prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — En lösning som innebär elt gemensamtorganiserat danskt-svenskt forskningsprogram kan därför visa sig ge de bästamöjligheterna. Ledningen i Ris0 har uttalat intresse för en sådan lösning. Medhänsyn till den finansiella situationens sannolika utveckling i Ris0 finns ejanledning räkna med lägre kostnad för NFR per medverkande svensk forskare än iStudsvik. Efter en snar avveckling av fi2-anläggningen skulleendast begränsade delar av den svenska reaktorbaserade naturvetenskapligaforskningen kunna överleva. En del skulle kunna överföras till Ris0. Några avde mest erfarna forskarna skulle kunna fortsätta att få tillträde till demoderna' högfluxanläggningarna i och annorstädes. Forskarutbildningeni skulle i prakuken upphiira och skulle därigenom grundenraseras för svensk forskning vid utländska reaktorer. För att vid en avveckling av R2 ändå kunna behällabegränsade möjligheter till reaktorbaserad forskning och utbildning i Sverigehar möjligheten att anskaffa en mindre forskningsreaktor övervägts och jämförtsmed alternativen att bibehålla enbart R2-0 i drift respektive atl driva R2 med'starkt reducerad effekt. Ingetdera framstår som ekonomiskt rimligt i ensituation då man av ekonomiska skål avvecklar R2-anläggningen. Möjligen är ettalternativ intressant där R2-reaktorns härd byggs om för lägre effekt ochförses med bränsleelement av TRIGA-typ. Härigenom synes för en 1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 503 måttlig investering kunna erhållas en reaktor med hyggligaprestanda (dock ej tillräckliga för bränsleprovning), en reaktor som medgeravsevärd reducering av driftpersonal och bränslekostnader. Mera ingåendestudier erfordras dock för att kunna bedöma kostnaderna för en sådanombyggnad, reaktorns användbarhet och förutsättningarna för att realisera lägredriftkostnader. 1.4.5 Konsekvenser för medicinskoch industriell användning av isotoper Möjligheterna att köpa bestrålningstjänster för isotoptillverkning m. m. från utländska, t. ex. nordiska, reaktorer är goda, såvältekniskt som ekonomiskt. Avveckling av R2 beräknas ge svårigheter endast förförsörjningen med de mest kortlivade isotoperna, främst teknelium-99m, menäven för vissa industriellt använda isotoper. 1.4.6 Konsekvenser för övriga tjänster och Studsvikspersonal Den kärntekniska verksamhet somefter en snar avveckling av R2-anläggningen behöver vara kvar i Studsvik förväntasinte kunna bära kostnaderna för vissa nödvändiga stödresurser, som tidigaredelfinansierats av R2-verksamheten. Statliga tillskott, av storieksordningen15 milj. kr. nuvarande statsanslag till R2-verksamhetenavvecklats, anges bli nödvändiga om ej ytterligare nedläggningar skall följa.Kärnkraft-producenterna och SKI har särskilt framhållit betydelsen avtillgängen till bränslelaboratoriet och laboratoriet för konstruktionsmaterial.Dessa laboratorier är i detta sammanhang speciellt utsatta, eftersom de redannu inle är ekonomiskt självbärande. På motsvarande sätt blir vid enavveckling av R2-anläggningen förutsättningarna sämre för Studsviks forisattamedverkan i kärnsäkerhetsarbetet, t. ex. i beredskapsorganisationen ochutbildningen, och i arbetet inom avfallsområdet. Utöver de 90 personer som är direktengagerade i driften av R2-anlägg-ningen kommer ytterligare ett 50-talpersoner, möjligen fler (jfr ovan), vid projekt- och serviceenheter i Studsviki farozonen vid en avveckling. Vid en avveckling avR2-anläggningen kommer således etl stort antal personer att friställas. Deflesta av dem är specialister med starkt begränsad arbetsmarknad. Även ombehovet av personer med kärnteknisk och radiologisk kompelens under delnärmaste decenniet ej blir obetydligt, gör dock den höga medelåldern hos demsom skulle friställas att de blir svårplacerade. 