prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Som exempelkan nämnas 4 kap. 6 8 2 mom. vattenlagen (1918:523), 335 8 lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse saml 3 kap. 3 8 och 14 kap. 9 8 aktiebolagslagen(1975:1385). Bestämmelser om skiljeförfarande utan hänvisning tillskiljemannalagen finns i en del äldre författningar, bl.a. 10-12 88 lagen(1919:426) om flottning i allmän flottled. Enligl 46 S 4 mom. UL får skiljedom som enligl lageller författning skall lända till efterrättelse verkstäUas sedan överexekutorförordnat därom. Att skiljedom enligt lag eller författning skall lända tillefterrättelse anses, om annat inle föreskrivs, förutsätta att domen inte kanklandras på materiell grund. Det förekommer att uttrycklig bestämmelse meddelasom att skiljedom skall lända lill efterrättelse eller får verkställas, mensädan uttrycklig föreskrift är inte nödvändig för att verkställighet skaU fåäga mm. föreligger rätt att föra talan om pämateriell grund. Om sådan talan inte har väckts, skall skiljedomen efterklandertidens utgång lända till efterrättelse. Förutsättningarna förverkställighet är då uppfyUda. Beredningen skiljer i sitt förslagmellan legal skiljedom som har meddelats med tillämpning av skiljemannalagensföreskrifter och annan legal skiljedom. När skiljemannalagen med stöd avbestämmelse i lag eller annan författning skall tillämpas, tordeskiljemannalagens regler om skiljedoms ogiltighel och hävande av skiljedom pågrund av formella 1980/81:8 3 kap. 17 § 317 felgälla i tillämpliga delar. Detsamma synes enligt beredningen vara fallet ifråga om beslut angående ersättning lill skiljeman. Beredningen anser därföralt för verkställighet bör gälla samma villkor som i fråga om skiljedom somgrundas på skiljeavtal. En bestämmelse härom har tagils upp i 3 kap. 18 8beredningens förslag. Om bestämmelse som ligger lUl grund förskilje-mannaförfarande innehåUer förbehåU om rätt för part att klandra domen pämateriell gmnd, utgör det inte hinder mot verkställighet sedan klander-lidenhar gäll lill ända ulan att talan har väckts. I 19 8 beredningsförslagel regleras verkställighetav annan skiljedom som enligt lag eller annan författning skall lända lillefterrättelse. Beträf fande sädan skiljedom får enligt gällande rätt förverkstäUighet förutsättas all det inte har förekommit sådana grova fel underärendets behandling som föranleder alt domen skall ulan vidare anses ogiltig. Rättalt på gmnd av andra formella fel föra lalan om skiljedoms hävande har i ochför sig ansetts sakna betydelse för verksläUighetsfrågan. Beredningen har inleanseft det behövligt alt la upp någon bestämmelse om hinder mot verkställighetpä grund av påstående om felaktighet som eventuellt kan göras gällande genomtalan vid domstol. Enligt beredningen synes det tillräckligt att domstol kan,om talan väckts, förordna om inhibition av verkstäUighet. 1 enlighet härmedanges som villkor för verkställighet av sådan legal skiljedom som avses attdel inte föreligger omständighet som gör skiljedomen ogill även om talan inleförs mot domen. Beredningen framhåller alt om skiljedomen innehåller beslut omersättning till skiljeman mot vilket talan får föras, verkställighet i dendelen inle får äga rum före klandertidens utgång. Departementsförslaget överensstämmeri sak med beredningens förslag. Bestämmelse om att viss typ av tvist skallavgöras av skiljemän torde förutsätta lagform. I enlighet härmed nämns inte"annan författning" vid sidan av "lag". Pä sina häll finns bestämmelser alt visstvistefråga kan avgöras av skiljemän eller domstol (se 3 kap. 8 8 gmvlagen1974:342 och 24 8 lagen 1974:890 om vissa mineralfyndigheler). Ellskiljeförfarande förutsätter i sådant fall att parterna är överens om detta.Det är således här fräga om konventionell skiljedom som verkställs enligt vadsom sägs i 15 8 Gfr prop. 1974:32 s. 158). 