prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Ortslilläggen är avsedda att kompensera säljarna avolja för kostnaderna för tankfartygsfrakt, hamnavgifter och tankbilstransport.Tilläggen varierar och är högst i de inre norra delarna av landel. Ortslilläggenförändras emellertid med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Även det högstaorlstilläg-gel måsle därför efter hand anpassas lill ändrade förhållanden.Endast leveranser lill orter där ortslillägget skulle ha varit högre äntillåtet maximum blir bidragsberättigade. Vissa orter inom de angivna 50kommunerna har numera, lill följd bl.a. av gynnsam transportkoslnadsutveckling,relalivi sett lägre ortstillägg än vid liden då utjämningssystemet antogs avriksdagen. Ortslilläggen i dessa orter understiger den nu föreskrivnamaximinivån . Dessa orter ligger företrädesvis i västra av de principer som ligger till grund för syslemel leder såledestill variationer från tid till annan belräffande i vilka orter som bidrag börulgå för transporterna. För /81 anvisade 10 milj.kr.till förevarande anslag. avsåg kostnader under andra hälften avbudgetåret. En uppräkning lill helårseffekl bör nu göras. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl lill Bidrag tdl vissa oljetransporter i glesbygdför /82 anvisa ell förslagsanslag av . Frågaom obligatoriskt skydd för utlandsresenärer vid dödsfall och sjukdom gav vid 1978/som sin meningregeringen lill känna, alt möjligheterna atl inrätta någon form avobligatoriskt försäkringsskydd för ullandsresenärer vid dödsfall och svårareakuta sjukdomsfall borde prövas (motion 1978/79:760, NU 1978/79:179, rskr1978/79:0). Bakgrunden var bl.a. de stora kostnader som elt olycksfall ellersvårt sjukdomsfall under en utlandsresa kan medföra. Med anledning avriksdagsbeslutet har inom bl.a. följande uppgiftsunderlagtagits fram. Under den senare delen av 1960-lalel och under1970-talet har antalet utlandsresenärer starkt ökat. Del gäller belräffandebåde resenärer som färdas på egen hand och resenärer som deltar i s.k.sällskapsresor. Antalet resenärer med sällskapsresor till utomnordiska länderunder kan uppskattas lill ca 1,7 miljoner. Av dessa resenärer färdadesomkring 1,2 miljoner med charterflyg. Närmare uppgifter saknas om antaletresenärer som färdas på egen hand. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 75 Mer än 2 500 personer beräknas drabbas av någonsjukdom under utlandsvistelse. är hjärtsjukdomarna vanligast.Därnäst kommer magåkommor, mentala sjukdomar, hjärn- och lungsjukdomar. Påvintern dominerar benbrott och andra skador i samband med skidåkning. Äventrafikolyckor är vanligt förekommande. Kostnaden för hemtransporten av en sjukresenär uppgår f.n. i genomsnitt till ca . varierande på sjukdomens artoch behovel av sjukvårdsresurser under transporten. Kostnaden förhemtransporten av en resenär som har avlidit uppgår i allmänhet lill 9 . Ersättning för kostnader i samband med sjukdom,olycksfall och dödsfall vid utlandsresor utgår enligt olika regler, vilka häröversiktligt skall redovisas. Ersättning för sjukvård utomlands kan utgå för den somomfattas av sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ochär bosall i . Bestämmelser härom finns i kungörelsen (1962:388) angåendeersättning för sjukvård utom riket enligt lagen om allmän försäkring.Ersättning för utgifter för läkarvård utgår med tre fjärdedelar av läkarensarvode lill den del delta inte överskrider . för varje besök. Ersättningför utgifter för sjukhusvård utgår med högst . per dag i genomsnitt för envårdperiod. Beloppen skall även läcka kostnader för läkemedel, sjukvårdsmaterialm.m. Utgifter för hemtransporl omfattas inte av försäkringen. Enligl utbetalades under år 1978med slöd av lagen om allmän försäkring ersättning för läkarvård ulom riket medca . och för sjukhusvård med ca . uppgickmotsvarande belopp till ca 545 000 respektive ca . I beloppet ingårinle ersättning lill sjömän. Som ell led i de förhandlingar omsocialförsäkringsförmåner som förs med olika länder har man också sökt