prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Valsedeln får inte vikas. Väljarenlämnar valkuveri och röstkortet till röstmoltagaren. Denne kontrollerar attväljaren /jar ställt i ordning endast ett valkuvert för varje val och allkuvert ej är försett med obehörig märkning. Därefter lägger röslmotlagaren iväljarens närvaro in mottagna valkuveri i ell ytterkuverl tillsammans med väljarensröstkort, vilket placeras närmasl ytterkuveriels fönster, och tillslulerytterkuvertet. Röstmoltagaren tar slutligen hand om ytterkuvertet samtantecknar på en särskild förteckning väljarens namn och den valnämnd tillvilken ytterkuvertet skall sändas. På ytterkuvertet antecknas detvärdepostnummer som är angivet i förteckningen. Väljare som ej är känd förröstmoltagaren skall legitimera sig. Gör han ej det, får han icke rösta. Ärvalkuvert försett med obehörig märkning, får det ej mottagas. Har väljarenlämnat mer än etl valkuveri för något val, får endast ett av dessa mottagas. Omväljaren begär det, skall samlliga kuvert för det valet återlämnas till honom. Är en valkuvert tomt eller försett med obehörig märkning,får det ej tas emot. Detsamma gäller om del inte klart framgår alt kuvertetinnehåller någon valsedel. Har väljaren lämnat mer än ett valkuvert för någotval, får endast ett av dessa tas emol. Om väljaren begär del, skall samtligakuvert för det valel återlämnas till honom. Röstmottagareskall sända mottagna ytterkuverl till i det län i vdket denkommun finns där väljaren är upptagen i allmän röstlängd. Försändelsen skallanordnas som värdeposl. Röstmottagareskall sända mottagna ytterkuverl fill valnämnden i den kommun där väljaren ärupptagen i allmän röstlängd. Försändelsen skall anordnas som värdepost. Vid varjetillfälle då ytterkuverl kommer in lill länssryrelsen skall antalet antecknas iett särskilt protokoll. I avbidan på den offentliga förrättningen för slutligsammanräkning skall ytterkuverl förvaras på betryggande sätt. Vid varjetillfälle då ytterkuverl kommer in till valnämnden skall antalet antecknas ietl särskilt protokoll. I väntan på den offenfiiga förrättningen förpreliminär rösträkning skall ylterkuverten förvaras på betryggande sätt. I fråga om valsedelsförsändelser tillämpas i övrigt 11 kap. 7-9 §§ vallagen (1972:620). I fråga om valsedelsförsändelse äger i övrigt 11 kap. 7och 8§§ vallagen (1972:620) motsvarande tilllämpning. I den förteckning somomnämnes i 11 kap. 8 § vallagen antecknas i stället för valnämnd denlänsstyrelse till vilken ytterkuvertet skall sändas. 41 § efter det att röstningen i vallokalförklarats avslutad räknar valförrättarna preliminärt de avgivna rösterna.Rösträkningen är offenllig och skall genomföras utan avbrott. Den preliminärarösträkningen i vallokal genomföres i enlighet med 13 kap. 6 § och 7 § förstastycket vallagen (1972:620). Valsedel skall förutom ifall som avses i 13 kap. 6§ 3, läggas åt sidan, om den ej ärav vitt papper. Den preliminära rösträkningen i vallokal genomförs enligl13 kap. 6 § och 7 § första stycket vallagen (1972:620). Sedanförrättningen för preliminär rösträkning avslutats sändes röstlängd, protokolloch de särskilda kuvert och omslag som avses i 13 kap. 6 § vallagen (1972:620)fill . Sker insändandet med posten, skall försändelsen anordnassom värdepost. Omedelbartefter del att den preliminära rösträkningen i vallokalen har avslutats sändsröstlängd, protokoll och de särskilda kuvert och omslag som avses i 13 kap. 6§ vallagen (1972:620) till valnämnden. Sker insändandet med posten, skallförsändelsen anordnas som värdepost. Det åligger valnämnden alt se lill att samtliga handlingarsom avses i 42 § kommer in lill nämnden och an, om så ej är fallel, infordradel som fattas. behåller röstlängderna och vidarebefordraromgående övrigt material till . Sker översändandet med posten,skall försändelsen anordnas som värdepost. genomförs en preliminär rösträkning enligt13 kap. 9-11 §§ vallagen (1972:620). 