178 Paragrafen tar upp en bestämmelse om inhibition av verkställighet av skiljedom.Den motsvarar 3 kap. 20 8 beredningens förslag. Enligt 46 8 3 mom. UL äger domstol,vid vilken talan mot skiljedom som grundas på skiljeavtal är anhängig, förordnaom inhibition av verkställighet på grund av skiljedomen. Motsvarande befogenhetfinns inte föreskriven i fråga om legal skiljedom. Beredningen föreslär en generellregel, enligl vilken domstol kan förordna alt verkställighet av skiljedom tillsvidare inte får Prop.1980/81:8 3 kap. 18 § 318 ägamm om talan mot domen har väckts. Bestämmelsen föreslås bli tillämplig ävenbeträffande legal skiljedom. Med talan åsyftar beredningen i första hand talansom grundas på formella skäl. Skiljedom som kan klandras pä materiell grund fårinte verkställas, såvida det inle är särskUt föreskrivet. Om emeUertid sådanföreskrift föreligger och skiljedomen klandras pä malerieU grund, blirbestämmelsen tUlämplig. Beredningens förslag pä förevarandepunkt har inte mött någon erinran i sak. Även jag godtar förslaget. 188 1 paragrafen ges bestämmelser om verkställighet av skriftlig förbindelseangående underhåUsbidrag. Paragrafen motsvarar 3 kap. 21 8 beredningensförslag. (Gällande rätt. För underhållsbidrag enligt GB eller FB får enligt 1 8 1 och 5 8första stycket första meningen införsellagen införsel äga rum bl.a. i fall dåbidraget är fastställt genom skriftlig, av två personer bevittnad förbindelse.Införsel får vidare enligt 1 8 2 och 6 8 första stycket första meningeninförsellagen äga rum för kommuns fordran på bidrag enligt 72 8 andra stycketbamavårdslagen för omhändertaget bam bl.a. om beloppet har fastställts genomförbindelse enligt vad som är föreskrivet därom. Enligt 74 8 andra stycketbamavårdslagen kan sådan bidragsskyldighet fastställas genom skriftlig, av tvåpersoner bevittnad förbindelse. Enligt 54 a 5 UL får även utmätning äga rum pågmnd av förbindelser som har nämnts . Förbindelse angående underhållsbidrag o.d. kan bliföremål för rättegäng. Enligt 26 8 införsellagen gäller att om talan omförbindelse som avses i 5 eller 6 8 nämnda lag är anhängig vid domstol, dennafår förordna att införsel fills vidare inte får äga rum. En liknandebestämmelse finns i 54 a 8 3 mom. UL såvitt gäUer utmätning. Beredningens förslag rörandeförbindelse angående underhållsbidrag avser all verkstäUighet som kan komma ifråga, vilket i förevarande fall innebär införsel och utmätning. Förslagetavser inte alt göra någon ändring i vad som gäUer f n. Beredningen erinrar omatt 54 a 8 1 mom. andra meningen UL innehåUer ett särskilt vUlkor för utmätningnär fråga är om underhällsbidrag till make som grundas på skriftligförbindelse. Nämnda bestämmelse motsvaras i beredningens förslag av 5 kap. 2 8andra stycket. Den innebär krav på särlevnad. Första stycket i 3 kap. 21 8 innehålleren erinran om att begränsningar kan följa av särskUda föreskrifter. Till sådanaföreskrifter kan även hänföras vad som i 5 kap. 2 8 första stycketberedningsförslaget sägs om bidrag som har förfallit till betalning tidigare före ulmätningsansökan. I paragrafens andra stycke föreslår beredningen enbestämmelse om inhibition motsvarande 26 8 införseUagen och 54 a 8 3 mom. Prop.1980/81:8 3 kap. 19 § 319 I departementsförslaget harberedningens förslag, som i sak överensstämmer med gällande rätt, tagits upputan ändring. 198 Paragrafen tar upp bestämmelser om verkställighet av beslut avförvaltningsmyndighet. Den motsvarar 22 8 beredningens förslag. Beredningen erinrar om att UL inteär direkt tiUämplig beträffande verkställighet av förvaltningsmyndighetsbeslut. Införsellagen däremot är direkt tillämplig även på vissa beslut somhar meddelats av sådan myndighet. Införsel får sålunda enligl 1 8 3 och 4införsellagen äga rum för skatter och aUmänna avgifter samt för böter ochviten, även när sådan påföljd har bestämts av förvaltningsmyndighet. Införselfår vidare enligl 1 8 2 och 6 § första stycket första meningen införsellagenäga rum på gmnd av beslut, varigenom någon har ålagts att utge bidrag tiUkommun enligt 72 8 andra stycket bamavårdslagen för omhändertaget bam ellerenligt 40 8 lagen om socialhjälp till