill lagrådel remitteradeförslagel till utsökningsbalk i 16 kap. 8 § innehåller beslämmelser som gerkronofogde-mydigheten möjlighel alt under vissa omständigheter vägraverkslällighel mol en andrahandshyresgäst. Jag vill i sammanhanget erinra om att frågan omandrahandshyres-gäslens ställning vid förhyrning av bostadslägenhet f.n. sesöver av hyres-5 1980/81. Prop.1980/81:88 66 rättsutredningen (Ju 1975:06). Frågan om andrahandshyresgästensbefogenheter i handräckningsprocessen får övervågas ytterligare när resultatetav utredningens arbete föreligger. Beslämmelserna i 17 kap. RB om dom och beslul gäller istor ulslräckning även i fråga om handräckningsmål. Del kan påpekas alt hinderi princip inte möter att tillämpa betämmelsen i 4 § om deldom, men all en sådanuppdelning som regel varken lorde vara behövlig eller lämplig. Fastställelseav förlikning kan inte ske i mål enligl den föreslagna lagen. 6 § blir alltsåinte tillämplig. I 17 kap. 7- 10 §§ RB finns bestämmelserom avfallande ochmeddelande av dom. 1 slort sett blir dessa beslämmelser tillämpliga åven ihandräckningsmål. Bl.a. skall 17 kap. 9 !) sjunde slyckel om underrätlelselill parterna om ulgången i målel lillämpas. Av 13 och 17 §§ i den föreslagna lagen följer vissabegränsningar av tillämpligheten av 17 kap. 11 § RB angående rättskraften. Frågan om rättegångskostnad i handräckningsmål är regleradi 10 § handräckningslagen. Beslämmelserna där är i princip uttömmande såvittgäller en parts skyldighet att ersätta motpartens kostnader och de koslnadersom är ersällningsgilla. Delta hindrar inte all en del beslämmelser i 18 kap.RB också skall lillämpas, t.ex. 3, 4, 9, 14 och 15 §§. Bestämmelserna i 32-35 kap. RB, vilka handlar om fristeroch laga förfall, inlaga i rättegång och delgivning, rältegångshinder ochbevisning i allmänhel, gäller i huvudsak även i mål enligl den föreslagnalagen. Belräffande 38 kap. om skriftligt bevis lorde endasl I § kunna bliaktuell. Edilionsplikl bör rimligen inte göras gällande i en process enliglhandräckningslagen. Belräffande fullföljd mol ulslag i handräckningsmålföreslås bestämmelser i 12 § andra och iredje siyckena saml 11 § andrastyckei. I den mån särskild föreskrifl inle har meddelats, gäller 49 kap. RB.Beträffande fullföljd av lalan till hovrätt gäller 52 kap. RB. Någon anledningatt begränsa rätlen lill fullföljd av talan mot hovrätts beslul kan inte ansesföreligga (jfr 36 § lagsökningslagen). Kravet på prövningstillstånd gällersjälvfallet även här. 17 § Beträffande fråga om handräckning, som enligtsärskild föreskrift skall tas upp av lingsräll, tillämpas 2-16 §§. 1 fråga omutslag i mål om sådan handräckning gäller dock att talan skall föras genombesvär inom den lid som anges i 12 § andra slyckel saml att utslaget intehindrar att part, om befogenhel därtill föreligger, väcker talan i den ordningsom är föreskriven för tvistemål i allmänhel. Paragrafen upptar bestämmelser angående handräckning somenligt särskild föreskrift får meddelas av tingsrätt. Paragrafen har inte någonmotsvarighet i promemorieförslaget. Som nämnts i det föregående (avsnitt 2.4) börhandrackningslagen gälla Prop.1980/81:88 67 även i fråga om sådan specialreglerad handräckning somskall prövas av lingsräll. En uttrycklig föreskrift om alt 2- 16 ! )§ skalllillämpas i dessa fall har lagits upp som första mening i paragrafen. Avbeslämmelsen följer all lagen inte omfattar fall då fråga om handräckning skalllas upp av en annan myndighet än tingsrätt, t.ex. kronofogdemyndighet (se t.ex.13 kap. 9 § vattenlagen 1918:523, 20 !) konsumentkreditlagen 1977:981 och 11 §lagen 1978:599 om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.). Beslämmelsensyfiar endasl på de fall då handräckningsfrågan utgör huvudsaken, sålunda intepå sådan handräckning som avses i 15 kap. RB eller 16 § lagsökningslagen. Belräffande sådan handräckning som avses i paragrafen börgälla särskilda beslämmelser i fråga om rättsmedel och rättskraft (avsnitt 2.8och 2.9). Rällsmedlel bör sålunda vara besvär och inte ålervinning. Vidare börutslaget inle i någol fall hindra all lalan väcks vid domstol i vanlig civilprocess,förutsatt givetvis att sådan talan över huvud taget kan föras. Däremot utgörhandräckningsulslagel hinder mol all saken prövas på nyll handräckningsvis. 1en andra mening i paragrafen har angetts de undantag från lagens beslämmelsersom sålunda skall gälla. Den nya ordningen påkallar ändring i de särskilda lagarsom innehåller en föreskrift om befogenhet för överexekutor att förordna omhandräckning. 4.2 Övriga lagförslag . Handräckningslagen påkallar ändringar i åtskilliga andralagar. Bl.a. måsle ändringar göras i de lagar vid sidan av UL som innehållersärskilda bestämmelser om handräckning. I en del av de lagar som sålunda måsteändras behöver ändringar dessulom göras på gmnd av ulsökningsbalken. 1 den månsistnämnda ändringar är av mindre omfattning, läggs förslag härom fram redannu. Ändringarna i de bestämmelser vid sidan av UL därhandräckning regleras innebär genomgående att vad som sägs om överexekuiorersätts av tingsrätten.