prop · G403148 · 1980-12-31 00:00:00 — Ävenom bostadsrättshavaren, på ett sättsom inte torde ha full motsvarighet i andra fall, får en ägarliknandeställning med avseende på lägenheten(jfr prop. 1977/78:175 s. 223) innefattar bostadsrätten enligt gällandelagstiftning en nyttjanderätt (1 och 2 §§ bostadsrättslagen).En upplåtelse av bostadsrätt vid sidan av en befintlig hyresrätt får därför anses varaen dubbelupplåtelse av nyttjanderätt till en och samma lägenhet. Kommittén gör följande bedömning: Genomgången av gällande rätt-visar att nuvarande regler om besittningsskydd ooh bytesrätt för sådana hyresgästersom vid ombildning tiU. bostadsrättväljer att bo kvar med hyresrätt ärtillfredsställande så länge bostadsrätt inte upplåtestill en redan uthyrd lägenhet. Hyresgästen kommer nämligendå att stå i hyresförhållande till bostadsrättsföreningen. Om föreningen vill upplösa hyresförhållandet skall hyresgästens besittningsskyddbedömas efter 1*6 § första stycket10 hyreslagen. Om hyresgästen önskar byta sin lägenhet har han rätt till detta under de förutsättningar somgäller enligt 35 § första styckethyreslagen. Av bostadsdomstolens rättsfallRE nr 1*:79, som är ett uttryck för gällande rätt, följerdessutom att den kvarboende hyresgästenalltid kan hålla sig till föreningen som hyresvärd och på så sätt bevara besittningsskyddet ochbytesrätten fullt ut, 1980/81:148 39 När bostadsrättsföreningen är att anse som rätthyresvärd kan givet-vis även en nytillträdandehyresgäst som erhållit lägenhetgenom byte också hålla sig till föreningen som liyresvärd och påså sätt få sajmna besittningsskydd och bytesrätt som han annars skulle ha haft. Härigenom kommer inte heller bytesrättens faktiska värdeatt minskas för den kvarboende hyresgästen. Det anförda betyderemellertid inte att nuvarande förhållanden ärtillfredsställande. Tvärtom tycks en betydande osäkerhet rådaom den kvarboende hyresgästens möjligheter att hävdasin rätt och om dennes besittningsskyddoch bytesrätt i de fall bostadsrätten upplåtes-vid sidan av hyresrätten eller särskilt hyresa-vtal tecknas mellan bostadsrättshavaren och hyresgästen. Gällande rätt ger heller inget entydigt svar på om det överhu%'ud-tagetär tillåtet att upplåtabostadsrätt till en redan uthyrd lägenhet, Den osäkerhet somtycks råda beträffande kvarboende hyresgästers rättsligastä3J.ning i samband med ombildningtill bostadsrätt kan enligt -vår mening leda till sådana rättsförluster för den enskilde hyresgästen som inte äracceptabla. Om den kvarboende hyresgästen sålunda inte redan på ett tidigt stadium markerar att han inte godtar någon annan änbostadsrättsföreningen som hyresvärd kan, ombostadsrätt upplåtes till den av honom hyrda lägenheten, såsmåningom ett svåivande rättsförhållande uppstå. Detta kan medföraatt en hyresgäst, som över hu-vud taget ifrågasätter bostadsrättshavarens rättatt uppträda som hyresvärd, måstetillgripa ett rättsligt förfarande föratt få klarhet i vem som egentligen är hans hyresvärd.Om därvid bostadsrättshavaren och inte bostadsrättsföreningen förklaras vara rätthyresvärd ger gällande lagstiftning, enligt vad som sagts,inte klart besked om hur det förhåller sig med besittningsskydd och bytesrätt. Ävensådana fall där den kvarboende hyresgästen tecknar ett nytt hyresa-vtal med bostadsrättshavaren kan leda till rättsförluster Prop.1980/81:148 40 för hyresgästen om denne inte klart inser att hans besittningsskydd,åtminstone formellt sett, försämras och attbj-esrätten går förlorad. Det är enligt vår mening angelägetatt sådana åtgärder \'idtas som klargör de kvarboende hyresgästemas rättsliga ställning och som syftar till att bibehålla besittningsskydd och bytes-rätt oförändrat fördem. I enlighet med de intentioner som kommer till uttryck i kommitténs direktiv ärdet -vidare angeläget att bytesrättens faktiska värdeinte minskar för en kvarboende hyresgäst av den anledningen att en nytillträdande hyresgästkan komma att få ett svagare besittningsskydd ochsalma bytesrätt. När det först gäller deproblem som