prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — Alternativet förmånga som står inför ett beslut om att ersätta en gammal oljepanna kan vara altgöra en viss renovering av den gamla pannan eller köpa en ny fastbränslepanna.I denna valsituation kan möjligheten till ett länestöd spela en betydelsefullroll. Denhär diskuterade stödformen kan ocksä vara ett sätt att allmänt förbättrakreditmarknaden för investeringar i nya energitillförselsätt. Då kvarstår ettlänebehov även för kol trots en eventuell lagstiftning om fastbränsleeldning. Dessaförhällanden gör att det är svårt att bedöma humvida en ny stödform som härföreslås skall omfatta kol eller ej. I ovanstående tabell är kolinvesteringarmedräknade med ca 130 milj. kr. för nyUllskott av ångpannor inom industrin ochen andel av 600 milj. kr. som avses för anslaget betr. energihushållning inomindustrin. Totalt kan det röra sig om uppskattningsvis 300-350 milj. kr. istödbehov för femärsperiden som är medräknade i ovanstående siffror exkl. detstöd som gäller prototyper och demonstrationsanläggningar. Prop.1980/81:49 55 4.3 OED:sförslag till medelsberäkning Pägrund av de osäkerheter som råder belräffande stödbehovets omfattning och allvissa behov enligt ovan inte aktualiseras förrän i slutet av femårsperiodenföreslär OED att inte hela det beräknade stödbehovet tillskapas underdel förstabugetäret. Medelsutrymmel bör sedan utvidgas med hänsyn till denenergipolitiska utvecklingen. OED föreslår därmed att 300 milj. kr. skallavsättas under det första budgetåret för alt genom lån och bidrag stödjainvesteringar i energiteknik för oljeersättning som en komplettering avnuvarande anslagsformer. Den första femårsperioden bör ses som enförsöksverksamhet och en utvärdering bör ske därefter. Delegationenskall enligt uppdraget studera olika möjligheter att finansi era ett nytt stödför oljeersättning. I direktiven anges att en avgift på olja förefaller haflera fördelar. En annan möjlig finansiering är direkt över statsbudgeten. Förflera statliga fonder sker finansieringen via en avgift. Sä gäller för exempelvisbyggforskningen, oljelagerutbyggnaden, pensionsfonderna och bilskrotningsfonden.För byggforskningen sker en komplettering genom anslag över statskassan. Med enoljeavgift fär man förutom finansieringsinstrumentet en styreffekt genomprishöjningen. Meden oljeavgift kan tvä former tänkas, dels en höjning av den nuvarandesärskilda beredskapsavgiften, dels all införa en ny oljeavgift. I samband med oljeprospekteringsinsatsernahöjdes beredskapsavgiften och samma metod kan utnyttjas för det här akluella stödsystemet. Enavgift skulle komma all behöva uppgå till /m olja vilket ger inkomsterunder på ca 300 milj. kr'. Denuvarande statliga stödåtgärderna för energihushållning i bebyggelse och inäringslivet, för prototyper och demonstrationsanläggningar samt energiforskningsprogrammetfinansieras över statsbudgeten. OEDhar inte ansett det falla inom uppdraget att förorda en specifik finansieringsform. Iuppdraget till OED sågs alt när det gäller administrationen av stödet börprövas om fonden för industriellt utvecklingsarbete kan tjäna som förebild.Vidare framförs att OED i detta sammanhang även bör överväga hur ett utbyte avkunskaper och erfarenheter kan ske mellan det organ som 'Räknat efter 27 miljoner m' olja. Prop.1980/81:49 56 skall administrera stödet och andra organ inom området, iförsta hand statens industriverk. Möjligheterna att samordna handläggningen avstöd med bidragsverksamheten inom statens industriverk bör också studeras. Som gemensamma förutsättningar för verksamheten anser OEDbör gälla; verksamhetenbör utformas så att kravet på nya administrativa resurser begränsas. Externexpertis bör utnyttjas för speciella frågor och i övrigt när sä är lämpligt. förutsättningarskall skapas för snabba och smidiga kontakter med olika intressenter samtidigtsom verksamheten utformas sä att samordning med olika organ inom området kanåstadkommas på ett praktiskt sätt. verksamhetenbör omges med relativt vida ramar