prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt min bedömning föreligger emellertidinget egentligt hinder på detta område. Det är naturiigt att myndigheternabeaktar ett livstidskostnadsresonemang vid sin upphandling. Uppkommertveksamhet i ett upphandlingsärende om ett sädani betraktelsesätt är förenligtmed upphandlingsförordningen sä bör frågan underställas regeringens prövning.Jag har i denna fråga samrått med chefen för budgetdepartementet. Som detankommer på att förslå regeringen alt utfärda erforderliga bestämmelser. Den kommunala och landstingskommunala upphandlingenregleras genom ett upphandlingsreglemente. Jag avser ta kontakt med kommun-och ta upp en diskussion med dem om möjligheternaatt pä olika sätt verka för atl krav på funktion och driftkostnad över enlängre tid i fortsättningen bättre beaktas vid teknikupphandling. begränsas möjligheterna tillteknikupphandling av bristande kompetens hos beställaren. STU avses här biståmed råd om extern expertkompetens som upphandlaren kan behöva underteknikupphandlingen. STU kan vidare genomföra förprojekteringar och verka församordning av kravspecifikationer m. m. vid teknikupphandling. STU kan även i övrigt på många sätt verka för att initieraoch underlätta teknikupphandling. a. bör STU kunna ta fram olika modellerför teknikupphandling i enlighet med vad som har föreslagits avremissinstanserna. Del är emellertid viktigt att kommma ihåg att STU aldrig kanersätta leverantör och beställare. Dessa båda parters vilja att åstadkomma någotär helt avgörande för förverkligande av ett teknikupphandlingsprojekt. STU kanbara verka som katalysator i denna process. Det är med andra ord viktigt atl kommunerna själva griperinitiativet och i ökad utsträckning utnyttjar teknikupphandling vid sinainvesteringar. Härigenom bör förutsättningarna ökas för balans i den kommunalaekono- Prop.1980/81:130 113 min,som en kraftig stimulanseffekt uppnås för industrins utveckling. STUprövar också möjligheten att utnyttja teknikupphandling inom den privalasektorn där beställaren är ell enskilt företag. Dessa försök börvidareutvecklas och därefter utvärderas. Jaghar beräknat medel för en fortsalt verksamhet med i huvudsak oförändradomfattning under detta program. Teknikupphandlingi den här beskrivna formen leder till ett starkt marknadsanpassalutvecklingsarbete i vanligen relativt små steg. För atl få till ständ enutveckling i störte steg, med i bästa fall tekniska genombrott som följd, krävsofta att ytterligare åtgärder vidtas. Ett utvecklingsbolag kan här ge vissa omän begränsade möjligheter att forcera utvecklingen inom några angelägnaområden. Jag återkommer i det följande vid min behandling av nationellautvecklingsbolag till denna fräga. Informationsförsörjningsverksamhet har medel beräknats för dendel av verksamheten vid delegationen för informationsförsörjning som gällerteknisk forskning, utvecklingsarbete och viss serviceverksamhet inom områdetvetenskaplig och teknisk information och dokumentation. Delegationen föreslärökade insatser för utveckling, uppbyggnad och utnyttjande av system,informationsöverföringsnät och databaser samt för forskarutbildning ochkompetensuppbyggnad inom områden av särskild betydelse förinformationsförsörjningen. Jaghar under denna anslagspost beräknat medel för fortsatt verksamhet i oförändradomfattning. För /81 harregeringen i likhet med tidigare budgetår av bemyndigats att godkännaavtal och beslut rörande stöd till leknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m. m. som innebär åtaganden för flera budgetår. Sålunda harregeringen bemyndigats godkänna sådana avtal och beslut som, inberäknatlöpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 180 milj. kr. under vartoch ett av budgetåren 1981/82-1984/85. Detta bemyndigande avser ocksä bidraglill den lidigare nämnda teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten. Med hänsyntill att jag har förordat en treårig ram för verksamheten under delta anslagerfordras inget bemyndigande . Ett sådant bör däremotinhämtas för de därpå följande