prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Detbör slutligen påpekas alt de prisuppgifter som ersatt de borttagnaenhetsvärdena vid konstruktionen av hybridindex inte alllid med avseende pågraden av tidsaktualitet är hell jämbördiga med de enhetsvärden med vilka deställs samman. Uppgifterna till export- och importprisindex hämtas genomenkäter från ett sample av företag och skall i princip avse genomsnittspriserför under resp. månad levererade varor. Icke obetydliga inslag avnoteringspriser förekommer emellertid. Enhetsvärdena däremot beräknas utifråntulluppgifter och indikerar därmed varans pris i samband med att den passerarden svenska gränsen. Enhetsvärdeindex avspeglar därmedsannolikt ofta marknadslägel vid en annan och som regel någol tidigare tidpunktän vad export- och importprisindex gör. Enåterblick på utvecklingen av varuexporten 1980 Densvenska exporten ökade med drygt 10 1/i löpande priser.Ökningen blev därmed inte fulll en halv procentenhel lägre än vad som angavs iden preliminära nationalbudgeten. Prisökningen mätt med enhetsvärdeindex av typLaspeyres - dvs. den metod som tidigare använts vid deflatering av exportvärdet- uppgick lill närmare 14 1/. Deflaterat med denna index sjönk därmedexportvärdet med fill 1980. Om i stället hybridindex av lypPaasche används som deflator stannade volymminskningen vid 1,. Särskill storblev volymminskningen för exporten av råvaror och farlyg. Råvaruexpor-tenstillbakagång var delvis en följd av brisl på skogsråvara. Exporten avbearbetade varor till OECD-området minskade med drygt en halv procent från 1979till 1980. sjönk emellertidexportvolymen uppskattningsvis med . Härtill bidrog i hög grad konflikternapå den svenska arbetsmarknaden . Efter avräkning aveffekterna härav beräknas utfallet innebära enungefärligen oförändrad expori volym räknat . Räknatfrån skulle exporten ha ökat med uppskattningsvis inemot5%. En mindre del av det på grund av konflikten uppkomna exportbortfallet synesha ålerkommil som ell Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 58 tillskott lill den export till som eljestvaril att räkna med . För exporten av bearbetade varor har det tolala bortfallet1980 på grund av konflikterna beräknats uppgå lill . 1 rävaruexportensynes bortfallet ha varil något större. Det beräknade konfliktullöslaexporlbort-fallel skulle därmed motsvara 2 å . Dennaberäkning bygger pä förutsättningen att de svenska marknadsandelarna förbearbetade varor skulle ha sjunkit med inemot 1979-1980 om konflikternainte hade inträffat. Till dessa korrigerade marknadsandelsförluster lordeframför allt relativprisökningarna 1979 och 1980 ha bidragit. Brisl påproduklionskapacilel inom vissa näringsgrenar kan också ha inverkatåterhållande på exportutvecklingen . Å andra sidan gynnades sannolikt densvenska exporten av bearbetade varor något mer än andra länders expori av denförhållandevis starka investeringskonjunkluren i några av viktigasteavnä-mariänder . Totalt sell försvagades emellertid exportmarknadsefterfråganinom OECD-området kraftigt under loppet av 1980. Från första lill andra halvåretminskade sålunda marknadsutrymmet för den svenska exporten av bearbetade varormed 2 1/2 ä . Räknat på helårsbasis lill uppgickmarknadstillväxten trots detta lill . Efterfrågetillväxten på övriga marknader, vilka emottarungefär 1/4 av den svenska exporten, blev drygl dubbel så slor. Delta hadeframför allt sin grund i att imporlefterfrågan i den oljeproducerande ländernasteg kraftigt. Efter atl ha sjunkit med 10 å 1979 beräknas importen idessa länder ha stigit med 17 å 1980. Den svenska exporten till dessaländer ökade emellertid endast obetydligt 1979- 1980. Utsikter för varuexporten 1981 Den ekonomiska utvecklingen inom OECD-området bedöms frånett svagt utgångsläge komma alt visa en successivt något starkare tendens underloppet av 1981. Eflerfrågelillväxlen lill 1981 förutses likafullt blinågot svagare än tillväxten 1979-1980 för OECD-området som helhel. Marknadsutrymmelför