prop · G40371 · 1980-12-31 00:00:00 — Vägen skulle passera sjön löpa vidare västerut genom en starkt markerad dalgång med branta sidor ochmed en rad små sjöar nere i dalen. Relativt slora delar av sträckningen skullegå över kalfjäll. Vägens högsta punkt skulle ligga omkring 900 möh. Ianslutning till den planerade vägen finns läll tillgängliga fjällplalåer ochgoda fiskevallen. Turislkommitténkonstaterade i sin utvärdering av de båda allernaliven, att från vägleknisksynpunkt det västra alternafivet var att föredra framför det östra. Kommitténansåg emellertid alt det inle var möjligl att på då tillgängligt material göranågon noggrannare teknisk/ekonomisk jämförelse av de båda alternativen. Eflerde kontakter som skett med samebyarna i områdel gjorde kommittén bedömningenatt från samfälld rennäringssyn-punkl dd östra aliernalivd, som berör en mindrebdningsareal och följer gränsen mellan två samebyar, skulle innebära ell någolmindre intrång än det västra alternativet. Från naturvärdssynpunkl var enligl turislkommitténdet östra alternativet att föredra. Kommittén pekade slutligen på behovel av bällreunderlag rörande konsekvenserna av de båda vägslräckningarna innan slutligställning kunde las lill alternativen. 3 Nuvarande och framtida utnyttjande av området som berörs av vägalternaliven Områdetmellan Norra Fjällnäs och , som av har klassificeralssom riksinlressant för den vetenskapliga och kulturella naturvården men ävenför del rörliga friluftslivet, ulgör en del av nalurreserval.Del ingår samlidigl som en del i del än större, primära rekreationsområdetTärna-Graddis. Kunskapernaom områdels naturvärden har varil förhållandevis goda. Enliglvad anför så har, genom de inventeringar som genomförts inomramen för verkets ännu ej publicerade fjällulredning. under senare lidkunskaperna om bl. a. områdets fauna och flora fått en avsevärt mer detaljeradbelysning, som bekräftar att Tärna-Vindelfjällsområdel har betydandefaunavärden. Uppgifternafrån nalurvårdsverkels ännu ej publicerade fjällulredning visar all områdelmellan Norra Fjällnäs och är regelbundel tillhåll för flera hotadearter. Inom områdel finns således arter som jaktfalk, kungsörn, tjällgås, järvoch björn. Frånfaunislisk synpunkt särskill värdefulla delområden är fl;?. 2, Område som berörs uv planerad väg mellan NorraFjällnäs oeh 1980/81:71 36 södradel, Ånkardalen, Tjullräskdalen, områdel vid Buorgukejaure saml området vidnorra . Inomfjällkedjan har enligt preliminärt urskiljts dl 30-tal områdenav särskill iniresse för djurlivet. Enligl naturvårdsverkels bedömningar utgördetta område ell av landels 9- 10 viktigaste fjällområden för hotade arter. Ävenom området utnyttjas inlensivl för rennäringen har del myckel av vildmarkskaraktär,vilket år av slor betydelse för faunan. Vad floranbeträffar hyser området inga exklusivt sällsynta arter. Men det finns några omrädensom har påtagliga kvaliteter från botanisk synpunkl. Inomfjällområdet finns även vissa geomorfologiska intressanta områden. Naturvårdsverketanger att speciellt belydande naturvärden har områdena vid södradel, Ånkardalen, Buorgukejaure och norra . Delvästra vägalternativet berör främst naturvärdena i Ånkardalen och indirekl ävenTärnasjön och Buorgukejaure. Del östra vägalternativel berör naturvärdena vid Översljuktanoch indirekl även Buorgukejaure. Vägalternalivenfår olika effekter på området i dess helhel. Del västra alternativet innebärall dl slörre område i sydost skiljs från det obrutna fjällområdet än vad som blirföljden av del östra alternalivet. Ammarnäsby rymmer kulturhistoriska miljöer av riksintresse. Inga av dessa miljöerkommer alt direkt beröras av någotdera av de planerade vägalternaliven. Väslerbollenfjällenhar av klassificierats som riksintressanta för friluftslivet.Området som berörs av de planerade vägalternaliven ulgör dessutom en del avdet primära rekreationsområdet i Tärna-Graddis fjällvärid. bildades Vindelfjällensnalurreserval och de diskuterade vägalternaliven ligger, frånsett en mindre