prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — UHÄ har på regeringens uppdrag även prövat möjlighetenatl fortsättningsvis anordna kurser för sjöfartsadministralörer frånutvecklingsländer saml lankoperaliva säkerhelskurser i . Härutöver har UHÄutrett frågan om behovel av fortbildning och vidareutbildning av sjöbefäl ochdrift- och underhållsteknisk personal. För fortbildning och vidareutbildning bör så långtmöjligt högskolans reguljära utbildningsutbud användas. Därigenom underlättasett rationellt ulnyltjande av de samlade resurserna inom högskolan. Jagansluter mig därför till UHÄ: s förslag att kurser för fortbildning ochvidareutbildning av aktiv sjöpersonal endasi skall anordnas vid högskoleenhetermed sjöbefälsutbildning. Eftersom sjöbefälsutbildningen i bl. a. skallläggas ner bör således även fortbildnings- och vidareutbildningsverksamhelendär avvecklas. Medel för fortbildning och vidareutbildning bör tills vidareanvisas under förevarande anslag och ställas till UHÄ:s disposition. skall de nya påbyggnadslinjerna förutbildning lill driftingenjör, sjöingenjör och sjökapten starta. Jag hardärför beräknat särskilda medel för planering och utveckling av dessa linjernästa budgetår (.) atl fördelas pä berörda högskoleenheter. UHÄ har redovisat elt förslag rörande denframtida radiolelegra-fislutbildningen. Förslaget bereds f. n. inomutbildningsdepartementet. Sedan beredningen slutförts avser jag att återkommatill regeringen i denna fräga. Nuvarande radiotelegrafistulbildning bör tillsvidare anordnas vid högskolorna i och /med 24antagningsplatser vid vardera enheten. Enligl UHÄ föreligger behov av all kunna erbjudayrkesleknisk högskoleutbildning (YTH) med växlande tidsintervall och varierandelokalisering beroende på efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Ämbetet hardärför lagt fram förslag lill en modell för planering och anordnande av YTH. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 421 UHÄ:s modell innebär en övergång lill en mer flexibelordning för dimensionering och lokalisering av de yrkestekniska linjerna. Ensådan ordning skulle kunna åstadkommas genom att dels flera sådana linjer gesen gemensam planeringsram vid varje högskoleenhet med YTH-utbild-ning, varvid inlealla linjer förutsätts anordnas , dels genom att lokaliseringen av enviss linje växlar över tiden. Huvudansvaret för den yrkeslekniska utbildningenbör koncentreras lill någon eller ett par högskoleenheter inom varje region.På varje enhet måste verksamheten ges en sådan omfattning all man uppnårstabilitet och kvalitet i planeringen och ledningen av verksamheten. a.måste en viss fast uppsättning av lärare finnas likaväl som elt upparbetatkontaktnät med branschförelag m.m. Någon YTH-linje bör ges kontinuerligt menden bör kunna kompletteras med andra linjer som alternerar är frän år. För atltillgodose behovet av geografisk spridning kan någon linje gesutanför den ort där den ansvariga högskoleenheten är belägen. Den kan då förläggastill annan högskoleenhet inom eller ulom regionen eller lill en ort som intereguljärt har högskoleutbildning. Fördelningen av den givna totalaplaneringsramen mellan olika YTH-linjer och av linjeutbudet mellan olika orterbör göras inom ramen fördel reguljära planeringsarbetet i samverkan mellanberörda högskoleenheter, regionstyrelser och UHÄ. Jagdelar UHÄ:s uppfattning att smidigare planering och anordnande av utbildningbör kunna leda fill ett mera rationellt utnyttjande av resurserna. Jag vill bl.a. erinra om att det i samband med atl fattade beslut omförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning angavs att enutbildningslinje skulle kunna ges etl anlal år på en ort för alt sedan flyttastill någon annan ort eller ersättas med någon annan linje. Jag är dock inte nuberedd atl biträda UHÄ:s förslag om formerna för en sådan rörligare planering.Enligt min mening bör denna kunna åstadkommas genom att UHÄ i sinaanslagsframställningar successivt redovisar Ireårsplaner för utvecklingen