prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — Ambassaden i anser det som en brist atl utredningeninte tar upp de kvalitativa aspekterna av personalbistånd och ifrågasätter omen kurs kan "förstärka och utveckla" attityder.Mycket litet sägs om mottagarländernas syn på personal av olika slag.Utredningens skisserade lösning vilar på lika osäker grund som BUN visade siggöra, då ingen prognos görs för de framlida behoven av personal i olikasammanhang. Ambassadeni framhåller alt förbättrad landinformation och utbildning i stationeringslandetmed hjälp av lokala resurser borde berörts i utredningen. Ambassadenifrågasätter gemensam utbildning av olika personalkategorier. "En utlandsstationeradsom arbetar helt integrerad i en lokal institution utan arbetsmässigl stöd frånen hemmainstitution torde ha utbildningsbehov väsentligen av ett annat slag änden som arbetar för och under detaljinstruktioner från en i baseradinstitution". Ambassaden i Dacca anser det uppenbart att den utbildningstiftelsen skall ge i många fall endast blir ett komplement till den fackinriktadeutbildning som uppdragsgivaren måste ge. Ambassaden instämmer i atl delyttersta ansvaret för personalens utbildning måste vila hos resp. arbetsgivare.Medföljande anförvanters tillvaro utomlands har stor betydelse. En lämpligperson kan misslyckas om inte familjen har förmåga och möjlighet att klara denofta svära sociala anpassningen utomlands. Ambassaden i stöder förslaget alt ordnavidareutbildning exempelvis genom studiecirkelverksamhet vid u-landsambassader.En förberedande utbildning före utresan bör kompletteras med kurser efter ankomstentill mottagarlandet. Utbildning i lokalspräk är viktig och är förmodligen detbästa sättet att öka förståelsen för den främmande kulturen och att underlättakontakter med lokalbefolkningen. 1980/81:117 55 Ambassaden i ser inte atl den föreslagna stiftelsenkan erbjuda en tillräckligt attraktiv, mångsidig och specifik u-landsutbildningför sä vitt skilda behov. Ambassaden är kritisk till rekommendationen att svenskaambassader utomlands aktivt bör medverka i anordnandet av kurser. Den svenskaanknytningen vid u-landsuppdrag bör tonas ner och lokala utbildningsmöjlighetertorde vara betydligt mer värdefulla. En djupare analys av framtida u-landsverksamhet,dess inriktning, struktur och behov bör göras. Utifrån en sådan analys skulleman bättre kunna bilda sig en uppfattning om behovet av u-landsutbildning ochom del är meningsfullt atl satsa pä existerande institutioner. Ambassaden i betonar vikten av kunskaper ilokalspråk och föreslär vidare att hemvändande personal bör få delta sominformatörer eller lärare i den av utredningen föreslagna utbildningen. Ambassaden i ställer sig positiv till attambassaderna anordnar sludiecirkelverksamhet i värdlandsanknulna frågor.Förslaget innebär en slor förbättring för främst näringslivets personal och detär värdefullt att även UD-personal kommer i åtnjutande av delar av denutbildning som utredningen skisserat. Eventuellt kunde detta läggas in som deli eller som en utökning av UD:s handläggarulbildning. Del skulle dä bli tillfälleför UD-anställda alt fä kontakt med näringslivets folk för utbyte av synpunkterpå bl. a. kommersiella frågor. Ambassaden i påpekar alt u-centrum och språkenheienkan fylla en funktion men del bör påvisas all ett avnämarintresse finns utifrångivna ekonomiska villkor. Utbddningsberedningen stöder bl.a. institutionelltsamarbete. Inom ramen för ett sädant stöd bör institutioner med begränsad u-landserfarenhetkunna erbjudas möjlighet att utnyttja de föreslagna utbildningstjänsterna. Fonden för industriellt samarbete med SWEFUNDsverksamhet kommer att i växande utsträckning bidra till att efterfrågan på deni utredningen behandlade utbildningen ökar och "välkomnar därför förslagetatt säväl den landinriktade utbildningen som språkutbildningen görs tillgängligpä lika villkor för alla intressegrupper inom det svenska samhället. Samtidigtgäller dock att de gedigna erfarenheter SIDA skaffat sig