prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Medel begärs förfrilansartister, extra musiker och sjukvikarier, ökad reseverksamhet ochreperloarförnyelse. (+5 500000 kr.) Ökade resurser föreslås förinformation, invenlarier och civil ijänsle-dräkt (+2000000 kr. Regionmusiken begär medel föradministrativa tjänster som delvis redan är inrättade. Vidare föreslås medelför vaklmästartjänsler vid avdelningarna. (+3710000 kr.) Medel föreslås vidare förinrättande av specialljänsler för musiker med arbetshinder (+ I . Regionmusiken har i sin anslagsframställning framförallt pekat på den urholkning av anslaget lill regionmusiken som skett desenaste åren. anser del väsentligt atl regionmusiken på sikl får möjlighettill en 1980/81:100 Bilaga 12 40 Rådet har därför beräknat . för ökad reseverksamhet förde fast anställda musikerna. förutsätter all regionmusikendärutöver undersöker möjligheten atl vidta olika ålgärder t.ex. omfördelning av medel, anställningsstopp därdetla är möjligt för att kunna förbättra den ekonomiskasituationen. framhåller attrådet avser att under innevarande budgetår återkomma angående regionmusikensframtida organisation och uppgifter i samband med överlämnandet av en rapportfrån utredningen om den regionala musikplaneringen. Regionmusiken anför i sin anslagsframställningbl. a. att de fasta kostnaderna tar så stor del av det ekonomiskautrymmet i anspråk att den anställdapersonalens kapacitet inte kan utnyttjas helt. Ofta får musikerna inskränka sin verksamhet lill förläggningsorteneftersom medel saknas för resor ochtraktamenten. Denna situation har uppstått trots atl regionmusiken omfördelat medel för vakanta musikertjänstertill sådana ändamål. Regionmusikenframhåller vidare atl även med de i anslagsframställningen begärda ökade driftmedlen blir del endast möjligtatt i full utsträckning använda 540 musikertjänster i landet. 1970:31 om regionmusiken uttaladeföredragande statsrådet att regionmusikenborde omfalta sammanlagt 590 musikertjänsler när organisationen blivit heltgenomförd. Regionmusiken har f.n. ca540 musiker anställda samt bl. a. enslörre andel administrativ personal än som ursprungligen planerades. Dennautveckling är i och för sig naturlig med hänsyn bl. a. till att organisationens adminstraliva resurser var lågtdimensionerade och därför efter hand behövde anpassas så alt de fillgodosåg dekrav som myndigheten ställdes inför. Som en följd därav har regionmusiken inom sina ekonomiska ramar behövt lillgodosebehovel av medel för såväl musikeroch frilansartister som administrativ personal m. m. I enlighet med riktlinjerna i 1974 årskulturproposition (prop. 1974:28) fattaderegionmusiken beslut om alt musikavdelningarna skulle bredda sitt musikaliska program genom atl deolika ensemblerna steg för steg skulle inriktas mot skiftandemusikaliska genrer. Uttalandet proposition får närmast sessom rikflinjer för regionmusikensverksamhet. Jag förutsäller därför att regionmusiken inom ramen för vidvarje tidpunkt anvisat anslag på ett ändamålsenligt sätt fördelar resursernamellan musiker, administration, expenser, resor etc. Jag utesluter inle möjligheten atl regionmusiken kan behöva något minskasin personal. utreder f.n. frågan om regionmusikens och Rikskonserlers rolli det regionala musiklivet. skall enligt sina direktiv bl.a. överväga olika allernaliv för ökat regionalt ansvar. 198Ö/8i: lOO Bilaga 12 tJtbiidningsdepartementet 41 skrivelsehar kukurtådet hemställt ätt nu få genomföra försöksverksamhet med ökat reg:ionälf musikpolitiskt afisvär bl. Enligl min meningär det aiigéläget att ett ökal regionak ansvarstagande och en ökad regionalsamordning kommer till ståiid på musikområdet. Som jag angett i min inledningtill avsnittet B; Kultufändamål anser jag därför att förslag oinförsöksverksamhet med ökat regionalt musikpoli-fiskt ansvar i bl. a.Nortböttens län bör påbörjas. i har ställt sigpositiv till detta oeh häf förklarat sig berett att lä ett ökat ansvar för den verksamhet som regiönmlisiken ochRikskonserter bedriver