prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — I olikapropositioner, som har förelagts före den , och genombeslut som har faltal fram lill nämnda dag har anslag tagits upp sominnebär en ökning i förhållande till budgetpropositionen 1981 med 4466 milj.kr. Jag återkommer strax med en hänvisning till den bilaga där nu nämndapropositioner m. m. redovisas. I min beräkning vill jag emellertid även beaktavissa propositioner som är hänförliga till tiden efter utgången av mars månad.Sålunda har regeringen i prop. 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 49 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. föreslagitalt anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område sänks med 440milj. jämfört med det belopp som togs upp i budgetproposifionen. I sammaproposition föreslås att pä anslaget till prisstöd till jordbruket i norraSverige anvisas ytterligare 29 milj. kr. Vidare kommer senare denna dag, enligtvad jag har erfarit, chefen för industridepartementet att föreslå att 37,5milj. anvisas fill stöd till svenskt-norskt industriellt samarbete.Slutligen kommer chefen för senare denna dag attföreslå ytterligare anslag om tillsammans 1 080 milj. kr. Anslaget till räntor på statsskulden, m. m. upptogs ibudgetproposifionen för /82 till 26300 milj. kr. Belastningenpå della anslag är förutom av räntenivån i huvudsak beroende av delackumulerade budgetsaldot tidigare budgetår, men även i någon mån beroende avbudgetsaldot under det budgetår för vilket anslaget anvisas. Höjningen avräntenivån tillsammans med vissa andra förhållanden medför atl statsskuldräntornaför /82 torde komma att bli högre än vad som beräknades ibudgetpropositionen. Jag har under hand inhämtat att numeraberäknar att statsskuldräntorna kommer att uppgå till 29000 milj. kr. Anslagettill räntor på statsskulden, m. m. bör följaktligen tas upp med detta belopp.De ändringar i staten för riksgäldsfonden som föranleds härav torde få företasav finansutskottet. Jag harlåtit upprätta en specifikation över föreslagna och beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Specifikationen (bil. 2.5) täcker perioden fram till utgången av mars månadsamt den justering av anslaget till ränlor på statsskulden, m. m. som jag nyssnämnde. På grundval av de uppgifter som jag har lämnat i denna specifikationoch de övriga förslag som jag redovisat särskilt, beräknar jagutgiftsanslagen för /82 till 225068 milj. kr. I denbuvudtitelsvisa sammanställningen av förändringar i förslaget till statsbudgetför /82 sedan budgetpropositionen, som jag låtit upprätta ochsom jag ämnar föreslå, skall fogas till protokollet (bil. 2.6), harjag beaktatdels den nämnda specifikationen avseende perioden t.o.m. mars månad (bil.2.5), dels de ylterligare förslag som jag har behandlal. Eventuella förslag ochbeslut i övrigt efter utgången av torde få beaktas av riksdagensvederbörande utskott. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling 1 årets budgetproposition beräknades medelsbehållningarnapå reservations- och investeringsanslag minska med 1 416 milj. kr. I sin beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetårhar mot bakgrund av nya uppgifter rörande myndigheternasbedömning av anslagsbehållningarnas utveckling - bedömt alt anslagsbehållningarnakommer att minska med I 310 milj. kr. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 50 redovisning hänvisar jag till riksrevisionsverketsberäkningar (bil. Jag har inga erinringar mol verkels prognos. Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /81 kr., ökning -l-, minskning -) Riksrevi- Budget- Riksrevi- Föredra- 1980) 1981 (nyberäk- Anslags- 20350 -1416 -1416 -1310 -1310 I budgetpropositionen underströk jag dock den osäkerhetsom vidlåder beräkningar av anslagsbehållningarnas utveckling. Delta gällersjälvfallet i än högre grad bedömningarna för nästkommande budgetår. Dessabeaktar del förhållandet att de medel som kommer att krävas för tillkommandeutgiftsbehov avser kassamässig belastning. När anslagsbelopp föreligger kandessa mycket väl avvika från tidigare kassamässigt beräknade belopp. Om inteförutsättningarna i övrigt har förändrats innebär della att en justering börgöras i anslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning av anslagsbehållningarnas utveckling underde senaste budgetåren ges i tabell 8. De revideringar avanslagsbehållningarnas storlek vid utgången av innevarande budgelår som gjortssedan budgetpropositionen är relativt små. Utgångspunkten för min beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling under /82 överensstämmer såledesganska väl med förutsättningarna i budgetpropositionen. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1974/75-1980/81 (Miljarder kr., ökning +. (förändring under budgetåret) (-0,26) (-h0,62) (-1-0,36) (-1-0,05) (-1-1.61) (-1,24) (-0,65) (förändring under budgetåret) (-0,02) (-0,17) (+1,41) (-5,20) (-1-0.90) (-1,20) (+0,29) (förändring under budgetåret) (-0,39) (-1-0.74) (-0,35) (-Hl,33) (-1-2,47) ( + 1,25) (-0,95) (förändring under budgetåret) (-i-0,11) (-(-1.52) (-t-1,42) (-1-6,58) (-1-4,98) (-1,19) (-1,31) ' Anslagen till lokaliseiingslän och statens hantverks-och industrilånefond har samtliga år hänförts till industridepartementet. Sammantaget föranleder inte heller de under vårenframlagda särpropositionerna någon ändrad bedömning av förbrukningen avanslagsbehållningar för nästa budgetår. Efter samråd med chefen för räknarjag med en fortsatt förbrukning av anslagsbehållningar under nästkommandebudgelår 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 51 avseende lån till bostadsbyggande och anslaget till vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Detta överensstämmer medden bedömning vi gjorde i budgetpropositionen. Vidutgången av innevarande budgetår beräknas anslagsbehållningarna inomindustridepartementets verksamhetsområde uppgå till drygt 7 miljarder kr.Härav återfinns . på anslag till varvsnäringen och drygt1,. I övrigt fördelar sig behållningarna påett stort antal anslag. Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /82 (Miljarder kr., ökning +, minskning -) Huvudtitel Beräknad Beräknad förändring 3,07 -11/2 -11/2 Industridepartementet 7,30 -11/2 -11/2 Övriga huvudtitlar 8,67 ±0 ±0 Sunima 19,04 - 3,0 - 3,0 Efter att ha samrått med chefen för industridepartementetoch, i förekommande fall, med statsrådet , beräknar jag attanslagsbehållningarna under industridepartementets verksamhetsområde kommeralt minska med ett belopp av storleksordningen . avseende främstvarvsnäringen samt inom energiområdet. Del bör dock betonas att denberäkningsmetod som har tillämpats för medel som avsätts för att täcka beräknattillkommande utgiftsbehov påverkar denna bedömning. Mina bedömningar leder således till attanslagsbehållningarna kommer att minska med . under budgetåret1981/82. Jag vill dock ånyo framhålla att dessa beräkningar måste omges medbelydande osäkerhetsmarginaler. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter budgetåren1980181 och 1981/82 Budgelutfallet och därmed statens upplåningsbehov påverkasav förändringar i dispositionen av röriiga krediter hos ,vilka krediter enligt beslul ställs lill förfogande för vissa myndigheteroch bolag. I årets budgetproposition antogs det disponerade beloppet komma attöka med 1077 milj. kr. under innevarande budgelår. Riksrevisionsverketberäknar nu ökningen till I 373 milj. kr. Förändringen jämfört med den tidigareberäkningen beror huvudsakligen på en föreslagen höjning av den rörligakrediten till . Jag ansluter mig till verkets beräkningar.För ett följande budgetår brukar en schablonmässigt beräknad ökning av denrörliga krediten tas upp i förslaget till statsbudget. Så skedde också ibudgetförslaget för /82 nämligen med 500 milj. kr. Jag finnerinte anledning att nu ändra beloppet. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 52 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto Redan statsbudgeten bör så långt möjligt visa den totalabudgetbelastning som kan väntas under budgetåret. Jag har redogjortför den budgetbelastning som kan beräknas uppkomma för /82 tillföljd av föreslagna utgiftsanslag, förändringar i anslagsbehållningar ochändrad disposition av rörliga krediler. Jag avser nu alt behandla de ytterligareutgiftsbehov som kan tillkomma under nästa budgetår. I budgetpropositionen upptogs för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto ett belopp av 5 000 milj. kr. för tilläggsbudgetar, för ettantal särskilda propositioner avseende bl.a. energipoliliken. Statsförelag ABoch varvspolitiken samt för att hålla en viss beredskap inom arbetsmarknadspolitikensområde. Eftersom merparten av förutsedda propositioner nu lagts fram skulle deti sig vara motiverat att räkna ned anslaget. Emellertid föranleder vissa omständigheter som inte kundeförutses i budgetpropositionen t. ex. en snabbare prisutveckling bl. a. tillföljd av den höjda räntenivån, att kostnaderna för vissa anslag - främslavseende försvaret och folkpensionerna - nu beräknas komma att överstiga deanslag som då togs upp. Eftersom denna merbelaslning på anslagen inte beaktaspå annat håll i stalsbudgelen bör hänsyn tas härtill vid beräkningen avutgiftsposten beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Jag räknar därtill med att arbetsmarknads- ochindustripolitiken kommer att förorsaka kostnader utöver de medelsanvisningarsom föreslagits i de framlagda propositionerna. Jag vill idetla sammanhang förutskicka att jag denna dag kommer atl föreslåregeringen att med utnyttjande av finansfullmakten tidigarelägga vissa statligabyggprojekt. Chefen för återkommer senare tilldenna fråga. Härtill kommer i sedvanlig ordning vissa andra utgifter påtilläggsbudget sotn inte kunnat beaktas i statsbudgeten. Med hänsyn till vad jag anfört föreslår jag atl postenberäknal tillkommande utgiftsbehov, netto, förs upp med ett oförändrat beloppom 5000 milj. kr. för nästa budgetår. Summering av statsbudgetens utgifter I det föregående harjag, utgående från statsbudgeten förbudgetåret 1 980/8 I , redovisat såväl som min egenbedömning av statsutgifterna under detla budgetår. Sammantaget innebär minberäkning att stalsutgiflerna kommer all uppgå till 213648 milj. kr., vilketär 1 177 milj. kr. mer än vad jag beräknade i budgetpropositionen 1981. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag Statsutgifterna budgetåren 1980/81 och 1981/82 sionsverket (ny beräkning) För /82 beräknade jag i budgetpropositionende totala statsutgifterna till 225696 milj. kr. De justeringar jag nysspresenterat innebär att utgifterna nu beräknas till 233 568 milj. kr., vilketinnebär en uppräkning med 7872 milj. kr. sedan budgetpropositionen.Uppjusteringen härrör från min beräkning av utgiftsanslagen, varav 2700 milj.kr. är hänförbart till ökade statsskuldräntor. Beräkningarna av anslagsbehållningarna,den beräknade dispositionen av rörliga krediter samt tillkommandeutgiftsbehov, netto, överensstämmer beloppsmässigt med de belopp som fördesupp i budgetpropositionen. 2.6.3 Statsbudgetens saldo budgetåren 1980/81 och 1981/82 I årets budgetproposition beräknades statsutgifterna /81 till . Den nu aktuella beräkningen innebäratt utgifterna beräknas bli ca . högre eller ca 213,6 miljarderkr. har inkomsterna reviderats ned med . Budgetsaldotför /81 beräknas därmed komma atl uppgå till inemot 58 miljarderkr. Utvecklingen av statsbudgetens saldo1979/80-1981/82 1979/80 Utfall (Miljarder kr.) fall 1979/80 till ny beräkning 1980/81 räkning 1980/81 lill ny beräkning 1981/82 -50,0 -55,5 -57,7 -67,6 -74,9 -1-15,4 -1-15,4 -1-1,8 -1-9,4 Anm. I förändringslalen till /81 hareffekterna av budgelreformen räknats bort. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 54 Utgifterna för /82 beräknades ibudgetpropositionen till . beräknar jag utgifterna till 233,6miljarder kr. Ökningen förklaras bl. a. av ökade statsskuldräntor och en ökadbelastning på främst vissa priskänsliga anslag till följd av de prisstegringarsom inträffat . Härtill kommer att kostnaderna förden framlagda propositionen om vissa varvsfrågor, m.m. blev någothögre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Dessutom räknar jag nu medytterligare kostnader för arbetsmarknads- och industripolitiken.Statsinkomsterna nästa budgetår uppskattas nu till . vilketinnebär en smärre uppräkning jämfört med budgetpropositionen. Sammanfattningsvis innebär beräkningarna attbudgetunderskottet för /82 ökar med . jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen. Avslutningsvis villjag ta upp ännu en fråga. På förslag ikompletteringspropositionen (prop. 1978/79: 150) beslöt riksdagenom rätt för företag att sätta in medel på särskilt konto i (kontoför likviditetsutjämning) (FiU 1978/79:40, rskr 1978/79:452, SFS 1979:468). Påinsatta medel har, enligt vissa regler, utöver grundränta, utgått en skattefribonusränta på . Kostnaderna för bonusräntan skulle belasta statsbudgeten.Perioden under vilken bonusränta skulle utgå upphörde den 31 mars 1981.Riksbanken har genom särskild skrivelse denna dag meddelat att utbetalda beloppuppgår fill . Räntan har redan förskotterats av . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört bör 98314000 kr.anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor: Långtidsbudget för perioden /82- 1985/86 (Bilaga 2.1) beräkning av budgetutfallet /81 (Bilaga 2.2) reviderade inkomstberäkning / 82 (Bilaga 2.3) Specifikation av statsbudgetens inkomster under budgetåret1981/82 (Bilaga 2.4) Specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillbudgetpropositionen för /82 (Bilaga 2.5) Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret1981/82 sedan budgetpropositionen (Bilaga 2.6) Lagförslag (Bilaga 2.7) 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 55 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som jag har förordat, 2. godkänna vad jag har anfört om riktlinjer för denkommunala ekonomin, 3. antaga inom budgetdepartementet upprättat förslagtill lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt /82, 4. godkänna min beräkning av statsbudgetens inkomsterför /82 enligt den vid detta protokoll fogade specifikationen, 5. godkänna min beräkning av förändringarna ianslagsbehållningarna för /82, 6. godkänna min beräkning av förändringarna idispositionen av rörliga krediter för /82, 7. godkänna min beräkning av beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, 8. med ändring av förslag i prop. 1980/81:100 bil. 20lill Räntor på statsskulden, m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslagav , 9. bemyndiga regeringen att för /82, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad jag harförordat intill ett sammanlagt belopp av , 10. bemyndiga regeringen att i enlighet med vad jag haranfört besluta om tillfälliga överföringar av medel mellan de fonder hosriksgäldskontoret som finansieras genom den särskilda beredskapsavgiften påoljeprodukter, 11. till Bonusränta på konto för likviditetsutjämningpå tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 under åttondehuvudtiteln anvisa ett anslag av . delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört beträffande 12. översynsprogram, 13. myndigheternas långsiktiga besparingsarbete, 14. statliga kreditgarantier, 15. utnyttjande av finansfullmakten. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 56 Innehållsförteckning 1 Detreviderade budgetförslaget .................................... 1 1.2 Budgetutvecklingenunder senare år ..................... .... 2 1.3 Det aktuellabudgetlägel ........................................ 4 1.4 1981 årslångtidsbudget ......................................... .... 7 1.5 Automatiken istatsutgifternas utveckling ............... .. 11 1.5.1 Inledning ......................................................... .. 11 1.5.2 Indelning ihuvudgrupper ................................ 12 Utgiftsstyrande faktorer ............................... .. 13 1.6 Budgetpolitiskariktlinjer på 16 1.6.1 Utgångspunkter .............................................. 16 1.6.2 Mål förbudgetutvecklingen .............................. .. 