prop · G403137 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommittén föreslär atl en tidning skall ha minst I 300spaltmeter redaktionellt utrymme för alt kunna komma ifråga för produklionsbidrag.Slutligen har kommittén funnil del motiverat atl föreslå elt högre bidrag till fådagarslidningmed riksspridning som kommer ul med mer än ett nummer , eftersomkostnaderna härar väsentligl högre än vid lokal eller regional endagsutgivning.Kommittén föreslår att bidraget höjs från 1,5 lill 2,4 milj. kr. Iremissbehandlingen har inga argument framförts mol dessa regeländringar, ävenom presstödsnämnden finner den föreslagna skärpningen av annonsandelskravetmindre angelägen med hänsyn lill den begränsning pä annonsmarknaden som redanmarkeras i fädagarslidningarnas hushålls-läckningslal. Enligl min uppfattningär förslagen väl ägnade alt främja de presspolitiska ambitioner som är förenademed produktionsbidraget och bör därför genomföras. Den särskilda höjningen för fådagarslidningmed riksspridning som kommer ut med mer än ett nummer bör dock somjag har framhållit begränsas lill , dvs. frän 1.5 till 1,725 milj.kr. Utredningenföreslär ocksä vissa ändringar i villkoren för både fä- 1980/81:137 11 För att undvika att ell tidningsförelag kvalificerar sigför produktionsbidrag genom taktisk placering av huvudredaktionen i en störtekommun än den som verksamheten egentligen avser. bör presstödsnämnden enligt ulredningenges möjlighet all i sina bedömningar beräkna läckningstalet för annan kommunän den där huvudredaktionen ligger. Vidare anser utredningen att uttrycket"liknande tidningar" i kravet om tidningens abonnemangspris ärdiffust, och menar atl utgångspunkten skall vara det genomsnittliga priset föralla tidningar i samma kategori, dvs. med samma utgivningsfrekvens och liknandespridnings-och konkurrensförhällanden. tilläggeri sitt remissvar att abonnemangspriset borde svara mol den rörliga särkostnadenför del abonnerade exemplaret. Annars accepterar man alt ökade upplagor leder tillökade förluster, som kan äberopas för ylterligare stödåtgärder. Jag anser självatl del är önskvärt all en bransch som arbetar med vissa svårighetereftersträvar abonnemangspriser som täcker de rörliga särkoslnaderna. I övrigthar remissinstanserna inte nägot atl invända mot utredningens förslag vadgäller ändringar i villkoren för bäde fä och flerdagarstidningar. Jag förordardärför all utredningens förslag genomförs. Etl särskill problem inompresstödet har varil den konkurrens dagstidningarna utsätts för frän annonsblad,dvs. publikationer som kan utnyttjas av konkurrerande annonsörer och somsprids regelbundet och gratis till samtliga hushåll inom ett bestämt område.Genom alt ta annonsering från dagstidningarna har annonsbladen ansettsförsvaga den ekonomiska basen för tidningarnas redaktionella engagemang inyhetsförmedling och opinionsbildning. 1972 ärs pressulredning bedömde altkonkurrensen frän annonsbladen inte utgjorde ett sä slorl hot mot dagspressenall särskilda åtgärder frän statsmakternas sida vad nödvändiga. Under 1970-talethar emellertid annonsbladsbranschen expanderat väsentligl. För all inte riskeraalt presstöd indirekt skulle bidra till att förvärra konkurrenssituationen bestämdestatsmaklerna alt presstöd inte skall kunna utgå till tidningsföretagsom ger ul annonsblad i en i förhällande till tidningsutgivningen belydandeomfattning eller som står i nära förhällande lill förelag som ger ut annonsbladi sädan omfattning. Regeln har betraktats som tillfällig i avvaklan pä dagspresskommilténsställningslagande (prop. 1979/ 80: 100 bil. KU 1979/80:41, rskr1979/80:229). Dagspresskommiltén har genomförlen omfaltande analys av annonsbladsbranschen. Kommittén kommer lill slulsalsenatl dagstidningarna i sin höga hushållstäckning har goda möjligheter att bemötalägpriskonkur-rensen från annonsbladen. Eftersom man föreslär en skärpning avreglerna för produktionsbidrag till fädagarstidningar. och eftersom TU ställtsig bakom stränga krav pä återhållsamhet