prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Av verksamhetsplanen för socialstyrelsensläkemedelsavdelning framgår atl avdelningen räknar med ,att kunna slutbehandlaflera ansökningar om registrering av läkemedel än under tidigare budgetår.Ansträngningarna alt minska ärendebalansen måste fortsätta och särskilda medelanslås för alt ylterligare reducera ärendebalanserna. Enligl beslut av med anledning avpropositionen (1980/81:5) om ändring i läkemedelsförordningen gäller fr. o. m.den 1 juli 1981 nya bestämmelser för naturmedel som är avsedda att injiceras.Den beslutade ändringen medför ökade arbetsuppgifter för socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Regeringen avser alt lägga fram en proposition med förslagtill lag om kontroll av radioaktiva läkemedel. F. n. regleras användningen avsådana läkemedel uteslutande av strålskyddslagen. Denna konlroll tar främslsikte på arbetsmiljöfrågor. Förslagel innebär all även medicinska, biologiskaoch farmacevtiska aspekter skall beaktas vid kontroll av användningen avradioaktiva läkemedel på människor. Kraven på sådana läkemedel föreslås i Prop.1980/81:100 Bilaga 8 17 dessaavseenden bli desamma som kraven på vanliga läkemedel. Beredskapen inför krissituationer behöver förbättrasinom hälso- och sjukvårdsområdet. Anslaget för beredskapslagring av läkemedelökar med drygt 12 milj. kr. En försöksverksamhet tillsammans med landslingenmed bufferllagring av vissa förbrukningsmateriel beräknas påbörjas . Regeringen har lagt fram en proposition omsjukvård i krig (prop. 1980/81:57). I denna föreslås bl. a. attledningsansvaret för sjukvård i krig förs över från länsstyrelserna till landstingen. föreslåsäven i fortsättningen få uppgifter bl. a. all besluta om förflyttning avpersonal, patienter och förnödenheter. Tjänsteplikt föreslås gälla också föradministrativ personal, ekonomipersonal och ambulanspersonal vid sjukhus, menskall inte gälla i fredskriser. har med anledning av regeringens proposition(1980/81:9) beslutat om nya riktlinjer för regionssjukvårdens innehåll,omfattning och organisation. Beslutet innebär bl. a. en ändrad indelning isjukvårdsregioner. Sjukvårdens organisation och innehåll kommer också ifortsättningen alt uppmärksammas på skilda sätt. Hälso- och sjukvårdsutredningens betänkande (SOU1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården har remissbehandlats ochbereds nu inom . Avsikten är atl en proposition skall läggasfram . En villkorlig uppgörelse har träffats mellanstaten och om alt skall övertahuvudmannaskapet för sjukhuset . Karolinskasjukhuset skall också i fortsättningen vara etl region- ochundervisningssjukhus och slå lill förfogande för utbildning och forskning vidkarolinska institutet. En proposition i denna fråga kommer att läggas framunder . Den fortsatta verksamheten vid statens bakteriologiskalaboratorium, SBL, är f. n. föremål för översyn. Avsikten är att en propositionskall läggas fram . Samhällsutvecklingen har medfört stora socialapåfrestningar. Förekomsten av arbetslöshet, otrygghet och brist på gemenskapfår djupt allvarliga och tragiska konsekvenser. Missbruksproblemen ökar på ettmycket oroväckande sätt. De sociala erfarenheterna av denna utveckling måstefillmätas större betydelse vid samhällsplanering och samhällsutformning.Anslaget till forsknings- och utvecklingsarbete samt försök.sverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde föreslås /82 bli 23 milj. kr. Riksdagenhar antagit en ny socialtjänsllagstiftning som träder i krafl den Nuvarande barnavårdslag, nykterhetsvårdslag och socialhjälpslag samt barnomsorgslag ersätts av en socialljänsfiag, som är 2 Riksdagen1980/8L 1 saml. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 18 gemensamför hela vårdområdet. Socialtjänstlagen har karaktären av en målinriktadramlag. Helhetssynen på människan och på familjen skall tillämpas. Genomsocialtjänsllagstiflningen lagstadgas atl socialnämnden skall medverka isamhällsplaneringen. Varje kommun skall svara för inom sitt område.Kommunen får inom ramen för vad lagen anger ordna verksamheten efter egnaförutsättningar och behov. Till de individuellt inriktade insatserna inomsocialtjänsten hör omsorger om barn och ungdom, äldre människor och människormed handikapp samt stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd åt familjeroch vuxna som behöver det. Av central betydelse är bestämmelsen om denenskildes rätt lill bistånd för sin försörjning och sin livsföring i övrigt. De kommunala socialnämnderna ges ett särskilt ansvar förde ungas uppväxt till skydd och slöd. Socialnämnderna får också ansvaret förvård utom hemmet i särskilda fall. I lagen finns också särskilda bestämmelser,som avser omsorgen om äldre människor och omsorger om människor med handikapp.I anslutning till atl antog den nya socialtjänstlagen tillsattes enutredning som skall se över reglerna för vård utan samtycke. Lagen om vård avunga (LVU) blir också föremål för ylterligare överväganden. Samhällets insatser för atl främja en gynnsamutveckling och goda uppväxtvillkor för barn och ungdom är i första hand avförebyggande karaktär. Samhällets grundläggande insatser sker i betydandeutsträckning genom barnavårdscentraler, förskole- och fritidsverksamhet samlgenom skolan. Insatser för atl skapa en mera barnvänlig miljö i bl. a.bostadsområden sker i viss ulslräckning genom medverkan i samhällsplaneringenav företrädare för sociala myndigheter och av organisationer och boende. En omfattande försöksverksamhet med fritidsverksamheterför barn och ungdomar stöds av allmänna arvsfonden. Fonden stöder också försökmed bl. a. särskilda insatser för ungdomar med sociala problem. Enligt en överenskommelse mellan staten å ena sidan ochsvenska kommunförbundet och landstingsförbundet å andra sidan skall huvudmannaskapetför bl. a. ungdomsvårdsskolorna övergå till berörda kommuner och landsting den1 . F. n. finns 18 ungdomsvårdsskolor med ca 500elevplalser. Utbyggnaden av den öppna vården medförde attungdomsvårdsskoleorganisalionen har kunnat minska fram fill år 1978.Efterfrågan av vård på ungdomsvårdsskola har ökat. Särskilt gällerdetla efterfrågan av platser på sluten avdelning. pågår eltutvecklingsarbete vid ungdomsvårdsskolorna för atl förbättrabehandlingsmetoderna. Försök med frivillig vård -också för vissa s. k.överåriga elever - sker vid 15 ungdomsvårdsskolor. Etl ambitiöstutvecklingsarbete för atl förbättra vården vid specialavdelningar vidHammargården, Lövsta och Vemyra har igångsatts. Anslaget lill ungdomsvårdsskolornaökar nästa budgetår med 27,3 milj. kr. lill 202 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 19 Fr. o. m. får kommunerna ersättningfrån staten för den hjälp till försörjning som ges till utlänningar under dentid då deras ansökningar om uppehållstillslånd behandlas. Från samma tidpunktgäller också nya regler för ersättning till kommunerna för hjälp tillflykfingar. En särskild arbetsgrupp kommer atl tillsättas för altstudera effekterna av de nya ersättningsreglerna och överväga behovet av förändringar. För atl underlätta mötet med det svenska samhället förzigenare och flyktingar, som kommer från kulturer som skiljer sig från vår,bedrivs med statligt stöd s. k. familjepedagogisk verksamhet. Därvid har konstaterats att verksamheten varit ettbetydelsefullt medel vid mottagningen av flyktingar och zigenare i del svenskasamhället. Statsbidraget kan dock behöva förändras för atl bättre tillgodosebehovet av lokal anpassning av insatserna. För /82 kommerstatsbidraget atl behållas i sin nuvarande form. På grundval av erfarenheternaav utvärderingen kommer möjligheterna alt förändra statsbidragetatt utredas närmare. Missbruk av alkohol och narkotika är vårt lands störstasociala och medicinska problem. Missbrukels sociala konsekvenser i form avsociala problem med skadeverkningar för hela livet blir allt allvarligare.Antalet personer med svårare alkoholproblem uppskattas av lillnära 300 000 personer. Huvudmålet för alkoholpolitiken är att nedbringakonsumtionen av alkohol och alt förebygga och bota missbruk. Den ökade