bearbetade varor i beräknas öka med inte fullt 2 %1980-1981. Pä den för svensk export belydelsefulla nordiska marknaden motsesen tillväxt uppgående lill inemot . Importen till komma att stagnera eller t.o.m. sjunka något och även i övrigavästeuropeiska länder kan marknadsutvecklingen väntas bli svag. Importtillväxlen i OPEC-länderna har beräknats bli istorleksordningen 17 ä även 1981. I statshandelsländerna samt i deicke-oljeproducerande beräknas importtillväxlen något översligaOECD-områdets tillväxttakt. Del totala marknadsutrymmel för den svenskaexporten av bearbetade varor har beräknats öka 1980-1981. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 59 Mätt i nationella valutor har världsexporlprisel förbearbetade varor beräknats stiga med från 1980 till 1981.Prisökningslakten 1981 skulle därmed bli lägre än 1980 då molsvarandeprisökning preliminärt uppgick till . Beroende på dels den under degångna vintermånaderna starka apprecieringen av USA-dollarn, dels höjdadollarpriser på oljeprodukter har prisprognosen för väridsexporten avbearbetade varor 1980-1981 justerats upp något i jämförelse med motsvarande prognosi den preliminära nationalbudgeten. För att de beräknade prisutvecklingstakterna 1980-1981skall kunna anges i enhetlig valuta har etl antagande gjorts om degenomsnittliga valutakurserna . Sålunda har räknats som om degenomsnittliga Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området 1975-1981 -6,5 -4,5 -1,5 -2,5 -0,5 -7,5 -1,5 -3,5 -0,5 -0,5 Pris" Skr. ' SITC 5-8 exkl 68, 793 Utom , , , , ,, och ' Exportvärdet i löpande priser deflaterat med hybridindextyp Paasche. enhetsvärdeindex typ Laspeyres som deflator, dvs. med denmetod som tidigare användes, är motsvarande procentuella förändringarföljande: 1975- 1976- 1977- 1978- 1979- 1976 1977 1978 1979 1980 Marknadsandel -9,5 -1,5 3 -1 -6 Export 2 1.5 8 9.5 -3 * Enligt hybridindex typ Paasche. Enligtenhetsvärdeindex typ Laspeyres är motsvarande procentuella förändringarföljande: 1975- 1976- 1977- 1978- 1979- 1976 1977 1978 1979 1980 Relativpris 3 -3 -4,5 3,5 3,5 Export 9 10 10 10,5 13 Anm. Begreppel "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansättning. Marknadens pris avserdel implicit beräknade mellan marknad i köpande priser och i volym.Procenttalen är avrundade till närmaste hel- och halvtal. Källor: FN, ulrikeshandelsslatistik från . nationellastatistikproducenter, samt beräkningar och bedömningarinom . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget valutakurserna under perioden december 1980-februari 1981skulle vara tillämpliga för . Detta innebär förhållandevis högaeffektiva kursnivåer bl. a. för yenen, USA-dollarn saml för det brittiskapundet och relativt sett svaga positioner för de till de europeiskavalutasamarbetet (EMS) anslutna valutorna, framför allt D-marken. Om dessavalutakurser blir rådande under hela innevarande år kan ifrågasättas om inlejapanska och nordamerikanska exportörer tvingas all i egen valuta dämpa sinapriser mer än som antagils. skulle det finnas ett visst utrymme förexportprishöjningar i egen valuta för de lill EMS anslutna länderna. Skulledelta utrymme i sådanl fall inte utnyttjas av exportörer tordedet innebära en skärpning av konkurrensläget för de delar av den svenskaexportindustrin för vilka dessa länder ulgör vikliga konkurrenter. Detta gälleri första hand stora delar av verkstadsindustrin men även viss övrigtillverkningsindustri. Enligl tabell 3:3 skulle ökningen av världsexportprisernaför bearbetade varor uttryckt i svenska kronor bli snabbareän motsvarande ökning i nationella valutor; dvs den svenska kronan skulleundergå en smärre depreciering. Detta har sin grund i atl valutakursernasantagna förändringstal vägts samman med respektive ländernas andelar i världs- Tabell 3:2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19751981 -0,6 -1,2 därav: Osteuropa och -16,2 -9,9 -2,8 -9,1 -6,6 -10,0 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. Utom , , , , ,, och . , ,, , , , , Källor: saml beräkningar och bedömningarinom . Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19731981 Källor: FN saml beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 61 Om samma förändringstal vägs samman med viktersom avspeglar respektive länders betydelse som konkurrenter på de svenskaexportmarknaderna blir prisutvecklingen i svenska kronor inemot 1/2 procentenhetlångsammare än utvecklingen i nationella valutor. De svenskaexportföretagens relativa kostnadsläge kan nu beräknas förbli ungefärligenoförändrat . Förutsatt all de svenska exportföretagenbedriver en försiktig prispolilik förefaller del troligt atl den svenskaexporten av bearbetade varor endast skulle få vidkännas en smärremarknadsandelsförlust i OECD-området lill 1981. Ungefär sammamarknadsandelsulveckling kan förutses för exporten lill länderna utanförOECD-området. Det är härvid alt märka atl den tillbakagång av de svenskamarknadsandelarna som skedde 1980 till stor del hade sin grund i detproduktionsbortfall som följde av detta års arbetsmarknadskonflikter. "Konfliklrensal" har en marknadsandelsförlust för exporten avbearbetade varor uppgående till 1980-1981 antagits som trolig ochdetta framför allt på grund av de svenska relativa exportprisökningarna 1979och 1980. Dessutom lorde den förhållandevis starka inriktningen påinvesteringsvaror i den svenska exporten komma all utöva etl negativtinflytande på andelsutvecklingen för hela produktgruppen bearbetade varor1980-1981. Detta beräknas emellertid till en del komma alt motverkas av attkapacitetsulnyttjandet i den svenska ekonomin förutses sjunka förhållandevismera än i andra länder. Det relativa kostnadsläget för den svenska exporten harförutsättningar atl komma alt förbättras något. Därmed skulle ocksåfinnas möjligheler för de svenska exportörerna alt i någon utsträckning ökasina marknadsandelar 1982. Från 1980till 1981 har den svenska exporten av bearbetade varor till OECD-ländernaberäknats öka med drygt I %. Den tolala exporten av bearbetade varor bedöms ökamed ungefär 1 procentenhel mer och delta framför allt på grund av altmarknadstillväxten i de oljeproducerande länderna förväntas bli kraftig. Densvenska exporten lill dessa länder har beräknats stiga i ungefär samma takt sommarknadstillväxten 19801981 . Exporten av råvaror bedöms minska med 2 å från 1980lill 1981. För trävaruexportvolymen förutses en forisatt minskning.Exporten av pappersmassa kan däremol förväntas öka. För denna varugrupp förutsesen avsevärd exporlprisökning 1980- 1981 uttryckt i svenska kronor. Utvecklingenav priserna för pappersmassa är, liksom prisutvecklingen för papper, i hög gradavhängig av utvecklingen av USA-dollarkursen. En närmare genomgång avutvecklingen inom olika delbranscher återfinns i kapitel 4. Den lotala varuexporten beräknas öka med 11/från 1980lill 1981. 1 "konfliktrensade" termer motsvaras detta av en ungefärligenoförändrad exportvolym 1980-1981. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19791981 -4,7 -14,6 -23,0 Total export enligt NR" ' Papper och papp, jäin och stål, verkstadsprodukter exkl.fartyg samt övriga industriprodukter utom Export exkl. fartyg minus de i not I nämndavarugrupperna. ' Som beskrivits inledningsvis anges exportprisernaenligl en s. k. hybridindex av typ Paasche. används även som deflator för exporten. Volymutvecklingenblir därmed återgiven i enlighet med volymindex " Se inledning till kapitel 3. Anm. 1980 ärs exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. Källor: och . Utvecklingen av varuimporten 1980 lotala varuimport ökade med drygl i löpandepriser 1979-1980. Med en imporlprisökning på - räknat enliglhybridindex' - blev importvolymen oförändrad. Enligt nalionalräkenskaperna blevvolymökningen ungefär 3/4 %~, eller knappt I procentenhet lägre än vad somangavs i den preliminära nationalbudgeten (PNB). ' 1 och med den reviderade nationalbudgeten 1981 användsen s. k. hybridindex av Paaschetyp för mätning av prisutvecklingen iutrikeshandeln. För en beskrivning av denna metod se inledningen till Kapitel3. 