prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Gruppen diskuteradeäven en jämnare fördelning av programmets kostnacer på bidragsgivarna. De nordiska länderna harklargjort att de anser sig stå för en alltför stor andel. Vid UNDPs styrelsemöte i kundestyrelsen enas om omfattningen ochfördelningen av resurserna för . UNDPsresurser förutsätts öka även under nästa programperiod och sammanlagt uppgå lill 6,5miljarder dollar. De fattigaste - med en BNI per capita påunder -kommer att få av programmets resurserjämfört med under nuvarandeprogramperiod. Dessa länders andel av UNDPs resurser ökar därmed rned 21procent. Man kunde också enas om attrikare länder, med en BNI per capita , skall ha som mål att - efter en med per capita-inkomsten stigandeskala - vid programperiodens slutåterbetala en del av sin landram till UNDP. Resultatet måste från svensk sida betraktas som myckettillfredsställande, då vi länge eftersträvat att ge de fattigareu-länderna en större andel av UNDPs resurser. I syfte att åstadkomma en stabilare grund förUNDPs finansiering gjorde redan vid i november1978 en minimiutfäs-telse om bidrag till programmet , med förbehåll för godkännande. Den har därefter förnyats vid varjebidragskonferens. gjorde en ny treårsutfästelse. (/82) utfäste e« bidrag om335 milj. kr. vilket innebär en ökning med 15 milj. kr. Vidare utfästes etlbidrag om tillsam- 1980/81:100 Bilaga 6 41 mansminst 690 milj. kr. för verksamhetsåren 1982 (/83) och1983 (/84). beräknas en drygtredjedel av UNDPs ordinarie resurser gå till med en percapita-inkomst på mindre än 250dollar. Med anledning av de stora biståndsbehoven bland de allra fattigaste länderna anser jag ett fortsatt svensktbidrag till UNDPs särskildaverksamhet till förmån för de minst utvecklade vara motiverat. stöd till denna verksamhet uppgick /81 till30 milj. kr. För /82 finnerjag det motiverat att öka bidraget till 35 milj. kr., dä det länge varitoförändrat. FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) har tilluppgift alt ge finansiellt bistånd lill de 31 , som ingår i FNs lista över deminst utvecklade . Fonden är underställd ocharbetar främst genom . Fondens verksamhet är inle landprogram-merad.Biståndet lämnas i form av gåvor. Huvuddelen av kapitalutvecklingsfondens insatserinriktas pä landsbygden, främst fattiga och avlägsna områden, somsaknar grundläggande social service.Hittills har fonden finansierat mindre projekt inom sektorer som jordbruk, bevattning, småindustri, byskolor,yrkesskolor, hälsovård och kooperation. Fonden lägger stor vikl vid allbefolkningen aktivt deltar i projekten. UNDP-styrelsen beslutade alt ändra fondensfinansiering. Från att tidigare hahaft full finansiell täckning för vaije nytt projekt kan fonden nu inleda nya projekt på basis av beräknadetillgångar. Den nya finansieringsprincipengör det möjligt för fonden att mera långsiktigt planera verksamheten.Övergången fill en ny finansieringsprincip gör kapitalutvecklingsfondentill ett mer permanent organ. Fonden har onormalt stora reservationer, som ännu inte avsatts tillutvecklingsprojekt. Genomomorganisering inom sekretariatet räknar man med att komma till rätta med della problem. Efter bidragskonferensenår beräknas de sammanlagdabidragen uppgå till , jämfört med 26,5 milj. dollar för . är, med en bidragsdel på ,kapitalutvecklingsfondens största bidragsgivare efter . Sverigeutfäste vid år1980 ett bidrag om 30 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren 1981-1983 (budgetåren1981/82-1983/84) med förbehåll för godkännande. FNs befolkningsfond (UNFPA), som är underställdUNDPs styrelse, finansierar enbetydande del av FN-systemets bistånd på befolkningsomrä-det. Verksamheten bygger på frivilliga bidrag frånFN:s medlemsländer. Nästan hälften av fondens medel används förfamiljeplaneringsprojekl. 1 övrigtlämnas stöd bl. a. tillfolkräkningar, forskning om sambandet mellan befolkningsutveckling och social och ekonomisk utveckling samt utbildningoch information om befolkningsfrågor. Merparten av de fondfi- Prop.1980/81:100 Bilaga 6 42 nansieradeprojekten verkställs av . 