prop · G403116 · 1980-12-31 00:00:00 — Förde kyrkliga kommunerna föreslår jag all en särskild kompensation skallutbetalas som innebär atl inte någon får en reducering av inkomsterna somöverstiger per skattekrona inkl. effekten av den av hös-len1980 beslutade reduceringen av skatteutjämningsbidragen. Jagövergår nu till alt beröra de övriga förslag till ålgärder som tas upp av vederbörandestatsråd mer i detalj senare denna dag. Förslagen avser fill största delenavveckling av vissa specialdestinerade statsbidrag på skolans område med lolaltdrygt 50 milj. kr. (bilaga 2). Senaredenna dag (bilaga 3) kommer chefen för kommundepartementel all föreslå attkriterierna för ersättning till kommun avseende kostnader för räddningstjänst enligl21 § tredje stycket brandlagen (1974:80) skärps. Ersällning bör ulgå för dendel av kostnaden som överstiger per skallekrona. Vid beräkning aversättning bör beaktas tillskott av skalleunderlag vid brist på skattekraft. Jagvill i sammanhanget framhålla att för landstingskommunerna kvarstår viktigafinansieringsfrågor . Del gäller främsl storleken på er-sällningarnafrån sjukförsäkringen saml de ekonomiska förhållandena avseende denpsykiatriska vården och de skyddade verkstäderna. Dessa frägor är f. n. föremålför förhandlingar i särskild ordning. Jag vill särskilt betona att statensutgångspunkt är alt få lill stånd avtal som realt sett inte ökar ersättningen lilllandstingskommunerna. Verksamheten vid de skyddade verkstäderna överlogs avstaten fr. o. m. . Ersättningen lill staten härför behandlas vidförhandlingarna om statens bidrag för den psykiatriska vården. Etl arbetekommer också atl inledas med sikte pä atl ersälla de nuvarande bidragen med eltmer generelll bidrag. Enliglmin mening kommer här föreslagna ålgärder alt ge förutsättningar för enbetydligt lägre expansionstakt för i de kommunala verksamheternasvolym än f. n. Jag vill erinra om vad jag i det föregående framhållit omnödvändigheten av atl kommuner och landsfingskommuner inte genom skattehöjningareller exempelvis ökad upplåning kompenserar det inläkls-bortfall som de av migföreslagna åtgärderna kommer all leda till. I stället bör ålgärder sällas in påett aktivt omprövnings-och ralionaliseringsarbete. Som jag också framhållitavser jag atl efter forlsalla överläggningar med kommunförbunden återkomma lillregeringen vad avser förutsättningarna för den kommunala verksamhetensutveckling och de omprövningsålgärder som blir erforderligabåde frän stal och kommun för alt den kommunala volymökningen skall kunnahållas inom samhällsekonomiskt acceptabla ramar. Om de här berörda åtgärdernasammantagna visar sig vara otillräckliga för all uppnå del uppsatta volymmåletom ca 1 "Ja för avser jag atl återkomma till regeringen medförslag lill ytterligare ålgärder. Möjlighelernaför enskilda kommuner och landstingskommuner all år 1980/81:116 11 1982möta de ålgärder som jag har föreslagil i del föregående är naturligtvis olika.Vissa kommuner som är ekonomiskt svaga kan, som jag anförde i budgetförslaget,utsättas för slörre påfrestningar än andra. Enligl min mening bör dessasärskilt utsatta kommuners förhållanden kunna beaktas vid genomförande avåtgärderna. I likhet med vad somgäller den särskilda kompensation för och vad som skall gälla för år1982 i fråga om den särskilda kompensation som utlovats lill de kyrkligakommunerna bör regeringen enligl min mening inhämta bemyndigandeför att inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag kunna utge särskild kompensafionlill kommuner och landstingskommuner. Då de generella ålgärder som föreslåsbli vidtagna för inte skiljer på ekonomiskt starka och ekonomisktsvaga kommuner föreslås att en ram på 100 milj. kr. sätts av lill särskildkompensation för fördelning bland kommuner och evenluellt landstingskommunersom för bedöms ha en särskilt svag ekonomisk silualion. Vid en sådanbedömning på kort sikt kommer bl.a. likviditeten in i bilden. Bedömningar i dellahänseende bör göras i samband med prövning av ansökningar