prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För egen del anser jag att det måste medföra pålagligafördelar eller innebära undanröjande av uppenbara brister eller ölägenheter inuvarande organisation för att en sammanslagning skall vara mofiverad. Enorganisatorisk förändring av den lokala skatteförvaltningen nu skulle enliglmin mening vara olämplig dels på grund av all den nya taxeringsorganisalionenännu inte har vunnit stadga, dels därför att en organisationsförändring skullekomma atl infalla allmänna fastighetstaxering. Jagförordar därför atl de lokala skattemyndigheternas organisatoriska ställninginte nu ändras. Länsstyrelserna och civilbefälhavarna har i sinaanslagsframställningar som elt huvudförslag redovisat etl besparingsallernativ.Jag anser att medel för nästa budgetår bör beräknas med utgångspunkt från deltaalternativ. Med hänsyn till verksamhetens art inom skatteförvaltningen ochkronofogdemyndigheterna kan jag dock inte förorda alt medel till dessamyndigheter skall minskas helt enligt besparingsallernativet. Inomlänsstyrelserna bör, enligl min mening, skatteavdelningarna ochtaxeringsavdelningen, vilka omfatlar ungefär hälften av länsstyrelsernaspersonal, undantas från besparingsalternafivet. Jag förordar därför allmyndighetsanslaget lill länsstyrelserna minskas av halva anslaget. Iavsikt att mildra verkningarna av nödvändiga besparingar har jag för avsikt atlaktivt fortsätta arbetet med att åstadkomma förenklingar av verksamheten samtatt i samband med beslut om regleringsbrev för /82 föreslåregeringen vissa prioriteringar av verksamheten vid länsstyrelserna. Även medelstilldelningentill länsstyrelsernas organisationsnämnd, vilken belastar samma anslag, börberäknas enligt besparingsalternativet. För de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna förordar jag att expensdelen i myndighetsanslagenreduceras . För civilbefälhavarna förordar jag med hänsyn till attmedel har gjorts disponibla genom omprioriteringar inom försvarsramen attmotsvarande redukfion begränsas till den del som avser utbildnings- ochövningsverksamhet. Enligt beslut av vid 1979/(prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) skall bl. a.länsläkarorganisationen avvecklas och vissa av dess arbetsuppgifter föras överlill landstingskommunerna. På länsstyrelserna ankommer då atl fortfarandesvara för tillsyn och viss annan myndighetsutövning inom såväl den allmännahälsovården som smittskyddet. Organisationen består av 25länsläkarljänster, 15 tjänster som biträdande länsläkare samt 26 tjänster somlänshälsovårdskonsulenler, dvs. totalt 66 handläggartjänster. Kostnaderna fördenna organisafion har betalats från anslag under femte huvudtiteln.Kanslipersonalen som uppgår Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 24 lilldrygt 50 årsarbetskrafter - 64 tjänster varav 28 på deltid - har tillhandahållitsav länsstyrelserna och sålunda betalats från anslag under femtonde huvudtiteln.Organisationskommittén (S 1979:12) för har föreslagit bl. a.atl länshälsovårdskonsulenterna skall gå över till länsstyrelserna och inordnasi nalurvårdsenhelerna. Med hänsyn till konsulenternas bakgrund och inriktningfår man på så säll en kompletterande bevakning av gränsområdena mellannaturvårdslagstiftningen och miljö- och hälsovårdslagstiftningen. De kan ocksåfortsätta alt bistå länsstyrelserna i de hälsovårdsfrågor av icke medicinsknatur som har ålegat länsläkarorganisafionen. Jag kan ansluta mig lill förslagel. Jag räknar med altde 26 länshälsovårds-konsulenternas inordnande i naturvårdsenheterna medför enförstärkning för länsstyrelserna även i deras verksamhet enligtmiljöskyddslagslifiningen. Jag återkommer i det följande fill frågan omnaturvårdsenheternas resursbehov i dess helhet. Avvecklingen av länsläkarorganisationen innebär vidareall 40 handläggare tas bort från länsstyrelserna, vilka därigenom mister denhittillsvarande medicinska experfisen. Länsstyrelserna behöver dock fortfarandeha tillgång till medicinsk kompelens, dock i mindre omfattning