prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — kommim framhåller allnär del gäller fördelningen av kostnader mellan stat och kommun för olikaverksamheter blir de politiska värderingarna avgörande. Ett exempel på all inganeutrala statsbidrag finns är enligl kommunen utbyggnaden av barnomsorgen därde politiska målen om allas rätt till daghemsplals är styrande för bidragensutformning, kommun finner all förslagel alt ersätta specialdestineradebidrag med allmänna bidrag genoni att infoga dem i skatteutjämningssyslenielhar fördelen all vara administrativt enkelt och kostnadsbesparande. Eftersomsystemet är ett generellt verkande medel är del dock svårt alt konstruera såatt del ger önskvärd fördelningseffekt i alla kommuner, Syslemel missgynnar enextrem expansionskommun som eftersom man inte kunnat la hänsyn tillexpansionskoslnader av lyp intensivare skolbyggande, exploaieringskostnaderetc, vilka i ger kostnadsökningar motsvarande 2 till perskattekrona. Så drabbar exempelvis bortfallet av skolbyggnadsbidraget Umeåsärskilt hårt (mer än /skkr i genomsnitt ), När del gäller valet mellan generella och speciellastatsbidrag framhåller riksrevisionsverkel (RRV) att speciella statsbidrag oftahar den effekten att främsi kommuner med god ekonomi bygger ut denbidragsberättigade verksamheten kvantitativt och kvalitativt. Speciellastatsbidrag kan härigenom komma all öka skillnader i standard mellan olikakommuner. RRV anser att della kan vara ell motiv för att överföra speciellastatsbidrag till skatteutjämningssystemel, 1 de fall statsmakterna villgarantera samtliga medborgare en minimistandard i fråga om viss service kandetta i stället ske genoni lagstiftning. menar all del inte ärspecialdeslinering-en av statsbidragen i sig som orsakar detaljstyrning avkommunal verksamhet utan bidragsprocentens storlek. Slatens ansvar för enkommunal verksamhet måste givelvis vara slörre om bidragsprocenten är hög ochdärmed också kravel på statlig granskning och kontroll. En radikal sänkning avbidragsprocenten minskar enligt uppfattning behovet av slallig detaljstyrningoch dänned administrationskostnaderna även med fortsatta specialdestineradebidrag. Några remissinstanser kommenterarkommitténs syn på önskemålen om ett ökat inslag av prestationsrelateradebidrag. är positiv lill sådana bidrag under förulsällningall preslationsmållel blir godtagbart och leder till förenklingar.Prestationsmåttet bör därför bestämmas efter samråd mellan slalen ochkommunerna. Även kommun delar kommitténs uppfattning och menar alt dengranskning och kontroll, som ändå behöver göras, kan ske genom revision påplatsen. Förslagsvis kan den utföras av länsslyrelserna eller när det gällerslörre belopp eventuellt av vederbörande bidragsgivande verk. Vid ett sådanlförfarande bör bidragsunderlag, kostnadsuppgifter och specifikationer i storutsträckning kunna Prop.1980/81:80 109 Dessulom kan en bättre kontakt upprätthållasmellan bidragsgivare och bidragslagare. Konlaklerna skulle enligt kommunen säkertleda till utbyte av erfarenheler och vara till nylla för båda parter. har för sin del ingel all invända mot attbidragsgivningen blir mer preslationsrelalerad. Även riksrevisionsverkel (RRV) delar kommitténs uppfattningall statsbidragsgivningen bör övergå till prestationsrelaterade bidrag. Ensådan förändring lorde enligt verkel minska delaljkontrollen av kommunerna.Samtidigt kan den dock medföra all nya lyper av uppgifter behöver redovisas somunderlag för all bestämma relationen koslnad-preslation saml all fastställaprestationen. Det är tveksamt om behovet av redovisning från kommunemadärigenom minskar i någon nämnvärd grad, Presationsrelate-rade bidrag är ändåalt föredra framför andra former, t. ex. kostnadsrelaterade. eftersom de inleautomatiskt ger ersättning ftir kostnadshöjningar. All vid övergång tillpreslalioiisrelaterade bidrag, som kommittén diskuterar, överväga skildabidragsbelopp beroende på kostnadsläget för kommunen kan enligt RRV:s meninginnebäia krav på