om exlra skatteutjämningsbidragför alt erhålla en samordnad beredning. Vid bedömningen får effekterna av debegränsande åtgärder som föreslås bl. a. ställas mot ökade inkomsler via den sisladelen av skatteutjämningsreformen. Kyrkliga kommuner som drabbas hårt av deföreslagna åtgärderna bör som jag nämnde i det föregående få särskild kompensationtill den del åtgärdernas effekter, inkl. effekterna av den lidigare beslutademinskningen i skatteutjämningsbidragen för , överstiger perskallekrona för den kyrkliga kommunen. Ulöver den särskildakompensationen bör extra skalleuljämningsbidrag ulgå i normal omfallning enliglsedvanliga kriterier. Jag vill häravslutningsvis framhålla all vissa av de ekonomisk-politiska åtgärder som jagtidigare denna dag i annal sammanhang har lagt fram påverkar den kommunalaekonomin. Jag förordade därvid bl. a. att avdrag för resa lill och från arbelelendasi skall medges för kostnader som överstiger . saml alt avdrag förresa med egen bil lill och från arbetet endast skall medges om tidsvinstenuppgår till minst mot enligt nu gällande regler. Ätgärdernaskulle leda lill en ökning av det kommunala skatteunderlaget med istorleksordningen . Jag avser att senare i annat sammanhangåterkomma med förslag till åtgärder för att neutralisera denna effekt. Chefernaför budget-, utbildnings- och kommundepartemenlen anmäler sina förslag lill ålgärder.Anförandena och förslagen redovisas i underprolokol-len för budget-,utbildnings- och kommundepartementen. 1980/81:116 12 Chefenför budgetdepartemenlet anför. Medhänvisning lill vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition delsbereder atl la del av vad jag nu har anfört om den kommunalaekonomin , dels förelägger vad jag och övrigaföredraganden har anfört för de ålgärder eller de ändamål som vi har hemställtom. Regeringenansluter sig fill föredragandenas överväganden och beslutar att genom propositionförelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärder eller deändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar all de anföranden och förslag som redovisas i under-protokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 13. Prop.1980/81:116 13 Anmälantill proposition om kommunalekonomiska frägor inför är 1982 såvitt avserbudgetdepartementets verksamhetsområde (1) Skatteunderlag och skatteutjämning Höjningav det kommunala grundavdraget m. m. Närelt inflationsskydd infördes i fråga om den statliga inkomstskatten (prop.1977/78:49, SkU 1977/78:14, rskr 1977/78:48, SFS 1977:1070 och 1071) fickfrågan om elt inflafionsskydd för grundavdragen, som då uppgick till 4 500 kr.vid laxeringen fill såväl statlig som inkomstskatt, anstå till dess yllerligareöverväganden rörande kommunernas ekonomi skulle ske på grundval avslutbetänkande års kommunalekonomiska utredning. Sedermera infördes ellindirekt inflationsskydd av grundavdraget (prop. 1978/79:50 bil. 2, SkU1978/79:19, rskr 1978/79:107, SFS 1978:915). Detta åstadkoms genom en årliginflationsuppräkning av den särskilda skattereduktion som medges enligt 2 § 5mom. uppbördslagen (1953:272). Tekniskt innebar reformen all den särskildaskattereduktionen, som uppgick till , uttrycktes som 0,4 basenheterminskal med . Basenheten som ligger lill grund för den inflalionsskyddadeskatteskalan var ursprungligen på 5 OCX) kr. och uppräknas med hänsyn lillförändringar i penningvärdet. Jämfört med elt direkl inflafionsskydd avgrundavdragen och den särskilda skattereduktionen var den valda metodenfördelaktigare för skattskyldiga med marginalskallesalser under ca 35 "Jamen mindre förmånlig vid högre inkomster. Under1970-lalels första år hade olika regler tillkommit som inslag i olika skalleomläggningar,vilka avsevärt komplicerade beräkningen av det kommunala skatteunderlaget. Enliglvissa regler skulle staten tillskjuta skalleunderlag som vissaskattepliktiga ersättningar, bl. a. sjukpenning, skulle frånräknas. Dessasärregler avskaffades genom beslut (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr1978/79:335). För