1977 beslöt attkoncentrera fondens resurser till insatser i ett 40-tal s.k. prioritetsländer.Målet är alt dessa prioritetsländer skall erhålla tvä tredjedelar av deländerdestinerade bidragen. bidrag till fonden under verksamhetsåret 1980var 45 milj. kr., vilket motsvarade av de sammanlagda bidragen.Vid FNs bidragskonferens beräknades de frivilliga bidragen tillUNFPA för lill 136 milj. dollar. utfäste, med förbehåll förriksdagens godkännande, ett oförändrat bidrag om 45 milj. kr. lill UNFPA förvart och etl av verksamhetsåren 1981-83 (budgetåren 1981/82-1983/ 84). FNsbarnfond () Budgetärel 1980/81 120000000 /82 130000000 FNs barnfond () stöder arbete med attförbättra situationen för barn och mödrar. strävar efter atl i förstahand söka tillfredsställa de mest elementära behoven, och är en föregångareinom FN-systemet dä det gäller alt söka nå de allra fattigaste befolkningsgrupperna.Verksamheten omfattar hälso- och sjukvård, familjeplanering, grundläggandeutbildning, åtgärder för atl förbättra kosten för barn och mödrar, program föratt förbättra dricksvatlenförsörjningen m. m. Elt viktigt inslag är att sökafå den lokala befolkningen att aktivt delta i arbetet. Tillsammans med WHOsöker föra ut begreppet primärhälsovård och stödja de länder som arbetarpä att upprätta en sådan. En relativt slor del av biståndet lämnas till barn ide minst utvecklade . är också en viktig förmedlare avkatastrofbistånd. För att säkra en fastare grund för fondens verksamhetoch finansiering infördes på svenskt initiativ fr. o. m. 1979 ett rullandelångsiktigt arbetsprogram, baserat på behov och UNlCEFs bedömningav framtida bidrag. Däremot har flerårsutfästelser inte lett tillefterföljd. UNlCEFs verksamhet finansieras genom frivilliga bidrag,huvudsakligen från regeringar. Regeringsbidragen utgjorde avfondens inkomsler. Återstoden kommer från enskilda bidragsgivare och frånförsäljning av UNlCEFs julkort. Det svenska regeringsbidraget till fonden under uppgick fill 120 milj. kr.Sverige är därigenom, näst , UNlCEFs största bidragsgivare. Därtill kommerbidraget från den svenska , som beräknas uppgå till5,5 milj. kr. Vid uppskattades deordinarie regeringsbidragen till för är 1981 fill 167 milj. dollar, enökning med jämfört med , Tillsammans med övriga inkomster,dvs. bidrag från enskilda givare och regeringsbidrag för särskilda insatser. 1980/81:100 Bilaga6 43 hoppasUNICEF kunna nå del lotala bidragsmålel på 290 milj. dollar för . Med hänsyn till atl inriktningen av UNlCEFs verksamhetligger väl i linje med de svenska biståndspolitiska målen och till all ären effektiv organisation, utfäste , med förbehåll för godkännande,ett till 130 milj. kr. ökat bidrag för (budgetåret1981/82). Därmed beräknas andel av regeringsbidragen till uppgåtill . Med samma förbehåll utfäste ett bidrag pä sammanlagtminst 260 milj. kr. för verksamhetsåren 1982 och 1983 (budgetåren 1982/83 resp.1983/84). Internalionellautvecklingsfonden () /81 460000000 /82 500000000 Internationella utvecklingsfonden (), som är enfilial lill (), utgör den största enskilda biståndskällan förde fattigaste . Under /80 beviljade IDAutvecklingskrediler lill ett sammanlagt belopp av ca 16 miljarder kronor.IDA-krediterna lämnas pä mycket förmånliga villkor, näst intill gävobasis, och är obundna. Av IDAsutlåning gick under /80 till länder med en årlig percapita-inkomst på . Bland de tio siörsta /80 återfinns , , Sri Länka, ochTanzania. IDAs utlåning är koncentrerad till jordbruks- ochlandsbygdsutveckling, som svarar för närmare hälften av den totala utlåningenoch som har stor betydelse för atl de fattigaste människornas levnadssituationskall kunna förbättras. IDAs ullåningsverksamhet har också börjat att anpassasefter de krav, som förändringarna i världsekonomin ställer på de fattigareoljeimporterande ekonomier. som stigande oljepriserfördyrar importen skapar de förutsättningar för tidigare inte lönsammaenergiinvesleringar. Världsbanksgruppens utlåning för energiändamål beräknasför närvarande