prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett skäl till att man gör egna enkäter kan vara att man vill ha medföretag under de 50 anställda och företag 1 andra branscher samt anpassafrågorna lill egna lokala behov. På samma sätt finns vissaIndicier på prioritering av DIS-syslemel inom länsstyrelserna. Av enkätenframgår alt man lägger ner mycket varierande arbetsvolym på att bearbeta ochanvända materialet bortsett från variationer i länens storlek. Fleralänsstyrelser pekar vidare pä'att man skulle behöva mer resurser för attutnyttja DIS-systemet effektivare. Det skulle principiellt innebära att manjust nu befann sig 1 ett slags balansläge 1 resursfördelningen och attytterligare resurser skulle komma att användas för DIS-aktlviteter med en nyltoökningsom följd. Många länsstyrelser säger emellertid att de skulle prioriteradirekta förelagskontakter om man hade mer resurser, dvs. föredra en ökadanvändning av detta informationsmedium 1 stället för att arbeta vidare medenkäterna och deras material. 7.Systemet i dess helhet Delförhållandet alt DIS-systemet är ett syslem Innebär å ena sidan att systemetsolika delar innehållsmässigt bör ha någol som håller dem samman och å andrasidan att avgränsningen utåt mol andra system är rationell. Innehållsmässigthar kittet 1 DIS-systemet från början tänkts vara utbytet av information omoch för planering inom samhälle och förelag. Det är Information/örvardera parter om motsatt part att användas för operativa ändamål på lokalnivå. Det skulle också ge information om båda sektorer till de anställda inomföretagen. Dess huvudbegrepp var framtids-uppgifter och (sam)planering. Enkätenom företagen koncentrerades pä industrin. Rätt snart "exploaterades"systemels enkät för att inhämta information från företagen till alt omfattainformation för statistiska ändamål inom länsplaneringen och den kommunalaplaneringen. Detta auktoriserades i den senaste propositionen därmålsättningen för systemet kantrade över mot den statistiska användningen bådepå regional och nivå. Därigenom uppkom också en statistisk användningför industriverkels prognoser. Fokuseringen påindustrisektorn har förstärkts trots alt länsplaneringen breddats. Det hängersamman med sysselsättningsproblemen inom industrin och deras regionala belydelse.DIS-systemel skulle verka i denna 1980/81:20 27 miljö,även om del byggts upp för en tillväxtekonomi. I och för sig kan detta fungeraom systembyggnaden är tillräckligl flexibel. Andra system har kommit lillmed liknande innehåll. som stannadevid en insamling och förbylles i ett muntligt informationssystem. Registrenöver slödförelagen är ett annat exempel som tillgodosett planeringsinformationi slödlän och slödkom-muner. Del är ett mer åtgärdsinriklal system. Avgränsningenmot andra system motiverades ursprungligen av sekretesskäl. Man bör isammanhanget erinra om alt när DIS-systemet introducerades gällde denna avgränsningframför allt gentemot den officiella sla-tislikproduktionen. har denna avgränsningaktualiserat frågan om hur en anpassning till användarnas behov skall ske. IDIS-ulredningens arbete har det framgått rätt klart att många numeraidentifierar DIS-systemel i stort sett med själva enkäten. Del är betydligtsvårare att uppleva den specifika DIS-delen i det flöde av information somväxer fram mellan förelag och samhällsorgan bl.a. genom muntliga kontakter.Sett ur den synvinkeln är DIS-syslemel (enkäten) ett ganska traditionelltstatistiskt system, dock med en viktig avvikelse. Del gäller regleringen i lagav att man får utbyta indivldinformalion - något som icke sker 1 vanlig slallstlkinsamling.Samtidigt har man en begränsning nedåt av möjligheten all samla in uppgiflerfrän företagen normall vid minst 50 anställda. Ser man på systemfråganöver liden har man från vissa länshåll sagt alt man hade stora förväntningar påDIS-systemet. Det verkar också som om systemet frän början hade en vissdynamisk effekt på utvecklingen av samhällsplaneringen. Del verkar