prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — 36 § För fiskevårdsområde skallfinnas en styrelse bestående av en eller flera ledamöter. Styrelsen skall hasitt säte i den kommun, där det av omrädesbildningen berörda vattenområdeteller stön-e delen därav är beläget. 37 § ej utsetts, fårlänsstyrelsen förordna en eller flera sysslomän atl handha fiskevårdsområdetsangelägenheter och företräda området som styrelse. Har styrelseledamots uppdragupphört eller är styrelseledamot förhindrad att utöva uppdraget och ärstyrelsen ej ändå beslutsför, får syssloman förordnas i sådan ledamots ställe.Sysslomans förordnande gäller till dess beslutför styrelse finnes. Finnesej stadgar för fiskevårdsområde, får länsslyrelsen meddela erforderiigaföreskrifter att gälla säsom stadgar till dess delägarna har antagit sådana. Närskäl därtill föreligger, får förordna att styrelsen skall beståav flera ledamöter än som anges i stadgarna. Sådant förordnande har sammaverkan som beslut om stadgeändring. fär vidare i fiskestämmansställe utse en ledamot i slyrelsen. Sysslomanoch av förordnad styrelseledamot har rätt till arvode sombestämmes av . Arvodet betalas av fiskevärds-området. 38 § Styrelsen företräder fiskevårdsområdet iförhållande till tredje man. 39 § I fråga om skyldighet förstyrelseledamot, syssloman enligt denna lag, revisor, delägare eller medlem attersätta skada, som han har tillskyndat fiskevårdsområdet, delägare, medlemeller tredje man, och talan om sådan ersättning äger 63-66 och 106-109 §§ lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar motsvarande tillämpning. 40 § Innan fiskevårdsområde upplöses, skall alla dessskulder ha betalats Prop.1980/81:153 99 ellerde medel som fordras för betalningen ha nedsatts hos . I sambandmed upplösningen får kallelse sökas på områdets okända borgenärer. De iförordningen (1862:10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse å okändaborgenärer meddelade bestämmelserna om sådan kallelse äger därvid molsvarandetillämpning. Överstigervid upplösningen av fiskevårdsområde dess tillgångar skulderna, skallöverskottet fördelas på sätt som anges i stadgarna. Upplåtelseav fiske m. m. 41 §Om visst fiske är av väsenllig betydelse för delägares försörjning, får utan delägarens samtycke upplåtelse ej ske av det ifrågavarande fisket i den mån detta äges eller brukas av honom med ensamrätt eller eljest har tilldelals honom såsom särskild lott. denna lag stadgas om upplåtelse skall gälla även då delägare medges rätt atlfiska i vatten, där han förut ej har ägt sådan rätt. 42 §För fiskevårdsområde skall finnas grundregler och stadgar. Grundreglerna skall innehålla uppgift om det fiske, som ingår i fiske vårdsområdet, områdets ändamål samt gmndläggande bestämmelser om fiskets nyttjande. Stadgarna skall upplagafiskevårdsområdets grundregler saml innehålla bestämmelser om områdetsförvaltning. 43 §För ändring av grundreglerna för fiskevårdsområde, såvitt avser om rådets ändamål saml grundläggande bestämmelser för fiskets nyttjande, ford ras att beslut härom fattats vid tvä pä varandra följande fiskesiämmor, varav den ena skall vara ordinarie, saml atl länsslyrelsen på framställning av fiske vårdsområdet finner ändringen förenlig med de i 8 § angivna villkoren. Ändringav stadgarna sker genom beslul vid två på varandra följande fiskestämmor, varavden ena skall vara ordinarie. 44 §Delägare som bryter mot de för fiskeulövningen inom fiskevårdsområ del gällande reglerna dömes till böter, om gärningen ej är belagd med straff i annan författning. Vad nu har sagts gäller även annan som genom upplåtelse eller eljest har rätt atl bedriva fiske inom området. Allmänt åtal fär väckas endasi efter angivelse av målsägande. Fiskevårdsområdet samt delägare i området anses därvid som målsägande. 45 § Mot länsstyrelses beslut att förordnaförrättningsman enligt 12 eller 25 § fär talan ej föras. 