komma att uppgå till mer än . under förstahälften av . En särskild energifilial planeras för utlåning på dettaområde. Den i längden ofrånkomliga strukturomvandlingen av de oljeimporterandeu-ländernas ekonomier ställer emellertid stora investeringskrav även inom andrasektorer. /lDAs exekulivstyrelse fattade därför beslutom att bistå de oljeimporterande med lån för strukturanpassning.Enligt nuvarande planer beräknas denna form av långivning uppgå lill ca 30miljarder kr. Finansieringen av sker genom gåvobidrag från iförsta hand de industrialiserade medlemsländerna, men även frånvissa OPEC-stater och andra relativt rika . 1980/81:100 Bilaga 6 44 samband med sk.påfyllnadsförhandlingar. Överenskommelse om den sjätte påfyllnaden, avseende budgetåren 1980/81-1982/83, uppnåddes mellan givarländerna . Den innebäratt 33 givarländer, varav 23i-länder, skall lämna bidrag till etlsammanlagt belopp av 12 miljarder dollar.Då andel av IDAs resurser varit myckel hög i förhållande till andra länders, sänktes den svenska andelenfrån . Dettamotsvarar ett totalt svenskt bidrag på I . På grund av förseningar i den amerikanskakongressen kunde överenskommelsenom den sjätte påfyllnaden inte träda i kraft som planerat den . För atl IDAs verksamhet inte skullelamslås, har givarländerna kommit överens om ett övergångsarrangemang, baseratpå förhandsutfästelser. Enredogörelse för denna överenskommelse och villkoren för Sverigesdeltagande, har lämnats i prop. 1980/81:52. IDAs utlåning kommer att öka gradvis under densjätte påfyllnaden. bidragutgår med 460 milj. kr. under /81, 500 milj. kr. /82 samt 537,2 milj. /83. Budgetåret1980/81 121702413 Budgetärel 1981/82 120702413 Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) 18 281 704 Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) 71 835484 Asiafiskautvecklingsfonden (AsDF) 30585 225 bidrag till de regionala utvecklingsbankerna och -fonderna i och har ökat både i absoluta tal ochi andel av vårt multilaterala bistånd. Från /76 till detinnevarande / 81 harbidragen sålunda ökat från 32,5 milj. kr. till 121,7 milj. kr. och andelen av det totala multilateralabiståndet från till . Dessa ökningar i våra bidrag till de regionala utvecklingsbankerna och -fondernaär elt uttryck för den vikt fäster vid ökat regionalt samarbete och vid uppbyggnad av starka finansiellaorganisationer i och ,varigenom den internationella biståndsverksamheten kan decentraliseras. Våra bidrag har j första handlämnats till institutionernas fonder,som lämnar lån på synneriigen mjuka villkor till de fattigaste länderna inomrespektive region. Afrikanska () har sedan sintillkomst 1966 endast varit öppen för medlemskap för de afrikanskau-länderna. Vid ADBs årsmöte beslöts atl inleda förhandlingar ommedlemskap även för 1980/81:100 Bilaga 6 45 Jag har i proposition om svenskt medlemskap i m. m. (prop.1979/80:130) redovisat utgången avdessa förhandlingar. Överenskommelsen om utvidgat medlemskap kommer troligen att kunna träda i kraft under1981. Två tredjedelar av det totalaantalet röster förbehålls de afrikanska medlemsländerna. Som jag också anförde, kommer ett öppnande av ADBför icke-regionalt medlemskap att ökabankens resurser, dels direkt genom i-ländernas inbetalade kapitalinsatser,dels indirekt genom att bankens möjligheter till upplåning på kapitalmarknadenförbättras. Ökade resurser kommer också att öka stabiliteten och möjligheterna tillmera långsiktig planering. ADBs totala utlåning uppgick per den 30 september1980 till 1,2 miljarder dollarfördelade på 253 lån till 44 afrikanska medlemsländer. Lånen har iförsta hand avsett infrastruktur och jordbruk. 1 enlighet med beslut med anledning avden nämnda propositionen (UU1979/80:25, JU 1979/80:45, rskr 1979/80:369 och 370) avser regeringen atl under innevarande budgetår tecknaandelar i Afrikanska kapital för en summa, som motsvarar365634069 kr. andel avbankens totala kapital uppgår därigenom till . kommer ett åtagande att göras attinbetala av det tecknadekapitalet, vilket motsvarar . Inbetalningen skall ske i form av femlika stora delar . Den första inbetalningen på . kan komma att ske underinnevarande budgetår. För den andra inbetalningen, som beräknas skeunder / 82, är medelsbehovet . Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) började sinverksamhet och har, till skillnad från ADB, redan från början varitöppen för medlemskap även för länderutanför . Fonden är knuten till ADB genom att de båda institutionerna har gemensam personal ochpresident. En princip för samarbetet inom ADF är att det röstmässigainflytandet har fördelals lika mellande afrikanska länderna och de icke-regionala medlemsländerna, vilka huvudsakligen är i-länder. Detta är, enligtmin uppfatlnig, en viktig princip,som givit ett betydande u-landsinflytande över verksamheten. ADF lämnar lån på lika förmånliga villkor som IDA.Utlåningen sker enbart till defattigaste afrikanska länderna. Lånen har framför allt avsett projekt inom jordbruk, transport, hälsovård ochutbildning samt andra offentliga nyttigheler. ADFs utlåning uppgick per den 30september 1980 till fördelade på 165 lån till 38afrikanska medlemsländer. ADFs verksamhet finansieras genom bidrag från deicke-regionala medlemsländerna. Vidutgången av uppgick totala bidrag till ADF lill ca 277 milj. kr. Fondens andrapåfyllnad, som gäller ,omfattar totalt ca 800 milj. dollar. bidrag uppgår sammanlagt lill , vilket motsvarar avpåfyllnaden. De två första inbetalningarna om vardera , hargjorts under budgetåren 1980/81:100 Bilaga 6 46 1979/80och 1980/81. Den tredje inbetalningen av samma storiek skall ske /82. Förhandlingar om en tredje påfyllnad av ADFsresurser efter 1981 kommer altinledas . Med hänsyn till deafrikanska ländernas stora behov avförmånliga lån bör fonden ges möjlighet till en betydande ökning av sin utlåning.Jag anser att bidrag bör motsvara ungefär samma andel som underden nu pågående andra påfyllnaden. Asiatiska (AsDB) inledde sinverksamhet . Av de 43 medlemmarna är 29 . Sverigehar varit medlem i banken sedan denupprättades. Bankens totala utlåning uppgick per den 30 september 1980till , fördelade på 267 projekt i 16 länder. Den har främsl varit inriktad påutbyggnad av infrastruktur och industriutveckling. harutlåningen till jordbrukssektornökat. kan en starkare betoning av jordbruks- och energisektorerna förväntas. Vidare avser bankenatt i ökad utsträckning lämna program- och sektorlån och bidra tillfinansiering av kostnader i lokal valuta.Dessa förändringar har vi frän svensk sida all anledning att välkomna. Vi har länge framhållit att bankenborde få en mer utvecklings-inriktadprofil, och inte enbart uppträda som en strikt finansiell institution. Efter den senaste kapitalökningen, som trädde ikraft , uppgår AsDBstecknade kapital till . Huvuddelen är garantikapital. har under budgetåren1978/79-1980/81 deltagit i denna kapitalökning och därvid inbetalat ca 4 milj.kr. andel av AsDBs totala kapital uppgår till . Den sista inbetalningen till kapitalökningen skedde således budgetåret1980/81. Någon ny kapitalökning har ännu inle beslutats, men torde kommaatt träda i kraft under /83. Asiatiska utvecklingsfonden(AsDF) har verkat . Fonden, somär nära knuten till AsDB och har samma medlemskrets, lämnar lån på mjukavillkor till de fattigaste och minstutvecklade av bankens medlemsländer.AsDFs totala utlåning uppgick per till ca fördelade på totall 202projekt i 21 medlemsländer. Projekt inomjordbrukssektorn svarar för större delen av fondens utlåning. Jämfört har stödet till industriprojekt, nafionella utvecklingsbanker samt utbildningssektorn ökal medan stödet till vatten- och avloppssystem, kraflverkssektornsaml kommunikationssektorn har minskat. AsDF finansierar sin verksamhet genom bidrag frånflertalet av de utvecklademedlemsländerna. Dessa bidrag har inbetalats dels vid fondens grundande, dels vid två påfyllnader. Under denförsta påfyllnaden bidrog med totalt ca 42 milj. kr. Inom ramen förden andra påfyllnaden av fondens resurser om totall 2150 milj. dollar för fyraårsperioden , harSverige åtagit sig att under budgetåren1979/80-1982/83 bidra med sammanlagt , vilket motsvarar av denna påfyllnad.Under budgetåren 1979/ 1980/81:100 Bilaga 6 47 80 och 1980/81 har de två förstainbetalningarna gjorts om vardera 30585225kr. Den tredje inbetalningen av samma storlek skall göras under /82, då förhandlingar även beräknasinledas om en tredje påfyllnad.Sveriges bidrag till denna påfyllnadbör motsvara ungefär samma andel som under den nu pågående påfyllnaden. Internationellajordbruksutveckling.