än . Jaghar därför beräknat medel för delta ändamål så atl länsstyrelserna kan t. ex.på konsultbasis knyta läkare fill sig. Bortfallet av handläggare - 40 st - innebär att behovetav kanslipersonal minskar. Det kvarvarande behovet av sådan personal kanskallas fill närmare 20 årsarbetskrafter. Det ankommer på regeringen att beslutaom fördelningen på länen av de 26 länshälsovårdskonsulenler som skalltillföras länsstyrelserna och de ca 20 årsarbetskrafter som skall vara kvarhos dem samt alt vidta de övergångsåtgärder som föranleds av förändringarnainom organisationen. för har bl. a.föreslagit atl en social enhet skall inrättas vid varje länsstyrelse och attden nuvarande socialkonsulentorganisationen skall avvecklas. Personalen vidsocialkonsulenlorganisalionen skall ges möjlighet till anställning i den nyaorganisationen. Till denna skall föras även länsstyrelsernas handläggare avalkoholärenden. Uppgifterna enhgt socialtjänstlagstiftningen blir tillsyn,rådgivning och information, sociala bedömningar, bistånd lill resp. länsrätt, medverkani regional samhällsplanering och handläggning av slalsbidragsärenden.Uppgifterna enligt alkohollagstiftningen omfattar tillståndsprövning ochtillsynsfrågor enligl lagen (1977:293) om handel med drycker. Dessulom kanvissa uppgifter enligl andra delar av alkohollagstiftningen ingå, t. ex.tillsyn över maltdryckstillverkningen. Nära förknippad med denna tillsyn ärinformation och rådgivning. Socialkonsulenlorganisalionen har f. n. 67 tjänsterför handläggare och 52 för övrig personal, dvs. totall 119 tjänster. Hoslänsstyrelserna finns 25 barnavårdskonsulenttjänsler, 45 tjänster för 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 25 handläggareav alkoholärenden och 24 tjänster för övrig personal som samtliga berörs avomorganisationen. Uppgifterna grundas på kommitténs beräkningar. förordar atl den sociala enhetenorganisatoriskt samordnas med den allmänna enheten på så säll alt den allmännaenhetens chef åläggs all fullgöra de uppgifter som i administrativt hänseendeeljest vanligen ankommer på avdelningschef, dvs. företräda enheten iekonomi-och personaladministraliva frågor, m. m. saml i övrigt undantagsvisbesluta i ärenden av större vikt eller principiell belydelse. Delta skulleenligt kommittén innebära all den sociala enheten i organisatoriskt hänseendeblir jämställd med övriga länsstyrelseenheter. Avsteg från denna ordning börgöras i och . 1 del förstnämnda länet finns redan ensocialenhel inom förvallningsavdelningen. Kommittén anser att den nyaorganisationen där bör inordnas i den befinlliga socialenhelen. Inom Gotlandslän bör enligl kommitténs förslag de nya arbetsuppgifterna handhas av denallmänna enheten. Jag kan ansluta mig till organisationskommitténsförslag all arbetsuppgifterna enligt socialtjänsllagstiflningen bör samordnasmed arbetsuppgifterna enligt alkohollagstiftningen och samlas hoslänsstyrelserna i en organisatorisk enhet som ges möjlighet all handlasjälvständigt. Jag förordar därför atl funktionerna inom detta arbetsområdeknyts lill den allmänna enheten hos länsstyrelserna - förvaltningsavdelningenhos i . Möjligheterna fill självständigaarbetsinsatser bör därvid vara goda om allmänna enhetens chef företräderenheten endasi i administrativt hänseende samt fattar beslut i vissa merbelydelsefulla eller principiella ärenden. Riktlinjer för fördelningen avbeslutsbefogenheterna kommer att ingå i den normalarbetsordning som regeringenavser atl utfärda före . Inordnandet av socialkonsulenlorganisalioneni länsstyrelserna medför vissa samordningsvinster m. m., bl. a. i fråga omadministrativa rutiner. Samordningsvinsterna kan uppskattasmotsvara drygt fem årsarbetskrafter. Den nuvarande personalen inom socialkonsulentorganisationenbör erbjudas anställning hos länsstyrelserna. Del ankommer på regeringen altbesluta om fördelningen på länen av personalresurserna för nu nämndaarbetsuppgifter saml att vidta de övergångsåtgärder som föranleds avförändringarna inom organisationen. En översyn av naturvårdsenheterna har på uppdrag avregeringen gjorts inom länsstyrelsernas organisationsnämnd (). Syftet medöversynen har varit all klarlägga personalsituationen samt alt finna enrationell arbetsorganisation. Resultatet av översynen har redovisats i enslutrapport . 