lösafrågan om sjukvårdsförmåner för turister och andra som tillfälligt vistas i ettland. Strävan har därvid från svensk sida varit atl på basis av ömsesidighelåstadkomma etl grundläggande skydd vid sjukdom. Detta tillhandahålls påvistelselandets bekostnad. Överenskommelser med denna innebörd är i kraft iförhållande till våra nordiska grannländer, med ,, och . Motsvarandeöverenskommelser - som dock ännu ej är ratificerade - har ingåtts med Italienoch . Med har uppnåtts en mera begränsad överenskommelse.Diskussioner om överenskommelser av del här slaget förs också med bl.a.Spanien. Överenskommelserna gäller inte ersättning för kostnaderi samband med hemtransporl. Elt sådant kompletterande skydd såvitt gäller denordiska länderna finns emellertid i det förslag lill reviderad nordiskkonvention som framlagts av en nordisk kommitté (NU A 1979:23). Ett stort antal resenärer till utlandel färdas medcharterflyg. Enligt luftfartsverkets statistik för svarade för22 %, för , och för vardera samtFörbundsrepub- 1980/81:100 Bilaga14 76 likenTyskland för av antalet resenärer med charterflyg. Detta innebär atl av charlerflygresenärer f.n. omfattas av de berörda träffade överenskommelserna.Spanien, som enligt luftfartsverkets statistik var del största resmålet underår 1979, svarade för av antalet resenärer med charterflyg. ochItalien svarade för sammanlagt av antalet resenärer medcharterflyg. När överenskommelser med dessa länder kan träda i kraft är f.n.inle klart. Inom ramen för den s.k. hemförsäkringen är del numeravanligtvis möjligt att också teckna en reseförsäkring som är avsedd alt ge ettskydd utomlands. Utformningen och omfattningen av reseförsäkringar varierarmellan försäkringsbolagen . Några försäkringsbolag har reseförsäkringar som ärinbyggda i hemförsäkringen medan andra bolag ofta erbjuder reseförsäkringar somkomplement lill hemförsäkringen. Genom en reseförsäkring kan resenärerna fåersättning vid bl.a. dödsfall och olycksfall. Gemensamt för försäkringarna ärbl.a. att de inte ger något skydd för händelser som har samband med alkohol ochnarkotikamissbruk. Enligl en uppskattning som har gjorts avförsäkringsbranschen saknar av antalet hushåll hemförsäkring.Uppskattningsvis av antalet charlerflygresenärer förmodas avbranschen ha en hemförsäkring som helt eller delvis ger elt reseskydd. Utöver det skydd resenären kan få genom den allmännaförsäkringen, överenskommelser med andra länder och hemförsäkringen, kanresenären få ett skydd genom atl teckna separat reseförsäkring. har gett ul riktlinjer bl.a. förmarknadsföringen av sällskapsresor. I dessa riktlinjer sägs all resenären skallinformeras om angelägenheten av etl tillfredsställande försäkringsskydd. Enliglsällskapsresebranschen tecknar ungefär sällskapsresenäreren separat reseförsäkring. För fall då en resenär inte själv har medel försjukvård eller där hemlagning av avliden måsle bekostas av utomståendeförekommer det alt svenska utlandsbeskickningar träder in. Enligtutrikesdepartementets konsulära enhet handlades (statistik för år 1979väntas från UD) i departementet sammanlagt 4 880 ärenden avseende ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet. Av de per inteavslutade ärendena -4 188-avsåg 112 () kostnader för sjukvård åt och hemtagningav sjuka samt stoft efter avlidna personer respektive kostnader för lokalbegravning. De sammanlagda kostnaderna avseende dessa 112 ärenden uppgick tillknappt . (exkl. dödsfall), varav . för hemtransporl och . Departementet kräver i princip utgivna belopp ålerav resenären eller anhöriga. Statistiken över antalet hemlransporter av sjuka ochavlidna resenärer liksom statistiken över i vilken ulslräckning resenärerbehöver sjukvård utomlands är bristfällig. SOS-lnternalional i , somägs gemensamt av de nordiska försäkringsbolagen, har slatislik överhemlransporter Prop.1980/81:100 Bilaga 14 77 vidsjukdom, skada och dödsfall där försäkringsbolagen slår för hemlag-ningskoslnaderna. Statistiken omfatlar även defall där UD ombesörjer transporterna. Dessa transporter