prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — För godstransporterna har det under 1970-taletskett en förskjutning mellan olika transportmedel. Sjötransporterna har tappatmarknadsandelar till landtransporterna. Lastbilen har ökat sin marknadsandel påjärnvägens bekostnad, även pä mycket långa avstånd. Efterfrågan pågodstransporter är starkt beroende av den ekonomiska utvecklingen och har närasamband med bl. a. utvecklingen av industriproduktionen och utrikeshandeln. Under1980-talet bedöms järnvägens marknadsandelar öka på bekostnad av lastbitarna.Den genomsnittliga ökningstakten för järnvägstransporterna beräknas ligga pä ca2% per är. Sjötransporterna bedöms behälla sin andel eller minska något. ISIND:s prognos antas en genomsnittlig årlig ökning av energianvändningen inomtransportsektorn (inkl. bunkring) med 0,. Dennaökningstakt innebär en väsentligt minskad ökningstakt jämfört med . SIND räknar i sin prognos med en oförändradenergianvändning för persontransporterna. Personbilarnas energiförbrukningantas minska medan en ökad användning väntas för de kollektiva transportmedlen.Vidare antar SIND att energianvändningen för godstransporter ökar under1980-talet. SIND bedömer transportsektorns energianvändning år1990 till (inkl. bunkring för utrikes sjö- och luftfart).Energianvändningen, exkl. bunkring för utrikes sjöfart, beräknas enligtLU 80 till ca i alternativ 1 och ca i alternativ 2. Omenergianvändningen för nämnda bunkring inkluderas kan användningen uppskattastill resp. ca och ca . Utvecklingenpä transportområdet styrs i hög grad av utvecklingen inom Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 103 Samhället är starkt beroende av transporter av gods och personer.Arbetsresorna är en avspegling av bl. a. vår bebyggelsestruktur ochgodstransporterna är starkt kopplade till näringslivets aktiviteter. I detidigare redovisade framtidsbedömningarna antas att ökningstakten i transportarbetetoch framför allt i energianvändningen kommer att dämpas betydligt jämfört medden senaste tioårsperioden. Jaghar fidigare redogjort för de möjligheter som finns att spara energi inomtransportsektorn. Min allmänna bedömning är att det kommer att krävas en radåtgärder för att begränsa energianvändningen till den nivå som SIND redovisar isin prognos. Drivmedelsförbrukningen för personbilar bör kunna minskas under1980-talet. Godstransporternas energianvändning är dock enligt min uppfattningsvårare att begränsa dä den är starkt beroende av den ekonomiska aktiviteteninom näringslivet. Åtgärder som hämmar näringslivets utveckling och därmedsysselsättningen bör undvikas. Mot denna bakgrund är det enligt min mening rimligtatt räkna med en total energianvändning inom transportområdet (inkl. bunkringför utrikes sjö- och luftfart) för pä , varav el och är1990 på ca , varav el. De användningsnivåer som jag nu har angett innebären genomsnittlig årlig ökning och med ca 0,6%under perioden 1979-1990. I det föregående har jag redovisat deenergianvåndningsnivåer som jag anser man bör kunna räkna med och år1990. Utgångspunkten för beräkningarna är bedömningar om den ekonomiskautvecklingen , om utvecklingstendensen inom olikaanvändningssektorer och om möjliga hushållningsåtgärder m. m. De energianvändningsnivåer som jag har angett börligga till grund för dels det fortsatta arbetet inom energihushällningsområdet,dels planering av energitillförseln. Nivåerna skall naturligtvis vara särealistiska som möjligt, som de ändå bör uttrycka en långtgåendeambition att hushålla med energi. Vid planering och dimensionering avenergitillförseln måste å andra sidan utgångspunkten vara att det framtidaenergibehovet kan tillgodoses med rimlig säkerhet. Detta innebår att en säkerenergiförsörjning måste kunna åstadkommas även om de eftersträvade användningsnivåernaskulle överskridas till följd av exempelvis att sparansträng-ningarna intelyckas fullt ut eller att den ekonomiska utvecklingen och samhällsutvecklingenfår ändrade förlopp. Särskilt viktigt är att tillgången på energi