bland medlemsföretagen, anser kommitténall den nuvarande regeln kan avvaras. Enligt kommitténs uppfattning finns detgoda skäl atl anta atl branschen kan lösa sitt annonsbladsproblem utaningripande frän statsmakterna. Prop.1980/81:137 12 I remissbehandlingen har elt flertal instanser(presstödsnämnden, TCO, , och )framfört uppfattningen all annonsbladen alltjämt skapar ekonomiska problem fördagspressen genom alt exploatera den annonsmarknad som tidningarna behöver föratt finansiera information och opinionsbildning, uppgifter för vilka annonsbladeninte påtar sig någol nämnvärt ansvar. framhåller också att etlföretag som i betydande omfattning ger ul annonsblad kan avse att medutgivningen av en abonnerad tidning skapa status ät företaget och dessutgivning av annonsblad, och genom samannonsering nä annonskategorier somannonsbladen ensamma har svårt all nä. Nämnden kan inle se att det finnspresspolitiska skäl all medverka till en sädan utveckling. Omannonsbladsutgivare vill ge ut reguljära tidningar bör detta enligt nämndensmening ske med stöd frän intäkterna pä annonsbladen, inte medproduktionsbidrag. Det kan ioch för sig vara iveksaml alt låta presstödsförordningen innehålla en regel somkan begränsa en verksamhel som fyller vissa behov. Emellertid har annonsbladsverksamhelenen sädan karaktär atl en regel som förhindrar en sammankoppling med bidragslagandedagstidningar knappast torde innebära en inskränkning av förutsättningarna förverksamheten som sådan. Däremot skulle ett borttagande av regeln, med påföljandestimulans för annonsbladen att etablera sig på dagstidningsmarknaden, försämravillkoren för den övriga dagspressen. Pä längre sikl skulle effekten kunna bli etlnytt konkurrensmönster, där vissa dagstidningar med annonsbladsutgivning skullefå etl konstlat ekonomiskl övertag genom kombinationen av presstöd ochannonsbladsutgivning. Jag anser därför att regeln som utestänger tidning med belydandeannonsbladsutgivning frän produklionsbidrag bör stä kvar. Publikationer pä andra spräk än Svenska, bl.a. allmännanyhetstidningar har rätt till statsbidrag enligt särskild ordning. När produktionsbidragen infördes som en form av detstatliga dagspresstödel är 1971 utestängdes dagstidningar pä andra spräk än svenska.Motiveringen var atl sädana tidningar pä grund av språket inle kunde ansesbidra till att förstärka och fördjupa den svenska demokratin, och atttidningarnas konkurrensförhällanden var myckel speciella. ändradesreglerna så all produktionsbidrag under vissa förutsättningar kan utgå tilltidningar på andra språk än svenska, nämligen om tidningen i huvudsak sprids i ,i huvudsak berör svenska förhållanden samt i huvudsak vänder sig till läsare iSverige. innehållsanalyser har visat att de åsyftade tidningarnaknappast motsvarar dessa krav. a. har lett till förslag i riksdagenatt kravet om svenska förhållanden skall mildras. Dagspresskommiltén har haft i uppgift att genomföra ensärskild granskning av förutsättningarna för denna tidningsgrupp alt erhållastatligt presstöd. Därvid har man kommit fram till all slöd som börutgå endasi i Prop.1980/81:137 13 undantagsfalloch endast i form av produktionsbidrag. Kommittén föreslår att man iförordningen om statligt slöd till tidningar på andra språk än svenska skallsänka kravet pä andelen redaktionsvolym om svenska förhållanden frän "ihuvudsak" till "till övervägande del", vilket i procent räknatinnebär en sänkning frän 70 lill 51. Jag anser all den föreslagna förändringenär bäde rimlig och ändamålsenlig. Jag delar även i övrigl utredningensbedömning om stödets ambition och räckvidd. TUpåpekar atl dagspresskommiltén i det nya förslagel lill förordning om statligtstöd till dagstidningar utgår frän all del papper som dagspressen förbrukar haren ytvikt av /m". TU uppger all av papperskonsumtionen för år 1981kommer att avse /m"-papper och föreslår att denna vikt intas iförordningen och alt stödbeloppen omräknas i molsvarande omfattning. Jagansluter mig till förslaget. Kritikhar riktats mot