avYTH. Därmed bereds regeringen och möjlighet att la ställning tilldimensionering och lokalisering av de olika YTH-linjerna. Utgångspunkten fördessa treårsplaner bör vara dels den planeringsram för YTH-ulbildningen somskall gälla /82, dels att de kan genomföras inom befinlligaekonomiska ramar. Medanledning av vad som har anförts i prop. 1978/79: 100 bil. 12 (UbU 1978/79: 32,rskr 1978/79: 272) uppdrog regeringen genom beslut ät UHÄ atl isamverkan med i utreda frågan om inrättande av entransporlteknisk linje i . I uppdraget ingick bl.a. - som enförutsältning för beslut om inrättandet - alt det skulle utredas i vilkenomfattning motsvarande utbildning redan förekommer inom ramen förmaskinlekniklinjen vid andrahögskoleenheter. Vidare borde också utredas dels möjlighelerna alt inrättatransportlekniklinjen vid ylterligare någon eller några högskoleenheter, delsförutsättningarna att inom ramen för linjen åstadkomma en viss profileringmellan orterna. 1980/81:100 Bilaga 12 422 Högskoleutbildning inom transportområdetförekommer inomsektorn för utbildning för administrafiva, ekonomiska och sociala yrken i form av en allmän linje,transpoiladminislrativa linjen (80 poäng), och en lokal linje vid i , transport- ochtrafiklinjen (80 poäng). Inom sektorn förekommer dessulom elt antalkortare kurser med olika inriktningar.Transportadministraliv linje om 80 poäng finns dessutom vidHandelshögskolan i . Inom sektorn för utbildning för tekniska yrkenfinns etl rikhaltigt utbud av transporlulbildning i form av företrädesvisvalfria, kortare kurser inom ett antal studieinriktningar vid detekniska högskolorna (motsvarande). Denmest omfattande iransporlutbildningen ges inom industriell ekonomilinjen, maskinlekniklinjen och väg- ochvallenbyggnadslinjen. UHÄ föreslår nu alt en allmän utbildningslinje,transportlekniklinjen om 160 poäng, inrättas den och förläggs lill i . UHÄ föreslår vidare att planeringsramenfastställs lill 30 antagningsplatser som en motsvarande minskning avplaneringsramarna för industriellekonomi-linjen och maskinlekniklinjen genomförs. 1 förra årets budgelpropostion (prop. 1979/80:100 bil. 12, UbU 1979/ 80:21, rskr1979/80:291) tog jag bl.a. upp frågan om uppspjälkning av de nuvarande allmänna utbildningslinjerna iytterligare sädana. Jag framhöll härvidangelägenheten av all undvika en splittring. Jag pekade också på vikten av alt högskolemyndigheterna när deulformar förslag till nya allmänna utbildningslinjer beaktar kravet på atllinjerna dels bör ha en viss breddoch medge möjlighet tillfördjupning, dels täcker elt mera permanent utbildningsbehov som inle redan är tillgodosett. Frågan om inrättandeav en allmän Iransporltekniklinje bör ses mol denna bakgrund. Behovet av iransportteknisk utbildning är enliglmin mening styrkt. Utvecklingen inomIransporlomrädet har förstärkt de lidigare påtalade behoven. Samtidigthar kraven vidgats till alt omfallaallt fler funktioner och även nya avnämare. Funktionerna är i flertalet fall klart definierade och avgränsadelill specifika avnämare med olika krav pä transporlteknisk kompelens. Behovelav utbildade specialister är emellertid för varje funktion relativtbegränsat. UHÄ:s utredningsarbete pekar på det förhällandetatt transportområdet omfattar ett sästort antal funktioner att del knappast är möjligt att inom en enda linje lillgodose samtliga krav som dessaställer. Även om det samlade utbildningsbehoveti sig kan kvantitativt motivera atl en särskild transportteknisk utbildninganordnas, är det med hänsyn till despecifika funktionskraven tveksamtom della behov kan tillgodoses genom anordnande av en allmän utbildningslinje på endast en ort. Linjen måste i sådanlfall förläggas till förutomuniversitetet i - de lekniska högskolorna i Slockholm och i , om nu pågående transportteknisk utbildning där skall kunna på motsvarande sätttillgodose de funktionskrav inomtransportområdet som nuvarande inriktningar syf- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 423 Jag anser atl ulbildningen