docksamtidigt som om den effekten delvis uttömt sin Inneboende kraft. Om delta i såfall skulle bero på alt syslemet i vissa delar gjort sig självt onödigt elleralt samhällsutvecklingen gäll förbi syslemet är svårt alt yttra sig om. Det kanockså vara sä att systemet icke anpassats till utvecklingen. Men hur dessinnehåll skulle utvecklas för alt ge del dynamik - en själ - är svårt alt säga.Om man genom en partssammansalt kommitté skulle bygga upp ett hell nyttsyslem kring problematiken information företag-samhälle skulle det sannoliktspela på andra strängar och klangbotten skulle icke vara 1960-lalets tillväxtsamhälle. På ett område trodde manockså på en påverkan av själva syslemel -"en pådrivande effekt"'. Detgällde påverkan på förelagens planering och på de anställdas insyn ochmedverkan i den planeringen. enkäler lill företagen pekar intepä någon utveckling av flerårsplanerlngen genom stimulans från DIS-enkälen.Utredningens enkäter pekar icke heller på någon större aktivitet isamrådsförfarandet. Inte heller har arbetsmarknadens parter ägnat DIS-systemetnågon engagerad uppmärksamhet. Här är alltså systemets pådrivandeeffekt ringa.Det kan enligt viss utsago dock ha haft en annan pådrivande effekt för länensmuntliga kontakter med Prop.1980/81:20 28 Man har haft en "lag 1 ryggen". Dettagäller också kommunerna. Vid intervjuer har 7 av 25 kommunersagt att del finns en sådan effekt. Att den fanns i början av systemetslivslid har framkommit under utredningens arbete. Om man så ser på DIS-delegalionen som satts altadministrera systemet, har den i sin verksamhet arbetat med ett omfattandeprojektprogram. DIS-enkälen har utvecklats, förväntningsuppgifternas kvalitethar analyserals, informationen till förelag har utretts m. m. En koncentrationtill DIS-enkälen kan iakttas. Någon helhetssyn pä DIS-systemet har såvitt jagkan bedöma däremot inte utvecklats, och kanske är den inte tillräckligtpåträngande. DIS-systemethar varit ett system som omfattat bäde operativ och statistisk användning. Dethar Inneburit att primärmalerialel frän DIS-enkälen kunnat användas av fleraorgan på regional och lokal nivå inom ramen för vad lagen om uppgiftsskyldighet1 planeringsfrågor medgivit. Utvärderingen har visat alt det kan finnas enmålkonflikt inbyggd i ett system som skall tillgodose båda typerna avanvändning. Den utspelar sig på kvalitetssidan. Vill man uppnå så hög kvalitetsom möjligt i ell uppgiftslämnande för siatisliska ändamål särskilt medkänsliga uppgifter, sädana som förväntningsuppgifter fordras bl.a. en rigorössekretess av den typ som sedan gammalt funnits för den officiella statistikenoch dessutom en information till uppgiftslämnare om att uppgifterna endastskall användas för siatisliska ändamål. Detta fungerar sålunda icke för denoperativa användningen. Även om det finns välgrundade skäl från andrasynpunkter att ha sambruk av material för de två ändamålen förefaller dettveksamt om man skall bibehålla detta sambruk i form av ett syslem varsinriktning i praktiken blivit alltmer statistisk. De två olika huvudsyftena innebär också problem när detgäller behovsanpassningen. Med hänsyn till alt länsplaneringen ser ut all blimer ålgärdsinriklad och alt t.ex. branschsludier lorde komma all spela enökande roll blir också länsbehoven av statistisk information mer varierande bädetill population, variabler och i liden. Del blir 1 en sådan utveckling ökadrelativ nytta av alt enkäter anpassas till varje länsstyrelses specifikaverksamhet. Utvärderingen har visat att DIS-syslemel endast 1 mycketbegränsad utsträckning uppfyller syftet alt ge unik Information om inlressaniafall. Användningen av förväntningsdala för bäde operativa och statistiska ändamålkan starkt Ifrågasättas ur kvalitetssynpunkt. Det har varit svårt att seväsentliga positiva effekter av DIS-systemet som sådant sominformationsbehoven verkar utvecklas i en riktning som innebär all systemavgränsningkanske kan komma att utgöra ett hinder mot 1980/81:20 29 