prop · G403125 · 1980-12-31 00:00:00 — 1och med all stiftelsen erhåller dessa medel har stiftelsen och bolaget -utöverstatsbidrag som kan ulgå enligt gällande förordningar - inle någol anspråkgentemot slalen med anledning av den riksinternatskoleverksamhet resp. inlernatverksamhetsom har bedrivits före övergången i skolsliftelsens regi. Detlatilläggsavtal är från statens sida träffat under förutsättning av regeringensgodkännande. Avlalelhar upprättats i tre likalydande exemplar av vilka parterna har tagil var sitt. FörSigtunasliftelsen För Siglunaskolåns aktiebolag Molovanstående tilläggsavtal har vi intet alt erinra 'Bilagan här utesluten. Överensstämmer med bilaga A i avtalet mellan staten och skolstiftelsen (se bilaga6.2). ' Bilagan här utesluten.Överensstämmer med bilaga 6.2. 3 1980/81. Prop.1980/81:125 34 Bilaga A till filläggsavlal Om tillskott från för Skolsliftelse Enligt avtal mellan slalen.Sigtunastiftelsen och (bolaget) skulle bolaget vid grundandetav Skolsfiftelse tillskjuta tillgångar till eft värde av ,varav ej specificerade fastigheter lill eU värde av . Bolaget har senare beslutat undanta fastigheter till ettvärde av . från tillskottet enligt avlalel för atltäcka uppkomna underskott i internatverksamheten saml för att fullgöra pensionsåtagandenmot lidigare anställda i bolaget. Bolaget har beslutat alt undanta följande fasligheter frånSpecifikation av lillgångar som skall lillskjula vidgrundandel av skolsliftelsen (bilaga 2 lill avlal mellan slalen, ). Fastighets- Beskrivning Värde,'TL beteckning 1 000-tal kr. Del av sig 115 Del av rektorn 1 Del av stg 244 7743 ' Bruksvärde enligt värdering . kommun har förvärvat fastigheterna Sandvreten 4,Sig 95, del av sig 244 saml del av Harbacken 13 (personalbosläder). Denna delav Har-backen 13, som värderats till I , ingick inle bland de fasfighetersom bolaget hade för avsikt att tillskjuta enligt avtalet den 13 september1979. Dessa fastigheter som motsvarar ett bruksvärde av ca 6.8 milj. kr. har Sigtunakommun förvärvat för 3,8 milj. kr. mellan bolaget och kommunen innebär dels allkommunen övertar bolagets pensionsåtaganden mol tidigare anställda i bolaget,dels atl kommunen erlägger ett kontantbelopp. Prop.1980/81:125 35 Bolagethar även sålt fasligheten Snurrin 17 för . Beträffandefastigheten 1 pågår f.n. försäljning. Fastighetenrektorn I (del av) kommer enligt bolaget alt tillföras skolsliflelsen. Delav sig 115 kommer troligen också atl tillföras skolsliftelsen. Underförutsättning alt bolaget inte försäljer fastigheterna rektorn 1 (del av) och stg115 (del av) kommer bolaget atl totalt tillskjuta tillgångar lill etl värde av30777000 kr., varav fasligheter till eft värde av . Förde fastigheter som bolaget säll till kommunen föreligger en slor skillnadmellan bruksvärde och marknadsvärde. Delta gäller i synnerhet sim- ochtennishallen (del av stg 244). Skillnaden mellan bruksvärde och marknadsvärdeför denna fastighet har beräknats lill ca 3 milj. kr. Sim-och tennishallen är dessutom myckel dyrbart i drift och skulle förmodligenkomma all innebära en belastning pä skolsliftelsens budget. Ibolagets uppgörelse med kommunen ingär också elt femårigt avlal om hyra avundervisningslokaler. Kommunen skall enligl delta avtal för . per årexklusive indexuppräkning hyra lokaler av skolväsende. I uppgörelsen ingår ocksåatt skolstiftelsen kostnadsfritt får disponera vissa timmar i sim- ochtennishallen fram t.o.m. . Medhänsyn lill omständigheterna bör differensen mellan vad bolaget ursprungligenhade för avsikt att tillskjuta och vad bolaget faktiskt tillskjuter vid ensamlad bedömning kunna anses ha underordnad betydelse för skolsliftelsens möjligheleratl bedriva den tilltänkta verksamheten. 