pädessa orter i huvudsak bör få behålla sina nuvarande former. Den transporttekniska ulbildningen inom högskolanbör därför tills vidare anordnassom grenar eller inriktningar av befintliga linjer. En sådan ordning medger atl den iransporttekniska ulbildningenvid varje högskoleenhet kan hållassamlad inom en utbildningslinje. Därigenom underiättas också informationen lill såväl studerande som avnämare. Genom en lämpligprofilering av grenar och inriktningar bör del vara möjligt atl tillgodose de varierande behov som ligger bakom denfunktionella uppdelningen av Iransporlomrädet. Jag vill i detla sammanhang ta upp ell förslagfrån CTH om inrättande av en nycivilingenjörsutbildning i industriell produktion och administration. Utbildningen avser atl ge kunskaper i hur manutnyttjar olika konstruktioner för alt bygga upp och underhålla en industrielltillverkning. Den moderna industrin är i sig etl myckelkomplicerat tekniskt, ekonomiskt ochsocialt system. Enligl min mening är det därför viktigt alt skapa en förstärkt bas för utbildning och forskning medett integrerat tekniskt, ekonomisktoch administrativt synsätt pä industriföretagels alla aktiviteter. Ingenjörsutbildning av detla slag är vanligutomlands. 1 kan endast enallmän linje sägas tillhöra denna kategori, nämligen industrieli-ekonomilinjenvid i . Jag anser alt detta utbildningsområde måsteberedas ökal utrymme i den lekniska högskoleutbildningen. är delangeläget alt industriell-ekonomilinjen föriäggs även till andra orterän . Den nu föreslagna utbildningen vid CTH har vissalikheter med nyssnämnda utbildningi . Med hänvisning lill vadjag har anfört om uppspjälkning avnuvarande utbildningslinjer är jag inte beredd att biträda förslagel om ensärskild linje för industriell produktion och administration. Det fortsattaplaneringsarbetet bör inriklas på att industriell-ekonomilinjen /84 förläggs även till CTHoch inriklas mot produktionstekniki huvudsaklig överensstämmelse med den uppläggning som högskolan har föreslagil. Antagningen lill ulbildningen bör omfatta 30 studerande.Kostnaderna för planeringen och genomförandel bör bestridas inom ramen för de resurser som CTH disponerar förgrundläggande högskoleutbildning. UHÄ har föreslagit alt en bioleknisk inriktningpä kemitekniklinjen vid universiteteti inrättas nästa budgetår. Ämbetet räknar även med att sådana inriktningarsenare skall anordnas vid andra universitet och högskolor. Inom det biotekniska området, som omfattar bl. a.leknisk biokemi, medicinskbioteknik, enzymleknik och genteknik, ligger forsknings- ochkunskapsmässigt pä en hög nivå. Framgångar har nåtts såväl inom läkemedelsindustrin som utanför denna sektorsom en följd bl. 1980/81:100 Bilaga 12 424 närasamverkan mellan högskoleforskning och olika delområden inom industrin. Biotekniken kommer att få en ökadanvändning inom många områden. Särskilt biokemin kommer av allt atl döma altutvecklas krafligl. Slora möjligheter kan härigenom komma att öppnas inle minstinom läkemedelsområdet och för framställning av specialkemikalier. Behovet av utbildning inom området har bl.a. understrukits avstyrelsen för teknisk utveckling ochIngenjörsvetenskapsakademien. Jag delar denna uppfattning. Jag anser altmöjligheterna atl inrätta speciella biotekniska inriktningar på kemitekniklinjen bör prövas. Jagförutsätter härvid alt kostnadernakan rymmas inom ramen för de medel som högskolemyndigheterna disponerarför grundläggande högskoleutbildning. UHÄ har i sin anslagsframställning beräknat särskilda medel för atl förnya utbildningen inom dalateknikområdet. Ocksåjag anser en sådan förnyelse viklig.Utveckling av nya studieinriktningar och förnyelse av utbildningslinjernas ämnesinnehåll ingår som endel av högskolans normalaarbetsuppgifter. Jag utgår frän atl förnyelsen av utbildningen inom datateknikomrädet av berörda högskoleenheterbetraktas som högt prioriterad och att det därför skall vara möjligt attgenomföra förändringar genomomprioriteringar av befintlig verksamhet. Jag är därför