17 1.6.3 Riktlinjer förbesparingsarbetet ..................... .. 19 1.7 Budgetpolifiskariktlinjer för /83 ... 21 1.8 Riktlinjer förden kommunala ekonomin .................. 26 2 Särskildafrågor.............................................................. .. 33 2.1 Översynsprogram ................................................. .. 33 2.2 Myndigheternaslångsiktiga besparingsarbete ..... 34 2.3 Statligakreditgarantier .......................................... .. 36 2.4 Möjlighet tilltillfälliga medelsöverföringar mellan fonder finansierade med särskildberedskapsavgift på olja 41 2.5 Utnyttjande avfinansfullmakten, m.m....................... 42 2.6 Statsbudgetenbudgetåren 1980/81 och 1981/82 .. 44 2.6.1 Statsbudgetens inkomster budgetåren 1980/81och 1981/82 ........................................................ 44 2.6.2 Statsbudgetens utgifter budgetåren 1980/81och 1981/82 ........................................................ 47 2.6.3 Statsbudgetens saldo budgetåren 1980/81 och1981/82 .. 53 3 Hemställan ................................................................... 55 1980/81:150 Reviderat budgetförslag Tabellförteckning Statsutgifternas utvecklingbudgetåren /71 - 1981/82 .......................................... 3 Statsbudgeten budgetåren1980/81 och 1981/82 6 Statsutgifternasutveckling /76-1985/86. tion, investeringar och transfereringar .... 8 Förslag angående ramar förstatliga kreditgarantier m.m. 40 Justering av riksrevisionsverkels beräkning av slalsbud getens inkomster ................................ 47 Beräknad förändring ianslagsbehållningarna under bud /81 ................................ 50 Anslagsbehållningarna vidutgången av budgetåren 1974/ 75-1980/81 ....................................... 50 Beräknad förändring ianslagsbehållningarna under bud /82 '................................. 51 Statsutgifternabudgetåren /81 och 1981/82 53 Utvecklingenav statsbudgetens saldo 1979/80-1981/82 53 Utgiftsstyrande faktorer i statsbudgeten 14 Vissa arbetsmarknads politiska insatser 1980/81:150 Bilaga 3 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten förbudgetåret 1981/82 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde Arbetsmarknaden präglas f. n. av effekterna av eninternalionell lågkonjunktur, slora strukturella obalanser i näringslivet ochen stor återhållsamhet med nya utgiftsåtaganden i den ofTentligatjänstesektorn. Någon väsentlig ökning av efterfrågan på arbetskraft som följdav en internalionell konjunkturförbättring förutses f. n. inte komma attinträffa under /82. För en närmare redovisning av utsikterna påarbetsmarknaden får jag hänvisa lill vad chefen för ekonomidepartementetanförl vid sin anmälan av den reviderade finansplanen. har med skrivelse den 10 april1981- med hänvisning till länsarbetsnämndernas aktuella redogörelser -framhållit all man i samlliga län räknar med en kraftigt ökad arbetslöshetefter en viss säsongmässig förbättring . Främst räknarnämnderna med en kraftig försämring av sysselsättningen inom byggnadsverksamhetentill följd av del låga bostadsbyggandet och en begränsning av de kommunalainvesteringarna. Bl.a. mot bakgrund härav lämnar styrelsen en rad förslag tillåtgärder under /82. Jag delar AMS' bedömning att arbetsmarknadsulsiklernainger oro. Både kortsiktiga, konjunklurella faktorer och mer långsikligatendenser innebär en risk för ökande obalans mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Full sysselsättning är ett centralt mål för regeringens politik.För alt detta mål skall kunna upprätthållas varaktigt är det nödvändigt allnäringslivet förmår ta vara på de utvecklingsmöjligheter som finns. Detförutsätter att produktiva investeringar kan komma till stånd i tillräckligutsträckning. Bl.a. i syfte att bereda utrymme för ökade industriinvesteringariakttas stor återhållsamhet med nya ofTentliga ulgiftsåtaganden. Detla innebärdels att antalet offentligt sysselsatta under nästa budgetår liksom f. n. måsteförutsättas öka väsentligt långsammare än , dels I Riksdagen1980/81. 