1980/81:125 36 Angåenderiksinternatskola med Skolsliftelse såsom huvudman Mellanstaten, å ena sidan, samt och Siglunaskolåns aktiebolag, åandra sidan, slöts etl avlal angående riksinternalskola m.m.i . I avtalet fömtsattes alt Sigtunasliftelsen och bolaget skulle bildaen särskild skolsliftelse, som fr.o.m. skulle överta den skol-och inlernatverksamhet som och bolaget bedrev. Enligt avtaletskulle staten, om den tilltänkta skolsliftelsen bildades och under vissaförutsättningar i övrigl, erbjuda skolstiftelsen atl med slaten ingå avtal om riksinternalskolapå vissa angivna villkor. Avtaletden har med visst förbehåll godkänts av regeringen genombeslut . Sedandel visat sig alt övergång i en skolsliftelses regi inle kunde ske redan den 1juli 1980 har regeringen genom beslut i avvaktan på en lösningav frågan om riksinternatskoleverksamhet i förordnat att Sigtunasliftelsenoch bolaget även efter får fortsätta atl driva riksinternalskola.resp.inlernatverksamhet för elever som anvisas av . Parternai avtalet har enats om etltilläggsavtal, som från statens sida h slutits med förbehåll för regeringensgodkännande. Sigtunasliftelsenoch Siglunaskolåns aktiebolag har kommit överens om atl bildaSigtuna Skolsliftelse. Sfiflelseurkunden med därtill hörande bilagor fogas lilldetta avtal som bdaga A. har enats om följande. Skolsliftelsenskall driva sin internatskola Siglunaskolan Humanis tiska som riksinternalskola med ulbildning som motsvarar utbildning enligt läroplanen för gymnasieskolan. Riksinlernalskolan får även omfatta ulbildning som motsvarar gmndskolans årskurser 7-9 enligl läroplanen för . Delförutses atl vissa elever skall kunna gå i kommuns grundskola ellergymnasieskola och aft även dessa elever anvisas av . 1riksinlernalskolan intas både inlernatelever och exlernalelever (dagelever). För inlernalelevervid riksinlernalskolan skall finnas sammanlagt minst 200 internatplalser. Riksinternalskolansgymnasieskoleutbildning omfatlar de studievä- 1980/81:125 37 gar som bestämmer för varje läsår.Förslag skall lämnas av skolsliftelsens styrelse efter samråd med Sigtunakommun. För läsåret1980/81 skall dock riksinternatskolans gymnasieutbildning omfatta destudievägar som anges i regeringens beslul . Regeringeneller myndighel som regeringen bestämmer fastställer för varje läsår del antalklasser som får anordnas för utbildning motsvarande årskurserna 7-9 igrundskolan. Förslag skall lämnas av skolsliftelsens styrelse efter samråd medSigtuna kommun. För /81 gäller i fråga om klasser förgrundskoleutbildning vad som anges i regeringens beslut . Riksinternatskolanskall ledas av skolsliftelsens styrelse. Del förutsätts därvid dels atl skolsliflelsenunder avtalstiden inle bedriver annan verksamhet av nämnvärd omfattning, delsall 5 § första-lredje slyckena och 6 § i skolsliftelsens stadgar (se bilaga A)kvarstår med oförändrat innehåll . Den mark och deanläggningar som har lillskjutits i samband med skolsliftelsens bildande fårunder avtalstiden inte avyttras, yllerligare belånas eller annal än lillfälliglupplåtas utan regeringens medgivande. Staten skalllämna skolsliflelsen etl lån på 5 milj. kr. Delta län skall vara ränte- och amorleringsfrittunder tiden fram till den , om inte annat följer av femte stycketunder denna punkl. För lånetskall skolstiftelsen slälla säkerhel i form av pantbrev i skolsliftelsensfastigheter lill belopp som skall motsvara lånetsrestbelopp. Dä länel utlämnas skall pantbreven ha bästa förmänsrätt i skolsliftelsensfasligheler stadsägorna 41 och 42 L. Länetbetalas ul genom att skolsliflelsen, mol utlämnande av pantbrev enligl andrastycket, av de medel som slaten genom den 28 december 1979har insatt på konto nr 041 162504 hos får lyfta 5 milj.kr. jämte ränta som hänför sig till detta kapitalbelopp. Somunderlag för evenluella förhandlingar om föriängning av länet för tid efterutgången av skall skolstiftelsen lill regeringen inge en plan överhur skolsliflelsen tänker sig alt mark och andra lillgångar fortsättningsvisskall disponeras. Om skolstiftelsenskulle försälja någon fastighet eller någon del därav, skall skolsliflelsenerlägga av köpeskillingen till slaten såsom amortering på lånet.Delta skall dock inte gälla om annat följer av regeringens beslul vidmedgivande enligl punkt 