inom regionensamt ställer ekoriotiiiskä resurser till förfogande för försöksverksamheten. Regionmusiken har 1.1\. ävdelatmedel motsvarande ca 17 musikertjänsleroch vissa verksamhetsthedel i . Om det vid planeringen av försöksverksamheten vi§ar sig attdet ställs krav på ökade insatser i förutsätter jäg attregionmusiken beaktat delta inom ramen för det totala anslaget till fegiöhmusiken. För nästa budgetår bör medel för fegiöflmusikensverksamhet beräknas med utgångspunkti huvudförslagetj dvss med en besparing på av innevarande års anslag uppräknat med löfte- och prisomräkning. Besparingen uppgår sammanlagt lill 166ÖÖÖÖ kr; Del börankomma på regionmusiken att ianslutning till att myndighetenredovisar sina förslag till regleringsbrevsbestämmelserför /82 föreslå hur besparingen skall fördelas underdetta anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillRegionmusiken för /82 anvisa ett förslagsanslag av 81 388000kr. Regionmusiken: Inköp av musikinstrument 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Underdetta anslag utgår medel för régionmusikens inköp av instrument. Besparingsförslaget innebär enminskning av instrumenfinköp. Statenskulturråd tillstyrkerkompensation för prisomräkning. 1980/81:100 Bilaga12 42 Föredraganden Anslaget för nästa budgetår bör föras uppmed . Jag hemställer atl regeringen föreslår alt till Regionmusiken: Inköp av musikinstrument /82 anvisa etl reservationsanslag av . Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinsfitutioner 1979/80Utgift 137362420 1980/81Anslag 146055000 1981/82Förslag 163 143000 Enligl förordningen (1974:451)om statsbidrag lill teater-, dans- och musikinstitutioner samt regionalaskådebanor får institution, som bedriver yrkesmässig teater-, dans- ellermusikverksamhel och som uppbär bidrag från kommun eller landstingskommun,statsbidrag till kostnader för verksamheten, om regeringen förklaratinstitutionen berättigad lill sådant. Institution som får bidrag står undertillsyn av . Med institution som bedriver yrkesmässigteaterverksamhet jämställs från den sådan regionalt verksamskådebana som uppbär bidrag från kommun eller landstingskommun och somregeringen förklarat berättigad lill statsbidrag. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och för teater-, dans- och musikinstilutioner även iform av tilläggsbidrag. Underlagetför beräkningen av grundbidragel utgörs av det anlal grundbelopp som fastställs för institutionen eller denregionala skådebanan. Grundbeloppet beräknas med utgångspunkt i dengenomsnittliga lönekostnaden per anställd vid teater- och dansinstitutionernaresp. Enligt beslut av regeringen är f.n. 21 teater- ochdansinstitutioner, 10 musikinstilutioner och sju regionala skådebanorberättigade lill bidrag. Antalet grundbelopp är för /81fastställt fill 1810 för teater-och dansinstitutioner, till 621 förmusikinstitutioner och till 62 för regionala skådebanor. Grundbeloppet förteater- och dansinstitutioner saml för regionala skådebanor är innevarandebudgetår . och för musikinstilutioner . varav 8500 kr.resp. avser kostnader för lönekostnadspålägg. För institutioner därlönekostnadspälägg ej skall beräknas är grundbeloppet . resp. 125 800kr. Regeringen har bemyndigat att besluta om fördelningen avgrundbeloppen på de enskilda statsbidragsberättigade institutionerna ochSkådebanorna. Fördelningen skall redovisas . Statsbidrag beräknas för varje institution på grundvalav högst det anlal grundbelopp som svarar mot det under redovisningsåretgenomsnittliga antalet arbetstagare vid institutionen eller den regionalaskådebanan, be- 1980/81:100 Bilaga12 räknatpå sätt som anges i 19 kap. 1 § tredje stycket lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. För kostnader för köp av tjänster får inräknas ell beloppmotsvarande för teater- och dansinstitutioner högst och för musikinstitutionersamt regionala skådebanor högst av det preliminära bi-dragsunderlagel förredovisningsårel. Grundbidrag utgår av bidragsunderiagel. Tillnyinrättade institufioner kan efter regeringens