så att möjligheter finns till anpassning tillde omständigheter som kan råda i del enskilda fallet. Beslul om stöd över enviss beloppsgräns bör emellertid godkännas av regeringen. Principiellt kan tre olika organisationsformer tänkas aven verksamhet av det här slaget. Dessa är myndighet, aktiebolag ellerstiftelse. Aktiebolagsformen förefaller vara minst lämpad för en verkamhetav nu aktuellt slag. Ett skäl för detta är att verksamheten inte bör syfta tillatt ge vinst. Därtill kommer att det är oklart hur aktiebolagsformen fungerar ien verksamhet vars främsta syfle är all ge lån på villkor som i många fall inlekommer att vara affärsmässiga. Av bilaga 2 framgär hur nuvarande stödsystem är uppbyggt.De organ som handlägger direkt ekonomiskt slöd är industriverket, nämnden förenergiproduktionsforskning, transporlforskningsdelegalionen, byggforskningsrådet,bosladsstyrelsen och länsbostadsnämnden saml STU. Samtliga dessa organfungerar som myndigheter. Den tillskapade fonden för industrielltutvecklingsarbete är organiserad som en stiftelse. Här diskuteras myndighets- och stiftelsealternativen. Om en myndighet skall administrera den nya låneformenligger SIND närmast till hands. Fördelarna med att knyta stödet till SIND ärattman får en nära koppling till den nuvarande stödverksamheten. Genom knytningtill SIND kan också de kunskaper och erfarenheter som finns inom verket enkelttas till vara i den nya verksamheten. Allmänt sett är det också värdefullt omantalet organ som ger stöd inom energipolitikens ram kan begränsas. Nyastödformer bör därför i största möjliga utsträckning läggas på befintligaorgan. Som framgått ovan administreras de nuvarande energipolitiskastödprogrammen i samtliga fall av myndigheter. Ett ytterligare skäl för att knyta stödet till enmyndighet som har förts fram är alt energipolitiken i allt väsentligt år enstatlig angelägenhet. 1980/81:49 57 kan därför ligga i statsmakternas intresse alt nära följaett organ som finansierar investeringar i energiteknik. Myndighetsformen germycket goda förutsättningar för detta. Staten har vidare ett betydligt störreinflytande över förhällandena på marknaden - t.ex. prisbildning på bränslenoch kraft än vad som gäller bl.a. inom industripolitiken. Detta medför attden kompetens som finns inom SIND på prognosområdet bör vara värdefull isammanhanget. Att knyta ett lånesystem till SIND skulle i principinnebära alt de nuvarande stödformerna vidgades. Detta kan åstadkommas genomatt gällande författning för bidrag till energibesparande ätgärder inom näringslivetses över. En möjlighet är att länesystemet förs in i denna författning. Alternativtkan en särskild författning utarbetas för de verksamheter som kommer attstödjas inom det tänkta systemet. Det är väsentligt att intressenter i den nya verksamhetenges möjlighet att medverka i och följa arbetet. Ett rådgivande organ fördiskussion av principiella frågor, regelsystemets utformning och kontinuerliguppföljning av verksamheten bör därför knytas till SIND. I ett sådant organ böringå representanter för myndigheter som handlägger andra delar av energiprogrammet,viktigare avnämargmpper samt teknisk och ekonomisk expertis. Sammanfattningsvis skulle en knytning av det nya stödettill SIND medföra flera fördelar. Dessa är framför allt av samordningskaraktär.Det gäller t. ex. den nära koppling till bidragsverksamheten som blir möjligoch möjligheterna att använda befintlig kompetens. Möjligheterna finns ocksåatt ge intressenter tillfälle att medverka i och följa arbetet. De främsta fördelarna med en stiftelse är den flexibilitetsom blir möjlig. För en stiftelse gäller inte - om inte så särskilt föreskrivs- bestämmelserna om t.ex. besvärsmöjligheter, offentlighetsprincipen samt de personal-ochekonomiadministrativa regelsystemen. Stiftelseformen kan medge att medel kandisponeras relativt fritt. Handlingsutrymme kan ges sä att rekrytering ochpersonaladministrativa åtgärder kan skötas på sätt som bedöms lämpligt medhänsyn till verksamhetens art. Därigenom ökar