5. Om skolsliftelsens verksamhel läggs ned eller omdess ändamål i väsentlig mån ändras skall då kvarstående del av lånetåterbetalas. Detsamma skall gälla om skolsliflelsen upplöses. Slyrelsen skall väl vårda den egendom som slår lillförfogande för den avtalade verksamhelen och svara för driften av verksamheten. Därvid skall styrelsen anställa personal för verksamheten, om inte annat följer av Prop.1980/81:125 38 privatskolförordningen(1967: 270), fastställa elevavgifter saml upprätta budget och tillskolöverstyrelsen lämna redovisning för verksamheten. Räkenskapernaför den avtalade verksamhelen skall föras åtskilda från skolsliftelsens övrigaräkenskaper. Detförutsätts atl slaten såvitt gäller tid som omfattas av avtalet har den rättalt utse en revisor och en suppleant för denne som föreskrivs i 9 § andrastycket i skolsliftelsens sladgar (se bilaga A). Närmarebestämmelser om redovisning och revision av styrelsens verksamhet enligt dennapunkt meddelas av i reglemente för riksinternatskolan. Skolstiftelsensvarar för atl den avtalade verksamhelen har erforder liga lokaler och anläggningar. Detförutsätts alt skolsliflelsen ulan ekonomiskl stöd från slalen bestriderkostnader för underhåll och reparationer. Tillbyggnadskoslnader för elevhem utgår slalsbidrag enligl förordningen (1979:452)om slalsbidrag lill vissa elevhem eller de bestämmelser som kan komma allersätta berörda bestämmelser i denna förordning. Vad sålunda har utgått istatsbidrag skall återbetalas, om skolstiftelsen upplöses. Ifråga om ny-, om- eller tillbyggnad eller köp av andra lokaler och anläggningarän elevhem skall staten och skolsliftelsen överlägga om de ekonomiskakonsekvenserna utifrån de regler som gäller för statlig medverkan vidfinansiering av skolbyggnader inom del allmänna skolväsendet. Därvid erinras omatt har fattat beslut om att systemet med statsbidrag tillskolbyggnader skall avvecklas fr. o. m. . Överläggningar mellanstaten och skolstiftelsen skall företrädesvis äga rum med ledning av plan överhur skolsliftelsen tänker sig alt mark och andra anläggningar fortsättningsvisskall disponeras. Fördriften av den avtalade verksamheten utgår statsbidrag av den omfattning som följer av 20-23 §§ förordningen (1970:333) om riksinler natskolor. De kostnader för den avtalade verksamhelensom inte täcks av statsbidrag eller ersättning från kommuner skall läckas av skolstiftelsengenom elevavgifter eller på annal säll. Avtalet skall gälla för tidenden 1 februari 1981-den 30 juni 1985. Om avtalet inle sägs upp senasl tiomånader före avtalstidens utgång, skall det förlängas varje gång med . Om endera parten inle iakttarvillkoren i avtalet, får den andra parten säga upp avtalet till upphörandenästkommande . Dock skall uppsägningstiden vara lägst . Prop.1980/81:125 39 Tilldetta avtal har fogats vissa prolokollsanteckningar som bilaga B. Avtaletär från statens sida träffat under fömtsättning av regeringens godkännande. Avtalethar upprättats i två likalydande exemplar av vilka parterna har tagit var sill. Vifömlser inle atl den möjlighel lill upplösning som behandlas i § 11 i stadgarnaför Skolsliftelse skall komma till tillämpning under ovanstående avtalsgiltighetslid. BdagaAlill avtal mellan slalen och Skolsliftelse Undertecknade,Siglunasliflelsens och , överenskommer härmed altbilda en stiftelse, som under namn av Skolsliftelse skall förvallas säsomen självständig förmögenhet enligt de stadgar som fogas härvid som bilaga I. Siglunastiftelsentillskjuter och överlämnar härmed fill Skolsliftelse de tillgångar somförtecknats på härvid fogad bilaga 2. 