atl övergången fill de 1980/81:116 14 nyareglerna skulle bli neutral i fråga om kostnadsfördelningen mellan slaten ochkommunerna höjdes grundavdraget vid laxeringen lill kommunalinkomstskatt med . lill , medan den särskilda skattereduktionen,som helt belastar statsbudgeten, sänktes i motsvarande mån. I anslutninghärtill avskaffades grundavdraget vid laxeringen lill slallig inkomstskatt, vilkelpåkallade dels en leknisk anpassning av stalsskatleskalan, dels en mindrejustering av den särskilda skallereduktionen (prop. 1979/ 80:58, SkU1979/80:20, rskr 1979/80:137, SFS 1979:11561162). Den särskilda skaltereduktionenutgör 0,4 basenheter minskal med . Den årliga uppräkningensom alltså sker med 40 "Ja av basenhetens ökning motsvarar mer än väl etl direklinflationsskydd av det kommunala grundavdraget och den särskildaskattereduktionen. Delindirekta inflalionsskyddel innebär atl kommunsektorn tillförs ell ökalskatteunderlag genom all grundavdragels reala värde minskar, medan deskattskyldiga kompenseras för della av slaten. I ell läge där del är angelägelatl begränsa del finansiella utrymmet i kommunsektorn och förstärkastatsbudgeten måste denna överföring av skatteinkomster från staten lillkommunsektorn motverkas. Därför bör nu en yllerligare höjning ske av del kommunalagrundavdraget med . och en motsvarande minskning av densärskilda skattereduktionen genomföras. Grundavdragtillkommer fysiska personer, som har vistats i riket under hela eller någondel av beskattningsåret. Om vistelsen inte har varat eller om denskattskyldige har uppburit sjöinkomst reduceras grundavdraget. I vissa fall kanäven dödsbon få grundavdrag. särskilt grundavdrag om . gäller förvissa ideella föreningar. Den förut angivna höjningen berör inte detta avdrag. Höjningenav det kommunala grundavdraget kan lillämpas försl fr. o. m. taxering(). Denna ligger lill grund för utbetalning av förskott av kommunalskatlerhedelunder samt slutlig avräkning under mol de förskott som harutbetalats . Dessa förskott skall i sin tur beräknas på grundvalav taxering. För all åtgärderna skall få effekt på kommunsektornsfinansiella utrymme krävs därför att en särskild justering avförskottet sker med hänsyn lill höjningen av grundavdraget. 1 annal fallkommer också reformen all på elt olyckligt säll slå igenom med dubbel effekt år1984. I och för sig gäller detsamma om de förskoll som skall utbetalas under år1983 och jag avser all i ell senare sammanhang la upp denna fråga. Densärskilda beräkningen innebär således atl underlaget skall reduceras lill vadsom skulle följa av ell grundavdrag på . Härvid bör dock avadministrativa skäl en viss förenkling och schablonisering kunna göras. a.bör man kunna bortse från de fåtaliga fall där grundavdrag skall ulgå endastför en del av året eller ulnylljas i annan kommun än hemortskommunen. Fråganom den kommunala beskattningen av juridiska personer logs upp i förelagsskatteberedningensslutbetänkande (SOU 1977: 86) och behandlades Prop.1980/81:116 15 ävenav kommunalekonomiska utredning (SOU 1977:78). Frågan har därefter,som har redovisats i prop. 1979/80:90 om kommunalekonomiska frågorinför , lagils upp fill fortsatt utredning inom . Vidsin behandling av propositionen uttalade finansutskottet i sill av riksdagengodkända belänkande (FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287) att det var angelägetatt frägan om de juridiska personernas kommunala beskattning får enlösning eftersom den hänger samman med den forlsalla utjämningen iskattehänseende mellan de olika kommunerna. Utredningsarbetetär ännu inte avslutat och jag är därför inte beredd att nu göra någrauttalanden om hur dessa frågor på bör lösas. 1 den akluellasituationen finner jag det emellerfid lämpligl alt låta begränsningen avkommunsektorns finansiella utrymme lill viss del åstadkommas genom en schablonmässigreducering av skatteunderlaget från juridiska personer. 