prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Totalt sett innebär sammansättningsförskjutningarna i destatliga utgifterna att kalkylerna ger en finanspolitiskeffekt via utgiftssidan som är negativ, minus , trots realtsett Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 163 Utgifter med hög multiplikatoreffekt- som t.ex. konsumtion, investeringar, industripolitiska åtgärder, utvecklassvagt, medan utgifter med låg multiplikatoreffekt - t.ex. räntor påstatsskulden -ökar starkt. 1981 beräknas de statliga utgifterna öka krafligl inominella termer men de får trots detta inte särskill mycket större expansiveffekt på ekonomin. Det beror på att i likhet med 1980, den slora realaökningen ligger på statsskuldräntor med låg multiplikatoreffekt. Påinkomstsidan har skatteinkomsterna varit oförändrade i reala termer 1980 och1981. Sammantaget skulle den statliga sektorn ha häften kontraktiv effekt päekonomin som kan uppskattas till -1,. Trots den fortgåendeförsämringen i statens budgetsaido dämpades enligl dessa beräkningar denfinanspolitiska effeklen kraftigt med den använda beräkningstekniken från 1979till 1980. 1981beräknas de statliga utgifterna öka kraftigt i nominella termer men de fårenbart en begränsad expansiv effekt på ekonomin. De kraftiga höjningarna avindirekta skatter 1981 motverkas helt av de minskade inkomsterna från direklaskaller, vilkel berodde på indexregleringen av skatteskalorna, saml den svagautvecklingen av de totala löneutbetalningarna. Totalt har den statliga sektornen expansiv effekt molsvarande av BNP. För kommunerna minskar utbetalningarna avkommunalskallemedel långsamt och ökar svagt 1981. På utgiftssidanbetyder framför allt ökningen av konsumtionens expansiva finanspolitiskaeffekter. Sammantaget beräknas den kommunala sektorns expansiva effekt päekonomin uppgå fill 2,' 1980 och 0,1981 av BNP, vilket leder till att denoffenlliga sektorn lämnar ell positivt bidrag till BNP, 1980 och 1,5%1981. Socialförsäkringssektorn beräknas få en svagtexpansiv effekt på ekonomin. Förklaringen härtill är all iransfereringarnalill hushållen beräknas växa väsentligt snabbare än den huvudsakligainkomstposten, arbetsgivaravgifterna. blir effeklen noll, vilketberor på all effekterna av ökade inkomster och transfereringar lar ut varandra. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 164 Densvenska kredilpolitiken har i hög grad präglats avstatsbudgetens utveckling liksom av de störningar som inträffat i den yttrebalansen. Politiken har främsl inriktats på att begränsa budgetunderskottetslikvidiserande inverkan och på att motverka tendenser till valutautflöde, somframträtt i anslutning till bytesbalansens svaghet. Vidare har den politiskainriktningen innefattat en strävan att underiätta en ickestatlig upplåningutomlands. I enlighet med dessa syften har bankernas ul-låningsexpansionfortsatt att begränsas, likviditetskvoterna har successivt höjts ochkapilalmarknadsinstitutionerna har ålagts allt strängare placeringskrav. Sverigesansträngda betalningsbalansläge har medfört ökad känslighet för internationellaränteförändringar. Upplrappningen av den internationella räntenivån, sedanandra , har följaktligen ålerverkal på den inhemska ränlenivån.Del svenska diskontot har sålunda höjts ett flertal gånger ochlåg på (diagram 10:1). För att förstärkadiskontohöjningarnas effekt på penningmarknadsräntorna höjdes dessutom vidnågra tillfällen kassakraven för affärsbankerna. Även villkoren för bankernasupplåning i skärptes. Undervåren och skedde en temporär nedgång i del internationellaräntelägel. Mol bakgrund av den svenska bytesbalansen och budgetläget vidtogsej någon parallell sänkning av det svenska ränteläget. Kreditpolitikeninriktades i stället på att motverka de räntesänkningstendenser, som uppkommitpä den korla marknaden. Sälunda höjdes skattkammarväxeldiskontot . Diagram 10:1 Diskontot för och OECO samtemissionsvillkor för långa statslån 1978-1981 /'-' Lång sfotsobligpationsranfa j I / "1... ,. -..Wt.:. 