43 § Den slutliga sammanräkningen verkställes avlänsstyrelsen vid offentlig förrättning som påbörjas så snart det kan ske.Länsstyrelsen skall kungöra tid och plats för sammanräkningen. 1 kungörelsenanges i förekommande fall i vilken ordning som de olika valen kommer atl räknas, om hinder ej möler. Kungörelsen skall anslås på församlingarnas anslagstavlc samt senast dagen före sammanräkningens början införas i ortsfidning inom länet. Föresammanräkningens början skall lånsstyrelsen ha sett lill atl de handlingar sombehövs för sammanräkningen har kommit in från de valdistrikt sammanräkningenavser. Är inkomna handlingar ofullständiga eller ej i behörigt skick, skalllänsslyrelsen infordra del som fattas eller, om del behövs, inhämta uppgift omanledningen till all handlingarna är ofullständiga eller ej i behörigt skick. Överförrättning hos föres protokoll enligl formulär som faslställesav cenirala valmyndigheten. I fråga om den slutliga sammanräkningen tillämpas iövrigt de bestämmelser i 14 kap. 1 § andra stycket, 2-4 §§, 5 § första stycket1 och 2 samt 15, 15 d. 16, 17 och 19-24 §§ vallagen (1972:620) sotn avser valav kommunfullmäktige och utseende av suppleanter för fullmäktige. Vad som sägs i 14 kap. 19 § vallagen om beslul som harfattats med stöd av 2 kap. 2 § kommunallagen (1977:179) skall vid tillämpningenav första stycket i stället gälla beslut som har fattats med stöd av 8 § 4 mom.eller 32 a § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Denna lag träder i krafl . 1980/81:170 29 Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 S kommunallagen(1977:179) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1 § Fullmäktige beslutar hur många ledamöler i fullmäktige somskall utses. Anlalel skall bestämmas lill ett udda tal och till minst 31 i kommun med 12 000 röstberättigade invånare ellerdärunder och i landstingskommun med 140 000 röstberättigade invånare ellerdärunder, 41 i kommun med över 12 000 till och med 24 000röstberättigade invånare, 51 ikommun med över 24 000 till och med 36 000 röstberättigade invånare och ilandstingskommun med över 140 000 till och med 200 000 röstberättigadeinvånare, 61 i kommun med över 36 000 röstberättigade invånare, 71 i landstingskommun med över 200 000 röstberättigadeinvånare. I och i landstingskommun med över 300000 röstberättigade invånare skall dock antalet fullmäktige bestämmas tillminst 101. Vid tillämpningen av första och Vid tillämpningen av första och andraslyckena skall som röstberätli- andra styckena skall som röstberätti gad anses den som har upptagits i gad anses den som har upptagits i gällande röstlängd. skall genast underrättas om beslul om Beslutar fullmäktige om ändring ändring av antalet fullmäktige. Så- av antalet ledamöler,tillämpas be- dani beslut skall lillämpas först när slutet försl när val i hela riket av val i hela riket av fullmäktige förråt- fullmäktige förrättas nästa gång. las nästa gång. Beslutet skall fattas före utgångenav mars månad valåret. skall genast underräliasom beslutel. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse' dels att 12 § skall upphöra att gälla, dels att8 § 4 mom., 13, 32 a och 33 §§ skall ha nedan angivna lydelse. 4 mom.Kyrkofullmäktige få besluta atl suppleanter 5:0/0 utses för fullmäktige.Antalet suppleanter bestämmes av fullmäkfige till en viss andel, dock högsthälften, av del antal platser som varje parti erhåller i församlingen eller, omförsamlingen indelats i valkretsar enligl 12 §, i varje valkrets. Uppkommerdärvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Om beslutetskall ofördröjligen underrättas. Beslutenligl första stycket fattas av kyrkostämman, när kyrkofullmäktige förstagången skola utses. 4 mom.Kyrkofullmäktige får beslula alt suppleanter5/cö//utses för fullmäktige.Antalet suppleanter besläms av fullmäktige till en viss andel, dock högsthälften, av det antal platser som varje parti erhåller i församlingen.Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Ombeslutet skall ofördröjligen underrättas. Beslut enligt första stycket fattas av kyrkostämman, närkyrkofullmäktige första gången skall utses. Omvaldistrikt, valdag och upprättande av röstlängd samt vals förrättande ochavslutande, så ock om förfarandet, när kyrkofullmäktig avgår före den bestämdatjänstgöringstidens utgång samt när suppleant för fullmäktig inkallats tillordinarie kyrkofullmäktig eller eljest avgått som suppleant, stadgas i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval. I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval finnsbestämmelser om 1. kyrkligsamfällighets indelning i valkretsar och församlings indelning i valdistrikt, 2. valdag,röstlängd, vals förrättande och avslutande samt 3. förfarandetnär ledamot i fullmäktige har avgått före den bestämda tjänstgöringstidensutgång och når suppleant för ledamot har inträtt som ledamot i fullmäktigeeller av annan anledning har avgått som suppleant. Lagen omtryckt 1976:500. Fullmäktigei kyrklig samfällighet få beslula att suppleanter 5/:o/ö utses för fullmäktige. Antalet suppleanter bestämmesav fullmäktige till en viss andel, dock högst hälften, av det antal platser somvarje parti erhåller i varje valkrets. Uppkommer därvid brutet tal, avrundasdetta till närmast högre hela tal. Om beslutet skall länsslyrelsenofördröjligen underrättas. När kyrkofullmäktige första gången skola utses, fattasbeslut enligt första stycket av regeringen, om ej regeringen enligt 6 a §föreskrivit atl beslutanderätten i samfälligheten skall utövas avsammanläggnings-delegerade. Fullmäktigei kyrklig samfällighet får beslula alt suppleanter skall utses för fullmäktige.Antalet suppleanter besläms av fullmäktige till en viss andel, dock högsthälften, av det antal platser som varje parti erhåller i samfälligheten eller,om regeringen enligl 4 § andra stycket lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigvalhar förordnat atl valbarheten skall vara inskränkt td! valkretsen, i varjevalkrets. Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta lill närmast högre helatal. Om beslutet skall ofördröjligen underrättas. När kyrkofullmäkfige första gången skall utses, fattasbeslut enligt första stycket av regeringen, om ej regeringen enligt 6 a § harföreskrivit att beslutanderätten i samfälligheten skall utövas avsammanlägg-ningsdelegerade. 33 § Belräffande fullmäktige och suppleanter i kyrkligsamfällighet skall i övrigl vad i 9-31 §§ är stadgal med avseende å fullmäktigei församling äga molsvarande tillämpning, dock med iakttagande avföljande särskilda bestämmelser. a) Vid valav fullmäktige skall varje i samfälligheten ingående församling eller enligt32 § tredje stycket bestämd grupp av församlingar utgöra en valkrets.Regeringen äger förordna, att valbarheten skall vara inskränkt inom församlingeller grupp av församlingar. b) Vad som stadgasom kyrkoråd skall avse samfällighetens kyrkoråd. c) Kungörelser ochtillkännagivanden skola anslås å en av samfälligheten på lämplig plats anordnadanslagstavla (samfällighetens anslagstavla). d) Då fullmäktige i kyrklig samfälhghei första gångenskola sammanträda, utfärdas kungörelse därom av ordföranden i kyrkofullmäktige i den till 1980/81:170 32 folkmängden största av de i samfälligheten ingåendeförsamlingarna eller, vid hinder för honom, av vice ordföranden i sammaförsamlings fullmäktige. Därest fullmäktige icke finnas i nämnda församling,utfärdas kungörelsen av ordföranden i församlingens kyrkostämma eller, vidhinder för honom, av stämmans vice ordförande. e) Vidsammanträde med fullmäktige i kyrklig samfällighet äger, ulom personer som avses i 20 § andra stycket, jämväl ordförande eller vice ordförande i församlings kyrkoråd, ändå atl han icke är fullmäktig, atl vid behandling av fråga, som angår församlingen särskill, vara tillstädes och deltaga i överläggningarna men ej i besluten. Där samfälligheten omfattar församlingar tillhörande olika pastoral, tillkommer rätten för kyrkoherde att vara tillstädes och deltaga i överläggningarna den av församlingarnas kyrkoherdar, som därtill utser. I kyrkliga samfällig het skall sådan rått tillkomma två av församlingarnas kyrkoherdar. f) Avskriftav fullmäktiges protokoll skall efter verkställd justering tillställas även kyrkoråd i församling, som ärende angår. Om regeringen så förordnar, äga fullmäktige förvara protokoll och andra arkivhandlingar annorstädes än i kyrkoarkiv. Denna lag träder i kraft . 