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 504 1.5Kostnader och kostnadstäckning vid bibehållande av driften vid R2 Kostnaderna för driften vid R2 beräknas enligtgällande budget / 80 bli 47 milj. kr. och intäkterna 44 milj. kr.,svarande mot ett underskott på 3 milj. kr. I kostnaderna ingår särkostnader pä8 milj. kr. för projektverksamhet i direkt anslutning till uppdrag i R2, medanåterstoden kan betecknas som "bestrålningskostnader". Intäkternakommer till från utländska kunder och till från svenska kunder. Med denanvända kostnadsdefinilionen, som inkluderar kapitalkostnader i begränsadutsträckning, ger de utländska intäkterna kostnadstäckning. Intäkterna fränsvenska kunder ger endast i undantagsfall kostnadstäckning (t. ex. direktauppdrag frän , totalt mindre änen procentenhet), medan grundforskningen genom NFR, uppdrag frän Asea-Atomresp. kärnkraftindustrin (inkl. Asea-Atom) inom ramen för tvåkollektivforsknings-avtal samt tjänster åt Kabi Diagnostica får sinabestrålningskostnader nästan helt subventionerade över det statsanslag frånvilket resterande av R2-intäkterna härrör. Ifrågavarande anslag är ett reservationsanslag FI4Bidrag till verksamheten vid . Från dess anslagspost 1Kärnteknisk verksamhet disponeras under /80 20 milj. kr. underrubriken till drift av forskningsreaktorn och 0,3 milj. kr. , samt från anslagsposten 4Förvaltning av anläggningar m. m. 2,6 milj. kr. /78 var bidraget till drift av R2-reaktorn19,5 milj. kr. Det har således i fast penningvärde avsevärt reducerats sedandess. Detta har utredningen uppfattat som ett uttryck för det oklaraplaneringsläget för den framtida verksamheten vid R2 och för svårigheten attdefiniera en ambitionsnivå för denna verksamhet. Ett i fast penningvärdeoförändrat anslag skulle 1979/80 ha blivit ca 23 milj., kr. mot faktiska 20milj. Ett sådant anslag skulle ha balanserat budgeten /80, eftersomunderskottet i denna råkar vara just 3 milj. kr. Därmed skulle StudsvikEnergiteknik på sätt och vis erhållit full ersättning för det intäktsbortfallsom de låga priserna för vissa svenska kunder medför. Underskottet i budgetenberor dock egentligen på att kostnaderna för kärnbränsle och energi ökat snabbareän beräknat. Sedan är 1977 har en avsevärd ökning skett av deutländska uppdragen, vilket klart bidragit till att förbättra det ekonomiskaresultatet. Medan de ekonomiska förutsättningarna för fortsatt driftframstod som dåliga föreligger nu gmnd för försiktig optimism. 1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 505 Avgörande för framtidsutsikterna ärom kärnbränslemarknaden för R2 kan förväntas stå sig under och hatillräcklig bärkraft för väntade kostnadsökningar. De bedömningar som StudsvikEnergiteknik redovisat ger enligt utredningens uppfattning grund för sådanaförväntningar. Vid fortsatt drift av R2 beräknaskostnadsökningarna komma att domineras av ökandekostnader för kärnbränsle, el och eldningsolja. Studsvik Energiteknik haruppskattat ökningen av årskostnaden /80 till 1983/84 att bli 5,8milj. (penningvärde), varav 4,7 milj. kr. för bränsle, el ocholja. Därtill kan komma, / 85, ytterligare ökning på gmnd avövergång till bränsle anrikningsgrad. Dessa kostnadsökningar är sådanasom konkurrenterna på den internationella marknaden också kan förväntas få,varför de ej bör på ett avgörande sätt förändra R2:s konkurrensförmåga.Detsamma gäller förinflaUons-och räntekostnader. En betydande del av de budgeteradekostnaderna för driften av R2 utgörs av betalning för vissa stödfunktioner i Studsvik,vilka utnyttjas ej enbart av R2, t. ex. kärnbränsle- ochmateriallaboratorierna. En fömtsättning för att dessa kostnader för R2 ejskall öka är att den övriga kärntekniska verksamheten i Studsvik bibehålls iungefär nuvarande omfattning och på nuvarande finansiella villkor. Utredningenhar redovisat behov sohi kan tänkas leda till ökning av denna verksamhet ochfinner det rimligt att ej räkna med några kostnadsökningar av denna art för R2. Inget har framkommit som gör detsannolikt att Ullsynsmyndigheterna kommer att uppställa sådana krav förfortsatt drift som kan på ett avgörande sätt öka kostnaderna. Smärre åtgärderav denna art verkar emellertid sannolika och synes i första hand böra betraktasoch finansieras söm ersättningsinvesteringar med efterföljande avskrivning inomramen för R2:s budget. 