prop · G40342 · 1980-12-31 00:00:00 — Enåtergång fill den konventionella metoden förordas endast av några få, däriblandLRF och . En minoritet inom landstingsförbundetvill införa rätt till avdrag för arbetslön som avser underhåll av villafastighet.Näringslivets byggnadsdelegation anser att frågan om avdragsrätt förunderhållskostnader bör utredas. En majoritet inom i Skaraborgslän anser också att frågan om en sådan avdragsrätt bör utredas men framhåller samfidigtatt det är angeläget att schablonmetoden bibehålls. Även om de flestaremissinstanserna är eniga om att schablonmetoden bör finnas kvar har de delademeningar om den framtida utformningen. Endast ett fåtal av remissinstanserna tar upp deföreslagna skiktgränserna och procentsatserna fill direkt diskussion. RSVlämnar förslaget utan erinran. Det gör också flertalet länsstyrelser. 1980/81:42 56 En majoritet inom i anserdock att det i dessa hänseenden krävs längre gående åtgärder än kommitténföreslagit för att man skall undvika oönskade ekonomiska och sociala effekterav taxeringsvärdehöjningarna. föreslår därför att den lägstaprocentsatsen sänks till 1,5 och att skiktgränsen bör vara . Länsstyrelseni anser att man bör vänta med att ta slutlig ställning tillde högsta skiktgränserna och procentsatserna till dess man kan bedöma utfalletav taxeringen av dessa dyrare villor. Näringslivets byggnadsdelegation och anser att skiktgränsen för den lägsta schablonintäkten bör höjasfrån . Man menar att kommittén undervärderatsmåhusägarnas kapitalkostnader vid jämförelsen med kapitalkostnadsutvecklingenför hyresboende. Näringslivets byggnadsdelegation anser att man på grund av inflafionensverkningar bör överväga att uttrycka skiktgränserna i t. ex. basbelopp. Sammatanke förs fram av . Näringslivetsbyggnadsdelegation vill vidare att schablonintäkter över 500 000-kronorsskiktetskall bestämmas fill . Även bankinspektionen förordar en höjning av förstaskiktgränsen till . Inspektionen anser vidare att 6-procentsskiktetsövre gräns bör höjas till . menar att mani ett system med enhetlig schablon måste sänka procentsatsen för det andraintäktsskiktet från fyra till tre. Kammarrätten i SundsvaU anser att förslaget leder till enhårdare beskattning än som angetts i direktiven. KF anser att kommittén inteanfört några övertygande skäl för en sänkning av procentsatserna i de tvåhögsta skikten. Liknande uppfattning framförs av . Tanken på en differentiering av villaschablonen ägnasstort intresse av flera remissinstanser, Én sådan metod tillbakavisas dock påsina håll. RRV anför härvid bl.a. följande. RRV vill för sin del avvisa tanken på en regionaltdifferentierad villaschablon. Kommitténs tanke innebär att en i taxeringsvärdetinbyggd bedömning upphävs av en motsvarande elimineringsfaktor i skatteuttagsschablonen.RRV vill här särskilt peka på det kostnadskrävande arbete som lagts ner på attfå skillnaderna i taxeringsvärde att så rättvisande som möjligt avspeglaskillnaderna i marknadsvärde. Det allmänna målet lika beskattning oberoende avbosättningsort skulle i fråga om villabeskattning närmast förutsätta atttaxeringsvärdena fastställdes på annan grund än efter marknadsvärdena. Vidarevill RRV peka på det allmänna kravet på kostnadsbalans mellan olikaboendeformer. Även lägenhetshyror och bostadsrättskostnader varierar mellanolika delar av landet. RSV betonar nuvarande schablons fördelar urenkelhetssynpunkt. Även ställer sig negativt eftersom en differentieringskulle medföra praktiska problem. motsätter sig ocksåen differentiering 1980/81:42 57 med hänvisning till de praktiska problemen och framhållerdessutom att en differentiering även är principiellt olämplig. Länsstyrelsernai , och är likaså negativt inställdatill en differentiering. Den förstnämnda har bl.a, följandesynpunkter. En differentierad villaschablon skulle innebära attschablonmetoden blir krångligare att tillämpa och den eftersträvade enkelhetenmed nuvarande utformning försvinna. Ett ökat antal tvister om vilkentaxeringsvärdenivå som skall gälla för respektive område kan förväntas. Dengrundläggande tanken ursprungligen bakom schablonbeskattningen var