1980/81:125 40 SigtunaskolansAktiebolag fillskjuler och överlämnar härmed lill Skolsliftelse detillgångar som förtecknats på härvid fogad bilaga 3. BilagaI till stifteiseurkund för Skolsliftelse Stiftelsensbenämning är Skolsliftelse. Stiftelsenhar till ändamål alt driva internatskola med den etiska grundsyn, som sedangrundandel utmärkt Sigtunatiftelsens Humanistiska och Sigtunaskolanoch i övrigt enligt de lagar och författningar som gällerför svenskt skolväsende. §3 Stiftelsen skall ha sitt säte i kommun, AB län. § 4 . . . . Stiftelsensräkenskapsår skall omfalta tiden 1 juli-30juni påföljande år. Stiftelsensstyrelse skall beslå av lägst fyra och högst åtta ledamöter, av vilka ochAlice fillsätter två och två. Så längedet avlal angående riksinternalskola m. m. i som träffades 1979-09-13mellan slalen, Sigtunasliftelsen och gäller skall Sigtunakommun ha rätl att tillsätta en styrelseledamot och regeringen trestyrelseledamöter eller, orn kommunen inte utnyttjar sin rätt, fyrastyrelseledamöter. För varje ordinarie ledamot utses en personlig suppleant. Prop.1980/81:125 41 Den som utser styrelseledamot och suppleant bestämmerdennes man-daltid, som ej fär översliga tre räkenskapsår för varje period.Omval får ske. Styrelsen utser inom sig ordförande och vice ordförande.Till ordförande skall utses en av de av och tillsatta ordinarie ledamöterna. De i Stiftelsens verksamhel anställda äger genom sinaorganisationer utse tre företrädare med lika många ersättare, som skall hanärvarorätt och yttranderätt vid styrelsens sammanträden. Styrelsen är beslutför om mer än hälften av hela antaletstyrelseledamöter eller suppleanter för dem är närvarande. Beslut i ärende fårdock icke fattas, om ej såvill möjligi samfiiga slyrelseledamöler dels fålltillfälle alt della i ärendets behandling, dels erhållit tillfredsställandeunderlag för atl avgöra ärendet. Har styrelseledamot förfall, skall denpersonlige suppleanten beredas tillfälle att inträda i hans ställe. Som styrelsens beslul gäller den mening som biträds av merän hälften av närvarande slyrelseledamöler eller Ijänslgörande suppleantereller vid lika röstetal den mening som biträdes av ordföranden. Slyrelsen äger rätt all inom sig utse ell arbelsulskollför all under styrelsens överinseende och enligl dess direktiv handläggaärenden av brådskande eller rutinmässig karaktär. Slyrelsen företräder Stiftelsen och tecknar dess firma. Styrelsen äger rätt alt bemyndiga styrelseledamot ellerannan att, två i förening, företräda Stiftelsen gentemot tredje man och tecknadess firma. Förgranskning av Stiftelsens räkenskaper och styrelsens förvaltning äger ochAlice och Sigtunasliftelsen för en lid av treräkenskapsår i taget vardera utse en revisor och en suppleant för denne. Sävälrevisorer som revisorssuppleanter skall vara auktoriserade revisorer. Så länge det avlal angående riksinternalskola m. m. iSigtuna som träffades mellan slalen, Sigtunasliftelsen och SiglunaskolånsAB gäller skall jämväl regeringen, med den mandattid regeringen bestämmer, ägautse en revisor och en suppleant för denne. skall icke stå under tillsyn enligt lagen(1929:116) om tillsyn över stiftelser. Prop.1980/81:125 42 och Siglunastiftelsenskall var för sig äga rätt all påkalla nedläggning av Stiftelsens verksamhetoch upplösning av Stiftelsen. Sådanl påkallande må dock endast ske underförutsättning atl den skolform som omfattas av Stiftelsens verksamhet ickelängre fyller något angelägel behov eller kan utövas utan betydande ekonomisklavbräck för Stiftelsen. Ändring av dessa sladgar kan företas genom enhälligtbeslut av en fulltalig styrelse. För ändring av stadgarnas § 2, § 11, § 12 och§ 13 fordras därjämte tillstånd av och och . Vid Stiftelsens upplösning skall dess behållna förmögenhettillfalla och i proporfionlill Aktiebolags respektive i samband medStiftelsens bildande gjorda fillskott under förutsättning all de då ägerbestånd med i väsentliga delar samma ändamål som och i annatfall insfitution, inrättning eller samfund, vars huvudsakliga ändamål är altfrämja svensk ungdoms ulbildning. Bdaga2 till stifteiseurkund för Skolsliftelse Specifikation av tillgångar som skalltillskjuta vid grundandet av Tillgångar Värde, 1 000-tal kronor Skollokaler och elevhem 21 600 Fyra villor I 000 Bosläder (lidigare S:l , del) 1 700 Gymnastikhus med slöjdsalar, m. m. 1 600 Tennisbana med Barracudahall, ishockey- rink samt