1.5.3 Modifierat anslagssystem för fortsatt drift Om statens bidrag till driften avR2 kunde "garanteras" så att det täcker de subventioner avbestrålningskostnader som avtalsmässigt vissa svenska kunder åtnjuter och omintäkterna automatiskt kunde höjas i takt med främstkostnaderna för kärnbränsle och energi så borde ekonomiska och organisatoriskafömtsättningar för en längre tids ostörd drift av R2-anläggningen kunnaetableras. Detta kanmed endast smärre modifieringar av nuvarande taxe-, budget-och anslagssystemåstadkommas på t. ex. följande sätt: 1) En standardprislista förbestrålningstjänster till svenska kunder upprättas för ett visst år,"basåret". 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 506 2) För varje efterföljande årberäknas priskorrektioner vilka tar hänsyn till väntade kostnadsökningar,särskilt för kärnbränsle och energi. 3) Prisnedsättning genom statligsubvention till viss bråkdel av standardpriserna medges kund i avtal somgodkänns av regeringen. I avtalet anges, i basårets priser, dels en övre gränsför sammanlagda mängden bestrålningstjänster för vilken subvention erhålls, delsen regel för hur priset för överskjutande tjänster skall fastställas (t. ex.att priset bestäms genom överenskommelse mellan parterna). 4) Standardprislistan,prisnedsättningen och subventionsgränserna fastställs basåret på sådant sättatt de för varje kund stämmer med gällande priser och anslaguppräknade med, säg, för att ge Studsvik Energiteknik"manöverutrymme". 5) Därefter kan bidragettill driften av R2 beräknas med utgångspunkt från gällande (eventuellt ändrade)prisnedsättningar och subventionsgränser uppräknade med ovannämndapriskorrektioner. 6) åtarsig att när det gäller ändringar i prissättningen överlägga med en"kundnämnd", vari de större kunderna är företrädda. Nämndens uppfiittningredovisas i samband med bolagets förslag till regeringen om driftbidragetsstorlek. 7) Om de utländska intäkternasjunker kan kompenserande intäkter erfordras, bl. a. för kapitalkostnadervilka ej inkluderats i standardprislistan; i den mån detta ej,rimligen kanernås genom höjning av priserna för svenska kunder kan det bli aktuellt med ettdirekt statsanslag, I.ex. i form av höjning av anslagsposten Förvaltning avanläggningar m. m. Med 1979/80 som basår och med nuvarande omfattningav bestrålningssubventionerna så skulle den ovan refererade uppskattningen,att den årliga driftkostnaden /84 ökat med 5,8 milj. kr., leda tillbehov av etl driftstillskott frän staten om ca 28 milj. kr. (i 1979 årspenningvärde), atl jämföra med det erforderliga om 23,3 milj. kr. (= 20-I- 0,3 -(- underskottet 3 milj. R2:s del av anslagsposten Förvaltningav anläggningar m.m. har därutöver antagits oförändrat vara 2,6 milj. kr.Vidare har "manöverutrymmet" enligt punkt 4 antagits vara . Detta räkneexempelinnebär en reell ökning av bestrålningspriserna med över fyraårsperioden. Uppenbarligen är många variationer på detta temamöjliga. Ulredningen finner det under alla förhållandenangeläget att systemetutformas sä att fördelningen mellan olika intressenters bidrag och statensbidrag till bestridande av kostnaderna för reaklordriften kan regleras på ettrationellt sätt och sä att ledningen för Studsvik Energiteknik även i övrigtfår en grund för rationellt ekonomiskt handlande. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 507 1.5.4 Vissa kostnadsfrågor vid fortsatt drift Därest driften vid R2 bibehålls bördriften vid R2-0 också bibehållas; kostnadsökningen är liten och nyttanbetydlig. Utredningen accepterar StudsvikEnergitekniks slutsats att fortsatt drift med reducerad drifttid och/ellereffekt i R2-reaktorn kan vara ekonomiskt rimligt endast som förberedelse tillnedläggning. Kostnaderna för avveckling avR2-anläggningen, såsom de redovisats i avsnitt 1.4, är i huvudsak oberoende avnär avvecklingen sker. Inga avsättningar har gjorts föravvecklingskostnaderna, och om man väljer att driva anläggningen ytterligare 10eller så finns det inga rimliga möjligheter att genom taxehöjning tjänaihop till avvecklingen. Denna bedömning har stöd i regeringens nyligaståndpunktstagande i fråga om avvecklingskostnaderna för reaktorerna Rl ochÅgesta. Utredningen föreslår att avvecklingen skall finansieras genom att deårliga statliga bidragen till R2 fortsätter under , säg fem, efterdet driften upphört. Detta bör gälla även vid en snar avveckling. 