ökad administration inom de statliga myndigheterna och ledalill alt kontrollen av kommunerna behöver ökas. Kompensation för oförmånligtkostnadsläge bör ges inom ramen för skatteutjämningsbidragen. läns landstingskommun understryker allpreslalionsbase-rade statsbidrag också kan innebära begränsningar i denkommunala handlingsfriheten. Om bidragssystemet t. ex. är så konstruerat allbidrag till psykiatrisk vård endasl ulgår för vårdplatser vid sjukhus motverkassjälvfallet en uibyggnad av andra vårdformer, kommim finner kommitténs inställning till frågan omen avveckling av anläggningsbidragen i de fall då driftbidrag lill verksamhetenutgår och i underlaget för driftbidragel inräkna en periodiserad kosinad förlokaler, anläggningar o. d. ytterst intressant. Då finansieringsstödet tilldessa byggnads- och anläggningsobjekt i de flesta fall utgör enbetydelsefull faktor för att en kommun överhuvudlaget ska kunna klarafinansieringen, är del dock av avgörande belydelse all behovet av annatfinanseringsstöd i form av exempelvis underlättad upplåning kommer lill slånd.Vidare menar kommunen är del givelvis en förutsättning all det i driftbidragetingående anläggningsbidraget får den omfallning att det utgör en fullgod kompensation.ArkitekiFörbimdei anför att vid en eventuell avveckling av slalligaanläggningsbidrag måste effekterna av själva övergången beaklas. Förbundetpekar på det olillfredsslällande resullal som blir följden av avvecklingen avanläggningsbidraget för barnstugor som skedde . Resultatet blev altkommunerna med alla tillgängliga medel sökte forcera sin uibyggnad. Del kaninle uteslutas att barnstugor lillkom på fel plats och vid fellidpunkt. Byggmarknaden för barnstugor blev kraftigt överhettad, vilkelmedförde alt byggkostnaderna ökade onormalt. Denna ökning har enligl förbundetefler den lillfålliga överhettningen permanentats på ett oniotiveral Prop.1980/81:80 110 Några remissinstanser redovisar enmera kritisk inställning till kommitténs överväganden om formerna förstatsbidragsgivningen. Enligl riksrevisionsverkels (RRV) uppfattning harkommitién försummal alt betona statsbidragens syfle all vara ettslyrinslrumenl för statsmakterna. En utgångspunkt för kommittén synes enliglRRV ha varil all statsbidragens främsta syfle är all vara finansieringskällaför verksamhei. Tyngdpunkten i kommitléns förslag lill förändringar ibidragsregler m. m. är lagd vid all minska eller hell ta bort kopplingen mellanbidragen och utförd prestation hos bidrags-mollagaren. Enligl RRV:s uppfattningbör på gmndval av statens ansvar även för kommunalt bedriven verksamhet,diskuteras vilka behov som föreligger av statlig samordning och styrning, ivilken mån statsbidrag år ett verksaml inslrument för styming och saniordningoch vilka förändringar som utifrån dessa aspekter kan behöva övervägas. RRVföreslår därför att en sådan samlad bedömning ulförs i den fortsattaberedningen av kommitténs förslag. 1 samband med della bör också behovel av altkunna koppla ihop statsbidrag med utförda preslalioner beaklas. Enligt RRV:s uppfattning bördetaljkonlroll ersällas av en utökad uppföljning och utvärdering avstatsbidragens effekter från de statsbidrags-förvaltande myndigheternas sida.Ökad uppföljning och utvärdering syftar lill att klarlägga effeklerna avstatsbidragen på den verksainhet de hell eller delvis finansierar i relationtill de mål som slalsmakterna har satt upp, inle endasl till alt bedöma deadministrativa konsekvensema. Sådan utvärdering kräver nära samarbete mellanstatliga myndigheter och koniniuner. bl, a, all kommunerna själva göruppföljningar och utvärderingar av sin verksamhet, 1 samband'med dessaöversyner bör behovet av bidraget omprövas, RRV föreslår därför att den nyligeninrättade arbetsgruppen inom kommundepar-tementet för översyn av normering m,m, riktad mot kommunerna får i uppdrag all i samarbele med kommuner ochstatsbidragslörvaltande myndigheter utarbeta förslag lill hur uppföljning ochutvärdering av statsbidragsfinansierad