prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Dessakoslnader svarar dock normall endasl för av det lolala värdel av ennyproducerad byggnad. Beredningens förslag omfattar omsättningsfastigheter ibyggnadsrörelse, handel med fastigheter, tomlrörelse och försäkringsrörelse.Omsättningsfastigheter kan emellertid också förekomma hos företag som driverpenningrörelse. Nägon anledning att i della hänseende skilja mellanförsäkringsrörelse och penningrörelse kan inte anses föreligga. De föreslagnanedskrivningsreglerna bör därför utsträckas till all gällaomsällningsfasligheler hos varje skattskyldig. Sädana aktier och andelar ifastighetsförvaltande företag som är att anse som omsättningstillgångar bör iprincip värderas pä samma sätt som om fastighetema innehafts direki. En aktieeller en andel bör emellertid aldrig - oavsett det fastighetsförvaltandeföretagels skuldsällningsgrad - las upp lill negativt värde. I fråga om de fastighetsförvaltande handelsbolagen harberedningen föreslagit att den skattskyldige skall ha valfrihet mellan att göranedskrivning i bolagets räkenskaper och att skriva ned andelen. Förslaget harkritiserats av RSV som menar alt nedskrivning på fastigheterna ger problem omnågon av handelsbolagets delägare inte själv bedriver byggnadsrörelse. RSVanser alt förslaget i denna del inte fyller någol självständigtkonsolideringsändamäl. Jag kan inle instämma i sistnämnda bedömning. Molbakgrund av den genomsyn som i övrigl bör gälla i fråga om fastigheter sominnehas av fastighetsförvaltande handelsbolag synes del rimligt att denskatlskyldige kan utnyttja antingen andelarna eller själva fastigheterna somunderlag för nedskrivningen. Har den skaltskyldige fält avdrag pä grund av altfastigheterna skrivits ned i handelsbolaget bör - i överensstämmelse mednuvarande praxis - avdraget återföras till beskattning dä andelen säljs. Föratt fillämpningen skall underlättas bör samma nedskrivningsalternativ gälla församtliga andelsägare i bolaget. Detla innebär närmare bestämt att nedskrivningpå andelarna aldrig bör komma i fråga, om fastigheterna har skrivits ned ihandelsbolagets räkenskaper. Som BFN anfört bör rätten lill nedskrivning päomsättningsfastigheter inte kopplas till något krav på att den löpandebokföringen avslutas med ett årsbokslut. Vad jag nu föreslagit föranleder omfattande ändringar ipunkt 3 av anvisningarna till 41 § KL. 2.5.8.3 Avsältning till resullatutjämningsfond Vid beräkning av inkomst av jordbruksfastighet och rörelsemedges fr. o. m. taxering avdrag för belopp som i räkenskapernaavsätts till resullatutjämningsfond. Avdragel baseras, som jag lidigareframhållit, på lönesumman och - i förekommande fall - fysisk persons egeninkomst i 1980/81:68 174 Avdrag medges dock inte i fråga omförvärvskälla vari ingår lager av värdepapper, fastigheter eller liknandetillgångar. Denna begränsning av avdragsrälten hänger samman med kopplingenmellan den lönebaserade reserveringen och reglerna för lagernedskrivning. Dethar nämligen ansetts rimligt att utrymmet för reguljär lagernedskrivningreduceras, om den skaltskyldige yrkat avdrag för avsättning tillresullatutjämningsfond. En motsvarande minskning av nedskrivningsulrymmet har emellertidinte kunnal utformas i fräga om värdepapper, fastigheter och liknandetillgångar, eftersom råtlen fill nedskrivning på dessa tillgångar inte varilsiffermässigt preciserad. Detla hinder för en koppling mellan de bådareserveringsmeto-derna bortfaller dock, såvitt gäller fastigheter, om de fördessa tillgångar föreslagna nedskrivningsreglerna införs. I likhet medberedningen anserjag därför alt förekomsten av omsättningsfastigheter iförvärvskällan inte bör utgöra ell hinder mot avdrag för avsättninglill resullatutjämningsfond. Som jag påpekat kan lönebaserad reservering f. n.inte medges beträffande förvärvskälla vari ingär lager av vårdepapper. Regelntar i första hand sikte på försäkringsförelag, banker och andra förelag somdriver penningrörelse. Enligt min mening bör denna begränsning ireserveringsrät-ten