hjälptagares försöGning. Sådant beslutmeddelas av länsstyrelse som första instans. Beredningen framhåUer vidare att det inte finnsnågra aUmänna bestämmelser som anger i vad mån förvaltningsmyndigheters beslutfår verkstäUas. De flesta förvallningsbeslut kan inte föranleda verkstäUighetav exekutiv myndighet redan av den anledningen att de inte ålägger betalningsskyldigheteller annan liknande förpliktelse. Vissa förvaltningsbeslut får emellertidenligl uttryckliga författningsbestämmelser verkstäUas i sädan ordning. Delgäller t.ex. beslut angående skatt som avses i 1 8 uppbördslagen (59 och 60 88uppbördslagen), beslut rörande stämpelskatt och expeditionsavgift (37 8 1 mom.stämpelskattelagen 1964:308 och 25 8 andra stycket expedilionskungörelsen1964:618) och beslut av befattningshavare vid krigsmakten om åläggande aversättningsskyldighet (65 8 mUitära rättegångslagen). Även ulan stöd avuttrycklig föreskrift torde enligl beredningen verkställighet i viss omfattningkunna ske på gmnd av förvaltningsmyndighets beslut. Denna fråga är emellertidomstridd och oklar. Enligl en åsikt skulle förvallningsbeslut genereUt varaverkställbara. Enligl en annan mening kan del på goda grunder ifrågasättas, ominte beslut varigenom betalningsskyldighet har ålagts som regel kan verkställasexekutivt, medan det knappast finns stöd för en sädan ståndpunkt i fråga omandra förpliktelser. En tredje mening gär ut pä att beslut av förvaltningsmyndighetbör anses verkstäUbara i den mån besluten får samma rättskraft som domstolsdom, medan andra beslut inte skuUe kunna verkställas, oavsett om de harmeddelats av lägre eller högre instans. Beredningen påpekar all berördauttalanden, som härrör frän tiden års förvaltningsdomstolsreform,även omfattar beslut av myndigheter vilka utgör förvaltningsdomstol och numerafaller utanför begreppet förvaltningsmyndighet. Prop.1980/81:8 3 kap. 19 § 320 När beslut av förvaltningsmyndighet får utan stödav särskild föreskrift verkställas exekutivt, torde enligt vad beredningenframhåller vara analogiskt tillämpliga. Del är dock ovisst ivad mån det för verkställighet krävs all beslutet vunnit laga kraft. Enligt 138 förvaltningslagen kan besvärsmyndighet förordna att överklagat förvaltningsbeslutfills vidare inte skall gälla. En liknande föreskrift finns i 28 8 förvallningsprocesslagen. Beredningen har inte anseti det lämpligt att i UBsöka reglera i vilka fall beslut av annan myndighet än domstol får verkstäUas.En sådan reglering, som redan i fråga om aktuella förhållanden skulle mötabetydande svårigheter, har knappast sin plats i UB och skulle fö: behövaoavlåtligt ändras. Förslaget utgår frän all bestämmelser om möjligt börmeddelas i de författningar där vederbörande myndigheters befogenhetergenerellt eller speciellt regleras. Dessutom måste man enligt beredningen räknamed att verkställighet kan äga rum utan stöd av särskild bestämmelse. I UB bördäremot meddelas föreskrift om vad som skall gälla, när förvaltningsmyndighetsbeslut fär verkställas. Beredningen har ansett att man då kan i princip tillämpavad som föreslås om domstols dom. I enlighet härmed anges i första stycket av 22 8att när beslut av förvaltningsmyndighet får verkställas, vad som gäller om domskall tillämpas, om inle annat är föreskrivet. Har saken inle blivit slutligtprövad - dvs. kan den alhjämt prövas av högre instans - skall beslutet anseslika som underrätts dom. Att förvaltningsmyndighets beslut eventueUt kan bliföremål för omprövning vid ändrade förhållanden är - enligl vad beredningenframhåller - lika litet som beträffande domstols beslut hinder mol alt anseden aktuella saken "slutligt prövad". Termen "beslut" börfattas i vidsträckt betydelse. Därmed avses alla förvaltningsmyndighetsavgöranden, oavsett hur de betecknas (utslag, beslut, förordnande osv. Beredningens förslag innebär bl.a. altverkställigheten sker utan särskilda villkor när myndighetens beslut harvunnit laga kraft. Beslut varigenom har ålagts betalningsskyldighet ellerförpliktelse att utge