två åren för att möjliggöra en femårigplaneringsperiod för STU. Jag förordar därför alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att under /82 få fatta beslut om stöd tillnämnda ändamål som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden omhögsl 200 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1984/ 85 och 1985/86.Lämnas bemyndigande ankommer det på regeringen att meddela de närmareföreskrifter som behövs. Somjag har nämnt beräknar jag alltså medelsbehovet under detta anslag /82 lill 540 milj. kr. Prop.1980/81:130 114 Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsstationer 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1000 1981/82 Förslag 1000 Under anslaget, som tas upp med formellt ,redovisas kostnader och intäkter för drift och förvaltning avforskningsstationer. En forskningsstations uppgift är atl ställa lämpligaforskningslokaler och därtill anknuten service till förtbgande för mindreforskargrupper och insiitut. Programmet omfatlar f. n. endasiforskningsstationen i , vars drift handhas av en särskild stiftelse. Jag förordar att anslaget tas upp med oförändrat I 000 kr.för /82. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning 1979/80 Utgift '11979379 Reservation "20447835 1980/81 Anslag 13200000 1981/82 Förslag 13200000 ' Disponerat 16 100000 ' Odisponerat 754 000 Över anslaget anvisas medel för anskaffning av dyrareapparater och instrument för teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Nyltjare av utrustning som har anskaffats med medel frånanslaget belastas med kostnader för avskrivningar och förräntning. Medelmotsvarande dessa kostnader omförs till särskild inkomsttitel i stalsbudgelen. STU anser alt utruslningsanslagel bör räknas upp enligtsamma principer som STU:s projektanslag och föreslär att 14,5 milj. kr. tasupp under detta anslag för /82. Jag vill i detta sammanhang understryka behovet av att STUsamråder med andra berörda organ innan beslut om bidrag för finansiering avdyrbar utrustning tas. Regeringen har därtbr föreskrivit att STU skall takontakt med statens provningsanstalt innan stöd lämnas för anskaffning avdyrbar provningsutrustning. Härigenom kan onödiga utrustningsdubbleringarundvikas och elt bättre utnyttjande av befintliga resurser uppnäs. Den kunskapsuppbyggnad vid högskolan som STU stöder kräversom regel tillgång till avancerad vetenskaplig ulrustning. Som jag lidigare harframhållit skall dock STU:s medel inle användas till atl finansiera uppbyggnadenav basresurser vid högskolan. Däremot skall koslnader för dyrbarspecialutrustning med direkl koppling till genomförandel av STU- Prop.1980/81:130 115 stödda projekt kunna bestridas frän detta anslag. Jag villhär erinra om vad chefen för vid sin anmälan avbudgetproposifionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 12 s. 571) har anfört ombehovet av samordning och överblick av olika forskningsorgans finansiering avdyrbar vetenskaplig utrustning. För /82 beräknar jag 13.2 milj. kr. underdella anslag för att anskaffa mer kostnadskrävande utrustning. 8.7 Stöd till större utvecklingsprojekt Genom STU:s stöd till teknisk forskning och utvecklingsöker slaten bidra till att bl.a. skapa förutsättningar för nya produkter ochprocesser inom industrin. 1 mänga fall, särskilt för större projekt, gälleremellertid all betydande tekniska och marknadsmässiga risker kan kvarstå ävensedan projekten har passerat den del i utvecklingskedjan där slöd från STU kankomma i fräga. För atl möjliggöra statligt slöd även i delta senare utvecklingsskedeinrättades stiftelsen för industriellt utvecklingsarbete- Industrifonden (prop. 1978/79: 123 bil. 1, NU 1978/ 79:59, rskr 1978/79:415). Fonden har lill ändamål att genom stöd enligl förordningen(1979:630) om statligt stöd genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete(ändrad 1980:470) stödja utveckling av nya produkter, processer och system förindustriell produktion (industriellt utvecklingsarbete). Fonden skall pä begäranav regeringen avge yttranden i andra ärenden rörande statligt