14 13 12 11 10 y I Sverlqes diskonto "' ....1 I I \ \ 1978 1979 1980 1981 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 165 Miljarder kr., 12-månadersförändringar 1978 1979 1980 1981 Anm. Valutaflödet definieras som valutareservenstransaktionsvärde exkl. statlig Utlandsupplåning, övrigautlandslransaktioner samt tilldelning av särskilda dragningsrätter. 1981 inträffade ett betydandekapitalulflöde till utlandet. Det med den växande bytesbalansen förknippadevalutautflödet förstärktes härigenom (diagram 10:2). Mot denna bakgrundskärptes kreditpolitiken . Syftet med skärpningen var atlbegränsa utlåningen i svenska kronor samt att, via elt högl inhemskt kortränteläge, stimulera företagen att ta hem sina utlandslikvider. Avsikten varsåledes att höja räntan pä bankcertifikal och specialinlåning lill en attraktivnivå. I linje härmed höjdes fr. o.m. diskontot från 10 lill12% saml straffräntan för banklän i från 13 lill . Även räntan påskattkammarväxlar höjdes till strax . I samband med dessa höjningartilläts räntesatsen för prioriterade obligationer att stiga fill 13,5%.Vidare höjdes fr.o.m. kassakraven för affärsbanker från 2 fill4%. ålades sparbankerna och föreningsbankerna ettkassakrav, vilket fastställdes till . I älgärdspaketet i januari 1981ingick även att hos regeringen utverkade befogenhet att sättalagstiftningen om utlåningsreglering för bankerna i kraft. Avsikten är, attbankernas utlåningstakt (exkl. bostadsbyggnadskrediter ochutlandsrefinansierade krediter) skall begränsas frän Under perioden30 . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget befogenhet atl få införa utlåningsreglering förfinansbolagen. Detta resulterade i att finansbolagens beviljade krediler under1981 tilläts öka med högst . Utlåningsregleringen omfattar inte finansbolagensinvesteringskrediter i form av leasing. I enlighet med en vid halvårsskiftet1981 planerad övergång från utlåningstak till en styrning av utlåningen vialikviditetskrav höjdes fr.o.m. likviditetskraven för samtligabankinsfitul . Säsom en anpassning fill det faktiska likvidiletslägetsänktes temporärt kassakraven för bankerna för tiden mellan och9 . För affärsbankerna sänktes kravet från till och försparbanker och föreningsbanker från till 0. Fr. o. m. den 10 mars 1981höjdes kassakraven igen till för samtliga banker. Fr.o.m. den 27 mars 1981sänktes straffräntan för banklån i fill diskontot plus 4procentenheter dvs. Sänkningen kunde genomföras sedan det slora valulautflö-deli januari förbytts i ett visst återflöde. Samfidigt sänktes diskontot förskattkammarväxlar . Härigenom minskade spänningen mellan dekorta och långa räntorna. Diagram 10:3 Penningmängden 19771981 7 6 5 4 3 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 167 Penningmängden i den svenska ekonomin ökade 1978 med drygt17% (diagram 10:3). Därefter avlog ökningstakten successivt och kom under 1979att uppgå till . var penningmängdens stegringslakt istort sett oförändrad, . Den beloppsmässiga ökningen av penningmängden uppgick 1980lill , vilket var . mer än 1979. Bakom denhögre tillväxten 1980 läg framför allt statens finansiella transakfioner.Statens utgiftsöverskott var . större än 1979 (selabell 10:1 i slutet av kapitlet). var statens inhemska upplåningutanför bankerna . Detla innebar, atl denpenningmängdsökande effekten av statens finansiella transaktioner blev drygt 13miljarder kr. Starka likviditetsindragandeeffekter härrörde dock frän bytesbalansens markerade underskott. I sammariktning verkade även den återhållsamma bankkreditgivningen. Diagram 10:4 Real likviditet 1967-1980 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Den reala likviditeten är definierad som kvotenmellan ett index för penningmängden och ett index för bruttonationalproduktentill löpande priser. Källor: Konjunkturinstitulel, och slatistiskacentralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 168 ökade brullonationalproduklen i löpande prisermed . Tar man hänsyn till den fallande trenden i den reala likviditeten,uttryckt som kvoten mellan ett genomsnitt av penningmängden över året ochbmttonationalproduklen, tycks det närmast ha varit frågan om en fortsattpositiv trendavvikelse för penningmängdens del (diagram 10:4). Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer Fr. o. m. 1980 får bankerna ge ul s. k. bankcertifikal medupp till löptid. Detta har begränsat tillväxten av den sedvanligabankinlåningen. Som framgår av tabell 10:2 var de lotala placeringarna påinlåningskonlo i bank . lägre 1980 än 1979 och uppgick till24,. Detotala banktillgodohavandena ökade således med . 1980, vilkelvar . mer än 1979. Diagram 10:5 Olika sektorers reala likviditet 1976-1980 1976 1977 1978 1979 1980 Den reala likviditeten är för kommuner,industriföretag och hushåll definierad som kvoten mellan ett index för vissalikvida lillgångar och ett realekonomiskt aklivitetsindex. Omvandlingen frånmonetär till real likviditet har åstadkommits genom en division för kommunernasdel med utgifterna för konsumtion och investeringar, för industriföretagensdel med industriproduktionen och för hushållens del med den privalakonsumtionen, allt i löpande priser. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 169 Diagram10:5 ger en samlad bild av de olika samhällssektorernas reala likviditet dvs. likvida medel i relation lill ett visst aklivitetsindex. Av diagrammet framgår, att den snabba stegringen i kommunernas likviditet bröts på en hög nivå 1980. Även industrins reala likviditet vände 1980. En bidragande orsak till denna utveckling var den produk tionsökning som skedde. Industrins monetära likviditet var i det närmaste oförändrad. 1 nominella termer fortsatte den privata konsumtionen all växa 1980. Hushållens monetära likviditet växte dock snabbare främsl till följd av kraftigt ökade ränlekrediteringar. Härigenom kom deras reala likviditet att stiga 1980. Utlåningenpå den inhemska organiserade kredilmarknaden exkl. statens direktakreditgivning var . lägre 1980 än 1979 och uppgick till 73,6miljarder kr. (tabell 10:3). Det var framför allt kreditgivningen tillhushållen som sjönk, medan krediterna till förelagen ökade. Statens inhemskaupplåning blev lägre 1980 än 1979. Den svenska upplåningen i utlandet växtesamtidigt med . Staten svarade för 13miljarder kr. Affärsbankernas nettoköpav statsobligationer var . större 1980 än 1979.Samtidigt skedde ett kraftigt omslag i deras skattkammarväxelinnehav frän ennedgång på . 1979 till en uppbyggnad på . 1980.Härigenom blev deras totala kreditgivning till staten väsentligt högre 1980 än1979. Avlyften avaffärsbankernas bostadskrediter uppgick till . Derasutbetalningar av bostadsbyggnadskrediter var omfattande.Affärsbankernas totala stock av utestående bostadsbyggnadskrediter växtehärigenom med . växte denna stock med 2,3 miljarderkr. Affärsbankernas nettoköp av bostadsobligationer var ca 100 milj. kr. lägre1980 än 1979 och stannade på . Deras totala kreditgivning tillbostadssektorn kom härigenom att öka med närmare 900 milj. kr. till 6,7miljarder kr. Efteren nedgång i ökningstakten för affärsbankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, s. k. övrig utlåning inkluderande både utlåning isvenska kronor och i utländsk valuta, , har denna ökningstaktlegat i stort sett oförändrad (diagram 10:6). Ökningen iaffärsbankernas övrigutlåning i svenska kronor uppgick till 6,7%.Kreditpolifiken inriktas f.n. på en ufiåningsökning för banksystemet om iårstakt. Enligt tabell 10:4 var affärsbankernas övrigutlåning drygt 1 miljardkr. lägre 1980 än 1979 och uppgick till . Nedgången berördehushållen samt finansierings- och investmentföretagen, medan affärsbankernasutlåning i form av direkta lån till näringslivet växte med drygt 1 miljard kr.12 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:6 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande Anm. Uppgifterna innefattar både utlåning i svenska kronoroch i utländsk valuta. Spar- och föreningsbankernas totala kreditgivning