delav det östra alternalivel, inom reservatet. naturreservat ärlandets största reservat, 480000 ha, dvs. avsevärt slörre än Sarek och Padjelantanationalparker tillsammans. Tärnaby-Hemavanområdelär länels mesl ulbyggda och frekvenierade turistområde. Området har myckel godamöjligheter lill olika former av friluftsliv såväl vinter- som sommarlid. Godamöjligheter finns till både utförsåkning och längdåkning på skidor. Områdel harett förhållandevis väl utbyggt skidliflsyslem och ytterligare utbyggnadplaneras inom en 5-års- 1980/81:71 37 I området finns närvandringsleder med anknytning lillfjärrvand-ringsleder norrut. Möjligheter till fritidsfiske finns i flera olikatyper av vatten. Ammarnäsområdelär uppbyggt kring den genuina fjällbyn . Många av byns invånare är sameroch byn utgör centrum för en livlig rennäring. Områdel har en lättillgängligfjällnatur och goda möjligheter till friluftsliv. Ammarnäsområdel har omtycktafiskevatten och är en populär vintersportorl med slalombacke och skidlift.Sommartid år byn flygbas för sjöflygplan taxi och linjetrafik. Byn är vidare ulgångspuklför flera vandringsleder med bl. a. ett relativt omfattande nät av närvandringsleder. I turistkommitlénsdelbetänkande (Ds Jo 1972:4 Vindelälvsområdd -förslag till utvecklingsprogramför rekreationslivet) anges alt , som bl. a. omfattar Vindelälvensoch upprinningsom-råden, har utmärkta förutsättningar förfjällvandring, skidåkning och fiske. Kommittén lade fram förslag som avsåg attunderlätta för turister att uppleva fjällvärldens kvaliteter i anslutning till Tärna-Graddisfjällen.Med hänsyn till behovet alt avlasta trycket pä de känsliga områdena vid Sarekoch fann kommittén det angeläget alt åtgärder vidlogs för attavsevärt öka allraklivilel. Enligt kommitténs mening ärHemavan den ort i områdel som har de bäsla förutsällningama alt utvecklas allsidigt utrustad turistort med olika möjligheter lill aktivitet såvälsommar- som vinlertid. I , som är servicecenlrum i TärnaQällen, föreslogkommiltén en begränsad utbyggnad av bäddkapaciteten under en 10-årsperiod.Kommitténs förslag belräffande hade sin tyngdpunkt i ortens roll somutgångspunkt för fjällvandringar och säte för forskningsaktiviteter kring denoreglerade . F.n. finns huvuddelen av bäddkapaciteten i områdel ienskilt ägda fritidshus. I Tärnaby-Hemavanområdel återfinns ca 2/3 av bäddarnai privatägda fritidshus. finns planer på en ökning avbäddkapaciteten i olika lyper av uthyrningsanläggningar . I enrapport från Turismen och turislnäringen iVästerbottens län 1979 påpekas att antalet gästnätter på hotell och i stugbyari fjällregionen i länet ökade mycket starkt . Sedanmitten av decenniet har emellertid en stagnation inträtt och även en visstillbakagång kunnat konstateras. ansåg att vandringsledssystemd var avgrundläggande betydelse för att turismen skulle kunna utvecklas i områdel. I en rapport från Förslag lill ledsyslemi fjällvärden under statligt huvudamannaskap, utgiven , påpekas all medhänsyn till att området mellan norra och södra fjällområdet i Västerbottenslän avskärs av vägar, vattenregleringar m. m. har verket inte bedömt en genomgåendeled i länet som attraktiv. Prop.1980/81:71 38 Områdelligger ovanför gränsen för svårföryngrad skog. Del östra aliernalivd löper vidAmmarnäs genom barrskog, men då områdel ligger nära barrskogsgränsen lorde delsakna intresse för det ekonomiska skogsbruket. I övrigl berörs endastbjörkskogsområden. I Ammarnäsby har ca 80 personer av tolall ca 250 sin försörjning av rennäringen. Bådavägalternaliven berör Råns och Umbyns samebyar. Enliglplanverkels och lanlbruksslyrelsens redovisning i rapport 44 del 5 Rennäringeni kommunernas planering kommer båda vägallernaliven alt ligga inom områden somär av särskild vikl för rennäringen. Områdenaanvänds huvudsakligen för vår- och höstbele. Områdena norr om haräven belydelse som sommarbdesland. För Umbyn är området mellan Överstjuklan ochBiellojaure kalvningsland. Båda vägallernaliven korsar vikliga flyliningsleder.Väster om finns del enda möjliga vadslället över Tjulån vid flyttningfrån . öster om den östra vägslräckningen finnsRåns samebys renslakteri. Bådavägallernaliven berör samebyarnas kalvningsland. 