div. byggnader ä Aludden 900 26800 och elevhem, Stg 41, 41 A, 42, 42N, 421, 42J och 42L i 9000 Fyra villor, Stg 42D, 42E, 42F och 42G i 644 Del av Aludden i , områden I och 2 på bifogade karta till denna bilaga (Bil. A)' 3400 Skogsområde norr skolområdet, Stg 42K i 2 145 15 189 Värde, 1000-tal kronor Omsättningstillgångaroch kortfristiga skulder till samma värden Ränte- ochamorleringsfritt lån enligt Kartan här utesluten. Bilaga3 lill stifteiseurkund för Skolsliftelse Specifikation av tillgångar som skalltillskjuta vid grundandet av 2 andelar i brf Sigtunahus 1 2 andelar i brf Koppardosan 4 Stg 93 i l Stg 93 A i Stg 100 i > Stg 101 i Stg 115 i utom den del som begränsas av den med rött färgade gränslinjen på bif. karta till denna bilaga (bil. Stg 217 I i Stg 244 i ulom den del som begränsas av den med rött färgade gränslinjen på bif karta till denna bilaga (bil. Rektom 1 i utom den del som begränsas av den med rött färgade gränslinjen på bif karta till denna bilaga (bil. Omsättningstillgångaroch kortfristiga skulder till samma värden Bifogas ej till denna proposition. 1980/81:125 44 BilagaB till avtal mellan staten och tillavtal angående riksinternatskola med såsomhuvudman Parternaär överens om all en internalionell gymnasieskollinje skall inrättas vid riksinlernalskolan. Parterna har enals om alt fortsätta diskus sionen om fidpunkten för införandel och den närmare utformningen av denna linje. Slalen avser all seöver konstmktionen av driflbidragssyslemel för riksinternalskolorna. Framställningenligl punkl 5 i avtalet om avyttring, ytterligare belåning eller annan äntillfällig upplåtelse av mark eller anläggningar som tillhör skolstiftelsenkommer normalt all medges om delta kan bedömas vara till förmån för skolsliftelsensverksamhet enligl avlalel. Prop.1980/81:125 45 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde B.Jordbrukets rationalisering m. m. [1]B 7. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti. På statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ellförslagsanslag av 1,5 milj. kr. har vidare för budgetåret medgivit atlstatlig kreditgaranti får lämnas för lån lill yttre rationalisering, lån fillinre rationalisering, jordförvärvslän, driftslån och maskinlån med sammanlagt713milj.kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m.m. med 35milj.kr., för lån till rennäringens rationalisering m.m. med 2,5milj.kr. saml förlån till inköp av avelshästar och ridhästar med . Garantiramenför lån lill trädgårdsnäringens rationalisering uppgår för /81till 35 milj. kr. Detla är samma belopp som ursprungligen fastställdes som ramför budgetärel 1979/80. Genom beslut om tilläggsbudget 111 för budgetåret1979/80 ökades ramen till 40milj.kr. genom överföring frän garantiramen förjordbrukets rationalisering. För trädgårdsföretag medodling i växthus har del blivit en tvingande nödvändighet atl mötaenergikostnadsökningen med åtgärder för all spara energi dels direkt, delsindirekt genom alt öka avkastningen per m uppvärmd växlhusyta. Dessa åtgärderinnebär till övervägande del kostnadskrävande invesleringar som i allmänhetmåste finansieras med lån. Efterfrågan på kreditgarantier har ökat markant desenaste åren och visar heller ingen minskning under innevarande budgetår. Prop.1980/81:125 46 Styrelsenbedömer att det totala behovel av lånegarantier för hela budgetåret kommer attuppgå till 45 milj. kr. Delär angelägel all dessa invesleringar för minskad energiåtgång eller övergång lillannal bränsle än olja eller för övriga rationaliseringsåtgärder inte hindrasgenom bristande möjligheter atl lämna kredilgaranfier. Detla har också kommit lilluttryck i prop. 1978/79:136 om trädgårdsnäringen. Styrelsenhemställer att garantiramen för lån fill trädgårdsnäringens rafionalisering m.m.