behovsanpassning.Mot denna bakgrund föreligger enligl min bedömning starka skäl för alt lägganed DIS-systemel. skulle del kunna tänkas att olika politiskavärderingar kan läggas på syslemet som sådant som leder lill andra slutsatser.Denna typ av värderingar tillhör inte mitt uppdrag. En annan viklig slutsatsär alt det föreligger ett informationsbehov för den regionala och lokalasamhällsplaneringen. Vissa av dessa behov som skulle fillgodoses av DIS-systemethar kommit att tillgodoses på annat sätt, bl. a. i en växande direki kontaktmellan företag och samhälle. I punktform skulle dessa behov,som de framgått av utvärderingen, kunna anges på följande sätt: (a) Information behövs för direki operativ verksamhet. Hit hör visst behovav bakgrundsinformation för kontakter med företag både från länsorgan ochkommuner. (b) Information behövs för översiktliga problembeskrivningar och prognoser.Informationen skall helst vara framåtblickande och statistiskt han-terbar samthelst heltäckande över branscher och/eller regioner. Den skall vara anpassadtill de prognosmodeller som används. Detta behov finns pä såväl central,regional som lokal nivå. (c) Information behövs för problemorienterad och åtgärdslnrlktad verksamhet.Det kan gälla användningen för regionala branschstudier eller näringspolitiskaprogram. Det kan gälla att belysa regionala och lokala konsekvenser av ochinför olika strukturbeslut. Behovet skiljer sig från bransch till bransch ochinformationen behöver därför vara skräddarsydd. (d) Företagsledningaroch de anställda behöver viss information om samhällsplaneringen pä lokal och regional nivå. Tvåkommentarer bör fogas till denna behovslisla. (1)Företagens uppglftslämnarkapacitet är en restriktion om man villtillfredsställa behoven. Det har en kostnadssida vilket också kan kräva ensamordningsinsats. Del har en kvalitetssida där svårigheten att fåframtidsuppgifter med prognosvärde kan kräva en forskningsinsats. Och där sekrelessproblematikenäven har kvalitetsaspekter. (ii) Behovet av skriftliginformation är i slor utsträckning ett behov av primärmalerial för statisfik även om en geografisk differentiering kan leda till alt den statistiska bildenibland representeras av endast ett eller ett par förelag. Det kan kräva enhårdare satsning pä den statistiska behovsanpassningen generellt och speci-etU.Enligt direktiven bör jag presentera ell underlag för beslul om informationssystemetsframtid. Jag har tolkat detta så alt jag också kan diskutera möjliga åtgärderutanför DIS-systemets ram som kan ge effekter av den typ som DIS-systemet varilavsett att uppnå. Det beslulsunderiag jag skall presentera i nästa kapitelkommer all gå under namnet "framtidsbilder". De bygger påutvärderingen och behovslistan. 1980/81:20 30 Detbör redan här sägas att jag inte kommer att rekommendera någon avframtidsbilderna före de andra. Valet mellan dem måsle ske på grundval avpolitiska ställningstaganden med nytto- och kostnadsavvägningar som ettelement. Min ambition är emellertid att klargöra vilken typ av avvägningar deolika förslagen representerar. Dessutom är framtidsbilderna inle hell skildaalternativ. De kan tvärtom också betraktas som ell anlal "moduler"som kan kombineras på olika sätt allt efter de nyllo- och kostnadseffekter manvill uppnå. Framtidsbild I tar uppeffekterna av én "nedläggning" av DIS-systemet. Kostnadsborlfalletblir 1 delta fall nyttan och förlusten i nytta blir kostnaden allt räknatmed nuvarande system som utgångspunkt. En väsentlig aspekt pä effekterna av ennedläggning är i vilkel tidsperspektiv som konsekvenserna ses. I dennaframtidsbild utgår jag från de momentana effekterna. En väsentlig del av nytlobortfallelkan över fiden komma att kompenseras av spontana aktiviteter från de nuvarandeanvändarnas sida. Denna utveckling i ett kortare perspektiv anges iframtidsbilden. En bedömning av den spontana utvecklingen måste också tahänsyn till alternativa sätt att tillgodose dessa informationsbehov som kanfölja av förslag