börutnyttjas i verksamheten." SWEFUND instämmer i utredningens förslag vadgäller utbildningens innehåll. Svenska Röda Korset anser atl utredningen borde ägnatutrymme ät de problem som möter en hjälporganisation vid korttidsanställning isamband med katastrofer. Tekniska Högskolan finner det anmärkningsvärt attprognoser för bedömning av det framlida utbildningsbehovet inte gjorts utanman har nöjt sig med att konstalera att sådan inte är möjlig och att Sverigesnuvarande u-landskontakter torde fä tas som ungefärligt mått pä det totalabehovet. UppsalaUniversitets rektorsämbete anser att det bör ytterligare utredas hur svenskarmed utbildning utomlands skall fä tillgodoräkna sig utländsk studentexamen,utländsk akademisk examen, åtnjutande av svenska studiemedel för studierutomlands och utländska betyg vid ansökan till lokala utbildningslinjer iSverige. Motiveringen är att erfarenhet frän utlandet ger dels språkkunskaperutöver det vanliga, dels anpassningsslyrning i åtminstone ett annat land änSverige. finner del anmärkningsvärt attutredningen avfärdar möjligheten till samnordiska åtgärder, trots att mantidigare pekat på att målsättningen för utbildningsverksamheten är densamma ide nordiska 1980/81:117 56 Institutet föreslår att frägan omförberedelseutbildning för uppdrag i u-land, med hjälp av universitet ochhögskolor, uireds ylterligare. Institutet kan inte finna att ulredningen klartkunnat motivera en kostnad av angiven storieksordning, mot bakgrund av rådande slatsfinansiellaläge. konstaterar alt intressetför landinriktad förberedelseutbildning ökat på senare är. På kortare siktbehövs kortare och landinriktade kurser. För atl tillfredsställa företagarensbehov av förberedelseulbildning erfordras enligt storflexibilitet. En förbättrad förberedelseutbildning inför utlandsslationeringskulle öka svenskars förutsättningar alt anpassa sig i främmande miljöer. i anser atl"betänkandet anger en viss osäkerhet i sin bedömning av företagensförväntade efterfrågan på u-centmms och spräkenhetens tjänster. SIDAsutnyttjande är heller inte klariagt." Centralorganisationen SACOISR påpekar att "dåverksamheten föreslås finansierad med dels statsbidrag och dels avgifter, hadedet även varit av belydelse att utredningen mer penetrerat intresset frånenskilda organisationer, statliga organ och näringslivet." () instämmer i utredningens slutsals vad avser utbildningsbehovetsomfattning, samt tillstyrker utredningens förslag, vad gäller utbildningensomfattning och inriktning. () och () konstaterar attdet inom näringslivet föreligger ett utbildnings- och dokumentationsbehov införarbete utomlands men motsätter sig dock av slatsfinansiella skäl atl det fördetta ändamål upprättas elt särskilt organ. Afrikagruppernas rekryteringsorganisation (ÄRO) anser attutredningen inte ger information om hur stor efterfrågan är från näringslivetpä den föreslagna typen av utbildning. () motsätter sig alla försök att urholka biståndsanslagengenom alt bedriva en inhemsk näringspolitik över biståndsbudgelen. Enfinansiering av utbildning med svenska biståndsmedel för näringslivet skullevara ell allvarligt avsteg från de principer som väglett svensk biståndspolitikoch ytterligare urholka biståndsanslaget. () och ()ställer frågan om utformningen av den utbildning som u-centrum tillhandahållermotsvarar efterfrågan från SIDA, UD, folkrörelserna och näringslivet.Utbildning före utresan kan dock ej kompensera brister i de grundläggandekvalifikationerna. SWEDTEL befarar att den sociala anpassningen blir etthuvudändamål i utbildningen på bekostnad av andra kunskapsområden. Utnyttjandeav de föreslagna centra beror detta väsenlligt på den effektivitet med vilkenutbildningen kommer att bedrivas samt kostnaden. Svenska Fredskårsföreningenframhåller att insljtutionernas tillkomst inte bör finansieras medbiståndsmedel, med tanke på u-centrums och språkenhetens kompetensområde, därhela utvecklingsproblematikens ekonomiska och sociala aspekter inte ingår. SvenskaKyrkans Mission (SKM) instämmer i nödvändigheten av atl ha kunskap om denlokala traditionen och religionens belydelse för människorna på platsen. SKMföreslår beträffande religionernas faktiska roll i utvecklingen att en mindresärskild utredning tillsätts som komplement till föreliggande utredning för atthela den verklighet som u-landsarbelaren möter utanför sin egen kulturkretsskall komma med i bilden. 