prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Kemikoniorel konstaterar vidare att statligt stöd torde krävas föranvändning av etanol som drivmedel och industrisprit. Stödet får dock ejutformas på sådant sätt all priset på industrisprit kommer atl överstigaVM-priset. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 682 Tjänstemännens centrcdorganisationtillstyrker i princip utredningens förslag men anser att flera frågor inteutretts tillfredsställande, t. ex. avvägningen mellan metanol och etanol samtvilket behov av bekämpningsmedel som uppstår vid utökad sockerbetsodling. TCOanser atl fortsatt utredning om framställning av drivmedel ur inhemska råvarormåste bedrivas skyndsamt. Vissa remissinstanser är mertveksamma till en satsning på en etanolproduktion. anser att mani dag inle bör satsa på slora anläggningar för etanol ur jordbruksprodukter.En inhemsk drivmedelsmarknad för alkohol kan sannolikt upparbetas till avsevärtlägre kostnader med hjälp av importerad metanol. Totalt skulle en stor etanolsatsningi dag kräva stora statliga satsningar för en ringa eller obetintlignettobesparing av energi. SIND föreslår i stället en satsning viaenergiforskningsprogrammet på forskning och utveckling av etanolproduktion uruthålliga inhemska råvaror, framför allt cellulosa. Skäl finns också att byggamindre produklionsanläggningar i demonstralionssyfte. Först därefter finnsfullt underlag för bedömning av en satsning på fullskaleanläggningar. Oljeersättningsdelegationen anseratl huvudalternativet för en snabb introduktion av alternativa drivmedel börvara metanol. Etanol kan emellertid utgöra ell komplement. OED anser det ocksåväsentligt att forskningsinsatser ägnas åt etanolframställning särskilt medinriktning på cellulosahaltiga råvaror. Om försöksvis framställning av etanolur jordbruksprodukter kommer till stånd för drivmedelsändamål inom en näraframtid anser OED det betydelsefullt om etanolinblandning i bensin kan provas isamband med det driftförsök som påbörjats i samarbete mellan SMAB,Nynäs och OK. i delarutredningens uppfattning att det ligger ell värde i att ytterligare kunskap ocherfarenhet om tillverkning och användning av etanol byggs upp. LO anseremellertid att en etanoltillverkning i större omfattning ur socker och sädinte är ett ekonomiskt hållbart bidrag inom ramen för den svenskaenergiförsörjningsbalansen. Svenska petroliuminstitutethänvisar till sitt yttrande över OED:s förslag till introduktion av syntetiskadrivmedel där man anser att bindande beslut inte bör fattas . Enligt SPI:smening kan etanol ses som ett gott beredskapsalternativ till framför alltgengas och målsättningen kan därför vara, att man redan i fredstid anpassarutsatta fordonsflottor för drift pä ett 100-procentigt alkoholdrivmedel. Även bilindustri- ochbilgrossistförening hänvisar till sitt yttrande över . Föreningenframhåller där att det är av slor vikt att komplement och ersättningsbränsleskapas till nuvarande drivmedel. Både metanol, etanol och motorgas är därvidalternativ som kan minska oljeberoendet. Föreningen är dock kritisk till enensidig svensk introduktion av alkoholer. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 683 AB Vin- & Spritcenlralen ärkritisk till de processalternativ som etanolutredningen undersökt ochifrågasätter om de föreslagna processerna har en sådan leknisk innovalionsnivåatt det bör utgå statligt stöd till prototyp-och demonstrationsanläggningar. 2.3 Råvarutillgång och produktionsfrågor bedömer det varamöjligt att producera i storleksordningen 400000 m etanol/år i slutet av1980-talet ur sockerbetor och spannmål vid en oförändrad jordbrukspolitik.Utredningen föreslår därvid att sockerbetor odlas på 25000 ha företanolproduktion. Därutöver bör ca spannmål användas.Spannmålsöverskottet skulle då vid nor-maiskörd bli i storieksordningen 700000ton. Produktionskostnaden beräknas till /I. En etanolproduktion iden storleksordning som utredningen bedömer möjlig innebär ingen konflikt medlivsmedelsförsörjningen, varken nationellt eller internationellt. Den