alkoholkonsumtionen ingerstor oro. Försäljningen av alkohol har dock glädjande nog sjunkit relativtkraffigt . Den ökade informationen om alkoholen och dess medicinskaoch sociala skadeverkningar synes ha varit framgångsrik. De upprepadehöjningarna av alkoholskatterna och har också verkat iåterhållande riktning för försäljningen. Regeringen avser vidta ytterligare åtgärder för atlbringa ned alkoholkonsumtionen. Särskilt allvarligt är alt alkoholbruket under70-lalet, ökat bland tonåringarna, att genomsnittsåldern för konstateradealkoholskador sjunker och atl flera hundra barn föds med allvarligaskador till följd av moderns alkoholbruk under graviditeten. beslutade förbud mot mellanölet synes hahaft till effekt att alkoholkonsumtionen i de lägre åldrarna har minskat. Regeringen har tillsalt ett särskiltsamordningsorgan för alkoholfrågor, S . Syftet är all samordnaregeringskansliets och berörda myndigheters agerande på alkoholområdet för atlnedbringa tolalkonsum-lionen av alkohol och därigenom också minska alkoholskadornai samhället. För åtgärder enligt förslag från SAMO bl. a. förinformation och opinionsbildning i drogfrågan och utvecklingsarbete inomvårdområdet. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 20 däriblandsärskilda åtgärder bland kvinnliga missbrukare, föreslås sammanlagt 8,5 milj.kr. Härtill avser regeringen att anslå medel ur bl. a. allmänna arvsfonden förytterligare insatser enligl förslag frän samordningsorganet. De förebyggande insatserna avser bl. a. uppsökandeverksamhet, upplysning och undervisning och allmänt förebyggande åtgärdergenom förbätl-ringarav bl. a. bostads- och frilidsmiljön. Skolan ocharbetsplatsen är viktiga områden för förebyggande insatser. Särskilduppmärksamhet ägnas problem med arbetslösheten bland ungdom, det ökademissbruket bland kvinnorna särskilt i de yngre åldrarna och situationen iskolan för ungdomar med anpassningsproblem och svårigheier i studierna. Behovet av vårdinsatser för alkoholskadade beräknas ökaunder . Vården av missbrukare präglas alltmer av en helhetssynoch en ökad samordning med andra vårdområden. fanns ca 126alkoholpolikliniker och 1 680 platser vid inackorderingshem för alkoholmissbrukare.Inom nykterhetsvårdens anstaitssyslem, där av intagningarna varfrivilliga, fanns ca 2 400 platser. Ulöver dessa vårdplatser finns inomsjukvården särskilda avgiflningsavdelningar och andra enheter med liknandefunktion. På flera orter i landel pågår och planeras verksamheter, som syftartill att utveckla alternativa behandlingsmodeller och pröva olika former församverkan mellan sjukvård och socialvård. har godkänt en överenskommelsemellan slaten, kommunerna och landstingen om en förändring av huvudmannaskapetför vården av missbrukare. Överenskommelsen skapar förutsättningar för enbättre fungerande vårdkedja i missbruksvården. Förändringen innebär atlkommuner och landsting övertar huvudmannaskapet för vård inom alkohol ochnarkotikaområdel samt ungdomsvårdskolorna fr. o. m. . Som etlled i förberedelserna inför förändringen kommer samtliga landets kommuner ochlandsting all upprätta en samlad vårdplan över inslitufionsvården inom detsociala området. Arbetet med institutionsplaneringen skall vara avslutat den 1oktober 1981. Förhandlingar om statsbidragets framtida omfattning ochkonstruktion pågår och kommer alt redovisas fill i särskildordning." Förförsöksverksamheten med lillnyktringsenheter föreslås 8,2 milj. kr. De slalliga insatserna på alkohol- och narkomanvårdensområde föreslås för /81 uppgå till sammanlagt ca 477 milj. kr. Dellainnebär en ökning av anslagen med sammanlagt 47,2 milj. kr. Regeringen föreslär atl antalet platser vidinackorderingshem för alkohol-missbrukare utökas med 40 nya platser budgetåret1981/82. Därmed kan antalet statsbidragsberättigade platser uppgå till 1 990vid budgetårets slut. Ökade medel föreslås lill statliganykterhetsvårdsanstaller och enskilda vårdanstalter. Ökat statligt stöd föreslås därutöver lill alkoholpoliklinikermed 5 milj. kr. till nära 60 milj. kr. Missbruketav