<>fonden () /81 40000000 /82 47000000 Den internationella jordbruksulvecklingsfonden() har varit verksam sedan 1978såsom elt fackorgan i FN inriktat på att stödja jordbruksul-vecklingsprojekt, särskilt i mycket fattigau-länder. Fondens resurser kan även - om stödet inriktas på de mesteftersatta grupperna - avsättas till rikareu-länder med särskilt gynnsamma förutsättningar för ökad jordbruksproduktion.IFAD har under sina första tre verksamhetsår gett 60 lån till 48 länder, främsl i och , uppgående lill lolalt 890 milj. dollar. Ullåningsvillkorenär synnerligen förmånliga. En del av fondens resurser kan användas för gåvofinansiering av mindre projekt för teknisktbistånd. En stor del av projekten utföres gemensamt med bl. a. FAO,, , , Islamiska och regionalbankerna. Därigenom har den egna adminstrationenkunnat begränsas. Fonden har en styrande församling, där samtligamedlemsländer ingår, samt enstyrelse på 18 medlemmar. Antalet styrelseplatser är, i likhet med del lotala antalet röster, jämnt fördelade på treländerkategorier. De bi-dragsgivandei-länderna tillhör kategori 1, de bidragsgivande , dvs. de oljeexporterande , kategori IIoch mottagarländerna kategori 111. Denna fördelning av rösterna ger u-ländernaen starkare ställning i än iflertalet andra internationella finansieringsorgan. De nordiska länderna har en gemensam plats istyrelsen. är ordinarie ledamot. För fondens första verksamhetsperiod 1978-80gjordes utfästelser med . Nära hälften av dessa resurserkom från OPEC-länderna. Del svenskabidraget uppgick till totalt 115 milj. kr. har förhandlingar förts om enpåfyllnad av fondens resurser förperioden , Med hänsyn till atl fonden är verksam på elt område där finansieringsbehoven är mycket slora och attfonden är en effektiv institution, har funnit det angeläget atlpåfyllnaden får en sådan storlek att fondens verksamhet kan utvidgas.Förhandlingarna har ännu inle formelltavslutats i alla detaljer. IFADs styrande församling godkände emellertid idecember 1980 etl förslag om en påfyllnad av IFADs resurser med 1 270 milj. dollar. Detta belopp skulletillsammans med ändra befint- 1980/81:100 Bilaga6 48 ligaresurser ge möjlighet att göra åtaganden milj. dollar undertreårsperioden jämfört med 890 milj. dollar den förstaverksamhetsperioden. Med i stort sett oförändrad svensk bidragsandel kan detsammanlagda svenska bidraget till fonden beräknas till 141 milj. kr. För den första inbetalningen har redan beviljatmedel. För den andra inbetalningen, som skall äga rum under /82,beräknas medelsbehovet till 47 milj. kr. Skulle som ett resultat av defortsatta påfyllnadsförhandlingama det svenska bidraget till fonden komma attöka, kan ytterligare medel tas i anspråk från anslagsposten Övrigamulfilaterala bidrag. Internationelltlivsmedelsbistånd /81 175000000 /82 182000000 Väridslivsmedelsprogrammet(WFP) 72000000 Bidragenligt konvention om livsmedelshjälp (FAC) 51000000 Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser(lEFR) 59000000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP) lämnar bistånd i formav livsmedel till utvecklingsprojekt och vid katastrofer. Verksamheten skallbedrivas i sådana former alt den inte stör handeln med livsmedelsproduktereller hämmar mottagarländernas egen jordbruksproduktion. En stor del av delivsmedel, som ställs till förfogande används som matransoner till anställdavid anläggningsarbeten och till utspisning av särskilt behövande grupper såsomkvinnor, småbarn och skolungdom. Programmet finansieras med frivilliga bidrag,som ges dels i form av livsmedel, dels i form av