prop · G403187 · 1980-12-31 00:00:00 — Sjukvårdshuvudman skall därvid tillhandahålla avgiftsfriaeller prisnedsalta glasögon till barn och ungdomar. Prop.1980/81:187 12 Hjälpmedelsersällningen bör i enlighel medöverenskommelsen höjas lill . per invånare och år fr. o. m. . En viss del av sjukförsäkringens hjälpmedelsersällning, f.n. . per invånare och år, avsätts till en särskild fond för finansieringav verksamheten vid handikappinstitutel, som drivs av en för staten och sjukvårdshuvudmän-negemensam stiftelse. Enligt en särskild överenskommelse som träffats mellan slatenoch sjukvårdshuvudmännen skall . per invånare och år avräknas frånhjälpmedelsersättningen och tillföras den särskilda fonden för åren 1982 och1983. En verksamhet med tolktjänst för språkUg kommunikationmellan döva och hörande inleddes omkring i försöksform med anknytningtill landstingens hjälpmedelsverksamhet. Tolktjänsten har därefter byggts ut ilandstingens regi. Det finansiella ansvaret för den övertogs av dem päsamma sätt som hjälpmedelsverksamheten. Det praktiska utveckhngsarbetet inomdetta område är anförtrott åt handikappinstitutet. Tolktjänsten har med tidenutvidgats och avser numera barndomsdöva, vuxendöva, vissa gravt hörselskadade,dövblinda och talskadade. utvecklingsarbete ligger lillgrund för överväganden om en förbättrad tolktjänst. Vid överenskommelsen har förutsatts attsjukvårdshuvudmännen successivt bygger upp en samordnad tolktjänst åt döva,dövblinda m. fl. och svarar för kostnaderna härför. 1.9 Kostnader och finansiering Den ekonomiska innebörden av överenskommelsen medsjukvårdshuvudmännen framgår av den sammanställning som bör las in som bilaga2.1 till detta regeringsprotokoll. Genom de nya ersättnings- och avgiftsreglerna beräknassjukvårdshuvudmännens inkomster öka med sammanlagl ca 982 milj. kr. år 1982och med ytterligare ca 163 milj. kr. vid en patientavgift av . Av den sammanlagda ökningen hänför sig 589 milj. kr. lill höjdaersättningar från sjukförsäkringen och 556 milj. kr. Vid de ekonomiska beräkningarna har vårdvolymen antagits liggapå nivå. För sjukförsäkringen innebär således de nyaersättningsreglerna en sammanlagd kostnadsökning med 589 milj. kr. per år.Detta medför enligt gällande finansieringsregler en ökning av statens kostnaderför bidrag till sjukförsäkringen med nämare 90 milj. kr. För budgetåret1981/82 blir statens merkostnader drygt 40 milj. kr. I årets budgetproposition (prop.1980/81:100, bil. 8, punkt B 8) beräknades förslagsanslaget Bidrag lillsjukförsäkringen för /82 till 3 850 milj. kr. Med beaktande avde nya ersättningsreglerna samt det nu kända kostnadsutfallet för år 1980beräknas statens kostnader under anslaget till 3 890 milj. kr. 1980/81:187 13 1981/82. Den del av kostnadsökningen som skall finansierasav avgifter frän arbetsgivare och egenförelagare föranleder ingen ändring avgällande avgiftsuttag. I den här aktuella överenskommelsen har förutsatts attsjukvårdshuvudmännen utan särskild ekonomisk ersättning tillämpar ettgemensamt skydd för patienterna mot höga sjukvårds- och läkemedelskostnader ienlighet med beslut i anledning av regeringens proposition1980/81:73. Regeringen har anvisat medel för vissainformationsåtgärder i samband med införandel av högkostnadsskyddet. registrerades vårdsökandetandvårdspatienter, som inte lyckats få landvård, hos försäkringskassorna förförmedling till olika vårdgivare. Systemet upphörde på grund av altriksförsäkringsverket och försäkringskassorna ansåg att det inte fungerat påavsett sätt och inte fyllt någon egentlig funktion eftersom kassorna inte hadenågot inflytande på vårdresurserna. har efter en genomfördenkät bland folktandvårdens huvudmän redovisat ett fortsatt behov av förmedlingsverksamhetför nya tandvårdspatienter. Samrädsgruppen för tandvårdsfrågor i länhar likaså i skrivelser till regeringen begärt en fortsattförmedlingsverksamhet av detta slag. Överläggningar har därför upptagits mellan representanterför , , ochsocialstyrelsen. Överläggningarna har resulterat i en överenskommelse