produktionsstödets konstruktion i meningen alt det leder tilleffekter som inle är avsedda. Från olika häll har några tidningar kritiseratsför alt utnyttja sitt stöd till en konstlad redaktionell ulbyggnad. Enplötsligt ökad redaktionell spallvolym i vissa tidningar anses kunna framtvingaliknande svarsätgärder i konkurrentföretag och följaktligen leda till enutveckling av onaturliga kostnadsökningar i företagen. Den konstladeredaktionella expansionen uppges ha tvä orsaker. Dels gäller del tidningar somej har maximall produktionsbidrag och därför med redaktionell ulbyggnadåstadkommer en höjd pappersförbrukning som i sin lur ger högre bidrag,eftersom produklionsbidraget baseras på pappersförbrukningen. Vidare gäller dettidningar som genom lågprissatsningar krafligl bygger ul sin annonsdel för altsedan, när denna närmar sig gränsen för vad som tilläts för presstöd,avbalansera annonsandelen med redaktionell utbyggnad. Det är inte önskvärt attpresstödet bidrar till konkurrensslörningar av detta slag. Emellertid beröranmärkningarna f. n. endast ell fätal tidningar med mindre god ekonomi och hardärtill varil av relativt begränsad omfattning. Det är icke desto mindreangelägel all statsmakterna följer utvecklingen med vaksamhet för all iförekommande fall överväga behovel av en eventuell reglering. Etableringsslödlämnas för nyetablering av fådagarslidning som tros kunna uppfylla villkorenför produklionsbidrag efter ett ärs utgivning. Stödet utgår i form av ett ränte-och amorleringsfritt län, som efterskänks om tidningen uppfyller villkoren förproduktionsbidrag. I annat fall sägs länet upp till betalning. Dagspresskommitténhävdar alt det knappast finns några skäl till all ändra de generella reglernaför elableringsstödet. Däremol är det enligt kommittén lämpligt alt detutvecklingsbidrag som f.n. utgär till fådagarslidning som gär över till flerdagarsutgivningi fortsättningen betecknas som etableringsslöd. 1980/81:137 14 Ilikhet med de remissinstanser som har yttrat sig i frågan ansluter jag mig tillkommitténs bedömning. Somjag tidigare i avsnitt 2.2 har föreslagit, bör elableringsstödet för budgetåret1981/82 kunna minskas med 1 milj. kr., frän 4.8 till 3,8 milj. kr. Ettgmndläggande moliv för del statliga presstödet är all motverka koncentralionsprocessenoch främja konkurrens och mångfald. Genom all utvecklingsbidrag sedan är 1979kan tillfalla fädagarstidningar med produktionsbidrag finns numera möjlighelertill en snabbare utveckling av fädagarstidningar med högst ihushållsläckning. anser alt denna möjlighel bör breddas och ulvecklaslill all omfalta även andra tidningskategorier. Kommittén föreslär därför altutvecklingsbidrag bör kunna utgå till vissa tidningar med fulll produklionsbidrag,dels få- och flerdagarstidningar med högsl i hushällsläckning pä ulgivningsorlen,dels flerdagarstidningar med mindre än 10000 ex i upplaga. Bidraget bör endastavse tidningar inom landsortspressen och bör kunna utgä under högst tvä år aven period av fyra är. Förslagethar föranlett presstödsnämnden alt göra etl principiellt uttalande om sin synpä utvecklingsbidraget. Man anser all det i första hand bör utgå till tidningari kalslrofsitualion, dä tidningens fortlevnad slär pä spel. I andra hand börbidraget ulgå lill högläckningslidningar som ej är berättigade till produklionsbidragmen som på grund av sin marknadssituation kan behöva bidrag, och först i iredjehand bör utvecklingsbidrag beviljas tidningar med produklionsbidrag. I de tvåsenare fallen fungerar bidraget som en säkerhet för speciella situationer. Jaguppfattar presstödsnämndens uttalande som ett förslag lill tilldelningsordningbaserat på angelägenhetsgraden. Inom den befintliga medelsramen anser jag detriktigt att utvecklingsbidrag i första hand utgår lill en tidning i allvarligasvårigheter, och i andra hand lill en tidning vars marknadssituation gör ettbidrag befogat. Insatser av delta slag syflar till all slå vakt om en önskvärd dagspresstruktur.I den mån medelsramen tillåter det bör