inte blirhämmande för den ekonomiska utveckling som behövs för att balansen i Sverigesekonomi skall kunna återställas och fortsatt Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 104 ekonomisk utveckling tryggas. Mot bakgrund av vad jag nuhar sagt bör nivåerna beträffande energianvändningen anges i form av intervall,där intervallets undre gräns lämpligen representerar en hög sparambition. Enanvändningsnivå kring den övre gränsen bör representera ett energibehov somskall kunna tillgodoses. De nivåer som jag har föreslagit itidigare avsnitt sammanfattas i tabell 4.5. Tabell 4.5 Energianvändningsnivåer , TWh (inkl. bunkring för utrikes sjöfart och flyg exkl. oljaför icke energiändamål) Bostäder, service m.m. 123-130 78- 83 90-108 122-131 ca 82 74- 95 278-308 175-190 ca 85 140-155 400-430 ' Motsvarar en elenergiproduktion av 120 resp. . De föreslagnaenergianvändningsnivåerna innebär en genomsnittlig årlig förändring avenergianvändningen på resp. en minskning med ca 0,7%och en ökning med ca 0,. innebär de angivna nivåernaen genomsnittlig åriig förändring på resp. en minskning med ca 0,och enökning med ca 0,. Om uppgifterna 1979temperaturkorrigeras blir motsvarande förändring resp. en minskning med ca0,och en ökning med ca 0,för och resp. en minskningmed ca 0,och en ökning med 0,för . Användningen av elväntas öka medan användningen av bränslen väntas minska. Av vad jag i detföljande (kapitel 5) kommer att anföra framgår att användningen av olja beräknasminska och användningen av andra bränslen öka. Den genomsnittliga ökningen avenergianvändningen för medlemsländerna inom lEA beräknas under perioden1979-1990 till totalt . De siffror som jag nu har redovisatligger alltså lågt internationellt sett. Intervallen har satts medutgångspunkt i de energianvändningsnivåer som SIND har beräknat. Vid minberäkning av de undre gränserna för intervallen har jag räknat med bl. a. deförslag till energibesparingar som chefen för kommer attlägga fram . Jag har vidare räknat med en störte övergång från enskilduppvärmning till el- eller Qärtvärme än vad SIND har gjort vilket i sig - somjag har redogjort för redovisningsmässigt sett leder till en lägrenivå på den slutliga energianvändningen. De angivna nivåerna bör kunna geutrymme för en ekonomisk utveckling som enligt LU 80 krävs för att balans skallnås i samhällsekonomin. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 105 De undre gränserna för intervallen för de angivnaenergianvändningsnivåerna speglar en hög ambition beträffandeenergihushållning. För att detta skall uppnås inom ramen för en utveckling motökad samhällsekonomisk balans enligt LU 80:s alternativ 1 krävs att deninhemska resursanvändningen ytterligare begränsas så att utrymme skapas för demerinveste-ringar i besparingsutrustning m. m. som den lägre energianvändningenförutsätter. Detta illustrerar att energianvändningsniväerna inte kan ses somabsoluta mål utan måste inordnas i övervägandena om den allmänna inriktningenav den ekonomiska politiken för att de grundläggande ekono-miskt-politiskamålen skall uppnås. Relafionen mellan dels den genomsnittliga årligaökningstakten för brut-tonafionalproduktionen (BNP), dels motsvarandeförändring av energianvändningen framgår av tabell 4.6. Tabell 4.6 Förändring av energianvändningen GenomsniUlig ökning, % och av BNP. (1) Energianvändning 3,4 (2) BNP 3,3 (l)/(2) 1,0 -0,4- -0,2- -0,3 -0,1 Av uppgifterna i tabell 4.6 framgår attökningstakten i BNP åtföljdes av en motsvarandeökningstakt i energianvändningen. Ett sådant samband föreligger inte för tidenefter . För väntas en genomsnittlig årligökning av BNP på kunna Ullgodoses genom en genomsnittlig ärlig ökning avden slutliga energianvändningen pä högst . Som jag har framhållitgjordes vid IEA;s ministermöte bedömningen att det borde varamöjligt att minska förhällandet mellan tillväxt i energikonsumtion och tillväxti BNP ull 0,6. De i tabell 4.6 angivna värdena för perioden1979-1990 ligger lägre än detta. Prognoser baseras på antaganden om utvecklingen