om ettramavtal mellan och angående anordnandeav förmedling av tandvårdspatienler inom områden där behov av sådan förmedlingföreligger. I den nu träffade överenskommelsen har förutsatts attsjukvårdshuvudmännen utan särskild ekonomisk ersättning svarar för förmedlingav tandvårdspatienler inom landstingskommuner och kommuner där lokala avtalträffas om behov och omfattning av sådan förmedling. har efter samråd med Slalensbakteriologiska laboralorium hos regeringen begärt bemyndigande atl få utfärdarekommendation om -för den enskilde kostnadsfri - allmän skyddsympning motmässling, påssjuka och röda hund dels vid 1 1/2 och dels . Iöverenskommelsen har förutsatts att kommer att utfärdarekommendation om allmän skyddsympning av barn vid 1 1/ålder. De överenskomna ersättningarna från sjukförsäkringen skallgälla t. o. m. utgången av . Frågan om ersättningsreglerna för tidendärefter förutsätts bli föremål för nya överläggningar. Som jag nämnt under punkt 1.2 har det förutsatts all ensärskild arbetsgrupp skall tillsättas inför nästa överläggningsomgång för atl -i den nya hälso- och sjukvårdslagstiftningens anda - överväga möjligheterna atti 1980/81:187 14 ökadomfattning föra samman och schablonisera ersättningarna från sjukförsäkringen lillde offenfliga sjukvårdshuvudmännen. Arbetsgruppen skall därvid även övervägamöjligheterna att i detta ersättningssystem - helt eller delvis - inrymmanuvarande slatsbidrag till kliniker för psykiskt sjuka. Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregäende hemställer jag att regeringen delsföreslår att antaga inom upprättat förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, delsbereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om ersättningarnafrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. 2Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. Iprop.1966:64 (SU 1966:94, rskr 1966:220) angående huvudmannaskapet för mentalsjukvårdenm.m. redovisades preliminära överenskommelser om landstingens överlagande den 1januari 1967 av den stafliga mentalsjukvården . t bemyndigadesdärvid av att godkänna avtal med landstingen samt med dåvarandestäderna , och om huvudmannaskapet för mentalsjukvårdenm. m. enligt i propositionen närmare angivna grunder. Maj:t godkände den28 avtal med landstingskommunerna om övertagande av statensmentalsjukvård den Därefter har i prop. 1967:69 (SU 1967:106, rskr 1967:252) redovisats avtal med de nämnda städerna om deras övertagande av hela den psykiatriska sjukvården i städerna, vilka avtal godkänts av Kungl. Tilläggsavtaltill mentalsjukvårdsavlalen om höjda driftbidrag träffades medsjukvårdshuvudmännen . Genomtilläggsavtalen har det urspmngliga driftbidraget ersatts med fasta årligabelopp som fastställts efter förhandlingar mellan parterna. Bidraget uppgicktill 2 . Ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100, bilaga 8) anmälde jag alt förhandlingarfortfarande pågick om bidraget till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m.för och följande år. I avvaktan på resultatet av förhandlingarnaföreslog jag att förslagsanslaget H 3. Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. skulle föras upp med oförändrat för /82. har träffat överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen ombidrag till den psykiatriska vården . Överenskommelsen gäUerunder förutsättning att den godkänns av regeringen och av samtligalandstingskommuner och berörda kommuner. 