verksamhet skall organiseras ochgenomföras, RRV anser vidare alt deförenklingar kommittén föreslår syftar främst till att förenkla för kommunerna.Kommittén har inle diskuterat vilka effekter detla får för de statligamyndigheterna. Förslagen lorde innebära merkostnader för de statligamyndigheterna, t. ex. genoni all enhetliga redovisningsregler slopas, EnliglRRV:s uppfattning bör åtgärder som endast innebär en omfördelning avkostnaderna inle genomföras. För att få till stånd en verklig förenkling är delnödvändigt att samordna de statliga myndigheternas krav på kommunernasredovisning med kommunernas krav på den egna redovisningen. Syftet bör varaatt. så långt möjligt, få till slånd likartade krav på kommunerna vad gällerredovisning m. m. oeh all anpassa kraven lill komiiumernas egetredovisningsbehov. RRV föreslår all den lidigare näninda arbetsgruppenöverväger dessa frågor i samarbele med kommuner och berörda statligamyndigheter. Prop.1980/81:80 111 Nationalekonomiska institiitiaiienvid universitei kritiserar kommittén för brist på förslag hur delfortsatta arbetet skall bedrivas. Vlycket utvecklingsarbete ålerslår all görainnan kommitténs rekommendafioner om ökad prestalionsrelalerad bidragsgivningkan realiseras. Uppläggningen av ett sådanl utvecklingsarbete borde enligtinstilutionens niening ha skisserats och utgjort del huvudsakliga innehållet iavsnittet om förenklad slatsbidragsgivning. 4.2 Successiv översyn av statsbidragsgivningen ochstatsbidragsförfattningarna Kommitténs förslag alt regeringen ide årliga budgetanvisningarna ger myndighelerna i uppdrag att se överbidragsbeslämmelserna och all en arbetsgrupp tillsälts med uppgift att övervägafrågan om utbetalning av förskoll av statsbidrag tillstyrks eller lämnas utanerinran av samtliga remissinslanser som berör dessa frågor. anser att en omprövning av bidragsbestämelsernasamtidigt kan ses som ell led i en löpande uppföljning av verksamheien.Mörbylånga kommun hälsar förslagel om en översyn med tillfredsställelse men ärtveksam om della arbele bör överlåtas till resp. handläggande myndighet. SHIOansluter sig hell lill kommitténs förslag och anser att statens styrinstrumentbör koncentreras lill i författningar intagna målsättningar och föreskrifler, och TCO finner detangeläget att den föreslagna arbetsgruppen om likviditelssvårigheler på gmnd avall vissa statsbidrags-konstruktioner inle medger förskott tillsätts. Liknandesynpunkter framförs av och kommuner. kammun menar attarbetsgmppen bl. a. bör se över frågan om statsbidrag för avloppsreningsverk.Enligt kommunen får kommunerna i vissa fall vänta upp lill innanstatsbidrag utbetalas. Statsbidrag bör utbetalas, anser kommunen, i rimliganknvtning till att arbetena bedrivs eller hår slutförts. SHIO framhåller allutbetalning av beviljade statsbidrag bör ske med hänsyn till mottagarnas behovav likvida medel. En modell kan enligl SHIO därvid vara det system för å contobetalningarsom är ett naturligt inslag i näringslivels belalningstransaktio-ner. Enligl kommim bör arbetsgruppen även övervägainförande av ell gemensamt budgetår för stal och kommun, vilket skulle niedföraatt den ekonomiska administrationen, särskilt på skol- och socialvårdsområdet.skulle förenklas. Även i lån påtalar de olägenhetersom uppstår genom all stat och kommun har olika budgetår. Enligl länsstyrelsensuppfattning bör utredning ske med målel all undanröja dessa ölägenheter. Prop.1980/81:80 112 4.3 Synpunkter och förslag rörande vissa enskildastatsbidrag Kommitléns förslag till förenklingnär det gäller rekvisition och kontroll av familjebidrag tillstyrks avlänsstyrelserna i och , och LRF.Länsstyrelsen i anser liksom kommittén all den kommunala revisionenbör kunna ta över kontroll av slatsbidragsansökningar förfamiljebidrag. Länssiyrelsen I kandäremol inle tillstyrka förslagen lill förenkling. Risken för missbruk ochsvårigheter all tolka gällande författningar är skäl som enligl länsstyrelsensuppfattning talar för all en regional granskning ändå