prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — För övriga direktaläneformer kommer arbetets omfattning att bli likartal utom i ett fall,nämligen då län ges med villkorad återbetalning. I dessa situationer kanförhandlingssituationer uppstå, vilket kräver ytterligare arbetsinsatser. Enviss möjlighel all reducera detla är att lägga bevisbördan på låntagaren genomall utforma villkoret med någon form av "force-ma-jeure"-klausul.Härvid förutsätts återbetalning ske, men att låntagaren kan få anståndalternativt avskrivning av lånet om man kan visa att återbetalning skullemedföra uppenbara svårigheter för låntagaren. Vid lån med villkorad återbetalning uppstår även ell antalpraktiska problem. Ett är t.ex. alt finna i vad avseende svårigheter föreliggerför låntagaren. Skall man här betrakta långivarens totala situation ellerendast "utebliven" lönsamhet på den enskilda investeringen? Om detgäller det sistnämnda, hur skall mätproblemen lösas? Eventuella svårigheter atthantera dessa frågeställningar talar emot att införa lån med villkoradåterbetalningsskyldighet. I båda de fall som beskrivs ovan gäller att man genommöjlighet till villkorad återbetalningsskyldighet kan komma att indirektersätta även driftskostnader alternativt ge låntagaren en indirekt garanti förprisutvecklingen på del alternativa energislaget. har konstaterats att skilda lånevillkor har olikaeffekt pä låntagaren, speciellt om syftet är att stimulera utvecklingen i vissriktning. Vidare är låntagarens enskilda situation av slor betydelse i dettasammanhang. Detta talar för all länevillkoren bör vara flexibla för alt fästörsta effekt. Alltför flexibla lånevillkor kommer dock troligen all medföraatt varje låneärende blir en "förhandling" med åtföljande krav päökade resurser hos långivaren för att hantera detla. 1980/81:49 99 6 Fördelning av finansiering Finansieringenav en investering kan ske dels genom egenfinansiering (vinstmedel) dels genomextern upplåning eller genom en kombination av dessa. Från långivarens synpunktbör normalt krävas att låntagaren finansierar investeringar med egna medeltill viss del. Nuaktuella lånemöjligheter tar sikte på att bidra till finansieringen avmerkostnaden vid investeringar i anläggningar för alternativa energikällor. situation där låntagaren står inför ett byte av anläggning i"rätt" tid bör kunna krävas att "egenfinansieringen" uppgårtill ett belopp motsvarande kostnaden för byte till en anläggning likvärdigden tidigare. Humvida denna "egenfinansiering" delyis sker genomupptagande av andra externa lån torde vara låntagarens ensak under fömtsättningatt detta inte leder till en alltför svag soliditet. Situationen torde varadensamma i det läge investeringen gäller en hell ny anläggning, dvs. inleersätter en redan existerande. Omsyftet med lånemöjligheterna är att stimulera utbyte av anläggningar redan iförtid är läget något annorlunda. Det är i detta fall inte realistiskt att antagaatt låntagaren skulle uppleva det som "skäligt" att finansiera ettbelopp motsvarande existerande anläggning av egen kraft om det ej kan visas attlönsamheten hos en ny anläggning är betydande. Enfråga man också kan diskutera är humvida ännu en del av merkostnaden förinvesteringar skall finansieras genom låntagarens försorg. Ett sådant krav kantroligen i många situationer upplevas som mindre fördelaktigt. Särskilt gällerdetta om denna del av finansieringen mäste ske genom annan extern upplåning på marknadsmässigavillkor och låntagaren har flera investeringsprojekt med hög lönsamhet, vilkakonkurrerar om tillgängligt kapital. Enfaktor, som kan underlätta att ställa krav på att låntagaren bidrar till finansieringen,är att avstå från att begära säkerhet i samband med långivning. Genom ett lånfrån staten försämras visserligen soliditeten hos låntagaren, men om säkerhetej behöver lämnas kan befintliga sådana disponeras för övrig extern upplåning. Sammanfattningsviskan konstateras att något exakt svar ej går att ge på frågan om fördelning avfinansiering. Här mäste en