1980/81:187 15 Överenskommelsenbör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Parternahar enats om ett driftbidrag med sammanlagt ca 2 652 milj. kr. för ,dvs. samma belopp som har betalats ut a conto . har parternaenats om ett bidrag med 3 310 milj. kr. m. skall staten lämna bidrag till sjukvårdshuvudmännen för denpsykiatriska vården i form av ett allmänt och ett särskilt bidrag. Det särskildabidraget, som skall utgå t. o. m. , skall ersätta byggnads- och utrustningsbidragenenligt de tidigare mentalsjukvårdsavlalen. Detta innebär att staten på tio åravlöser de nuvarande byggnads- och utrustningsbidragen. Sedan pågåendemarkförhandlingar mellan förhandlingsnämnden och vissa enskildasjukvårdshuvudmän slutförts skall ersättningar för markförvärv inte utgå. Föråren 1982 och 1983 utgör det allmänna bidragel 3 720 resp. 3 900 milj. kr. ochdet särskilda bidraget 126 resp. 132 milj. kr. Om löner och priser stiger medmer än under ettvart av skall förhandlingar tasupp om konsekvenserna av detta. Iavtalen finns en bestämmelse om att Ijänstebrevsrätten för landstingskommunalaoch kommunala sjukvårdsinrättningar skall upphöra fr. o. m. den 1 januari 1982utan särskild ersättning härför. Överenskommelsenreglerar vidare kostnaderna för vård vid rättspsykiatrisk kUnik av den somgenom lagakraftvunnen dom överlämnats fill sluten psykiatrisk vård. Bidragenskall fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen enligt de grunder som anges ibilagorna B och C till förhandlingsprotokollet, om inte huvudmännen träffateller kommer att träffa överenskommelser om annan fördelning. Enförutsättning för att avtalet skall gälla är att parterna godkänner en överenskommelsesom träffats om kompensation till staten för övertagandet avdriftkostnader för skyddade verkstäder, arbelsvårdsinslitut m. m. Jagåterkommer till denna i det följande. Deöverenskomna höjningarna av bidragen liksom den ändrade konstruktionen avbyggnadsbidragen m. m. kommer enhgl min mening att bidra till att denpsykiatriska vården utvecklas i önskvärd riktning, dvs. mot en utbyggnad avöppna och halvöppna vårdformer. Den träffade överenskommelsen bör därförgodkännas. Parternaär överens om atl gemensamt utreda förutsättningarna för atl fr. o.m. ersätta bidragen till den psykiatriska vården ochersättningarna från sjukförsäkringssystemet med ett generellt bidrag. Vidareskall gällande mentalsjukvårdsavtal ersättas med nya avtal. Det är mot denbakgrunden som parterna har kommit överens om en avtalsperiod, som anslutertill uppgörelsen om ersättning till sjukvårdshuvudmännen från den allmännaförsäkringen. Jag finner det glädjande alt det nu råder enighet om attundersöka förutsättningarna för atl reformera bidragssystemet inom sjukvården.Ett mera allmänt sjukvårdsbidrag är 1980/81:187 16 enligt min mening att föredra framför de särskilda bidragsom nu utgår lill olika ändamål. Med utgångspunkt i vad som har överenskommils om bidragför åren 1981 och 1982 beräknar jag medelsbehovel för /82 lill(1 655 000 000 -(- 1 860 000 000 -I- 63 000 000) 3 . Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen atl godkänna överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för om bidrag lill den psykiatriska vården föråren 1980-1983, m. m. 2. till Bidrag tiUdriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /82 anvisa eltförslagsanslag av 3 . 3.1 Kompensation till staten för övertagande avdriftkostnader för skyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut, m. m. Efter samråd med chefen för budgetdepartementet vill jag idetta sammanhang anmäla en överenskommelse som träffals om kompensation tillstaten för övertagande av driftkostnaderna för skyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut,m. Enligt beslut (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr74) om framtida huvudmannaskap och organisation av skyddat arbete och yrkesinriktadrehabilitering m. m. skulle verksamheten vid verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler,industriella beredskapsarbelen och hemarbete samordnas i en gemensamorganisation. Dessa verksamheter skulle samordnas under regionala stiftelser ivarje län med landstingskommunerna och staten som stiftelsebildare. skulle bildas för vissa övergripande frågor. På grundval av förslag av en särskildorganisationskommitté och överenskommelser som träffats mellan statens förhandlingsnämndoch de dåvarande huvudmännen beslutade /(prop. 1978/79:139,AU 29, rskr 293) om riktlinjer för den nya stiftelseorganisationen. a. aU ett statligt driftbidrag skulle ulgå för att täckaunderskottet i verksamheten. Den centrala