gälla lills vidare. Det kan dock inle helt uteslutas altregelns nuvarande utformning kan få olämpliga konsekvenser. Jag syftar på delfallet alt ett företag, som bedriver t. ex. industrirörelse, vid sidan av dennaverksamhet -men ändå inom förvärvskällans ram - innehar ett mindre lager avvärdepapper. Ett sådant värdepappersinnehav kan teoretiskt sett medföra attförelaget saknar möjlighet att utnyttja den lönebaserade reserveringen. För altundvika ett sådant från materiell synpunkt otillfredsställande resultat börinskränkningen i rätten lill avdrag för avsältning till resultatutjämningsfondformuleras om. Jag föreslår alt avdragsförbudet skall gälla endasl vidberäkning av penning- och försäkringsrörelse. Ett byggnadsförelag eller ett företag som driver handelmed fastigheter bör få avdrag för avsättning till resullatutjämningsfond undersamma förutsättningar och med samma belopp som övriga företag som har dennareserveringsmöjlighet. Detta innebär bl. a. att utrymmet för lagernedskrivningbör begränsas, om den skatlskyldige väljer att utnyttja den lönebaseradereserveringen. Jag föreslår därför att ett företag, som yrkar avdrag föravsättning lill resullatutjämningsfond, inte fär ta upp sitt lager avfastigheter och liknande tillgångar till lägre belopp än - mot normall - av tillgångarnas anskaffningsvärden. dessutom andra lagertillgångar,exempelvis lager av byggnadsmaterial, bör nedskrivningsutrymmet för dessareduceras . I likhet med vad som gäller för övriga företagbör vidare inle bara den skattskyldiges egen avsältning tillresullatutjämningsfond ulan också ett närstående förelags avsättning medföraatt utrymmet för lagernedskrivning begränsas. Det bör understrykas att avdrag för avsättning lillresullatutjämningsfond Prop.1980/81:68 175 liksom f. n. kan komma i fråga endast vid beräkning avinkomst av jordbruksfastighet eller rörelse. Lön som hänför sig till förvärvskällatillhörande inkomstslaget annan fastighet -1, ex. löner till fastighetsskötare-kan inte ligga fill grund för fondavsättning. Detta gäller oavsett omfastigheten ulgör omsättningstillgång i rörelse eller inte. Reglerna om byggnadsföretagens m. fl . avdragsrätl föravsättning lill resullatutjämningsfond bör tas in i punkl 3 av anvisningarnalill 41 § KL. Mitt förslag föranleder också vissa ändringar i 41 d § KL. Inom skatterätten skiljer man mellan kvalificerad ochokvalificerad tomtrörelse. Enligl punkl 2 första slyckel av anvisningarna lill27 § KL anses kvalificerad tomlrörelse i princip föreligga när nägon säljerbyggnadstomter från en fastighet som uppenbarligen förvärvats för att ingå iyrkesmässig markförsäljning. Som ordalagen antyder tar bestämmelsen sikte pädet fall då del redan vid förvärvet av marken framgär alt ägaren avser all iyrkesmässiga former försälja tomter för bebyggelse. kan delemellertid vara svårt att fastställa vad det ursprungliga syftet med ettfastighetsförvärv varit. Särskilt gäller della då lomtförsäljningarna sker mersporadiskt. För att underlätta bedömningen i sådana fall infördes år 1967schablonregler om okvalificerad tomlrörelse. Dessa regler, som finns intagna ipunkt 2 andra-sjunde styckena av anvisningarna lill 27 § KL, innebär i huvudsakalt tomlrörelse alltid skall anses föreligga, om den skaltskyldige och dennesmake avyttrat sammanlagt minst femlon byggnadstomter.Tomlrörelsen anses ha tagit sin början genom försäljningen av den femtondetomten. Som jag fidigare nämnt avser jag inte att föreslå någraslörre ändringar av reglerna för lomtrörelse. Åven i fortsättningen får detsåledes ankomma på praxis att avgöra exempelvis i vilka fall en faslighet skallanses utgöra omsättningstillgång i en av fastighetsägaren bedriven kvalificeradtomtrörelse. De regler som i del föregäende föreslagits i fråga ombyggnadsrörelse och handel med fasfigheter kommer dock att påverka denskattemässiga behandlingen av omsältningslillgångar i tomlrörelse. Jag vill härerinra om att reglerna om avskatlning av fasligheter, som förvärvals ianledning av föregäende ägarens