1 nationalräkenskaperna görs fastprisberäkning i1975 ärs priser. 1 övrigt sker deflateringen efter de principer som gäller förhybridindex, som emellertid är en kedjeindex med närmast föregäende års prisersom bas. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 63 Som framgår av tabell 3:5 ökade importen av bearbetadevaror' 1979-1980 med drygt 12 1/i löpande priser och med i volym.Tillväxten i importen av bearbetade varor kan förefalla hög med tanke på attBNP endast ökade med 1 1/och all den privata konsumtionen stagnerade mellan1979 och 1980. Importökningen synes dock i huvudsak kunna återföras på detkraftiga svinget i lagercykeln saml på den likaså kraftiga tillväxten iinvesteringarna på maskinsidan. Importökningen för bearbetade varor varkoncentrerad lill verkstadsprodukter för vilka importvolymen steg med drygt8%. Den heterogena importvarugmppen övriga industriprodukter däremot, somdirekt eller indirekt huvudsakligen går till privat konsumtion, förblev i detnärmaste oförändrad i volym. Till någon liten del synes importökningen för bearbetadevaror även kunna återföras på en oförmånlig relativprisutveckling förhemmaproducenterna av bearbetade varor. Prisutvecklingen för å ena sidanimporterade varor' och å andra sidan hemmaproducerade varor\ lyder på enrelativprissänkning för importvarorna 1979-1980. Informationen omrelalivprisutvecklingen är dock svårtolkad med hänsyn tillatl energiinnehållet med dess exceptionellt kraftig koslnadsstegring kan hahaft olika stor betydelse för importerade respektive hemmaproducerade varorinom de olika delvamgrupperna i prisstatistiken. Om man ser till kvartalsutveckllngen, visar del sig altimportvolymen för bearbetade varor minskade kraftigt . Nedgångenlorde främst kunna förklaras av de omfattande arbetsmarknadskonflikter sompågick . ökade imporlvolymen och nåddeförsta kvartalets nivå. Det torde samlidigl ha inneburit att det importbortfallsom skedde som följd av arbetsmarknadskonflikterna delvis kunde återhämtas. Förfjärde kvartalet registrerades en belydande volymminskning. Importen av råvaror'* 19791980 ökade med 23 1/i värdemen sjönk med i volym. Den starka värdeökningen kan främst återföraspå de starka prisökningarna för råolja och - ehuru i mindre grad-petroleumprodukter. Volymminskningen för råvaruimporlen kan praktiskt tagethell återföras på en myckel kraftig volymnedgång för importen avpetroleumprodukter. Till en del förklaras denna volymminskning av ökadproduktion vid de svenska raffinaderierna vilket kom till uttryck i ökadimportvolym för råolja. Som framgår av tabell 3:6 föll dock den sammanlagdaimporlvolymen (netto) för råolja och petroleumprodukter med ca 12 ' Importen av bearbetade varor består avlivsmedelsprodukter, papper och papp, järn ochstål, verkstadsprodukter exkl. fartyg samt övriga industriprodukter inkl. Enligt Laspeyres enhetsvärdeindex. ' Enligt producentprisindex. "* Med rävaruimport avses i detta sammanhang importminus fartyg och bearbetade Petroleumprodukter hänförs sälunda tillråvaruimporlen. rad 9 i tabell 3: 6 som "import exkl. bearbetadevaror och fartyg". 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget l\' 00 >o r- 00 o_ v (N r* n v >rC <! r O o " Ö O \D ' T "" 1 Oo 't -. fi r- r-- CTv r-- vnr o \D O 0_ «n o r j »n IT-, r*", >£) r*~, oo" wn ' oo «/n O) r I TT oC oo'Tf ------ ri (1 r 00 -N o' u-) »X ON ir' »O r* O ri oc' vo' Tt rl O r-; rr O O r-.' oo o 1 1 1 rj vC 00 O «ri o rJ o 00 sC Tf 1/1 -~ vD ov (S, o it O \C 00 r- r*io rsl o v, Tj- sO r*-i OO r4 ri O r*-i 00 11 r/-, 00 00 \D 00rn sD un V-, rn Qv »/",[- o u-, ifj a r~- Tf r « r-- r r- o r o O r*-) ON \D OC sO m r- vi o > ri XI r I O O r4 r r-- Tt TfTt oc CJ P t/l L.' - « ? . U (U CJ 00"*- p 1" o ra -i (/; l> . I- o . - kl. farty riga indi smedels fiberpla ström X > > -ra . c u ra Q. > 13 a> _ OJ "O i_ j tr, -O O oi; 00 c «<" i:-ä'å i e"Se-0"Sraou cqEc-oOs-S 