1980/81:150 2 ocksåatl det ekonomiska utrymmet för mer kortsiktiga arbelsmarknadspolitiskainsatser är väsentligt mindre än det var under den föregående lågkonjunkturen.Arbetsmarknadspolitikens tyngdpunkt skall liksom under innevarande budgetårligga på den egenlliga platsförmedlingen. Såväl arbetsgivarna som dearbetssökande bör vara beredda att ge avkall på sina önskemål i olika avseendenför att de lediga platserna som finns skall kunna passas ihop med dearbetssökande. Somchefen för budgetdepartementet har nämnt tidigare denna dag har regeringenfunnit det nödvändigt att vidta åtgärder för sammanlagl 1 500 milj. kr. utövervad som tidigare beräknats för att motverka arbetslöshet Under vinterhalvåret1981/82. Av beloppet avser ca 400 milj. kr. tidigareläggning av statligainvesteringar. Vidare avsätts ytterligare 20 milj. kr. för bidrag till allmännasamlingslokaler. Jag vill vidare förorda att regeringen för /82begär ytterligare sammanlagt 1080 milj. kr. för sysselsättningsskapandeålgärder och arbetsmarknadsutbildning. Beträffandearbetsmarknadsutbildningen förordar jag i enlighet med AMS' förslag att medelanvisas för utbildning av sammanlagt ca 130000 elever under budgetåret. Dettainnebär en ökning med ca 30000 elever i förhållande till budgetpropositionen1981. Med del nya system för finansieringen som föreslogs i prop. 1980/81: 145medför della ytterligare medelsbéhov på 250 milj. kr. under anslagetArbetsmarknadsutbildning och 190 milj. kr. under anslaget Bidrag tillutbildningsbidrag och arbetslöshetsersättning. beräknar jag attutgifterna från det konto hos på vilket arbetsgivaravgiftentill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag redovisas kommer att öka med230 milj. kr. Sistnämnda ökning föranleder inte någon exlra medelsanvisning påstatsbudgeten. AMShar anfört atl medelsbehovet för beredskapsarbeten nu kan beräknas komma attuppgå till 3850 milj. kr. under /82. Detla belopp överstiger vadsom beräknades i årels budgetproposition med 2050 milj. kr. Av beloppet kanviss del hänföras lill en beräknad ökning av andelen investeringsarbeten samtett av AMS framlagt förslag till höjning av statsbidraget till sådana arbeten.Med hänsyn till det ytterst ansträngda budgetläget är jag inle beredd allföreslå alt AMS' yrkande om medel för beredskapsarbeten tillmötesgås fullt ut.Jag förordar för min del att ytterligare 540 milj. kr. beräknas för ändamålet.Jag är vidare inte beredd att biträda AMS' förslag till höjning avtilläggsbidragel för kommunala beredskapsarbeten. Jag har vid bedömningen averforderligt resurstillskott tagil hänsyn till de förslag i syfte att stimuleratill ökad aktivitet inom byggsektorn som chefen för avserföreslå regeringen att förelägga . Under anslaget B 3.Sysselsättningsskapande åtgärder bör vidare beräknas ytterligare 100 milj. kr.för delprogrammet Industribeställningar. Medelsbehovet kan nämligen beräknasuppstå under budgetåret för såväl tidigareläggning av ordinarie statligabeslällningar som Prop.1980/81:150 3 för s. k. rådrumsbeställningar i ökad omfattning.Sistnämnda beslällningar får läggas ut av AMS i företag som har varslat omuppsägning av personal. Jag vill erinra om att regeringen med stöd av sin begärdafinansfullmakt vid behov kan kunna anvisa medel utöver vad som här harförordats för arbetsmarknadspolitiska åtgärder under nästa budgetår. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. tillArbetsmarknadsutbildning för /82 under tolfte huvudtiteln utövertidigare anvisat anslag anvisa ytterligare , 2. till Bidrag tUlutbildningsbidrag och arbetslöshetsersättning för /82 undertolfte huvudtiteln utöver tidigare anvisat reservationsanslag anvisaytterligare , 3. tillSysselsättningsskapande åtgärder för /82 under tolftehuvudtiteln utöver tidigare anvisat reservationsanslag anvisa ytteriigare640000000 kr. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1981 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomideparlemenlet och . Nationalbudgeten bygger påmateria som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådet hörts.