bör ske. Länsstyrelsenframhåller dock all handläggningen av familjebidragen lill värnpliktiga tordekunna rationaliseras om den tillsyn och den räll all utfärda bindandeföreskrifter för kommuner och länsslyrelser som försvarels civilförvaltning nuhar hell slopas. lorde klara av den kamerala granskningen ulaninblandning frän civilförvaltningen. Även län.sslyrelsen I länställer sig tveksam till kommitléns förslag. framhåller allgranskningen av rekvisitionerna sker sfickprovsvis och upplevs därför inle somalllför betungande från länsslyrelsens sida. mer schablonmässigtförfarande, på sätt som föreslagils, medför risk för all länsslyrelsensförlrogenhel med familjebidragsärendena går förlorad, vilkel enligllänsslyrelsens uppfallning får anses innebära en nackdel om skallha kvar tillsynsfunktionen i dessa ärenden. Kommitténs synpunkler ombidragsgivningen för vissa ci v i Iförsvar skostn a der har föranlettkommentarer från några remissinstanser, LRF instämmer i kommitténsbedömningar, koimnun understryker vikten av att de administrativaruiiner som är förenade med handläggning av skyddsrumsärenden ses över. Förnärvarande måste kommunen lämna besked för varje enskilt byggnadsobjekl inomskyddsområdet, även om det framgår alt anslagna medel endasl förslår lillobjekt inom område som i skyddsrumsplanen belagts med högsta prioritet. Några remissinslanser berörkommitténs behandling av frågan om slatsbidrag lill översiktlig kommunalplanering. Inför de vidgade krav på kommunala planeringsinsatser som en nyplan- och bygglag enligl PBL-förslaget kommer att slälla och delplaneringsbehov som kvarstår för bl. a. områden av riksintresse förkulturminnesvården anser och statens historiska museeratt kommitténs förslag om en eventuell avveckling av delta specialdestineradebidrag bör ses på myckel lång sikl. Slatens planverk samt länsstyrdserna iSkaraborgs och delar inte slalskonlrollkommilléns mening allstatsbidraget lill översiktlig planering efter genomförandet avinitialskedet av den fysiska riksplaneringen bör inordnas iskalleuljämningssystemel. framhåller all anslagel skall stödjasådant planerings- och utvecklingsarbete som normall ligger ulanför denordinarie kommunala planeringen och budgele-ringen. Del kan gälla förnyelse-,rekreations- eller energifrågor. 1980/81:80 113 aspekt som planverket framhåller gäller PBL och dess kravavseende riksintressen. Riksintressena är ofta bundna till kommuner med dåligaresurser i skilda hänseenden. Behovel av all kunna ge medlens användning en preciseradinriktning gör att de inle kan ersällas av medel inom ramen för den generellaskatieutjämningen. Om en omprövning av anslagel ändå blir aktuell, förordarplanverket all anslagel omvandlas till medel som slår lill verkels förfogandeför slöd lill projekl inom den fysiska planeringens arbetsområde. Planverketframhåller vidare all prövning om och i vilken utsträckning bidrag tillöversiktlig planering skall lämnas åvilar regeringen och sker efterförslag av planverket. Regeringens prövning innebär en kraftig försening avmedlens utbetalning till kommunerna, samlidigl som verkel kan konstatera attregeringen hillills inle i något fall ändrat verkets förslag. Beslutanderättenom medlens fördelning bör därför enligt planverkels mening flyttas frånregeringen till planverket. Läiisstyrdserna I Jönköpings.Hallands och län instämmer i kommitténs bedömning alt en ytterligareförenkling bör ske belräffande del statliga stödet lill den lokala ochregionala kollektivtrafiken. Län.sslyrelsen i framhåller alltrots vissa förändringar är handläggningsförfarandelfortfarande komplicerat och detaljreglerat både för kommunerna som söker bidragoch för som skall granska lämnade uppgifter. i län anserall de arbetsinsatser som läggs ner på ansökningshandlingarna är myckel sloraoch inte kan anses ge så stort utbyte för länsslyrelserna oehbussbidragsnämnden all de kan vara försvarbara. framhåller alt deförenklingar som gjorts inle är tillräckliga, bl, a,kvarslår krav på för- och