1980/81:117 57 Svenska () grundsyn är att de avriksdagen fastställda biståndsmålen måste vara vägledande för användningen avhela biståndsanslaget. Svenska företags verksamhet kan inte räknas in i dennakategori. Frikyrkan Hjälper (FH) framhåller att de beslutadebiståndsmålen mäste gälla för alla typer av biståndsanslag. Det svenskanäringslivets verksamhet i tredje världen ligger inte inom ramen för målen medbiståndssamarbetet. I den mån svenska företag anlitas i biståndsprojekt börpersonalen erhålla en utbildning som klargör att de utför biståndsarbete medfastlagda mål. Den utbildning som har att göra med attitydförändringar, underutvecklingensorsaker, traditionsmönster, religion och värdesystem, bör också på ett mermarkant sätt få plats i kursplanerna. De totala anslagen för ufiandsutbildningfår inte minskas. Kristna Ungdomsråd (SKU) hävdar att det är heltoförenligt med svensk biståndspolitik att använda statsmedel anslagna förutvecklingsarbete fill utbildningssatsningar, som ska ge svenska företagstörre framgång på den växande marknad som många utgör. Denutbildning som kommer i fråga skall styras av biståndspolitiska målsättningar. () har svårt att sevärdet i att från den totala u-landsutbildningen med kunskapsförmedling, färdighetsträningoch bearbetning av attityder och värderingar som viktigaste inslag bryta utvissa moment och för behandlingen av dem inrätta en särskild insfitution medutbildning helt inriktad pä teoretiska kunskaper. Sandöskolan, 1979/och nuvarande elevkårer anser attsvenska biståndspengar inte bör användas för att finansiera utbildning förnäringslivet. Avgiftsbeläggningen av kurserna gör att endast företagen har rådatt utnyttja dem. Statsanställdas förbunds och Statstjänstemannaförbundetsavdelningar vid framhåller att biståndsanslaget är avsett att i sinhelhet användas för utvecklingssamarbete med . Därför är det fel attanvända biståndspengar till utbildning för näringslivet. framhåller alt bristen påvårdpersonal i , med vilka har biståndssamarbete, är mycketstor och att rekryteringsbasen måsle vidgas. finner inle allutredningens förslag underlättar en sådan breddning. 3 Landorienterad förberedelseutbildning u-centrumLokalisering, funktion, personal, samordning med fredskår, språkenhet och SIDA Sammandrag av remissorganens synpunkter (), Mission (SKM),Svenska Röda Korset (SRK), () samt ambassadernai och stöder utredningens förslag om lokalisering av u-centrum.Statskontoret, Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),m. fl. anser att u-cenlrum och språkenhet bör liggatillsammans. En rad remissinstanser anser att säväl u-centrum somspråkutbildning skall lokaliseras till Sandöskolan. SIDA, liksom ambassaden i , föreslår alt u-centrum,åtminstone Prop.1980/81:117 58 i början tills dess efterfrågan kunnat klarläggas, får enförmedlande och rådgivande roll. BUN föreslår, som alternativ, att SIDAskursgård och Sandöskolan får var sin studiehandledare knuten till sig förextern rådgivning. kommersiella konsultföretag att styrningen av verksamheten vid u-centrum inte alltför starktpåverkas av svenska biståndspolitiska målsättningar, medan () och () framhållervikten av att företag och näringsliv i stor utsträckning kan kontrollerainnehållet i u-centmms verksamhet. SKM, SRK,Frikyrkan Hjälper samt ambassaderna i , och anserdäremot antingen att de biständspolitiska målsättningarna ska vara vägledandeför u-centrums verksamhet, eller att kritiska och analyserande metoder skallanvändas i kursuppläggningen vid u-centrum. Centralorganisationen /SR, , () och (), SFs och STs avdelningarvid samt TCO avslyrker tidsbegränsade anställningar vid etteventuellt