prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Försämringen hänförde sigfrämst lill ökningen av underskottet i handeln med råolja ochpetroleumprodukter. Importen av dessa varugrupper steg med i löpandepriser 1979-1980. Tabell 3:8 Kapitaltransaktioner, netto 1979-1980 7/9/ Kortfristig upplåning för finansiering av export och import Handelskrediter för fartyg/flygplan Kortfristig upplåning för finansiering av export och import 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 69 1981 barden lotala exporlvolymen beräknats öka med I 1/2%från 1980. För importvolymen förutses en minskning med inemot 5 1/19801981.Denna volymmässiga förbättring motverkas emellertid av att bylesförhållandetförutses fortsätta att försämras . Försämringen har framför allt singrund i alt importpriserna på oljeprodukter beräknas fortsätta att stigakraftigt. Underskottet i handeln med råolja och petroleumprodukter har beräknatsuppgå till inemot 1981. Detta skulle innebära en ökning avunderskottet i handeln med råolja och petroleumprodukter med nästan 4miljarder . Handelsbalansen för de bearbetade varorna förutses å andrasidan komma att förbättras med drygt 7 miljarder lill 1981.Imporlvolymen av sådana varor beräknas minska med drygl 3 1/1980-1981 medanexportvolymen förutses öka med 2 ä 2 1/. Bytesförhållandet för de bearbetadevarorna kan förväntas bli ungefär oförändrat lill 1981. Sammanfattningsvis har handelsbalansen beräknats ge ettunderskott på ca 6 1/2 miljarder . Underskottet i handelsbalansen skulledärmed minska med drygt 4 1/2 miljarder lill 1981. Den svenska handelsflottan fortsatte alt krympa någolylterligare . vände utvecklingen på tankmarknaden nedåt ibörjan av 1980. Fraktsatserna sjönk successivt t.o.m. sommaren och låg ocksåunder hösten på en låg nivå. Ändå har de svenska rederiernasbruttofrakt-intäkter från utrikessjöfart ökat . lordefå tillskrivas den fortsatt uppåtriktade internalionellafraktmarknadsulvecklingen på torrlastsidan. Då kostnadsutvecklingenberäknas ha varil kraftigare blev emellertid resultatet all sjöfartsnettotenligt preliminär statistik minskade med närmare 200 milj. kr. i löpandepriser (se tabell 3:9). Enligt den bedömning av den internationella utvecklingensom framgår av kapitel 2 väntas ytterligare någon tillväxt i världshandeln1980-1981. Sjöfartsneltot i löpande priser kan under sädana förutsättningarväntas öka något . Bruttoutflödet av resevaluta ökade med ca 700milj. i löpande priser, vilket kan jämföras med en ökning på 1 300 milj.kr. Det innebär att utvecklingen med ivolym ökade resevalutauigifter brutits. I volym räknat blev det sålunda enminskning med 1979- Delvis torde denna nedgång kunnaförklaras av att konflikten på arbetsmarknaden fick en återhållande effekt päresandet. Till bilden hör emellertid ocksä att även inflödet av resevalutaminskade i volym. Sammantaget visar statistiken etl nettoutflöde av resevaluta1980 på 5300 milj. kr. vilket betyder en ökning med 450 milj. kr. i löpandepriser jämfört med . Prognosen grundas vad gäller posten resevaluta päett antagande att minskningen av hushållens reala disponibla inkomster medfören 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 70 fortsattvolymnedgång i utflödet av resevaluta. Även inflödet förutsätts minska i volymmed några procenlenheler. Delta leder lill elt beräknal negaiivtresevalutanetto pä 5 700 milj. kr. i löpande priser, en försämring avsaidoposten med 400 milj. kr. Poslen övriga tjänster, itabell 3:7 ger en ofullständig redovisning av tjänsteutbytet med utlandet. del av den korrigering av bytesbalansen som återfinns i samma tabellberör i sak denna post. Nettot av avkastningen påkapital har beräknats lill -6,. 1980 och förutses uppgå till-9,. För båda åren betyder detla en förändring i negaliv riktningmed . Försämringen förklaras av de successivt stiganderäntebetalningarna till utlandet. Till ökningen av räntebetalningarna 1979-1980bidrog dels ökad upplåning utomlands, dels en höjning av räntenivån. Posten övrigatransfereringar netto, som innefattar U-hjälpen, visar också en fortsatttillväxt av det negativa saldot. Även beträffanderäntebetalningarna och andra transfereringar räknar man med bristande täckningi statistiken på inflödessidan. En del av den totala korrigeringsposten hardärför hänförts lill transfereringarna. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 71 4.1Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industrinpräglades av fortsatt hög aktivitet ännu fram till arbetsmarknadskonfliktenvåren 1980, Den inhemska efterfrågan liksom exportefterfrågan var livlig ochproduktionsutvecklingen var uppålriklad. Arbetsmarknadskonflikternas påverkanpå produktionen blev mycket påtaglig liksom också dess inverkan på orderflödenoch konsumtion. Den stora konflikten omfattade stora delar av industrindär omkring 600000 personer var direkt berörda. Den efterföljandehamnkonflikten fick också en hämmande inverkan på produktion ochleveranser för framför allt skogsindustrierna i norra delen av landet. En grovskattning av konfiikternas inverkan antyder ett direkt bortfall iindustriproduktionen på 1 1/2 ä räknat på helårsbasis. I någon utsträckningtorde produktionsbortfallet ha kunnat återtas . Undervåren och blev det emellertid allt tydligare att exportefterfråganbörjade svikta, först för delar av basindustrierna och något senare också förverkstadsindustrin. Den inhemska efterfrågan kom däremot att åter öka undernågra månader efter konflikterna. Eflerfrågekli-matet försämrades snabbt underhösten och i septemberbarometern visade sig en markant förskjutning i negativriktning av basindustriernas bedömning av sina orderstockar och ett kvartalsenare i verkstadsindustrins bedömningar. Reaktionen inför de försämradeutsikterna var snabb och kraftig, industriproduktionen drogs ned påtagligt fräntredje lill Qärde kvartalet. Produktionsinskränkningarna var starkast inombasindustrierna, som tidigast och starkast mötte efterfrågeförsvagningen. Äveninom verkstadsindustrin förekom driftsinskränkningar. Totaltsett stannade industriproduktionens tillväxt vid blott mätt mellanhelåren 1979 och 1980. Störst blev ökningen för verkstadsindustrin, medan detblev betydande minskningar för delar av basindustrierna och varven. Med hänsyn tillprognoserna om en minskning av den inhemska efterfrågan för konsumtion ochinvestering, ett negativt omslag i lagercykeln och förhållandevis dämpadutveckling för exporten beräknas industriproduktionen minska ca 1 1/mellanhelårsgenomsnitten 1980 och 1981. Härvid beräknas produktionen fortsätta avtaunder våren för att åter öka. Det är basindustrierna som iförsta hand beräknas stä för tillväxten mätt mellan helårsgenomsnitten.Verkstadsindustrins produktion torde komma att minska, medan övrigasektorns produktion beräknas bli oförändrad. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 72 Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling procentuell volymförändring från föregående är -15,4 -23,7 -12,5 Övriga gruvor och mineralbrott -6,1 - /,/ -8,6 -1,7 Pelroleumraffinaderier m. m.- -5,8 -4,8 38./.3841 -17,8 -14,3 -5,3 -12,5 ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. Inkl. smörimedels-, asfalt- och kolproduktindustri. ' Inkl. ferrolegeringsverk. " Inkl. båtbyggerier. ' Omfattar nu även livsmedelsindustri ochträfiberplaltindustri, se nol sid 83. Källor: och konjunkturinstitulel. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Den gynnsamma efterfrågeutvecklingen för svensk Järnmalmsom be-gynte bröts 1980 till följd av denvikande stålkonjunkturen i och . I , som ärhuvudmottagaren av svensk järnmalm, sjönk stålproduktionen och ligger fortfarande på en mycket lågnivå. Den europeiska stålproduktionen nådde sitt högsla lägesedan 1974 . har stålproduktionen minskattill följd av en kraftigt vikande efterfrågan såväl inom som pä utomeuropeiskamarknader. Inför hotet om en upprepning av utveckling medöverproduktion i kombination med drastiska prissänkningar i syfte att skyddamarknadsandelarna lyckades driva igenomtvångskvoteringar som omfattat drygl av all stålproduktion. Under Qärdekvartalet drogs produktionen sålunda ned med jämfört med sammaperiod föregående år. Sammantaget minskade stålproduktionen inom EG med ca 81/1979-1980. I försämrades efterfrågan på stålprodukter redan undersommarmånaderna 1979 och var sedan mycket svag under första hälften av 1980.Från produktionssidan mötte man den vikande efterfrågan genom att dra nedproduktionen , men kom ettverkligt ras, utan motstycke . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 73 tredjekvartalet och ökade släleflerfrågan markant med motsvarandehöjning av produktionsnivån. De minskade avsättningsmöjligheterna förstålprodukter i fick återverkningar i där bl.a. Belgiensstålproduktion måsle reduceras betydligt. Landet är starkt beroende avUSA-marknaden och tillika en betydande marknad för svensk fosformalm. I samband med dessaåslramningar av stålproduktionen kom de svenska exportleveranserna av järnmalmatt minska kraftigt under loppet av 1980 och framförallt under andra halvåret.Mellan första och sjönk leveranserna med säsongrensatsett. Flertalet vikliga avnämarländer i tog inte hem kontrakterademalmleveranser frän och dessutom minskade exporten lill ,huvudsakligen lill följd av landets betalningssvårigheter. Totalt uppgickbortfallet till av årets budgeterade leveranser och detta innebar attexporlvolymen sjönk ca 21 1/1979-1980. Exportprisnivån för de olikamalmkvalileterna steg i genomsnitt med drygl 1979-1980. Sommarens plötsligaefterfrågeförsämring kunde inte mötas med en molsvarande minskning ibrytning av svensk järnmalm. En neddragning korn dock att ske i förhållandetill planerad produktion , men för steg ändåproduktionen med jämfört med . Malmlagren, som stadigt harminskat sedan början pä 1978, böljade åter stiga med en betydande uppbyggnadframförallt . Slålförbrukningeni ligger fortfarande pä en mycket läg nivå och någon ökad åtgång väntasinle, åtminstone inte . Investeringskonjunkturen ärfortfarande svag och personbilsproduktionen ligger pä en låg nivå i helaVästeuropa. De införda produktionskvoterna, som hitintills anses hafungerat tillfredsställande, löper fram i år.Kvollilldelningen har dock skärpls någol och under första och andra kvartaletplaneras stålproduktionen inom EG falla ytterligare något jämfört med fjärdekvartalet 1980. Vad som händer med kvotsystemet är ännuej beslulal. I , där släleflerfrågan ökade , har återhämtningeni storl sett avstannat och ökningstakten i stålproduktionen harävenså avtagit.Det fortfarande höga ränteläget anses motverka en ylterligare uppgång iinvesteringskonjunkturen inom näringslivel. Även bostadsbyggandet päverkasnegativt av ränteläget. Med andra ord torde sälunda stålproduktionen utvecklassvagt åtminstone . Densvenska järnmalmsexporten får under sädana förhållanden räkna med en fortsattsvag efterfrågan. En temporär återhämtning har inträffat under årets förstamånader, men dels är den relativt blygsam och dels är det fråga om en seleklivpåfyllning av de europeiska stålverkens malmlager. En ytterligare återhämtningtorde kunna påräknas försl mol slutet av året. Sammantaget skulle exportvolymendärmed sjunka med ca 4 1/mellan helåren 1980 och 1981. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 74 Förhandlingarna om 1981 års kontraktspriser pä järnmalmvar ännu i böljan av april ej avslutade. Här förulsätts att den svagaefterfrågan på järnmalm kommer att medföra att kontraktspriserna i dollar bliri stort sett oförändrade. Med den högre dollarkursen antas medelexportpriset1981 stiga med ca 6 1/1980-1981 och det förutsätts härvid atl de svenskaexportlagren av malm fortsätter att byggas upp huvudsakligen . Den svenska trävaruexporten utvecklades svagt under 1979oaktat en god internationell efterfrågetillväxt för trävaror. Exportökningenblev sålunda inte större än i volym 1978-1979, vilket väsentligtundersteg marknadstillväxten på de svenska exportmarknaderna för trävaror.Till , dit av svensk trävaruexport avsätts, beräknasimporten ha ökat med i volym 