konlanlbi-drag för alt täckaadministrationskostnader, frakt, försäkringar m. m. Det svenska bidraget är, ienlighet med WFPs praxis, till tvä tredjedelar bundet till upphandling avsvenska livsmedelsprodukter. har invalts i (Kommittén förlivsmedelsbistånd, CFA) för . CFA skall också vara etl forum fördebatt samt ge rekommendationer om biståndsmeloder och biståndspolitik pålivsmedelsområdet. a. för alt en större andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skall avsällastörre resurser för katastrofinsatser. De svenska erfarenheterna av WFP ärgoda. Förutom ordinarie bidrag stöder därför programmel genom att ocksåkanalisera övrigt multilateralt livsmedelsbistånd samt viss katastrofhjälpgenom WFP. Målet för bidragen är 950milj. gjorda utfästelser uppgår till ca 800 milj. dollar. Föråren 1981 och 1982 har bidragsmålel fastställts till 1 000 milj. dollar. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 49 ettminimimål, som bör höjas om kraftiga prisökningar på livsmedel eller ökadebehov av livsmedelshjälp uppstår. Vid slutet av uppgick utfästelserna förperioden till ca 735 milj. dollar. Mol denna bakgrund bör ordinarie bidrag tillWFP höjas från 70 fill 72 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1981/82-1983/84. har enligt konvention omlivsmedelshjälp (FAC) åtagit sig att under /81 leverera 40000ton svenskt vete som livsmedelshjälp. Detta är mera än åtagandet underden förra konvenfionen . Den nya konventionen gäller endast ,men kommer sannolikt att förlängas. Vetet kanaliseras genom WFP. har /74 låtitproteinberika delar av de vetemjölsleveranser, som ställts till WFPs förfogandevia FAC och det internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR). Av en utvärdering, som WFP gjort på svensk begäran,framgår att WFP haft svårt att finna avsättning för det proleinberikade mjölet.Proteinberikningen medför också betydande merarbete och fördyringar. SIDAföreslog därför en avveckling av proteinberikningen. Dettaresulterade i att proteinberikningen avbröts för leveranser från beredskapslagret(lEFR), men att det fortsätter inom ramen för FAC-ätagan-det. SIDA har med hänvisning till WFPs bedömning i sinanslagsframställning för /82 föreslagit att proteinberikningenhelt upphör i och med utgången av /81. Jag finner alt ekonomiskaoch praktiska skäl talar för att så sker, och att leveranserna i fortsättningenutgår i form av vanligt vetemjöl. För läckande av frakt- och administrationskostnadernafår WFP ett bidrag, som under är 1980 höjts i två omgångar, från 30 till 50dollar/ton. Ytterligare höjningar kan bli akluella. För /82 föreslår jag elt svenskt bidragenligt konventionen om livsmedelshjälp - under förutsältning att den förlängesatt gälla också /82 - på 51 milj. kr. inkl. frakt- ochadministrationskostnader. har, med bemyndigande, dessutomåtagit sig att äriigen /81-1982/83 hålla 40000 tonsvenskt vete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter i beredskap för akutanödhjälpsinsatser. Under /81 kommer förutom vete bl. 2500ton vegetabilisk olja alt upphandlas. Beredskapslagret utgör en del av delinternationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR). lÉFR skall, enligt FNs rekommendationer, uppgå tillminst , som bör förmedlas genom WFP. Bidragen till delinternationella bered-skapslagrel har dock inle förrän kommit inärheten av denna nivå och överstiger nu , vilkatill övervägande del kanaliseras via WFP. Inom CFA pågår därför diskussioner omhur 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 6 50 måletskall kunna uppnås saml hur WFP skall kunna garanteras kontinuitet i bidragen.Bl. a. utreds förslag om alt omvandla de frivilliga utfästelserna till bindande konventionsålaganden, eller att inrättaen särskild bidragskonferens för det internationella beredskapslagret. Med hänsyn till behovel av långfristiga åtaganden om livsmedelshjälp, anser jag att det svenska åtagandet bör utsträckast. o. m. / 84. /82 beräknar jag elt medelsbehov för nödvändig påfyllnad av detsvenska livsmedelslagrel på sammanlagt 59 milj. kr.