avvägning ske mot bakgrund av syftet medlånemöjligheterna och därmed sammanhängande frägor säsom: - Hur stor är lånefonden? - Till hur mycket skall denräcka? - I vilken takt skallinvesteringar ske? Vissaav problemen i detta sammanhang kan eventuellt lösas genom att införa enbeloppsbegränsning för lånesumman per investeringsobjekt. Om ett sådant sättsför lågt kan detta dock ha en negativ inverkan på låntagarens investerings-och finansieringskalkyl. Prop, 1980/81:49 100 Härutöverpåverkas fördelningen av den individuella låntagarens situation varvid del ärtroligt att denne eftersträvar att erhålla största möjliga andel avfinansieringen till län med gynnsamma villkor. 7 Effekter vid indirekt långivning kombinerat med bidrag Olikavariabla parametrars effekt på låntagare är lika vid direkt eller indirektlångivning. Detta gäller säväl lönsamhet, likviditet som soliditet. Urlängivarens synpunkt är dock skillnaderna i likviditetseffekter betydandemellan direkt och indirekt långivning. Enmöjlighet för långivaren att få största möjliga effekt med rimligt likviditetsutflödekan vara att skapa ett system med indirekt långivning genom ställande avsäkerhet för lån på marknadsmässiga villkor kombinerat med bidrag tillinvesteringen. Bidraget kommer att verka positivt på låntagarens lönsamhet ochsoliditet jämfört med att hela beloppet erhålls i form av lån. Härutöver skullelångivaren även ha möjlighet att disponera egna säkerheter för övrig upplåning. Somframgått av detta PM finns ett stort antal variabla parametrar vid utformningenav län och att effekterna av förändringar i dessa upplevs olika allt efterlåntagarens situation i ett givet ögonblick och hans förväntningar omframtiden. Generelltsett torde dock kunna sägas att de variabler som får störst effekt, såvälpositiv som negativ, vid en förändring är följande: Dettagäller påverkan på såväl lönsamhet, likviditet som soliditet hos låntagaren. Förändringari övriga parametrar har även denna effekt, men är troligen ur stimulanssynpunktav mindre omfattning, sä länge som villkoren för de tre ovannämnda avviker itillräckligt positiv riktning frän marknadsmässiga villkor. Parameternvillkorlig återbetalningsskyldighet är effektiv att använda, men med hänsyntill de praktiska svårigheterna är denna mindre lämplig i nu aktuella fall. Detkan konstateras att den exakta utformningen av ett lånesystem kan ske utifråntvä skilda angreppssätt: - Länevillkorfastställs först och utformas så att syftet med lånet uppnås. Denna metod kan innebära att totalt anslagna resurseruttöms fortare än beräknat och därmed fordrar nya beslut om nya anslag . Totalt disponibla resurser fastställs först. så att önskad investeringstakt uppnås. I praktiken kommer självfallet lånevillkoren att utformasgenom en kombination av dessa två angreppssätt. Vid fastställa'ndet av lånevillkor gäller vidare all dessamåste avvägas så att en investering framstår som lönsam och att de lämnarmöjlighet för låntagaren att finansiera även andra lönsamma investeringar medextern upplåning. Av detta PM framgår att olika parametrar har skilda effekterpå långivare och låntagare i olika situationer. Detta leder till att det ärsvårt att konstmera en enhetlig låneform, som tillfredsställer alla syften hossåväl långivare som låntagare. Administrativa synpunkter lalar dock för attviss enhetlighet bör eftersträvas. Bilaga1 Olika amorteringsvillkors effekter på företag b) rak amortering b) inget amorte- Ett län med villkorad återbetalningsskyldighet reducerarosäkerheten i investeringskalkyler och företagens risktagande. Ur låntagarenssynpunkt ligger en klar fördel i att återbetala i nominella termer med hänsyntill existerande inflation. Annuiletslån innebär alt räntekostnaden är störst i förstaskedet av investeringen, vilket kan fä negativa effekter pä företag med läg lönsamhet.Ur skattesynpunkt innebär denna länetyp dock att avdragsgilla kostnaderuppstår tidigt, vilket kan vara fördelaktigt för vissa företag. Amorteringsfrihelunder kan ha positiva effekter