död, även gäller för fastigheter som ulgöromsättningstillgångar i tomtrörelse. Likaså skall nedskrivningsreglernatillämpas för alla typer av omsällningsfasligheler. Framhållas kan vidare atthandel med fasligheter omfattar inle bara bebyggda fastigheter utan ocksärenodlad markförsäljning. En yrkesmässigt bedriven tomlförsäljning torde därförofta uppfylla förutsättningarna för såväl kvalificerad lomtrörelse som detövergripande verksamhetsslaget handel med fastigheter. I della fall kommer Prop.1980/81:68 176 i praktiken reglerna om handel med fastigheter att ta övertomtrörelsereg-lerna. En liknande situation kan tänkas uppkomma, om den av denskattskyldige bedrivna verksamheten uppfyller kraven pä bäde byggnadsrörelseoch kvalificerad tomlrörelse. Vad jag nu anfört påkallar inle nägon ändring av reglernaför beskattning av lomtrörelse. Däremol kommer jag i del följande all la uppett par andra skattefrågor som berör lomtrörelse. Den första frågan avserrätlen till avdrag för framtida exploateringsutgifter och den andra hurnedskrivning, som sketl i okvalificerad lomtrörelse, skall behandlas dä tomlrörelsenavbryts. Dä en byggnadstomt avyttras i samband med exploateringenav ett område kan det inträffa alt de olika anläggningsarbetena på fastigheten,som åvilar exploatören, ännu inte hunnit färdigställas. Fräga kan exempelvisvara om återstående markarbeten eller dragning av ledningar för el, vatten ochavlopp. Inle sällan förbinder sig säljaren all utan särskild ersättning svaraför de framlida ulgifterna för att iordningställa marken för sitt ändamål. Detär f. n. osäkert i vad män avdrag för avsältning till täckande av sådanautfästelser är avdragsgilla vid inkomstberäkningen. Beredningen har föreslagit alt skaltskyldig, som utfästsig all ulan ersättning utföra arbeten på en avyttrad faslighel, skall - om hani räkenskaperna avsätter ett belopp för att täcka utfästelsen - få avdrag fördel avsatta beloppet. Överstiger avsällningen uppenbarligen utfästelsens värdepå balansdagen, skall dock avdraget reduceras. De remissinslanser som yttrat sig är överlag positiva. avstyrker förslaget med hänsyn till svårigheterna att beräknastorleken av utfästelsens värde. För egen del får jag anföra följande. Jag är väl medvetenom att rättsläget vad gäller avdrag för reserveringar för framtida utgifter imänga hänseenden är oklart. Området ses emellertid f. n. över av 1980 ärskommitté för översyn av reglerna för beskattning av slatsbidrag, m. m. (B1980:01). I kommitténs uppdrag ingär bl. a. att utarbeta ett generellt systemför den skattemässiga behandlingen av olika former av framlida utgifter. Detvore enligt min mening olämpligt att föregripa kommitténs arbete genom alt idetta sammanhang utarbeta särskilda regler för exploateringsulgifter itomlrörelse. Jag föreslår därför att frägan får vila i avvaktan pä resultatetav kommitténs arbete. 2.6.3 Ålerföring av nedskrivning av tomtlager Medan de fastigheter som ulgör lager i kvalificeradtomlrörelse - pä samma sätt som i byggnadsrörelse och handel med fastigheter -behåller sin omsätlningskaraktär för all framlid i ägarens hand, kan tomtlagreti en 1980/81:68 177 okvalificeradtomtrörelse under vissa förhållanden återta sin plals irealisafionsvinstsystemet. Avyttrar den skattskyldige genom en slulförsälj-ninghela det återstående lagret i sådan tomtrörelse skall nämligen, med vissaundantag, vinsten av denna försäljning inte beskattas som inkomst av rörelseutan enligt realisationsvinstreglerna. Har nedskrivning av tomterna skett,skall dock nedskrivet belopp tas upp fill beskattning som inkomst av rörelse.En omsätlningsfastighet kan vidare förvandlas fill anläggningsfillgång omtomtrörelsen avbryts. Enligt punkt 2 femte stycket av anvisningarna fill 27 §KL skall en okvalificerad tomtrörelse anses ha avbrutits, om den skattskyldigeoch dennes make inte sålt någon byggnadstomt under de fio senaste kalenderåren.Tomtförsäljning som sker härefter beskattas endast enligtrealisationsvinstreglerna såvida försäljningen inte avser