avsåg närmare 1800 sjuka och avlidna personer.Närmare uppgifter saknas om antalet resenärer som själva bekostar hemlransporter. Vidare är uppgifternabristfälliga om hur många resenärersom behövt någon form av sjukvård under sin utlandsvistelse. Av vad jag nu har anfört framgårsammanfattningsvis atl många former av utlandsreseskyddfinns och all dessa tillsammans får anses ge elt gott skydd vid sjukdom ochdödsfall utomlands. En myckel slor del av sjukdomsfallen omfattas sålunda av överenskommelser omsjukvårdsförmåner utomlands. Denna del ökar i takt med atl nya överenskommelserträffas. Ersättning för utgifter för läkarvård utomlands utgår ocksåenligt lagen om allmän försäkring. Belräffande dödsfall finns skydd i bl.a.hemförsäkringar och särskilda reseförsäkringar.De kostnader för hemtagning av avlidna som staten har och som inte täcks av försäkringar eller på annat sättfår i detla sammanhang anses somblygsamma. Ett eventuellt införande av obligatoriskt utlandsreseskydd skulleleda lill nya kostnader och i många fall leda till elt onödigt dubbelskydd. Med hänsyn till det anförda anser jag atl redandet underlag som har redovisats visar alt någon form av obligatorisktutlandsreseskydd inle bör införas. På grund härav kan del inle ansespåkallat all tillsätta någon ytterligare utredning för att pröva frågan. 1980/81:100 Bilaga 14 78 E. PATENT- OCH REGISTRERINGSVERKETM. () handläggerärenden angående patent, varumärken,mönster, ulgivningsbevis för periodisk skrift, namn, kommunala vapen ochaktiebolag. PRV leds av en styrelse med sju ledamöteroch två personalförelrädare. Chef för PRV är en generaldirektör, tillika styrelsens ordförande. Inom PRV finns enpatentavdelning, en varumärkesbyrå,en mönsterseklion, en namnseklion, en bolagsbyrå samt en administrativbyrå. Palenlbesvärsrällen, som är enförvaltningsdomstol, har sill kansli i PRV. Patentbesvärsrälten upptar besvär mol beslut av PRV angående patent, varumärken,mönster, namn och utgivningsbevis. Bolagsbyrån har i enlighet med beslutår omlokaliserats och bedriverfr. o. m. sin verksamhet i . Enligt övergångsbestämmelserna för höjning av dens. k. minimikapital-gränsen somträdde i krafl (SFS 1973:1081) skall alla aktiebolagföre utgången av ha ett aktiekapital på . Följandeprogramindelning gäller för PRV. PRV redovisar vidare ett internprogram, Centraladministration, som är gemensamt för verkels övriga program. PRV:s verksamhet under programmen 1-6 finansierasfrån ell förslagsanslag benämntPatent- och registreringsverket. Programmet Uppdragsverksamhet redovisasförslagsvis över en anslagspost med ell formellt belopp på . Under denna post redovisas kostnader ochintäkter för PRV:s uppdragsverksamhet.Anslagsposten får inle belastas. För atl lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem föruppdragsverksamheten samt för atllillgodose behov av rörelsekapital disponerar PRV en rörlig kredit i riksgäldskontoretom . Prop.1980/81:100 Bilaga 14 79 1979/80Utgift 86 069 005 1980/81 Anslag 86 540 000 1981/82 Förslag 89 990 000 Intresset för patent, varumärken och mönster samlfrekvensen i fråga om bolagsbildning beror på aktiviteten i näringslivet. PRVfäster stor vikt vid att planerna på en förbättrad service inom allaverksamhetsområden fullföljs. Resurserna måste därför anpassas till efterfrågan för att köbildning ochökade balanser inte skall uppstå. Kostnaderna för PRV:s verksamhet skall i princip täckasav de avgifler dess kunder erlägger. För att vidmakthålla full kostnadstäckninghar PRV lämnat förslag om vissa avgiftsökningar. PRV har på regeringens initiativ bedrivit enformaliserad långsiktig planering sedan mitten av 1960-talel i syfte atlförbällra beslutsunderlaget och effektiviteten i verksamheten. Den senaste långsiklsplanen som omspänner liden framlill utgången av 1980-lalel syftar generellt lill att belysa hur verkel iförsta hand kan anpassa sin verksamhet till olika förändringar i den yttremiljön. Alternativa framtida handlingslinjer och dess förverkligande harbeskrivits. Planen skall ge såväl regeringen som verkets personal ochintressenter vägledning, alternativt insikt i verksamheten på . I anslagsframställningen lämnas uppgifter om deinkomsler som uppbärs i form av avgifler m. m. samt om utgifterna förverksamheten. 