1980/81:170 33 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , ,, , , , Proposition om ändring i vallagen (1972:620), m. m. tillkallades en kommitté (Ju 1978:01) föratt se över vallagen (1972:620, omtryckt 1979:456, ändrad senast 1979:1101,ValL). Kommittén' antog namnet vallagskommitté. Kommittén lämnade delbetänkandet (SOU1978:64) Översyn av vallagen 1. I betänkandet tog kommittén med förtur uppvissa frågor som hade väckts i anslutning till valen . På grundval av förslag i betänkandet beslöt riksdagenunder och vissa ändringar i bl. a. vallagen (prop.1978/79:48, KU 1978/79:15, rskr 1978/79:77 och prop. 1978/79:171, KU1978/79:31, rskr 1978/79:296). En del av ändringarna - som gälldeöppethållandet av vallokalerna, röstning på fartyg, försegling av valkuvert m.m. och förfarandet vid anmälan av kandidater - trädde i kraft den 1 januari1979. Övriga ändringar, som rörde reglerna om röstning på vissa insfilufioneroch preliminär rösträkning hos valnämnden, trädde i kraft . Kommittén har avlämnat ett nytt delbetänkande(SOU 1980:45) Översyn av vallagen 2.1 betänkandet behandlar kommittén flertaletav de frågor som omfattas av utredningsuppdraget. Jag avser nu att ta upp dessafrågor. Resterande delar av uppdraget, huvudsakligen frågor med ' Riksdagsledamoten , ordförande,ombudsmannen , f. d. riksdagsledamoten ,ombudsmannen , organisationssekreteraren ,ombudsmannen och riksdagsledamoten . 3 1980/81. 1980/81:170 34 anknytningtill valprövningsnämndens verksamhel, avser kommittén alt redovisa i ettslutbetänkande . Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av kommitténs betänkandesom bilaga 1 och de författningsförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga2. Beträffande kommitténs närmare överväganden hänvisas till betänkandet. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras remissyttranden bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Deunder genomförda ändringarna i valförfaltningarna gjordes mot bakgmndav erfarenheterna års val. har under sittfortsatta arbete följt förberedelserna val och genomförandet avdessa val. Kommittén har fått del av ett flertal förslag i valfrågor som harframförts i olika sammanhang. De lagändringar som jag nu föreslår bygger påvallagskommitléns betänkande Översyn av vallagen 2. Vallagskommitténhar i betänkandet behandlat åtskilliga frågor som inte har föranlett någotförslag från kommitténs sida. Dessa anges närmare i avsnitt 2.10.1. Jag villemellertid redan nu säga att jag inte har någon annan uppfattning än den somkommittén har redovisat i dessa delar. 2.2.1Valsystemet vid kommunfullmäktigval Gällande rätt Valentill riksdag, landsting och kommunfullmäktige är proportionella. Partierna fåralltså en representation i den församling valet gäller som i princip motsvararderas andel av rösterna. Vid fördelning av mandaten mellan parfierna användsden s. k. jämkade uddatalsmetoden med 1,4 som första divisor. Metoden innebäratt mandaten tilldelas, ett efter ett, det parti som varje gång uppvisar detstörsta jämförelsetalet. Första jämförelsetalet är röstetalet delat med 1,4. Deföljande jämförelsetalen erhålls genom att partiets röstetal delas med det talsom motsvarar dubbla antalet mandat som partiet har fått, ökat med 1, alltså med3, 5, 7 osv. Genom att den första divisorn år större än 1, innebär metoden enviss spärr mot småpartier. Föreår 1970 förrättades valen till i slutna valkretsar. De röster somåterstod sedan ett parti hade fått sitt sista mandat i en valkrets kunde alltsåinte utnyttjas vid mandatfördelningen i övrigt. Till1970 års val infördes emellertid del nu tillämpade