prop · G4036 · 1980-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppenför bevakning av sysscisäiiningsfrågor i understryker attpilotutbildningsprojektet nu är gruppens enda kvarstående objekt och att ingaandra alternativa lösningar f. n. existerar. Arbetsgruppen - som under senareår arbetat hårt med detta projekt - vill därför påtala angelägenheten av attutbildningen förläggs till och att såväl ekonomiska. regionalpoUtiskasom utbildningsmassiga skal bör tala för detta. Län.ssiyrel.sen i accepterar i och försig utredningens 1980/81:6 38 arbetssätt och behandlingen av använda lokaliseriiigslaktorer.Betydelsefullt i sammanhanget är att inför utredningens slutligaavvägning bedöms ligga mycket bra till. Det finns enligt tungaskal som talar för att staten, som behärskar såväl frågan om flygförariitbiklningsom frågaii om anskaffning av flygplan till försvaret, här tar sitt naturligaregionalpolitiska ansvar och beslutar lokalisera den civila flygförarutbildningentill . tillstyrker utredningens förslagom den nyautbildningen och förordar starkt att den lokaliseras till . Enligt i län skulle verksamhetensförläggning till innebära en avsevärd sysselsättningskompensation och enbetydande förstärkning av den civila flygplatsens ekonomi. finnerdet oförklarligt att utredningen i sin bedömning ej ansett sig böra väga instatsmakternas förpliktelser till eller över huvud taget någraregionalpolitiska fiiktorer. Enligt uppfattning har utredningen ej visatatt utbildningsmassiga eller samhällsekonomiska fördelar uppnås i högre gradvid en lokalisering till i stället för lill . Trots att utredningen angett att ekonomiska skäl måste tillmätasstor betydelse har den avstått från att redovisa jämförbara kostnadsuppgifterför de alternativa lokaliseringsorterna. har med stor förvåningtagit del av redovisningen av vissa driftkostnader för en trafikflygarutbildninglokaliserad till vari redovisas att flygvapnet bedömt attutbildningens förläggning till F 5 är så värdefull att full kostnadstäckning ejtas ut. Om flygvapnet subventionerar vissa kostnader vid lokalisering till enort kommer detta givetvis att försvåra möjligheterna att finna en frånsamhällsekonomisk synpunkt optimal lösning av lokaliseringsfrågan. koininiin anser att pikitskolan skall förläggas tillKalmar. Länssivrelsen i Viislmanluiuls län anser att utredningeninte helt förutsättningslöst sökt analysera och ge underlag för en fullständigjämförelse mellan olika lokaliseringsalternativ. Avgörande för utredningensförslag synes främst vara möjligheterna till samiitnyttjande av lärare, utbiklningsmetodikoch erfarenheter från motsvarande militå;' utbildning samt de fördelar driftekonomisktutredningen anser lokalisering till innebär. anser emellertid att främst vad gallerjämförelsen med F5 () lokalisering till F I (Hässlö) innebärklara fördelar. a. startar landets enda flygteknikerutbiklning påhögskolenivå (40 poäng) i . En förläggning av denna utbildningtill Hiisslö och en lokalisering av den statliga flygförarutbildningen tillsamma plats, skulle personal-, lokal- och resursmässigt innebära stora lördekirför kommunen oeh regionen inte minst ekonomiska. I bedrivs dessutomsedan 1968 landets enda flygmekaiiikeriitbikliiing på gymnasienivå som resiirsmässisitkommer att samordnas med nämnda flviiteknikerutbiklnini;. 1980/81:6 39 har med eget yttrande anslutit sig tillvad anfört i fråga om lokaliseringsort för pilotskolan. Lånsstyrelsen I anser att avsaknaden avkostnadsjämförelser omöjliggör direkta jämförelser av de aktuella orternasför- och nackdelar ur lokaliseringssynpunkt. Ett sådant underlag måstetillkomma innan det avgörs vad den föreslagna utbildningen skall hamna. anser att det finns starka skäl som talarför en lokalisering av utbildningen till . Bland dessa kan främst deregionalpolitiska skälen nämnas men även möjlighetema att utnyttja Rommehedslägret,ett fritt luftrum och goda väderleksförhållanden. kommun anser det vara beklagligt att jämförandekostnadsberäkningar mellan de olika lokaliseringsorterna inte redovisas iutredningen. Kommunen vill framhålla vikten av att sådana kostnadskalkylerutarbetas för att möjliggöra en jämförelse mellan de olikalokaliseringsorterna. En lokalisering till skulle investeringsmässigterbjuda stora fördelar genom utnyttjande av Rommehedslägret. i konstaterar att utredningenvid valet av lokaliseringsort uppenbarligen har lagt mycket stor vikt vidkortsiktiga