narkotika medför allvarliga skadeverkningar för missbru- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 21 kärna,deras anhöriga och samhället. är heroinmissbruket vårt svårastenarkotikaproblem. Missbruket förekommer främst i storstockholmsomrädet ochMalmö/, men finns i viss utsträckning även i andra delar av landet. Utredningen om narkotikamissbrukets omfattning harunder 1980 publicerat resultatet av en omfattande undersökning av det"tunga" narkotikamissbrukets utbredning. Antaletnarkotikamissbrukare som regelbundet använder tung narkotika främst heroin ochandra opiater saml centralstimu-lerande preparat uppskattas till mellan 10 000och 14 000 personer. Vidare genomför utredningen en undersökning av missbruketbland ungdom. har en påtaglig ökning av haschmissbruketkunnat konstateras vilket motiverar ytterligare insatser från samhällets sida.Informationsinsatser om haschets medicinska och sociala skadeverkningar kommeratl genomföras bl. a. enligt förslag från SAMO. Därutöver har regeringen i ensärskild proposition föreslagit höjda straff för grova narkotikabrott. Denskärpta lagstiftningen riktar sig bl. a. mot den organiserade brottsligheten ochmot langare som söker rekrytera nya missbrukare. Vidare har skärpta reglerinförts beträffande åtalseftergift för begränsat narkotikainnehav. För att öka kunskapen om hasch och andracannabispreparat och deras medicinska och sociala skadeverkningar kommerspeciella informationsinsatser atl genomföras. Informationen kommer atlspridas lill elever, lärare och andra målgrupper. Behovet av en fortsatt utveckling av vårdresurserna äralltjämt påtagligt. För nästa budgetår beräknas medel för inrättande avytterligare 40 platser vid behandlingshem. Antalet statsbidragsberättigadeplatser kan därmed uppgå fill 440 vid budgetårets slut. Driftbidraget ökar med5,3 milj. kr. till 30,5 milj. kr. Inom den öppna narkomanvården sker en väsentligulbyggnad. Vissa befintliga vårdcentraler för narkotikamissbrukare har fåttökade resurser och nya planeras. Anslaget ökar med 2 milj. kr. lill sammanlagt22,5 milj. kr. Stödet till organisationer för insatser på narkotikaområdetförstärks. Försöksverksamhet med familjevård förnarkotikamissbrukare sker inom fyra län. Utbildning för vårdpersonal genomförsliksom en omfattande sludiecirkelverksamhet för olika berörda personalgrupper.Insatser sker för alt förbättra missbrukarnas situation på arbetsmarknaden.Forsknings- och utvärderingsprojekt inom narkomanvården förbereds. 1981 är FN:s internalionella handikappår. Mottot föråret är full delaktighet och jämlikhet. 1 råder slor enighet ommålsättningen för handikappolitiken. Handikappade skall ha självklar del isamhällets gemenskap. Därför måsle samhället och de verksamheter som finns därvara Prop.1980/81:100 Bilaga 8 22 Mycket stora insatser har gjorts inom handikappområdet,främsl under del senaste årtiondet. Alltjämt möter dock handikappade människormånga hinder i sill dagliga liv. För alt bemästra dem måsle vi också ifortsättningen förutsätta hela befolkningens solidariska engagemang. sagt varje samhällsfråga har en handikappaspekl.Normaliseringsprincipen bör vara vägledande även för del fortsattahandikapparbetet. Det innebär bl. a. att handikappade skall kunna få del av allservice och verksamhet i samhället på samma villkor som andra. Tillgänglighetför handikappade bör vara en fastlagd avgift för myndigheter och enskilda. Det internationella bör leda till enfortsättning av elt intensivt långsiktigt reform- och utvecklingsarbete. Del ärväsentligt att åtgärder för handikappade inriktas på förändringar ochförbättringar som får långsiktig effekt. 