möjligheterna att rekryterapersonal med lämplig kompetens. I stiftelsens stadgar kan också inom myckelvida ramar läggas fast de riktlinjer för verksamheten som man anser bör gälla. Verksamheten vid en stiftelse måste på lämpligt sättsamordnas med andra organ inom området. Detta gäller främst SIND. Även gentemotenergiforskningsprogrammet finns ett behov av samordning. Ett sätt att lösadetta problem är att personsamband upprättas mellan berörda organ, i förstahand SIND, och stiftelsens styrelse. Detta sker lämpligen genom att stiftelsenskansli knyts till SIND och stiftelsens styrelse blir då i praktiken ettbeslutande organ anknutet till verket. 1980/81:49 58 Andraadministrativa samordningsinstrument är tänkbara, t.ex. att stiftelsen får enskyldighet att informera SIND om pågående projekt. En tänkbar svårighet kandock uppkomma om beslut fattas att PoD-bidrag skall handhas av SIND medanlånemöjlighet till samma typer av anläggningar handhas av en stiftelse. Därvidskulle samma projekt kunna stödjas av två organ. Hur samordningen konkret skallgå till fastställs emellertid bäst av berörda organ allteftersom verksamhetenfinner sina former. OEDhar av tidsskäl inte kunnat utreda frågan om förvaltning av medel i stiftelsealternativet.Ytterligare utredning krävs på denna punkt. Sammanfattningsviskan konstateras att stiftelseformens fördelar framför allt ligger i denflexibilitet som blir möjlig. Det gäller bäde för själva hanteringen avstödverksamheten och för möjligheterna att knyta den kompetens som behövs tillverksamheten. Hur dessa fördelar skall vägas mot de fördelar sommyndighetsformen medför beror bl.a. på arten och omfattningen av de projekt somskall stödjas. OEDanser mot bakgrund av de förslag till ramar för länevillkoren och de typer avprojekt som är aktuella att kopplingen till nuvarande stödformer är mycketstark. Detta leder till att SIND bör handha verksamheten genom en kompletteringav sitt nuvarande anslag i enlighet med de riktlinjer som har dragits upp ikapitel 3.3 och 4. 1980/81:49 59 Uppdragatt utreda möjligheterna att Finansiera investeringar i energiteknik somsyftar till att snabbt minska oljeberoendet Regeringenuppdrar åt delegationen (I 1979:01) för solvärme och bränslen som kan ersättaolja att utreda möjligheterna att finansiera investeringar i energiteknik somsyftar till att snabbt minska oljeberoendet. Föruppdraget skall gälla de riktlinjer som anges i bifogade inom industridepartementetutarbetade promemoria. Delegationenbör redovisa sitt arbete . Avskrifttill statsrådsberedningen budgetdepartementetbostadsdepartementet överstyrelsen för ekonomisktförsvar statens industriverk nämnden förenergiproduktionsforskning delegationen (I 1975:02) för energiforskning utredningen(I 1977:11) om omställbara eldningsanläggningar utredningen (I 1979:10) ommyndighetsorganisationen inom energiområdet, m. m. nämnden församhällsinformation. Från Riksdag och Departement 1980/81: 9 60 Uppdragatt utreda möjligheterna att finansiera investeringar i energiteknik somsyftar till att snabbt minska oljeberoendet Densvenska energiförsörjningen är till mycket stor del beroende av importerad oljaoch oljeprodukter. Vår energipolitik syftar bl.a. lill alt minska dettaberoende. Det finns myckel som talar för att avsevärda prisstegringar ochtillförselproblem kommer att inträffa innan en nödvändig omställning tillandra energislag hinner ske. Enlång rad åtgärder har vidtagits eller kommer att föreslås för att stimulera ensådan omställning. Bland dessa kan nämnas det statliga energiforskningsprogrammet,stöd till energibesparande ätgärder i bostäder, i kommunala och landsfingskommunalabyggnader, i statliga byggnader, i allmänna samlingslokaler, i näringslivetsbyggnader, för industriella processer och till prototyper ochdemonstrationsanläggningar. Stöd ges också till utbildning, rådgivning och informafionfill allmänheten, företag samt statliga och kommunala organ. Sammanfattningsviskan alltså konstateras att staten lämnar särskilt stöd dels till energiteknisk