faktorer som lokalfrågorna medan de långsiktigt viktiga frågorna omfritt luftrum m. m. inte värderats särskilt högt. kommun kan erbjuda ett fritt luftrum som gör detmöjligt att fritt lägga upp flygutbildningen utan störande flygtrafik. Kommunenhar också erbjudit sig att bygga en skola som är helt anpassad för ändamålet.Gävle kommun har vidare tagit fram planer för utbyggnad av taxibanesystemet ochkommunen är dessutom beredd att ändra den befintliga organisationen sä att denpassar skolans verksamhet. De tekniska förutsättningarna för pilotutbildningenskulle därmed bli helt tillfredsställande. Utredningen har i sina överväganden funnit att delokaliseringsalternativ i första hand bör väljas som erbjuder redan befintligalokaler och anläggningar, eftersom det samhällsekonomiskt sett är bättre att tai anspråk befintliga resurser än att avstå dessa och tvingas bygga upp dem påannat håll. har förståelse för utredningens synsätt härvidlag. Dåvare sig i eller i övrigt inom länet finns lokaler och anläggningardisponibla som fyller trafikflygarskolans krav anser sig därförinte kunna kräva att skolan skall förläggas till . I den månverksamheten vid trafikflygarskolan även innefattar vinterutbildning villlänsstyrelsen föreslå att denna del av utbildningen förläggs till alt.Luleå. Kirunakommun påpekar att det föreligger starka skål för att förläggningen avverksamheten också bedöms utifrån lokaliserings- och regionalpolitiskaaspekter. Dessa aspekter bör föras in i den slutliga bedömningen. Kommunenhemställer därför att utredningens förslag i denna del icke läggs till grundför beslut och att alternativa lokaliseringsorter undersöks. 1980/81:6 40 ställer vidare att därvid sådan undersökning görsbeträffande möjligheterna till förläggning av verksamheten till Kirunaflygplats med anknytning till övriga resurser inom tätort. Enligt synes en ökad flygtidsproduktionmed flygplanen Sk 61 vid F5 vara möjlig, bl. a. med hänsyn till ett begränsatöverskott av teknisk personal vid F5. Beräknade flygtidsuttag, 800-1 000 timmar resp. per flygplan och år för enmotor resp. tvåmotorfpl förefalleroptimistiskt högt för flygning under skolflygförhållanden. Som följd häravtorde beräknat antal fpl inte vara tillräckligt för verksamheten. personalresurser är f. n. utsatta för enbetydande minskning, varför nytillkommande arbetsuppgifter måste undvikas. Omvalet av flygplan för trafikflygskolan faller på de kommersiella Piper-och/eller Cessna-typerna bör därför ansvaret för underhåll på verkstadsnivå,inkl. reservdelsförsörjningen, läggas på en entreprenör (leasingföretag,leverantör). framhåller angående utnyttjandetav befintliga lokaler vid att är till vissa delarbyggnadsminnesmärke, vilket kan medföra begränsningar vid iståndsåttningsarbeten.Detta gäller framför allt om lokalstandarden skall vara hög. Vidare kan realistiska kostnadsuppskattningar inte görasförrän krav på förläggningsstandard samt antal, storlek och standard förlektionssalar, hangar och övriga lokaler är kända. Flygtekniska försöksanstalten anser beträffande flygplanmaterielen,vilken inte närmare behandlats i betänkandet, att det finns övervägande skälfrån såväl lärarsynpunkt som för drift- och underhållsteknisk ekonomi, att bådeden militära och den civila flygskolan använder samma materiel som för dengrundläggande utbildningen. I den fortsatta, specialinriktade utbildningen, sombör differentieras, bedöms däremot bäst effektivitet kunna uppnås med för resp.yrkesinriktning särskilt anpassad flygmateriel. Båda fallen bör ge svenskflygindustri ett välkommet tillfälle att få leverera och/eller anpassa denerforderliga materielen. Chefen för luftfarlsinspeklionen anser att principielltbör som krav för antagning som elev vid skolan gälla de psykologiskalämplighetskrav som inspektionen avser fastställa som villkor för antagningtill trafikflygarutbildning, i kombination med de anställningskrav som berördaflygföretag uppställer. Vad gäller metodfrågor vid urvalsförfarandetförutsätter luftfartsinspektionen att dessa tas upp i den arbetsgrupp somutredningen föreslår skall tillsättas. Det är ingalunda klart att flygvapnetsorganisation och metodik för urval är lämplig vid rekrytering av elever förcivilflyget. 