riksproportionella Prop.1980/81:170 35 valsystemet för riksdagsval. Detla innebär i princip attvarje parti får det anlal mandat i som svarar mot partiets andel avrösterna i hela landet. En sådan riksproportionell fördelning uppnås genom attendast en del av mandaten (310 fasta valkrelsmandat) fördelas mellanvalkretsarna, medan återstoden (39 utjämningsmandat) används för alt utjämna deavvikelser från ett riksproportionellt riktigt resultat som kan uppslå vidmandatfördelningen inom kretsarna. Mandatfördelningeninleds med att de fasta valkrelsmandaten fördelas mellan partierna eftervalresultatet i kretsen. Därefter gör man en beräkning av hur de 349 mandatenskulle fördelats mellan partierna om hela landet hade utgjort en valkrets.Skillnaden mellan det antal mandal ett parti därvid erhåller och antalet fastavalkrelsmandat som partiet har fått fylls ut med utjämningsmandat. Ett partisutjämningsmandat tillförs sedan, ett efter ett, den valkrets där partiet harstörst jämförelsetal (3 kap. 8 § regeringsformen, RF). Principenom riksproportionalitet är emellerfid inle helt genomförd. För att förhindra enfrån parlamentarisk synpunkt olycklig partisplittring i har manförsett systemet med en spärr mot småpartier. Endast elt parti som har fåttminst av rösterna i hela landet får delta i mandatfördelningen. Partimed färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten ien valkrets där partiet har fått minsl av rösterna (3 kap. 7 § RF). Ocksålandslingsvalkretsarna var tidigare slutna. Fr. o. m. val fillämpasemellertid i landstingsvalen ett valsystem av samma lyp som i riksdagsvalen. Avmandaten är 9/10 fasta valkretsmandat och återstoden utjämningsmandat (2 kap. 8§ ValL). Också i landstingsvalen gäller en småpartispärr. Endast parti som fåttminst av rösterna i hela landstingskommunen får delta imandatfördelningen (14 kap. 15 a § ValL). Ungefär enfjärdedel av landets kommuner är indelade i valkretsar för val avkommunfullmäktige. Vid valet tillämpas här fortfarande ordningen med slutnavalkretsar. Samfiiga mandat besätts alltså med kandidater som har valts i resp.valkrets (2 kap. 10 § ValL). Ingen småparlispärr finns. En kommunskall indelas i valkretsar, om det finns fler än 24 000 röstberättigadeinvånare i kommunen eller om minst 51 fullmäktige skall utses (2 kap. 9 §ValL). Indelning i valkretsar får ske, om antalet röstberättigade invånare ikommunen övestiger 6 000. Andra kommuner får indelas i valkretsar endast omsynnerliga skäl föreligger på grund av kommunens särskilt betydandeutsträckning eller liknande förhållanden. Vidare gäller bl. - sedan år 1975- att valkretsarna skall utformas på sådanl sätt att varje krets kan beräknaskomma atl utse minst 15 fullmäktige. Minimiantalet var tidigare 10 fullmäktige. Vid detsenaste valet var 69 av landets 279 kommuner valkretsindelade. Av dessa 69kommuner var 49 delade i två kretsar, 9 i tre kretsar, 8 i fyra kretsar, 2 ifem kretsar och en () i sex kretsar. 1980/81:170 36 Bakgrundentill att frågan om valsystemet vid kommunfullmäktigval nu tas upp Frågorrörande valsystemet vid kommunfullmäktigval togs upp i motionerna 1042 och1563 till 1979/. I motionerna begärdes en översyn av valsystemetvid kommunfullmäktigval i syfte att stärka garantierna för proportionalitetvid mandatfördelningen. I den förstnämnda motionen förordades övergång till eltvalsystem av samma typ som fillämpas i landstingsvalen, och i den sistnämndamotionen föreslogs en höjning av minimiantalet mandat per valkrets i devalkretsindelade kommunerna. Utan att i sak ta ställning lill yrkandena i motionernauttalade KU att frågan om det kommunala valsystemet borde bli föremål förutredning av vallagskommittén. biföll KU:s hemställan (KU 1979/80:43,rskr 1979/80:230). Kommitténerinrar om att nu gällande regler för val av kommunfullmäktige antogs avriksdagen och föregicks av en överenskommelse mellan de fyra störstariksdagspartierna. Kommittén har bedömt att rådande system väl motsvarar dekrav på