ökas med lOmilj.kr. och atl garantiramen avseende lån fill jordbmketsrationalisering minskas med motsvarande belopp. Somlantbmksstyrelsen anfört är det angelägel alt investeringarna inom trädgårdsnäringeninle hämmas av bristande fillgång på kreditgarantier. Jag tillstyrker därförstyrelsens förslag och förordar att ramen för kredilgaranfier tillträdgårdsnäringens rafionalisering m. m. för innevarande budgetår ökas med lOmilj.kr.till 45milj.kr. och att motsvarande ram för jordbmket minskas med 10milj. fill703 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atlmedge att för /81 stafiig kreditgaranti lämnas för lån lillyttre rationalisering, lån fill inre rafionalisering, jordförvärvslån, driflslånoch maskinlån med sammanlagt högst 703000000kr,, för lån lillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. med högst 45000000kr., för lån tillrennäringens rationalisering m.m. med högst 2500000kr. samt för lån lill inköpav avelshästar och ridhästar med sammanlagt högsl . [2]B 17. Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk, m. m. i . Underdenna anslagsrubrik anvisades medel senast på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /80 (prop. 1979/80: 101, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166).Bidrag beviljas av i länet såvitt avser skogsbmk och avlantbruksnämnden såvitt avser andra ändamål. Stöd kan bl. a. lämnas medhögst av kostnaden för dels islåndsältning av , dels investeringari viss specialproduktion i jordbruket och dels invesleringar i övrigaglesbygdsnäringar. För andra invesleringar i jordbmksföretag än islåndsältningav kan bidrag lämnas med högsl av kostnaden. Bidragen kan ulgå somkomplement till annat slöd. Norrboltendelegationen(11976:04) har överlämnat en slutrapport (Dsl 1980:14) översin verksamhel. 1 rapporten anför delegationen bl. a. att somdelegationen verkat har regionalpoliti- Prop.1980/81:125 47 kensinstrument för glesbygden förfinats betydligt. Delegationens tillkomst år 1977med dess möjligheler alt stödja invesleringar även lill mindre företag medkombinationer av olika näringsverksamheter representerade något nytt iregionalpolitiken, även om insatserna sades vara av försökskaraktär.Riktlinjerna för denna har numera också reviderats varigenom glesbygdsstödetblivit etl ordinarie inslag bland de regionalpolitiska slödin-slrumenlen. Glesbygdsstödeti dess nuvarande utformning bygger på synsättet atl varje fillskoft tillvaraktig sysselsättning är värt samhällets stöd enligt etl system som inle harolika stimulansregler för olika näringsgrenar. Enligl Norrbottendelegationenserfarenheter är detta helt grundläggande för all kunna behålla nuvarande befolkningstali länets mest utsatta regioner. Utifrånförhållandena i länet bedömer delegationen att den projektverksamhet sominletts inom jordbruk, skogsbruk och övriga glesbygdsnäringar och för vilkenmedel bl. a. utgått från förevarande anslag, bör fortsätta ytterligare ellantal år. Delegafionen föreslår därför alt ytteriigare medel anvisas.Delegationen bedömer att en lämplig omfattning av verksamheten erfordrar enmedelstilldelning om sammanlagt 15 milj. kr./år. Delegafionenföreslår att nu gällande föreskrifter för verksamheten även fortsättningsvisskall lillämpas. Norrbottendelegationen,som tillkallades , har bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag lillåtgärder som främjar utvecklingen inom andra näringsgrenar än industrin, främstjordbruk och skogsbruk. har sammanlagt 81 milj. kr. ställts lilldelegationens förfogande för dess verksamhel inom detta område. Medlen har främslanvänts för att främja uppbyggnaden av bärkraftiga mindre företag av olikaslag, främst jordbmksföretag, i de inre delarna av . Avdelegationens rapport framgår aft verksamhelen gett ett var-akfigl sysselsältningstillskottav inemot 400 årsarbeten. Detla visar enligl min mening vilken stor roll jord-och skogsbruket kan spela för sysselsättningen i glesbygderna, förutsatt attlämpliga stödinsatser görs. Insatserna är också förhållandevis begränsade,räknat per arbetstillfälle. Delegationen anför att det är angeläget atl deinsatser som inletts inte avbryts. Jag delar denna uppfattning. Jag förordardärför alt ytteriigare 5 milj. kr.