slöd lillindustriellt utvecklingsarbete. Stöd till industriellt utvecklingsarbete 1979/80 Utgift 300000000 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 150000000 Budgetärel 1979/80 anvisades under denna anslagsrubrik etlreservationsanslag av 300 milj. kr. Därutöver beräknar Industrifonden att detotala ränteintäkterna för tiden till uppgår till ca 55 milj.kr. Industrifondens praktiska verksamhet inleddes i slutet avår 1979 och fonden har fäll förirågningar ochansökningar rörande totalt ca 90 projekt. De totala anspråken på lånemedel harför dessa projekt uppgått till ca 800 milj. kr. Industrifonden har t.o. m. den1 fattat beslul om lån till 12 projekt och det sammanlagdalåneåtagandet uppgår till ca 140 milj. kr. Prop.1980/81:130 116 Industrifonden konstaterar att del förefaller uppenbartatt den form av lånefinansiering av utvecklingsarbete som Industrifonden kanerbjuda är intressant för svensk industri. Fonden finner del dock f. n. svårtatt från sina utgångspunkter göra en långsiktig prognos över vilken nivå som ärlämplig för nägot så oprövat som lånefinansiering av stora ochriskfyllda utvecklingsprojekt. är verksamhetens karaktär sådan att enviss långsiktighet när del gäller medelslillförsel är nödvändig och fondenanser det inte naturiigt atl i ell forlvarighelstillsländ driva verksamhetenmed bestämda anslag. För atl slulsalser skall kunna dras av behovet pä längresikl av de finansieringsformer som Industrifonden erbjuder krävs emellertid atlverksamhelen kan drivas pä minst nuvarande nivå under yllerligare ett lill tvåår. Detta innebär att den årliga utlåningen skall ligga på ca 250 milj. kr. i1980 års penningvärde, vilket för det kommande budgetåret innebär ca 280 milj.kr. Därvid förutsätts att Industrifonden inle åläggs att hell eller delvisöverta finansieringen av större utvecklingsprogram som har finansieratsav slalen i annan ordning eller atl statsmakterna ålägger fonden alt särskiltfinansiera vissa nya projekt. Vidare har Industrifonden förutsatt atl fondeninte behöver stödja projekt som riktar sig mot den svenska energimarknaden. En ytterligare förutsättning har varit att Industrifondensuppgift även framledes skall vara att stödja projekt i de störreindustriföretagen. Fonden har inte resurser all handlägga ansökningar ochprojektstöd från mindre företag. De problem som erfarenhetsmässigt kan uppstä isådana projekt fordrar annan kompetens än de projekt som fonden normall arbetarmed. Denna finns i de regionala utvecklingsfonderna. Undantagsvis kommer fondendock att kunna lämna slöd lill projekt med mindre ekonomisk omfattning än dengräns som f. n. tillämpas, ca 5 milj. kr. Industrifonden bedömar all en utlåning under budgetåret1981/82 av ca 280 milj. kr. till ca 60 milj. kr. bör kunna ske medränteintäkter. Nägra återbetalningar eller eftergifter av lämnade lån förutsesinle bli aktuella förrän tidigast . Industrifonden bedömer meddessa ulgångspunkter ett medelstillskott av minst 220 milj. kr. som nödvändigtför /82. Mot denna bakgrund har fonden ansett ettmedelslill-skott av 225 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang anföra följande. Genom inrättandet av Industrifonden har statensmöjligheter att lämna stöd till större industriella utvecklingsprojektväsentligt förbättrats. Industrifonden har under sina första 16 månadersverksamhel beslulal om lån till 17 olika projekt med totalt ca 176 milj. kr. 1följande sammanställning redovisas kortfattat några av de projekt som hittillshar fäll slöd. Beskrivning av projektets syfte Konlinueriigmätning av blodsockerhalten hos diabeliker Framställningav tillväxthormon med hybrid-DNA-leknik Kulsinlerprocess - pilotanläggning i ,som framgångsrikt tillverkar konstgjorda njurar, utvecklar nu ett instrumentför kontinuerlig mätning av blodsockerhalten hos diabeliker med slöd av etl länfrän Industrifonden. Instrumentet kommer att öppna nya möjligheter altförbättra diabetesbehandlingen och avsikten är att senare använda samma principför att utveckla en "konstgjord bukspollkörlel". Vissa former av dvärgväxt