sedan utvecklingsbidrag kunna ulgå lilltidning med produktionsbidrag i enlighet med dagspresskommilténs uttaladesträvan all ytterligare utveckla konkurrens och mångfald. Jag bilräder såledesförslaget att utvecklingsbidrag fortsättningsvis utgär enligt den föreslagnaprioritetsordningen. Enligtpresslödsförordningen skall högläckningslidningar som ansöker omutvecklingsbidrag bilägga en utvecklingsplan för att precisera hur bidragetkommer att utnyttjas. Avsikten med kravel är alt en bidragsansökan skall varaförenad med en genomarbetad lägesanalys och en klart redovisadverksamhetsinriktning. Dagspresskommiltén menar atl delta gör bidragsformenonödigt komplicerad. Kravet på utvecklingsplan bör därför slopas, som underlagbör det räcka med analyser av berörd tidning och marknad. Tidningen skallbedömas ha utsikter all med hjälp av bidraget kunna fortsätta sin utgivning. 1980/81:137 15 Förslagelhar avvisats av några remissinstanser (RRV. TCO och )med motiveringen att bestämmelsen inte bara fungerar som en önskvärd kontrollutan ocksä som etl slöd för tidningsföretaget. uppger däremolatl man inle har särskilt goda erfarenheter av de utvecklingsplaner som hittillspresenterats. Bedömningarna kan också innefatta intrikata frägor omredaktionella aktiviteter. Bäde ifråga om tidningar med och utanproduktionsbidrag bör beslul om utvecklingsbidrag enligt nämnden kunna grundaspä bedömningar av en tidnings marknadsläge, i synnerhet med hänsyn tillspridningsområdet och annonsmarknaden. Detär naturligtvis viktigt atl förutsättningarna för ett utvecklingsbidrag noggrantbedöms. Det förefaller dock som om elt slopande av kravel pä utvecklingsplan enligldagspresskommilténs förslag skulle innebära en förenkling av handläggningen.Jag bilräder därför förslagel, men vill betona att det åliggerpresstödsnämnden även i fortsättningen alt förvissa sig om att medlen användspä ett ändamålsenligt sätl. Kostnadernaför flygdistribution av till stegdrastiskt är 1978. TU vände sig då lill regeringen med en hemställan om all dagspresskommilténskyndsamt skulle utreda frågan om elt statligt transportstöd. Man ansäg alt utanstöd mäsle företagen allvarligt överväga atl upphöra med flygdislributionen. skjutit sitt utlåtande på framliden uppvaktade ochSvenska regeringen med krav på elt snabbt ingripande för alt räddadistributionen lill . 1 anslutning lill förslagen om presstödet gjordejag dä i proposition 1978/79: 100 bil. 12 elt uttalande vari jag noterade altden snabba kostnadsökningen för tidningsdislribulionen isynnerhet drabbat den s.k. överspridningen. Jag meddelade min avsikt att iavvaktan pä dagspresskommitténs förslag med regeringen la upp frägan om sädanaförändringar i förordningen (1976:336) om slalligl slöd till dagstidningar somskulle kunna göra del möjligt för morgontidningar utgivna i all underen tidsbegränsad period erhålla statligt stöd för flygdistribulion lillNorrland. Regeringen införde sedermera i slödförordningen vissaövergångsbestämmelser om särskilt utvecklingsbidrag, och angav iregleringsbrevet för /80 att presslödsnämnden fick disponera 3,5 milj. kr. för detta ändamål. Bidragetfördelades i proportion lill dislribu-tionsvolymen pä Dagen, ochSvenska . Motsvarande bidrag utgick även för /81 kostnad av 3,75 milj. kr. Dagspresskommitténförklarade i sitt delbetänkande (Ds B 1978:10) Översyn av presstödet att densäg stockholmstidningarnas norrlandsdistribution som en del av överspridningensallmänna problem och därmed som en del av de allmänna dislribulionsfrägorna. I sittslutbetänkande Stödet till dagspressen anförde kommittén att bidraget under tväär lill tidningsfiy- Prop.1980/81:137 16 get lill Norriand har givit de berörda tidningarna tid atlse över sin dislribu-tionsorganisation. Kommittén anser inte att bidraget bör ulgåi fortsättningen. Det kan enligt min mening medföra vissa olägenheter atl inleförbättra bidragsgivningen. Del kan finnas en risk alt den rådandedistributionen inte upprätthålls, vilket skulle kunna innebära alt övreNorrland