46 § Talan mot förrättningsmans beslut, som anges i 19§, föres genom 1980/81:153 100 besvärhos länsslyrelsen från den dag beslutet meddelades. Rätl atlanföra besvär tillkommer fömtom den, vars rätl beröres av beslutet, ävenfiskenämnden och kommunen. kan till förmån förallmänt inlresse förordna om överprövning av beslutet. Sådanl förordnande harsamma verkan som besvär. Länsstyrelsenfår förordna att förrättningsmans beslul skall gå i verkställighet ulan hinderav anförda besvär. 47 § Länsslyrelsen fär medundanröjande av förrätlningsmannens beslul, som anges i 19 §, återförvisaärendet till förrättningsmannen. Mot beslut om äterförvisning fär talan ejföras. 48 § Talan mot länsstyrelsesbeslut i fråga om bildande av fiskevårdsområde, anslutning och uteslutning avfiske, upplösning av fiskevårdsomräde samt ändring av grundregler föres hosregeringen genom besvär. 49 § Anser styrelseledamot ellersädan delägare, vars rätl beröres, au beslul som har fatlats på fiskeslämma ejhar tillkommit i behörig ordning eller alt det strider mol denna lag ellerannan författning eller mot grundreglerna eller kränker hans enskilda räll, fårhan föra talan mot beslutet genom besvär hos länsslyrelsen. Besvärenskall ges in till länsslyrelsen från beslutets dag. Fiskestämmansbeslut går i verkställighet ulan hinder av förd talan, om ejförordnar annat. 50 §Talan mol beslut av länsstyrelse enligl denna lag i annal fall än som anges i 48 § föres hos kammarrätten genom besvär. Länsstyrelsesbeslul, som avses i första stycket, samt kammarrätts beslul går iverkställighet ulan hinder av förd talan om ej annat förordnas. Dennalag träder i kraft , då lagen (1960:130) om fiskevårdsomrädenskall upphöra atl gälla. Istället för bestämmelserna i 5 § skall beträffande upplåtelse som sketl förelagens ikraftträdande gälla all brukaren endast med upplåtarens samtycke fårföra talan för fisket i frågor som handlägges vid förrättning eller där detslutliga avgörandet tillkommer . Ifråga om fiskevårdsomräde, som beslår vid ikraftträdandet gäller följande. Bestämmelserna i lagen(1960:130) om fiskevårdsomräden skall gälla under lid, för vilkenfiskevårdsområdel har bildats; dock längst lill utgången av . Före utgången av tid, som angesi 1. fär delägarna besluta atl bestämmelserna i lagen ( ) omfiskevårdsområden skall äga tillämpning på området. Beträffandebeslut enligt första stycket äger 6 5 lagen (1960:130) om fiskevårdsområdenmotsvarande tillämpning. Sädant beslut skall fastställas av , somskall tillse att beslutet tillkommit i laga ordning och ej kränker tredje mansrätt. skall därjämte fastställa gmndregler för området. Prop.1980/81:153 101 Efter utgången av tid, somanges i 1., skall lagen ( ) om fiskevårdsomräden gälla beträffandefiskevårdsområde för vilket bestämmelsema i nämnda lag ej redan ägertillämpning genom beslut som anges i 2. skall fastställagmndregler för sådant område. Talan mot länsstyrelses beslutenligt 2. och 3. föres hos regeringen genom besvär. Rätt att anföra besvär motbeslut som här avses tillkommer fömtom den som beröres av beslutet ävenfiskevårdsområdel, fiskenämnden och kommunen. Meddelande om länsstyrelsesbeslut enligt 2. och 3. skall intagas i ortstidning. Delgivning skall anses haskett den dag då meddelandet först infördes i sådan tidning. Prop.1980/81:153 102 1 Allmänt om utredningen 1.1Svea hovrätt, vattenöverdomstolen: - - - Det förefaller naturligt attutgångspunkter för reformarbetet bör vara dels att bereda fisket som näring ividsträckt mening bällre skydd mol konkurrerande intressen, dels att vårda ochutnyttja denna naturresurs pä ändamålsenligasle sätt. Ävenom de senast nämnda synpunkterna inte har varil främmande för den nu aktuellaulredningen, synes dock tyngdpunkten i utredningen på ett anmärkningsvärt sättha kommit all föriäggas lill företeelsen "fiska på fritid". Hovrättenvill inte förringa betydelsen av frilidsfiskel men anser atl slutresultatet avulredningens arbele, som innefaltar en hell ny fiskelagstiftning, blivitlidande på att utgångspunkterna varit allför begränsade. 