prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Vi har i stället föreslagitatt delägare i handelsbolag inte skall ha rätt till skattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget (3 S andrastycket). Det återstår att ta ställning till vad som skall ske när utdelningen uppbärs av ett dödsbo som behandlas enligt reglernaför handelsbolag. Detta inträffar fr. o. ra. fjärde beskattningsåret då dödsfallet ägderura, om boets statligt taxerade inkorast överstiger10 . eller dess skattepliktiga förmögenhet ärstörre än . I punkt 4 av anvisningarna till 53 5 KL finns vissa bestänmelser om hur inkomsten skall fördelas mellan delägarna,raen särskilda fördelningsregler torde ändå bli nödvändiga om rätten till skattereduktion skall utsträckas till dessa fall. Som vi anförde beträffandehandelsiolagen är det mindre lämpligt att införasådana särregler i ett provisoriura sv det här aktuella slaget. Till detta kommer att det står bäst i överensstämmelsemod grunderna för nuvarande dödsbciregler att vägraskattereduktion så länije dessa äldre dödsbon hållsoskiftade. I enlighet med det nu anfördahar Prop.1980/81:39 173 vi föreslagit att delägare i ett dödsbo som behandlas son handelsbolag inte skall ha rätt till skattereduktion för boets utdelnings inkomster. Underlaget för skattereduktion (4 §) De allraänna förutsättningar för skattereduktion sora har angetts i 2 och 3 §§ kan sammanfattas enligt följande: a) Utdelningenskall utgå i pengar och belöpa på börsregistrerade aktier i svenska företag eller päandelar i svenska aktiefonder som huvudsakligen består av sädanaaktier. b) Utdelningenskall utgöra intäkt av kapital förden skat-tskyld ige. c) Skattskyldighetskall föreligga för utdelningen enligt 53 § KL och 6 §SIL. d) Utdelningen skall i princip ha tillfallit denskattskyl dige direkt (inte via handelsbolag eller dödsbodär han är delägare). I 4 § finns bestämmelser om hur underlaget för skattereduktion skall bestämmas förett visst beskattningsår. I ett första stegavgörs för varje skattskyldig (fysisk person eller dödsbo) om den skattskyldige under beskattningsåret har haft någonreduktionsgrundande utdelning och hur stor denna i så fall har varit. Reduktionsgrundande för beskattningsåreti fråga är sådan utdelning som uppfyller kravenunder a)-d) ovan och som har blivit tillgänglig förlyftning under beskattningsåret. Enytterligare förutsättning är att den sarananlagda utdelningenunder året har uppgått till . Denna begränsning har tillkommit av rent praktiska skäl (avsnitt 7.3,1.3), Prop,1980/81:39 174 Underlag för beräkning av skattereduktion är den skattskyldiges reduktionsgrundande utdelningminskad raed i princip hälften av det sparavdrag sora harutnyttjats vid taxeringen för det ifrågavarande beskattningsåret. Vad nu sagts gällerför ensamstående. Förmakar har vi föreslagit särskilda regler om beräkning av ett gemensarat underlag. Det skulle i och för sig vara fullt raöjligt att beräkna underlaget separat för varje make enligt sanma regler sora gäller förensamstående. I modell A kunde därefter reduktionsbeloppet beräknas individuellt (i modell B skulle de separat beräknade underlagen få summeras innan reduktionsbeloppet fastställs). Att vi ändå har föreslagiten gemensam beräkning sammanhänger med de regler som gäller försparavdraget. Detta avdrag kan fritt fördelasmellan makarna. Medgavs individuell beräkningav underlaget för skattereduktion, skulle makarna genorafördelningen av sparavdraget kunna påverka storleken av reduktionsbeloppet. Mot denna bakgrund har vi föreslagit att ett gemensamt underlag skall beräknas förraakar. Detta underlag utgörs av summan av makarnasreduktionsgrundande utdelningar minskad med i princip hälften av det eller de sparavdrag som makarna harutnyttjat. För tydlighetens skull bör framhållasatt kravet på att utdelningen, för att vara reduktionsgrundande, skall ha uppgått till sammanlagt . skall tilllämpas påvardera maken för sig. t.ex. en make under beskattningsåret har utdelningar pä . och den andra naken har utdelningar på , uppgårderas sammanlagda reduktionsgrundande utdelning till . Beräkning av reduktionsbeloppet (5 S) På denna punkt skiljer sig givetvisde båda modellerna åt. Beträffandeutformningen av de tabeller som är avseddaatt användas för att fastställareduktionssatsen kan vi hänvisa till avsnitt 7,3.1.3. Prop.1980/81:39 175 Det reduktionsbelopp som beräknas för makar på basis av det gemensamma underlaget skall enligt 5 Ssista stycket fördelas nellan dem efter storlekenav vardera makens reduktions-grundande utdelning. Övrigabestämraelser (6 och 7 §§) Hänvisningen i 6.S till vissa bestäramelser i uppbördslagen(1953:272) innebär a) attskattereduktion för utdelning får ske endast i frågaora statlig inkomstskatt, inkomstskatt, skogsvärdsavgift och skattetillägg, b) att bestämraelserna om skattereduktion för utdelning skall iakttas vid debitering av skatt, c) att öretal som uppkomraer vid beräkning av reduktionsbeloppet bortfaller. Av hä_nvisningen i 7 § till 52 §1 mom. KL och 11 § 1 mom. SIL följer att bestämmelsernaora makar skall tillämpas dels på gifta skattskyldiga som sammanlever, dels pä andra skattskyldiga som taxeras som sammanlevandemakar (65 § sista stycket KL). I enlighet med vad som anförts i avsnitt 7.3,4 har vi föreslagitatt bestämmelserna skall bli tillärapliga förstagängen i fråga om utdelning som tas till beskattning vid 1982 ärs taxering (). 8.2 Schablonavdraget vid realisationsvinstbeskattningen I avsnitt 7.3.2 har vi gjort bedömningen att en höjningav avdraget kan fä gynnsamma effekter och att en fördubbling av nuvarande avdrag kan göras utan att resultatet av vårt Prop.1980/81:39 176 fortsatta arbete föregrips.En höjning medför att ett nytt avdragsbelopp skall införas i 35 S 3 raora. andra stycket KL i stället förnuvarande . Vi har utgått från att en höjningbör bli tilläraplig påförsäljningar som sker 1980. våra förslag om skattereduktion föranlederföljdändringar i flera författningar.I det följande begränsar vi oss till att ange två materiella ändringar.som enligt vår uppfattning är nödvändiga. Vi har däremotavstått från att diskutera ändringar i taxeringslagen(1956:623). Inte heller tar vi upp fräganom samordning med reglerna för sjömansskatt. Begränsningsregeln (80/8 5-procentregeln) Enligt lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, begränsningslagen, skall en jämförelse göras mellan ett spärrbeloppoch ett skattebelopp. Spärrbeloppet motsvarar i princip av den statligt beskattningsbara inkomsten till den del den inte överstiger 30 basenheter sant av överskjutande belopp. Skattebeloppet är suraraan av den statliga inkomstskatt, förmögenhetsskattoch allraänna kommunalskatt samt de landstingsmedel och egenavgifter sora har påförts denskattskyldige. skattebeloppet ärstörre än spärrbeloppet, nedsätts statlig inkomstskatt, förmögenhetsskattoch allmän arbetsgivaravgift med överskjutande belopp (förmögenhetsskatten får dock inte sättasner till lägre belopp än skatten påhalva förmögenhoten). Om den skattskyldige ärberättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt eller förmögenhetsskattgenon bl.a. skattereduktion enligt 2 §4 eller 5 nom. uppbördslagen (1953:272) eller sparskattereduktiongäller enligt 4 § tredje stycket begränsningslagen att skattebeloppet skall beräknas som ora skattereduktion inte hade skett. Prop.1980/81:39 177 skattskyldige fåralltså i första hand skattenedsättning enligtbegränsningslagen och kan därutt?ver fåskattereduktion. Enligt vår meningfinns det inte anledning att i detta sammanhang behandla skattereduktion för utdelning påannat sätt än övriga forraer av skattereduktion. 4§ tredje stycket begränsningslagen börkompletteras i enlighet med detta. Ordningsföljden mellanolika former av skattereduktion Enligt 2 § tredjestycket lagen (1978:423) om skattelättnaderför vissa sparformer skall sparskattereduktiontillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272). Föreskriftenbehövs med hänsyn till de bestämmelseri lagen vars tillämpning är beroende av om sparskattereduktion har erhållits eller inte. Lagrummet bör kompletteras såatt det framgår att sparskattereduktion skall gå före även skattereduktion för utdelning. 