inte beredd atttillstyrka UHÄ:s förslag om särskilda medel för ändamålet. Under desenaste tio åren har en successiv utbyggnad skett av den tekniska utbildningen vid högskolan i har tagit initiativ tilletl flertal intressanta utbildningar,vilkel har resulterat i riksunika utbildningslinjer och studieinriktningar. Somexempel härpå kan samhällsbyggnadstekniklinjen nämnas. Erfarenheterna från högskolan i visar trotsstora informationsinsatser på uppenbara svårigheier atl rekrytera studerande till "nya" utbildningar. Del är viktigt att högskolan i iframliden får etl sådanl utbildningsutbudalt en stabilisering av verksamheten kan åstadkommas. Mina förslag i del följande bör ses som elt led ien sådan process. har föreslagit att den nuvarandegeoteknologilinjen delas i en väg-och vattenbyggnadslinje och en bergsvelenskaplig linje med vardera 40 nybörjarplatser. Den bergsvelenskapligalinjen kan t. v. eventuellt behållabenämningen geoteknologilinjen. Delningen föranleder inga krav pä ökadmedelstilldelning. bedrivs en fyraårig civilingenjörsutbildningi anläggningsteknik vid högskolan.Ulbildningen har vissa likheter med den väg- och vattenbygg-nadsulbildning som finns på andra håll i landel.1 utbildningen i betonas främstanläggningsbyggandel och de därmed sammanhängande ekonomiska,produktionstekniska och entreprenadtekniska delarna av väg- och vatlenbyggandet. Utbildningen har etl starkt inslag avgeovetenskap såsom geofysik, bergteknik och bergmekanik. Kombinationen av konstruktionslekniska ämnen,anläggningsproduklionsleknik och geovetenskap ger en utbildning med inriktningockså mot berganläggnings- och Prop.1980/81:100 Bilaga 12 425 underjordsbyggande,dvs. sådana delar av anläggningsbyggandel som ökar i omfattning. Högskolan har nio tjänster som professoroch elt antal tjänster som universitetslektori anslutning lill det nämnda området.Behovel av lokaler och utrustning för utbildningen är väl tillgodosett. Geoteknologilinjen har ell stortantal vakanta utbildningsplatser.Enligt min mening är det synneriigen angeläget alt bättre utnyttja den forsknings- och utbildningskapacitet inomområdet som statsmakterna har anvisat medel för. Jag anser alt ettsådant utnyttjande lättare kan uppnäs omväg- och vallenbyggnadslinjen, inriktad mot anläggningsteknik, förläggstill högskolan nästa budgetår. Antagningen lill linjen bör tills vidareomfatta 40 studerande. Planeringsramenför geoteknologilinjen bör minskas med 40 platser. Vad beträffar geoteknologilinjen är jag f. n.inle beredd atl tillstyrka en namnändring lill bergsvetenskapslinjen. 1 föregäende års budgetproposition förordade jagatt arbelsmiljöulbild-ning skulleanordnas försöksvis vid högskolan i fr.o.m. /82 ihuvudsaklig överensstämmelse med den uppläggning som UHÄ lidigare hadeföreslagil. Antagningen tillutbildningen borde omfatta 25 studerandeoch tills vidare ske vartannat är.Kostnaderna för planeringen ochgenomförande av ulbildningen borde bestridas inom ramen för de resurser som högskolan disponerar förgrundläggande högskoleutbildning. 1 sin anslagsframställning för /82har högskolan i som förstabesparingsförslag fört upp all utbildningslinjen för arbetsmiljöutformning inte startas. Enliglhögskolestyrelsen finns inga lediga resurser att disponera. Vidare framhållsalt det i en nedskärningssilualion skullefå helt oacceptabla konsekvenser för övriga utbildningslinjer om resurser skulle omdisponeras för en nyutbildning. I detta sammanhang bör nämnasall vid högskolan ansett att utbildningeni arbelsmiljöutformning inte bör höra till den tekniska sektorn. Även anvisar försöksverksamhet medarbetsmiljöutformning som elt första besparingsallernativ. harlidigare stött anordnandet av utbildningen men framhåller atl man nu tagitintryck av linjenämndens synpunkler. Enligt vad jag har erfarit planerasförsöksulbildningen som ett slags kombinerad arkitekt- och designutbildning.Inslaget av lekniska utbildningsmomentär litet i förhällande till bl. Förutsättningarna att anordnaarbelsmiljöulbildning