tarendast i anspråk delar av ett växande överskott av jordbruksprodukter, gervärdefulla fodermedel som biprodukter och ger förutsättningar för förbättradeväxtföljder. Flera remissinstanser berör dessa frågor. SIDA framhåller bl. a. alt på kortsikt kan inte räkna med någon väsentlig drivmedelsersättning medetanol. Utvecklingen av tekniken för etanolframställning och användning börske i och andra i-länder innan man kan räkna med någotutvecklingsarbete och några investeringar i . På kan en ökadanvändning av etanol som ersättning för bensin i i-länderna ge ökat utrymme föru-länderna att konsumera bensin och oljeprodukter, eftersom tillgången påfossila bränslen är begränsad. SIDA framhåller vidare att en ökadsatsning på forskning och utveckling i inom området etanolframställningpå sikt ger ökade resurser för tekniköverföring till . Särskilt börforskningen på enzymatisk hydrolys av cellolosahaltiga råvaror och jäsning avdärvid producerade sockerprodukter befrämjas. Fördelen med en sådanprocessutveckling är att man kan få råvaror som inte inkräktar pålivsmedelsproduktionen samt att processens reaktionsbetingelser är mindrekorrosionsbenägna än vid kemisk hydrolys. Tillkomsten av en modellfabrik iSverige för framställning av etanol för fordonsbränsle ur jordbruksråvarorskulle möjliggöra utbildning av delegater från och även underlättademonstration av tekniken. Beträffande lämpligheten av altanvända spannmål och andra jordbruksprodukter som råvara anför SIDA hl. a. inle har något att invända mot att man i skulle använda överskottav sockerbetor och spannmål som råvara för etanolframställning. Världens produktion av födoämnenökar stadigt. Detta gäller även de länder i som anses vara mest utsattaför livsmedelsbrist. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 684 1950 och ökade spannmålsproduktion i en taktmotsvarande 2,, medan befolkningen ökade per år.Produktionen av spannmål räknat i kg per invånare i världen ökade från 306 kgär . Motsvarande siffror för de sju största länderna iAsien var och . Beträffande det etiskt ochmoraliskt försvarbara i au utnyUja jordbruksprodukter för energiändamål framhållsbl. a. att vid sidan av den mängd resolutioner som antagils av i skildasammanhang för förbättring av handelsvillkor bör uppmärksammas attsocker är en produkt som har bättre naturliga och ekonomiskafördelar av att producera än i-länderna. Lantbruksstyrelsen anser det varaen brist i utredningen att man ej närmare behandlat de årsmånsberoendeskördevariationernas inverkan på spannmålsöverskottet. Enligl styrelsen finnsvidare betydande osäkerheter i möjligheterna att förutse hur snabbaskördeökningar som kan förväntas . a. kan eventuellarestriktioner i användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel medföra attmöjligheterna att öka skördarna starkt reduceras. Styrelsen framhåller vidareatt en omfattande satsning på etanolproduktion från traditionella jordbruksgrödori vårt land och internationellt kan komma i konflikt med målsättningarna förden internationella livsmedelsförsörjningen. Det är därför viktigt alt utvecklatekniken för att kunna framställa etanol ur cellulosa. Även statens jordbruksnämnd anseratt en produktion av etanol i den omfattning som utredningen bedömt som möjligkan komma i konflikt med kraven på en god livsmedelsberedskap och även medSveriges ansvar för livsmedelsförsörjningen i världen. Vad gäller utredningensbedömning av råvarutillgången framhåller nämnden att möjligheter finns attutredningen överskattat avkastningsökningarna. är ocksåtveksam till utredningens förslag att introducera massvete som råvara. Det är vidare enligt nämndentveksamt om jordbrukarna i de områden där det kan bli aktuellt att ta upp ensockerbetsodling för etanolproduktion är villiga att odla sockerbetor när deblir medvetna om att odlingen för detta ändamål kan bli begränsad . lantbruksuniversitetframhåller att inassvete ej prövats i svensk odling samt att utländskaerfarenheter har visat att sådan odling ej är problemfri. beröräven de energianalyser utredningen presenterat och framhåller bl.a. att man ilångt slörre utsträckning bort beakta att de förnybara energikällorna, tlis,torv och skörderester, har alternativ användning som fasta bränslen. följt denna linje hade redovisade effektivitetstal blivit mindregynnsamma. Vad gäller frågan om eventuell konflikt med livsmedelsförsörjningenanser att orsakssammanhang, särskilt de internationella, ej ärtillräckligt kända för att kunna göra ell så klart ställningstagande somutredningen gör. SLU framhåller vidare att odlingsförsök, energianalyser,ekonomiska kalkyler. 