12 1980/81. Prop.1980/81:39 179 1 särskiltyttrande av ledamoten Majoriteten inom kapitalvinstkomraittén anser att stimulans av aktiesparande bör ges i formen av en skattereduktion inom enkostnadsram som motsvarar avräkning för halva bolagsskatten på utdelade vinstmedel. Vidare anses en höjning av det s.k. schablonavdraget från . Enligt min uppfattning ärden av komraittén angivna lättnadsnivåninte tillräcklig för att uppnåavsedda stimulanseffekter. Vidare inriktas kommitténs förslag huvudsakligenpå aktieägare med relativt stora aktieinnehav. Enligt minmening är det olämpligt att ge stimulansåtgärderna en sådan inriktning. Detta skulle ytterligare förstärka denobalans som aktiesparandet i vårt land f.n,kan anses ha, .Jag anser att stimulansåtgärderna i långt störreutsträckning bör inriktas påatt bredda aktieägandet i vårt land. En sådaninriktning innebär att de största lättnadernakommer sådana hushåll till del som f.n. har begränsade eller inga aktieinnehav. Det enklaste sättet att åstadkommadetta är att göra den effektiva avkastningen, dvs, både direktavkastningen och värdestegringen, påen börsportfölj i storleksordningen 20 000 - . skattefri.För större aktieägare ges lättaader i form av skattereduktion . Jag förordar därför att - ett särskilt utdelningsavdrag på . för makar införs, - cn skattereduktionutformad i enlighet med avräknings- Prop.1980/81:39 180 systemets principer (modell A) och med en avrakningsgradmotsvarande minst halv avräkning införs för deutdelningsintäkter som e] kan utnyttjas motutdelningsavdrag och sparavdrag , - samordningenmed sparavdraget sker på så sätt att den skattskyldige efter egetval kan utnyttja sparavdraget fullt ut eller få skattereduktion, - det s.k.schablonavdraget höjs från . Jag redovisar ocksähur en åtgärd kan utformas, som syftar till att på kort sikt förbättra de svenska börs-företaqens soliditet. Bl.a. pågrund av den mycket låga soliditeten hos företagen stårnäraligen det svenska näringslivet s.ämcerustat än någonsin ftirr inför den konjunkturnedgång som kan förväntas under åren1981 och 1982, Därmed kan företagens förmåga till industriell expansion och upprätthållande avsysselsättningen äventyras. Åtgärden inneliäri korthet att skattelättnader ges till aktieägare som använderhögst hälften av utdelningen från svenska börsföretag undernågot av åren 1981 eller 1982 till att teckna nya aktier i detutdelande företaget. Utdelning som används på detta sätt är skattefri.De nyemitterade aktierna anses vid realisationsvinstberäkningen anskaffade utan någon kostnad och då teckningen skedde. Åtgärden riktar sig till alla aktieägare, bådefysiska och juridiska personer. Inom kapitalvinstkommittén råder enighet om att utvecklingen raoton allt lägre soliditet hos svenska ftiretag är ett avgörandehinder för den industriella expansion som Prop.1980/81:39 181 behövs för att återställa balansen i svensk ekonomi. Denna industriellaexpansion förutsätter betydande tillskott av riskvilligt kapital. som dettabehov finns har vi konstaterat att aktieplaceringar genom skattereglernasutformning i hög grad missgynnats i jämförelse medandra placeringsformer och att skillnaderna förstärkts med inflation och stigandemarginalskatter. Dessa förhållanden har lett till att hushållssektornunder minskat sin andel av den totala aktiestocken i börsnoterade ftiretag. Någon säker uppgift om hur spritt aktieägandet ärinom hushållssektorn finns visserligen intemen vissa under siikni ngar indikerar att 20 - 25 av de svenska hushållen äger aktier.Därutöver kan nämnas att antalet mindre aktieägare ökat under enföljd av år trots att hushållenssammanlagda aktieinnehav minskat. Vi har gjort den hedtimningen att relativt små förändringar i hushållenssparande till förmån för aktier skulle ge företaiien ett mycket