har sin grund i brist påtillväxthormon. Dylik dvärgväxt kan förebyggas med hjälp av tillväxthormon somKabiVitrum framställer ur hypofyser från avlidna människor. Med medel frånIndustrifonden utvecklar nu KabiVitrum reningsmetoder och genomför kliniskprövning av ett tillväxthormon som framställs genom odling av en bakterietypsom har utvecklats med hybrid-DNA-leknik. På detta sätt kan man häva den idagsvåra råvarubristen och möjliggöra behandling av många fler patienter äntidigare. I masugnar används ofta järnmalm i form av pellets(kulsinler) som är anrikat malmpulver sintrat till kulor. krävs myckelstora sinterverk för all få god ekonomi. har fått etl lån för att utvecklaen metod som kan bli ekonomisk även i liten skala. Konslruklionscenler och halvledarlaboratorium för integreradekretsar LKB-PRODUKTER 9,5 Mätinstrument för biologiska vätskor imikromängder Kontinuerlig framställning av tunt höglryckspressatla-minat Köllimalor för neutronbestrålning av cancertumörer LM kommer all bygga uppresurser för all internt i bolaget kunna konstruera egna avancerade integreradehalvle-darkretsar. Genom ell län från Industrifonden kommer denna verksamhet -som innebär betydande tekniska och ekonomiska risker - all kunna bedrivassnabbare och med högre ambitionsnivå. Om projektet blir framgångsrikt kommer LMEricsson all kunna införa den senaste halvledartek-nologin pä bred front i sintillverkning. Proteinanalys är viklig för bl.a. födoämnesanalyser ochför diagnostik i sjukhusens laboratorier. Med det nya instrument somLKB-Produkter nu utvecklar med lån från Industrifonden kommer man att kunnaanalysera mycket små mängder, under en miljondels liter, av kroppsvätskor ochandra biologiska välskor. "perslorpsplalla", kan fn.bara framställas i ark. Ett utvecklingsarbete som bedrivs vid medslöd frän Industrifonden syftar till konlinueriig framställning av laminal,vilkel kan sänka kostnaderna avsevärt. Produktens egenskaper kan ocksåförbättras om bolaget lyckas med utvecklingen av den nya höglrycksmetoden. Neutronbeslrålning av tumörer är en av de många nyabehandlingsformer som prövas i kampen mol cancer. som sedan längearbetar med acceleratorer. utvecklar nu med stöd av Industrifonden en ny typav köllimalor, som kommer all göra del lällare att snabbt slälla in slrålfältetsä atl omgivande organ skonas. Manuellborthyvling av ytfel hos stålämnen är etl smutsigt, bullrigt och hellarbete. Med stöd av Inudstrifonden installerar nu i i samarbete medCenlro-Maskin en helt ny typ av anläggning för syrgashyvling av varmastäläni-nen i direkl anslutning till sin nya slränggjutnings-maskin för slabs.Della innebär bl.a. att man inle behöver använda någon brännbar gas utan enbartsyrgas. Om projektet lyckas har man löst ett svårt arbetsmiljöproblem samtidigtsom svensk industri får en värdefull referensanläggning. har fåll ett lån från Industrifonden för att inomutvecklingsbolaget vidareutveckla en gasturbin förpersonbilsdrift. Konstruktionen (KTT - Kronogård Turbine Transmission) ärbaserad på delvis nya principer och behöver t.ex. ingen växellåda av den typsom krävs för kolvmotorer eller andra gasturbiner. KTT-projek-tel har enintressant och delvis unik utvecklingspotential vad avser verkningsgrad, vikl.miljöegenskaper och möjlighelen all använda olika bränslen. Enligt min uppfattning illustrerar sammanställningen välden variation och mångfald som fondens hittillsvarande stödverksamhet harkaraktäriserats av. Detla gäller säväl i fråga om arten av företag som harbeviljats stöd som beträffande projektens egen karaktär. Vissa projekt ärutpräglat "högteknologiska" medan andra representerar en meraverkstadsnära utvecklingsinsats där riskerna dock kan vara betydande. Industrifondenlämnar normalt slöd med högsl av den beräknade projektkostnaden. Elt av deviktigaste syftena med fondens verksamhet är att möjliggöra ökadeutvecklingsinsatser inom industrin. Stöd lämnas därför inte till projekt sombedöms vara ett led i ett företags normala produktutveckling eller tillprojekt som företagel kan genomföra utan