från utredningar och verksamheter som f. n. pågår. Behoven kankomma att tillgodoses genom utveckling av informationssystem inom olika samhällsområden.En diskussion med denna infallsvinkel förs i framlidsbild II sombetecknas som en "systemanpassning". Framtidsbild III har sintyngdpunkt i en diskussion om vägar att klara den regionala näringspolitikensInformationsbehov. Detla förslag innebär en "decentralisering" avbeslut om enkäler m. m. med slöd av en ny och bantad lag om uppgiftsskyldighetför planeringsfrågor. FramlidsbildIV utgår från en mer renodlad kostnads-nyltodiskussion.Den behandlar hur DIS-systemets nuvarande kostnader (resurser), som de bestridscentralt över statsbudgeten, skulle kunna omfördelas ur nyttosyn-punkl. Undermina kontakter i utvärderingen har jag funnit all en heltäckande sysselssättnlngsstatlsllkmed en viss framförhällning skulle kunna vara ett väsentligt nytlofillskott förlän och kommuner vid given kostnadsnivå. Den ansluter sig till ordinarieformer och kanaler för framställning av statistik. Den representerar ett tradifionelltsamspel mellan producenter och användare av statistik och framtidsbildenbetecknas därför "statistisk behovsanpassning". Framtidsbild1 "nedläggning" Ennedläggning av hela det nuvarande DIS-systemet inkl. lagen och delegationenskulle enligt utvärderingen främst ge följande nyllo- och kostnadsbild. Prop.1980/81:20 31 Nyttanav en nedläggning skulle 1 första hand bestå i att den totala kostnaden för DIS-systemetmomentant faller bort. Konkret skulle del främst innebära alt statsbudgetensanslag på drygt 2 milj. kr. för DIS-systemet föll bort, att länsstyrelsernaskulle kunna använda de resurser, som de i varierande ulslräckning lagt på DIS-systemel,för de ändamål som bedöms angelägna, saml alt företagens kostnader för attbesvara DIS-enkälen föll bort. En positiv effekt kan ocksä vara alt själva syslemelförsvinner. Det kan ge möjligheter att friare göra en bättre behovs- ochkostnadsanpassning på det relevanta informationsområdet. Bl.a. då behovsanpassningenbättre anslutas till över tiden varierande problemställningar med tonvikt påvarje enskilt läns och kommuns situation. Påkostnadssidan skulle nedläggningen ge följande nylloföriusler av någon påtagligbetydelse. (a) en årlig skriftlig information om enskilda förelag att använda som ettkompletterande bakgrundsmaterial för regionala och kommunala kontakter medförelag skulle försvinna (b) viss väsentlig utfallsslatistik skulle försvinna eller komma senare(försämrad fidskvalllel) med negaliv effekt på central, regional och lokal nivå (c) förväntnlngsuppgiflerna skulle försvinna, vilkel för länsprognosernaknappast skulle få någon påtaglig effekt men som innebär förlusten av ettmaterial för eventuell metodutveckling kring förväntningsuppgiflernasprognosvärde (d) formellt skullesjälva skyldigheten för länsstyrelser och kommuner att ge företag och anställda information om samhällsorganens planering falla bort (e) enmöjlighel till diskussion om framtidsproblem mellan förelagsled ning och anställda via samrådsskyldigheten skulle falla bort (f) eneventuell kvarstående positiv effekt på fortsatt ökning av kon takter mellan samhällsorgan och förelag skulle försvinna. Detta var den momentanakostnaden för nedläggning i form av nyiloförlust som också omfattar nylloförlusterhögre upp i användningskedjan enligt fidigare utvärdering. En del av denna nyttoföriustkän väntas bli mindre eller hell försvinna på sikl om de muntliga kontakternamellan samhällsorganen och förelag fortsätter att utvecklas som , om samrådetom framtiden mellan företagsledning och anställda utvecklar kanalerna viamedbestämmandelagen och om en regional och lokal sysselsältningsslalislik kanetableras. Samtidigtskulle emellertid utvecklingen anpassas lill den nya situationen genom all nyaspontana aktiviteter skulle kunna komma att reducera nyiloförlust mensamtidigt minska kostnadsvinst. Flera länsstyrelser har i svar påutvärderingsenkäter sagt att