1979/80 1980/81 1981/82beräknar Utfall Beräknat PRV Föredra- Prop.1980/81:100 Bilaga 14 1 000-tal kr. 1979/80 Utfall 1980/81 Anslag 1981/82 beräknar Programmel P a te nt är en d en Programmel omfattar handläggning av ärenden angåendepatent på uppfinningar. Sedan lilllrätl den europeiskapalentkonventionen (EPC) och den världsomspännande samarbetskonventionen (PCT)har del svenska palentverket tilldelats vissa aktiva funktioner. PRV harsålunda fåll ställning som internalionell nyhetsgranskningsmyndighel ochinternationell myndighet för preliminär patenterbarhetsbedömning under PCT. PRVlar vidare emot patenlansökningar lill den europeiska palenlorganisationen(EPO) för vidare befordran dit. för omställning och anpassningtill utvecklingen inom PCT och EPC. För fortsatt rationalisering avverksamheten och för forskning och utveckling begärs . för utbyte av vissa palentskrifler mot mikrofilmat material.PRV begär vidare . för inredning av nya arkivutrymmen. Programmel Varumärkes- och mön sle rärenden Programmel omfattar registrering och förnyelse avregistrering av varumärken och mönster saml registrering av kommunala vapen.Programmet omfattar också uppgiften atl meddela utgivningsbevis för periodiskaskrifter. För att upprätlhålla en produktion som svarar motefterfrågan yrkar PRV . för personaltillskott med en person. 1980/81:100 Bilaga14 81 Programmetavser handläggning av ärenden angående ändring av släktnamn och förnamn. Förprogrammet framförs inga nya yrkanden. Programmet omfattar ärenden angående registrering avaktiebolag, ändringar i registrerade aktiebolag, firmaprövning, mottagande ochgranskande av räkenskapshandlingar m. m. samt registrering av utländskaföretagsfilialer. Uppgifterna regleras i huvudsak i aktiebolagslagen(1975:1385). Som ett besparingsallernativ har PRV under programmetredovisat en minskning med 4 milj. kr. vilket motsvarar av PRV:stotala anslag. Besparingen är möjlig genom etl ändrat kungörelseförfarande föranteckningar i aktiebolagsregistret. kungörs anteckningarna iPost-och . Enligl förslagel skall PRV ge ut en publikation iegen regi. För att möta den kraftiga ökningen avarbetsbelastningen till följd av ändrade bestämmelser om lägsta aktiekapitalhar för innevarande budgetår anvisats medel för en resursförstärkning. För atlkunna vidmakthålla en produktion som motsvarar efterfrågan yrkar PRV dels attfå behålla denna resursförstärkning som för /82 beräknas till . dels att ytterligare 2 milj. kr. Av beloppet ulgör 1,1 milj. kr. ökad arbetsbelastningav permanent art. Antalet ärenden som föranleder kungörelse kommer attöka kraftigt . PRV beräknar en ökad kostnad för della med2 . om annonseringen i Post- och alltjämt skallfortgå. För rikstäckande information om övergångsbestämmelsernaför höjning av aktiekapitalgränsen samt för omarbetning av byråns anvisningaroch blanketter begärs . För externa lokaler och för kompletterandeinventarier beräknar PRV därutöver . PRV genomför tillsammans med statskontoret sedanaugusti 1977 en översyn av bolagsbyråns organisation och arbetsrutiner (ProjektBo 10). Till projektet begärs . Kostnaderna fördelar sighuvudsakligen på systemutveckling, registeromläggning och driftskostnader. Patentbesvärsrälten prövar besvär över beslut avpalentverket enligt vad som föreskrivs i patentlagen, mönsterskyddslagen,varumärkeslagen, namnlagen och lagen med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område. Förprogrammet framförs inga nya yrkanden. 6 1980/81. 