prövning grundbidrag utgå med60% av bidragsunderiagel under högst . Teater-, dans- eller musikinsfilution med regionalverksamhet av väsentlig omfattning kan efter prövning av fålilläggsbidrag inom ramen för tillgängliga medel. Slalens kulturråd föreslår följande fördelning avstatsbidraget lill regionala och lokala teater-, dans- och musikinstilutionersaml lill regionala skådebanor /82. Beslutad för- Föreslagen delning av an- ökning av an talet grund- talet grund belopp 1980/81 belopp 1981/82 1980/81:100 Bilaga12 Beslutad fördelning av antalet grundbelopp 1980/81 Föreslagen ökning av antalet grundbelopp 1981/82 teater- ochkonsert AB Malmökonserthusstiflelse läns kammarorkeslerStockholms konserthusstiftelse Stiftelsen i Skådebanan i , i Skådebanan i Södra regionen, Skådebanani Skådebanan i Skådebanan i N y skådebana: län Till följd av avtalsenligalöneökningar och höjda sociala avgifter m. m. beräknas anslagsbehovet öka med17966000 kr. Vid beräkningen av anslagsbehovet för nästa budgetår har rådet förteater- och dansinstitutioner samt för regionala skådebanor utgått från ettgrundbelopp om III . resp. etl om . där lönekostnadspälägg inleskall beräknas. För musikinstilutioner har grundbeloppet beräknats till 136200kr. där lönekostnadspålägg inte skall beräknas. För /82 föreslåsdels medel för en ny teaterinstitution, dels ytterligare grundbelopp allfördela på befinlliga teatrar. På teaterområdetföresläs ytterligare 10 grundbelopp lill region-teater somskall göra del möjligt atl placera en del av ensemblen i . Vidareföreslås 10 grundbelopp för atl skall kunna börja sill uppbyggnadsarbeteav en ny länsteater. För tolv regionala teatrar föreslås totalt .30 nyagrundbelopp. (+ .) När det gäller regionala skådebanor föreslår kulturrådeten ny regional skådebana i län. Vidare tillstyrker sju grundbeloppför försöksverksamhet med samordnat och målinriktat publikarbete i Stockholmoch tre grundbelopp för fortsatt regional utbyggnad. (+610000 kr.) På musikområdel föreslår yllerligare tio grundbeloppför nödvändiga produktionsresurser, bredare verksamhet och nya målgrupper(+750000 kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 45 För det särskilda bidraget tillteater-, dans- och musikinslitulionernas regionala verksamhet föreslårkulturrådet en ökning med 1 lOOOOO kr. I en särskild skrivelse anhållerUpsala-Gävle stadsteaters styrelse om att statsbidragskonstruktionen till de statsunderstödda teater- ochor-kesterinsfitufionerna omprövas. Utgångspunkt bör därvid bl. a. vara attbidraget blir planeringsbart och speglar den verkliga kostnadsutvecklingen inomberörda branscher inkl. pensionsavgifter och återförs till den ursprungligaambitionsnivån för bidraget. Sedan det nya systemet för stöd fill regionala ochlokala institutioner infördes har åtta nya teatrar och två nyamusikinsfitutioner förklarats berättigade fill statsbidrag. Vidare har tvåregionala teatrar startals med som huvudman. För nästa budgetår räknar jag med ett oförändrat antalgrundbelopp. Med hänsyn till alt del inte finns utrymme all öka antaletgrundbelopp för /82 är del inte möjligt att införa en nyteaterinstitution i i statsbidragssystemet. Jag har för avsiktall i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt att 1samband med anslagsframställningarna för /83 redovisa om del ärmotiverat att inom ramen för ett oförändrat anlal grundbelopp göra en annanfördelning mellan institutionerna och om det därvid skulle kunna bli möjligtatt ge grundbidrag till en ny institution i . Vid min beräkning av medelsbehovel har jag utgått frånetl preliminärt beräknat grundbelopp om . för teater- ochdansinstitutioner där lönekostnadspålägg skall beräknas. För de institutionerdär lönekostnadspålägg inte skall beräknas och för regionala skådebanor ärgrundbeloppet . För musikinstitutioner är grundbeloppet preliminärt136 . och för institutioner där lönekostnadspålägg ej skall beräknas125800 kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner för /82 anvisa ell förslagsanslagav . Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper 1979/80Utgift 14256620 Reservation 230583 1980/81Anslag 15885000 1981/82Förslag 18385000 Enligt kungörelsen (1974:452) om statsbidrag lillteater-, dans- pch musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper utgårbidrag lill ensemble eller grupp som bedriver sin verksamhet i yrkesmässigaformer eller under liknande förhållanden. 1980/81:100 Bilaga12 46 Statenskulturråds promemoria med förslag om nytt statsbidrag till fria teater-, dans-och musikgrupper har gjort en översyn av samhälletsstöd till de fria teater-, dans- och musikgrupperna. I en promemoria harkulturrådet lagt fram förslag till lösningar som innehåller förslag lill nyttstatsbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper. I promemorian ges enöversikt över de fria gruppernas verksamhet och ekonomi. Efter remiss har yttranden över förslaget avgivils avkonstnärsnämnden. för rikskonserter.Svenska kommunförbundet. , , , kommun, kommun, kommun. Riksskådebanan, , Svenska musikerförbundet.Svenska teaterförbundet. Teatercentrum, Musikcentrum, , FöreningenSveriges jazzmusiker. Kontaktnätet ochFolkparkernas centralorganisation. Härutöver har skrivelser kommit in frånArbetarnas bildningsförbund och . Enligl utredningsförslag behövs ell ökatsamhällsstöd för de fria grupperna. Detta ökade stöd behöver sättas in i allade tre leden produktion, förmedling och arrangörsskap. Grupper som söker anknytning till eller fast samarbete med landsting, kommun, organisationeller institution bör enligl få bidrag på samma grunder som grupperulan sådan anknytning. föreslår inga stalsbidragsvillkor somdirekt eller indirekt reglerar landslingens och kommunernas insatser. Rådeträknar med alt del ligger i dessas intresse atl ta till vara de fria gruppernasverksamhet. När del gäller produktionbör staten i framliden, enligt , ta etl slörre ansvar än genomslörre och värdebesländiga årsanslag till grupperna. framhåller att lokalfrågan bör falla underdel kommunala ansvarel. Vidare framhåller rådet att primärkommuner ochlandsting bör la en stor del av ansvarel för efterfrågesituafionen dvs. förmöjligheterna att arrangera föreställningar med grupperna. Även staten börsvara för etl ökat antal kulturarrangemang inom sina egna inslituiioner. 1 fråga om arrangörsledetföreslås ökade medel till arrangerande musikföreningar samt, utan att belopppreciseras, ökade bidrag lill kulturprogram i föreningslivet. Vidare föreslåsRikskonserter, Folkparkernas centralorganisation och Folkets husföreningarnasriksorganistion få vissa ökade resurser. I fråga om förmedlingen föreslår rådetökade bidrag till centrumbildningarna och till länsbildningsförbunden. föreslår atl statsbidraget lill deyrkesverksamma fria teater-, dans- och musikgrupperna bör beslå av grundbidrag,lurnébidrag och 1980/81:100 Bilaga12 47 experimenlbidrag.Huvuddelen av statsbidraget bör ulgå som grundbidrag. De grupper som fårgrundbidrag bör också få turnébidrag. Vissa grupper kan få enbart lurnébidrag.Experimentbidrag bör främst gälla sådant experiment- och utvecklingsarbete sominle kan ske inom ramen för de grupper som får grundbidiag. Teatergruppernasbehov av bidrag för atl täcka kostnaderna för pjäsrättigheter härav kulturrådetlagts in i bedömningarna av den totala stalsbidragsnivån. Grundbidragel till de fria grupperna bör bygga på ett antal bidragsrum.Elt bidragsrum bör utgöra en viss andel av inkomstnivån för en gruppmedlem (ettårsverk). föreslär alt bidragsrummet pris- och lönenivåskall uppgå till , vilketmotsvarar elt statsbidrag på av årslönen för en skådespelare med två årsyrkesverksamhet. Värdebeständigheten bör garanteras på samma sätt som i frågaom grundbidragen lill institutionerna vilket innebär en uppräkning motsvarandeförändringen i löner och sociala avgifter inom det statligt regleradeavtalsområdet. Statsbidrag bör utgå för samtliga fasla medlemmar i grupperna.Vissa undantag bör dock kunna göras. Grupper som arbetar deltid bör få bidrag motsvarande andelenheltidsarbetande. Extra bidragsrum bör