har väsentligt ändrats sedan jag log upp frågan i förraårets budgetproposition. Det slatsfinansiellalägel har nödvändiggjort en nedskärning av antagningskapaciteten för allmänna utbildningslinjer bl. a. arkitektlinjen.Samtidigt har behovel av enprioritering mellan olika utbildningsinsatser ökal. Därtill kommer atl den föreslagna utformningen avförsöksverksamheten med arbetsmiljöut- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 426 bildningenligt min mening inle stämmer överens med de riktlinjer som regeringentidigare har angett. Atl under de omständigheter jag här har redovisat påbörjaen försöksverksamhet förefaller föga meningsfullt. Någon utbildning iarbelsmiljöutformning bör därför enligl min mening inle anordnas. Mittställningstagande innebär naturligtvis inle något hinder för högskolan att -med den kompetens som finns inom del arbetsvetenskap-liga området - anordnautbildning i arbetsmiljöfrågor i form av enstaka kurser. 1 della sammanhang vill jag anmäla att regeringen genombeslut har medgett att en särskild träteknisk inriktning avmaskinlekniklinjen får inrättas vid högskolan i /83.Huvuddelen av utbildningens tredje och Qärde årskurser - med i huvudsakträtekniskl utbildningsinnehåll - bör förläggas till sedan denplanerade trälekniska utvecklingsenheten där har kommit lill stånd. Antaletstuderande bör omfatta ca fio . Träteknisk forskning kan komma att bedrivas såväl vid högskolani som vid den planerade trälekniska utvecklingsenheten i . Motbakgrund av grundläggande krav på samordning bör enligt nyssnämndabeslut frågan om resurser för den föreslagna forskningsorganisationen vidhögskolan prövas först när förslag till etl samordnat program för forsknings-och utvecklingsarbete föreligger. I likhet med vad som gäller för innevarande budgetärbör regeringen bemyndigas att disponera I milj.kr. under förevarande /82 för träleknisk utbildning i . Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget lill (460252000 4- 35 164000 =) . Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. fastställaplaneringsramar enligl vad jag har förordat, 2. besluta om att driftteknikerlinjenom 40 poäng skall upphöra, 3. besluta om utbildningarnaskepparkurs av klass och fartygsmekanikerkurs av klass i enlighet medde riktlinjer vilka jag har förordat, 4. besluta angående försöksverksamhetmed utbildning i arbelsmiljöutformning vid högskolan i i enlighet medvad jag har förordat, 5. bemyndiga regeringen atl disponeraI . under anslagsposten på del säll jag harförordat, 6. till Utbildning för tekniska yrkenför /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 427 Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken 1979/80Utgift 195049638 Reservation 9858509 1980/81Anslag 206995000 1981/82Förslag 221081000 Detla anslag avser grundläggande utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken vid de statliga högskoleenheterna(motsvarande) inom verksamhetsområde. Under anslagetberäknas medel för allmänna utbildningslinjer och päbyggnadslinjer inomsektorn. Under anslaget beräknas vidare medel för bidrag till sociala utbildningsverksamhet. Medel för kommunalhögskoleutbildning inom sektorn beräknas under anslaget D 11. Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m. m. Sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken omfatlar innevarande budgetår allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer enligt följande sammanställning. Linjenför kost och näringsekonomi 100 Linjenför offentlig förvaltning 140 Fortbildningi socialt behandlingsarbete 20 Utbildningi kostterapi 20 ' högskoleutbildning. 