1 första hand börbeslut nu fattas om att detta skall ske vid beräkning av förskott på kommunalskallemedelm.m. Jag vill emellertid understryka atl den indragning avmedel från kommunsektorn della innebär är avsedd all vara definitiv, dvs. någonåterbetalning i samband med slutavräkningen är inle aktuell. Minskningen böruppgå till 20 "Ja av underlaget. Sammanfattningsvisinnebär förslagen att det förskott på kommunalskatt, landstingsskatt ochförsamlingsskatt som skall utbetalas skall beräknas på ell underlagjusterat dels med hänsyn till en höjning av det kommunala grundavdraget från . till , dels genom all 20 "Ja av de beskattningsbarainkomsterna från juridiska personer och därmed vid beskattningen jämställdaskattskyldiga fränräknats. Bestämmelser härom bör tas in i en särskild lag.Inom budgeldeparlementet har upprättats förslag till lag som bör fogas fillprotokollet i detla ärende (bilaga l.l). Jag avser alt senare i annatsammanhang återkomma med förslag lill lagleknisk reglering av höjningen avgrundavdraget och minskningen av den särskilda skattereduktionen samt angåendeden kommunala beskattningen av juridiska personer. Skalleutjämningssyslemelsyftar fill atl utjämna de slora skillnader som finns mellan enskilda kommuner,landstingskommuner resp. kyrkliga kommuner i fråga om skattekraft ochkostnader för bedrivande av verksamhet. Bidragssystemet är ell av defrämsta medlen för all skapa förulsällningar för en i möjligaste mån likvärdigkommunal service i olika delar av landel. Riksdagenbeslutade (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335, SFS1979:362) om en omfattande reformering av skalteuljäm-ningssystemel. Dåreformen innebar en kraftig ökning av de bidragsmedel som genom skatleutjämningssystemetöverförs lill den kommunala sektorn uppdelades genomförandel i etapper. För år1980 fick kommuner och landstingskommuner i princip tillgodoräkna sig hälftenav de ökade tillskoll Prop.1980/81:116 16 av skalleunderlag som tillkommer dem enligl delreformerade skalteuljäm-ningssystemet jämfört med de regler som tillämpades förår 1979. Genom beslul av (prop. 1979/80:90, FiU1979/80:25, rskr 1979/80:287, SFS 1980:340) uppdelades del andra steget iskatteutjämningsreformen med hälften är 1981 och hälften . Under år1982 fullföljs alltså reformen, som innebär en väsentlig förbättring iutjämningen av de ekonomiska förutsättningarna mellan kommuner resp.landstingskommuner. Utjämningenförbättrades i del nya systemet genom all anlalel skaltekraflsklasser utökadesfrån sex till tolv, med intervaller om endast 3 "Ja av medelskaltekrafienmot tidigare 5 eller 10 "Ja. Denna förfinade indelning iskattekraftsklasser baserades på de kostnadskalkyler och särskilda bedömningarsom kommunalekonomiska utredningen (KEU 76) gjorde över det geografiska lägets belydelseför varje kommun och landstingskommun saml bebyggelsestrukturens inverkan på deenskilda kommunernas kostnader. Den grundgaranfi som tillförsäkras kommuner ochlandstingskommuner enligl den i lagen (1979:362) om skalleuljämningsbidraggjorda inplaceringen i skattekraftsklasser kompletteras med tillägg elleravdrag på grund av åldersstrukturen i kommunerna resp. landstingskommunerna. Dessulomutgår tillägg till kommuner med snabb befolkningsminskning. Dessa tillägg ochavdrag beräknas av stafisliska centralbyrån och anges liksom grundgarantini procent av medelskallekraflen. Genom alt nivån för garanterad skallekraft genomgående harhöjts ökar överföringen av medel från staten till den kommunala sektornkraftigt på grund av reformen. Grundgarantin i den lägsta skattekraftsklassen idet nya systemet ulgör således 103 "Jo av medelskaltekrafien mot 95"Ja i del bidrags-syslem som gällde . I den högsta skattekraftsklassengäller en grundgaranti på 136 "Ja av medelskallekraflen mot tidigare 130"Ja. Till ökningen bidrar även två spärregler. Den ena spärregeln innebäratt avdrag för gynnsam åldersstruktur inle får medföra alt den fillförsäkradeskallekraften i någol fall kommer alt understiga 100 "Jo av medelskallekraflen.Enligt den andra spärregeln får inte heller den tillförsäkrade