stöd. Erfarenheterna har visat attdel trots de problem som ligger i att bedöma projekt mot dessa kriterier ändåär möjligt atl inrikta fondens stöd i enlighet härmed. Jag bedömer det därförrimligt alt anta att fondens stöd t. o. m. utgången av har lett tillökade utvecklingsinsatser inom den svenska industrin om ca 300 milj. kr. En fortsatt offensiv satsning på svensk industris tekniskaoch kommersiella konkurtenskraft är som jag har angivit av störstabetydelse för att stärka den svenska ekonomin i ett perspektiv som sträcker sigfram emot . De vunna erfarenheterna av Industrifondensverksamhel är positiva. Det ligger emellertid i sakens natur att en egentligutvärdering av denna stödform inle kan göras förrän ett större antal projekthar hunnit genomföras och deras resultat kunnat utnyttjas . Prop.1980/81:130 119 Ensådan utvärdering kan alltså inte göras ännu pä . Jag anser emellertidatt de hittillsvarande eriarenheterna av fondens verksamhet är sä goda ochperspektiven sä intressanta att statsmakterna bör kunna ge fondenplaneringsförutsättningar för den närmaste treårsperioden. Jag godtar ihuvudsak fondens utgångspunkter för beräkning av erforderiig stödkapacilet menberäknar etl något lägre medelstillskotl än vad fonden har angivit. Jagförordar att fonden under budgetåren 1981/82-1983/84 tillförskapitaltillskott om 150 milj. kr. i form av statliga anslag, dvs. totalt 450 milj.kr. Härtill kan fonden disponera vissa ränteintäkter varför den faktiskastödkapaciteten kan beräknas komma atl uppgå lill istorieksordningen 500 milj. kr. Den inrättadeoljeersättningsfonden (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:49, rskr 1980/81:100)kommer atl kunna tillföra energisektorn betydande kapitalbelopp för projekt somär av särskill intresse när del gäller att ersätta olja i den svenskaenergiförsörjningen. Den kompletterar därvid när det gäller industriellautvecklingsprojekt inom energiområdet Industrifondens stöd till allmäntindustriellt utvecklingsarbete. Jag har beaktat detta vid min beräkning avmedelstillskotl till fonden. Till slöd lillindustriellt utvecklingsarbete bör för /82 anvisas ettreservationsanslag av 150 milj. kr. att ställas till Industrifondensförfogande. Regeringen bör härutöver inhämta godkännande av att 300milj. disponeras för fonden under budgetåren 1982/ 83-1983/84. Vidbehandlingen av prop. 1978/79: 123 om riktlinjer för industripolitiken m.m.förordade näringsutskottel med anledning av motionerna 1978/ 79: 1010, 1495,1652, 2020 och 2427 att nationella utvecklingsbolag skulle inrättas inomområdena energi, miljövård och transportsystem. beslöt (NU1978/79:59, rskr 1978/79:415) i enlighet med utskottets hemställan att som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet hade anfört. Som grundkapital förbolagen har under fonden för statens aktier anvisat ett investeringsanslagav 15 milj. kr. Vid behandlingen av fråganom anslag till för /80 gjordenäringsutskottet vissa uttalanden (NU 1978/ 79:60) om bl.a. samarbete mellanStudsvik och det föreslagna utvecklingsbolaget förenergiområdet. beslöt (rskr 1978/79:429) att som sin mening geregeringen till känna vad utskottet hade anfört. Föratt lämna närmare förslag om inriktning och utformning av bolagens verksamhethar planeringschefen hos STU biträtt i industridepartementet.Hans förslag återfinns som bilaga 11. Prop.1980/81:130 120 Er\ligtförslaget, som har baserats pä de uttalanden av näringsutskottet som låg tillgrund för beslut, bör bolagen inriktas på teknikupphandling medbivillkoret all upphandlingen skall leda till produkter med en klarinternationell marknadspotential. Bolagens uppgifter föresläs vara i förstahand - att identifiera möjligheler till teknikupphandlingsom kan leda till internationellt konkurrenskraftig produktion av varor ellerijänsler - att ta initiativ till teknikupphandling avmyndigheter - att handla upp teknik i sådana fall där ingenmyndighet vill engagera sig men där bolagen kan finansiera verksamheten päannat sätt. Därutöverföreslås bolagen kunna åta sig betalda uppdrag inom sina