proportionalitet som kan ställas. Emellertid är det enligt kommitténmöjligt att ytterligare förbättra valsystemet i detta avseende. Det kan skeantingen genom en övergång till ett kommunpropor-tionellt valsystem med 9/10 avmandaten som fasta valkretsmandat och 1/10 som utjämningsmandat eller genom enhöjning av minimiantalet mandat per valkrets. Enligt kommitténs mening ärerfarenheterna av den nuvarande ordningen alltför begränsade för att läggasfill grund för en så genomgripande förändring som en övergång till ettvalsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat skulle innebära. Föratt ytterligare stärka garantierna för en proportionell mandatfördelningföreslår emellertid kommittén att minimiantalet mandat per valkrets skallhöjas från 15 till 20 i de valkretsindelade kommunerna. Om förslaget genomförs,blir enligt kommittén 16 av de 69 valkretsindelade kommunerna tvungna att ändravalkretsindelningen eller öka antalet ledamöter i fullmäkfige. Remissutfalletpå kommitténs förslag är något splittrat. Flertalet remissinstanser - länsstyrelseni , i , iNorrbottens län, kommunaldemokrafiska kommittén. ,och - tillstyrker kommitténs förslag.Två remissinstanser -i och Nyköpingskommun-förordar i stället ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat. 1980/81:170 37 stans - - föreslår att nuvarande reglertills vidare bibehålls. () instämmer i att kommitténsförslag innebär en förstärkt garanti för en proportionell mandatfördelning menframhåller att det inte innebär några tekniska svårigheter att övergåtill ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Om man vid proportionella val delar upp valområdet ivalkretsar, uppkommer alltid risker för att mandatfördelningen inom valområdetinte blir strikt proporfionell. Detta kan motverkas genom ett utjämningsförfarande.Bortsett från de spärreffekter som ligger i småparlispärrarna på 4 resp. 3procent och den tillämpade fördelningsmeioden (den jämkade uddatalsmetoden med1,4 som första divisor), leder det valsystem som används vid val tillriksdag och landsting i princip till fullständig proportionalitet inom helavalområdet. Varje parfi erhåller alltså det antal mandat som så nära sommöjligt är proporfionellt mot partiets sammanlagda röstetal i hela landet resp.landstinget. Samma grad av proporfionalitet uppnås inte alltid i valenav fullmäktige i kommuner som är indelade i valkretsar. Detta beror på attvalen förrättas i slutna kretsar och att man inte tillämpar någotutjämningsförfarande. Under sådana förhållanden ger en uppdelning i valkretsarett visst spelmm för avvikelser från en proportionell fördelning av mandalen.Ju färre mandaten i valkretsarna är, desto större blir risken för sådanaavvikelser. höjdes minimiantalet mandat per valkrets från 10fill 15. Föredragande statsrådet uttalade i samband därmed att det tillämpadevalsystemet visserligen uppfyllde de krav på proportionalitet som rimligenkunde ställas men alt valkretsar med så få mandat som 10 i vissa lägen kundemedföra risk för bristande proportionahtet. Ändringen genomfördes alltså föratt man skulle få en ännu starkare garanti för en god proportionalitet (prop.1975:101 s. 58). Jag delar vallagskommitténs uppfattning att det nuvarandevalsystemet vid kommunfullmäktigval fyller högt ställda krav påproportionalitet. Man kan emellertid inte bortse från att gällande ordningmedför avvikelser från en helt proportionell mandatfördelning, om än mycketsmå. Detta framgår av de undersökningar som kommittén har låtit utföra. Attvissa avvikelser kan uppstå talar onekligen för att den nuvarande ordningenändras. Flertalet remissinstanser synes också vara av denna mening. Ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandatskulle emellertid innebära en genomgripande förändring av det nuvarandevalsystemet. En sådan reform torde dessutom förutsätta överväganden somkommittén inte har gått in på, bl. a. huruvida en procentuell småpartispärr börinföras. Tillräckligt underlag saknas alltså för ett sådant beslut.