1978-1979. Förlusten av marknadsandelar får framförallttillskrivas den brist på sågtimmer som utgjort ett akut problem försågverksindustrin . Råvarubristens återverkningar påsågverksproduktionen kunde dock till en början kompenseras med hjälp av enmassiv avveckling av de överlager som byggdes upp . Dennamöjlighet försvann dock helt då trä varulagren i realiteten kom atttömmas. Sågverkens exportförsäljningar årsirävarumarknad startade . hade ca 2,8 milj. m'kontrakterats för leverans , en ökning med jämfört med 1978.Flera faktorer kom här alt samverka till en så pass expansiv utveckling. Sågverksutbudetbegränsades i flera vikliga sågverksländer förutom i , dels på gmnd avråvaruförsörjningsproblem och dels på grund av olillräckligtillverkningskapacitet. Nedgången i det amerikanska bostadsbyggandet dröjdelill fjärde kvartalet 1979, varför inte utsattes för någon mernämnvärd ökning av den kanadensiska konkurrensen förrän under vårmånaderna1980. Trävaruförbrukningen synes ha legat kvar på en hög nivå, vilketi belydande ulslräckning kan tillskrivas en höjning av reparations- ochombyggnadsverksamheten i . Dessa faktorer torde ha utlöst en viss osäkerhet hosimportörer och förbrukare på kontinenten över möjligheterna att kunnatillgodose sitt trävarubehov. Exportpriserna på trävaror drevs sälunda snabbiupp som inköpen till viss del blev avsedda för lageruppbyggnad underförsta . Tidpunkten för arbetsmarknadskonflikterna i ochSverige i Qol tycks ha sammanfallit med en mer definitivinbrytning från kanadensiska exportörers sida i . Inbrytningen gavutslag inte minst på prissidan där exportpriserna under sommaren och hösten1980 snabbt bromsades upp. Även lageruppbyggnaden synes ha avbrutits och vänts i enmindre avveckling . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 75 Arbetsmarknadskonflikterna påverkadeproduktionen och i synnerhet exporten negativt. Exportnedgången blev sålunda såpass kraftig som i volym järrifört med , säsongrensat sett. Vid sidan av dessa störningar dämpades även sågverkensförsäljningsaktivitet . Till stor del torde detta habetingats av råvarubristen som i alla händelser skulle ha tvingat sågverkenatt sänka försäljningstakten. Totalt sett föll trävaruexporten med i volym1979-1980. Preliminära siffror visat att importen till de större ländernaendast föll med , vilket sålunda innebär att sågverken ånyo minskade sinamarknadsandelar . Sammanlagt kan sågverkensmarknadsandelsförluster uppskattas till . Trävaruexportpriserna höjdes med i genomsnitt ca 24 %1979-1980. Ett fortsatt svagt bostadsbyggande i under 1980medförde att trävaruförbrukningen i byggnads- och trävaruindustrin fortsatteatt minska. Avsättningen på den inhemska marknaden bedöms ha fallit med omkring5 % 1979-1980. Fallet i sågverksproduktionen under första halvåret 1980kunde begränsas till jämfört med , säsongrensat sett.Efter en temporär återgång till första kvartalets högaproduklionsiakt föll produktionen ånyo åter tillbaka under fjärde kvartalet.Sågverkens produktion kom därmed att höjas 1979-1980, enligt SCB'sproduktionsstatistik. En viss lagerökning inträffade mol slutet av 1980. Öppningen trävarumarknad blev svag. En utbreddovilja att öka inköpen utöver vad den omedelbara konsumtionen krävde prägladefrån början förbrukare och importörer. Exportpriserna kom därför att frånbörjan utsättas för stark press. Det kan förmodas att de svenska sågverkentvingas till fortsatta priseftergifter , då efterfråganväntas förbli på en läg nivå, som konkurrensen från nordamerikanskaleverantörer intensifieras. Någon ökning av exporten har inte bedömts möjligförrän , då konkurrensen från nordamerikanska säljarekan väntas avla. Exporten har i volym bedömts falla med 6 1/19801981.Trävarupriserna har bedömts stiga 1980-1981. På den inhemska marknaden bedöms avsättningen fortsättaatt minska 1981. Trävarulagren väntas öka något under första halvåret1981. Totalt sett medför den här antagna leverans- ochlagerutvecklingen att sågverkens produktion kan väntas minska med 6 1/2 %1980-1981. Den intemationella förbrukningen av papper och papptilltog snabbt efter en rad år av svag tillväxt. I såväl Nordamerikasom i koncentrerades ökningen framförallt till tryck- och finpapperssektorn,vilket särskilt gynnade den kontinentala pappersindustrin med sin 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 76 huvudsakligainriktning på delta område. Detta avspeglade sig i ell högtkapacitetsutnyttjande i de västeuropeiska bruken, somimportef-terfriigan blev särskilt stark. Den svenska pappersexporten ökade iungefär samma takt, eller med 10 1/i volym, somefterfrågetillväxten lämnade utrymme för en höjning av exportpriserna med drygt12 %. Denna efterfrågetillväxt motiverade en jämn höjning av produktionen under1979. I genomsnitt ökade produktionen med 1978-1979. Undervåren 1980 dämpades pappersefterfrägan i som dekontinentala pappersbruken successivt anpassade produktionen till detförsämrade orderläget. Prisbilden var dock förhållandevis stabil fram tillhösten 1980 då i vissa fall betydande prissänkningar företogs påfinpap-persområdel. Totaltsett minskade den svenska pappersexporten med i volym 1979-1980, enförsvagning som i allt väsentligl kan återföras på arbetsmarknadskonfliktensverkningar . Exporten återhämtades dock snabbtredan under Iredje kvartalet, vilket till viss del förklaras av attleveranserna på grund av transportproblemen under konflikten försköts nägramånader. Köparna kunde med andra ord acceptera en viss förlängning avleveranstiderna när efterfrågan på kontinenten försvagades ochsommaren. Med en konfliktfri utveckling skulle exporten, grovtuppskattat, ha blivit oförändrad eller minskat med någon procent 1979-1980. Pappersproduktionenåterhämtades snabbi från driftssloppen ochproduktionslakten kom t.o.m. att överskrida förstakvartalets höga nivå. Försvagningen av efteriVågan motiveradedock en sänkning av produklionslakten . Produktionenav papper och papp minskade därmed med i genomsnitt 1,1979-1980, samtidigtsom en viss lagerökning skedde mot slutet av årel. Motbakgrund av den dämpning i den allmänna ekonomiska aktiviteten som skett iVästeuropa , och som väntas dröja kvar en bil in på1981, torde även konsumtionen av papper och papp utvecklas svagt under främstförsta halvåret i är. Detla gäller framförallt delar av den tidigare såexpansiva tryckpapperssektorn där orderbeläggningen rapporteras vara särskiltlåg såväl i som på kontinenten. För förpackningskvaliteternarapporteras däremot marknaden vara fastare. Pappersexporten har här bedömtsutvecklas svagt , för att sedan tillta främst . I volym har exporten av papper och papp bedömts öka 1980-1981. Prisstegringenpå papper och papp bromsades upp i Qol och prisrörelsernakan bedömas ha varil fortsatt små även . Eftervintermånadernas i vissa fall kraftiga prisfall på en del papperskvaliteter iVästeuropa föreligger nu uppgifter om alt prishöjningar åter annonserats införandra kvartalet 1981. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 77 medföraatt även de svenska exportpriserna återhämtas. Exportpriserna på papper ochpapp har här bedömts öka med 1980-1981. Under1981 är det rimligt att räkna med atl pappersindustrin i högre grad än vidtidigare liknande konjunkturfaser strävar all anpassa produktionstaklen tillleveransutvecklingen. Det som främst styrker en sådan hypotes är dels delstrama svenska kreditlägel, men även erfarenheterna frän förra konjuktursvackan1975-1976 med dess kraftiga lagerökning. Bruken har också aviserat temporäraproduktionsslopp då utleveranstakten väntas bli låg.Med den leveransutveckling som här har bedömts möjligt , harpappersproduktionen beräknats stiga med 2,1980-1981. Papperslagren bedömsmed den utvecklingen hällas oförändrade. Förbrukningenav avsalumassa ökade markant p.g.a. en stark internationellproduktionstillväxt inom pappersindustrin. Med därtill en hastig avtappning av derekordstora massalagren i och skapadesförutsättningarna för en återhämtning av världsmarknadspriserna påpappersmassa. De svenska exportpriserna