1 rapporten föreslås bl. a. atltillsvidareanställda vid nalurvårdsenhelerna fär fasta tjänster samt attytterligare etl anlal tjänster för handläggare och för övrig personal inrättasunder tiden fram . Vidare föreslås all länsstyrelserna får medelför ulredningar och inventeringar inom miljövårdsområdet. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 26 Naturvårdsenheternas personalsituation berörs också avdet förslag om ändringar i miljöskyddslagen (1969:387) som regeringen genombeslut har lämnat över lill lagrådet. Förslagel innebär bl.a. vidgade arbetsuppgifter för naturvårdsenheterna i fråga om prövning ochtillsyn enligl miljöskyddslagslifiningen. Jag delar uppfattningen att naturvärdsenheterna behöverförslärkas. Jag förordar all naturvårdsenheterna tillförs 15 tjänster förhandläggare för att bl. a. möta de nya arbetsuppgifterna inommiljöskyddsområdet. Därigenom och genom den förstärkning frånlänshälsovårdskonsulentorganisationen, som jag fidigare har nämnt, bedömer jagatt nalurvårdsenhelerna i det budgetläge som råder får en rimlig förbättring. 1 fråga om skatteförvaltningen hos länsstyrelsernaförordar jag en förstärkning av mervärdeskatlekonlrollen i de trestorstadslänen där en förbättrad kontroll är särskilt angelägen, I avvaktan påresultatet av den översyn som utför på uppdrag av regeringenhar jag beräknat medel motsvarande 27 handläggare för detta ändamål. Jag förordarvidare atl dataenheterna i vissa län tillförs sammanlagt sex tjänster för atlkorrigera en felberäkning i samband med den ursprungliga dimensioneringen avregislreringsresurserna vid dessa enheter. För arbelel med eflerbehandling avskattsedlar på slutlig skatt m. m. vid dessa enheter under den bråda fidennovember - januari förordar jag ell medelstillskotl av drygt 2 milj. kr. Genomdet nya uppbördssystemet upphör dalaenheternas arbele med uppbördsberedning.Jag förordar därför alt medelstilldelningen, ca 6 milj. kr., för detla ändamåldras in. Regeringen godkände ett avstatens arbetsgivarverk träffat avtal om lönegradsplaceringm. m. av tjänster vid uppbördsenhelerna hos länsstyrelserna saml vissa tjänstervid de lokala skattemyndigheterna. För /82 har jag beräknatmedel för kostnadstäckning för detta avtal. Den nya organisation som införsinnebär att viss personal i den befintliga organisafionen blir övertalig. Ensträvan bör vara att den nya organisationen, med bl. a. de personalminskningarsom denna innebär, skall vara fullt genomförd före utgången av budgetåret1982/83. allmänna fastighetstaxering kommer att medföraen ökad belastning på länsstyrelsernas besvärsenheter. För att möta denbelastningen förordar jag att länsstyrelserna i enlighet med riksskatteverketsförslag använder de funktionärer för fastighetstaxering, s. k. kontaktmän, somredan finns på varje länsstyrelse. Dessutom har jag räknat med yllerligaremedel, ca 1 milj. kr. för hanteringen av besvärsärenden vid fastighetstaxeringen.Jag har därvid utgått från besvärsfrekvensen vid föregående allmännafastighetstaxering. Skulle antalet besvärsärenden vid allmännafastighetstaxering bli högre avser jag atl föreslå regeringen alt medge deöverskridanden av anslaget som kan visas vara nödvändiga. Undertrettonde huvudtiteln finns under anslaget D 5. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 27 Bidragtill förrättnings- och uppdragsverksamhet upptaget en anslagspost 3.Statsbidrag till kostnader för fastighetsbildningsförrättningar m. m. Länsstyrelsernadisponerar medlen under denna anslagspost för bidrag lill kostnader vidensiltarförrätlningar och fill ersättningar i vissa fall åt förrällningsmän ochsakkunniga biträden enligt lagen (1939:608) om enskilda vägar samt för vissaandra kostnader. Förslag har väckts om alt föra över posten till anslaget B 1.Länsstyrelserna under femtonde huvudfiteln. Jag biträder förslagel. ]980/81:8medförslagfill utsökningsbalk har bl,a. föreslagils alt de uppgifter som f. n. ankommer på överexekutor skall förasöver från länsstyrelserna lill kronofogdemyndigheterna och - såvitt gällerhandräckningsärenden - till allmän domstol. Del innebär att överexekulorsinsfilutio-nenavskaffas. Vid länsstyrelserna sysselsätts ca 110 årsarbetskrafter medöverexekutorsuppgifler. Knappt hälften är juristpersonal, en fjärdedel ärpersonal i "landskanslistkarriären" och återstoden är personal ikonlorskar-riären. Utsökningsbalken föreslås träda i kraft den 1 januari 1982.Om de uppgifter som f. n. ankommer på överexekutor förs över till kronofogdemyndigheterna,måste dessa tillföras ytterligare personal. Älskilliga av de tjänstemän hoslänsstyrelserna som handlägger överexekutorsärendena är endast delvissysselsatta med sådana göromål. De har i övrigt andra uppgifter vidlänsstyrelsen. En del av personalen har mångårig erfarenhet avöverexekulorsgöromål. Jag har räknat med en reduktion av länsstyrelsernasanslag med ca 6 milj. kr. som motsvarar kostnaden för dessa årsarbetskrafterunder berörd del av /82. Enligl min mening är del angelägel lar tillvara kunnigheten och erfarenheterna hos de tjänstemän som handharöverexekulorsgöromål. De bör alltså beredas möjlighet att tjänstgöra bl. 1 del sammanhanget kan dispenser från gällandekompetenskrav bli akluella. Undersökningar och överväganden i dessa frågormåste göras så atl beslut kan fattas före lagens ikraftträdande. Jagavser all i annat sammanhang föreslå regeringen atl vidta de åtgärder som kanbehövas härför. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. bil. 14 har jag bl.a. aviserat etl översynsarbete inom länsstyrelsernas område. Översynen skallavse de olika planeringsformerna m. m. och möjligheten att åstadkomma bättresamordning och annan rationalisering m. m. Jag räknade med en besparingseffektredan under /82 om ca 5 milj. kr. på anslaget Länsstyrelserna.Arbetet har ännu inte kommit så långt att det är möjligt all nu angebesparingseffekten på varje enskild länsstyrelse. Jag har därför räknat med enredukfion av myndighetsanslaget till länsstyrelserna med det nämnda beloppet.Fördelningen på län avser jag att föreslå regeringen i samband med beslut omregleringsbrev för /82. Några länsrätter har flyttat ut från länsstyrelsernaslokaler och belastar inte längre länsstyrelsernas telefonväxlar eller andraservicefunktioner. På grund härav har jag räknat med en minskning avlänsslyrelseanslagel med . Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 28 Som jag har nämnt har besparingen av 5 milj.kr. inte fördelats på län. Tillskotten av medel lill länsstyrelserna på grundav förändringarna av länsläkar- och socialkonsulentorganisationen m. m. harinle heller fördelats på länen. Dessa besparingar och tillskott har samlatsinom anslagsposten Till regeringens disposition. 1 denna anslagspost finnsdessutom vissa medel som efter beslut av regeringen i varje särskilt fall kananvisas för punktinsatser, vilka plötsligt kan bli nödvändiga i denmångskiftande verksamhet som utövas av länsstyrelserna. Enligl planerna för den s. k. RS-organisationenåterstår 160 tjänster för atl organisafionen vid de lokala skattemyndigheternaskall vara fullt utbyggd.Riksskatteverket har fillslyrkl en utbyggnad med 144tjänster. Genom beslut har regeringen utfärdat föreskrifterför den nya uppbördsorganisafionen hos både länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna. Den innebär bl. a. en kraffig förstärkning av den handläggandepersonalen, för de lokala skattemyndigheternas del med ca 300 handläggare.Rekryteringen av denna personal kommer i stor utsträckning att ske /82. Enligt min mening är det inte lämpligt alt ökarekryteringsbehovet utöver dessa 300 med en samfidig ulbyggnad avRS-organisationen. De lokala skattemyndigheterna har dessutom till stor dellönlagargranskning att utföra inom taxeringsområdet. För den granskningen bör,i