att beskattaräntan på i fastigheten nedlagt kapital, vilket inte ger anledning till enregional differentiering av skiktgränserna. Antaletfastigheter som berörs av den progressiva schablonbeskattningen uppgår endasttill och utgör således ett litet antal vilket inte bör föranleda attytterligare speciella regler införs. ställer sig därför myckettveksam till ett system med regionalt differentierad villaschablon. De flesta remissinstanserna är dock i stort sett positivatill tanken på en differentierad schablon som det framhålls alt sakenmåste utredas vidare. Denna inställning redovisas av en majoritet blandlänsstyrelserna. Även kammarrätten i , LRF, . och Svenska anseratt denna fråga bör utredas. När detgäller den närmare utformningen av en differentierad schablon förordar en delremissinstanser den av kommittén diskuterade lösningen, som utgår från de förolika värdeområden anvisade S-tabellerna, Andra menar att man i stället för attutgå från taxeringsvärdet bör ha ett system sotn bygger på boendevärdet.Förslag i sistnämnda riktning lämnas av bl,a, i ,Samfundet för fastighetsvärdering, en minoritet inom samt . Majoriteten inom i Stockhohns län anförföljande i frågan. har i tidigare remissyttrande(Fastighetstaxering 81, SOU 1979:33) anslutit sig till kommitténs uppfattningatt - då fastighetstaxeringen primärt är en form av förmögenhetsvärdering -marknadsvärdet bör utgöra grund för taxeringen. Med de mycket stora regionalaskillnader, som framträder, förefaller det emellertid inte självklart attenbart taxeringsvärdet skall utgöra underlag även för schablonbeskattningen avsmåhus. Viss hänsyn synes kunna tas även till fastigheternas bostadsvärden. Denmetod för detta - med anknytning till valet av byggnadsvärdetabeller inom olikaområden - som kommittén undersökt och förkastat, finner även länsstyrelsenalltför komplicerad och svårhanterlig. Däremot förefaller de värderingsfaktorermed avseende på byggnadernas ålder, storlek och standard, sotn noggrant skallfastställas vid taxeringen, utgöra ett bra underlag för bedömning avfastigheternas bostadsvärden. De är dessutom regionalt helt neutrala. Länsstyrelsenföreslår att kommittén får i uppdrag att i sitt fortsatta arbete närmare utredamöjligheterna att få till stånd en från regional synpunkt mera 1980/81:42 58 En sådan ändring torde bli änmer angelägen i ett system med rullande fastighetstaxering, där de påtaladedifferenserna annars automatiskt ökar. i menar att manredan nu hade bort lägga fram förslag om en differentierad schablonmetod ochanför bl.a. har den meningen att det bland annat motbakgrund av den befarade höga besvärsfrekvensen vid AFT 81 vore av stort värdeatt redan nu införa någon form av differentierad schablonberäkning. Dettaskulle utan tvekan nedbringa antalet besvär högst väsentligt. uppfattning är att det med en enhetligschablon är svårare att bedöma de individuella effekterna. Differentierad metodskulle innebära att lyxkonsumtionen av boende så långt möjligt skulle beskattastill sitt verkliga värde, vilket är ett av motiven med villaschablonen. Medledning av S-tabellens motsvarighet vid allmänna fastighetstaxering (P-tabell)torde det inte heller vara omöjligt att med någorlunda säkerhet få enuppfattning om antalet fastigheter i olika skikt inom olika tabellområden.Enligt uppfattning har kommittén inte anfört några bärande skälmot differentierad villaschablon. i anför bl,a, följande. Förslaget om regionalt differentierad schablon förhindraratt det progressiva skatteuttaget inträder för fastigheter som understiger enviss storlek och standard. Dock kvarstår fulla effekten avmarknadsvärdeanknytning inom varje skikt. Ett beskattningssystem som så långtsom möjligt neutraliserar effekterna av regionala skillnader i fastighetspriserbör eftersträvas. Beskattningen kan i stället anknytas till fastighetensstorlek, standard, ålder etc. som på ett riktigare sätt än marknadsvärdetspeglar boendevärdet. Hur boende-värdet skall beräknas, om systemet uppfyllerkravet på enkelhet etc. är svårt att förutse. ansluter sig idenna del till experten särskilda yttrande och understryker vikten avatt frågan