höjdes med i genomsnitt ca 23 %1978-1979, efter att ha minskat med sammanlagl 1975-1978 enligthandelsstatistikens exportprisindex. Våren1980 kunde vissa tecken åter skönjas pä alt massakonjunkturen var vikande.Förbrukningen i kulminerade /1980, men förstunder märktes någon egentlig efler-frågeförsvagning.Avmattningen sammanföll med arbetsmarknadskonflikterna i och ,etl förhällande som kan ha bidragit till att stabilisera lagersituationen isåväl producent- som förbrukarledet. Inbrytningen av leverantörerökade visserligen i , men dessa tillskott synes inteha förstärkt obalansen på marknaden. Massaefterfrågani återhämtades därefter som de nordamerikanskabruken mötte en stigande efterfrågan frän länder i . Trotsfortsatta produktionsminskningar i de kontinentala papperbruken blev påfrestningen på den västeuropeiska marknaden mild. Denvolymmässiga utvecklingen av Qolårets svenska massaexport blev på grund avarbetsmarknadskonflikternas verkningar väsentligt nedsatt. Att exaktkvantifiera konflikternas betydelse är emellertid inte möjligt ,pä grund av att den statistiska informationen är ofullständig.Därför kan endast en mer överslagsmässig kalkyl över det direktaleveransbortfallet under konflikten göras. En sådan beräkning ger vid handenatt exportbortfallet vid en konfliktfri utveckling kunde ha begränsats tillomkring första halvåret 1980jämfört med motsvarande period föregående år.Jämfört med hade en minskning av massaexporten varitofrånkomlig oaktat konflikterna p. g. a. de belydande leveranser som då skeddefrån lager. Exportminskningen blev nu så Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 78 passkraftig som i volym jämfört med första halvåret 1979.Mellan halvåren ökade därefter exporten med 8 1/i volym säsongrensatsett. I genomsnitt för föll exporten tillbaka med 13 1/ivolym. Exportprisernapå pappersmassa steg med 1979-1980. Produktionsvolymenminskade med första halvåret 1980jämfört med motsvarande periodföregående år. Efter produktionsstoppen under konflikterna och vissadriftsinskränkningar höll massaproduktionen en god taktfram till november i Qol då den försvagade leveransutvecklingen åter motiveradeen sänkt produktion. Neddragningen var dock inte tillräcklig för atl förhindraen ökning av massalagren . I genomsnitt för 1979-1980 föllmassaproduktionen med 8 1/. Trotsminskade försäljningar i Qol och en fortsatt svagutveckling är den svenska massaindustrinsbedömningar övervägande optimistiska. Till stor del synes dettaförhållande kunna återföras pä det faktum att trots att efterfrågan mattadesunder /81 så har lageruppbyggnaden säväl hos producenter somförbrukare varit måttlig. Försämringen av finpapperskonjunkturen iVästeuropa medförde att förbrukarna denna gångovanligt tidigt skar ned massainköpen i takt med en minskad förbrukning.Preliminära siffror indikerar att orderingången till dekontinentala massaförbrukarna återhämtats efter några svaga vintermånader. Detfinns därför anledning att hysa förhoppningar om en snar ökning avpappersproduktionen i . Lägges därtill det faktum att massalagren ärmycket begränsade i köparleden talar della för att lagercykelnsefterfrågehämmande inverkan blir kortvarig och ej sä betydande. Mot bakgrund avden svaga allmänna ekonomiska aktivitet som väntas på de svenskaexportmarknaderna , finns det likafullt skäl att antaatt återhämtningen sker långsamt. Dessutom torde en viss ökning avkonkurrensen från leverantörer vara att räkna med ochsommaren 1981. Exporten av pappersmassa har av dessa skäl antagils få enfortsatt svag utveckling . I volym har exportenbedömts öka med i genomsnitt 1980-1981, vilket skulle innebära en nedgångmed i volym jämfört med . Exportprisernapå pappersmassa höjdes fr.o.m. för att sedan gälla åretut. Mot bakgrund av den något dämpade aktivitet som kan väntas under dennärmaste tiden är det rimligt att räkna med alt dollarprisnivån inte förändrasunder . Räknat i svensk valuta har emellertidexportpriserna på pappersmassa höjts med på grundav förstärkningen av dollarkursen.