betydande tillskott av riskkapital.Mot denna baktjrund framlägger nu kommittén sina forslag som siktar till att åstadkomma en verklig stimulans av aktiemarknaden.Stimulansen har fått formen av cn skattereduktioninom en kostnadsram som ungefär motsvararavräkning ftir halva bol atisskat ten.Kommittén har inte haft något underlag for on bodiimning av vilka effekter enavräkning för halva bolagsskatten kan få på ftiretagenskapitalkostnader samt på aktieägarens avkastning efter skatt. Jag har i ett särskiltyttrande tjeraensamt med och .Jan Herin sökt ungefärligtl:ieräkna effekterna på aktieavkastningen efter skatt vid olika avräkningsgrador, Vårslutsats är att en lättnadsnivämotsvarande halv avräkning inte synes vara tillräckligt lor att ge avsedda st imul ansof lektor . Erfarenheterfrån tidiåtgärder i och i utlandet torde också visa att verkligt kraftfulla åtgärder bohuvs ftir att bryta don hittillsvarandeutvecklingen av aktie- Prop.1980/81:39 182 Förslag_ t_i 11 lättnader förhushåIlen Enligt min bedömninginriktas komraitténs förslag i realiteten på aktieägare sora redan har en betydande aktiepott-följ. Man har utgåttfrån att det i denna grupp finns detstörsta gensvaret för stimulanser av aktiemarknaden. Enligt min mening är det olämpligtatt ge stimulanserna en sådan inriktning. Detta skulleytterligare förstärka den obalans som aktiesparandet i vårt land f.n. kan anses ha. Jag anser att stimulansåtgärderna i långtstörre utsträckning börinriktas på att bredda aktieägandet i vårtland. En sådan inriktning skulle innebära att de störstaskattelättnaderna kora sådana hushålltill del sora f.n. har begränsade elleringa aktieinnehav. Endast därigenom kanman enligt min uppfattning få till stånd en mera betydande överflyttning från andra placeringsformer tillaktier och åstadkomma en ur många synpunkter angelägen spridning av aktieägandet. Det enklaste sättetatt åstadkomma en verklig stimulans av aktiesparandet är att göra den effektiva avkastningen, dvs. både direktavkastningen och värdestegringen, påen begränsad portfölj av börsnoteradeaktier skattefri. Där igenom ges aktieplaceringar en rimlig raöjlighetatt kon kurrera raed andra f.n. lågt beskattade eller obeskattade placeringar. De åtgärder sora erfordras för att åstadkomma detta är att införa ett särskiltutdelningsavdrag och att höja det s,k . schablonavdraget vidrealisationsvinstbe räkningen (f.n. . för äldre aktier). Vilken storlek påbörsportfölj för ett hushåll som diskuterade skattelättnader skall inriktas på kan naturligtvis diskuteras. Enligt min meningligger en lämplig avvägning i storleksordningen 20 000 - . skulle innebäraett utdelningsavdrag på , för ensam stående och . ftir makarsamt höjning av schablon avdraget till , I motsats till vad kommittén anfört har jag den bestämda uppfattningen att de ovan diskuterade åtgärderna är ändamålsenliga och de statsfinansiella merkostnadernaringa i förhållande till de effekter som uppnås. Kommittén harredovisat olika problem vid saraordning raed sparavdraget. Av praktiska skäl har kommitténförordat en schablonregel som innebär att underlaget för skattereduktion minskas med hälftenav det utnyttjade sparavdraget, dock inte med större belopp an som motsvarar halva utdelningen. Kommittén påpekar själv att förslagetkan få effekter som från materiell synpunkt är mindre tillfredsställande. Så kan t,ex, en person som utnyttjar hela sparavdragetoch som investerar i aktier inte läggahela utdelningen på de nyköpta aktierna till grund för skattereduktion. Dessa effekter skulle ytterligareftir-stärkas \ det av mig förordade systemet med ett särskilt utdelningsavdrag och delvis förta verkan av inr iktnintjen pä mindre aktieinnehav. Jag förordar i ställetatt dot av kommittén beskrivna alternativ 5 genomförs, dvs. den skattskyldige skall ha rätt - men inte skyldighet - att behandlautdelningsintakter som ränteintäkter ftir att pä så sätt kunnautnyttja sparavdraget. Detta alternativ .jer i samtliga fall stimulans ftir omplacerinijtill