likviditets-mässigt. Speciellt gällerdetta om investeringen är olönsam , som är merkostnadskrävande än beräknat. Med hänsyn till likviditetseffekterna och infiationen ären längre amorteringstid positiv. Bilaga2 Olika räntevillkors effekter på företag a) fast ränta b) rörlig ränta a) ränlebefrielse visstid b) ingen räntebefrielse Valen mellan fast eller röriig ränta innebär för ettföretag en spekulation i framtida ränteutveckling, vilken alltså kan fä sävälnegativ som positiv effekt. I allmänhet kan valet mellan fast och röriig räntasägas vara beroende av räntesatsens storlek, dvs. låg ränta = fast räntapositiv eller omvänt. Hög räntahar i allmänhet negativ påverkan på ett företags lönsamhet. kandock se det som positivt med hög ränta ur skatte-synpunkl om man harlåg amorleringstakt. Räntebefrielse kan ha positiva effekter urlikviditets-synpunkt. Prop.1980/81:49 102 Sammanställning av remissyttrandena över oljeersätt-ningsdelegationensrapport (Ds I 1979:17) Finansiering av energiteknik för oljeersättning. Förslagtill komplettering av nuvarande stödformer. Flertalet remissinstanser är positiva till OED:s förslagtill komplettering av nuvarande stödformer. Kritik mot förslaget framförs av CTH. som anser att det idagens situation kan ifrågasättas, huruvida den stödpolitik som direktiv ochutredning förordar verkligen befrämjar en utökad ersättning av olja med andrabränslen, som stenkol, flis eller torv. En viss tendens kan, enligl CTH, anasalt företag och kommuner väntar med att vidla klart lönsamma åtgärdertills statligt stöd kan ges. Några remissinstanser tar upp frågan om lån och bidrag irelation till andra styrmedel. Utvecklingsfonden i vill därvidunderstryka att man bör undvika lagstiftning och tvängsvisa regleringar ochistället ge stimulans via bidrag och lån. framför attolika styrmedel för energipolitiken fungerar i ett komplicerat samspel samt attOED:s rapport behandlar en begränsad del av detta samspel. Kommittén nämneratt det samlade förslag som bl.a. kommittén och utredningen om styrmedel förnäringslivets energihushållning kommer att lägga fram av allt att döma innebäratt del förslag som redovisas i OED:s rapport kan komma att behöva omprövas.Utredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning för fram liknandesynpunkter. Flera remissinstanser ansluter sig till synpunkten att denföreslagna stödformen bör omprövas och utvärderas efter några är eller ses somtemporär, bl. a. RRV. utvecklingsfonden i ,handelskammaren i Vä.s-lerbotlens län, utredningen om myndighetsorganisalionenpå energiområdet, Skogsarbetareförbundel, och . OED diskuterar olika hinder av ekonomisk och annankaraktär som allmänt föreligger för att nya energitillförselsält ochenergihushållningsåtgärder skall komma till användning. SIND framför att verkets erfarenheter tyder pä att dessahinder är mer avgörande än rapporten gör gällande. Särskilt gäller detta,enligt SIND, "bristande kunskap hos dem som ska fatta beslut ominvesteringar" vilket har en direkt återkoppling till verkets ambitionerpå utbildningsområdet. Hinder av organisatorisk natur uppträder vidare enliglverket förmodligen i flis- och torvprojekl precis som i spillvärmeprojekt. DFEframhåller all förutom ekonomiska hinder har också t. ex. informalionsmässigaoch insti- 1980/81:49 103 tutionella hinder stor betydelse. Handelskammaren iVästerbottens län och framför liknande synpunkter. Andra merallmänna synpunkter på inriktningen av en ny stödform förs fram av någraremissinstanser. kommun anser ati man måsle lätta pä det krav som SIND hari sin stödgivning att ett projekt skall vara så bearbetat att tilläggsstöd inleskall behöva begäras. Oförutsedda tekniska problem uppstår alltid vid nyteknik. Att kräva att alla problem skall vara klarlagda redan vidansökningstillfället kan enligt kommunen vara hämmande för viljan att pröva nyteknik. i anser att man vid utformningen avstödformen med tanke pä de relativt begränsade resurserna bör prioriterautvecklingen av system för småskalig hantering. En småskalig