efterkalkyl, Enligl mening bör detvara tillräckligl att länshuvudman inför nytt trafikär per brev meddelariransporlrådel ungefärliga kostnader för beräknad trafik och förväntatstatsbidrag. Efter bidragsårets slut bör dock länshuvudniannen lämna enfullständig redogörelse (slutredovisning). Del bör också enligt länsslyrelsensmening övervägas om inte beslul i dessa ärenden med fördel kan överflyttas tillden regionala nivån (), läns landstingskommunpekar på all problemet med bidrag lill lokal och regional kollektivtrafik meraligger på tillämpningsföreskrifter än på författningsbestämmelser. ÄvenSlajfanstorps kommun menar all slals-bidragsbeslämmelserna när del gäller lokaloch regional kollektivtrafik ar krångliga och bör ses över. framhåller att isamband med all huvudmännen - enligl lagen (1978:443) om huvudmannaskap förviss kollekliv persontrafik - lar over trafikansvarel i länen upphör de äldrebidragsformerna belräffande lokal och regional trafik. Konmiunernas direktaengagemang i fråga om statsbidrag lill sådan irafik försvinner därvid.Statsbidragen kommer all sökas av och utbetalas till länshuvudniannen enligtett system som är ur 8 1980/81. 1 .saml Nr 80 Prop.1980/81:80 114 administrativ synpunkt betydligt enklare . Ävenslatsbidragsbe-slämmelserna i fråga om kompletleringstrafik, skärgårdslrafikoch fjällflygtrafik är i alll väsentligt enhetliga och enkla att tillämpaenligt transporlrådets uppfattning. Kommitténs synpunkter på statens bidragsgivning förskoländamål delas bl.a. av landstingskommunerna i och län samlLRF. läns landstingskommun anser alt slora delar av skolslalsbidragenkan ersättas med generella bidrag. Liknande synpunkler framförs av länslandstingskommun som menar all ell nyll och i huvudsak preslalionsrelaleratbidragssystem bör införas, dvs. ett syslem som bygger på bidrag per elev ellerelevvecka. En sådan konstruktion förulsätler dock enligl landstingskommunen ellsamlat arbetsgivaransvar för all skolpersonal. Kommitténs förslag att statsbidraget till social hemhjälpbör avvecklas och bidragsmedlen överföras till skalteuljämningssyslemet fårinstämmande från . Styrelsen anser dock all avvecklingen bör ochendasl kan ske , Detla med hänsyn lill all del alltjämt föreligger behovav särskill stöd lill kommunerna för verksamhetens utveckling, I likhei med vadkommiltén anfört anser all det föreligger behov av ell fortsattsärskilt statsbidrag lill kommunerna för handikapp- och äldreomsorg. För alteliminera nu föreliggande avgränsningsproblem bör detla enligt styrelsens uppfattningtillgodoses genoin ett generellt och ell ur slyrningssynpunkt neutraltäldreomsorgsbidrag. Även kommun biträder kommitténs förslag att göradelta bidrag neutralt till olika vård- och serviceformer. biträder kommitténs uppfattning menpoängterar samlidigl alt grundgaranlin inom skatleuljämningssyslemet vid denföreslagna övergången ulformas så all statsbidraget inle minskas lill sinrelativa andel av kommunens koslnader. Liknande synpunkter anförs av Sundsvallsoch kommuner samt av TCO. anser alt bidraget lill social hemhjälp börfinnas kvar men att ansökningsförfarandel bör förenklas. Länsstyrelserna iSkaraborgs och delar inle kommitténs uppfattning utan anser allbidragen även i framliden bör vara specialdestinerade. Kommitténs förslag avstyrks ocksåav de remissinstanser som företräder de handikappade. DHR kräver således allslalsbidragel lill social hemhjälp och ledsagarhjälp bibehålls. Riksförbundetser mycket allvarligl på konsekvenserna av en avveckling. Antingen måstestaten åven i fortsättningen stimulera utvecklingen eller genoin bindandelagstiftning ålägga kommunerna all tillgodose de enskildas behov av hemhjälpoch ledsagarservice. anser all den sociala hemhjälpen ännuinle uppnått en tillfredsställande nivå. Slalsbidragel har lillkommii för attslimulera kommunerna all rusta upp den sociala hemhjälpen. Boendeservice förrörelsehindrade med praktisk hjälp dygnet runt och ledsagarhjälp ål synskadade Prop.1980/81:80 115 är nya verksamheter