avolika förhållanden i samhället. Många faktorer om vilka kunskapen är begränsadpåverkar prognosresultatet, som därmed blir behäftat med osäkerhet. Deviktigaste faktorerna som bestämmer den framtida energianvändningens storlek ärden samhällsekonomiska utvecklingen sådan den tar sig uttryck i industriproduktionensstorlek och sammansättning, transportarbetet, bostadsbeståndet osv. samtutvecklingen beträffande specifika ätgängstal, dvs. energianvändningen iförhällande till produkfionens storlek i industrin, drivme-delsåtgång per kmkörsträcka, energianvändning per bostadslägenhet osv. Av betydelse vidbedömningarna om energianvändningens storlek är dels hur varje faktor för sigutvecklas, dels hur de olika faktorerna samvarierar. SIND har i sin prognosräknat med att sparande och oljeersättning i stort 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 106 följeromsättningshastigheten i befintlig utrustning och normal teknisk utveckling.Detta innebär att de antaganden som görs beträffande den ekonomiskautvecklingen har mycket stor betydelse för bedömningarna av framtidaenergianvändningsnivåer. Antaganden om t. ex. en ökad industriproduktion leder- vid oförändrad produktionsstruktur - till ett ökat energibehov. Denna ökningmotverkas dock av att energisnål teknik kan införas snabbare och resultera i enlägre användning av energi i förhållande till producerad mängd än vid enlångsammare produktionsutveckling. Liknande förhållande gäller inom övrigaanvändningssektorer. Industriproduktionens tillväxt och sammansättning hardock särskilt stor betydelse för energiefterfrågan. a. med hänsyn till dessa förhållanden har SIND,som jag har redovisat i det föregående, beräknat energianvändningen i ettalternativ med lägre tillväxt inom vissa branscher. Förutom osäkerheten om den ekonomiska utvecklingenråder också osäkerhet om utvecklingen av den specifika energiåtgången. SINDframhåller att verket i sin prognos har räknat med attåtgångstalen för den sammanlagda energianvändningen sjunker med i genomsnitt 1 . SIND framhåller att en felbedömning av enbartåtgångstalen leder till ett fel i nivån avseendeden totala energianvändningen pä , vilket motsvarar ca för år1990 i verkets huvudprognos. Osäkerhet råder också om effekten av insattastyrmedel för energihushållning och om energiprisutvecklingen. För att belysa hur bedömningar om framtidaenergibehov varierar med olika prognosantaganden vill jag peka på attbedömningen i SIND:s senaste prognos över energianvändningen ligger ca25 % lägre än den användningsnivå som beräknades i den första officiellaenergiprognosen för , redovisad av energiprognosutredningen ibetänkandet (SOU 1974:64) Energi 1985-2000. Detta beror framför allt påkraftigt höjda oljepriser och på de ändrade bedömningar om den ekonomiskautvecklingen som bl. a. har förorsakats av dessa höjningar. Av min redogörelse framgår att betydande osäkerhetråder om den framtida energianvändningens nivå. Det finns därför anledning attfortlöpande följa utvecklingen. Detta blir en viktig uppgift för den nyastatliga energimyndighet som jag kommer att föreslå i det följande (kapitelII). Osäkerheten i bedömningar av energiefterfrägansutveckling är givetvis betydligt störte i tidsperspektivet . Avgörande är bl. a. den ekonomiska tillväxtensstorlek, hur produktions- och konsumtionsmönstret förändras samt den tekniskautvecklingen. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 107 Utvecklingen av priset på olikaenergislag och hur denna påverkar energianvändningen är också av stor vikt. Medde antaganden om energiprisutvecklingen som SIND har gjort i sin prognosräknar verket med att merparten av sparmöjligheterna är uttömda . Avbetydelse är också hur vi lyckats med att ta fram och införa ny teknik förenergisparande och oljeersättning. Industrins sammanlagdaenergianvändningsnivå påverkas starkt av hur industrin är strukturerad på olikabranscher. LU 80 räknar med att de energitunga branscherna får en ökad andel iindustriproduktionen . Det är främst den kemiska industrinsom