kan komma att känna sig missgynnat beträffande riksinformationen ochsina egna möjligheter att följa den aktuella debatten. Å andra sidan är det sompresstödsnämnden framhållit mycket tveksamt om ell transportstöd ät endast tretidningar frän kan motiveras presspolitiskt. Del torde finnas mängatidningar som f. n. inte når sina läsare pä utgivningsdagen, eller som lar päsig myckel höga kostnader för att göra det. Jag anser mig därför inte kunnaförorda ell återinförande av stödet för fiygdistribu-tion till . Jag har tidigare under avsnill 2.2 föreslagil all anslagetför utvecklingsbidrag bör kunna sänkas med två milj. kr. från 12 lill 10 milj.kr. 1972 ärs pressulredning underströk vikten av samverkaninom dagspressen. Ett utvecklat samarbele sågs som ett medel att begränsabranschens kostnader och förslärka den redaktionella mångfalden. Ulredningen ansägatl åtgärder borde vidtas för alt stimulera teknisk samproduktion, lokalan-nonssamverkanoch branschprojekt. föreslogs att pressens lånefond skulle kunnautnyttjas för olika former av samarbele. Statsmaklerna följde ulredningensförslag, och sedan är 1976 innehåller slödförordningen regler om bidrag förolika former av samverkan. Bidragen har utnyttjats mycket litet, igenomsnitt har ca I milj. kr. per budgetär utbetalats. Dagspresskommilténförklarar della ringa intresse dels med att de flesta tidningarna har bytt lillny teknik , dels med atl en påtaglig motvilja mot samarbetehar räll inom dagspressen. Kommittén konslalerar emellertid atl del har sketlen klar altilydförbättring , och föreslår därför attsamverkansbidragen behålls och delvis förstärks. Enligt förslagel bör bidragetför produktionssamverkan ändras frän högsl . per tidning och är vidtotal samverkan lill högsl I milj. kr. per tidning under del första året, högst500000 kr. per tidning och är det andra och tredje året och högst 250000 kr.per tidning och år det fjärde och femte året. Pä samma sätt föresläs attreglerna för bidrag till annonssamverkan ändras så alt det nuvarande årligabidraget på av bruttointäkterna från samarbete ändras till under detförsta året, det andra och iredje året samt det Qärde och femte året.Bidraget bör enligl kommittén även i fortsättningen delas lika mellan de samverkandetidningarna. Värdet av samverkan mellan tidningsförelag framhålles iremissbehandlingen. Flera remissinstanser (RRV, NO, SAF och Grafiskaarbetsgivare- Prop.1980/81:137 17 ochinduslriorganisationerna) anser det angelägel atl tidningsföretagen nedbringarsina kostnader genom produktionssamverkan, och rekommenderar att presstödetges en sådan inriktning all del stimulerar till kostnadsbesparingar, t. ex. såalt en förutsätlning för slöd skulle vara att tillgängliga produktionsresurserutnyttjas effektivt. Som jag lidigare har framhållit anser jag själv att ensådan strävan är angelägen. Jag ansluter mig lill utredningens förslag och villunderstryka min uppfattning att samverkan fidningar emellan bordeframstå som ett naturiigt sätl att nedbringa kostnaderna. Det statligapresstödet bör därför klart uttrycka det önskvärda i etl vidgat samarbete. harockså ansett det angelägel att finna nya former för samverkan för atl stärkatidningarnas nyhetsförmedling och opinionsbildning. Kommittén hävdar att olikalidningsgmpper har mycket skiftande möjligheter att utnyttja nyhetsbyråer,dels därför att nyhetsbyråverksamheten är upplagd efter flérdagarstidningarnasutgivning till nackdel för endagstidningarna, dels därför att ledande tidningarhar större resurser atl salsa på gemensam nyhetsbyråverksamhet än tidningar i marknadsmässigtunderläge. En utveckling av kompletterande nyhetsbyråer vid sidan av TT skulleenligt kommitténs uppfattning stärka den redaktionella konkurrensen. Att gebidrag till byråerna efter hur många produktionsbidragsbe-rättigade flerdagars-och fädagarstidningar de har som abonnenter skulle, menar kommittén, förstärkakonkurrensen mellan de kompletterande nyhetsbyråerna på ett sätt som vore tillfördel för den redaktionella