1980/81:100 Bilaga14 82 Programmet omfatlar bl. a. nyhetsgranskning avuppfinningar utan samband med patentansökan, publiceringsverksamhet,likhetsgranskning av varumärken och mönster ulan samband med ansökan,utfärdande av registreringsbevis för aktiebolag, extern utbildningsverksamhet,information och service. PRV framhåller alt den rörliga krediten på 100 000 kr.som PRV disponerar hos riksgäldskonloret är alltför låg i förhållande lillprogrammets omsättning. PRV begär alt den rörliga krediten ökas lill 500 000kr. Intern progra mme t Central administration Programmets kostnader fördelas på huvudprogrammen medhänsyn till den omfattning det tas i anspråk. för en ny telefonväxel. för ökade kostnader såsom rese- och telefonkostnader förverksledning och personal vid administrativa byrån pga. bolagsbyrånsomlokalisering till . PRV hemställer vidare om . föråterbetalning till statens datamaskinfond för all kunna fullfölja verkelssatsningar på en automatiserad kassarutin för verkels olikaverksamhetsområden. Därutöver begär PRV . för ökade servicekostnaderför ADB-ulrustningen. Pris- och löneomräkning på befintliga resurser har av PRVberäknats till totalt . () har utarbetat enny långsiktsplan (LSP-80) som omspänner hela 1980-lalel. Vägande skäl för tillkomsten av LSP-80 har varit utvecklingeninom del internationella patentsamarbetet samt förändringar av rutiner ocharbetsmiljö inom akliebolagshanteringen. I arbelel med LSP-80 har PRV beaktatolika intressenters synpunkler. Personalen vid PRV har också aktivt deltagit ihela planeringsarbetet. Enligt min och flertalet remissinstansers mening visarplanen att PRV är väl medvetet om de krav som ställs och som kan komma attställas på verksamheten. LSP-80 ger uttryck för en vilja till förbättring ochvidareutveckling och bör kunna utnyttjas som styrinstrument för framliden. Jag vill också kommentera den uppdragsverksamhet somPRV har byggt upp vid sidan av sina ordinarie myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten finansieras direkt av programmets inläkter. På palentsidan syftar uppdragsverksamheten i förstahand lill att ge service till svenska företag och forskare men verksamhetenbetjänar också utländska kunder. PRV anger i anslagsframställningen och ilångsiklsplanen alt verkel Prop.1980/81:100 Bilaga 14 83 avserall stegvis bygga ut uppdragsverksamheten och då inle minst gentemot utlandet. I den s. k. konsultexportutredningens belänkande (SOU1980:23) Statligt kunnande lill salu har konstaterats atl PRV till följd av detinternationella palenlsamarbetet har möjlighet alt med nuvarande organisationoch personal väsentligt öka volymen inom uppdragsverksamheten. Utredningendelar PRV:s bedömning atl en salsning på utländska marknader nu är motiverad. Jag anser i likhet med PRV och konsullexporlulredningenall en ökad export av verkets tjänster är av intresse. Denna verksamhet bör ommöjligt byggas ut. Jag övergår nu till att behandla PRV:s förslag tillmedelstilldelning för /82. Under programmet Patentärenden beräknar jag 125 000 kr.för utbyte av granskare med EPO och utbildning av granskare inför anställningvid EPO. Vidare beräknar jag . sammanlaget för fortsattrationaliseringsverksamhel inom nyhetsgranskningen, för utbyte av vissapalentskrifler mot mikrofilmat material, för omklassning av granskningsmaterialoch för forskning och utveckling av dokumentationen. Under programmel Bolagsärenden beräknar jag 4 390 000kr. dels för fortsall resursförstärkning för att möta ökningen avregistreringsärenden till följd av höjningen av minimikapitalet för aktiebolag,dels för investeringar i raiionaliseringsprojektet 10. PRV skall under dekommande åren planera för den successiva personalminskning som har beräknatsvara nödvändig för atl investeringen i Bo 10 skall vara rationell. PRV har lämnat förslag om ett ändratkungörelseförfarande för anteckningar i akliebolagsregislret. Jag avser atl isamråd med cheferna för juslitie-och utbildningsdepartementen skyndsamt studerafrågan och ta upp den i ett annat sammanhang. Då förslaget utgjorde PRV:sbesparingsallernativ bör anslaget i stället minskas eller 1 727 000 kr.i enlighet med regeringens anvisningar för det s. k. huvudförslaget. I fräga om PRV:s yrkanden under programmen Varumärkes-och mönsterärenden saml Central administration kan jag i dagens ekoriomiskaläge inte tillstyrka alt medel anvisas. är jag