planlagt område ellerförsäljningen sker på sådant sätt att tomtrörelse på nytt anses föreligga.Någon bestämmelse om återföring av lagernedskrivning motsvarande den vidslutförsäljning finns inte. Har det tomfiager som innehas vid fiden förrörelsens avbrytande varit nedskrivet, kommer det fidigare medgivna avdragetaldrig att återföras till beskattning. Beredningenhar föreslagit att nu nämnda bestämmelser ändras. Enligt beredningensuppfattning bör en byggnadstomt, som blivit föremål för nedskrivning i denskattskyldiges rörelse, behålla sin omsättningskaraktär för all framtid.Oavsett när tomten försäljs skall därför hela försäljningsvinsten beskattassom inkomst av rörelse. Förslagethar inte mött några principiella invändningar vid remissbehandlingen. Någraremissinstanser anser att bestämmelsen fordrar utbyggda kontrollmöjligheter.Sveriges advokatsamfund ifrågasätter om inte de föreslagna reglerna börkompletteras med en rätt att återföra nedskrivningarna vid fioårsperiodensutgång. Ävenenligt min mening är det motiverat att ändra lagstiftnigen på denna punkt.Skälet till att en bestämmelse om återföring av nedskrivning inte infördes i1967 års lagstiftning om tomtrörelse var att frågan bedömdes ha begränsadbetydelse. Det antogs att nedskrivning i de flesta fall inte skulle bli aktuelli okvalificerad tomtrörelse. Jag anser emellertid att starka principiella skältalar för att denna lucka i beskattningen täpps fill. För denna ståndpunkttalar också mina i det föregående redovisade förslag om avskatlning i sambandmed arv m. m. Enligtmin mening bör emellerfid frågan lösas på ett något annorlunda sätt än vadberedningen föreslagit. Reglerna om avbrytande av tomtrörelse tar sikte på defall då den skattskyldiges långvariga passivitet i fråga om försäljningar tyderpå att verksamheten definitivt upphört. Det synes kunna sättas i fråga omförutsättningar för ett sådant synsätt föreligger, om den skattskyldigeutnyttjat möjligheten till nedskrivning av tomtlagret. Det ligger enhgt minuppfattning närmare till hands att tolka nedskrivningen som ett uttryck för attden skattskyldige avser att fortsätta rörelsen. Även om jag inte anser att manbör gå så långt att man betraktar verksamheten som 12Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 68. 1980/81:68 ' 178 kvalificerad tomtrörelse, lalar likväl åtskilligt för attden tioåriga karensperioden inte bör börja löpa så länge tomterna ärnedskrivna. Det sagda bör gälla beträffande samfiiga i rörelsen ingåendetomter, även om nedskrivningen undanlagsvis skulle vara begränsad lill endasten del av lagret. Genom denna lösning bortfaller också en slor del av depåtalade kontrollproblemen. Jag föreslår därför att punkt 2 av anvisningarnatill 27 § kompletteras med en bestämmelse om att den fioåriga karenstiden skallbörja löpa först sedan eventuellt nedskrivet belopp återförts lill beskattning. 2.7 Handel med värdepapper 2.7.7 Nedskrivning av lager av värdepapper Köp och försäljningar av värdepapper kan beroende påomständigheterna beskattas antingen enligl rörelsereglerna (handel medvärdepapper) eller enligt realisationsvinslreglerna (värdepappersförvaltning).Som handel med värdepapper betraktas främst verksamhei som bedrivs av bankeroch fondkommissionärer med särskilda tillstånd av regeringen eller bankinspektionen.I fråga om köp och försäljning av värdepapper som företas av andra skattskyldigaär rättsläget mer osäkert. Särskilt då den skattskyldige är en enskild personhar praxis visat sig obenägen att utan starka skäl godta att inkomstberäkningensker enligt rörelsereglerna. Framför allt lorde delta gälla om genomförda köpoch försäljningar sketl enbart för den skatlskyldiges egen räkning. Bedrivsdäremol verksamheten i aktiebolagsform, synes förutsättningarna för att rörelseskall anses föreligga vara slörre. Anses verksamheten utgöra rörelse, föreligger i principrätt till avdrag för nedskrivning. Enligl anvisningarna fill 41 § KL skalllager av värdepapper tas upp lill vad som är skäligt med hänsyn till. risk förförlust, prisfall m. m. Regeringsrätten synes endast i något fall ha tagitställning till vilken värderingsnivå som kan godtas i skattehänseende.Nedskrivning av aktier och obligafioner har därvid medgivits med 30 resp. 5 %av anskaffningsvärdet. 