1.2 Riksåklagaren:-- Med hänsyntill den stora omfattning, som fritidsfisket kommit att fä, är del fränrekreationssynpunkl angelägel att främja detta genom atl tillhandahålla ettstort utbud av fiskemöjligheter. Fritidsfisket måste emellertid anpassas så alldel inle inkräktar på del nödvändiga yrkesfiskel. Generellt kan sägas atl deförslag ulredningen avgivit för att gagna dessa inlressen och göra en lämpligavvägning mellan frilids- och yrkesfisket är väl ägnade alt läggas lill grundför lagsliflning. 1.3 Kammarkollegiet: Som allmänlomdöme får kollegiet uttala all ulredningen skilt sig från sitt uppdrag pä etlmyckel förtjänstfullt säll. De frägor som förelagts utredningen har genomföreliggande belänkande belysts ingående och sakkunnigt. Även om kollegiet påett par punkter anser sig inte kunna helt biträda utredningens förslag, stårdet klart att betänkandet är väl ägnat att ligga till grund för statsmakternasforlsalla överväganden i ämnet. 1.4 i Södermanlandslän: Utredningen har enligl uppfattning ingående ochsakligt belyst problem på fiskels område. 1.5 i Östergötlandslän: Möjligheterna att främja fritidsfisket genom andra ålgärder ängenom skärpt lagsliflning har ej beaktats i tillräcklig omfattning avutredningen. 1.6 i län:Länsslyrelsen konstaterar alt ulredningen ej ägnat särskill stor uppmärksamhelål fisket i inlandsvattnen, bortsett från de fem slora sjöarna. 1.7 i Kristianstadslän: Betänkandets titel är missvisande. Betänkandetbehandlar nämligen i hög grad även frågor som rör yrkesfisket och detinnefaltar främsl förslag om mycket genomgripande ändringar i hela fiskelagstiftningen.Om utredningen mer hade anknutit till och sökt komplettera nuvarandelagstiftning hade del varil lättare att få grepp om följderna av ulredningensförslag, som dessutom delvis framförs utan egenlliga motiveringar. 1980/81:153 103 1.8 i Västernorrlandslän: Ulredningen har på ett förtjänstfullt sätt redovisat fritidsfiskets storasociala värde och dess bredd bland svenska folket. Detta motiverar då en mycketstörre ekonomisk salsning frän samhällets sida än vad som varitfallel. 1.9 : 1betänkandel har utredningen på etl förtjänstfullt sätt kartlagt och klarlagtett ston antal problem och frågeställningar pä fiskets omräde. De synpunklerpå fiskevård och de åtgärder som föreslås för att tillgodose yrkes- ochfritidsfiskarnas behov är i mänga fall angelägna. 1.10 finner atl föreliggande förslag till ändringar avfiskelagstiftningen m. m. inle beaktat vare sig samernas/samebyarnasnäringsmässiga och ekonomiska inlressen eller den rätt på vilken samernas fiskevilar, detta särskilt beträffande skogssamer-nas rätt till fiske. 1.11 : 1973års fiskevattensutredning har gjort en omfattande och uttömmandesammanställning av fiskels utbredning och omfattning säväl vad gälleryrkesfiske som deltidsfiske och fritidsfiske. Utredningen har i stort settuppfyllt direktiven vad beträffar fördelningen av fiskevatten mellan olikakategorier fiskande. Dock har definitioner av olika kategorier fiskande inneburittolkningssvårigheler, vilkel också avspeglas i vissa överväganden och förslag. 1.12 : Förbundet finner det utomordentligt värdefullt att en ulredningdär de fyra största riksdagspartierna varit representerade genomfört en såomfattande kartläggning av det svenska fisket. Positivt är ocksä attutredningens ledamöter i stort varit ense om huvudlinjerna för en målmedvetenutveckling av frifidsfisket. 1.13 Tjänstemännens centralorganisation:Fiskevatlensulredningen har presenterat ett i del närmaste fullödigtunderlagsmaterial för sina överväganden och förslag. 2 Samhället och fritidsfisket 2.1 Statskontoret: Statskontoretansluter sig till de utgångspunkter och allmänna riktlinjer som har lagts tillgrund för utredningens författningsförslag. 