hantering passarenligt bättre de glesbygdsområden där de inhemska bränsletillgångarnafinns. DFE anser att det föreslagna stödet bör utformas på ettsådant sätt all det bidrar till att det totala stödsystemet blir heltäckande,flexibelt och överskådligt. Därvid bör enligt DFE givelvis också uppmärksammas avgränsningenmot energiforskningsprogrammet. Industrifonden tar upp stödsystemet från dentillverkande industrins synpunkt. Därvid konstaterar fonden: "Delegationens förslag behandlar i första hand hurolika statliga stödformer skulle kunna underlätta för producenter ochförbrukare av energi och ta ny teknik i anspråk. Däremot behandlas inle frågan omhur situationen ter sig från den tillverkande industrins synpunkt. Särskiltför den industri som tillverkar komponenter och apparater baserade på ny teknikinom energiområdet finns stor tveksamhet när det gäller att investera iutveckling, tillverkning och marknadsföring. Det är i och för sig inteosannolikt att de förslag som delegationen framför, och som syftar lill attskapa en "normalisering" av de ekonomiska förhållandena för upphandlarnaav ny energiteknik, också kan få den indirekta effekten att tillverkarnaupplever marknaden som normal. Det hade emellertid varit intressant att sediskussion av detta problem i rapporten, särskilt från Industrifondenssynpunkt med tanke på de ansökningar inom området som kommer in till fonden. I avsaknadav en närmare analys av problemet förefaller en naturlig utgångspunkt förIndustrifondens agerande vara att de föreslagna stödformerna - om de genomförs måste anses skapa så goda förutsättningar för introduktionen av nyenergiteknik all de tillverkande förelagen därefter bör kunna fatta sinautvecklings- och investeringsbeslut utan ytterligare statligtfinansieringsstöd. Industrifonden bör således enligt delta synsätt kunna vararestriktiv med stöd till industriella utvecklingsprojekt som syftar tillframtagande av produkter för den svenska energimarknaden." LO anser att det vid sidan om del av OED skisseradestödsystemet är väsentligt att peka pä möjligheterna att staten engagerar sigsom direktintressent och delägare i projekt med speciella problem ochosäkerheter i syfte att fä till stånd en tidigare startpunkt. Här börmöjligheterna för till direktengagemang kunnautnyttjas. 1980/81:49 104 OED har i sin utredning enligt LO inte berört sambandetmellan sådana projekt för Investeringsbanken och del föreslagna stödsystemet.Kommunförbundet vill erinra om att gasen numera är ett alternativ som mästebeaktas vid utformningen av det finansiella stödet. Studsvik Energiteknik anseri della sammanhang att kol och gas kan bli svåråtkomligt för likavälsom olja. I första hand bör därför användningen av inhemska bränslen stimulerasoch stödet bör relateras lill prisutvecklingen och tillgängligheten avimporterade bränslen. SBEF anser all man i dessa sammanhang inte bara skastudera energiproduktions- och hushållnings- och oljeersältningsfrågorna, utanäven formerna för stöd till energilagring. 2 Energiinvesteringar inom den närmaste femårsperioden bedömningar av behovet av investeringar förtillförsel och användning av energi för den närmaste femårsperioden. Endast ett fåtal remissinslanser har berört denna fråga.Skogsarbetare-förbundet framför viss tveksamhet lill några av dessabedömningar: "är vi tveksamma till omdel är praktiskt möjligl att exempelvis fram till är 1985 åstadkomma ett energilillskottgenom ångkol om enligt referensalternativet och enligt avvecklingsalternativel.Bl.a. kan del bli segslitna förhandlingar med de kommuner där kolkraftverkenavses att byggas och dessutom tar projektering och byggande i regel längre tidän vad det här är fråga om. Samma tveksamhet har vi när det gäller tillskottet sombaseras på skogsenergi, där man anger att del är 1990 skall kunna utvinnas 14 TWhenligt referensalternativet och enligt avvecklingsalternativel. Omavsikten är att biobränslen från energiskogar skall ge snabba tillskott avenergiråvara, så är detta en omöjlighet. Först måste lämpliga