uppkommer då en bostadsrätt up-plåtes-vid sidan av en hyresrätt utan att något särskilthyresa-vtal träffas mellan hyresgästen och bostadsrättshavarenkan dessa lösas efter i hu-vudsak två olika linjer. Den ena är att överhu-vudtagetinte tillerkänna sådana upplåtelser giltighet . Den andra är att visserligen acceptera sådana upplåtelsermen införa regler som på ett bättresätt än klargör de kvarboende hyresgästernas rättsligaställning och som tar sikte på att bibehållabytesrättens faktiska värde för dem. Vid valet av lösningär det enligt vår mening naturligt att i första hand eftersträva att få till stånd sådana reglersom medför att den kvarboende hyresgästen i de nu diskuterade fallen alltid kommer att stå i hyresförhållande till bostadsrättsföreningen. Med en sådan lösningkommer, vilket framgått av vad som tidigare anförts, redan nuvarande regler att tillgodose samtligade syften med avseende på besittningsskydd och bytesrätt som enligt det föregående åsyftas, Härutöver bör också särskilt framhållas betydelsen förhyresgästen att stå i direkt hyresförhållande till fastighetsägaren. Andra juridiska konsekvenser som inte har med besittningsskyddoch bytesrätt att göra kan nämligenbli följden av att man får en bostadsrättshavare 1980/81:148 41 som hyresvärd i stället förfastighetsägaren direkt. Om exempel--visbostadsrätten förverkas pågrund av bostadsrättshavarens bristande betalningtill föreningen och denne härigenom skiljs frånlägenheten, kommer även hyresgästenatt sakna rätt att bo kvar i lägenheten. Med hänsyn till det anförda talar starka skäl för att i enlighet med den tidigareförst nämnda linjen inte tillerkännabostadsrättsupplåtelser giltighet i de fall lägenheten redan äruthyrd till någon som önskar kvarbo med hyresrätt. Den andra linjen bör väljas endast om särskilda skälöverväger de nu nämnda. I avsnitt 2.2 har redogjorts för de skälsom uppbär att bostadsrätt upplåtesvid sidan av en hyresrätt. Dessa skäl av främstfinansiell och ekonomisk-teknisk natur hängertill stor del samman med att -vissa hyresgästerinte önskar gå över till bostadsrätt. Även omsystemet med sidoupplåtelser i dessa fall kan ha vissa fördelar saknas emellertid enligt vår mening anledning att understödja sådanaombildningar till bostadsrätt där inte en viss majoritet av hyresgästernasjälva ansluter sig till bostadsföreningen ochtecknar bostadsrätt. Om en sådanmajoritet ansluter sig och finansiella hinder ändå uppstår bör enligt vår mening erforderligt kapital för de lägenheteri -vilka hyresgäster önskar bo kvar med hyresrättinte täck-is genom att förre fastighetsägareneller någon annan utomstående köperbostadsrätten. De altemativ som återstår blir mednuvar.ande regler då antingen att de hyresgäster som övergår till bostadsrättbetalar en högre grundavgift än de skulle ha gjort eljest eller att föreningen upptar ytterligare lån. Att -vissa praktiska problem kan uppstå när man skallupprätta ekonomi sk ".plan i fall-vissa hyresgäster inte önskar gåöver till bostadsrätt, bör enligt vår mening inte inverka på rättsskyddsfrågans bedömning.Det finns emellertid anledning att i kommitténsfortsatta arbete ta upp både de finansiella problemen ochproblemen ned upprättande av den ekonomiska planen. Enligt vår meningsaknas -vidare anledning att understödjasådana ombildningar där förvärv av bostadsrätttill redan uthyrda 1980/81:148 42 lägenheter kan innebära att bostadsrättshavarengör sig oskäliga -vinster. I detta sammanhang vill kommittén inte underlåtaatt göra följande påpekande. Vid -vissa ombildningar till bostadsrätt förekommer attfastighetsägaren själv bildar bostadsrättsförening fåtal ytterligare personer, s.k. säljarbildade föreningar.Sedan föreningen köpt fastigheten upplåter fastighetsägaren flera eller samtliga bostadsrätter åt sig själv utan att någotsärskilt hyreskontrakt tecknas medhyresgästerna. Härefter erbjuds hyresgästerna att överta bostadsrätten förden lägenhet de bor i. Genom ett sådant förfaringssätt kommer fastighetsägaren att ha det dominerande