stiftelsen - Stiftelsen Samhällsföretag-inrättades genom beslut av regeringen den 8 febmari 1979. De regionalastiftelserna övertog driften av de skyddade verkstäderna m. m. den 1 januari1980. I den överenskommelse om ändrat huvudmannaskap förskyddade verkstäder, arbetsvårdsinstitut m. m. som statens förhandlingsnämndträffade med de tidigare huvudmännen för dessa Prop.1980/81:187 17 institutioner konstaterade parterna atl del angavs ipropositionen 1977/78:30 att ett stadigt övertagande av det kommunala och landsfingskommunalakostnadsansvaret på detta område endast kunde accepteras om det i sin helhetmotsvarades av minskade statliga åtaganden inom andra kommunalaverksamhetsområden. På uppdrag av regeringen träffadedärefter förhandlingsnämnden och företrädare för , samlligalandstingskommuner, , och kommuner och för en överenskommelse om kompensation för är1980 med 775 milj. kr. för statens övertagande av driftkostnaderna för deskyddade verkstäderna m. m. En överenskommelse har träffats för åren 1981och 1982. Landstingskommunerna samt Gofiands, och kommunerskall som slutlig reglering erlägga kompensation ull staten med 775 milj. kr.för vartdera årel 1981 och 1982. Efler skall sådan kompensation ejutgå, varför frågan därmed är slutligt reglerad. Överenskommelsen bör fogastill regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Överenskommelsen gäller under förbehåll av regeringenssamt landstingskommunernas och de berörda kommunernas godkännande. Överenskommelsenförutsätter ocksä att parterna godkänner den överenskommelse som träftats sammadag om bidrag till den psykiatriska vården m. m. Det bör ankomma på regeringen att besluta i denna fråga. 3.2 Överenskommelse om frågor i samband med länsläkarorganisationensavveckling I årets budgetproposition (prop. 1980/81:100, bilaga 8)nämnde jag att statens förhandlingsnämnd hade fått i uppdrag att förhandla medföreträdare för sjukvårdshuvudmännen om samverkan inom det miljömedicinskaområdet. I uppdraget ingick också atl förhandla om överförande av personal inomlänsläkarorganisationen till landstingen. Jag vill i detta sammanhang anmäla att överenskommelse idessa frågor nu har träffats mellan företrädare för statens förhandlingsnämndoch . Överenskommelsen innebär atl Landstingsförbundetrekommenderar sjukvårdshuvudmännen att fr. o. m. den 1 juU 1981 genommiljömedicinska enheter eller pä annat sätt dels tillgodose länsstyrelsernasbehov av medicinsk expertis dels samverka med stathga organ om hälso- ochmiljömässiga och andra därmed sammanhängande medicinska frågor. Slaten skallbetala ersättning till sjukvårdshuvudmännen för medicinsk expertis som statenutnyttjar. rekommenderar sjukvårdshuvudmännen att erbjudalänsläkare, bUrädande länsläkare och länssjukskölerskor anställning fr. o. m.den 1 juU 1981 hos sjukvårdshuvudmännen. Överenskommelsen bör fogas till regeringsprolokolleli detta ärende som bilaga 2 1980/81. 1980/81:187 18 Överenskommelsengäller under förbehåll alt den godkänns av regeringen och avLandstingsförbundets styrelse. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag, alt regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag här har anfört om kompensation till staten ochom länsläkarorganisationens avveckling. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdersom föredragandena har hemställt om. 1980/81:187 19 Gällandebestämmelser för sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen Sjukförsäkringsförmånernaenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630, ändrad senast1980:1039), AFL, består av sjukvärdser-sättning, sjukpenning ochföräldrapenning. Sjukvårdsersättning utgår enligl 2 kap. AFL i form aversättning för läkarvård, tandvård, sjukhusvård och för vissa sjukvårdandebehandlingar som utförs av annan än läkare. Ersättning utgår även för resor isamband med vården samt för läkemedel. Vidare utgår viss ersättning försjukvårdshuvudmännens kostnader för ambulanstransporter ochhandikapphjälpmedel. Ersättningför läkarvård utgär om vården ombesörjs av