om en beskattningsmodell grundad på boendevärdet utreds. LRF för fram önskemål om att intäktsberäkningen grundas påhyresnivån på orten. Den av kommittén föreslagna höjningen av det s.k.villaavdraget från . behandlas av en delremissinstanser. Bosladsstyrelsen år tveksam till förslaget om en generell höjningoch anser att det extra avdraget i stället bör bestämmas med hänsyn tillvillaägarens inkomst och försörjningsbörda. Från länsstyrelsehåll ifrågasättsom höjningen inte bör vara större. En majoritet inom i förordaren höjning till . medan i föreslår . i anser att det extra avdragetbör differentieras och bestämmas till av riktvärdet i tillämpligS-tabell. anför bl.a. följande. 1980/81:42 59 har sökt en lösning som kan mildraeffekterna av höga taxeringsvärden för den bofasta befolkningen. Länsstyrelsenföreslår därför att den föredömliga utredning kommittén gjort beträffandedifferentierad villaschablon i stället läggs till grund för differentiering avdet extra avdraget. Ett väl avpassat extra avdrag, baserat på riktvärdet(S-tabellen), skulle kunna mildra konsekvenserna av höjda taxeringsvärden så attallvarliga konsekvenser undviks. förslag innebär att det extraavdraget beräknas till viss procent av riktvärdet för småhus dvs. förrespektive värdeområde vald S-tabell. Vid val av lämplig procentsats harlänsstyrelsen stannat för att föreslå . i instämmer i princip ikommittéförslaget men menar att det extra avdraget bör differentieras regionaltför fastigheter med avsevärt större taxeringshöjningar än riksgenomsnittet.Länsstyrelsen anser att förde delar av landet där taxeringsvärdehöjningarnaberäknas uppgå till i vart fall mer än 140 ä för permanenthusen det finnsskäl att modifiera kommitténs förslag så att skatteökningarna nedbringas tillden nivå som kommittén ansett som rimlig och som godtagit. Vidareanförs bl, a, följande. Det minst komplicerade sättet att nå önskat resultat synesvara att ändra det extra avdraget. föreslår med åberopande av detanförda att villaschablonen differentieras regionalt på så sätt att det extraavdraget höjs med lämpligt belopp i förhållande till det av kommitténföreslagna beloppet för fastigheter inom kommuner med avsevärtstörre taxeringsvärdehöjning än riksgenomsnittet. För och kommunföreslår att extra avdraget fastställs fill lägst ,vilket innebär en i förhållande till förslaget minskad månadskostnad av 25kronor. För en ändring i denna riktning talar även kommitténs uttalande (sid176) att ett oförändrat realvärde jämfört med nuvarande avdragsbeloppförutsätter en höjning fill . Kommittén har emellertid utanmotivering ansett att höjningen bör begränsas till . Mot bakgrund av att skattekostnadsökningarna i stort fåranses innebära höjningar utöver vad som kommittén anser som acceptabla anserlänsstyrelsen , att justeringar av skiktgränser och höjningen av det s.k,extra avdraget ej innebär en tillräcklig anpassning av kostnadsnivån. Ett lämpligtsätt att motverka denna effekt, är att höja extra avdraget med , utöverkommitténs förslag till . Näringslivets byggnadsdelegation och anser att det extra avdraget bör bestämmas till åtminstone 2 000kr. Kommittén har ansett att den kommunalagarantibeskattningen som sådan inte har omfattats av utredningsuppdraget. remissinstanser ifrågasätter om inte också denna fråga hade bort behandlasi betänkandet. Så anser bl, a, länsstyrelserna i , och . 1980/81:42 60 i framhåller att omgarantibeskattningen inte beaktas innebär försläget för fastigheter i det läneten skattekostnads-ökning som ligger helt ovanför de nivåer som kommittén haransett acceptabla. Andra remissinstanser som reagerat mot att denna fråga intetagits med i förslaget är bl,a, LRF, Samfundet för fastighetsvärdering. Vissa remissinstanser,däribland en majoritet inom landstingsförbimdet, anser att garantibeskattningenbör vara oförändrad. En majoritet inom i föreslåratt repartitionstalet sänks till medan en minoritet motsätter sig ensänkning. Även en majoritet inom i , en minoritetinom landsting.sförbundet samt anser att en sänkningav repartitionstalet måste ske om villaskaltens höjning skall hålla sig inomden föreslagna