inflytandet -vid ombildningsförfarandet och hyresgästerna saknar alltså möjlighet till inflytande på före-ningsstämna och i styrelse. I verkligheten är det såledesfastighetsägaren och inte den förening i vilken hyresgästerna avses inträda som har bestämmanderättsäväl då det gäller fastighetens pris som då det gällerpriset på bostadsrätterna, "vilka fastighetsägaren kan överlåta till hyresgästernafor marknadsvärde. Förutom den brist påinflytande och risk för bristande information förfaringssättetkan medföra kan bytesrättens faktiska -värde kamma att försämrais för hyresgästen i enlighet -med vad som framgår av det föregående och vidare kan osäkerhet hos hyresgästen uppstå om vem som egentligen är rätt hyresvärd. Slutligen kan den ekonomiska planens uppgifterom andelstal, grundavgifter och årsavgifterhelt sättas ur spel -vid ett sådant förfarande. Vid övervägande av de skäl som kan tala för att bostadsrättupplåts -vid sidan av en hyresrätt utan att hyresgästen oc'n bostadsrättshavarentecknar ett särskilt hyresa-vtal saknas med hänsyn till vad som anförts anledning att välja en sådan lösning attbostadsrätter i fortsättningen börkunna upplåtas på detta sätt. För att skapa klarhet i de kvarboende hyresgästernas rättsligaställning, besittningsskydd och bytesrätt bör enligt vår mening i ställetsenare bostadsrättsupplåtelser frän-kännas giltighet i förhållande till sådana hyresrättersom upplåtits tidigare. 1980/81:148 43 När det härefter gällermöjligheten av att den kvai-boendehyresgästens hyresförhållande medbostadsrättsföreningen upplöses ooh nytt h.yresavtal tecknasmellein "nyresgästen och bostadsrättshavaren, kan utifrån de föregående synptinktema över\'ägas om inte bostadsrättsupplåtelsen även i dessa fall borde frånkännas giltighetså att hyresgästen alltid kom att stå i hyresförhållande till föreningen. Enligt vår mening möter visserligen inte samma betiinkligheter mot detnu anförda förfaringssättet som mot det då bostadsrättupplåtes vid sidan av en hyresrätt utan särskiltavtal. Genom att ingå ett nytt hyresavtal får ju hyresgästenaliLtid klart för sig vem som i fortsättningen ärhans hyresvärd. Vad som främst talar emot förfaringssättet är emellertidatt hyresgästen kan ha svårt att överblickakonsekvensema av detta, dvs. att han enligt nuvarande regler bl.a,- torde försämra sitt besittningsskyddoch att bytesrätten kommer att gå förlorad. Detkan heller inte uteslutas att förfaringssättet kan komma att användas så, att en kvarboende hyresgästs berättigadeintressen åsidosätts, En förutsättning för att tillåta förfaringssättet skulle därför enligt vårmening vara att hyresgästerna tillerkändes samma besittningsskydd ooh bytesrätt som de skulle ha haft om de stod i hyres fö rhålleindedirekt med bostadsrättsföreningen. Vid övervägandena i denna del kan följandeanföras. Grxinden för attbesittningsskyddet skall kunna brytas dådet gäller uthyrda bostadsrättslägenheter harursprungligen varit att tillgodose ett intresse hos bostadsrättshavaren att självbosätta sig i lägenheten eller att friställa denna förförsäljning (se avsnitt 2.3.2). I dessa fall, där bostadsrättslägenheten vanligen tjänar som uthyrarens bostad, har någonbytesrätt inte-".heller ansetts böra tillerkännashyresgästen. I de fall av ombildning tillbostadsrätt där den kvarboende hyresgästens hyresförhållande medbostadsrättsföreningen löses upp och nytt hyresavtal tecknasmed bostadsrättshavare, har bostadsrättshavaren aldrig haft sin bostad i lägenheten. Det saknas därför anledning att tillerkänna bostadsrättshavarennågon speciell Prop.1980/81:148 44 rätt att upplösa hyresförhållandet eller att utan rättslig prö-vningkunna förhindra ett byte. Det kunde ligga näratill hands att förändra lagstiftningen så att detsvagare besittningsskyddet enligt 1*6 §första stycket 6 a hyreslagen ochundantaget från bytesrätten enligt 35 §andra stycket 1* samma lag generellt skulle gälla endast sådana fall där bostadsrättshavarenanvänt lägenheten som sin bostad. Med en sådanförändring skulle det i