staten, landstingskommun ellerkommun som inte tillhör landstingskommun (offentlig läkarvård) eller lämnas avläkare som är uppförd på en av allmän försäkringskassa upprättad förteckning(annan läkarvård). Ersättning utgår enligt grunder som regeringen fastställer.I fråga om vård som lämnas av läkare som uppförts på den nämnda förteckningenfastställs grunderna för högst i sänder efter förslag avriksförsäkringsverket. Regeringen kan därvid bestämma det högsta arvode som fårtas ut för vård som lämnas av läkare som är uppförd på förteckningen. Grunderför läkarvårdsersättning m. m. har faststäUts i läkarvårdstaxan (1974:699, ändradsenast 1980:935). För offentlig läkarvård betalar tillsjukvårdshuvudmannen läkarvårdsersättning med . för varje läkarbesök. Avpatienten får tas ut en avgift på högst . Beloppen inkluderar ersättningäven för det första läkarbesök som sker med anledning av remiss samt för sådanaröntgen- och laboratorieundersökningar m. m. som patienten blir remitterad tillvid läkarbesöket. Meddelas vården vid läkares besök hos den sjuke kan en tilläggsavgiftav . tas ut av den försäkrade. Vid rådfrågning per telefon utgår endastpatientavgift med . Förläkarvård vid vissa sjukhus som inte drivs av staten, landstingskommun ellerkommun utanför landstingskommun, men som har vårdavtal med offentligsjukvårdshuvudman, utgår ersättning till huvudmannen enligt samma grunder. Iannan läkarvård får läkare för varje patientbesök tillgodoräkna sig arvode medhögst de belopp som anges i läkarvårdstaxan. Läkaren får i patientavgift ta ut högsl30 kr., i vissa fall 35 och . Patientavgiften inkluderar ersättning förremissbesök hos läkare inom offentlig vård samt för röntgen- ochlaboratorieundersökningar m. m. som patienten remitteras till. 1980/81:187 20 Vidläkares besök hos den sjuke får tas ut en tilläggsavgift med . För telefonrådfrågningutgör patientavgiften högsl . Skillnaden mellan läkararvodet ochpatientavgiften betalas av direkt till läkaren i form avläkarvårdsersättning. Vidremiss från privatpraktiserande läkare för lakar-, röntgen- eller laboratorieundersökningi offentlig vård ersätter sjukförsäkringen vederbörande sjukvårdshuvudman med147 kr. Vid remiss för rönten- eller laboratorieundersökning hos privat röntgenmotlagningeller laboratorium som har driflavtal med sjukvårdshuvudman utgår ersättningfrån sjukförsäkringen liU huvudmannen med . Molsvarande bestämmelseräger tillämpning när remiss utfärdas inom företagshälsovården. 3.Ersättning för sjukvårdande behandling m. m. I2 kap. 6 § AFL ges regeringen möjlighet föreskriva att ersättning skall utgåför försäkrads utgifter för annan värd eller behandling i anledning av sjukdomän läkarvård, tandvård och sjukhusvård liksom för resor i samband med sådan vårdeller behandling. Närmare bestämmelser härom finns i förordningen (1976:1018,ändrad senast 1980:937) med taxa för sjukvårdande behandling m. m. Enligt2 § förordningen avses med sjukvårdande behandling i offentlig vård sådansjukvårdande behandUng som ombesörjs av staten, landstingskommun eller kommunsom inte tillhör landstingskommun. Arvodet för sjukvårdande behandling ioffentlig vård ulgör . för varje besök. Patienten erlägger högst . ipatientavgift och försäkringen betalar en behandlingsersättning av 55 kr.Motsvarande regler gäller rådgivning i födelsekontrollerande syfte ellerrådgivning angående abort eller sterilisering. För sådan rådfrågning utgårinte patientavgift och behandUngsersätt-ningen utgör . Arvode utgår dockinte för vård eller behandUng eller rådgivning som ges i anslutning till besökför vilket utgår arvode enligt läkarvårdstaxan. För vård eller behandling somlämnas av privatpraktiserande vårdgivare som har avlal med sjukvårdshuvudmanutgår ersättning på samma sätt som om vården hade lämnats av huvudmannen. Medannan sjukvårdande behandling avses sådan sjukgymnastisk behandling som lämnasav privatpraktiserande sjukgymnast eller läkare som är uppförd på en av allmänförsäkringskassa upprättad förteckning. Till försäkringen ansluten