1980/81:90 Bilaga 2.10 685 biprodukternas ersättningsvärde samt möjligheterna till eneventuell konflikt mellan etanoltillverkning och livsmedelsproduktion måstebeaktas vid de fortsatta förberedelserna för en eventuell etanoltillverkning iSverige. Styrelsen för teknisk uivecklingframhåller att det kan bli konkurrens om jordbruksarealen och attdärför en totalanalys bör göras av tillgänglig , tillgängliga resurseratt bruka den och vilka produkter som är angelägnast. delarutredningens uppfattning att det bör vara möjligt att i slutet av 1980-talettillverka i storleksordningen 400000 m- etanol/år ur jordbruksprodukter om ingaytterligare mer omfattande längtidsavtal om export av spannmål träffas. Denhöjda skördenivå som därmed krävs förutsäller emellertid alt några meromfattande restriktioner beträffande användningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel inte läggs på jordbruket. En strävan bör även, enligt LRF,vara att gå över till att använda cellulosahaltiga råvaror. LRFunderstryker därvid vikten av att utvecklingsarbetet på detta områdeintensifieras. Vad gäller den etiska aspekten framhålls att en etanolproduktioni stor skala kan få konsekvenser för den globala livsmedelsförsörjningen. Detär därför nödvändigt att en storskalig etanolproduktion baserad på socker- ochstärkelsehaltiga råvaror styrs av statsmakterna så att oönskade effekter påvärldsmarknaden kan undvikas. Även LRF är tveksam till förslaget att användamassvete som råvara då betydande problem därvid kan uppstå för spannmålsmottagning,lagring och kvarnar. anser attinförande av massvete utgör ett hot mot de inhemska vetesorterna och dessglutenhalt. Utredningen har i sina bedömningarutgått från en oförändrad jordbrukspolitik. Jordbruksregleringens ekonomi bördärför så långt möjligt hållas opåverkad. Utredningen föreslår att detla, närspannmål används som råvara, åstadkoms enligt en särskild modell som innebäratt råvarupriset kommer att ligga relativt nära väridsmaknadspriset. Vidare bören särskild avgift tas ut på foderbiprodukter för att kompensera bortfallet avinförselavgifter för proteinfodermedel i den utsträckning biprodukten ersättersådana. När vanliga sockerbetor används som råvara bör producentpriset varadetsamma som vid sockertillverkning. I inledningsskedet bör prissättningen påberörda produkter ske inom ramen för ordinarie reglering. Vid en mer omfattandeetanolproduktion bör formerna för prissättningen på jordbruksråvaror för dennaproduktion ses över. Några remissinstanser harsynpunkter på utredningens förslag angående prissättningen på råvaran. pekar därvidpå att det introducerats nya fodermedel som har ersatt import utan atl för denskull någon särskild kompen- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 686 sation varit aktuell. Nämnden erinrar om att stigandepriser på världsmarknaden också leder till minskande införselavgiftsmedel. Detkan enligt nämnden diskuteras om regleringsekonomin skall kompenseras särskiltför ett bortfall av införselavgifismedel vilket beror på en förbättring avförsörjningsläget på fodermedelssidan. biträderutredningens förslag till principer för prissättning av råvara och biprodukter.LRF anser det vidare troligt att den positiva effekt på handelsbalansen somutredningen angett kommer att öka till följd av att världsmarknadspriserna päolja och oljeprodukter stiger snabbare än motsvarande priser pä spannmål. betodlares centralföreninganser att odlarkåren vid betodling för etanolproduktion hör