1betänkandet (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3 redovisas förslag till utbyggnadsom berör sjöarna Biellojaure och Översljuktan. Genom riksdagensställningstagande lill proposition 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och (CU 1977/78:9, rskr1977/78:100) undantas dessa sjöar från uibyggnad. Om projektet ändå skullegenomföras skulle redovisad dämning (20 m) av Biellojaure medföra behov av enviss omdragning av vägen i det västra alternativet. För det östra alternalivet lordeden redovisade dämningen (9 m) av Överstjuklan inle ha någon inverkan påföreslagen dragning av vägen. Förde områden som berörs av de båda vägalternaliven finns inga kända förekomsterav och som skulle vara av iniresse för brytning. Kännedomen omde geologiska förhållandena är dock ofullständig. Prop.1980/81:71 39 4 i bedömning av dealternativa vägsträck-ningarna i anser att det östliga aliernalivdär all föredra från turistisk synpunkt, dä vägen i detla alternativ leds genomett särpräglat fjällområde med öppna fjällhedar och en serie omväxlande fjällsjöar.Även naturvårdsskäl talar enligt för det östra alternalivel. Konsekvenserna för renskötseln av de båda vägslräckningarnaär enligt ej klarlagda, varför f. n. inle villförorda någol av alternativen. Likaså är de tekniska fömtsättningarnabeträffande östra alternalivel ej så studerade all underlag för en säkerbedömning finns i delta avseende. Slutligt förord för något allernaliv måste enligllänsstyrelsen anstå tills dess all nödvändiga ulredningar har genomförls. har i samråd med länsluristnämnden gjort enbedömning av de turistiska effekterna av en vägförbindelse mellan ochNorra Fjällnäs. F.n. beräknas omsätiningen från kommersiella anläggningar,fritidshus och boende hos släkt och vänner lolall lill ca 35 milj. kr . Meden mulliplikalor på 1,2 skulle den från turismen hånförliga omsätiningen i deberörda kommunerna motsvara ca 42 milj. kr. En ökning av omsättningen tillföljd av den planerade vågen mellan och Norra Fjällnäs uppskattas pågrundval av hittillsvarande erfarenheter till , vilket motsvarar enomsättningsökning av ca 8 milj. kr. Omräknas dessa tal till sysselsättningslillfällenskulle teoretiskt ca 50 nya årsarbets-tillfällen bli följden av denna ökadeomsättning. Under vägens utbyggnadsskede, som uppskattats till ca 5år, lorde enligl i genomsnitt erfordras en arbetsstyrka av ca 50man . Som sysselsätlningsobjekt skulle vägen enligt vara avstor belydelse för de berörda kommunerna. Som underlag för en bedömning av de båda vägslräckningarnahänvisar lill sina lidigare yllranden i vägfrågan. I yttrandet daterat över Vindelälvsområdd- förslag till ulvecklingsprogram för rekrealionslivel (Ds Jo 1972:4)framförde följande: "Den föreslagna fjällvägen mellan och en primär fräga för utvecklingsprogrammet som motiverats starkt i ulredningen.Länsstyrelsen finner all denna vägförbindelse är en viklig förutsättning föratt åstadkomma en fungerande luristregion för området i sin helhet. För utvecklingenav Ammarnäsområdel är förslagel av grundläggande belydelse. Vägslräckan ulgören så viklig del i programmet att om den ej kommer lill ulförande lorde del blinödvändigl all ompröva utredningsförslaget i sin helhel." Maj:ls uppdrag upprättade dl ålgärdsprogramför Vindelälvsomådet. I delta program som slutredovisades den 26 januari 1976ingick fjällvägen som en viklig del. Prop.1980/81:71 40 Sammanfattningsvis anser alt en direkt vägförbindelsemellan och Norra Fjällnäs skulle ha slor betydelse för turismen,framför allt i kommun. Turisltillslrömningen skulle öka och därigenom antalelsysselsatta inom denna näringsgren. Möjlighelen att färdas l.ex. Umeälvensdalgång upp och dalgång ner bedöms öka områdels altraklionskraflbetydligt. I del primåra rekreationsområdet ulgör , och Hemavande viktigaste baspunkterna för turismen. Med hänsyn till del primära rekrealionsomräddsforlsälla utveckling är del enligl länssiyrelsen angelägel alt dessa baspunklerbyggs upp. I ett sådant mönster ulgör fjällvägen en våsenllig del som sammanbindningslänkmellan basorlerna. Länssiyrelsen anser all ell principbeslut om uibyggnad avvägen måsle fattas . Vilket av de båda allernaliven som bör komma lillutförande får enligl avgöras efler del all de omnämnda ulredningar-nautförts. Beslut om medel för dessa ulredningar bör därför fattas sombeslul las i vägfrågan. 