nivån. Näringslivets byggnadsdelegation anser att ettbibehållande av den nuvarande garantibeskattningen framstår som en tveksamkostnadsbelastning för villaägarna. Delegationen framhåller attgarantibeskattningen i vart fall inte får skärpas genom höjda taxeringsvärden, Åtskilliga remissinstanser betonar starkt behovet avföljdändringar på andra områden än villabeskattningen. Som exempel nämnsförmögenhetsbeskattningen, arvs- och gåvobeskattningen, reglerna om extraavdrag på grund av nedsatt skatteförmåga för folkpensionärerna, debitering avskogsvårdsavgifter, beskattning av s.k. äkta bostadsföreningar samt schablonbeskattningenav medlemmar i bostadsrättsföreningar. Påpekanden härom lämnas av bl,a, länsstyrelsernai , och . HSB anser att intäktsschablonen för flerbostadshus börsänkas från till , Näringslivets byggnadsdelegation anser attskiktgränserna vid förmögenhets-, samt arvs- och gåvobeskatlningen böruttryckas i basenheter på samma sätt som den föreslagit vid villabeskattningen. En del remissinstanser framhåller att de: behövs åtgärderäven på områden utanför skattelagstiftningen, exempelvis i fråga ombostadsfinansiering och bostadsbidrag. Uttalanden i denna riktning gör bl.a, ,och . Bostadsstyrelsenframhåller särskilt att en väsentlig ökning av bostadskostnaderna för egnahemsannolikt skulle få allvarligare sociala konsekvenser för en stor del avbarnfamiljerna än för övriga hushållsgrupper. Länsstyrelserna i samtGöteborgs och län uttrycker särskild oro för vad höjningen avtaxeringsvärdena kan innebära för den bofasta befolkningen i kustsamhällena. Några remissinstanser pekar även på förefintligheten avannat utrednings- 1980/81:42 61 material som kunnat användas, SCB framhåller att kommitténi stället för alt konstruera exempel för att belysa individuella effekter avförändringar av taxeringsvärden, m,m,, hade kunnat utnyttja material från tvåutredningar, inkomstfördelningsundersökningen och småhusundersökningen, Bostadsstyrelsenhänvisar till ett omfattande siffermaterial från SCB:s bostads- och hyresundersökningår 1978 (BHU:78, Bo 1978:6 och 10), Till yttrande har bifogats ettomfattande material om beräkningar av samhällets viktigaste ekonomiskastödåtgärder till bostadsförsörjningen , har genomfört en studie av samhällsekonomiskaeffekter av egnahemsägarnas avdragsrätt. Prop.1980/81:42 62 Propositionen.................................................... ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... ..... 1 Lagförslag......................................................... ..... 3 1 Förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt 13 3 Förslag till lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 18 4 Förslag till lag om ändring i lagen(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension................................................... 24 5 Förslag till lag om ändring i lagen(1962:382) angående införande avlagen om allmän försäkring.......................... 26 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 27 1 Inledning..................................................... 27 2 Bostadsbeskattningen.................................... 29 2.1 Beskattningen av en-och tvåfamiljsfastigheter 29 2.2 Beskattningen av bostadsföreningar ochderas medlemmar 34 2.3 Kapitalbeskattningen............................... ... 37 2.3.1 Inledning...................................... ... 37 2.3.2 Förmögenhetsbeskattningen............ ... 37 2.3.3 Arvs- och gåvobeskattningen........... ... 39 2.3.4 Familjeföretagens skattelättnader..... ... 41 2.3.5 Värderingen av bostadsrätter........... ... 42 2.4 Folkpensionärernasskattelättnader m,m..... ... 44 2.4.1 Beskattningsfrågor......................... 44 2.4.2 Kommunala bostadstillägg m,m...... ,,. 2.5.................................................... Beskattningav räntebidrag enligt bostadsfinansieringsför ordningen (1974:946)........................... ,. 3 Hemställan................................................... ... 49 4 Beslut......................................................... 49 Bilaga2 ,..................................................... ,... 55