2.2 Lantbruksstyrelsen: Enligtlantbmksstyrelsens mening finns skäl för att skapa ökade möjligheter förfritidsfiske som en betydande friluftsaktivi-tet. 2.3 : Styrelsen finnerdet värdefullt atl utredningen kartlagt fritidsfiskets omfattning och belydelsesamt slöder uppfattningen, atl fri-Udsfiskets omfattning och sociala betydelsemotiverar ökade insatser från samhällets sida. Ett brett utbud av fritidsfiske bör kunna erbjudas denfiskande allmänhe- 1980/81:153 104 ten.Utbudet bör spridas till så många vatten som möjligt. Kommuner och lokalafiskesammanslutningar har ett ökande ansvar. Miljömässiga inskränkningar ifiskemöjligheterna exempelvis försurning, utsläpp, val-tenregleringar ochminikraftverk - bör motverkas. Kravenpä attraktiva och lättillgängliga fiskevatten är särskilt stora blandbefolkningen i våra tätorter. Alltjämt föreligger ett visst underskott påfrilidsfiskemöjligheler kring våra tätorter. Detär värdefullt att ett husbehovsfiske kan utövas även i fortsättningen eftervåra kuster. I sädana områden där det råder starkt tryck på fiskeresursernabör del licensierade yrkesfiskel och handredskapsfiskel prioriteras. 2.4 Statens naturvårdsverk:Fiskevattensutredningen konstaterar alt intresset för fiske är mycket stort ivårt land och atl ulvecklingen troligen går mot en fortsatt expansion avfritidsfisket. delar denna uppfattning och anser med tanke påfritidsfiskets stora rekreationsvärde att det bör ligga i samhällets intresseatt stödja verksamheten. Verket kan därför i huvudsak ansluta sig tillutredningens förslag till riktlinjer och åtgärder som bör ligga till gmnd förfriUdsfiskets utveckling utan att därvid motverka ett livskraftigt yrkesfiske. 2.5 Arbetsmarknadsstyrelsen:Styrelsen vill dock understryka betydelsen av att fritidsfisket ej bedrives isådana former och i sådan omfattning att det försvårar möjligheterna ullutkomst och sysselsättning för yrkesfiskare och binäringsfiskare.- 2.6 : Planverketanser att utredningens riktlinjer och förslag för att skapa bättre möjlighetertill ökat fritidsfiske är väl motiverade. 2.7 stöder uppfattningen om behovel av ökal skydd åt yrkesfiskel. Vidare är det motiverat atl samhället i slörre ut sträckning än tar ansvar för frifidsfisket och pä olika säll medverkar till dess utveckling. Fritidsfiskethar successivt fått allt större betydelse som värdefull och rekreationsgivande fritidssysselsättning. vill understryka fiskets betydelse som viktigt komplement övriga fritids- och turistiska verksamheter.-- 2.8 i län:Länsstyrelsen har i yttrande över betänkandet Ds Jo 1976:6"Fiskevårdsomräden" ullalat aU det med ökande frilid och därmedföljande behov av meningsfulla fritidsaktiviteter är angeläget, särskilt molbakgmnd av del uppgivna stora intresset för fritidsfiske, att det finns ettrikt utbud på olika fiskevatten till rimliga kostnader. Det finns inteanledning att nu inta en annan sländpunkl. 2.9 i län:Utredningen har angivit vissa riktlinjer och ålgärder som bör ligga till grundför samhällels politik när det gäller att främja fritidsfiskets utveckling. Deprinciper som här kommit till ullryck torde med största sannolikhet kunna delasav det alldeles övervägande flertalet av landels befolkning. När del däremolgäller all la ställning till de ätgärder som mäsle sättas in för atl uppnå deuppställda målen blir situationen genast avsevärt mera komplicerad.Länsstyrelsen har i sin verksam- 1980/81:153 105 helerfarit atl det är få frågor som är så ägnade alt väcka lill liv motsättning ar mellan olika befolkningskalegorier som just jakl- och fiskefrågor. 2.10------------------------------ Länsstyrelseni : Länsslyrelsen delar i stort ulredningensuppfattning att yrkesfiske samt fritidsfiske med handredskap bör stödjas frånsamhällels sida där detla kan ske ulan konflikter med naturvårdens intressen. Fritidsfiskeär en av de viktigaste rekreationsformerna här i landet. Detta får som utredningen själv påpekat ej innebära all yrkesfiskel skall vika vid en konkurrenssituation dem emellan. Länsslyrelsen delar hell utredningens uppfattning i denna fråga. anser alt elt riktigt fritidsfiske kan bedrivas på samma vattenområde som yrkesfiske. 