skattekraftenunderstiga den garanti som gällde för , ökad . får kommuner och landstingskommuner ordinarie skalleuljämningsbidragmed tillsammans 8 048 milj. kr. innebär en ökning med 1 566 milj. kr.jämfört med och 3 569 milj. kr. skatteutjämningsbidragingår då 711 milj. kr. som härrör sig från ökningen av det garanteradeskatteunderlaget med två procenlenheler enligl förordningen (1978:875) omsärskilt statsbidrag till kommuner och landstingskommuner . Kommunernahar därutöver beviljats extra skatteutjämningsbidrag med 115 milj. kr. för år1979 saml 96 resp. 98 milj. kr. utgårdessutom i form av exlra skatteutjämningsbidrag särskild kompensation tillkommuner och landsfingskommuner för alt sisla hälften av skalleuljämningsreformenfördelades med 95 resp. 33 milj. kr. Skatteutjämningsbidragenför motsvarar en skattesats på . per skattekrona (skr. )i genomsnitt för landel eller /invånare. I förhållande fill år1980 har reformen inneburit ökade bidrag motsvarande /skr. och iförhållande lill /skr. För all ge en bild av reformens belydelseför olika delar av landel redovisas i följande tabell hur bidragen fördelarsig länsvis . De exlra skatteutjämningsbidragen inkl.den särskilda kompensationen för ingår i bidragssummorna liksom skatteutjämningsbidragentill de kyrkliga kommunerna, som inle har berörts av reformen. Kr./skr. Kr./skr. Kr./inv. Kr./skr. 127,6' den förhöjning med tvä procentenheter som hänför sig till särskildastatsbidrag. 1980/81:116 18 Densiörsta betydelsen har skatteutjämningsbidragen för och de fyranordligaste länen. Som framgår av tabellen motsvarar bidragen för år 1981 enkommunal skallesats på /skr. i , /skr. i och /skr. I kronor per in vånare ulgör bidragen i de nämnda tre länen 3 474 resp. 3 528 och 3 001. Minst betydelse sell med länet som enhet har skatteutjämningssystemet för , där bidragen motsvarar /skr. per in vånare. Desödra och mellersta delarna av landet får de största bidragsökningarna genomreformen. , då reformen är genomförd lill tre fjärdedelar, fårsåledes , och bidragsökningar som motsvararresp. 2:53, 2:29 och /skr. i förhållande llll 1979 medan ökningarnaför , Gollands saml stannar vid resp. 0:24,0:26 och /skr. Bidragsökningarna i de fyra nordligaste länen uppgårtill mellan /skr. för och /skr. Fullföljandetav skalleuljämningsreformen beräknas öka de ordinarie skatteutjämningsbidragenmed inemot . Härav hänför sig 965 milj. kr. lillsjälva reformen medan ca . beror på skatteunderlagets utveckling.Jag anser del angelägel alt genomföra skalleuljämningsreformen för all minskaskillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan enskilda kommuner ochlandstingskommuner. Statsfinanserna tillåter emellertid inle ökadetransfereringar lill kommunsektorn. Jag har 1 del föregående föreslagit ålgärdersom minskar kommunsektorns intäkter mer än vad skatteutjämningsbidragen ger iökning. Dessa åtgärder är av generell natur och drabbar i stort sell allakommuner och landstingskommuner lika. Delskalleunderlag på vilkel förskoll av kommunalskatt beräknas för år 1982 minskasgenom höjning av grundavdraget med . och genom att skatteunderlaget från juridiska personer reduceras . Skatteutjäm ningsbidragen för skall ocksä grundas på en medelskaltekrafl, som beräknas på det genom åtgärderna minskade skatteunderlaget. Skatleuljäm- ningsbidraget beräknas härigenom bli ca 335 milj. kr. lägre än vad det anneu's skulle ha blivit. Reglerna härom bör tas in i den förutnämnda särskilda lagen. Somjag skall redovisa i samband med behandlingen av anslaget Skalleuljämningsbidragfill kommunerna m. m. för /82 beräknas de totala skatteutjämningsbidragenför inkl. exlra skatteutjämningsbidrag uppgå lill 9 760 milj. kr. Denkraftiga ökningen av skatteutjämningsbidragen framgår avföljande sammanställning över bidragsulvecklingen fr. o. m. . 