1 förslaget till statsbudget har det varit enutgångspunkt atl i etl ansträngt ekonomiskt läge skydda de grupper som är mestutsatta. Handikappade är en sådan grupp. Förslagen i denna proposition markerarhandikappfrågornas prioritet. Handikapporganisationernas arbete har stor betydelsebl. a. för inriktningen och utformningen av insatserna på handikappområdet.Statens slöd avser riksorganisationernas verksamhet. Del har ökal från 5,5 milj. kr. /77 lill 24,5 milj. kr.innevarande budgetår. I delta förslag till statsbudget föreslås bidrag med 27,3milj. Människor som har flera handikapp möter ofta de störstasvårigheterna all delta i olika verksamheter i samhället. För åtgärder förflerhandikappade föreslås därför handikapporganisationerna inom ramen förorganisationsslö-del få etl särskilt stöd med 2 milj. kr. förvissa insatser för synskadade flerhandikappade.För tidningsutgivning för dövblinda anslås drygt 1 milj. kr., vilkel innebär enökning med . Anslaget för viss verksamhet för synskadade ökar mednära 1,4 milj. kr. till 10,5 milj. kr. För atl lillgodose handikappade studerandes behov av vårdartjänstberäknas 8,7 milj. kr., vilket är en ökning med nära 1,2 milj. kr. Föromvårdnad av vissa gymnasieskolelever beräknas drygt 6,8 milj. kr., en ökningmed . Ordinafioner av texttelefoner för döva och vissa andrahandikappade beräknas omfatta 1 200 personer under innevarande budgetår.Engångsavgifterna för dessa hjälpmedel betalas av staten i efterskott.Anslaget för ersättning till föreslås ökat med 2 milj. kr. till 7,7milj. Omsorgshuvudmännens insatser för psykisktutvecklingsstörda är inriktade på ökad integrering i skola, boende ochsysselsättning. Del beräknas öka med47,4 milj. kr. till 377,8 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 23 Betydande medel lill handikappforskning anslås frånforskningsråden och från socialdepartementels anslag Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Vidare har regeringen beviljatforskare inom handikappområdet bidrag ur allmänna arvsfonden för vissasärskilda utvecklingsprojekt. Beredningsgruppen för del internationella handikappåret1981 har i förberedelsearbetet inriktat sig på atl stimulera organisationer,myndigheter och andra lill ålgärder för handikappade samt samordna de svenskanafionella och internationella insatserna. I anslutning till delinternafionella beräknas 5 milj. kr. anslås av allmännaarvsfondens medel för informations- och utvecklingsarbete ihandikapporganisafioner och andra organ. En rapport om handikappålgärderna iSverige kommer atl ges ul av beredningsgruppen. En sammanställning över planeri inför kommer också all presenteras. Handikappområdet präglas av en omfattandeutredningsverksamhet. har avlämnat deibetänkandet Vissa frågorrörande flerhandikappade. Kommittén väntas avlämna sitt slutbetänkande undervåren 1981. Textlelefongruppen har överlämnat sitt slutbetänkandeTelefon för döva, förmedling av samtal med texttelefon. Remissbehandlingen avbetänkandet har avslutals och avsikten är atl lägga fram en propositionför i denna fråga . Bilstödskommitlén avser all redvisa sitt uppdrag omvidgade möjligheter för handikappade att få tillgång till bil m. m. underförsta . Boendeservicegruppen har tillkallats för frågor om samråd beträffande boende och serviceför svårt handikappade i . Inom område beräknas för Vissaåtgärder för handikappade anslag om sammanlagt 455,5 milj. kr. Det innebär enökning med 59 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Härfill kommer anslag förfärdtjänst, social hemhjälp samt förtidspensioner och handikappersättning inomfolkpensioneringen m. m. Statens anslag för handikappåtgärder beräknas i dennabudgetproposition lill totalt 14 070 milj. kr. /72 uppgick dessaanslag fill 2 670 milj. kr. och /77 fill 6 180 milj. kr. Härtill kommer kostnader för förtidspensioner inom ATP,som för nästa budgetår beräknas lill 5 800 milj. kr. Internationellt samarbete inom hälso- och sjukvårdensområde samt det socialpolitiska området bedrivs inom etl flertal organ. Mellande nordiska länderna förekommer en nära samverkan inom ramen för nordiskaministerrådet och nordiska socialpolitiska kommittén. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 24 ganisationen(WHO), (), och Organisafionen för EkonomisktSamarbete och Utveckling () är andra organ som bedriver verksamhet inomovan nämnda sakområden i vilka deltar aktivt och kontinuerligt. samarbetar även på bilateral basis med etlflertal länder på hälso-, socialvårds- och socialförsäkringsområdena. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för /82 i förhållande fill statsbudgeten /81 framgår av följande sammanställning (milj. m. m. m. m. barnfamiljer m. m. hälso- och sjukvård, m. m. Övrig sjukvård m. m. I. Ungdomsvård m.m. J. Alkoholpolitik och Prop.1980/81:100 Bilaga 8 25 Föredragande:Statsrådet , såvitt avser frågor under avsnitten A-D, E (punkten1), I, J och L, statsrådetHolm, såvitt avser frågor under punkten A 5 (delpunkten 2) samt avsnittenE (utom punkten 1), F-H och K. Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avser verksamhetsområde 1979/80 Utgift 16299 342 1980/81 Anslag 15321000 1981/82 Förslag 16631000 Beräknad ändring 1981/82 + 1 175 000 Reseersättning (även utrikes resor) -1- 50 000 -(-45 000 Med hänvisning fill sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid räknat med enbesparing motsvarande myndigheternas huvudförslag. 1980/81:100 Bilaga 8 26 Jaghemställer atl regeringen föreslår all lillSocialdepartementet för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 26899 625 Reservafion 915 824 1980/81 Anslag 25000 000 1981/82 Förslag 27500 000 För den utredningsverksamhet m.m.som bekostas från detta anslag beräknar jagett anslagsbehov av 27,5 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att fill Kommittéer m.m. för /82anvisa ett reserva-fionsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet 1979/80 Utgift 19 911360' Reservafion 12 647 826' 1980/81 Anslag 21960000' 1981/82 Förslag 23000 000 reservationsanslaget Uppdragsforskning i alkoholfrågan. Från detta anslag utgår bidrag fillundersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhetinom verksamhetsområde. Bidrag kan utgå bl. a. för prövning ochutvärdering av socialpolitiska reformeroch nya metoder inom de olika vårdområdena, liksom för undersökningar somsyftar till utveckling av socialainsatser på ett visst område i frågaom såväl mål och metoder som organisation och resursanvändning. En särskild delegation för social forskning ärknuten fill . Idelegationen ingår företrädare för närmast berörda ämbetsverk, kommuner och landsting, socialvården på fältetsamt forskningen. Delegationensuppgift är att som remissorgan svara för bedömning och samordning av pågåendeoch planerade projekt avseende forsknings- och utvecklingsarbete samt att inifiera projekt av betydelse försocialpolitiken. har delegafionensinitiafiwerksamhet framför allt inriktatspå äldreomsorg, narkomanvårdsforskning, ungdomsforskning samt social- och hälsosektorns medverkan isamhällsplaneringen. Från detta anslag finansieras ett flertalforsknings- och utvecklingsprojekt ochförsöksverksamheter inom barn- och ungdomsvård, äldreomsorg samt nykterhets- och narkomanvård. Flera projekt harpåbörjats för atl belysa olikasociala konsekvenser av samhällsutvecklingen samt social- och hälsovårdens medverkan i samhällsplaneringen. I dessaprojekt belyses bl. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 27 socialvårdenskunskaper och erfarenheler kan tas tillvara i samhällsplaneringen. Vidare studeras samhällsplaneringensbetydelse för det sociala nätverket i elt bostadsområde. Ett samverkansförsök pågår för atl genomfortbildning och bearbetning av atfityderoch värderingar skapa en fungerande samverkan mellan förskola, lågstadium och fritidshem. Inom familjepolifikensområde pågår etl svenskt-fransktforskningssamarbete med särskild inriktning på familjer med små barn. I enannan undersökning belyses barnomsorgens utveckling och dess roll isamhällsplaneringen. Flera projekt belyser de äldres livssituafion ochhälsa. 1 en studie karlläggs i vilkenutsträckning fidigt insatta sociala och medicinska serviceåtgärder kan minska behovet av tyngre vårdinsatser i högreåldrar. 1 en kommun studeras desociala kontakternas betydelse för de äldres användning av service och vård. I ett annat projekt kartläggs vilkenbetydelse en konkret information ochuppföljning i hemmen har för äldres användning av olika tekniska hjälpmedel.