u-centrum. föreslår i stället atl u-landskun-skapenhos de anställda uppehålls genom fältstudier medan styrelsen för u-landsforskning(SAREC) betonar vikten av att u-centrums "kunskapsbank" byggs upp inära samarbete med berörda och att utbildningen förankras i . (), Statskontoret, ambassaden iTunis och anser att man borde diskuterat om inteden föreslagna u-landsulbildningen kunde inlemmas i befintliga statliga organ.En rad remissinstanser uttrycker farhågor alt befinlliga utbildnings- ochdokumentationsresurser inte skall komma till bästa användning vid u-centrum.Framförallt framhålls atl institutioner som SIDA, de s. k. väridsdelsinstitulen,den nuvarande Sandöskolan och dess lärarstab, vissa universitetsavdelningar,privata företag samt motsvarande inrättningar i de övriga nordiska ländernaunder har samlat värderulla erfarenheter och kunskapsstoff om länderoch generella u-landsproblem. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) föreslårsuccessiv uppbyggnad av u-centrum och koncentration till rådgivande och u-landsulbild-ningsstimulerandeuppgifter. SIDAs kurser bör, framför allt när del gäller biståndsländer, kunnautnyttjas av stiftelsen. () är tveksam till förslagetalt nu upprätta ett u-centrum med uppgift att svara för bl.a. landinriktadkunskapsförmedling som fristående element i förberedelseutbildningen avutresande personal. BUN föreslär att, som alternativ till u-centrum, till enbörjan två tjänster som studiehandledare för u-landsutbildning inrättas ochanknyter den ena till SIDAs kursgärd i , den andra till Sandöskolan. BUN anser att, om det föreslagna u-cenlrum inrättas, samföriäggningtill Sandöskolan med den föreslagna språkenheten prövas. Därvid bör eventuellkomplettering av nuvarande lokalbesländ tas upp och samråd ske medcivilförsvarsstyrelsen. Med erfarenhet från utbildningen vid och frän SIDAsförberedelsekurser har BUN svårt alt se värdet i att frän den totala u-landsutbildningenmed kunskapsförmedling, färdighetsträning och bear- 1980/81:117 59 betning av attityder och värdering som viktigaste inslagbryta ut vissa moment och för behandlingen av den inrätta en särskildinstitution med en utbildning som föreslås bli nästan helt inriktad påförmedling av teoretiska kunskaper. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) konstaterar att ulredningeninte närmare behandlar hur u-centrums utbildning kan förankras i . Hurskall "kunskapsbanken" kunna byggas upp utan elt nära samarbete medresp. () framhåller att utredningen inte går in pä hur förstaget påverkar SIDAsutbildningskapacitet. Denna bör utnyttjas för att ge intresseradeorganisationer en bättre u-landsutbildning. Statskontoretstöder förslagel att verksamheten kan ses i två avgränsade delar men anser atten organisatorisk lösning bör eftersträvas där språkutbildningen och denallmänna förberedelseulbildningen förläggs lill samma plats. Statskontoretkonstaterar att utredningen, trots direktiven inle har diskuterat en verksamhetinom ramen för SIDAs myndighetsansvar. Universitets-och högskoleämbetet (UHÅ) anser att u-lands- och språkutbildningen börförläggas till samma kursort. () anser alt man av pedagogiska skälbör föriägga den allmänna förberedelse- och språkutbildningen lill en ort.Besparingsskäl talar för en gemensam lokalisering av både u-centrum ochspråkenhet. bör ha ansvar för samordningen av u-landsutbildningen.Det bör ytterligare utredas hur dels SIDAs personal, dels hemvändande experterskunskaper bättre kan utnyttjas. () vill att lokaliseringen avberörda institutioner prövas ytteriigare. BUN föriades lill Sandöskolan av regionalpoliliskaskäl, vilka är lika starka nu som dä. Ambassadeni är tveksam lill att ha språkcenlrum och u-centrum pä skildaorter. Existerande resurser, exempelvis världsdelsinstitutionerna viduniversiteten, borde kunna utnyttjas bättre. Ambassadeni framhåller att u-centrum inte bara bör ha utbildningspositivaverkningar utan även opinionsbildande effekter. Ambassadeni frågar sig om utredningens förslag till pedagogik vid u-cenlrum skallinnebära "att kurser ordnas där missionärer inte skall ifrågasättamission, biståndsarbetare inle ska ifrågasätta biståndsverksamhet ochanställda inte ska ifrågasätta privat företagsamhet i u-land, utan u-cenlrumskall tillhandahålla en 'saklig och balanserad blandning' passande för armén,företagsamheten, ideella, politiska och religiösa organisationer samtSIDA," och menar att resultatet då med stor sannolikhet kommer att bli"en pedagogiskt utslätad, urvattnad soppa som inte blir särskilt efterfrågadeller långlivad". Ambassadeni påpekar att biståndsarbetare har elt annal utbildningsbehov ännäringslivels representanter och att det därför krävs en annorlundaförberedelseutbildning. Stiftelsen bör förmedla kunskaper från olika hällsnarare än att ge egen undervisning. U-centrum och spräkenhet bör ligga i sammaregion (Stockholms-området). Ambassadeni anser att u-centrum endasi torde bli en allmän dokumentationscentralsom knappast kan ersätta den intemutbildning som pågår exempelvis inom SIDA. Ambassadeni föreslår angående tidsbegränsade tjänster vid u-centrum attorganisationer, som kommer att utgöra rekryteringsbas, bör förklara sig bereddabevilja tjänstledighet. Ambassaden i vill lokalisera u-cenlrum tillStockholm/. 1980/81:117 60 Ambassaden i stöder utredningens förslag omupprättandet av u-centrum. Kurserna får ej vara så korta alt kunskapernauttunnas. Av särskilt värde är att tillfälle ges till kritiska studier, studierav bas- och bynivåer samt altilydförberedelser. Vid utformandet av u-centrumbör man la vara på de kunskaper och erfarenheter beträffande utbildningensinnehåll som samlats på Sandöskolan. Ambassaden i tillstyrker utredningens förslag omu-centrum. Ambassadeni Jeddah framhåller att del föreslagna u-centmm bör tillgodogöra sig deerfarenheter som ett fiertal svenska företag nu besitter. Ambassadeni ställer sig tveksam till att förlägga u-centrum och språkenhet tillskilda orter. Övervägande skäl talar för gemensamma lokaler. Ambassadeni anser att u-centrum i viss utsträckning förefaller dubblera SIDAsresurser. U-centrum kan fylla en funktion men det bör påvisas atl del finns ettavnämarintresse utifrån givna ekonomiska villkor. Ambassadeni anser att u-centrum skulle kunna inlemmas i redan befintligt organ, I.ex.SWEDEC. Koordinationssvårigheter skulle annars uppstå. I övrigt är ambassadenpositiv till förslag om mål för och uppläggning av u-centrum. Svenska RödaKorset (SRK) stöder utredningens förslag atl elt u-centrum bildas i /Uppsala-områdeteller ansluts lill en existerande institution i samma område. SRK föreslårvidare att ulbildningen vid u-centrum inte enbart skall omfatta landorienteringulan ocksä allmänna förberedelser (attitydpåverkan, kunskapsförmedling m. Stockholmsuniversitets rektorsämbete påpekar alt de kritiska och breda perspektiv som u-landsforskningenkan ge är lika viklig som landorientering. Därför förutsätter universitetetatt olika forskningsinstitutioners u-landsexperter las i anspråk för altförmedla en allsidig analys av de sociala, kulturella och ekonomiskaförhållanden som väntar i u-landet. Kontaktenmellan u-centrum och språkenheten synes bli indirekt. menar atlspråkutbildningen inte kan skiljas från den övriga förberedande utbildningen. TekniskaHögskolan är skeptisk lill lokaliseringen av de två enheterna och ifrågasätterlämpligheten att placera dem på olika orter i landel. Högskolan förespråkar encentral placering. Uppsalauniversitet påminner om atl del i finns ett stort kunnande belräffandeAfrika söder om . Del förefaller rimligt att -inom ramen för u-cenlrum -tillvarata skilda utbildningsorters speciella kunnande om väridens regioner.Därvid bör fä ett speciellt ansvar för utbildning och forskning omAfrika söder om . Lundsuniversitet anser att u-cenlrum av regionpolitiska skäl bör ligga iGöteborg//. Umeåuniversitet vill placera u-centrum i /under medverkan av Umeåuniversitet och understryker att det är nödvändigl at biståndsfilosofin bildarden ideologiska basen för den planerade utbildningen. Kramforskommunstyrelse