inte hellerberedd att förslå atl den rörliga kredit som PRV disponerar hosriksgäldskonloret ökas. Skulle akut behov uppslå kan regeringen pröva om ökningkan medges inom ramen för de medel regeringen disponerar. Jag beräknar pris- och löneomräkning på PRV:sbefinlliga resurser till . Jaghemställer atl regeringen föreslår all till för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 84 Särskilda kostnader för förenings- m. fl. 1979/80Utgift 5 898 595 1980/81 Anslag 5100 000 1981/82 Förslag 5 300000 Från detta anslagbestrids länsstyrelsernas annonskostnader för att kungöra sådana anmälningar som skaU tas in i förenings- och handelsregistren. Avgifter, som flyter in i samband medanmälningarna, redovisas på statsbudgetensinkomstsida under titeln för registrering i förenings-m. Avgifterna avses täckakostnaderna under detta anslag samt länsstyrelsernashandläggningskostnader i samband med anmälningarna. För /80 har inkomsttitelnredovisats med . Avgiftenför registrering av firma utgör nu . Beloppet har varit oförändratsedan början av 1970-talel. Avgifterna täcker kostnaderna under detla anslag men däremot intelänsstyrelsernas handläggningskostnader.Jag avser att föreslå regeringen att avgifterna skall ökas såatt också kostnaderna för handläggningen vid länsstyrelserna kommer att täckas. () harpå regeringens uppdrag lämnat förslag om vilka avgifter som börerläggas. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Särskilda kostnader för förenings- m. fl. register för /82 anvisa elt förslagsanslag av . Lån till den europeiska patentorganisationen m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids dels kostnader för Sverigesandel av särskilda ekonomiska bidrag till den europeiskapatentorganisationen (EPO) i Miinchen, dels kostnader för arvode till revisorför EPO. Den europeiskapatentorganisationens verksamhet skall finansieras genom de avgifter som las ut av sökande och andra parter samt genom attdet europeiska palentverket erhållerandel i de årsavgifter som tas upp i de fördragsslutande staterna föreuropeiska patent. EPO skall i princip vara självbärande ekonomiskt.Under de tio första verksamhetsåren kommer detladock inte att vara möjligt, och de fördragsslulande staterna skall därför genom lån ställa medel till deneuropeiska patentorganisationensförfogande. Dessa lån skall återbetalas under en därpå följande femtonårsperiod och beräknas va'ra återbetalade26 år efter konventionens ikraftträdande(prop. 1977/78:1, LU 1977/78:10, rskr 1977/78:126). Jag beräknar medelsbehovet för de lån m. m. som skall ställalill 1980/81:100 Bilaga 14 85 förfogande för /82till . och hemställer att regeringen föreslår att till Lån till den europeiskapatentorganisationen m. m. för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 2 500 000 1980/81:100 Bilaga 14 86 Del ekonomiskaförsvaret bygger i allt väsentligt på det fredstida samhällets resurser. Planering, planläggning, beredskapslagring,fredskris-lagring och övriga beredskapsätgärder i fred inriktas på all göra detmöjligt atl vid krig, avspärrningeller annan kris tillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landets försörjning och försvar.Del ekonomiska försvaret innefattaralla de personella och materiella resurser samt den verksamhet i övrigt som behövs för att uppnå entillfredsställande försörjningsberedskap. Sålunda ingårberedskapsätgärder som bl. a. berör råvaruproduktion, industriell förädling, handel, försörjning med energi och arbetskraft,transportverksamhet, väghållning samt post-, bank- och försäkringsväsende. Beredskapsplaneringen bygger på principen altansvar för en viss för det ekonomiskaförsvaret betydelsefull verksamhet i fred också bör följas av ansvar för denna verksamhet i krissituationer.Härigenom möjliggörs en smidigövergång från freds- lill krissamhälle. Överslyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) svarar för den samordning sombehövs samt för sådana ålgärder som inte naturligen faller inom annanmyndighels ansvarsområde. har med försvarsbeslut beslutat(prop.