marker för odlingav energiskog iordningställas. Sedan lar det innan man kan få ut nägrastörre skördar från planteringarna och dessutom måste anläggningar uppföras förförbränning och energiutvinning. Om man däremot skulle ta i anspråk stora kvantiteter avden skogsråvara som förädlas inom skogsindustrin, gär det givetvismycket snabbare att få energitillskott frän skogen. Skogsarbetareförbundel motsättersig dock en sådan utveckling. Delta skulle dels medföra nedläggningar av en radskogliga förädlingsindustrier med åtföljande arbetslöshet och svåraregionalpolitiska problem. Dels skulle även samhället få räkna med kraftigtminskade exportintäkter." Fullmäktige i framhåller all ett störreutnyttjande av kärnkraften självfallet innebär ökade möjligheter att reduceraoljeberoendet. När nu dessa möjligheter utnyttjas, får de inte tas till intäktför begränsningar i satsningen pä ny energiteknik. Både kärnkraften och de nyaslagen av energiteknik bör enligt fullmäktige medverka till en minskning avoljeberoendet. Fullmäktige finner det således mycket angeläget att ansträngningarnaför tillkomsten och utbyggnaden av ny energiteknik inte Prop.1980/81:49 105 reduceras, därför alt kärnkraften nu kommer tillanvändning i ökad utsträckning. LRFpåpekar att konsekvensutredningen vars bedömningar har utgjort underlag för OED:sberäkningar - enligt förbundets uppfattning hade en alltför negativ inställningtill olika biobränslens möjligheter att bidra lill energiförsörjningen. Dennainställning får automatiskt ett genomslag i del medelsbehov som kalkyleras.Förbundet vill mot denna bakgrund understryka del angelägna i att tillräckligtmed medel avsätts för verksamheten och att detta behov kan komma att överstigadet som framräknats med utgångspunkt i konsekvensutredningens bedömningar. Värmeverksföreningenkonstaterar all bedömningen av investeringar för hetvattencentraler ochkraftvärmeverk i stort sett överensstämmer med föreningens bedömningar seddasom minimivärde och exkluderande kostnader för inte preciseraderökgasreningsanläggningar. anför alt vid sin bedömning av delerforderliga kapitalbehovet för oljeersättande anläggningar har delegationenutgått frän konsekvensutredningens förutsättningar och kostnadsrelationer.Vattenfall vill understryka alt dessa förutsättningar snabbt kan ändras och alldet är väsentligt att reglerna för stödet utformas så att förändringar ikostnadsrelationer kan beaktas i praktisk tillämpning. framförvidare alt i den uppskattning av investeringsbehovet för olika anläggningar som gjorts av utredningen har för solvärmeanläggningarupptagils inte mindre än 800 milj. kr. medan det för torveldade kraftvärmeverkinte har redovisats något investeringsbehov. bedömer det fögatroligt att utbyggnaden för solvärme blir av så stor omfattning redan före år1985, men anser det däremot sannolikt att visst investeringsbehov för torveldadeanläggningar kommer att föreligga. I detta sammanhang vill framhållaatt värmepumpar för luft, och mark i vissa fall är ell alternativ lillkonventionell uppvärmning. STU anser att man bör räkna med utbyggnad avspillvärmeanläggningar även efler . När detgäller behovet av stöd till investeringar i byggnader, framför OED att det intefinns skäl att i en första fas inkludera investeringar inom byggnadsområdet iett nytt stödsystem. Denna bedömning delas bl.a. av bosladsstyrelsen, energihushållningsdelegationen,energisparkommittén. och vill i detta sammanhang framhålla viklen av vid stödets utformning beaktar del behov som finns eller efterhand kanuppkomma i byggnadsbeståndet i samband med införandet av ny teknik inom främstsolvärmeområ-del. "delar OED:s bedömning att nubefintliga stödformer för byggnader med eventuellt erforderliga korrigeringar istort sell är tillräckliga för alt stimulera till bättre energihushållning mednuvarande inriktning. Utvärderingar som gjorts tyder emellertid på att det fören tioårsperiod uppsatta sparmålet ej kan komma all näs om inte åtgärdernas 1980/81:49 106 omfattningoch effektivitet kan ökas. Det