2.11 i Östergötlandslän: Inlresset för fritidsfiske som källa lill rekreation och friluftsliv är avmyckel slor belydelse. Fritidsfisket engagerar människor i alla samhälls- ochåldersgrupper. Länsslyrelsen hälsar därför med tillfredsställelse atl fisketgenom en rad av ulredningens förslag kommer alt integreras isamhällsplaneringen. Länsslyrelsen delar utredningens uppfattning att målel förde samhälleliga insatserna inom denna stora och viktiga gren av friluftslivetbör vara all den fritidsfiskande allmänheten garanteras ett brett utbud avfrilidsfiskemöjligheler under trygga upplålelseformer. Länsslyrelsen vill dockförorda all tillskapandet av fritidsfiskevalten i första hand bör bygga päfrivilliga överenskommelser mellan samhället, fiskeorganisationerna ochvaltenägarna. Tvångsåtgärder skapar olyckliga motsättningar mellan olikakalegorier fiskande och val-tenägare. delar vidare ulredningensuppfattning att fritidsfisket bör inriktas på handredskapsfiske. 2.12 i Östergötlandslän: Länsslyrelsen vill avslutningsvis instämma i utredningens målsättning atlsamhället skall stimulera en utveckling där fritidsfiskarna övergår frän allvara enbarl fiskekortköpare till att bli friluftsmänniskor som producerarfiskevård, sköter fiskevatten och bedriver uppföljnings- och utvecklingsarbetei samverkan med valtenägarna. 2.13 i : Ulredningenanser att inriklningen av samhällels insalser skall vara elt främjande av delegenlliga fritidsfisket och yrkesfiskel saml en hushållning med tillgängligafiskeresurser. instämmer i dessa för utredningsförslagetgrundläggande värderingar. 2.14 i län:Länsstyrelsen släller sig frågande lill den allmänna riktlinje, som utredningenframhållit, all utbudet av fritidsfiskemöjligheter bör spridas till så mångavatten som möjligt. 1 stället borde denna punkt formuleras så atl utbudet avfiskevatten bör anpassas lill efterfrågan och fiskarnas krav pä service ochfiskevård. Etl mindre antal åtgärdade vatten i närheten av tätorterna kan varalill slörre nytta än mänga vatten som bara är upplåtna i befintligt skick.Länsstyrelsen instämmer i övrigt med de övriga riktlinjer som ulredningenangivit. vill särskilt understryka värdet av atl fritidsfisketsegna organisationer lokalt och regionalt beredes möjlighet att ta på sig etlvidgat ansvar för vattnens skötsel, finansiering och nyttjande. Prop.1980/81:153 106 2.15 i län:Med hänsyn lill den slora belydelse som fritidsfisket har för mänga människorfrämst från rekreationssynpunkl men även från ekonomisk synpunkt är delangelägel atl samhället fastlägger klara riktlinjer för sin politik medavseende på delta fiske. För alt dessa riktlinjer ska kunna få en ungefärlikartad effekt över hela landel i den regionala och lokala planering somförutsätts komma till stånd inom fiskets område är det angeläget alt dessa geselt sådant innehåll all möjlighelerna vid en sädan planering all tillgodoselokala bestående intressen inle kan ifrågasättas. Fritidsfiskels inriktning päviss typ av redskap bör därför inle anges i av statsmakterna utfärdaderiktlinjer. Vidare bör riktlinjerna ulgöra grunden för uppfordran lillsamverkan mellan samlliga av fritidsfiskels berörda intressen. 2.16 i Kristianstadslän: Fritidsfisket är en av våra mest omtyckta fritidsaktiviteter ochundersökningar visar också att den övervägande delen av frilidsfiskarenaanvänder enbarl handredskap. Dessa aktiviteter bör stödjas i största möjligautsträckning men man bör tillse all även andra kategoriers intressenUllgodoses. 2.17 i : tillstyrkerlänsslyrelsen utredningens förslag till riktlinjer och åtgärder förfritidsfiskets utveckling (3.6.3. s. 145). 2.18 i län:Länsstyrelsen delar i allt väsentligt vad som anförs av utredningen underrubriken och ätgärder för fritidsfiskets utveckling (3.6.3).Länsslyrelsen vill framhålla att den anser atl det är angeläget atlfritidsfisket runl tätorterna utvecklas. Det behöver då inte vara fråga om altutvecklandet av ett exklusivt fiske utan kanske framförallt av de mer vanligafritidsfiskearlerna såsom gädda, abborre och liknande. En sädan salsning gersannolikl ell slörre utbyte för den fiskande allmänheten än en satsning på"fiske med hög kvalitet" och bör därför komma i första hand. 2.19 i län: Idetta kapitel framhålls fritidsfiskets slora omfattning och sociala betydelse.Länsstyrelsen delar i allt väsentligl utredningens värderingar och denmålsättning för fritidsfisket som där anges. Det måste anses positivt attfritidsfisket i ulredningen ges den ställning i samhället som dess storaomfallning och belydelse som bred fritidsaktivitet motiverar. 