konkurrensen mellan konkurrerande tidningar.Följaktligen föreslär komtnitlén att samverkansbidrag utgår till nyhetsbyråersom drivs i självständig form och som utgör ett komplement lill TT. I remissbehandlingen hardetta förslag avvisats av en övervägande majoritet (statskontoret, NO, RO,SAF, , , Liberala , FLT Press och TT).Effekterna av stödet anses i många fall oklara. Bl.a. anförs tveksamhethuruvida stödet verkligen skulle stärka den redaktionella konkurrensen. Vissainstanser befarar alt resultatet snarare skulle bli en utslälning ochlikriktning av dagspressens innehåll. Farhågor uttrycks även för atl stödet isjälva verket skulle kunna uppfattas som en påbyggnad av det selektivapresstödet, eftersom det skulle bygga på antalet bidragsberättigade abonnenter.Man varnar också för att nyhetsbyråstödet i realiteten ligger alltför närastatsbidrag med helt andra syften. Jag anser själv att invändningarnasammantagna har sådan tyngd atl etl sådant stöd inte bör införas. Jag är intehelt övertygad om att stödformen skulle främja mångfalden, och jag häller detför troligt all de tidningar som önskar abonnera på nyhetsbyråernas tjänsterhar möjlighet atl betala för detta ur sin egen budget, om de prioriterar nyhelsbyråmale-rial. 2 1980/81. 1980/81:137 18 Dagstidningsföretagkan erhålla lån på förmånliga villkor från pressens lånefond. Sedan år 1976skall lån företrädesvis ges för projekt som syftar lill kostnadsbesparingargenom samverkan mellan fidningsföretag. Lån beviljas inle till enskilda fidningarpä orter där samverkan enligt presstödsnämndens bedömning är möjlig. Lån färdock lämnas i sädana fall om berörda tidningsförelag prövat förutsättningarnamen inte kunnat enas om formerna. Dagspresskommitténföreslär inga ändringar i den gällande ordningen, men anser alt lån ocksä skallkunna beviljas tidningsföretag som hamnat i katastroflägen och därmedoundgängligen behöver tillskoll av medel för att utgivningen skall kunnafortsätta medan företaget rekonstrueras. anför ingen erinranmot detta, men påpekar atl nämndens nuvarande instruktioner erbjuder vissasvårigheter härvidlag. Nämnden anser också att i första hand utvecklingsbidragbör användas i dessa situationer. För egen del anser jag atl medel urlänefonden även i framliden bör användas som elt investeringsstöd för altfrämja samverkan mellan tidningsföretag. Andra medelsbehov får prövasexempelvis som utvecklingsbidrag. () tar i sitt remissvar upp frägan om dagstidningar på kassett,med hänvisning till handikapputredningens delbetänkande (SOU 1976:20) Kulturät alla. SRF föreslär att kassettversionen av en dagstidning inarbetas ipresstödet så all en allmän kassettutgivning av dagstidningar kan komma lillstånd. /78 har SRF och vissa tidningar bedrivit enförsöksverksamhet, delvis bekostad med medel ur allmänna arvsfonden, meddistribution av en för ändamålet redigerad bandad eller radiosänd version avresp. tidning lill abonnenter som pä grund av nedsatt synförmåga inle kan läsatidningen i svartskrift. Tillregeringen har inkommil ett antal framställningar om bidrag till nya försök meddistribution till synskadade av innehållet i dagstidningar och tidskrifter.Regeringen har ansett att innan ställning kan tas lill ansökningarna bör de hittillsfullföljda och pågående försöken utvärderas. En särskild utredning har f. n.i uppgift atl utvärdera försök med olika former av distribution av innehållet idagstidningar till synskadade och alt därvid ge ett underlag för bedömning avvilka krav olika distribulionsmetoder ställer i tekniskt, ekonomiskt och adminstrativtavseende, saml vilka juridiska och avtalsmässiga problem som kan varaförknippade med verksamheten. Jag vill också påpeka all radiorättskommitténnyligen har framlagt ett delbetänkande (Ds U 1980: 12) med vissa förslag somskall möjliggöra radiodistribulion av upplästa dagstidningar till synskadade. Betänkandelremissbehandlas f. n. Prop.1980/81:137 19 Jag har för avsikt alt senare under detta föreslåatl radioelern öppnas för sådan distribution.