1.6 Slutliga överväganden och förslag Det återstår att överväga om ensnar avveckling av R2-anläggningen kan vara befogad eller om verksamheten börfortsättas. För del senare alternativet talar, sammanfattningsvis och ikorthet, följande omständigheter: - Såvitt nu kanbedömas finns inga tekniska eller säkerhetsmässiga hinder för bibehållande avdriften vid R2 och R2-0 . - Som huvudmotivför fortsatt drift framstår dels behovet av insatser för bränsleutveckling förlättvattenreaktorer och därmed sammanhängande materialprovning som kan väntasge R2 en god marknad såväl i som utomlands under huvuddelen av1980-talet, dels de angelägna behov av fortsatt tillgång till enforskningsreaktor som redovisats av företrädare för svensk naturvetenskapligforskning. - Om priserna förbestrålningstjånster höjs i en takt som svarar mol i första hand ökadekostnader för kärnbränsle, el och olja, och om statens bidrag lill driften avR2 höjs på mötsvarande sätt, så atl bestrålnings-kostnaderna för svenska kunderkan subventioneras i oförändrad utsträckning, sä finns förutsättningar för atlunder verksamheten vid R2 skall vara självbärande. För avveckling talar i dagenssituation egentligen endast att statens utgifter skulle minskas, varvidemellertid bör noteras atl denna minskning, om utredningens förslag omavvecklingskostnaderna accepteras, skulle realiseras tidigast efter detbeslut om avveckling faltals. Mol avveckling under 1980-tälettalar å andra sidanTöljande i avsnitt 1.4 redovisade konsekvenser: - Asea-Atoms konkurrensläge påkärnbränslemarknaden, såväl den svenska som den utländska, skulle avsevärt försämras. 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 508 - Den reaktorbaseradenaturvetenskapliga forskningen i , av betydande omfattning och god kvalitet,skulle bli dömd att förtvina. - De efter en avveckling av R2 iStudsvik kvarvarande kärntekniska verksamheterna, viktiga komponenter ibevarandet av den svenska kärnkraftproduktionens tillförlitlighet och säkerhet,skulle få sämre förutsättningar, ekonomiskt och organisatoriskt likaväl somteknologiskt. Härtill skulle komma svära omplaceringsproblem för friställdpersonal, problem som dock ejbehöver bli lättare vid en senare nedläggning. Utredningen finner att övervägande skäl talar föralt fortsätta reaktordriften vid R2 . Den bedömer detsannolikt att detta kan ske utan avsevärd ändring av statens åtaganden gentemotStudsvik och sålunda utan att på ett avgörande sätt komma ikonflikt med i avsnitt 1.1 angivna begränsningar för statlig flnansiering. - att statsanslag till driften avR2-anläggningen bibehålls fortsättningsvis, - att anslagssystemet utformas såatt anpassning till kostnadsändringar och varierande prisnedsättningar försvenska kunder kan ske efter enhetliga principer (t. ex. som skisserats iavsnittet 1.5.3) och - att avtalen med de svenskakunder som åtnjuter prisnedsättning preciseras i härför erforderligutsträckning. En sådan översyn av avtalen kan komma in naturiigtom det blir aktuellt att överväga de allmänna principerna förresurs-, och ansvarsfördelning ifråga om kärnteknisk forskning och utveckling iSverige. Man får räkna med att R2-anläggningen blir mogenför avveckling en bit in . Det blir snart angeläget att börjaförbereda sig genom att analysera och planera för verksamheten därefter. Det ärej osannolikt att andra nordiska länder kommer atl befinna sig i en liknandesituation och att goda förutsättningar därför kan finnas för gemensammalösningar. Detta gäller särskilt frågan om