1980/81:6 41 delar utredningens uppfattning attkrav på flygutbildning för antagning begränsar rekryteringsbasen. Skolöverstyrelsenfinner föreslagen uppbyggnad av utbildningen i etapper och i samverkan medberörda flygföretag ändamålsenlig. Utbildningens dimensionering samt denenskildes möjlighet att få militär eller annan flygutbildning och erfarenhettillgodoräknad syns också välbetänkt. En fråga som bör bli föremål förytterligare prövning är dock möjligheten till en längre gående samverkan medden militära utbildningen. Även om föreslagen organisation och lokaliseringmöjliggör samutnyttjande av resurser kan de skilda rekryteringsvägarna ochantagningsarrangemangen få negativa effekter för såväl den militära som den civilautbildningen. En längre gående samordning bör vara möjlig utan att därförutestänga kvinnliga aspiran-ter. anser att det är angeläget att enorientering om miljökrav och miljöhänsyn tas in i utbildningen. Slalskontoretförutsätter när det gäller frågan om en skandinavisk samordning av flygförarutbildningenatt regeringen på lämplig nivå initierar överläggningar med berörda intressen iDanmark och , särskilt i fråga om formerna för en gemensam avslutandepraktisk utbildning. anser att med hänsyn till att en internationell pilotbrist redanfinns, och att utländska flygbolag av olika skäl kan erbjuda bättre ekonoiniskaviUkor än våra inhemska, bör åtgärder vilka innebär en bromsande effekt, utanatt inskränka på individens frihet, komma i fråga. Detta för att integrundidéerna i utredningen skall spolieras. En sådan bromsande åtgärd är atteleverna anställs i resp. flygbolag efter skede B då eleven inte är specielltattraktiv internationellt sett. I enlighet med utredningens direktiv att förhindrakostnadskrävande flygvapensavgångar bör intill dess skolan avlevererar färdigutbildadeelever ett system för temporärt statsunderstöd till de stora flygbolageninföras. Detta understöd bör vara anpassat så att det täcker merkostnaderna förde stora flygbolagen vid rekrytering bland civila traflkflygare. Enligt SPAF behöver inte det förhållandet att en del avutbildningen kommer att bedrivas med flygplan som tillåter avancerad flygningbetyda att man använder detta (relativt sett dyrare flygplan) under hela deninledande grundflygutbildningen. Man kan begränsa användandet av detta flygplanendast till de delar av utbildningen som kräver ett sådant flygplan. SPAF menaratt det vore ett oförlåtligt slöseri med allmänna medel om endast personer utanflygerfarenhet tilläts söka till skolan. Det finns ett stort antalpersoner som med stora ekonomiska uppoffringar skaffat sig flygutbildning föratt bli trafikflygare. Dessa bör enligt SPAF:s mening ges möjlighet att sökatill flygskolan och då placeras in i de utbildningsskeden som motsvarar derasaktuella utbildningsnivå. SAS har ingen invändning mot vad i betänkandet anförsbeträffande urvalsförfarandet och de behörighetskrav som ställs på eleverna.Enligt 1980/81:6 42 betänkandet skall de formella medicinska kraven överensstiimmamed certifikatbestammelserna. SAS förutsiitter dock att detta ej utesluteranvändning av flygbolagens fastställda minimikrav att s. k. medicinsk prognosskall kunna utfärdas på satt som skett för sökande till SAS. I fråga om urvalsförfarandet i detalj och tidpunkten förelevernas deflnitiva knytning till SAS eller andra avniimarbolag önskar SAS förnärvarande ej ta slutlig ställning. Frågan bör bli föremål för närmareöverväganden i samband med de överläggningar, som enligt SAS uppfattning måsteäga rum mellan staten och konsortiet i ett flertal frågor under ärendetsfortsatta handläggning. Mot bakgrund härav samt det aktuellapilotrekryteringsläget i önskar SAS framhålla att igångsättningen avden svenska civila pilotutbiidningen under inga förhållanden bör fördröjas iavvaktan på att de danska och norska utredningarna blir färdigställda. Nyge Aero anser att utredningen lagt alltför stor vikt vidkravet att enmotorutbildningen skall utföras på endast en flygplantyp.Erfarenheter samt undersökningar hos några av viirldens största flygskolor,visar att utbildning i avancerad flygning mycket väl kan utföras på en separatflygplantyp med oförändrat utbildningsresultat. Genom att använda ett enklare enmotorigtflygplan av typ Piper Tomahawk samt Sk 61 föravancerad flygning, kan stora kostnadsbesparingar ske. Det för tvåmotorflygningen föreslagna flygplanet ett 11-sitsigt flygplan, ett av de största i klassen. Nyge Aero anser attvalet av flygplan innebär onödigt höga kostnader för utbildningen.Utbildningsmålet kan nås med det mindre och billigare 7-sitsiga turbopropflygplanetPiper .