forskningoch utveckling fram till och med ett projekts demonstrationsskede, dels till energibesparandeåtgärder inom bostadssektorn och till åtgärder inom industrin som syftar bättre energihushållning eller användning av annat bränsle än olja. Trotsde åtgärder som staten redan har vidtagit har det i flera fall visat sig svårtatt uppnå en bredare tillämpning av såväl teknik som finns fillgänglig sedanlänge som relativt nyutvecklad teknik. Det kan gälla teknik som finns utveckladi andra länder eller i . Exempel på detla är projekt om framställning avmetanol, användande av torv och utnyttjande av miljövänlig teknik vidförbränning av kol. Orsakentill att en marknadsintroduktion av teknik av detta slag har dröjt kan delvisvara att de former av stöd som finns f. n. inte är tillämpliga. Det kan ocksåfinnas flera andra skäl till att ny teknik introduceras långsamt. Ett sådantskäl kan vara bristande benägenhet till kommersiellt risktagande i kombinationmed stigande nivä pä utvecklingskostnaderna medför att gapet ökar mellanföretagens förmåga att ta ökade risker och riskernas storlek. Ett ytterligareskäl kan vara att företag av skilda sloriekar och i olika branscher liksomolika huvudmän har varierande möjligheter att ta kommersiella risker.Överväganden av detta slag har angetts som motiv för att inrätta den särskildafond för främjande av industriellt utvecklingsarbete som har fattatbeslut om (prop. 1978/79; 123 bil. I, NU 1978/79:59, rskr1978/79:415). Prop.1980/81:49 61 Det kan således finnas särskilda hinder när det gäller allfinansiera projekt som kan minska oljeberoendet och som befinner sig i ettskede när de bör kunna börja introduceras på marknaden. är del medhänsyn till det stora oljeberoendet angeläget att sådana investeringar snabbtkommer till stånd. Delegationen för solvärme och bränslen som kan ersätta olja- oljeersättningsdelegationen bör därför med förtur lägga fram förslag tillåtgärder som kan undanröja dessa hinder. Detta bör ske med utgängspunkt iföljande riktlinjer. Delegationen bör överväga om en finansiering i form av lånsom kompletterar de former av stöd som finns kan utgöra ett verksamt medelför att undanröja dessa hinder. Lånesystemet bör i första hand omfatta projektsom befinner sig i ett skede nära introduktion på marknaden eller som avserteknik som redan finns på marknaden men som ännu inte nått slörre spridning.Stödet bör inriktas på projekt som innehåller ett betydande inslag avkommersiella risker. Delegationen bör överväga om stödet skall förses med ennedre gräns för storleken på de projekt till vilka stöd kan Jämnas. Med utgångspunkt i en översiktlig analys av olikaenergislags marknads-fömtsättningar bördelegationen överväga former av energiproduktion som skall omfattas av elllånesystem. I första hand bör studeras energiproduktion som baseras på kol,torv, flis och skogsavfall samt andra fasta bränslen, sol samt utnyttjande avmindre vattenkraftanläggningar. Delegafionen bör även överväga en utformning av ett lånesyslemsom gör det möjligt att lämna stöd till investeringar som syftar tillenergihushållning eller användande av andra bränslen än olja i industrin, ibyggnadsbestånden och inom transportsektorn. Delegationens förslag tillåtgärder som berör byggnader skall utarbetas i samråd med delegationen (Bo1978:03) för frägor om energihushållning i befintlig bebyggelse. Delegationenbör redovisa för- och nackdelar med olika tekniska konstruktioner av ett stöd.En möjlighet som bör prövas är en konstruktion som liknar den som skapats genomfonden för främjande av industriellt utvecklingsarbete. Vid prövningen av olikaformer av stöd bör uppmärksammas de avgränsningsproblem som kan uppkomma vidett införande av en ny stödform. Det gäller bl.a. avgränsningen mot det stödsom statens industriverk lämnar enligt förordningen (1975:422, omtryckt1978:339, ändrad senast 1979:554) om statsbidrag lill energibesparande ätgärderinom näringslivet m. m. Bidragsgivningen till näringslivet enligt dennaförordning bör enligt vad som sägs i propositionen