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 65 1/1979-1980. Såväl ökad produktion vid kärnkraftverkensom ökal energisparande bidrog till denna volymminskning. Den ökade elproduktionenvid kärnkraftsverken kan vidare beräknas ba bidragit med 4procentenheter till den lotala minskning av nettoimporten av råolja ochpetroleumprodukter med ovannämnda 12 1/.' väntas totala varuimport minska med ca 51/2%- i volym. I löpande priser motsvarar detta en ökning på . Importen av bearbetade varor väntas minska med ca 3 1/ivolym 1980-1981. Minskningen betingas främst av en vikande inhemsk efterfrågan,särskilt en förväntad minskning av den privala varukonsumtionen och etl omslagtill en minskning av lagren. Den dämpade efterfrågan för importvaror kanförsvagas ytterligare av en beräknad svag investeringsaktivitet inom landetunder årel. Exportutsiklerna indikerar inte heller något stigande anspråk päden samlade imporlefterfrågan. Importen väntas minska starkt - medca säsongrensal sett ~ för att sedan öka under årets andra hälft. Ökningenandra halvåret kan återföras dels till att den privala konsumtionen ålerberäknas växa svagt efter nedgången , dels till en troligdämpning av lageravvecklingen . Även en förväniad vändning iinvesleringarna beräknas bidra till en imporllillväxl mellan halvåren. För råvaruimporlen förutses en volymminskning 1980-1981med . Minskningen är nästan hell hänförlig till en beräknad nedgång iimporten av råolja och petroleumprodukter. Råoljeimporten beräknas minska med1% då den inhemska raffinaderiproduklionen förutses falla tillbaka samtidigtsom en viss uppbromsning av den senasle lidens lageruppbyggnad förutses.Importen av petroleumproduter väntas minska med . huvudsakligen på grundav en beräknad minskning av förbrukningen - med - och en neddragning avlagernivån. Sammantaget förutses en minskning av nettoimporten av råolja ochpeiroleumproduker med ca 9 1/'. Importprisnivän för den totcda importen väntas stiga med drygt11 % 19801981 (se diagram 3: 1). För bearbetade varor förutses en prisökningpå . Råvarupriset däremol väntas öka med , främsl lill följd av devid genomförda prishöjningarna på råoljan och den kraf- ' Fallet bäde 1979-1980 och 1980-1981 av nettoimporten avråolja och petroleumprodukter kan delvis hänföras till en neddragning av denoljebaserade elkraftsproduktionen, som ersätts av stigandekärnkraftsproduklion. beräknas tillskottet av kärnkraftsproduktion hareducerat åtgången av den tjocka eldningsolja som används i kondenskraftverkenmed 1,2 milj. m\ eller av nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter. En motsvarande grov kalkyl visar på en reduceringav behovet av tjock eldningsolja med 1.6 milj. m' 1980-1981 eller? 1/av 1980års nettoimport. ' Omräknad till nationalräkenskapernas bas blirminskningen ungefär densamma eller drygt 5 1/. 5 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:1 Importpris- och volymutvecklingen 19761981,totalt och för vissa varugrupper 350 330 310 290 270 250 230 210 190 170 150 130 110 90 ~ Bearbelade varor inkl Iivsmedelsprocjukfe 1976 19771978 1979 1980 1981 '. .'>r''r- -- =------------------------- U,.-- 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Anm. Importvärden i löpande priser enligthandelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex. Källor: och . Tabell 3:6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter19731981' 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Löpandepriser, milj. kr. Nettoimport avpetroleumprodukter (2./.3) Nettoimport avråolja och petroleumprodukter (1 -1-4) Nettoimport avråolja och petroleumprodukter i procent av BNP' Nettoimport av råolja och Volymindex (1975= 100) 1279 3734 4524 5 846 6536 7211 10039 17938 21238 3849 9019 7821 8426 8687 7346 15919 15 111 15371 283 692 905 901 1195 1543 3033 5207 4891 3 566 8 327 6916 7 525 7492 5 803 12886 9904 10480 4845 12061 11440 13371 14028 13014 22925 27842 31718 11759 11852 11440 11682 11190 10088 11327 9899 8970 102,79 103,60 100,00 102,12 97,81 88,18 99,01 86,53 78,41 ' Uppgifterna för 1973-1980 är hämtade frånutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. - Export av råolja förekom endast 1979 (86 milj. ).1980 (58 milj. och beräknas 1981 uppgå till ca 73 milj. kr. ' BNP till marknadspris. * Deflatering 1973-1974 enligt enhetsvärdeindex typLaspeyres; 1975-1981 enligt hybridindex. Källor: ochstatistiska centralbyrån. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget tiga apprecieringen av dollarn gentemot kronan.Prisutvecklingen för råolja och petroleumprodukter under återstoden av 1981förutses bli lugn. Under sådana förhållanden kan genomsnittligatonpris (eif) för importerade råolja väntas stiga frän ca . underfjärde kvartalet 1980 till ca. fjärde kvartalet 1981. Bytesbalansenför varor, tjänster och transfereringar visar ett mycket stortnegativt saldo på drygt 21 1/. vilkel innebär en fortsatt kraftigförsvagning, ca . gentemot 1979 (se labell 3:7). Utfallet avbytesbalansen 1980 - - är dock fortfarande osäkert.Osäkerheten gäller skattningen av den s. k. korrigeringsposten, som är avseddatt kompensera underskattningen av tjänste- Tabell 3:7Betalningsbalans 1977-Milj. kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, eif Korrigering av handelsstatistiken' 85 677 90221 - 351 98206 92751 - 308 Sjöfartsnetto Resevaluta, nello Övriga Ijänsler, netto Korrigering av tjänster' 2751 -3 579 -3647 3 140 -4017 -3 489 - 4 994 6019 Bytesbalans för varor och tjänster Avkastning på kapital, netto därav: räntenetto Övriga transfereringar, netto Korrigering av transfereringar -4771 (-5 879)" 3 506 - 7 195 3 150 Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar - 33 (-1 141)" Förändring på grund av kursrörelser 5451 (6559)" - 45 34 11 ' Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering avSAS' flygplansimport, i ullandel direkllandad fisk, samt rabatter ochkoncernbidrag i samband med oljeimport. Korrigeringsposlen totalt uppgår till 6200, 7 100, 8000,8900 och 9800 milj. kr. Överensstämmer med riksbankensbytesbalansbegrepp. " beslöt statsmakterna allefterskänka en rad tidigare givna krediter till lill ett värde av endryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för sävälIransfereringsneltot som kapitalbalansen såtillvida alt den senare förstärksmed samma belopp. Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans,ehuru det redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha ståttklart atl dessa till största delen skulle komma all efterskänkas. 1 realitetenhar Iransfereringsneltot därmed felperiodiserats. 1 huvudkolumnen ovanredovisas Iransfereringsnello, bytesbalanssaldo och kapitalbalans exklusive dengenomförda avskrivningen av u-landskrediter. Källor: ,och . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 68 ochiransfereringsneltot enligt valutaanmälningssiatistik.Korrigeringsposlen har, liksom tidigare, salts lill . 1980(uppdelat på dels korrigering av tjänster och dels korrigering av transfereringari labell 3:7). Försämringenav bytesbalansen 1979-1980 kan liksom närmast föregående år främst återföraspå handelsbalansen. 1 växande grad står dock de ökande räntebetalningarna påutlandslånen för den totall sett negativa utvecklingen. För1981 väntas underskottet i bytesbalansen bli . lägre; saldot harberäknats till -20,. Handelsbalansens underskott förutsesnämligen bli mindre - omslaget i positiv riktning har kalkylerats lill omkring4,. 1 motsatt riktning verkar däremot fortfarande framför allträntorna på utlandsskulden. Försämringen av räntenettot mot utlandet harberäknats till . Kapitaltransaktionernamed utlandet ledde 1980 till en osedvanligt stor nettokapitalimport (se tabell3:8). Merparten av denna import hänför sig till den ökande statliga upplåningenulomlands. Intresset för utlandsupplåning hos företag och kommuner har däremotfortsatt att vara lågt. Handelsbalansenvisade 1980 etl underskott på drygl II miljarder kronor.Underskottet blev därmed mer än fördubblat .