1 ett avgörande av kammarrätten i harnedskrivning av lager av aktier i ett fondkommissionärsföretag av marknadsvärdetgodtagits. Enligl beredningens uppfattning ger den nuvarandemöjlighelen att t. ex. i aktiebolagsform bedriva rörelse avseende handel medvärdepapper inle sällan upphov till opåkallade skaltelältnader och risk förobehöriga transaktioner. Beredningen har därför ifrågasatt om inle allvärdepappershandel som bedrivs av annan än fondkommissionär e. d. skallbeskatias enligl realisalionsvinstreglerna. Beredningen har emellertid inleansett del lämpligt alt på delta område frångå de principer som i andrasammanhang ligger lill grund för definitionen av rörelsebegreppet. I ställetföresläs att utrymmet för nedskrivning av lager av värdepapper kraftigtbegränsas i värdepappersrörelse som bedrivs av annan skattskyldig än bank,försäkrings- 1980/81:68 179 företag, fondkommissionär eller dotterbolag tillinvestmentföretag. Lagret i sådan rörelse bör enligt beredningen inle fåskrivas ned till lägre belopp än anskaffningsvärdet eller verkliga värdet påbalansdagen. Vid denna värdering skall principen "först in - förslul" tillämpas. I fråga om rörelse, som bedrivs av bank,försäkringsföretag, fondkommissionär samt dotterbolag till investmentföretag,föreslås alt nuvarande bestämmelser om värdering med hänsyn lill prisfallsrisketc. Beredningen förulsätler dock att närmare anvisningar utfärdas avRSV. De föreslagna nedskrivningsreglerna godtas överlag av deremissinslanser som yttrat sig i frägan. Bankinspektionen anser dock altdotterbolag till andra investmentbolag än sådana som är börsnoterade börlikställas med övriga skallskyldiga. i ifrågasätterom inle en mer omfattande reglering av den skattemässiga behandlingen avvärdepappersrörelse är påkallad. För egen del vill jag anföra följande. Den av beredningenföreslagna värderingsnivän innebär - såvitt gäller fysiska personer samtflertalet aktiebolag och andra juridiska personer - all ett lager avvärdepapper inte får redovisas till lägre belopp än del lägsta avanskaffningsvärdet och det verkliga värdel pä balansdagen. En aktie somförvärvals för . och som pä balansdagen är värd . får alltså intetas upp fill lägre belopp än . Hänsyn skall enligt förslaget inte tas tillt. ex. risken för kursfall efter balansdagen. En sådan värdering synes dock kunnakomma i konflikt med BFL:s värderingsprinciper. En annan principiell nackdelhos beredningens förslag är alt samma slag av tillgångar skall värderas påolika sätt beroende på vem som är fillgångens ägare. a. nu angivna skälanser jag alt lager av värdepapper och liknande tillgångar även i framliden upp lill det belopp som framstår som skäligt med hänsyn lill risken förförlust, prisfall m .m. Jag är alltså inte beredd alt nu lägga fram nägotförslag i frågan. Jag delar däremol beredningens uppfattning alt det kan finnasanledning för RSV alt utfärda anvisningar för den skattemässiga värderingen avlager av värdepapper. 2.7.2 Beskattning av ärvda värdepapper Den redovisning som jag i det föregående lämnat rörandeden nuvarande skattemässiga behandlingen av omsättningsfasfigheler somförvärvas genom arv eller liknande sätt gäller i princip även i fräga omvärdepapper. Sålunda lorde den som genom arv eller testamente förvärvatvärdepapper, som utgjort lagerlillgång i den avlidnes rörelse, i regel kunnaavyttra dessa utan annan beskattning än enligt realisationsvinstreglerna.Värdepapperen förlorar alltså sin karaktär av omsättningstillgång genomarvfallet. Beredningen har föreslagit att värdepapper, som utgjortlager i rörelse, skall behålla sin karaktär av omsätlningstillgång hos den somförvärvar värdepapperet genom arv, testamente eller bodelning i anledning avmakes Prop.1980/81:68 180 död.Till skillnad mot vad beredningen