antas öka sin andel av industriproduktionen. Viss ökning beräknas också skeav andelarna för träförädlingsindustrin och järn- och metallverk. Verkstadsindustrinsom är mindre energiintensiv än de nu nämnda branscherna antas också öka sinandel kraftigt. Faktorer som ökad förädlingsgradoch energiintensivare produktionsmetoder har också betydelse för utvecklingen.Enligt vad jag har erfarit planerar exempelvis massa- och pappersindustrin fören ökad förädling av massaproduktionen till papper. Detta kan komma att ledatill ett ökat energibehov. När det gäller produktionsmetoderär bl. a. fördelningen mellan kemisk och mekanisk pappersmassa av betydelse. Enstörre andel mekanisk massa kan vara betingad av ett behov av bättreråvaruutnyttjande. För perioden fram räknar pappers- ochmassaindustrin med att öka andelen mekanisk massa i produktionen. Enfortsättning av en sådan utveckling efter är 1990 leder till en ökad andelelenergi i branschens energianvändning. Ny teknik kan väntas ge möjlighetertill effektivisering av energianvändningen inom industrin . Denekonomiska utvecklingen och investeringstakten i industrin har stor betydelseför möjligheterna att införa ny teknik. Ökad mekanisering och höjdaarbetsmiljökrav kan leda till ökad efterfrågan pä energi. Inom transportområdet blirutvecklingen av drivmedelsanvändningen av stor betydelse. Av vikt blir bl. a.hur ansträngningarna att få nya bilar energieffektiva lyckas. En begränsning avökningstakten för drivmedel till personbilar kan komma att uppvägas av en ökadförbrukning för godstransporter. Denna är nämligen i hög grad avhängig avproduktionsutvecklingen inom industrin. Dagens samhällsplanering har ocksåbetydelse för energianvändningen inom transportsektorn ochframöver. En planering som mer än är inriktad på att tillgodoseintresset att hushälla med energi, dvs. med inriktning på att underlättakollektivtransporter och minska avståndet mellan arbete, bostad, service ochplatser för fritidsaktiviteter, leder till en dämpning av energibehovet inomtransportområdet. Av betydelse för en sådan utveckling blir resultatet avplaneringen av olika verksamheter i kommunerna. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 108 Avgörande för energianvändningens utveckling inomsektorn bostäder, service m. m. är bostads- och lokalbeståndets utveckling ochhur dess utrustnings- och isoleringsstandard utvecklas. Stor betydelse harockså utvecklingen av beteendet hos dem som brukar bostäderna och lokalerna.Effekterna av energisparåtgärderna inom ramen för energisparplanen förbefintlig bebyggelse är av väsentlig betydelse. Takten i nybyggnad ochombyggnad av byggnader påverkar möjligheterna att få byggnadsbeståndetenergisnålt även om det åriiga nettotillskottet av nya byggnader utgör enmycket liten andel av det totala beståndet på grund av byggnaders långalivslängd. Av betydelse för behovet av externt tillförd energi för byggnadsuppvärmningär också hur vi lyckas med våra ansträngningar att utnyttja ny teknik avseendet. ex. solenergi och värmepumpar. Hushållens energianvändning påverkas avutvecklingen av den privata konsumtionen. Deenergianvändningsnivåer som jag har redovisat i det föregående innebär engenomsnittlig årlig förändring av energianvändningen under perioden 1979-1990på resp. en minskning med 0,och en ökning med 0,om 1979 års förbrukningtemperaturkorrigeras. Vår ambition bör vara att försökahälla energianvändningen på en oförändrad nivå. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 109 5.1 Sammanfattning av energitillförsel Jag har tidigare (kapitel 4)angivit de energianvändningsnivåer som jag anser man bör kunna räkna med år1985 och . Dessa nivåer är grund för dels våraenergihushållningssträvanden, dels bedömningar om behovet av energitillförsel.Pä grundval av nivåerna och de överväganden och förslag beträffandeoljeersättning, bränslen samt värme- och elförsörjningen, som jag skallredovisa, kan energibalanser skisseras enligt tabell5.1. I tabellen anges även värden för . Dessa är intetemperaturkorrigerade. Eftersom var.ett onormalt kallt år är värdenaför detta år höga jämfört med ett normalt år. Som jag har anfört tyderockså tillgängliga uppgifter på att en lageruppbyggnad av eldningsolja -utöver det normala - skedde hos energianvändarna under år 1979.Temperaturkorrigeringen har beräknats till . Lageruppbyggnaden harenligt uppgifter från överstyrelsen för ekonomiskt försvar beräknats tillmotsvarande ca . Syftet med energibalanserna är i första hand att på ettöversiktligt sätt illustrera tänkbara utfall av den inriktning avenergipolitiken som jag förordar. Av balanserna framgår den omfattandeoljeersättning som bör kunna åstadkommas genom det program för oljeersättningsom jag (kapitel 6) kommer att behandla och hur denna oljeersättning kantänkas bli fördelad pä olika energislag. Energipolitiken måste successivt omprövas allt eftersomerfarenheter vinns och förutsättningarna förändras. Tekniska och ekonomiskavillkor kan förändra förutsättningarna för enskilda energislag. Det innebär attde tillförselnivåer som anges i balanserna inte skall betraktas som mål som böreftersträvas oberoende av utvecklingen. De tidigare angivna nivåerna förenergianvändning och de här angivna nivåerna för tillförsel kan mot bakgrund avden fortsatta utvecklingen inom energiområdet eller inom samhällsekonomin istort komma att visa sig varken möjliga att uppnå eller lämpliga att strävaefter. Jag övergår nu till att kortfattatkommentera energibalanserna. De av mig angivna tillförselniväerna innebär engenomsnittlig årlig förändring av den tillförda energin under perioden1979-1990 med resp. en minskning med 0,och en ökning med 0,. Som jag redantidigare har framhållit speglar de lägre användningsniväerna en hög ambitionatt hushålla med energi. De innebär en sänkning av såväl användning somtillförsel jämfört med nuläget. För att tillgängen på energi inte skall varabegränsade för en önskvärd ekonomisk utveckling måste emellertid till grund förtillförselplaneringen läggas en användningsnivå kring den övre gränsen. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 110 Tabell 5.1 Totala energibalanser, TWh, , 1985 och1990. Kol och koks för Skogsenergi, m. (el)' Kärnkraft (värme j* utrikes sjöfart 10 10 II 11 II Tillkommer Olja och oljeprodukter för raffinaderibränsle inkl. asfalt, m.m. 18 21 21 21 21 Gas och koksverk II I 0 0 Olja för icke energiändamål II 11 12 12 12 Summa tillförsel 473 457 489 461 492 ' Skogsavfall, ved. tlis, energiskog, halm, m, m. - Därutöver ulnylljas värmepumpar i kombination mednaturligt lagrad solenergi. ' Inkl. sopförbränning. * vid normalvattentillrinning. Inkl. stationernas energiförbrukning (bruttoproduktion). '' Om värmeavtappning i kärnkraftsblockel intekommer lill stånd ökar elproduktionen från kärnkraft med ca . Denna el kaneventuellt komma au användas för drift av värmepumpar i Stockholm.Storstockholms fiärrvärmeförsörj- ning kan också grundas på kol. Dä ökar mängden kol ibalanserna med ca 11 Den lägre användningsnivån ärberäknad som ett resultat av låg tillväxttakt i industriproduktionen och etthögt energisparande. Med en svag ekonomisk utveckling torde det inte finnasutrymme för såväl ett högt energisparande som en kraftig satsning päoljeersättning. Den lägre användningsnivån kan därför inte kombineras med denövre intervallgränsen för de energiråvaror och energislag som kan ersätta olja. Det är vidare varken vid den lägreeller högre användningsnivån möjligt att utnyttja alla de energislagsom kan ersätta olja i en omfattning 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 111 som motsvaras av den övre intervallgränsen. Skälethärt"ör är att användningsområdena är begränsade och gemensamma för deolika energislagen. Således torde t. ex. en lägre användning av inhemska fastabränslen leda till en högre användning av kol. Om värmeöverföring frän Forsmarktill inte kommer till stånd, leder det sannolikt till en ökad användningav kol eller av eldrivna värmepumpar. Jag har för tillförseln av olikaenergirävaror och energislag bl. a. utgått