tillhöra sammaintresseorganisation som vid odling av betor till socker. Härvid kanförhandlingar om betpriset föras på samma sätt som . Det ekonomiskautbytet för odlarna bör dock enligt SCB bli detsamma som vid odling av betortill socker. Kemikontoret berör frågan omjordbruksråvaror som utgångsmaterial för tillverkning av industrisprit ochandra kemiska produkter. Kemikoniorel anser det uteslutet att industriprodukternaskall kunna bära något element av jordbrukets gränsskydd. I tillverkningenanvända råvaror måste stå till buds till s. k. genom någon form avprisutjämning. Det är enligt Kemikontoret helt uteslutet att svensk kemiskindustri skall kunna betala ett högre pris än för t. ex. industrisprit. framhåller atttillförsel och användning av etanol som drivmedel har ett beredskapsvärde.Detta kan enligt ulredningen ta sig uttryck i antingen ett minskat behov avtraditionella beredskapsätgärder eller en ökad uthållighet i försörjningen medflytande drivmedel. Flera remissinstanser berör dennafråga varvid vissa bl. a. anger beredskapsaspekten som ett skäl för ensalsning på en etanolproduktion. framhålleratt det i ett beredskapsläge dock kan bli nödvändigt att avstå frånetanoltillverkningen för att i stället odla livsmedel. En etanolproduktionbelyder emellertid enligt nämnden alt behovet av beredskapslager av olja ocholjeprodukter minskar. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar konstaterar att god tillgång på etanol inom landet skulle i en längrekris kunna reducera oljeberoendet genom omställning till produktion av eten ochdärmed följande tillverkning av tensider och vissa plaster som bl. a. användsför mjölkförpackningar. ÖEF understyrker därvid den från beredskapssynpunktstora betydelse som en ökad inhemsk produktion av etanol genom minskat behov avberedskapslagring kan få för kemisk industri. Lantbrukarnas riksjörbundkonstaterar att en etanoltillverkning har fördelar från beredskapssynpunkt. Eninhemsk produktion av drivmedel in- 1980/81:90 Bilaga 2.10 687 nebär att beredskapslagren räcker längre och att eneventuell tillverkning av gengasaggregat kan hållas på en lägre nivå. LRFframhåller vidare att beredskapsvärdet ökar väsentligt när teknik för användningav cellulosahaltiga råvaror finns kommersiellt tillgänglig. Svensk metanolutveckling ABunderstyrker utredningens påpekande om att gengas är ettacceptabelt reservbränsle för ett allt större antal av jordbrukets maskinerliksom den inte är det för tunga lastbilar, bussar och skogsmaskiner.Etanoltillverkning ur jordbruksprodukter är den enda möjligheten att omgäendebörja bygga upp ett acceptabelt reservbränslesystem. Kostnaderna för enberedskap byggd pä tillverkning av etanol och metanol ur inhemska råvaror börenligt SMAB klarläggas, varvid också risken för en dålig beredskap måste få ettuttryck i ekonomiska termer. anseratt etanol kan vara ett gott beredskapsalternativ till framför allt gengas. 2.6 Etanol som drivmedel konstaterar attnaturgasbaserad, importerad metanol vid nuvarande priser och beskattning blirnärmare billigare per energienhet än inhemskt producerad etanol.Utredningen pekar dock på ett flertal faktorer som kan motivera ett högre prispå etanol. Transporträdet framhåller attetanol som drivmedel har vissa fördelar jämfört med metanol, t. ex. högreenergiinnehåll, mindre aggressiv inverkan på material och lägre benägenhet förfasseparation. ochproduktkontrollnämnden som avgivit gemensamt yttrande berör framför alltmiljöaspekterna. Verket och nämnden framhåller bl. a. att beslut omintroduktion av nya drivmedel bör samordnas med erforderliga beslut ommiljöförbättringar vad gäller bilavgaser och hantering av drivmedel. Etanolensoktantalshöjande egenskaper bör användas för tillverkning av blyfriablandbränslen. Vidare bör introduktion av blyfrittetanolhaltigt blandbränsle medföra liten påverkan på utsläppen av koloxid,kolväten och kväveoxider med avgaserna. Blyfritl bränsle öppnar vägen föravancerad avgasrening. Med sådan finns liten anledning att oroa sig föremission av aldehyder och andra speciella ämnen som drift med alkoholhaltigabränslen ger upphov till. En introduktion av etanolhaltigablandbränslen i befintlig bilpark kan leda till ombyggnadsbehov vad gällerbilarnas bränslesystem. Det är påtaglig risk atl sådana ombyggnader irealiteten kommer att leda till både ökad energiförbrukning och ökade utsläpp.Sådana blandbränslen bör därför inte allmänt introduceras i befintlig bilparkutan främst införas för bilar som fabriksmässigt oplimerals för bränslet ochfr.o.m. För att undvika bränsleförväxling bör tanköppningar ochfyllmunstycken utformas speciellt. 