lös egendom får verkställas ulan avvaktan på laga kraft.Gäldenären kan genom nedsättning eller genom att ställa säkerhet hindraverkställighet av ett ej lagakraftvunnet beslut varigenom betalningsskyldighethar ålagts. Innan beslutet har vunnit laga kraft får utmätt egendom som regelinte säljas och influtna medel inte utbetalas ulan alt säkerhet ställs.Beredningen framhåller att när beslut får verkställas med stöd av särskildbestämmelse i lag eller annan författning, närmare villkor för verkställighetenkan vara föreskrivna i den författningen. Vad som på det sättet är särskiltföreskrivet skall iakttas. Enligl införsellagen får införsel äga rum på grundav beslut om åläggande av ersättningsskyldighet enligt 72 8 andra stycketbarnavårds-lagen eUer 40 S socialhjälpslagen. Sådant beslut har i analogi därmedansetts kunna läggas tiU grund även för utmätning. 1980/81:8 3 kap. 19 § 321 det uppenbart att beslut enligt de angivna bestämmelsernaäven skall kunna verkställas inle bara genom införsel ulan även genomutmätning, trots att någon särskild bestämmelse härom inte har tagits upp iförslaget. Beredningen erinrar om att enliglgällande rätt lalan i vissa fall torde kunna föras vid allmän domstol om altförvaltningsmyndighets beslut skall förklaras ogilfigt. När sådan talan harförts mot beslut som får verkställas i exekutiv ordning, bör enligt beredningendomstolen kunna inhibera verkstäUigheten. Bestämmelse härom har tagits upp iandra stycket av 22 8 Gfr 20 8 och 21 § andra stycket). När besvär har anförts hosförvaltningsdom stol över förvaltningsmyndighets beslut gäller 28 8 förvallningsprocess lagen. RSV anför att avmofiveringen alt döma beredningen med myndighetsbeslul åsyftar bl.a. beslutangående skatter och allmänna avgifter. Huruvida hänvisningen tilldomsbeslämmelsema också avser det fall att icke lagakraftvunnen dom enligl lagfår verkställas säsom lagakraftvunnen är enligt verket något oklart i fråga omskattebeslut. Verket utgår emellertid från att någon ändring i nuvarande ordninginte är avsedd. Detta bör komma till tydligare uttryck i författningstexten. RRV anser del oklart huruvidaberedningen har avsett att ändra på nu rådande förutsättningar förverkställighet i allmänna mål. Enligt verkets mening är det för effektiviteteni skatleindrivningen väsentligt att någon förändring av verkslällighetsreglernai 87 8 uppbördslagen inte genomförs. Liknande synpunkter anförs avkronofogdeföreningen. Bestämmelsen iförevarande paragraf avser all täcka ett antal olika fall vilka inte f n.regleras i UL. Enligt beredningens förslag faller i och för sig underbestämmelsen beslut angående skatter och allmänna avgifter. Beredningen hardärvid utgått från att särskilda bestämmelser alkjämt skall gälla i fråga omverkstäUigheten av sådana beslut. I departementsförslaget är förevarandebestämmelse emellertid inle tillämplig i allmänna mål, se första stycket i 238. SärskUda verkställighetsföreskrifler beträffande sädana mäl har tagits uppi andra och tredje styckena av 23 8. Som framgår av 1 8 första stycket 6i departementsförslaget krävs särskild bestämmelse för att beslut avförvaltningsmyndighet skall få verkställas enligl balken. Också detta är enskUlnad i förhållande lill beredningsförslaget. Jag hänvisar lill vad som haranförts härom i anslutning till nämnda lagrum. Som tidigare nämnts har beredningenföreslagit en bestämmelse om rätt för allmän domstol att besluta om inhibition,om talan mol förvaltningsmyndighets beslut har väckts vid domstol. Enligt minmening kan dock en sådan bestämmelse undvaras. Det är ovisst i vilkenutsträckning frågan huruvida ett förvallningsbeslut har varit oriktigt kankomma under allmän domstols prövning. Sannolikt är antalet fall där saken kanbli aktuell Prop.1980/81:8 3 kap. 20 § 322 Departementsförslaget saknar därför motsvarighet till den angivnabestämmelsen. 