kunna utgå för tillfälligt engagerade. /80 uppgick antalet årsverken lillca 780. förordar all antalet bidragsrum börbyggas ul från ca 310 till 850. Av de 850 bidragsrummen beräknar kulturrådet485 för teater, 75 för dans och 290 för musik. Ökningen av medlen förgrundbidrag föreslås fördelas jämnt över tre reformär med ca 180 bidragsrum perår. föreslår vidare etl turnébidrag som skall läcka en del av kostnaderna förturnéverksamhelen. Bidraget skall gälla turnéer både inom och utom gruppernashemlän och dess storlek bör beräknas med hänsyn till föreställningensstorleksklass dvs. hur mänga som medverkar. Bidraget bör dessutom vara uppdelatpå två resezoner, en inom del egna länet och en utom della. T. ex. föresläsföreställningen utanför hemlänet få elt högre bidrag än inomhemlänet. Turnébidrag bör även kunna utgå till grupper som inle fårgrundbidrag. Till de senare bör enligl höra ett antal slörredeltidsverksamma musikgrupper med kvalificerade yrkesmusiker, Fulll utbyggthar beräknat kostnaden för lurnébidrag till 5,6 milj. kr. För experiment och utvecklingsarbete föfeslårkulturrådet elt experimentbidrag som beräknas kosta 500000 kr.Delta slöd bör i första hand gå lill grupper med enbart turnébidrag och tillgrupper helt utan andra statsbidrag. förslag till nytt statsbidrag harberäknats ge följande ökade kostnader totalt för en treårsperiod nämligen förgrundbidrag 22,1 milj. kr., för turnébidrag 5,6 milj. kr. och förexperimentbidrag 0,5 milj. kr. Vidare beräknas ylterligare 1,4 milj. kr. förcentrumbildningar och 4,5 milj. kr. för arrangerande musikföreningar. För delförsta året beräknas det nya stals- 1980/81:100 Bilaga12 48 bidragetmedföra ökade kostnader om 10,1 milj. kr. jämfört med /80 ochför centrumbildningar saml arrangerande föreningar ytterligare 2,9 milj. kr. Av remissyttrandena framgår atl kulturrådels förslag ihuvudsak fått etl postitivl mottagande. a. all detav föreslagna stödet lill fria grupper kan medföra att utvecklingenav regionteatrar stoppas eftersom det kan bli mer attraktivt för kommuner ochlandsting atl anlita fria grupper jämfört med atl utveckla egna regionalateatrar. ser med oro på att förslaget saknar närmareregler för kommuiialt eller landslingskommunalt ansvarstagande. Förbundelanser alt inte nöjaktigt beaktat konsekvenserna för framför alltregionlealrarnas del. instämmer i de kulturpolitiskamotiveringar som anförs som grund för elt ökat statligt ansvarslagande.Landstingsförbundet anser del värdefullt atl de fria gruppernas verksamhet fårstöd och möjlighet all utvecklas men den resurs som de fria grupperna utgör böri första hand utnyttjas fill att komplettera länsinslilutionernas utbud inomresp. Rikskonserler som är positiva till kullurtådels förslaginstämmer också i uppfattning att kommuner och landsting måstedela ansvarel för de fria grupperna. framhåller alt förslagel börgenomföras med en avsevärd förstärkning av stödet i förmedlings- ocharrangörsle-del. menar alt det är en större naturligcirkulation av musiker mellan olika grupper än på teater- och danssidan.Dans-centrum anser all i sin rapport borde ha gett dansen etlstörre utrymme. Vidare framhåller alt primärkommunerna borde bidrafill atl dansarna får fillgång tilliräningslokaler och till en kostnadsfri daglig träning. Kontaktnätet önskar altstaten skall påverka kommunerna i positiv riktning när del gällerlokalanskaffandet för sina lokalföreningar. Svenska jazzriksförbundetframhåller atl det nya bidragssystemet måste kompletteras med elt bättresamhällsstöd på arrangörssidan för atl få önskvärd effekt. Enligl är del viktigt alt nya grupper kan etablera sig och all mankan undvika ylleriigare koncentration av kulluranslag lill storstadsregionerna. När det gäller förslaget till utformning av statsbidraget till gruppernastöds della av flertalet remissinstanser. , Kulturförvcdtningen i Södertäljekommun. i kommun och Teatercentrum tillstyrker denföreslagna bidragskonslruktionen men hävdar all grundbidragen bör ligga på minst55% av personalkostnaderna. Rikskonserter, som