1980/81:90 Bilaga2.10 688 Drift med ren etanol innebär potentiella fördelarfrån hälso- och miljösynpunkt i jämförelse med blandbränsledrift menutveckling av motorer och denatureringsmedel erfordras. En utveckling avdriften med ren etanol bör i del längre tidsperspektivet prioriteras. Statenbör om erforderligt stimulera sådant utvecklingsarbete. Styrelsen för teknisk utveckling framhåller att dådel gäller prisjämförelser mellan olja, metanol och etanol bör man la hänsyntill det på lång sikt intressanta fallet, nämligen då både metanol och etanoltillverkas ur inhemska, förnybara råvaror. Man kan då vänta sig en företanolen gynnsammare prisrelation. i län framhåller altden tyngst vägande faktorn som talar för etanol i stället för metanol är atldenna produkt kan framställas ur inhemska, förnybara råvaror imotsats till melanol. understryker i dennafråga de goda erfarenheter som har nåtts i vid en inblandning av 10%etanol i blyfri bensin. Detta bränsle har uppenbarligen kunnat användas utanalt några mer betydande anpassningsåtgärder behövt vidtas. Enligt förbundetsmening är det angeläget att OK:s planer på alt distribuera ett motsvarandebränsle i kommer i gång och får det slöd från samhället somerfordras. Förbundet utgår vidare ifrån alt blytillsatsen i bensin slopas närblandbränslen införs. Kemikontoret delar utredningens uppfaUning atlelanol, baserad på lill en början jordbruksråvaror och i ett längre perspektivavfalls- och biomassor, kan erbjuda fördelar framför metanol. Någotmotsatsförhållande till metanol som drivmedelskomponent föreligger dockknappast även om vissa komplikationer i lagrings- och distributionsledenlättare undviks med etanol som huvudkomponent. 2.7Behov av statliga åtgärder Utredningen konstaterar att det f n. inteföreligger ekonomiska möjligheter att avsätta stora mängder etanol med normalakrav på lönsamhet. Avsättningen av etanol, liksom även melanol, pådrivmedelsmarknaden blir därför beroende av vilka åtgärder som vidtas frånstatsmakternas sida. Enligt utredningen är det väl motiverat att tillämpa enlägre total skatte-och avgiftsbeläggning för drivmedel tillverkade av inhemskaråvaror med hänvisning till strävandena att minska importberoendet påenergiområdet. Det är vidare enligt ulredningen angeläget alt forsknings- ochutvecklingsarbete av betydelse för en fortsatt förbättring av processer för etanolframställningstödjes, särskilt teknik för användning av cellulosahaltiga produkter. Vid uppbyggnaden av etanoltillverkning är detenligt utredningen nödvändigt att tillämpa och prova ny teknik i s. k.prototyp- och demonstra- 1980/81:90 Bilaga 2.10 689 Den planerade anläggningen iVästergötland är ett exempel pä en sådan. Utredningen förutsätter att fråganom bidrag till en sådan anläggning kan prövas inom ramen för de regler somkommer att gälla för sådana anläggningar. förordar att ensärskild oljeavgift införs för att stödja satsningar på ny energiteknik. Enförmånlig behandling från skaltesyn-punkt av drivmedel baserade på inhemskaråvaror kan vara ett värdefullt stöd för att introducera sådana drivmedel. Riksrevisionsverkei konstaterar attett sått att kompensera det skattebortfall som skulle uppstå om etanol ges enförmånligare beskattning än bensin kan vara att höja beskattningen av bensin säatt blandprodukten får samma totala skattebelastning som bensin nu har. Enskattehöjning med ca /1 på bensin skulle kompensera bortfallet. RRVförutsätter att energisparkommittén kommer att behandla