kommitténsdirektiv åsyftade resultatet om förstärkt rättsskydd förkvarboende hyresgäster -vid övergång tillbostadsrätt kunna emås. En såutformad lagändring skulle emellertid inte barata sikte på ombildnings-situationen. Även andra hyresgästerän de som hj'r bostadsrätts-lägenheter somtidigare inte använts som bostad skulle få sin ställningstärkt. I praktiken förekommerflera fall där bostadsrättshavaren inte själv använder lägenheten som egen bostad men där hyresgästensakligt sett bör ha samma ställning med avseende pä besittningsskydd och bytesrättsom "nyresgäster i allmänhet. Vid nyprod-uktion förekommer sålundainom rikskooperationen att riksorganisation eller s.k. moderförening tecknar särskilthyresavtal med sådana hyresgäster vars lägenheter,exempel-vis på grund av villkor vid kommunalmarktilldelning, inte skall upplåtasmed bostadsrätt utan med hyresrätt. Vidare förekommeratt kommuner köper -vissa bostadsrätter föruthyrning. Enligt inhämtade upplysningar tycks kommunemasbostadsrättsförvärv främst förekomma för att tillgodose bostadsbehovet åt pensionärer,handikappade, sociala rehabiliteringsfall m.fl., som har ett särskilt bostadsbehov. Det förekommer emellertid även att bostadsrättslägenheter upplåtes av kommuner med hyresrätt till vilken bostadssökande som helst inom kommunen som inte själv kan satsaerforderligt kapital. Enligt den anteigna bostadsanvisningslagen är husägaren undervissa förutsättningar också skyldig att upplåta bostadsrättslägenheter till kommunen om den begär det. Kommunen kan härefter upplåta lägenheten med hyresrätt till någon bostadssökande.Även andra fall än de nu nämndatorde förekomma där en juridisk eller enskild person 1980/81:148 45 utan behov av bostadsrättslägenheten som egen bostad hyr ut denna åt annan. Anledning skulle alltsåenligt vår mening kunna finnas att på ett bättre sätt än för närvarandeanpassa lagstiftningen så att besittningsskyddet och bytesrätten kom att gällai alla fall där något eget bostadsbehov för bostadsrättshavaren normalt inte föreligger. Likvälanser -vi att en sådan anpassning geranledning till -viss tvekan. När det först gällerkommunemas uthyrning av bostadsrättslägenheter sker detta till större delen till speciella kategorier människor och speciella former för boende under -viss prövotid tillämpas.Det är enligt vår mening angelägetatt kommunemas intresse av att förfoga över lägenheter iangivet syfte till främjandet av bostadsförsörjningeninte rubbas. För -vissa av de hyresgäster som hyr bostadsrättslägenheter som innehas av kommunerkvarstår dock behovet av en anjiassning avlagstiftningen så, att dessa hyresgäster fomellt sett får fullt besittningsskydd och rätttill byte. Detta gäller också hyresgästersom hyr av rikskooperationen innehavda bostadsrättslägenheter. I sammanhanget böremellertid erinras om hyresrättsutredningenspågående arbete med frågan om en förstärkt ställning förandra-handshyresgäster. Enligt vad -vi erfarit kommerdetta arbete visserligen inte att beröradet förstärkta skydd för hyresgäster i bostadsrättslägenheter som härdiskuteras. Bortsett från den speciella situationen att enbostadsrättshavare kan vilja upplösa hyresförhållandet föratt sälja bostadsrätten, kan emellertid ofta liknande bedömningar görasig gälliande så-vitt avser besittningsskydd och bytesrätt både -vid upplötelser av hyreslägenheterooh bostadsrättslägenheter i andra hand. Skälkan därför finnas att a-wakta hyresrättsutredninge.-.isarbete innan skyddet för hyresgäster i bostadsrättslägenheter i allmänhettas upp till bedömning. 