en gemensam nordiskforskningsreaktor. Icke minst för att skapa en beredskap finnsanledning att ganska omgående börja eftersöka nordiska, och äveninternationella, samarbetsprojekt. Yttranden över betänkandet har avgetts (), , ,tekniska högskolan i Stock-, holm (KTH), universiteten i , ,och , tekniska högskolan i , högskolan i ,forskningsrådsnämnden (FRN), NFR, SSI, , , styrelsenför leknisk utveckling (STU), NE), pro- 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 509 gramrådetför radioaktivt avfall (PRAV), AB Asea-Atom, (), , , ,, samtVetenskapsakademien. Till yttrande har fogats ettyttrande från länsläkaror-ganisationen i . Till NFR: s yttrande har fogats ett yttrande frånstyrelsen för naturvetenskapliga forskningslaboratoriet i Studsvik. Remissinstanserna ansluter sig genomgående tillR2-utredningens överväganden och förslag att verksamheten vid R2- ochR2-0-reaktorerna i Studsvik bör fortsätta och betonar starktreaktorns betydelse för bl. a. kärnbränsleutveckling, naturvetenskapligforskning samt produktion av radioaktiva isotoper, särskilt vid avspärrning.Studsvik Energiteknik AB anser dock att det ännu klarare kunde ha framgått hurcentral R2-reaktorns roll är för den kärntekniska verksamheten i Studsvik ochdärmed för större delen av svensk experimentell forskning och utveckling påkärnteknikområdet. Flertalet remissinstanser instämmer i och betonarutredningens bedömning att det inte finns några tekniska ellersäkerhetsmässiga hinder för bibehållande av driften vid R2 och R2-0 under1980-talet. har f.n. koncession för R2 och R2-0 framtill den Ijuli 1981. 55/ framhåller att det utifrån de synpunkter SSI har attbeakta infe tycks finnas några hinder för att koncession skulle kunnabeviljas för ytterligare . SKI påpekar att vid behandling av fråganom förlängning av tillståndet efter 1981 kommer SKI att göra en förnyadsäkerhetsgranskning. Denna kommer att innefatta bl. a. åldringsfenomen ireaktor- och säkerhetssystem, utbildning av ny driftpersonal samt inverkan avjordskalv. SKI förutser inte några krav från säkerhetssynpunkt på väsentligaändringar som följd av denna utvidgade granskning men kan heller inte uteslutadetta. En väsentlig del av den svenska energiproduktionenunder de närmaste decennierna kommer att tillgodoses av kärnreaktorer. Dendominerande användningen av R2-reaktorn avser kärnbränsleutveckling förlättvattenreaktorer och därmed sammanhängande materialprovning. Etl flertal remissinstanser,bl. a. SKI, SSI, FRN, AB Asea-Atom, IVA, KTH, ochSveriges betonar att det är angeläget att det finns tillgångtill en nationell resurs för studier av reaktortekniska och kårnbränsletekniskaprogram för att garantera en hög säkerhet i lättvattenreaktorerna ochmöjliggöra en kontinuerlig teknikutveckling både avseende reaktorernas driftoch hanteringen av avfallsfrågan. Den näst kärnbränsleutvecklingen störstaverksamheten vid R2 avser naturvetenskaplig forskning och forskarutbildning.FOA, FRN, naturvetenskapligaforskningslaboratoriet i Studsvik, IVA,och framhåller att en snar avveckling avR2-anläggningen skulle 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 510 medföramycket allvarliga konsekvenser för den reaktorbaserade forskningen i Sverige.Flera remissinstanser däribland KTH, , samlFRN framhåller att R2-reaktorn f. n. är den enda neulronkällan av betydelse iSverige och att den därtör är en unik tillgång och väsentlig för att delsupprätlhålla forskarutbildning och forskning, dels bibehålla och utveckla desvenska universitetens internationella samarbetsprojekt inom dessa områden.Vetenskapsakademien framhåller atl några godtagbara alternativ för den berördaforskningen inte torde komma att finnas . R2-reaktorns belydelse för produktion avradioakliva isotoper framhålls av bl. a. , KTH och SSI molbakgrund av att de isotoper som i stor utsträckning används inom sjukvärdenendast med svårighet kan importeras då halveringsUden är utomordentligt kort.AB Kabi Diagnostica anför att R2-reaktorn är en av världens bästa