om riktlinjer för energipolitiken(prop. 1978/79:115, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429) trappas ned. Detta gälleremellertid inte stödet till prototyper och demonstrationsanläggningar. Delegationen bör studera olika möjligheter att finansierastödet. En väg som förefaller att ha flera fördelar är en finansiering genom nägotslag av 1980/81: 9 62 När det gäller administrationen av stödet bör prövas omfonden för industriellt utvecklingsarbete kan tjäna som förebild. I detfd san\manhang bördelegationen även överväga hur ett utbyte av kunskaper och erfarenheter kan skemellan det organ som skall administrera stödet och andra organ inom området, iförsta hand statens industriverk. Möjligheterna att samordna handläggningen avett stöd med bidragsverksamheten inom statens industriverk bör också studeras. Delegationens arbete bör iden del som omfattas av det nu aktuella uppdraget redovisas senast den 15november 1979. Delegationen bör givetvis även efter det att uppdragetredovisats vara oförhindrad att i sitt fortsatta arbete behandla frågor inomdet område som omfattas av uppdraget. Vissabefintliga stödformer för tekniska utvecklingsprojekt och energibesparandeåtgärder. Föreliggandesammanställning redovisar översiktligt vissa befintliga finansiella stödformerför tekniska utvecklingsprojekt och energibesparande ätgärder.Sammanställningen har gjorts med anledning av uppdrag den 13 september 1979till OED att utreda möjligheterna att finansiera investeringar i energitekniksom syftar till att snabbt minska oljeberoendet. Debehandlade stödformerna har valts därför att de på olika sätt angränsar fillden mälyta OED-uppdraget avser. 1980/81:49 64 Stodtill teknisk forskning och utveckling inom energiområdet lämnas inom ramen fördet s. k. Huvudprogram Energiforskning. Detta är indelat i program ochdelprogram enligt följande sammanställning. Energianvändning iindustriella processer m. m. - Trä, massa, papper - Järn och stål - Övriga processer inom industrin - Jordbmk och trädgårdsnäring Energianvändning förtransporter och samfärdsel - Ätgärder i transportsystemet - Energianvändning i drivsystem - Solvärmesystem ochenergilagring m. m. - Hetvattenteknik m. m. I regeringens proposition1977/78:110 om energiforskning angavs forskningsprogrammets övergripande målför perioden /81 vara: Attge kunskap som underlättar för oss att förutse och möta de problem som skapas säväl av den svenska och internationella utvecklingen som av globala strävanden efter tryggare energiförsörjningen samt att öka kunskapen om energisystemets samband med andra samhällsfunk- fioner. - Attge kunskap som underlag för bedömning av fömtsättningarna för introduktion av ny teknik eller nya systemlösningar för energiförsörj ningen. Attstödja utveckling av sådan teknik som kan bidra till att förändra energiförsörjningssystemet i enlighet med de energipolitiska målen. Alti begränsad utsträckning bidra till spridning av ny teknik och nya systemlösningar för förbättrad energiförsörjning. den utsträckning det är förenligt med övriga mål stärka den svens ka industriella konkurrenskraften. Stödetutgår i form av bidrag, anslag, uppdrag, beställning eller lån. I princip måsteresultaten göras offentliga och allmänt tillgängliga. Undantag från denna regelkan göras om detta väntas påskynda kommersialisering och därmed lidigareläggaett energipolitiskt utbyte. I så fall skall stödet i viss mån återbetalas. (Sevidare SFS 1979: 319.) Blandde typer av forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs inom programmetsram kan följande nämnas: Kartläggning,beskrivning och värdering av olika metoder all nyttiggöra och omvandla energi. Stödtill tekniskt utvecklingsarbete i näringslivet. Stödet ges i regel som ettresultat av en ansökan från ett företag om bidrag till utveckling av en kommersiellprodukt eller metod som skall utnyttjas i energisystemet. Grundforskningkring fundamentala problem som rör energiomvandling och energisystem. Ansvaret förgenomförandet av de olika programmen har fördelats enligt nedanstående figur. Energtanv för transporter och samfärdsel STU Styrelsen for teknisk utveckling Energianvändning i mdustnella processer mm underlag för overgnpande planenng, uppföljning och utvärdering DFE Delegationen (or energiforskning - -1 I 1 '(fd AB Atomenergi). Inklplanering och uppföljning av forskningsinnktat experimentbyggande. 