vårdgivarefår tillgodoräkna sig arvode med högst det belopp som anges i taxan.Patientavgift får tas ut med högst . När vården ges vid besök hos densjuke får en tilläggsavgift tas ut med . För telefonrådgivning utgår endasipatientavgift med högst . betalar skillnaden mellanarvode och patientavgift direkt lill vårdgivaren genom behandlingsersättning. Prop.1980/81:187 21 Ersättning för preventivmedelsrådgivning m. m. I lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerandeverksamhet m. m. (ändrad senast 1977:639) ges regler om ersättning frånsjukförsäkringen för preventivmedelsrådgivning. Samma regler gäller vid rådfrågningangående abort eller sterilisering. Staten, landstingskommun eller kommun fårersättning för kostnader för rådgivning som lämnas den som är omfattad avsjukförsäkringen. Motsvarande ersättning utgår till organisation som medsocialstyrelsens tillstånd bedriver sådan rådgivning. Ersättning utgår äventill privatpraktiserande läkare enligt grunder som regeringen fastställer. Ersättning utgår för varje rådgivningstillfälle med beloppsom regeringen fastställer. Den omfattar även kostnaderna för preventivmedelsom i samband med rådgivningen lämnas ul till den försäkrade. En förutsättningför ersättning är enligt lagen att rådgivning och i anslutning därtillutlämnade preventivmedel tillhandahålls den försäkrade kostnadsfritt.Ersättningsbestämmelser har meddelats i läkarvårdstaxan (1974:699) ochförordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdande behandling m. m. Förrådgivning meddelad av sjukvårdshuvudman utgår arvodel med samma belopp som förläkarundersökning eller för sjukvårdande behandling, dvs. 127 resp. 55kr. För privatpraktiserande läkare utgår varierande arvoden beroende på deåtgärder som vidtagits. Ersättning för vissa läkarutlåtanden Har sjukpenning eller ersättning för sjukhusvård utgivitsför , eller finns det i övrigt skälig anledning, skallförsäkringskassa enligt 2 kap. 11 § och 3 kap. 13 § första stycket AFL i denutsträckning föreskriver undersöka om skäl föreliggerall vidta åtgärd för atl förkorta sjukdomstiden eller att förebygga eller hävanedsättning av den försäkrades arbetsförmåga. När någon begär förtidspension på grund av nedsattarbetsförmåga, handikappersättning eller vårdbidrag skall enligl 4 §kungörelsen (1962:394) med vissa bestämmelser rörande ansökan om pension enligllagen om allmän försäkring, m. m. (ändrad senast 1975:480) läkarutlåtandebifogas ansökan där inte särskilda skäl föranleder annat. Enligt 16 kap. AFL kan som villkor för rätl tillförtidspension, handikappersättning eller vårdbidrag föreskrivas att denförsäkrade skall undergå läkarundersökning. Enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissaläkarutlåtanden m. m. (ändrad senast 1979:854) utgör arvodet . omläkarundersökning eller läkarutlåtande ombesörjts av staten, landstingskommuneller kommun som ej tillhör landstingskommun. Vid undersökning eller utlåtandeenligt 16 kap. 1 § AFL får dessutom av den försäkrade tas ut en patientavgiftmed 20 3 1980/81. Prop.1980/81:187 22 För läkarutlåtande som ombesörjs av annan änsjukvårdshuvudman utgår ersättning enligt föreskrifter somriksförsäkringsverket meddelar. Ersällning från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmanutgår enligt 2 kap. 4 § AFL för sjukhusvård som försäkrad behöver på grund avsjukdom eller förlossning. Fr. o. m. utgör denna ersättning . I fräga om den som inte omfattas av sjukförsäkringens ersättningsregleri detta hänseende tar sjukvårdshuvudmännen i regel ut en avgifl av patientenmed motsvarande belopp. För som försäkrad vistas på sjukhus görs enligt3 kap. 4 § AFL avdrag med . på den sjukpenning denne är berättigad till.Avdraget får dock ulgöra högst en tredjedel av sjukpenningens belopp och den åler.slåendesjukpenningen skall alllid uppgå lill lägst . De grundläggande bestämmelserna om ersättning vid resorfinns i 2 kap. 5-6 §§ AFL. Närmare bestämmelser om resekostnadsersättningfinnas i sjukreseförordningen (1975:964, ändrad senasl 1980:1043).