5 Remissyttranden med anledning av iVästerbottens län redovisning av vägfrågan framhåller alt redan i slutet av 1960-talel.när det första förslaget om naturreservat väcktes, hade verkel omfattandekunskaper om Vindelfjällsområdds faunistiska värden. Verkels fjällulredninghar bekräftat riktigheten av dessa. 1 synnerhet för områdel Översljuktan Biellojaurehar skyddsvärdena dock visat sig vara mer betydande än som var känt.En väg bör dock enligl verkets uppfattning kunna byggas inom del myckel slora Vindelfjällsområdetulan all behöva medföra ell så allvarligl ingrepp all verkningarna, vägda mol önskemåldall göra omrädel mer fillgängligt för en bredare allmänhet, ulgör hinder motvägbygget. framhåller vidare all om områdels faunistiskaskyddsvärden skall så långl som möjligl beaklas, bör vägslräckningen ges enöstligare dragning än del hitlills diskuterade östra alternativet. Förslagsvisbör dt alternativ från Kraddsele (öster ) via södra (Viktoriakapelld) lill Blå vägen närmare studeras vägtek-niskl, ekonomiskt etc.och med hänsyn lill inverkan på naturförhållandena och renskölseln. finner del alltså angeläget attförutsättningarna för och konsekvenserna av olika alternativa sträckningar allsidigtredovisas innan slullig ställning las i vägfrågan. Verket tillstyrker allerforderliga medel ställs lill länsslyrelsens förfogande för ylleriigare ulredningar,som behövs för val av vägallernativ. Vidare är del enligl verkel önskvärt altlänsstyrelsen i detla sanimanhang i enlighel med regeringens uppdrag ävenbelyser hur områdel ulan en sådan väg skulle kunna ulvecklas bl.a. för lurism.Naturvårdsverket förutsätter all de kunskaperom områdets natur. Prop.1980/81:71 41 somfjällutredningen resulterat i, beaktas i den fortsatta behandlingenav vägfrågan. anser att nägot principbeslut om den aktuella vägen ej bör tas medutgångspunkt från det redovisade materialet. Verkel anser att en uibyggnad av vägeninnebär en uppoffring av synnerligen slora naturvärden. Dessutom är vägen frånsamhällsekonomisk synpunkl mycket tveksam och den sociala nyttan kan enliglverket ifrågasättas. i framhåller all vägen inle torde fä någon störrepositiv effekt för verkets skogliga verksamhei. Storumanskommun lar ej slällning i den akluella vägfrågan. Sorselekommun instämmer i länsslyrelsens yllrande lill regeringen. framhåller att arealmässigt skulle sannolikt denplanerade vägen innebära ell myckel slorl ingrepp i del obrulna fjällområdet.Naturskyddsföreningen motsätter sig bestämt denna våg. Hela den sydöstra delenav området skulle skäras av och därigenom skulle den obrutna förbindelsenmellan högfjällen i väster och lågfjällen i öster allvarligl störas. är bevarandet av de obrulna fjällområdena en fräga av inlernalionellbelydelse. Planerade ingrepp bör därför ses i relation lill delta. Enligt föreningensåsikt måsle de redovisade motiven till vägen anses väga läll i ettinternationellt perspektiv. Inle heller från regional synpunkl lorde motivenväga särskilt lungl. Varaktig sysselsättning måste skapas på andra sätt.Tillfälliga tillskott borde kunna åstadkommas genom t. ex. förbättring avbefintliga vägar. Föreningen kan inte acceptera att oersättlig natur offras förall skapa kortvarig sysselsättning. Om tillstånd ges all bygga vägen finns enliglnaturskyddsföreningen stor risk för att liknande projekt aktualiseras på andrahåll. Delta kan leda lill ett flerial nord-sydliga förbindelsergenom tidigare obrulna områden, en utveckling som vore