208 Paragrafen reglerar verkställighet på grund av annan exekutionstitel än somhar näinnts i det föregående. Den motsvarar 3 kap. 23 8 beredningens förslag. Beredningen erinrar om att enligtsärskilda bestämmelser i olika författningar får i åtskilliga fallverkställighet äga rum utan att det föreligger beslut av domstol eller annatorgan som brukar räknas som myndighet. Sädana bestämmelser gäller främstbetalningsskyldighet. Dessa föreskrifter avser bl.a. uiilåtanden eller beslutav synemän eller andra förtätlningsmän och beslut varigenom vissa föreningareller inrättningar uttaxerar bidrag. Som exempel nämner beredningen bl.a. attverkställighet får ske på grund av synemäns utlåtande rörande företag enligt3, 7 eller 8 kap. vattenlagen 1918:523 (10 kap. 75 8) och utlåtande av synemänangående slängselskyldighel eller betesreglering (32 8 lagen 1933:269 omägofred). Verkställighet får vidare äga mm bl.a. för bidrag som har uttaxeratsav styrelsen för vatlenreglerings- eller torrläggningsföretag (3 kap. 20 8 och7 kap. 63 8 vattenlagen), av flottningsstyrelse (33 S 2 mom. lagen 1919:426 omflottning i allmän flottled), av styrelsen för vägförening (89 8 lagen omenskilda vägar) och av konkursförvaltning, när ömsesidigt försäkringsbolag harförsatts i konkurs (202 och 203 88 lagen om försäkringsrörelse). De bestämmelser som medger verkställighet i dessafall innehåller också närmare villkor för verkställigheten. Dessa innebär iregel att verkställighet fär ske som för lagakraftvunnen dom, ofta dock förstsedan tid för klandertalan har gått till ända. Exekutionstiteln utgörs avprotokoll eller annan handling som återger beslutet, t.ex. debiteringslängd,ullaxe-ringslängd e.d. I 23 8 föreslär beredningen en bestämmelse om altnär verkställighet får äga rum pä grund av annan handling än som är nämnd föruti kapitlet tillämpas vad som är särskilt föreskrivet i tillämplig lag ellerannan författning. 1 vad mån bestämmelse i ämnet över huvud kan meddelas annatän genom lag är enligt vad beredningen framhåUer en fråga som regleras avgmndlag. Bestämmelsen har idepartementsförslaget undergått en redaktionell justering men stämmer i saköverens med beredningens förslag. Bestämmelsen tar sikte på s.k. enskildaexekutionstitlar. Bland nyare bestämmelser som medger direkt verkställighet pågmnd av handling som avses märks debiteringslängd enligt 46 8 lagen omförvaltning av samfälligheter. Prop.1980/81:8 3 kap. 21 § 323 21 8 Paragrafen reglerar i vUken utsträckning invändningarsom görs mot verkställigheten påverkar förfarandet. Den motsvarar 3 kap. 24 8beredningens förslag. Beredningen anförinledningsvis att gällande rätt saknar bestämmelser som reglerar vilkainvändningar som svaranden kan göra mol verkställighet och verkan därav.Uppenbart är, framhåller beredningen, att svaranden kan göra gällande attnågon formell förutsättning för verkställighet brister, säsom att lagaexekutionsfitel inte föreligger. Han kan vidare bestrida att sökanden är rättpart eller behörig att själv föra sin lalan, alt kronofogdemyndigheten ärbehörig att ta upp ansökningen osv. Påståenden av denna natur har dock närmasttill syfte att fästa myndighetens uppmärksamhet pä ell vUlkor förverkställighet som den självmant skall beakta. Svaranden kan emellertid även iviss utsträckning göra materiella invändningar, även om det anspråk somsökanden åberopar har blivit fastställt genom dom eller annat beslut. Han kansålunda göra invändning om att förpliktelsen har fullgjorts eller av annanorsak upphört m.m. Invändning om att sökandens anspråkhar upphört kan, fortsätter beredningen, vara gmndad t.ex. på alt svaranden harbetalt aktuell skuld, alt parterna träffat uppgörelse varigenom sökandenavstått från sitt anspråk eller att anspråket preskriberats. Svarandens rättatt fä sådana invändningar prövade torde som regel vara begränsad tiUomständigheter som har inträffat så sent att de inte kunnat beaktas vid denprövning av anspråket som ägt rum innan dom eller annan exekutionstitelmeddelades. Den omständigheten att viss molfordran inle har åberopats i en processutgör dock inle hinder mot att senare åberopa motfordringen. Invänder gäldenären i ärende