denna fråga. Lantbruksslyrelsen anser att defördelar som utredningen påvisat med tillverkning av etanol ur inhemskaförnybara råvaror motiverar atl staten svarar för kostnaderna för en försöksvisintroduktion. Forsknings- och utvecklingsarbete, särskilt teknik förframställning av etanol ur cellulosahaltiga grödor, bör stödjas. Även i Östergötlandslän anser att en frän skattesynpunkt förmånligare behandling av drivmedel urinhemska råvaror bör övervägas. anser vidare att statligt stödeller garantier bör utgå för investeringar i prototyp- ochdemonstrationsanläggningar. Liknande synpunkter framförs av JTI. anser detnödvändigt att ny teknik provas i prototyp- och demonstrationsanläggningar oehförutsätter därvid att statsmakterna snabbt ger det stöd som behövs för attbygga den anläggning som planeras i . Förbundet anser det vidarerimligt att drivmedel tillverkade ur inhemska råvaror särbehandlas vid skatte-och avgiftsbeläggningen. 2.8 Bedömningar beträffande en etanolproduktion iKarpalund Utredningen har även studeratmöjligheterna av att bygga om det nedläggningshotade sockerbruket i Karpalundför etanolproduktion. Därvid har olika förslag till en sådan ombyggnad prövats.Utredningen föreslår att planerna på en ombyggnad nu förs vidare av i en detaljprojekteringsfas. Ett slutligt beslut ominvestering kan enligt utredningen inte las förrän bl. a. statsmakternasintresse av att få till stånd en produktion av drivmedel ur inhemska råvarorhar klargjorts. Utredningen anser vidare att en eventuell storskalig produktionav etanol främst bör lokaliseras till . Flertalet remissinstanser anser att en eventuellstorskalig produktion av etanol bör föriäggas till . 44 1980/81. I .saml.Nr 90. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 690 Lantbruksstyrelsen avstyrker enlokalisering av etanolproduktion i stor skala till Karpalund. Styrelsenförordar i stället att framtida etanolframställning förläggs till de delar avlandet som har överskott på spannmål och där sockerbetsodling är angelägen frånväxtodlingssynpunkt. Detta talar enligt styrelsen närmast för en lokaliseringtill södra . Från sysselsättningssynpunkt är det enligt styrelsenangeläget att produktionen vid Karpalundsbruket ej läggs ner. För att lösadetta problem vore det dock lämpligare att öka sockerproduktionen vid bruket.Styrelsen anser en ökning av självförsörjningsgraden i fråga om sockermotiverad av flera skäl. Vid utökad sockerbetsareal bör en motsvarandeminskning av fabrikspotatisodlingen övervägas. ansluter sigtill utredningens bedömning att en eventuell storskalig etanolproduktionföriäggs till , dock med den reservationen att en omfattandesockerbetsodling kan bli svår att realisera i och alt i det lägeten sockerbetsbaserad etanolproduktion i stället kan bli aktuell i Sydsverige.I övrigt talar ett antal faktorer emot en lokalisering till . Således är ettunderskottsområde vad gäller foderspannmål. Därmed är också prisnivån högre äni . En etanoltillverkning som till stor del baseras på spannmålskulle öka underskottet i som den skulle ställa sigdyrare. Vidare är vårt säkraste odlingsomräde för brödsäd tillkvarnvara. som det ligger närmast exportmarknaderna. Även en utvidgning avsockerbetsodlingen i till att omfatta sockerbetor företanoltillverkning kan förväntas öka underskottet på foderspannmål i området.Den ökade betarealen torde leda till en motsvarande minskning i främstspannmålsarealerna. Vidare är behovet av omväxlingsgrödor större iMellansverige än i . i Kristianslads länanser att ett lämpligt tillfälle att snabbt påbörja etanolframställning iindustriell skala finns f. n. i och med planerna på en nedläggning avsockerproduktionen vid Karpalunds sockerbruk. En helt ny fullskaleanläggningbehöver ej byggas eftersom man i Karpalund kan använda det nuvarande bruket istor utsträckning. Här skulle till en relativt låg kostnad förutsättningar företanolproduktion finnas inte minst ur teknisk synvinkel. En övergäng tilletanoltillverkning innebär att den nuvarande sysselsättningen vid bruket istort sett kan bibehållas.