de skulle genomföra egna enkäler om DIS-enkälenföll bort. Dessa skulle i flera fall bli annorlunda än DIS-enkälen. Man kanförmoda att de skulle ges en bättre behovsanpassning än Prop.1980/81:20 32 Bl.a. skulle de i högre grad anpassas till denökade satsningen på problemanalys och ålgärdsinriklad verksamhet. Del är ickemöjligt att ange hur stor enkätverksamheten skulle bli. Ävenpå nivå kanske fler enkäter skulle göras. I varje fall skullesannolikt redan befintlig enkätverksamhet utvidgas. Åven på nivå fårman tänka sig en mer skräddarsydd enkälverksamhet med en varierande probleminriklningoch kanske annan tidsfördelning. Åven här skulle det bli en mer direktkostnads-nyttoanpassning pä kommunnivå i form av behovs- och resursprioriteringinom kommunerna. På kostnadssidan skulle enspontan enkätverksamhet Innebära nya koslnader för företagen, även om det inteskulle finnas uppgiftsskyldighet. Om denna kostnad skulle bli slörre än dentidigare kostnaden är omöjligt att uttala sig om. Det är tänkbart all enkälverksamheteninte skulle bli så omfattande med hänsyn till dels all muntliga kontakter rentallmänt förordas av intressenterna, dels att ett kärvt ekonomiskt läge kangöra det svårt att prioritera enkäter framför annan användning av resurserna.Det är möjligt alt den standardisering som DIS-enkälen inneburit av variableroch klasslfikalioner och som Innebär minskning av kostnaderna skulle bli svårareatt upprätthålla. Å andra sidan bör DIS-enkälerna och den kommunalaenkätsamverkan ha lett till en viss användningsanpassning till de standardiseradebegreppen. Samtidigtkan man vänta sig alt behovet av statistik för regional och planeringaktivt vänder sig mot de olika kanaler som finns för att förse samhällsorganenmed basstatistik och standardpakel, främst SCB och de kommunala serviceorganen.Del skulle innebära att en nedläggning av DIS-systemet med dess glidning molett statisfiksyslem skulle eliminera en särbehandling av vissa statistikfrågoroch i stället föra över dem i de organisatoriska former och del regelsystem somredan finns i samhället för behandling av statistikbehov. Det är former som ioch för sig är under utveckling bl. a. genom ADB-leknlkens genombrott på bredfront. spontan utveckling efler en nedläggning är del också troligt alt den förutlagfästa samhällsinformationen till företagen från länsstyrelserna ochkommunerna kommer att fortsätta i den allmänna form Informationen fått. I denbredare målpopulationen ingår alltjämt även DIS-företagen. Kostnaden för dennaskulle då också finnas kvar. Somen konsekvens av bortfallet av förväntningsuppgifter kan man slutligen tänkasig alt i högre grad än f. n. skulle utnyttja industriverketsprognoser som underiag för egna prognoser. utredningar skulleäven i övrigt kunna få en större betydelse för länen ur informationssynpunktallt eftersom den åtgärdsinriktade verksamheten växer 1 omfattning. 11.Framtidsbild II "systemanpassning" Användarnasreaktion på en nedläggning av DIS-systemel kan ge upphov till en spontanutveckling av det slag som angavs i föregående framtidsbild. I denframtidsbilden antogs denna kompensation för nylloförluster bl. a. ske genomatt användarna genomför egna enkäler. De vägar som väljs för alt kompenseranyttoförlusterna beror emellertid också på i vilken omfattninginformationsbehovet kan komma att tillgodoses genom befintliga och/ellernytillkommande andra informationssystem. Beslämmande härför är bl.a. hur dessasystem anpassas till de Informationsbehov som här avses. Till väsentliga delarbestäms naturligen denna anpassningsprocess av hur starkt sambandet är mellandessa systems huvudsakliga uppgifter och t. ex. den regionala och lokalanäringspolitikens informationsbehov. Ikapitel 3 visades alt DIS-systemet legat i brytningspunkten mellanindustripolitiken och regionalpolitiken. Del resonemang som fördes 1 kapitletkan på "informationssystemnivän" illustreras med figur 11:1 med detvå dimensionerna. Figur11:1 De två dimensionerna Regional och