frän de bedömningar somoljeersättningsdelegationen har redovisat i rapporten föroljeersättning. Med hänsyn till osäkerhet i prognosutfallet och i tillförselnav olika energirävaror och energislag har jag i balanserna angett oljetillförselnsom ett intervall. Jäg räknar med att det skall vara möjligtatt påtagligt minska oljeberoendet. I det program för oljeersättning som jagsenare kommer att redovisa räknar jag med att ca 9 milj. ton olja skall kunnaersättas genom insatser av skilda slag. Målsättningen bör vara att oljetillförselnför energiändamål vid den högre användningsnivån begränsas 171-191TWh, dvs. 14-17 milj. ton, jämfört med , dvs. ca 26 milj. ton . Huvuddelen av de tidigare angivnavärdena för temperaturkorrigering och den onormalt stora lageruppbyggnaden år1979 torde kunna hänföras till oljeprodukter. Möjligen kantemperaturkortigeringen för elenergi uppgå till ca . Därmed skulleoljetillförseln 1979 under normala förhållanden ha uppgåtttill ett lägre belopp än . Till detta kommer som framgår av tabellenförluster i raffinaderier och användning av olja utanför energisektorn. För att den nämndaoljeersättningen skall vara möjlig att uppnå fordras insatser inom skildaområden och en satsning på ett flertal olika energiråvaror och energislag. Kol är en kommersiellt tillgängligenergiråvara som är ekonomiskt fördelaktig i många tillämpningar, framför allti större pannor inom tjärrvär-mesektorn och inom industrin. För att det skallvara möjligt att påtagligt minska oljeanvändningen inom dessa sektorer fordrasen introduktion av kol. Jag räknar med att det genom skärpta miljökrav skallvara möjligt att använda kol på ett sådant sätt att den totala miljöpåverkanblir mindre än vid oljeanvändning. Det bör vara möjligt att använda kolmotsvarande , dvs. 4-6 milj. ton. En sådan försiktig introduktion avkol i den svenska energibalansen är en viktig förutsättning för möjligheternaatt minska oljeberoendet och bör ge oss möjligheter att bygga upp ett teknisktkunnande inom landet för att kunna delta i utveckling av ny kolteknik. Inom ramen för det s. k.Sydgasprojektet har avtal träffats med om leverans och transport avnaturgas från . uppgår leveranserna till 200milj. m' eller under vissa förutsättningar till 440 milj. m' om året.Transportavtalet ger den svenska avtals- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 112 parten Swedegas rätt att transportera 2 miljarder m' omåret över det planerade danska ledningssystemet. Energiinnehållet i 440 milj.m' naturgas är ca , vilket motsvarar ca 400000 m-* olja. Jag räknar ibalanserna med att naturgasen skall svara för . kommer enintroduktion av alternativa drivmedel, i första hand metanol och etanol, attpåbörjas. Introduktionen av motar-alkoholer bygger främst pä en kraftfullsatsning pä utveckling och användning av motorer för drift med ett100-procentigt motoralkoholbränsle. Jag räknar i balanserna med attmotoralkoholer motsvarande kommer att utnyttjas . Inom massa- och pappersindustrintillgodoses en betydande del av energibehovet genom användning av bark och lutar.Jag räknar med att denna användning skall fortsätta på ungefär samma nivå, ca40 TWh , . beräknas användningen avskogsenergi uppgå till , främst i form av helved och flis ismåhus. Oljeersättningsdelegationen (OED) bedömer att det skallvara möjligt att öka användningen med . Jag delar OED:s bedömning avmöjligheterna att öka användningen av skogsenergi. Jag räknar med att det år1990 skall utnyttjas skogsenergi, m. m. Innan torv kan börja.användasfordras relativt tidskrävande förberedelser i form av undersökningar,utdikning och andra förberedelser på mossarna. Detta förhållande innebär atttorvanvändningen inte kan öka nämnvärt . Under senaredelen av bör dock en relativt omfattande torvanvändning kunna kommatill stånd. OED har bedömt att det är 1990 skall vara möjligt att använda torvmotsvarande . Jag instämmer i OED:s bedömning. Jag avser att senare (avsnitt 8.7)redovisa min syn på utvecklingen av solvärme. Jag räknar med att solvärme kansvara för .