1980/81:116 19 lill den kommunala selitorn åren 19761982 (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Kommuner Landstingskommuner Kyrkliga kommuner 1 638 i 949 2 279 2 820 3 889 4 792 5 557 916 1092 1357 1774 2 689 3 482 4 115 108 J13 119 125 131 138 88 2 662 3 154 3 755 4 719'- 6 709 8 412 9 760 ' Inkl. extra skatteutjämningsbidrag. ** Inkl. den förhöjning , som hänförsig till särskilda statsbidrag till kommuner och landstingskommuner. Med hänvisning lill del anförda hemställer jag allregeringen föreslår att antaga förslaget till lag om särskilda grunder förberäkning av förskott på kommunalskatt m. m. och av skatteutjämningsbidrag år1982. (2) Anslagsfrågor för /82 Bidrag och ersättningar till kommuner Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1979/80 Utgift 5 353 048 201 1980/81 Anslag 7 474 000 000 1981/82 Förslag 9 086 000 000 1980/81:100 (bil. 11 s. 69) har regeringen föreslagilriksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Skalleuljämningsbidraglill kommunerna m.m. beräkna ell förslagsanslag av 9 . Jagan-häller nu atl få la upp denna fråga. Skatteutjämningsbidrag utgår till kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner. Jag har lidigare redogjort förindelningen i skaltekraflsklasser i del reformerade skatleuljämningssyslem sombörjade lillämpas fr. o. m. och som är helt genomfört fr. o. m. år1982. Genom klassindelningen anges den grundgaranli som gäller för kommuneroch landstingskommuner. Grundgaranlin kompletteras med hänsyn fill kommunernas ochlandstingskommunernas åldersstruktur. De kommunala verksamheter som omfattasav åldersstruklurfaktorn är pensionärsservice, grundskola, förskola,barnomsorg, statskommunala bostadsbidrag och kommunala bostadsfillägg Prop.1980/81:116 20 fillfolkpension (KBT). Äldersstrukturens inverkan på sjukvårdskostnaderna beaktasför landstingskommunerna och de landstingsfria kommunerna. Relativtséll höga kostnader på grund av åldersstrukturen ger tillägg lill grundgaranlinmedan kommuner och landstingskommuner med relativt sett låga kostnader i detlaavseende får vidkännas avdrag. Kommuner med snabb befolkningsminskning fårdessutom tillägg. Kostnadsskillnader på grund av åldersstruktur liksom iförekommande fall kostnader för snabb befolkningsminskning räknas fram årligenoch omvandlas till hela procent av medelskallekraflen. Vidfastställandet av den totalgaranti, som erhålls genom alt grundgaranlinkompletteras med tillägg och avdrag för åldersstruktur och eventuellt tilläggför befolkningsminskning, gäller två spärregler som jag lidigare har redogjortför. Enligllag (1977:1094) om skatteutjämning i landstingskommun harStockholms läns landslingskornmun lämnat skatteutjämningsbidrag lill kommuneri fr. o. m. . Lagen trädde i kraft den ochgäller lill utgången av . 1980/81:75 föreslås atl den skall fåfortsatt giltighet till utgången av . En särskild utredare (1980:01)prövar dels frågan om en mer permanent möjlighet till inomregional skatleutjämningi , dels frågan om en motsvarande möjlighet bör införas förandra län. Jagvill i delta sammanhang nämna alt i prop. 1978/79:95 om den kommunala ekonominbetonades att del var nödvändigl all förbättra underlaget inför en framlidaöversyn av skatteutjämningssyslemel. Med anledning härav har med slöd avregeringens bemyndigande en särskild utredare tillkallats(kommunala grundgaranfiulredningen, B 1980:02) med uppdrag att utvecklastatistik och kalkylmetoder för grundgaranfin (Dir. 1979:149). Dekyrkliga kommunerna omfattas inte av skatteutjämningsreformen. Dessa får samma skatteutjämningsbidragi kronor räknat som men med en årlig uppräkning om 5 "Jo avnärmast föregående års bidragsbelopp. skall dock enligl riksdagensbeslul (prop. 1980/81:20, FiU 1980/81:13, rskr 1980/81:88, SFS 1980:1031)bidragsbeloppen minskas med 40 "Ja jämfört med vad som utgår år 1981.Bidragsbelopp som undersfiger . skall vidare inle utbetalas år 1982.För atl förhindra all någon kyrklig kommun drabbas oskäligt hårt avreduceringen skall enligl beslul särskild kompensafion ges inomramen för exlra skalleuljämningsbidrag. Denföreslagna minskningen av del skatteunderlag på vilket förskott påkommunalskatt beräknas för berör även de kyrkliga kommunerna.