1980/81:100 Bilaga 12 Beräknadändring 1981/82 i i KarlstadHögskoleutbildning i i Umeä i / Högskolani Bidrag till Svenska diakonsällskapets sociala utbildningsverksamhetStöd- och innovationsåtgärder 3 243 000 431000 985 000 133 000 253 000 -1- 2225 000 4- 605 000 + 277000 4- 1235 000 Anslagsframställning haravgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) saml styrelsen för Svenskadiakonsällskapel. Ändringsförslagen innebär i korthet följande. Linje/Ändamål' (tkr.) 4- 3 094 + 17492 1980/81:100 Bilaga 12 Linje/Ändamål' (tkr.) 2.1 Medel för ekonomlinjen. Medelför grundläggande rättsutbildning, UUm Medelför grundläggande rättsutbildning. Medelför beteendevetenskapliga linjen. Extramedel för ekonomlinjen. Utbildning för tekniska yrken föresläs reducerat med motsvarande belopp. Anslaget D 10. Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser föresläs reducerat med motsvarandebelopp. Anslaget D 10. Lokala ochindividuella linjer och enstakakurser föreslås reducerat med motsvarande belopp. Lokala och individuella linjer ochenstaka kurser föreslås reducerat med motsvarande belopp. Anslaget D 10. Lokala ochindividuella linjer och enstakakurser föreslås ökal med motsvarande belopp. Anslaget D 3. Regionstyrelsernaför högskolan föresläs reducerat med motsvarande belopp. 1980/81:100 Bilaga 12 Linje/Ändamål' (tkr.) Medelför detta ändamål har innevarande budgetär anvisats under anslaget D 34.Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. Resurserför åttonde och nionde terminerna av den reformerade juristutbildningen 3.2 Medel för grundläggande rättsutbildning, UUm BesparingarGemensamma ändamål Konsekvenser av minskade planeringsramar budgetåren 1979/80och 1980/81 Minskning av planeringsramen för psykologlinjen, US, UU, UG, 50platser Minskning av planeringstalen för juristlinjen. US, UU, UL, 90 platserMinskning av planeringstalen för samhällsvelariinjen, UL, UUm, 60 platser Nedläggningav sekreterar-linjen, UUm, HLu, 60 platser Minskningav planerings-talen för beteendevetenskapliga linjen, US, 30 platser Nedläggningav linjen för offentlig förvaltning, UL, 30 platser Minskning av planeringstalenför ekonomlinjen, US, UU, UL, UG, 120 platser 5.1 Reformer genom omfördelning av befintligaresurser Prop.1980/81:100 Bilaga 12 431 Linje/Ändamål' Kostnad budget- Anmärkningar /82 (tkr.) inriktning, alla berörda hög- Ökning av planeringstalet för ekonomlinjen, ULi, Ökning av planeringstalet för systemvetenskapliga linjen, US, 15 platser under 4.8 och 4.9 ; Övriga gemensamma ändamål Summa under 5.1 + 8 380 5.2.1 Antagning varje ht på handels- ochdistributionslinjen, högskoleutbildningeni 4- 165 5.2.2 Datortid, ULi 4- 110 under 4.6 och 4.7 4- 470 5.2.4 Standardförbättring pä nuvarandelinjer med administrativ och ekonomisk inriktning, alla berörda högskoleenheter 4- 910 5.2.5.1 Biblioteksresurser 4- 142 5.2.5.2 Övrigagemensamma ändamål -i- 54 5.2.5.3 Bidrag till sociala utbildningsverksamhet 4- 1 130 Summa under 5.2 4- 2 981 Summa reformer 4-11 361 ' US = i , UU = iUppsala, ULi = i ,UL = i , UG = i , UUm = iUmeä, HLu = högskolan i . Reformav den administrativt och ekonomiskt inriktade utbildningen 1 de senaste årens anslagsframställningar har UHÄkonstaterat alt sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken (AES-sektorn) präglas av ett splittrat och svåröverskådligtutbildningsutbud med oklara avgränsningar mellan olika utbildningslinjer.Förhållandena inom sektorn präglas också av en resurstilldelning som innebäralt kostnaderna per årssludieplals för flertalet linjer är väsentligl lägre äninom andra delar av högskolan. 1980/81:100 Bilaga 12 432 Dessa förhållanden har slätt i centrum för arbetetinom UHÄ: s arbetsgrupp för översyn av den administrativt och ekonomisktinriktade utbildningen i högskolan(AU-gruppen). Utgångspunkten för AU-gruppens arbete har varit alt söka läggafram förslag lill en rationell ochändamålsenlig linjestruklur som ger förutsättningar för en effektivanvändning av de resurser som anvisas förden administrativa och ekonomiska utbildningen. AU-gruppen har redovisat sina överväganden ochförslag i ett principbetänkandeHögskoleutbildning för administrativt och ekonomiskt arbete (1979:25) jämte bilagor (UHÄ-rapport1979: 23, 24 resp. 26). Med utgångspunkt i AU-gruppens principbetänkandesamt remissyttrandena häröver läggerUHÄ fram förslag om hur reformen i sina huvuddrag bör gestalta sig.