aktier och blir neutral i forhållandetill andra st imul ansättiä rdor. Kommittén har utan egetftirord redovisat ofrokterna tich den tekniska utformningen av tvä former av skattereduktion (modellerna A och B) ochansett att iiada .noclollorna är lämpade att licjga till grund för provisoriska stimulansåtgärder. ModejlA har konstruerats mod utf,åntis|iunkt ide principer som liinjer till ärmed sttirro nominella lättnader vid latia än vid htitja inkomster eftersora redukt ionssat sen sjunker Prop.1980/81:39 184 med stigande beskattningsbar inkomst. Modellens inkomstprofilär nära nog identisk med avräkningssystemets.Enligt raodell B är reduktionssatsen oberoende av denbeskattningsbara inkorastens storlek. Den nominella lättnaden blir lika stor i alla inkomstlägen medan den relativa lättnaden ärstörre vid höga inkomster. Härigenomkommer inkomstprofilen att avvika frånavräkningssystemets , För egen del vill jag framhålla följande idenna fråga, Koramittén har i uppdrag att lägga fram ett slutligt förslag tilllättnader i dubbelbeskattningen.Oavsett om åtgärderna inriktas på bolagens eller aktieägarnas beskattning är det ett rimligt antagande att bådametoderna ger likvärdiga ekonomiska resultat. Det måste där.ftör vara lämpligtatt redan nu anpassa förslaget till de principer ettslutligt förslag kan förväntas bygga på. Det ärockså viktigt att utformningen sker medbeaktande av det svenska näringslivets struktur. Mod hänsyn härtillförordar jag en skattereduktionutformad enligt modell A. Avräkningsgradenbör motsvara minst halv avräkning. Omvandling av utdelning till nyemitterade aktier Koramittén har också behandlat vissa andra åtgärder (avsnitt7.3.3) i syfte att ft. "irbättra företatens möjligheteratt genomföra nyemissioner. De åtgärder somtidigare har diskuterats har haft till uppgift att öka den effektiva avkastningen efterskatt pa hushållens placeringar i aktier. Det kanförväntas att - om åtgärderna får avsedd effekt - företagens möjligheterpå sikt att attrahera riskvilligtkapital därmed kommer att förbättras. Jag har tidigare framhållitatt utvecklingen raot en allt lägresoliditet hos svenska företag är ett avgörandehinder för den industriella expansion sombehövs under 198n-talet för att återställa balansen i svensk ekonomi. Denna industriellaexpansion förutsätter betydande tillskott av riskvilligt kapi tal, Därtill komraer att på grund av den Prop.1980/81:39 185 mycket låga soliditetenstår svenskt näringsliv särarerustat än någonsin förr inför den konjunkturnedgång sora kan förväntas . Enligt min uppfattning kan det därför finnas skäl att överväga om en åtgärd sora syftar till att på kort sikt förbättra företagenssoliditet bör införas. Åtgärden går- som koramittén närmare utvecklat - ut på att skattelättnader ges till aktieägare som använder högst hälften av utdelningfrån svenska börsföretag undernågot av aren 1981 och 1982 till attteckna nya aktier i det utdelande bolaget. Utdelning som används på detta satt är skattefri. De nyemitterade aktierna anses vidrealisationsvinstberäkningen anskaffade utan någon kostnad och då teckningen skedde. Kommittén anser siginte - mot bakgrund av vissa principiella och administrativa invändningar - kunna förorda att denna modell genomförs.Enligt min mening har invändningarna inte sådan tyngd att åtgärden pådessa grunder bör avvisas. Jag har därför si'iktutforma författningsförslag och kommentarer till det for att åskådliggöra hur modellen kan tänkas genomföras. Därmed börmöjligheter ges till en raora reellbedömning av modellen. För att underlättaden praktiska hanteringen av nyeraissionerna bör aktieägare inte tillåtas göratillskottsbetalningar när utdelningssumman inte kankonverteras till helt antal aktier. Jag anser vidare att allokeringssynpunkterinte kan tillmätas någon avgörande betydelse i den nu rådande situationen och raed tanke pa den korta periodunder vilken åtgärden ar avsedd att vara i kraft. Det bör därjämte understrykas att endast sådanaföretag som lämnar utdelning