1980/81:148 46 vi -vill härtill fästa uppmärksamhetenpå ett speciellt problem som uppstår om det skulle anses önskvärt att generellt förstärka rättsskyddet förde h}'-resgäster som bor i bostadsrättslägenheter sominnehas av någon som inte normalt använder lägenheten som bostad. Med undantag av sådanaupplåtelser som görs av kommunen ärhuvudregeln enligt 30 § bostadsrättslagen att bostadsrättshavaren skall ha föreningsstyrelsenssamtycke eller hyresnämndens tillstånd för att enbostadsrättslägenhet skall fä upplåtas i andra hand. Om någon efter övergång tillbostadsrätt i huset innehar bostadsrätt till en lägenhetsom hyrs ut och hyresgästen tillerkändes rätttill byte av lägenheten gentemot bostadsrättshavaren måstealltså normalt styrelsens samtycke ellerhyresnämndens tillstånd ändå inhämtas för att bytet skall kunna genomföras. Regler erfordras således inte bara föratt tillförsäkra hyresgästen rätt till byte gentemot bostadsrättshavaren utan ävenregler som tillgodoser en sådan rätt mot bostadsrättsföreningen. Enligt vår mening bör emellertid inte komma i fråga att generellt lagstifta om att styrelsenssamtycke kan undvaras -vid andrahandsuppiåtelser.Regler skulle alltså behöva införas som i bj-lieshänseende innebar att hyresgästemas ställningblev densamma som om han hyrde lägenhetendirekt av föreningen. Motsvarande problemuppstår om en hyresgäst i en bostadsrättslägenhet önskaröverlåta sin hyresrätt till någon närstående som varaktigt sammanbor med honom (3I* § hyreslagen) eller om hyresgästen i sin tur vill upplåta lägenheten iandra hand (1*0 § hyreslagen). Skäl kan enligt vår mening tala föratt så anpassa lagstiftningen om hyresgästers ställningi bostadsrättslägenheter, som innehas av någonsom normalt inte använder den som bostad, att hyresgästerna generellt ges rätt till byte av sin lägenhet ochatt det formella besittningsskyddet förstärks. Mot bakgrund av den tveksamhet som gäller besittningsskyddet och bytesrätten i främstbostadsrättslägenheter som innehas av kommuner, hyresrättsutredningens arbete om förstärkt ställning förandrahands-hyresgäster samt de problem som uppstår angåendebostadsrättsföreningens inflytande påandrahandsuppiåtelser av bostadsrättslägenheter, är vi emellertid inte nu beredda att föreslå regler 1980/81:148 47 som generellt berörhyresgäster i bostadsrättslägenheter. Vi vill också erinra cm kommittédirektiven som i första hand berör rättsskyddsfrägan för hyresgäster i samband med övergång tillbostadsrätt. Uppmärksamhet böremellertid riktas på att behovet av lagstiftning av nämnd art kan görasig starkt gällande på en växandebostadsrättsmarknad. I det föregående har föreslagitsatt senare bostadsrättsupp-lätelser skall frånkännas giltighet i förhållande till tidigare hyresrättsupplåtelser. Detta förslag står i överensstämmelse med vad som principiellt gäller i konkurrensförhållandet mellan två hjresrätterenligt 7 kap. 22 § jordablaken och mellan två bostadsrätterenligt 8 § bostadsrättslagen. Enligt vår mening skulle det inte innebäraett alltför stort ingrepp i a-vtals-frihetenom man gick ett steg längre och föreskrev att en lägenhetsom upplåtits med hyresrätt inte fick upplåtasmed bostadsrätt till ngåon annan änhyresgästen eller hyresgästen och den som sammanbor med honom så länge hyresgästen har rättatt nyttja lägenheten. Genom en sådan regel skulle man förhindra såväl det tidigare behandlade förfarandetmed sidoupplåtelse av bostadsrätt utan särskilta-vtal med hyresgästen som det senast behandlade förfarandet dåsådant särskilt a-vtal träffats.En kvarboende hyresgäst ska.ll därför alltid kvarstå som hyresgästi förhållande till fastighetsägaren/bostadsrättsföreningen ochbesittningsskyddet och bytesrätten blir oförändrat i förhållande tillvad som gällt tidigare. Bytesrättens faktiska värdekommer härigenom inte heller att förändras eftersomen nytillträdande hyresgäst alltid kan krävaatt få stå i direkt hyresförhållande med bostadsrättsföreningen. Vid ombildning till bostadsrätt kommer det i förstahand att bli hyresgästerna i huset som får rätt attteckna bostadsrätt. Denna rätt bestårså länge hyresgästen bor kvar i sin lägenhet. Det saknas därför anledning att införa särskildaregler om rätt för kvarboende hyresgäster attteckna bostadsrätt före annan. En lagändring avden innebörd som anförts fyller enligt vår aening kravet på ett klargörande och en förstärkning av kvar- Prop.1980/81:148 48 boende hyresgästersrättsskydd vid övergång från hyresrätttill bostadsrätt. Kommittén vill därför förorda en sådan lagändringav 2 § bostadsrättslagen att bostadsrättsupplåtelser till kvarboende hyresgästers lägenheteri fortsättningen inte blir giltiga. Om enupplåtelse ändå kommer tillstånd bör föreningen åtebetala erlagda grund- och årsavgifter. Skadestånd bör kunna utgå om den till -vilken upplåtelsen skedde var i god tro. Reglema om återbäring ochskadestånd bör anslutas till 8 § bostadsrättslagen, enligt vilket lagrum motsvarande regler gäller i de fall dubbelupplåtelse av bostadsrättägt rum. Kommittén anser slutligen att några övergångsbestämmelsericke är erforderliga. 