omfullgörande av betalningsskyldighet att han har betalt skulden äligger dethonom enligt gällande rätt att bevisa det, om betalningen inle har vitsordatsav sökanden. I praktiken krävs skriftligt bevis, dvs, kvitto. Visar svarandenefler del att införsel eller utmätning har skett all han betalt sökandensfordran, torde införseln eller utmätningen skola gå åter, om det kan ske.Motsvarande torde gälla i fråga om en del andra hinder mol verkställighet. En invändning av likartat slag är,påpekar beredningen, att gäldenären i ärende om verkställighet avbetalningsskyldighet åberopar rätt till kvittning med molfordran. Beredningenerinrar om att kvittning, om förutsättningar därför föreligger, i principräknas lika som betalning. För att kvitt-ningsförklaring skall godtas molsökandens bestridande torde det fn, anses vara en fömtsättning - förutom attallmänna förutsättningar för kvittning föreligger - all svaranden kan åberopadom eller annat myndighets beslut som tUlerkänt honom molfordran saml attdomen eller beslutet har vunnit laga kraft eller får verkställas lika medlagakraftvunnen dom. 1980/81:8 3 kap. 21 § 324 Dettaanses gälla även om sökandens egen exekutionstitel inte har vunnit laga kraft,t.ex. när verkstäUighet söks enligt 39 8 UL. Det torde enligt vad beredningen vidare framhålleråligga gäldenären att styrka all förutsällningama för kvittning föreligger. Omhan kan göra det, torde kronofogdemyndigheten normall förklara att fordringarnai den utsträckning som gäldenärens molfordran täcker sökandens fordran har gåtti avräkning mot varandra. Här finns dock utrymme för vissa modali-teter iförfaringssättet. Gör gäldenären invändning om kvittning först sedan införseleller utmätning har skett och är angivna villkor uppfyllt, tordeverkställigheten gå åter, om det kan ske. Beredningen föreslär i första stycket förstameningen av 3 kap. 24 8 att verkställighet inte fär äga rum om svaranden visaratt han har fullgjort betalningsskyldighet elier annan förpliktelse för vilkenverkställighet söks. Enligt beredningen är det utan särskild föreskrift tydligtatt bestämmelsen inte åsyftar omständighet som hade bort anföras före denprövning av saken som innefattas i dom eller beslut som sökanden har åberopat.Liksom f n. ankommer det på gäldenären all styrka alt betalning har sketl, omdetta bestrids av sökanden. E»etsamma gäller om svaranden invänder alt han harfullgjort annan förpliktelse, t.ex. skyldighet alt fullgöra leveransavtal. Hanär i verkställighetsärendet praktiskt sett hänvisad till skriftliga bevis.Förhör med parterna kan dock äga rum. Vittnesförhör kan däremot enligtförslaget inte förekomma hos kronofogdemyndigheten i hithörande ärenden. Omverkställighet vägras därför att betalning e.d. anses styrkt, innebär det intehinder för sökanden att väcka talan vid domstol om att förpliktelsen inle ärfullgjord, l.ex. därför att kvitto var falskt eller avsäg annan förpliktelse. Beredningen framhåller att av den föreslagnabestämmelsen motsättningsvis framgår alt verkställighet skall ske om svarandeninte kan styrka invändning om att förpliktelsen fullgjorts. Det börregelmässigt åligga svaranden att styrka invändningen genast, vid äventyr altverkställighet i annat fall äger rum. Uppskov kan lätt medföra rättsförlust försökanden. Om denne påstår att betalning har skett till obehörig person ochpåslåendet inle kan lämnas utan avseende, kan det enligt beredningen varamotiverat att verkställighet påböGas trots att svaranden bör få tillfälle attstyrka sin invändning. Styrks invändning sedan verkställighet har påbörjats,skall redan vidtagen ätgärd gå åter, om det kan ske (tredje stycket). I andrafall kan del vara rimligt alt verkställighet anstår någol för att svarandenskall få visst rådrum för att styrka sin invändning. Det kan dä finnasanledning för kronofogdemyndigheten att vidta provisorisk åtgärd Gfr 7 kap. 128 och 16 kap. 3 8 beredningsförslaget). Beredningen erinrar om att gäldenären oftafrivilligt betalar sin skuld sedan utmätning har sökts.