föreslagit i fråga om omsättningsfasfighelerföreslås ingen möjlighet till avskatlning av lager av värdepapper. Deremissinslanser som yttrat sig i denna del är i allmänhel positiva lillgrundtanken i förslaget. Flertalet förespråkar dock att en obligatoriskavskatlning införs för skattskyldiga som inte själva bedriver rörelse avseendehandel med värdepapper. Del framhålls att betydande tillämpnings- ochkontrollsvårigheter annars kan uppkomma. I nägra remissyttranden rekommenderasdock frivillig avskatlning. Föregen del anser jag det lämpligt att värdepapper som utgör omsättningsfillgångi rörelse skall, om ägaren avlider, behandlas på samma sätt somomsättningsfastigheter och lager av aktier och andelar i fastighetsförvaltandeföretag. Jag förordar därför all vad jag i det föregående föreslagitbeträffande fastigheter och aktier eller andelar i fastighetsförvaltandeföretag skall gälla även beträffande t. ex. börsnoterade värdepapper somutgjort omsättningsfillgångar i den avlidnes rörelse. Detta innebär attvärdepapperen behåller sin lagerkaraktär hos den som förvärvar tillgångarnagenom arv, testamente eUer bodelning i anledning av makes död. För den som intesjälv bedriver rörelse av samma slag som den avlidne eller avser att fortsättadennes rörelse bör vidare en möjlighet öppnas att genom återföring av fidigaregjorda nedskrivningar föra över fillgångarna till realisationsvinstsystemet.Denna avskatlning bör - liksom i fråga om arv av t. ex. omsättningsfastigheter- ske vid taxeringen för förvärvsåret. SomRSV påpekat innebär den föreslagna lösningen att en arvtagares aktieinnehav iett och samma bolag teoretiskt sett kan komma att omfatta såväl aktier avomsättningskaraktär som andra aktier. Denna situation kommer emellertid att blisynnerligen sällsynt. Genom att den skattskyldige skall redovisa den delav innehavet som utgör omsättningsfillgångar i en rörelsebilaga torde det inteheller vålla några större svårigheter att skilja dessa värdepapper från detövriga innehavet. Reglernaom hur ärvda lageraktier m. m. skall behandlas i skattehänseende bör - liksommotsvarande regler för fastigheter - tas in i punkt 4 av anvisningarna till 27§ KL. 2.8Vissa frågor angående rätt beskattningsår Enligl28 § 1 mom. KL hänförs lill intäkt av rörelse allt det som kommitrörelseidkaren till godo av rörelse som bedrivits här i landet. Från de samladeintäkterna - bruttointäkten av rörelsen - får enligt 29 § 1 mom. KL avdraggöras för driftkostnader, t. ex. löner för personal i rörelsen och värdeminskningav byggnader och maskiner. I 30 § 1 mom. KL bestäms begreppet nettointäkt avrörelse. Nettointäkten utgör det belopp som återstår sedan avdrag fördriftkostnaderna gjorts och hänsyn tagits till in- och utgående balans. 1980/81:68 181 Föreskrifterangående principerna för beräkning av inkomst av rörelse finns även i 41 § KLoch anvisningarna fill paragrafen. Enligt41 § första stycket KL skall inkomst av rörelse beräknas enligtbokföringsmässiga grunder i den mån dessa inte strider mot särskildabestämmelser i . För skatlskyldig som haftordnad bokföring skall enligt punkt 1 första slyckel av anvisningarna till 41 §KL inkomstberäkningen ske på grundval av hans bokföring med iakttagande avbeslämmelserna i anvisningspunkten. Det föreskrivs också att vidinkomstberäkning enligl bokföringsmässiga grunder hänsyn skall tas till in- ochutgående lager av varor saml till fordringar och skulder. En särskildbestämmelse finns om värdesättningen av de ingående posterna. Som värde avingående lager, fordringar och skulder skall enligl denna bestämmelse las uppvärdel av närmasl föregäende beskattningsårs utgående motsvarande poster. Ifjärde stycket den nämnda anvisningspunkten föreskrivs följande. Vid beräkningav inkomst enligt bokföringsmässiga grunder skall en inkomst anses ha erhållitsunder det år då den enligt vedertagen redovisningssed bör tas upp som inläkl iräkenskaperna. Detta skall gälla även om inkomsten ännu inte uppburits kontanteller på annat sätt kommit den skattskyldige till hända.