2.20 i Västmanlandslän: delar i stort utredningensuppfattning alt yrkesfiske och fritidsfiske med handredskap är verksamheter, som i ökad utsträckning bör stödjas genom insatser frän samhällets sida.- Deav utredningen framförda synpunkterna delas av . En ökad satsningpå fritidsfisket får dock inte medföra att yrkesfiskets intressen skall vikavid en eventuell konfliktsituation. Från bl.a. finns erfarenhet av attdessa båda typer av fiske kan utövas inom samma vattenområde utan att någraallvarligare störningar uppstår. Etl allsidigt bedrivet fiske gynnar ävenfiskevården. 2.21 Länsstyrelseni : Slulligen vill länsslyrelsen under stryka vikten av att kommunerna mera aktivt engagerar sig i frågor an- 1980/81:153 107 gåendefritidsfisket och dess behov av fiskevatten för all befolkningen skall fätillgång lill avkoppling och fysiska aktiviteter på sin fritid. 2.22 i län:Länsslyrelsen i noterar med tillfredsställelse ulredningensförslag lill utökade möjligheter för fritidsfisket. Fritidsfisket har etl stortsocialt värde och ökade fiskevårdsinsatser bör komma till stånd genomekonomiska insatser bäde frän samhället och de fiskande. 2.23 i Västernorrlandslän: Det är angelägel alt man utformarrätten till fiske sä att dessa två fiskeformer, yrkesfiske och fritidsfiske,främjas så längl del är möjligt. Vad gäller fritidsfisketvill understryka ell par förhållanden som utredningen berör. Frilidsfiskel ger som knappasi någon annan frilids- sysselsättning en kombinalion av stimulerande aktivitet och kontakt med naturen samt motion. Som specifik dei av sektorn friluftsliv och rekreation kan det därför bedömas ha myckel stort värde för friskvården både nu och .-- annat förhållande atlunderstryka är alt frilidsfiskel kanske oftast förekommer i samband med andra fritidsakliviteter såsom semesterresor, camping, båtliv. Möjligheten lill attraktivt fiske blir därigenom en viktig faktor atl räkna med för turismen. 2.24 i län:Länsslyrelsen ställer sig positiv till den huvudsakliga inriklningen iförslagel att i större omfattning än göra fiske tillgängligt förfritidsfiske ål allmänheten. 2.25 i Västerbottenslän: och andras negativa inställning lill engagerandet avideella krafter i skötseln av fiskevatten, finansiering och nyttjande delasdock inte av länsslyrelsen. Samhället får ta pä sig sin del i form avlagstiftning och ell vidgat planeringsansvar. Men inte minst kostnadsskältalar för all enskildas inlresse las lill vara och utnyttjas i den lokalaorganisationen av fisket. Utredningen har redovisat flera skäl för sin positivainställning härtill. har i denna del ingen annan uppfattning. Delinnebär då också all exempelvis domänverket och har ansvarinom sina respektive förvaltningsområden. Avslutningsvis villlänsstyrelsen underslryka att det erfordras en positiv inställning och viljalill samverkan och samarbele från fiskerältsinnehavarnas sida för att dettaangelägna ärende skall ge del resultat som eftersträvas i utredningen. Del ärdärför också angeläget all vid ärendets fortsatta handläggning strävan eftersamförslåndslösningar framlonas. 2.26 Länsstyrelseni : Som en följd av det ökade intresset för fritidsfiske värderas tillgången till sådant fiske högl även då del gäller turistnäringen. I stora delar av inland och fjällområde har turismen en icke oväsentlig belydelse för sysselsällningen. Denna belydel se förväntas öka . upplevs svårigheterna att få tillgång till ett attraktivt fritidsfiske som en broms för turistutvecklingen inom vissa delar av länet. Demål och riktlinjer som utredningen redovisar för ulvecklingen av det svenskafisket, såväl yrkes- som fritidsfisket, står i god överensstämmelse med deuppfattningar som givit uttryck för.