anser att regionalpoliliska skäl talar för att behålla Sandöskolansom en utbildningsenhet, som vid behov tillförs ytterligare resurser. Sandöskolanspersonal och den erfarenhet av u-landsutbildning som samlats på skolan utgören unik och för u-landsutbildning värdefull tillgäng, som inle bör förslösasgenom att splittras på fiera institutioner och på flera platser i landet. () och () Prop.1980/81:117 61 anser att den verksamhet som skall bedrivas måste bli marknadsanpassadoch på ett effektivt sätt kunna tillhandahålla utbildning för samtliga berördapersonalkategorier. Stiftelsen måste därför vara lyhörd och flexibel i takt medmarknadens växlande krav. Samtliga intressenter måste ha ett reellt inflytandeöver verksamhetens utformning. () avstyrker denanställningsform med lärartjänster vid u-centrum som innebär tidsbegränsningupp lill två eller högst . U-centmm bör förläggas till /. /SR betonar vikten av att denpersonal som skall tjänstgöra vid u-centrum är anställd "tillsvidare" och inte på förordnande gällande . () delar utredningens uppfattningalt utbildningen bör organiseras tillsammans med resurser för landinriktad rådgivnings-och informationsverksamhet och föriäggas utanför SIDA. () stöder utredningens förslag att skapa ett u-landscentrum.Detta bör föriäggas centralt, för att göra det möjligt alt utnyttja närbelägnaresurser främst i form av personal med omfattande kunnande och erfarenheterinom relevanta områden. Afrikagruppernas rekryteringsorganisation () anser altom företagets efterfrågan så motiverar bör de själva inrätta och bekosta elt u-centmm. () anser att u-centrum börförläggas till av såväl ekonomiska som regionalpolitiska skäl. () framhåller att innan manbinder sig för en så pass dyr investering som ett u-centrum bör andraalternativ övervägas ytterligare. Skulle ett u-centmm behövas bör näringslivetstå för kostnaderna. Detsamma gäller andra lösningar. En samhällsekonomiskbedömning kan leda fill att staten bör stä för en del av kostnaderna. En sådanåtgärd får ses som etl sätt att främja exporten och bör under ingaomständigheter belasta biståndsbudgeten. () och ()anser att etablerandet av ett u-centrum är en väg som bör prövas. KF och SCCkänner viss tveksamhet inför utredningens förslag att tidsbegränsa vissa avnyckelposterna vid u-centrum. Representanter för bör anställas. invänder mot tanken att vid u-centrumtjänstgörande personal som regel skall verka där maximall och påpekaratt det med en sådan målsättning torde bli svårt att få personal. Snarare bördenna ha möjlighet att vidmakthålla och fördjupa sina kunskaper genomfältstudier. är tveksam till tidsbegränsningenav tjänsterna vid u-centmm. De pedagogiska erfarenheler som dessa tjänstemänfår under sin anställningstid kommer inte stiftelsen till godo. kommersiella konsultföretag förutsätteratt, om u-centrum kommer att utnyttjas för de statliga myndigheternasverksamhet i (fredskårsutbildning eller katastrof- ochbiståndsutbildning för värnpliktiga), denna inte i något avseende kommer attfinansieras via angivna deltagaravgifter. Swedtel framhåller att den breda anslutning från industrioch näringsliv som ger god ekonomi fömtsätter att styrningen av verksamheteninte alltför starkt påverkas av svenska biståndsinstitutioner ellerbiståndspolitiska målsättningar. anser atl den föreslagna förberedelseut- 6 1980/81. 1980/81:117 62 bildningen till innehåll och metoder är en klar försämringoch en sänkning av ambitionsnivån i jämförelse med SIDAs nuvarandeförberedelseutbildning. U-centrum måste, om det kommer till stånd,.ges eninriktning i samklang med målen för det svenska utvecklingssamarbetet och dessutbildningsutbud måste ges en vidare målsättning och en mer aktiv pedagogik änden utredningen föreslår. Alternativt bör det finansieras utanför biständsanslagen. () anser att kostnaden vid u-centrumär för hög för att en enskild organisation skall ha råd att utnyttja u-cenlrum.En enskild organisation väljer därför att utbilda i egen regi eller någotinternationellt kurscentrum.