reaktorerför isotopproduktion men konstaterar med beklagande atl som manöverväger fortsatt drift av R2 har statsmakterna beslutat att samhället ej kanstödja fortsatt isotop- och radiofarmakaproduktion i landet. SSI konstateraratt vissa radioaktiva ämnen kan köpas färdiga från utlandet och atl det i mångafall torde vara en kostnadsfråga vilken anskaffningsväg man vill välja men attekonomiska överväganden vid inköp kan medföra ökade stråldoser till bådepersonal och patienter vid medicinsk isotopanvändning. Även socialstyrelsenframför att sådan import kan innebära ökade arbetarskyddsproblem. FOA,, , i och betonar attdet från beredskapssynpunkt är betydelsefullt med en inhemsk produktion avradioisotoper vid avspärrning eller annat handelshinder. 55/ konstaterar att en avveckling av R2-reaktornskulle ha till följd att mycket av den radiologiska verksamheten skulleavvecklas eller drastiskt minskas. Detta skulle innebära att motsvaranderesurser för olycksbered-skap både när det gäller kärnkraftolyckor och andraolyckor där radioaktivt material är inblandat måste tillskapas pä annat sätt,om inte en väsentlig sänkning av ambitionsnivån för olycksberedskap kanaccepteras. Liknande synpunkter framförs även av.SKI och IVA. FOA, Asea-Atom, samt IVAstöder utredningens förslag att statsanslagen till driften av R2-anläggningenfortsättningsvis bibehålls. Asea-Atom påpekar att de prisnedsättningar som gällerför svenska kunder för Asea-Atoms del dels är anpassade till den internationellapraxis som råder på området, dels var ett led i överenskommelsen mellanföretagets konsortialägare. Tillgången till en högklassig inhemskbestrålningsanläggning för bränsleprov har bl. a. bidragit till att strålningsnivåernaoch därmed erhållna persondoser ligger avsevärt lägre i Asea-Atoms anläggningarän i andra lättvattenreaktorer. Vidare har Asea-Atoms bränsle visat sig klaraeffekländringar bättre än andra konstruktioner. En förändring av systemet förprisnedsättningar för svenska kunder skulle så 1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 511 menligt inverka på konkurrensförhållandena päkärnbränslemarknaden att Asea-Atoms konkurrensfördelar knappast skulle kunnaförsvaras och definitivt inte vidareutvecklas. Studsvik Energiteknik ABframhåller betydelsen av atl kostnadstäckningen för den bränsletekniskaverksamheten är sådan att den medger en aktiv produktutveckling. Denna skallinnefatta både arbete med nya och effektivare bestrålningsutmslningar och nyaundersökningsmetoder. Det krävs också en utveckling av den kompetens medinriktning på förståelse för kärnbränslets beteende under olika normaladriftbetingelser, som har legat till gmnd för Studsviks starka ställning pådelta område . Vidare förutsätter bolaget att finansieringen av framtidanedläggningskostnader för dessa anläggningar löses på samma sätt som förreaktorerna Rl och . För dessa har regeringen inte ansett det rimligt altkräva att Studsvik skulle göra några avsättningar. föreslår attkostnaden för driften av reaktorn bör belasta det svenska kärnkraftprogrammetoch rekommenderar att forskarna fär disponera reaktorn utan särskild kostnad.Även naturvetenskapliga forskningslaboratoriet i Siudsvik anser att ingadirekta kostnader i form av kanalhyror vid R2-reaktorn eller köravgifter förR2-0-reaktorn bör belasta den grundläggande forskningen. Dessa kostnader bör i ställetbakas in i statsanslaget. SSI förutsätter att anslagssystemetför R2-reaktorns fortsatta drift löses på ett sådant sätt att medel finns föreventuella nödvändiga moderniseringar m. m. samt att tillräckligstrålskyddsövervakning garanteras. STU påpekar att det av betänkandet inteframgår i vad mån nu gällande avtal med svenska kunder kan förändras så attäven dessa betalar för bestrålningstjänster i en sådan utsträckning attkostnadstäckning uppnås. Om så är fallet skulle ett sådant taxesystem undanröjabehovet av statsanslag. Denna fråga tas ej upp till behandling av utredningen. R2-reaktorn förväntas kunna hållasi drift in .