ytterst olycklig bådefrån naturvärdssynpunkl och för friluftslivet. konstaterar all föreslår att dl principbeslut ombyggande nu skall fattas som konstaterar all ellbeslutsunderlag egentligen saknas. Eftersom del enligl förbundet inomlänsstyrelsen har gjorts en översiktlig utredning av skadeverkningarna finnsdet inte längre någol egenlligi behov av all lägga ned ytterligare pengar päatt utreda vare sig vägfördagd eller dess skadeverkningar. Förbundet finnerall det nu finns ell lillräckligl beslulsunderiag för all klarl la avstånd fränett byggande av vägen - Norra Fjällnäs. Friluftsfrämjandethänvisar till yllrande från dess distriktsförbund i som avstyrkerbyggandet av vägen - Norra Fjällnäs. Motivet är att samernas och friluftsfolkdsintressen ska respekteras. 4 1980/81. Prop.1980/81:71 42 Markanvändningen i anslutning till befintlig och planeradväg i områdena och i , länsstyrelsensbedömning av de alternativa vägsträckningarna samt remissyttrandena häröver Områdena och berörs dels av en befintligarbets-väg mellan Suorva, Rilsem och Silasjaure, dels av en föreslagen förlängningav vägen från Silasjaure till , sefig. Allmän väggår fram lill Suorva. Från Suorva forlsäller vägen lill Rilsem. Vägen är härenskild och till nästan hela sin sträckning belägen inom Stora Sjöfallelsnationalpark. En avstängningsbom vid Vietasjokk markerar slutpunkten förallmän väg. Vägslräckan mellan Suorva och Ritsem, som har anlagts för arbeienmed vatlenkraftanläggningar, har kommil att ulnytljas även för andra ändamål, främsigenom den kollektivtrafik som upprälihålls. Härigenom har Rilsemområdd kommitall bli en utgångspunkt för fjällturism. Mellan Ritsem och Silasjaure har anlagts en väg för all underlältaarbelel med vattenkraftanläggningarna. Vägen skall enligt dom av vallendomstolenbara utnyttjas i samband med anläggningsarbeten. Även samerna har tillträde lillvägen. Efler byggnadstidens slut skall vägen enligl dom av vattendomstolenslängas av så all den inte kan utnyttjas för obehörig Irafik. Slatens nalurvårdsverk och sialens planverk föreslog irapporten fjällområden (SNV publikation 1975:12) alt områdena Sarek-Pileoch skulle bindas samman vid den östra gränsen för Slora Sjöfallelsnationalpark, varvid såväl som kraflslalionerna Rilsem och Vielasskulle komma all ingå i de obrulna fjällområdena. Frägan om avgränsning av områdena Sarek-Pile och Kebnekaisebehandlas i proposition 1977/78:31. Enligt propositionen innebar den av verkenföreslagna gränsdragningen mellan Kebnekaise- och Sarek-Piteområdena vissaavsteg från de principer som i övrigl hade lillämpais vid avgränsningen av obrulnafjällområden. Ä andra sidan ansågs verkens förslag väl mofiverat med lanke päall del berörda omrädel upp till Ritsem ingår i Slora Sjöfallels nationalpark, vilkelinnebär all lyngre exploalering enligl redan gällande beslämmelser kan ske förslefler medgivande. Deparlemenlschefen ansåg emellerfid all defaktiska förhällandena på platsen borde tillmätas slörre vikl än den rådanderegleringen av markanvändningen inom områdel. De ingrepp i områdets nalur somhar skell och sker genom valtenkraflulbyggnad är omfallande. //#SKJOMEN y/.-l V -ixi- - V x \W >t v............ .Sv " >w ' -/ *"s * * N. *\r V x r T X v ,... 'V. * 'X 1 'V ' X 1 ...' »Xv ''} l'\'' \ 1 ....... . *-> l*T** Vk T v!v!v!v .... ...... .% 1.1.. r- «« ... .\\.w.. \ . ... ...... ..\\.\. . \ .... .................. 'XX \' ' " IV 1 v» If ''ff''P(AUTÅ- C\ ::/f'.-tJAURE :: 1 .« \*s R.« * * « » W* ------.' '.'::w. '.SAr/S- '.v _ 0 10 ................................... 