är positiv till förslaget, pekarpå att det är viktigt alt musiker även i fortsättningen kan spela i olikagrupper. Även är positiv till förslaget men förutsätter altgrupperna är beredda alt bygga upp ett redovisningssystem som gör det Prop.1980/81:100 Bilaga 12 49 möjligtalt korrekt ange antalet årsverken. En ökning av turné- och experimentbidragen skulle kunna underlätta en önskvärdförnyelse av grupper. anser att det är viktigt allstatsbidraget inte konstrueras som ett prestationsbidrag, eftersom ensådan konstruktion skulle kunna tvingagrupperna att överproducera sig. och Teatercentrum föreslår att antalet bidragsrum förköpta tjänster och nya grupper höjsmed totaft 180 bidragsrum. påpekar alt kostnaderna för en teatergrupp är extra höga dågruppen själv står som arrangörvarför egna engagemang bör jämställas med turnéföreslällningar utom hemlänet. Musikcentrum pekar på problemet med allgrundbidragel föreslås knytas till den individuella gruppmedlemmen.Gruppstödet bör bl. a. enligtMusikcentrum kompletteras med höjda rese- och traktamenlsbidrag. Även deföreslagna beloppen för projekt- och experimentbidrag bör höjas. Föreningen påpekar attgrupper bör kunna upplösas ellerombildas utan atl musikanterna riskerar atl mista de gruppstöd som man tidigare erhållit. framhåller atl det föreslagna taket för turnébidrag intekommer all ge önskad effekt när det gäller geografisk spridning. förslag i fråga om arrangörsledet har också i allmänhet bemötts positivt. anser bl.a. alt ansvarel för alt ekonomiskt ochannat stöd ges till arrangörerna främst bör åvila kommuner och landsting. Rikskonserter hoppas på atl bl. a.utvärderingen av kulturprogrambidragetskall leda till en ändring av bidraget som gör det möjligt att engagera större grupper än solist/duo.Folkbildningsförbundet påpekar att statsbidragettill de arrangerande musikföreningarna bör avse deras centrala verksamhet. Kontaktnätet framhåller att ellkrafligl höjt slöd lill arrangerandemusikforum skulle innebära att musikgrupperna skulle erbjudas fler anständigt betaldaarbetstillfällen. Folkparkernas centralorganisation anser atl om de fårelt ökal slöd för all subventionera ett mindre etablerat kulturutbud kan detla göra de fria grupperna kända ochefterfrågade. Till de remissinstanser som tillstyrker alt centrumbildningarna bör få ökade resurser hör bl. a. Rikskonserter, och Göteborgskommuner. Teatercentrum, och Folkparkernas centralorganisation.Stockholms kommun anser atl även Skådebanan bör få ett ökat slöd för allkunna rekrytera publik lill fria grupper.Svenska teaterförbundet anser all arbetsmarknadsverket bör öka sinaåtaganden vid centrumbildningarna i takt med all anslagen via ökar. anslagsframställning för /82 hänvisar i sin anslagsframställning till sin promemoria Nytt statsbidrag till friateater-, dans- och musikgrupper. 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 50 I anslagsframställningen föreslås att medel föryrkesverksamma fria grupper resp. för amatörgrupper förs upp under skildadelposter inom anslaget. För yrkesverksamma grupper föresläs alt slödel under de tre föreslagna reformåren ökas med lolalt drygt 28milj. För /82begärs en realökning med . saml pris- och löneomräkning om1425000 kr. När del gäller stöd fill amalörgrupper anser atl elt ökal stöd är angeläget. har för avsikt att under innevarandebudgetår se över hela systemet för slöd till amatörteatern. begär under detta anslag kompensation för pris- och löneomräkning med . De fria grupperna har en slor belydelse för denkonstnäriiga utvecklingen och förnyelsen på teaterns, dansens och musikensområden. Grupperna spelar också roll när det gäller att nå ul med elt levande kulturutbud över hela landetoch när det gäller verksamhet för barn och andra kulturellt eftersatta grupper. De fria grupperna svarar förett omfattande inslag i kulturlivet. reformförslag beträlfande stödetfill de fria grupperna innebär storaanspråk på statsmedel. Jag finner det därför inle möjligt alt lägga dettill grund för åtgärder på området.