sjönkmed . Nedgången kan hänförastill långivning till hushållssektorn. Den sjönk med närmare 3 miljarder kr.till dr)'gt . växte dessa bankers krediter tillföretagen med . Avlyften av spar- och föreningsbankernasbostadsbyggnadskrediter växte med 900 milj. kr. 1980, medan utbetalningarnaväxte hälften så snabbt. Härigenom byggdes stocken av uteslående bostadsbyggnadskrediterupp i lägre takt 1980 än 1979. Detta innebar, att bankernas totalakreditgivning fill bostadssektorn sjönk något 1980. sjönk spar- och föreningsbankernasövrigutlåningstakt, sett , successivt och kom i slutet av åretatl ligga på (diagram 10:6). Enligt tabell 10:4 var spar- ochföreningsbankernas övrigutlåning . lägre 1980 än 1979.Nedgången berörde hushållen. De enskilda försäkringsinrättningarnas totalanettoplaceringar på kreditmarknaden växte obetydligt 1980. Deras reverslåntill företagen filltog däremot kraftigt eller med . varderas nettoköp av obligationer i motsvarande utsträckning lägre.Försäkringsbolagens nettoköp av statspapper uppgick lill 3,5 miljarder kr.samt deras netloköp av bostadsobligationer till . översteg allmänna pensionsfondenspensionsutbetalningar dess ränteinkomster med , vilket var1,. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 171 En motsvarande större del av premieintäkterna måste säledes användasför atl läcka pensionsutbetalningarna. Fondökningen blev ändå 1,2 miljarder kr.större än 1979. Bakom denna uppgång låg en kraftig tillväxt i de influtnaavgifterna till följd av en höjning av avgiftsuttaget mottidigare 11,. utnyttjade företagen sin återiånerätt i högre grad1980 än 1979. Fondens placeringar påkapitalmarknaden i form av värdepapper och reverslån växte med drygt 600 milj.kr. Fonden ökade sina placeringar i stats-och bostadsobligationer med . som dess nettoinnehavav oprioriterade obligationer minskade med . Bakom dennautveckling låg bl.a. härdare placeringskrav för fonden. innebarkraven, att de prioriterade lånens andel av kreditgivningskapacilel skullestiga till omkring tre fjärdedelar mot tidigare omkring tvä tredjedelar.Dessutom var efterfrågan på långfristiga krediter från näringslivet begränsad. Somframgår av diagram 10:7 ökade statens budgetunderskott, sett över löpande12-mänadersperioder, i snabb takt 1980. uppgick budgetunderskottettill , vilket var . mer än 1979 (tabell10:5). Mot bakgrund av det betydande bylesbalansunderskottet och de svagaincitamenten för privat utlandsupplåning kom knappl hälften av statensbudgetunderskott eller ca . alt täckas utomlands. Statensinhemska upplåning utanför bankerna blev . Statens upplåning i banksystemet var av ungefär samma storleksordning1980 som 1979. Statenstotala obligationsemissioner växte med . till ca 31 miljarder kr.1980. Obligationsupplåningen var väsentligl kortfristigare än under 1979.Upplåningen mot korta obligationer blev i det närmaste dubbelt så stor som1979, medan den långfristiga upplåningen minskade. Enligtsåväl kreditmarknadsstatistiska uppgifter för kommuner som nalionalräkenskapernaägde en minskning i kommunernas finansiella sparande rum 1980. Styrkan iförsvagningen skiftade dock kraftigt. Som framgår av tabell 10:6 uppvisadeenligt kreditmarknadsstatistiska uppgifter kommunsektorn som helhel ettfortsatt inkomstöverskoll 1980 på . För inkomstöverskoltetsvarade landstingen som uppvisade etl överskott på 2,7 miljarder kr.Kommunerna fick däremol vidkännas ett utgiftsöverskott på 1,3 miljarder kr.Det lägre inkomstöverskoltet för hela kommunsektorn 1980 innebar en fortsattlikviditetsuppbyggnad för kommunsektorn i dess helhet. Detta tillsammans meden växande totalupplåning möjliggjorde en kraftigt ökad utlåning fränkommunsektorn. Utlåningen skedde främst till privata aktiebolag samt tillfinansinstitut. Färdigställandetav lägenheter var lägre 1980 än 1979 eller ca 51500 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:7 Statens budgetunderskoU 1977-1981 Miljarder kr.. 12-månadersförändringar 58 54 50 46 42 38 34 30 26 22 18 14 10 6 2 Statens