20km V.W 1 I 1 Område som herörs av hefintlig väg Vietiis-Riisem-Sila.sjaiireoeli planerad väg från Sila.sjaiire lill Prop.1980/81:71 44 områdel kommit all i viss ulslräckning bli en ulgångspunklför fjälllurism. Områdel har också obeslridliga förulsällningar för della genomsin belägenhet och sin naturskönhet. En fortsatt utveckling av Ritsemområdel idenna riklning borde enligl departementschefens mening kunna övervägas i den forlsällaplaneringen. Deparlemenlschefen förordade och regeringen godkände förslagelall en vägkorridor upp lill och med Rilsem lämnas öppen mellan Kebnekaiseom-rådetoch Sarek-Pileomrädd. Delta innebar emellertid inte ell siällningslagande föralt vägslräckan mellan Suorva och Rilsem skall öppnas för allmän Irafik. Någon korridor för vägen mellan och därför enligt regeringen inle lämnas. En förlängning av tillNorge borde enligl regeringen inle genomföras. Vidbehandlingen av proposilion 1977/78:31 anförde civilulskoUd (CU 1977/78:8) allfrågan om avgränsningen i form av en vägkorridor måsle göras med ulgångspunkl iosäkerhet om vägen Suorva-Ritsem öppnas för allmän Irafik och om regeringenlämnar koncession för kraftledning från Rilsem lill saml under den förulsällningennll vägen Ritsem-Silasjaure skall läggas ned enligt avlal. Till detta fickenligt utskottet läggas alt den i propositionen förordade korridoren upp till Ritsemligger inom Stora Sjöfallels nationalpark. Ett beslul i avgränsningsfråganskulle enligt utskoltels mening underlättas om samtliga förutsättningar varkända eller om , bortsett från koncessionsfrågan, i vart fall kunde taställning lill dem i ell sammanhang. Utskottet föreslog därför all riksdagenuttalade sig för all verkens förslag, dvs. utan någon korridor upp till Rilsem.t. v. fick gälla och all förelades ett samlntförslag i dessa frägor. blev även beslul (rskr 1977/78:99). Regeringen beslöl att ge statens vatlenfallsverklillslånd all framdraga en högspänningsledning () från Ritsem till norskagränsen. I samband med all regeringen uppdrog ål länsstyrelsernni , , och Norrbollens län all lämnaregeringen förslag till närmare avgränsning av de s.k. obrulna tjällområdenafick i även i uppdrag att redovisa olika allernalivför markanvändningen i områdena Sarek-Pile och . se bilaga I. 1980/81:71 45 2 Nuvarande och framtida utnyttjande av området som berörs av vägsträckningarna Sloradelar av området som berörs av vägarna har av statens naturvårdsverkklassificerats som riksintressanl för den velenskapliga nalurvården. Områdetligger inom eller i omedelbar anslutning till ,som har tillkommit i syfle all bevara ell högnordiskt fjäll-landskap i dessnaturtiga tillstånd. fågelskyddsområde är beläget norr ornnationalparken. Söder om vidtar ylleriigare nalionalparksområden. har upprättals en promemoria som redovisar naturvårdensintressen inom del område som berörs av befintliga och planerade vågar.Redovisningen bygger på de kartläggningar som gjorts inom naturvärdsverkets s.k. fjällulredning. Promemorian har bifogals verkels yllrande över länsslyrelsernasförslag till närmare avgränsning av de obrutna fjällområdena. Områdetsfaunistiska skyddsvärden har bedömts som ett led i fjällutredningensinventering av hotade djurarter. Denna inventering har lett fram till att 29 s.k. faunaområden i fjällregionen har avgränsats och värderats. Faunaområdena harplacerats i tre klasser där klass I innebär högsta skyddsvärde, klass II högtskyddsvärde och klass III oklart skyddsvärde. Områdetvid Sitasjaure (från norska gränsen i norr lill Autajaure och vidare tillnorska gränsen i väster) har genom denna värdering hamnat i skyddsklass II. Omman jämför skyddsvärdena mellan de faunaområden som har likartadenaturförhållanden som Sitasjaureområdd framgår all endasl och Vindelfjällenhyser flera hotade arter. Delberörda områdels flora och vegetation har blivit känd genomarbeten vid vid . Den pågående vegdationskarlläggningeni området har också bidragit med ny information om de botaniska värdena. Densödra delen av områdel har en rik vegetation och flora vilkel enligtnaturvårdsverket har sitt givna värde från naturvårdssynpunkt. Vegetationen vidAutajaure har få motsvarigheter i de svenska fjällen. Även de spriddalokalerna med kalkrika rishedar är skyddsvärda. Degeomorfologiska skyddsvärdena är främst av lokal och regional betydelse. Områdethar av klassificerals som riksintressant förfriluftslivet. Prop.1980/81:71 46 I Rilsemjokk har en fjällslationsom år öppen .