är av största vikt att en säker bedömningsgrund erhållesför att avgöra om angivna energisparmål står i överensstämmelse med vad som ärmöjligt att uppnå och att resultatet av stödåtgärderna redovisas i enkontinuerlig uppföljning. I den män det dä visat sig att nu vidtagna åtgärderinom byggsektorn inte ger beräknat resultat kan en mera genomgripandeomprövning av stödets omfattning bli aktuell och därmed en ny prövning avstödet lill införande av ny energiteknik." BFRanser i detta sammanhang att bebyggelsesektorns problem är till sin art säklart skilda frän industrisektorns att det är väl motiverat att slöd lillenergiteknik för oljeersättning i bebyggelsen samordnas med annat slöd somnormalt administreras av . Även STU behandlar förhällandenmellan olika stödformer inom byggnadssektorn. STU konstaterar därvid attexperimentbyggandet och demonstrationsverksamhelen är av liten omfattning och alldel därför inte är självklart att man kan gå över direki till energisparstöd.Det tillverkande företaget ser i detla läge, enligt STU, en otillräckligmarknad för all investera i en rationell produktion. Produkterna kommer inte utpä marknaden därför att de inle är prismässigt konkurrenskraftiga även omköparen kan utnyttja energisparslödet. En del av dessa skulle om de tillverkatsi slörre serier haft ett pris som hade gjort en anskaffning lönsam efler avdragför energisparslödet. En väg att lösa problemet är enligl STU alt låta energisparslödetha en med tiden avtagande storlek sä att man under en produkts marknadsinlroduktionsskedekompenserar en högre produktionskostnad. STU framför vidare alt en annan metodkan vara att staten går in med stödköp av en produkt för att garantera enrationell seriestorlek. ifrågasätter OED:s bedömning omnär investeringar i kombinationer av solvärme och värmepump kan bli aktuella.Föreningen anser att del sker en mycket snabb utveckling inom sollagerteknikensområde och att ett snabbi genombrott när det t.ex. gäller salt somsollagringsmedium är alt vänta. kan enligl föreningen invesleringsåt-gärder . anser vidare att investeringar i avsikt att förbättravärmepumpars effektivitet, uthållighet och driftsäkerhet är utomordentligtvälmotiverade och därför måste uppmärksammas i detta sammanhang. 3 Stödbehov och stödformer Fiertalelremissinstanser stödjer eller lämnar utan erinran den allmänna uppläggning avdet stödsystem som OED föreslår. Vissa synpunkter på avgränsningen av stödetförs fram. ÖEF" anser del vara väsentligt att del nu föreslagna stödetdifferentieras och att de från beredskapssynpunkt mer angelägna åtgärdernaprioriteras. Detta kan innebära att län i vissa fall inte Prop.1980/81:49 107 kanges och att län i andra fall bör kompletteras med bidrag motsvarande detberäknade direkta beredskapsvärdet av att projekt genomförs. VatlenfaUframför att det av rapporten inte framgär all de av delegationen föreslagnastödformerna skall gälla även för affärsdrivande verk och statliga bolag.Stödet bör enligt i tillämpliga delar gälla även sädana företag. Detär väsentligt att kan tillförsäkras finansiering pä lika förmånligavillkor som de i utredningen föreslagna för investeringar i oljeersättandeanläggningar. håller för troligt att, förutom lånefinansiering ävenmöjligheter till bidrag måste förefinnas för alt den åsyftadeinvesteringsverksamheten skall komma i gäng i önskad omfattning. STUanser att nuvarande stödformer lämnar en rad projekt outnyttjade därför att deenligt reglerna är alltför lönsamma eftersom företagets investeringskalkylervisar sämre lönsamhet än andra alternativ som avser investeringar iproduktionen. () framför en liknandeuppfattning och tillägger att den ekonomiska situationen i kommuner och företagnu är ansträngd, vilkel gör kraven pä lönsamhet för icke nödvändiga åtgärdermycket stora. Oljebesparingsprojekt uppfattas enligt TCO än i regel som"icke nödvändiga" och belastas därmed av höga avkastningskrav. bör det övervägas om inte oljeersättande teknik i nyaanläggningar bör omfattas av OED:s förslag till stödsystem.