resp.kompetensområden. Enligtförslaget bör funktionerna som utvecklingsbolag knytas lill redan existerandeverksamheter och i första hand förordas alt särskilda juridiska personer inteskapas för all genomföra den avsedda verksamhelen. De uppgifter som harföreslagits för ett nytt utvecklingsbolag inom energiområdet föresläs läggaspå AB Asea-Atom medan för motsvarande uppgifter inom miljö- ochtransportsystemområdena föreslås att ()skall beredas tillfälle att åta sig dessa. I det fall bolagen inte knyts existerande verksamhet föreslås att bolagen sinsemellan samordnas. Remissorganentillstyrker i huvudsak förslagen om verksamhetens i n-ri ktning. Verkställandeledamoten I NE-VL) konslalerar allfrågan om bolagens uppgifter har analyserats förtjänstfullt och framhåller: Jagdelar i stort sett åsikten alt de uppgifter som skulle kunna motiverainrättandet av ytterligare utvecklingsbolag är leknikupphandlingsservice,exploateringsservice och projektledningsservice ål slalliga och kommunalamyndigheter. Från NE:s ulgångspunkter skulle ett statligt utvecklingsbolag meddessa uppgifter kunna vara en ändamålsenlig samarbetspartner och uppdragstagareför vissa typer av uppdrag. Jag är övertygad om atl molsvarande gäller en radandra ulvecklingsfinansierande myndigheter och offentliga organ. Fleraremissorgan tar upp frägan om avvägningen mellan resurser och ambitioner förbolagens verksamhet. SIND erinrar om en redovisad utredning omregionala utvecklingsbolag (SIND 1980: 14) och konstaterar: Debehandlade bolagen har ännu arbetat för att någon egentligutvärdering av deras verksamhel skall kunna genomföras. Utredningen angeremellertid en rad problem och svårigheter som möter förelagen och tyder på attde torde ha små möjligheter atl uppfylla de ambitiösa uppgifter de getts. Detlakan till viss del sammanhöra med de regionala begränsningarna för derasverksamhet. Den främsta orsaken synes emellertid vara att deras organisationoch de resurser som tillförts bolagen inte tillnärmelsevis molsvarar demålsättningar för deras verksamhet som formulerats. Prop.1980/81:130 121 Mot denna bakgrund framhåller SIND behovet att slarklbegränsa de föreslagna bolagens uppgifter i förhållande till vad som angavs vidriksdagsbehandlingen av frågan. SIND och Asea-Atom poängterar att inriktningen påteknikupphandling måste förenas med krav på alt den skall leda till produkter meden klar internationell marknadspotential för vilken en lämpligmarknadsorganisa-Uon finns tillgänglig. I frågan om den föreslagna verksamhetens organisation ärremissopinionen klart splittrad. SU och Asea-Atom, som endast har yttrat sigöver del föreslagna organet för energiområdet, betonar det angelägna i attknyta uppgifterna till redan existerande organ och förklarar sig beredda attåta sig uppgifterna, SU för samtliga tre områden, Asea-Atom för energiområdet. SIND framhåller alt de nationella utvecklingsbolageninnebär en splittring av resurserna vilken kan leda till lägre effektivitet.Verket föreslår därför att bolagen nära knyts till befintliga myndigheter ellerföretag som redan har kompetens inom området. I första hand föreslås enknytning lill STU. påpekar atl varje förelag har sinspeciella inriktning och torde vara lämpat endast för exploatering av objektinom sitt område. En knytning av ett nationellt utvecklingsbolag till ettföretag inom resp. bransch riskerar att leda till snedvriden konkurtens ochensidig inriktning av teknikupphandlingen. Även SU har tagit upp konkurrensfråganoch framhåller alt utvecklingsenheten inte fär knytas på ett sådant sätt tillnågot kommersiellt företag alt objektiviteten i dess bedömningar kanifrågasättas. NE-VL utvecklar denna problematik ytterligare i sittyttrande: Det finns elt antal utvecklingsbolag som kan ansesvara "nationella". SU, Siudsvik och Asea-Atom är exempel på delta.Del föreligger inga som helst hinder för att dessa av eget val engagerarsig i verksamhet av nu aktuellt slag. Att så inte skett anser jag indikera attuppgifterna inte passar in i den verksamhet de har kompetens, resurser ochmotiv för.