samma omfattning som , s. k. frilidsgranskare kunna anlitas. De lokala skaltemyndigheterna utför arbetsuppgifter förden allmänna försäkringen och fär därför ersättning från allmännapensionsfonden. Detta arbete kräver väsentligl mindre arbetsinsatser sedannuvarande ADB-system inom skatteförvaltningen har genomförts. Jag har därförräknat med minskade intäkter för myndigheterna. Ersättningen från den allmännapensionsfonden torde minska med ca 25 milj. kr., dvs. med ca en tredjedel iförhållande till nu utgående ersättning. Överexekulorsuppgifterna flyttas från länsstyrelsernaoch förs över lill kronofogdemyndigheterna och de allmänna domstolarna den 1januari 1982. För de arbetsuppgifter - huvudsakligen exekutiv försäljning av fasligheler-som skall ankomma på kronofogdemyndigheterna förordar jag en personalförstärkningmed 50 tjänster varav 31 för handläggande personal och 19 för övrig personal.Som jag har nämnt lidigare bör den kunskap och mångåriga erfarenhet somlänsstyrelsernas tjänstemän har inom detla verksamhetsområde tas tillvara.Vissa undersökningar och överväganden måste göras i denna fråga och jag har somjag framhöll lidigare för avsikt atl ta initiativ lill sådana. Jag har vidareberäknat medel för sådan introduktion, utbildning m. m. som blir nödvändig isamband med alt utsökningsbalken träder i kraft. Mot bakgrund av att det nu har skett en markant ökningav de skatte- och avgiftsfordringar som ligger oredovisade framhålls del i prop1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. (s. 99) att del ärmotiverat all Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 29 särskildaåtgärder vidtas för att främja indrivningen i de s. k. allmänna målen. De största kronofogdemyndigheterna har för atl framförallt förslärka indrivningen i de allmänna målen haft tillgångtill tjänstemän med ekonomisk kompetens. Dessa har utnyttjats för att granskaföretag som har belalningssvårigheter, för alt bedöma gäldenärer saml göraföretagsvärderingar enligt olika metoder. Erfarenheterna av dessaarbetsinsatser är goda och de har verksami bidragit till etl förbättrat indrivningsresultat. Civilulskottet (CU1980/81:1 y) har i samband med behandlingen av en mofion om ålgärder mot den s.k. ekonomiska brottsligheten betonat viklen av alt tjänstemän med ekonomiskkompetens kan anlitas av kronofogdemyndigheterna. harföreslagil alt samtliga kronofogdemyndigheter som är tillsynsmyndigheter ifråga om konkurs, 22 st., skall få var sin Ijänsl med ekonomisk kompetens. För egen del vill jag betona alt del är nödvändigl atlkronofogdemyndigheterna har tillgång till särskild ekonomisk sakkunskap främstför all bedöma mera komplicerade indrivningsfall. Jag förordar atlkronofogdemyndigheterna nu tillförs medel för anlitande av ekonomisksakkunskap motsvarande tio årsarbetskrafter. Dessa insatser bör leda till allindrivningen i de komplicerade allmänna målen förstärks och därigenom verksamtbidrar till en ökning av statens intäkter. Innan erfarenheter av dennaverksamhet har vunnits är jag inte beredd all föreslå alt tjänster inrättas fördella ändamål. Den ekonomiska sakkunskapen skall främsl medverka i svårareindrivningsfall, särskilt sådana som uppvisar en ekonomiskt komplicerad bild.Självfallet ingår i dessa indrivningsfall även sådana som kan hänföras lill dens. k. ekonomiska brottsligheten. Resurserna bör lokaliseras lill kronofogdedislriktdär behovet av sådan expertis är störst. Lokaliseringsfrågan påverkas också avtillgången på speciella personalresurser bl. a. inom åklagar- ochpolisväsendet. Enligt vad chefen för budgetdepartementet har anförtkommer också exekutionsjuridiska sektionen i atl tillföras tvåhandläggartjänster med ekonomisk kompetens för all förstärka verketsmöjligheter att aktivt bistå kronofogdemyndigheterna i svårutredda indrivningsfall. Kronofogdemyndigheterna i och bör,liksom för innevarande budgetår, tilldelas särskilda medel för att bekämpa dens. k. ekonomiska brottsligheten genom en effektiverad indrivning av främstskatter och avgifter. Jag förordar alt denna verksamhet utvidgas lill altomfatta även kronofogdemyndigheten i . Jag beräknar det sammanlagdabeloppet för detla ändamål lill 1,5 milj. kr. De här redovisade insatserna för att öka indrivningentill staten är av försökskaraktär. Innan ställning las lill hur en permanent verksamhet skall bedrivas bör resultaten avde nu föreslagna insatserna redovisas och utvärderas. Jag avser att senare isamråd med chefen för budgetdepartementet ta initiativi denna fråga. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 30 Vad gäller civilbefälhavarna vill jag erinra omatt civilbefälhavaren i Bergslagenscivilområde på regeringens uppdrag har utrett civilbefälhavarnas uppgifter ochbefogenheter, främst i fråga om den operativa krigsplanläggningen. Chefen för försvarsdepartementet harlidigare anfört atl han i alltväsentligt delar utredningsmannens uppfattning om civilbefälhavarnas belydelsei totalförsvaret. Innan ett konkret förslag kan läggas måste emellertid förutsättningarna för omfördelningar avvåra samlade lolalför-svarsresurserutredas. Chefen för försvarsdepartementet räknar med atl det yllerligare arbetesom behöver göras i denna fråga kan utföras så all frågan kan tas upp i dentoialförsvarsproposition som skall föreläggas under våren1982. Mina ställningstaganden till länsstyrelsernas ochcivilbefälhavarnas förslag, vilkaredovisas närmare i del följande, innebär, med bortseende från de under resp. anslag beräknade uppbördsmedlen, enmedelsanvisning om sammanlagt 2 688,8milj. Ökningen i förhållande tillinnevarande år uppgår till 271,6 milj. kr. Av totalbeloppet avser 1577,6milj. länsstyrelserna, 646,4 milj. kr.de lokala skallemyndigheterna, 455,1 milj. kr. kronofogdemyndigheternaoch 9,7 milj. kr. De särskildauppbördsmedlen under dessa anslag beräknar jag för länsstyrelserna lill 14,5 milj. kr., för de lokala skattemyndigheterna till 59,3 milj. kr. och för kronofogdemyndigheternatill 18,4 milj. kr., dvs. lolalt till 92,2 milj. kr. Det innebär en minskning med 19,0 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet r. m Före drag; IT) -i a\ ( Tt os - m ON rJ 00 D tn ' I un 1981/8: SSS ' in yn OJ :C3 CQ J rt- O yn i 00 T3 C (V I CO O O QO rr, NO Tt NO O 00 CNJ 0\ -. * rri (S o 00 CO ro NO + + 1 . o c :ca t ici 03 in 00 - CNI ro CNl -H CO OJ ;cd >. 00 un CO IO NO in 00 CNl NO CN NO o 00 CN 0\ a lyi ao h ° 3 I- i? O i-< "J B :0 .H, lU ca l_i -"S S i5 5 O OJ ca w > . ll c ica " ;0 *- c ici 3 Sn c/1 c t. g j c > U c c -' rt» o c o£' 1) c oo ca o .S ffl S c -o Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartemeniet o CN O NO On CN) O ro O CN jO c ffl o C u ffl X NO O CN I 0\ CN) O Onno <0 -H « CN + -I- + ro Tt t CO O -H « . ++ + :::" aj :ca CO-I ON Tt fO IO o 00 00 r CN r-. *t O IO -I- -I- + -a c :ca + + + ..: :C0 C" U 1- C t-U :ca >N CQ i-l 17! NO o -et IO f- r- NO o r- - -a- CN r CN r-~ »\ o NO 'O CN NO 00 + -I- -I- -I- + I CN o o o CO - r--. :ffl <£ U + -I- + OJ :ca >N rOTt t OnO o-a-olOOO r--oow)coio r-cNcNt-- coo rri/ioOTt CN ,-HTt Ot-. U ffl T3 C C O ca c/1 s; u c c »ca XJ 1- c - - 00 CO ,0 « V- e2 o -o tu c -± Vi c/)-o:ca jG o.i2'i> "3 J 1/5» Löne- och prisomräkning m. m. yrkar atl /82 tilldelas samma anslag som för /81 medtillägg för pris- och löneomräkning saml all medel tilldelas för de tjänstersom kan komma all inrättas som en följd av nu pågående översyner av bl. a.nalurvårdsenheten, mervärdeskatteenheten och besvärsenhelen. (4-4 307 000 kr. Omkostnaderna beräknas öka. a) Löne-och prisomräkning m. m. b) Medel begärs för lillfällig personal. Vidareberäknas omkostnaderna öka. Löne- och prisomräkning m.m. 8 965000kr. Med anledning av de kraftiga volym-och ärendeökningar som skett yrkas förstärkning med fyra handläggareoch 20 assistenter. Vidare yrkas medel för tillfällig personal övergångsvis. Omkostnaderna beräknas öka. Löne- och prisomräkning m.m. . Arbetsmängden har ökal i sådan omfallning altdistrikten måste tillföras ytterligare resurser. 1 , i och iSlockholm behövs vardera en kronofog-desekreterare.