1980/81:49 66 Programorganen beslutar självständigt i stödärenden men omstödbeloppet överstiger en viss summa mäste beslutet godkännas av regeringen. Vad gäller uppförande av experiment- ochförsöksanläggningar anförs i prop. 1977/78:110. Jag fömtser att det för energiforskningsprogrammet ocksåkommer att bli nödvändigt att i viss omfattning uppföra större experiment- ochförsöksanläggningar med syfte alt få ett säkrare underlag för statsmakternasbeslut om fortsalt utveckling inom energiområdet. Huvudregeln i fräga om sädanaanläggningar bör vara att de skall ägas och förvallas av sådana organ som kanberäknas komma att i ett senare utvecklingsskede utnyttja motsvarandeanläggningar. I de fall detta inte är möjligl eller av andra skäl olämpligt börstaten utöva ägarfunktionerna i särskild ordning. De myndigheter som svararför energiforskningsprogrammets genomförande bör normalt inte stå som ägare avanläggningar av ifrågavarande slag. Medel från energiforskningsprogrammet bör iförsta hand få användas för de avskrivningar som kan vara skäliga i varjeenskilt fall. Inom huvudprogrammet bör däremot inte finansieras investeringar ilaboratorieanläggningar, byggnader o.d. Vad gäller avgränsning gentemot SIND:s bidrag tillprototyper och demonstrationsanläggningar anförs: Jag fömtsätter att en nära samordning sker mellanverksamheten inom energiforskningsprogrammet och industriverkets bidragsgivning.Inom energiforskningsprogrammet bör därvid stöd lämnas dels till forskning ochutveckling som erfordras för att klarlägga eller minska teknisk osäkerhet hosolika projekt, dels för att upprätta tekniska specifikationer för prototyperoch demonstrationsanläggningar, dels i vissa fall för planering av utvärderingav sådana anläggningar. 1978/79:115 bil. utgår stöd till fastighetsägare för energibesparandeåtgärder i bostädet. Stöd lämnas för följande typer av ätgärder. Förbättring av värme- och ventilationssystem, dockej utbyte av värme panna (man fär dock stöd vid byte till vedeldad panna) eller oljebrän- nare. Anordningar förindividuell mätning av varmvatten, el och gas samt för nattackumulering avvarmvatten. Anslutning avfastigheten lill fjärrvärmeanläggning. Förbättring avvärmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. Åtgärd som ärdirekt föranledd av åtgärd som anges i 1 -3. 1980/81:49 67 Stödet kan utgä i form av bidrag och län. Lägsta kostnaddä stöd utgår är . Energisparbidrag utgår av den godkändakostnaden, dock högst . per lägenhet och /m våningsyta. Regeringenkan under vissa förutsättningar höja bidraget säväl aboslut som relativt.Resterande del av kostnaden kan täckas med energisparlån. Lånet är ett annuiletslånmed normal amorteringstid . Om den godkända kostnaden överstiger 25000kr. får låntagaren räntebidrag. Fr. o. m. 1979 gäller detta dock ej småhus. Stödbeslut fattas av länsbostadsnämnden i resp. län. handhar den övergripande administrationenav stödet. Energisparstöd till allmänna samlingslokaler Stöd kan utgå till energibesparande åtgärder i allmännasamlingslokaler i form av bidrag om av godkända kostnaden (i vissa fall50%), dock högst . Stödbeslut fattas av . SFS 1974:252 (1976:791), 1977: 332 (1977:1184) (1978: 383) SFS 1975:400 (1976:794) (1977: 337) (allm.samlingslokaler) BSOFS 1979: 30 Energisparstöd till kommunala och landstingskommunalabyggnader Energisparstöd kan utgå till energibesparande åtgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader samt vissa byggnader ägda avaktiebolag, ideella organisationer och kommunala stiftelser m.fl. Stödet utgårtill åtgärd som syftar till bättre hushållning med energi eller användning avannat bränsle än olja vid uppvärmning av byggnad.