5.1 Förslaget tilllag om ändring i bostadsrättslagen (1971:*79) De föreslagna lagändringarna införsi dels 2 § som ett nytt tredje stycke dels 8 § som ett nytt tredje stycke. Så länge en hi'-resgäst har rätt att nyttja den lägenhet som upplåtits till honom med hyresrätt får, enligtlagförslaget, lägenheten upplåtasmed bostadsrätt endast till hyresgästen eller till hyresgästen och någon som sammanbor med honom. Bestämmelserna avser att förhindra att bostadsrätt upplåtes till sådana lägenhetersom redan innehas med hyresrätt. Vid en övergång i husetfrån hyresrätt till bostadsrättkommer de hyresgäster som -vill bo kvar med hyresrätt i fortsättningenalltid att stå i hyresförhållandedirekt med bostadsföreningen och inte till någon bostadsrättshavare.En effekt härav blir att de kvarboende hyresgästernas besittningsskydd enligt 1*6 § hyreslagen och bytesrätt enligt 35 §hyreslagen inte kommer att för- Prop.1980/81:148 49 ändrasi förhållande till vad som gällde före fastighetsöverlåtelsen. En förändring härvidlagkan heller inte åstadkommas på det sättetatt hyresgästen först formellt upplösersitt hyresa-vtal och att föreningen därefter upplåterbostadsrätt till någon utomståendesom i sin tur tecknar ett nytt hyresavtal med hyresgästen. Hyresgästenkan alltså bo kvar lika tryggt som förut. Bytesrättensfaktiska värde kommer heller inte att minskasefter övergången eftersom även den som genom byte övertar hyresrättenkommer att stå i hyresförhållandedirekt med bostadsrättsföreningen . Bostadsrättsupplåtelse till någonutomstående förhindras endast sålänge hyresgästen har rättatt nyttja lägenheten. Har hyresgästen exempeliE genom en avhysningsdom skyldighet attavflytta är det alltså möjligt attupplåta lägenheten med bostadsrätt . Om hyresgästen själv önskar förvärva bostadsrätt till lägenheteneller önskar han förvärva bostadsrätten gemensamt med någon som sammanbor med honom medger lagförslaget att sädan rätt förvärvas redan under 'hyrestiden. Som framgår av lagförslagets ordalydelse gäller bestämmelsen., såväl bostadslägenheter som lokaler. I lagrummets nuvarande lydelse föreskrives att närbostadsrätt upplåtes till flera var för sig till samma lägenhet, företräde skall gesden upplåtelse som skedde först. Om de till vilka upplåtelse skett inte kan enas skall domstol förordna om företrädet efter vad som finnes skäligt. Närbostadsrätt skall vika har bostadsrättshavaren alltid rätt att få tillbaka grundavgiften och i förekommande fall upplåtelseavgiften. Om han är i god trohar han dessutom rätt till skadestånd. 4 1980/81. 1980/81:148 50 Kommittén föreslår ett nytttredje stycke som innebär att upplåtelse i strid med den föreslagna regeln i 2 § tredje stycket skall vara ogiltig. Innebörden häravblir att en kvarboende hyresgäst alltidkan åberopa bostadsrättsupplåtelsensogiltighet om upplåtelse skett i strid med den nämnda bestämmelsen.Det spelar härvid ingen roll om särskilt hyresa-vtal slutits mellan den förmente bostadsrättshavarenoch hyresgästen eller om bostadsrättshavaren görgällande att hyresa-vtal uppkommitdem emellan. bostadsrättupplåtits i strid med vad som gäller enligt 2 §tredje stycket skall föreningen återbetala grund- och årsavgifter till den till -vilken upplåtelse skedde. Om denne -vid upplåtelsenvarken ägde eller borde äga kännedom omatt hyresrätt var upplåten till lägenheteneller att hyresgästen fortfarande hade rätt att nyttja lägenhetenkan skadestånd utgå.