kommu nal plan. Mankan tala om informationssystem om en sektor, dvs. ett syslem som beskriver -ger information om - en sektor. I figuren utgör detta den vertikaladimensionen. Del kan vara stallstik och/eller indlviduppgifler. Informationenkan vara uppbyggd för analyser och prognoser rörande sektorns utveckling. Dåbehövs framför allt ett slalistiskt informationssys-lem. Bakom statistikenligger dock individuella uppgifler och behövs individuella uppgifter 1analysen då vissa enheter har stor belydelse för utvecklingen. Det kan vara ettsystem som har administrativ användning. Det är åtgärdsinriklal med hänsyntill de enskilda objekten. Del är 3 1980/81. Prop.1980/81:20 34 operativt.Inom eller på grundval av informationen i ett operativt system kan statistikproduceras. Menman kan också tala om ett informationssystem/ör sektorn. Det är information omsektorns externa miljö. Den informationen får då hämtas från andra sektorssyslemeller andra källor. Ett system för sektorn kan också innehålla icke kvanllfierbarinformation. Den kan innehålla författningar, lilleraturhänvisningar, tekniskadata etc. Om flera sektorer har iniresse av samma sektor och söker insamla indivldinformaliondireki uppstår dubbelarbete och uppgiftslämnarproblematik. Slutligenkan man tala om information om och för en sektor. Del är data om sektorn somsamlas och används inom den. Del kan l.ex. vara information som samlas av enintresseorganisation om tillståndet i en sektor för sektorn. Delkan också finnas behov av information som griper över många sektorer. Ettexempel kunde vara ell informationssystem för att tillgodose regionalplaneringensbehov. Ett sådant skulle skära genom flera sektorer dvs. löpa horisontellt ifiguren. Ibelysning av del som sagts är DIS-systemet ett rätt komplicerat system. Dethar uppkommit ett behov att få ömsesidig information mellan företag och samhälle.Det är som nämndes 1 kapitel I Information för vardera parter om motsatt partalt användas för operativa ändamål på lokal nivå. Andrasystem har kommit till med liknande innehåll. Etableringsdelega-lionensuppgiftsinsamling som stannade vid en insamling och förbylles 1 ett muntligtInformationssystem. Registren över slödförelagen är ett annat exempel som fillgodosettplaneringsinformation 1 stödlän och slödkom-muner. Det är ett mer ålgärdsinrlktalsyslem. Detfinns också utredningar som pågår och som kan komma alt påverka den långsiktigautvecklingen av informationssystem med nära anknytning till deinformationsbehov som här är aktuella. Informationsförsörjningenom och för industrin behandlas av utredningen om den långsiktiga Industripolitikensinformationsunderlag (KIPI). Med dess vida direktiv kan en utveckling mot ettframtida informationssystem om och för industrin möjligen komma alt på siklrealiseras. KIPI skall enligl direktiven avlämna sill betänkande lill sommarendetta år. Till bilden hör också industristödsutredningen som har tillhuvuduppgift att utreda konsekvenserna av den tillfälliga stödverksamhetenunder senare år. I det sammanhanget aktualiseras frägan ominformationsinsamling och informationsbearbetning 1 samband med statligtfinansiellt stöd. Denna utredning skall enligt direktiven vara klar /81. Jaghar under mina kontakter på central nivå om användningen av DIS-systemet ocksåmött behovet av ett databaseral Induslristatlstiskt system som skulle kunnaanvändas för analyser och studier i olika sammanhang. I detta skulle kanskekunna ingå de löpande bevakningssystem för vissa industribranscher som hållerpå alt tas fram av . 1980/81:20 35 Närdet gäller informationsförsörjningen om (och för ) industrin föreliggersåledes redan en del material. Det kommer inom en relativt snar framtiddessutom att föreligga förslag till utbyggd information. Åvendet tidigare nämnda betänkandet från Förelagsobeståndskommit-tén bör ses idetta sammanhang. I betänkandet' föreslås sålunda ell informationssystem närdet gäller uppföljningen av förelag som erhållit statligt finansiellt stöd.