budgetunderskott -/Vy' tätens upplåni tanför bankerr -'..'J *s3L'-' Källa: Riksgäldskonloret. Igångsättningen av bosläder minskade med drygl6000 lägenheter till 49500. Volymmässigt blev bostadsinvesteringarna lägre1980 än Investeringarnas värdemässiga ökning uppgick tillca 1980, var vid behovel av bosladsbyggnadskrediter ökade. Bankernas utbetalningar av bosladsbyggnadskrediter blevbrutto . slörre 1980 än 1979. tecknadesobligationslån för , vilket var närmare 700 milj. kr. Avlyften av uteslående bosladsbyggnadskrediter ökade med 2,3miljarder kr. Bankernas stock av uteståendebostadsbyggnadskrediter ökade såle des i snabbare takt 1980 än 1979. Bostadssektorns netloupplåning på kreditmarknaden exkl. staten kom härigenom att bli av ungefär samma omfattning 1980 som 1979 (tabell 10:7). Nettoutbetalningarna av statliga bostadslån växte med drygl . Företagens inhemska upplåning på kreditmarknaden exkl.upplåningen från staten växte med . 1980 till 17,3 miljarderkr. (labell 10:8). Företagens upplåning hos staten var i stort sett oförändrad1980 och uppgick till . Såväl företagens direkta banklån somderas reverslån hos framför allt de enskilda försäkringsinrättningarna ökade.Även företagens finansiering pä aktiemarknaden tilltog. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 173 finansieringpå obligationsmarknaden var dock . lägre 1980 än 1979 ochuppgick till . Förelagens lotala upplåning utomlands växte med4,. 1980 lill 6,7 miljarder. Företagens totala upplåning, dvs. påden inhemska kreditmarknaden, hos slaten saml i utlandet ökade således med närmare7 miljarder kr. Företagensfasta investeringar ökade med . Lagren fortsatte attbyggas upp kraftigt eller med . Utvecklingen av de fastainvesteringarna och lagren innebar därmed ett ökat finansieringsbehov frånföretagens sida 1980. var bruttosparandel i stort sett oförändrat.Företagens finansiella sparande kom härmed att .sjunka med närmare 15 miljarderkr. satte förelagen in ca . ägde ej några insättningar rum. Utvecklingen avföretagens finansiella sparande, upplåning samt transaktioner med riksbankeninnebaren väsentligl lägre likviditetsuppbyggnad än 1979. Det förefallersom företagen i hög grad har dragit ned på sina kortfristiga län ochplaceringar, vilket också bekräftats av statistik för industriföretagen. Somframgår av labell 10:2 var förelagens banktillgodohavanden ungefär oförändrade1980. Somframgår av tabell 10:3 sjönk hushållssektorns upplåning på kredilmarknadeninkl. kreditgivning från slalen med . 1980 till 7,4 miljarderkr. Samlliga banker drog ner sin kreditgivning till hushållssektorn. Samtidigtbyggde hushållen upp sina banktillgodohavanden i en högre takt 1980 än 1979.Utvecklingen av hushållens upplåning och likviditet talar för en förbättring avhushållens finansiella sparande 1980. Utifrånde inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler 1981. För1981 beräknas statens budgetunderskott bli ca . Statsbudgetenfår således en fortsatt likvidiserande inverkan på banksystemet och påsamhällsekonomin i övrigl. Kommunernasfinansiella sparande förväntas stärkas 1981. Detta skulle kunna innebära ennågot större likviditetsuppbyggnad än 1980. Under1981 uppskattas färdigställandet av bostäder bli ca 3400 lägenheter färre än1980 eller ca 48000 lägenheter. Även igångsättningen beräknas bli lägre.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga nedgång uppskattas till , men ivärde beräknas likafullt en uppgång . Behovet avbostadsbyggnadskrediter kan således bli något större 1981 än 1980. Företagssektornsfasta investeringar beräknas 1981 i löpande priser öka med drygl 4 miljarderkr. till i runt tal . Lagren beräknas minska med 1,5miljarder kr. jämfört med en uppbyggnad pä 7 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Penningmängd, ökning: Banktillgodohavanden' och bankcertifikal. Statens upplåning i utlandet (ökning = -) Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -) Medel pä investeringskonton i (ökning = -) Likviditetskonlon i (ökning = -) Bankernas utlåning till allmänheten exkl. Bankernas netloförvärv av hypoteksobligationer Bankernas fordringar på övriga kreditinstitut ' Inkl. föregående års kredilerade räntor och1979 samt inkl. årets kredilerade ränlor . Tabell 10:2 Allmänhetens banktillgodohavanden sektorvis1979-1980 Milj. kr.,förändring därav bankcertifikal Hushåll Övrigt Sumina banktillgodohavanden därav inlåning Detta pekar på ett väsentligl lägrefinansieringsbehov från investeringssidan 1981 och sä vill resultatutvecklingennu kan bedömas torde det även innebära en förbättring av företagensfinansiella sparande. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:3 Kreditmarknaden och 1980 Spar- ochföreningsbanker Enskilda försäkringsinrättningar Offentligaförsäkringsinrättningar Allmänheten Slalen Genom valulabanker Genom mellanhandsinslilul ' Avser långfristig nettoupplåning inkl. företagenskortfristiga netloupplåning i utländska banker för finansiering av export ochimport samt valulabankernas utlåning i utländsk valuta till valulainlänning. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:4 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande , milj. kr. därav: industri Hushåll Övriga 270 8242 3212 4162 1730 261 9405 2732 3406 7005 70715 26083 42610 därav: industri Hushåll Övriga 3 524 8725 1 157 55 586 1481 ' Förändringen 1979 exkl. årets debiterade räntor.Förändringen 1980 inkl. årets Källor:Konjunkturinstilulet, och . Tabell10:5 Statens budgetutfall samt upplåningsformer 1978- Budgelutfallet (nelWulg. Statsskuldens förändring inom landel (ökn. Statsskuldens förändring atom landel (ökn. Anm. För att ernå överensstämmelse mellan uppgifterna förstatens upplåning och budgetulfallet har och statsverketskassaförändringar dragits av frän skattkammarväxlar och korttidslån. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 177 Tabell 10:6 Kommunernas finansiella sparande 19781980 Summa finansiella tillgångar (I) övrig inhemsk upplåning Övriga skulder' Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) ' Inkl. diskrepans. Källa: och . Tabell 10:7 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden1978-1980 Direkla län från bankerna Lån från enskilda och offentliga Tabell 10:8 Företagens upplåning på kreditmarknaden19781980 Upplåning hos övriga institut Summa 17470 19543 22067 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 178 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1981 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställs inomekonomidepartemenlel (E) resp. (Kl). Nedan redovisasdetta i lablåform. Härutöver framgår E:s och KLs bedömningar av utvecklingeninom olika delseklorer. Li l lUI II 111 l -1,5 -0,7 -1,7 -2,3 -1,3 -1,3 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster -5,4 -4,8 Produktion inom gruvor, mineralbrott, De enskilda konsumenternas ekonomi Lagerförändring i % av föregäende års BNP. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 179 Innehåll 1 Sammanfattande översikt ..................................... 2 1.1 Den internationella konjunkturutvecklingen ......... 2 1.2 Utvecklingenunder 1980 och 1981 ....................... .... 4 1.3 Utblick mot1982 .................................................... 22 2 Oet internationella läget ....................................... .. 29 2.1 Sammanfattandeöversikt ..................................... .. 29 2.2 Länderöversikter .................................................... .. 37 3 Utrikeshandeln ...................................................... 56 3.1 Exporten................................................................... 57 3.2 Importen ................................................................ .. 62 3.3 Betalningsbalansen ............................................... .. 67 4 Produktionen .......................................................... 71 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 71 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher ................... .. 72