och därmed i princip redovisar vinst har nytta av åtgärden. Prop, 1980/81:39 Lag om ändring i koraraunalskattelagen(1 928 : 3",'0 ) Härigenora föreskrivs att 38 § 1 mom. och 39 5 3 mom. konir.iunalskatte-lacen (1928:370) skall ha nedan ant5ivna lydelse. ............. övertagande föreningen. För fysisk [lerson som haft utdelningi pengar på vid inrogistre- en består av vid såsom intäkt, om den ge direkt äger aktien eller andel det belopp en, upptagas endast varmed utdelningen ge varit gift och bott med andre maken, upp- tages endast det belopp varmed suraman av makarnas utdelningar överstiger . Vid beråkn i ng avavdrag enligt detta moment får den skattskyl- Prop.1980/81:39 187 Gällande lydelse Föreslagen lydelse dige undanta intäktsora av-ses i 38 § 1 raom. sista stycket helt ellerdelvis. Denna lag träderi kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i , och tillärapasförsta gången i frågaom utdelning sora tas till beskattning vid taxering. Prop.1980/81:39 188 Lag om preraiering av visst sparande i aktier Härigenora föreskrivs följande. 1 § Skattelättnader enligt denna lag medges den som haft skattepliktig utdelning i peni;arpå vid inregistrerad aktie i svenskt aktiebolag. 2 § Utdelning utgör inte skattepliktig intäkt vid taxering enligt koraraunalskattelagen(1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt till den del den i stället föratt uppbäras kontant använts för att tecknanya aktier i det utdelande bolaget. Bestämmelserna i första stycket gällerendast under förutsättning 1) vinst vidavyttring av aktie sora avses i 1 §beskattas enligt bestämraelserna i 35 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) , 2) högst hälften av denutdelning som den skattskyldige ägt uppbära pä samtliga avhonom ägda aktier i bolaget använts för att tecknanya aktier, 3) belopp under 2)som ej använts för att teckna helt antal nya aktier uppburits kontant av den skattskyldige. Vid tillämpning avbestämmelserna i punkt 1) andra stycket av an visningarna till 54 § kominunalskattelagen (1928:3/0)skall utdel ning som avses i första stycket inte anses ha uppburitsav fore taget under beskattningsåret. 3 § vid realisa tionsvinstberakninqenligt bestämmelserna i punkt 2 b av anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen (1928:370)anses 1980/81:39 189 den nya aktien ha förvärvats utan kostnad. Aktien anses anskaffad den dagbindande avtal om teckningen träffats. Denna lag trädeti kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i . 1980/81:39 190 Laq ora ändring_ i_ kommunaI sk at telagen Utdelningsavdragot har av lagtekniska skäl införts i 38 § 1 mora. I likhet med det extra avdraget enligt 39 § 3 raom, (sparavdraget) bör utdelningsavdraget endast få åtnjutas avfysiska personer. Därmed undantas diidsbon och farail jestif-telser.Vidare bör klart anges att handelsbolag ochdödsbon som i beskattningshänseende behandlas sora handelsbolag också är undantagna. Detta har skett genom att i lagtextenangiva att den skattskyldige skall di rekt ägaaktien eller andelen. Avgränsningen av don utdelning sora orafattasav bestämmelserna har skett på sararaa sättsora i den föreslagna lagen ora skattereduktionför utdelning. Utdelningsavdraget har konstruerats sa att endast detbelopp varraed utdelningen överstiger800 kr, eller för m.akar, ,, skall upptagassom intäkt av kapital. Makar får raellan sig fritt avgöra hur de . skall fördelas på raakarnasutdelningsinkoraster. Nar dot gällersamordningen med sparavdraget har jag tidigare framhållit att dot av kommittén framlagda förslagetdiskriminerar mindre utdelningsinkomster och motverkar en överflyttning frånandra placeringsformer till aktier. Jag anser att kommitténs farhågoratt det av mig förordade alternativet ställer de skattskyldiga inför svåra deklarationsprobleraär betydligt överdrivna. I samtliga de fall där räntenettot är positivt uppkomraer inga problem för de skattskyldiga. Sparavdrag som ej kunnat heltutnyttjas mot räntenettot används mot utdelningsintäkten.