som kommit i gång i flerakommuner inom ramen för den sociala hemhjälpen. För all tillgodose behovel avboendeservice och ledsagarhjälp krävs ökade personella och ekonoiniska insatserav kommunerna . Del är enligt handikapprådels niening risk förall ett borttagande av slalsbidragel lill social hemhjälp kommer all innebäraall kommunerna inle anser sig kunna prioritera denna verksamhei. Rådet anserdärför alt statsbidrag behöver finnas kvar så länge kommunernas socialahemhjälp inte har uppnått en tillfredsställande nivå. Ett anlal remissinslanser behandlar kommitténs syn påbehovel av särskilt bidrag till färdtjänst. Kommitténs uppfattning all behovelav della bidrag bör omprövas för bedömning huruvida bidraget bör och kaninordnas i skalteuljämningssyslemet delas inle av ochlänsstyrelsen I . Färdljänslverksamhelen är ny och underutveckling framhåller . Tillgänglig statistik visar allfortfarande saknar ett 80-tal kommuner färdtjänslfordon. Enligl slyrelsensniening bör därför bidraget lills vidare finnas kvar. Den av kommitténförordade förenklingen all genom en schablonersältning lill kommunerna frånförsäkringskassorna lösa de problem som är förknippade med behandlingsresor kanslyrelsen inte tillstyrka. Det skulle innebära en ytterligare uppspaltning medtillhörande arbets- och kostnadsökningar all dela upp resorna efler ändamål.Enligl Slyrelsens inening utgör färdtjänsten i praktiken ett kompletterande kommunaltfärdmedel som måsle ingå i kommunens normala trafiksystem och trafikplanering.En rikligare lösning skulle enligl styrelsens mening vara att i stället minskastatsbidragen till socialförsäkringen för reseersättningar oeh salsa ökaderesurser på ett möjligast allmängiltigt kommunall syslem av tjänster för sådanaresor som inte kan tillgodoses genom de ordinarie transportmedlen. konunun finner skälföreligga att under den pågående utbyggnaden av färdtjänsten bibehålla delnuvarande stimulansbidraget, men all även här målsättningen bör vara att påsikl inordna delta bidrag i skatteutjämningssystemel. Kommunen instämmer i allnågon form av Schablonersältning från försäkringskassorna bör ulgå lillkommunerna för behandlingsresor inom färdtjänsten. Kommunen ser medtillfredsställelse kommitténs rekommendalion att samråd bör ske mellanriksförsäkringsverket och kommunförbundet, så alt en överenskommelse omersättning för behandlingsresor kan träffas. Även Eslövs och kommunermenar all del särskilda bidraget bör finnas kvar. och Norsjökommuner saml TCO anser all en omprövning av bidragssystemet inle får innebäraall bidragen lill färdtjänst urholkas. DHR anser all statsbidrag tillfärdljänsl är nödvändigt för att få en likartad utveckling i hela landel.Förbundet finner del önskvärt all statsbidraget förknippas med kvalitetskrav.Del gäller bl. a. specialfordon och tillgång till färdmöjligheter under dygnetoch i hela kommunen. Sådana kvalitetskrav bör inle medföra ökal administrativtarbete. Prop.1980/81:80 116 ler att statsbidraget till färdljänsl behöver finnas kvarså länge kommunerna inle har uppnått en lillfredsslällande nivå påverksamheten. delar konimitténsmening alt statsbidragen inom den nuvarande nykterhets- och narkomanvården äradministrativt besvärliga. Några genomgripande förändringar av statsbidragenbör emellertid enligt slyrelsens niening inle företas i avvaktan på alldriftansvaret för vårdanstalter och andra institutioner inom nykterhelsvårdenöverförts till kommuner och landstingskommuner i enlighel med denöverenskommelse som träffas mellan staten och de båda kommunförbunden,anser all kommitténs uttalande om behovet av förenklingar ärvälgrundat. anser attstatsbidraget bör finnas kvar men att ansökningsförfarandet bör förenklas.Järfälla kamintm betonar att det är särskilt angeläget all få ett avsevärtenklare syslem för statsbidraget lill inackorde-ringshem/behandlingsheni föralkoholmissbrukare. a. är enligt kommunen ordningen medförhandsgodkånnande av verksamhetsplan inklusive personalstal omständlig ochtidsödande.