prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För egen del beräknar jag medelsbehovet för budgetåret1981/82 under ifrågavarande anslag till 3 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyntill behovet av utrustning lill kontorslokaler samt anskaffande avpersonalvagnar och tjänslebilar. Jaghemställer all regeringen föreslår atl till : Anskaffning avutrustning för /82 anvisa ell reservationsanslag av . : Förvaltning av utrustning 1979/80Utgift ' Reservation 12849000 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 ' Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnadernamed . Under anslaget redovisas kostnader och inläkter förprogrammel Förvaltning av utrustning, vilket utgör ell serviceprogram förförsörjning av övriga program med mer kapitalkrävande utrustning. Sådanutrustning får hyras ul inom eller ulom arbetsmarknadsverket, varvid hyranskall beräk- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 99 nasså alt samtliga uppkommande kostnader täcks. Programmet består av delprogrammenFörläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Förläggningsbehov skall i första hand tillgodosesgenom förhyrning pä den allmänna bostadsmarknaden. Krav på snabbaförläggningsinsalser och lokala förläggningssvårigheler gör del dock nödvändigtför AMS alt i viss omfattning själv kunna tillhandahålla föriäggningsbyggnader. har behovel av tillfälliga förläggningsplatservarit sjunkande och inom AMS pågår en successiv anpassning av det egnaförläggningsbeslåndel med hänsyn härtill. Under /80 minskadesförläggningskapacileten med drygt 700 platser och uppgick till 4052platser. Kapacitetsutnyttjandet /80 -1981/82 redovisas iföljande labell. Antalförläggningsplatser vid utgången av resp. budgetår 1979180-1981182 .\nta] Uthyrda till kommuner, förelag m.fl. Oulhyrda byggnader (under försäljning) * Förhandlingar pågår om överlätande av platserna m. m.pä SÖ Delprogrammets utgifter för budgetåret uppgick lill12.6 milj. kr. och inkomsterna lill 19,1 milj. kr. Av inkomsterna var 6,6 milj.kr. försäljningsinkomster för avyttrade byggnader. Den beräknade utvecklingenav utgifter och inkomster för perioden /80-1981/82 framgår av följandetabell. Kostnaderoch intäkter av förtäggningsverk.samhetcn (milj. Slag av kostnader/inläkter 1979/80 Utfall Driftkostnader för oulhyrda byggnader 1980/81:100 Bilaga15 100 Delprogrammets intäkter har under en följd av åröverstigit kostnaderna, varför reservationen under anslaget har ökat. Tillsiörsta delen kan intäkterna hänföras lill försäljning av byggnader. Enförhållandevis kraftig realisationsvinst har uppkommit genom alt byggnadernasrestvärde har varit lågt jämfört med marknadspriserna som stigit mycket snabbide sista åren. Mot den bakgrunden har AMS/gjort en översyn av hyressättningenvilkel ocksä avspeglas i tabelluppställningen. Maskiner och fordonm.m. Under delprogrammet Maskiner och fordon m. m. förvaltas AMS maskinparkvilken är avvägd och sammansatt så att den lill huvudsaklig del fyllerbasbehovet av maskiner för de arbeten styrelsen bedriver inom vägbyggnad,vatten och avlopp, skogsvård och annan anläggningsverksamhet. 1 övrigt täcksbehovet genom inhyrning. Under /80 har maskinanskaffningarnaunder utrustnings-anslaget främst avsett de industriella beredskapsarbetena ochkontorsarbelscentralerna saml reslaureringsarbeiena i Hornborgasjön.Förändringarna i maskinparken i övrigt har beställ av smärre kompletteringar ientre-prenadbeståndet. Därutöver hårde viktigaste förändringarna bestått i ombyggnaderoch standardförbättringar av personalvagnar. Delprogrammets inkomsler haröverstigit utgifterna med . För /81 beräknasinkomsterna balansera utgifterna. Denberäknade utvecklingen av kostnader och intäkter framgår av följande tabell. Kostnader och intäkter förmaskinutrustning m. m. Slag av kostnader/intäkter 1979/80 Ulfall KapitalkostnaderReparationer och underhåll drift m. m. Hyror från intern uthyrning Hyror frän extern uthyrningFörsäljningsintäkter Intäkterna under anslagets delprogramFörläggningsbyggnader har under en följd av är överstigit de debiteradekostnaderna varför reservationen på anslaget har ökat. Reservationen uppgår f.n. till 12,8 milj. kr. Detla är en följd av att vinster har uppkommit vidförsäljning av byggnader vars bokförda restvärde har varit lågt jämfört medförsäljningspriset. Mot bakgrund härav förordar jag atl 12 milj. kr. avifrågavarande reservation förs över till inkomsttiteln avstatens verksamhet. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 101 Eftersomutgifterna i princip skall täckas av inläkter från de program under vilkakostnaderna uppkommer bör anslaget, i likhet med lidigare budgetår, föras uppmed endasi etl formellt belopp av I . Jag hemställer att regeringenföreslår alt lill : Förvaltning avutrustning för /82 anvisa etl reservationsanslag av I . 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Arbetsdomstolenlar upp och avgör mål rörande kollektivavtal saml andra arbelstvisler enligtsärskilda bestämmelser. Domstolen består av tre ordförande, tre vice ordförandesaml 16 andra ledamöter. Härtill kommer etl anlal ersättare i domstolen. Beräknadändring 1981/82 Efter reformerna pä arbetsrättens område under millenav 1970-lalel fick arbetsdomstolen en jämfört med lidigare år mycket starkmållillströmning. har domstolen fått in i genomsnitt 325 målärligen. Efter all ha varit ständigt stigande inträffade är 1978 en nedgång avantalet inkomna mål. var mållillslrömningen dock åler i nivå med 1976och siffror. Med reservation för svårigheten all bedöma den framlidamålul-vecklingen räknar arbetsdomstolen dock med att tillströmningen av nya målskall stabilisera sig pä de senaste årens nivå. Domstolens personal vid ingången av /81omfattade 22 personer varav 13 med handläggande uppgifter. Av dessa var sjusekrele- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 102 rareocn tvä notarier. Domstolen framhåller att den nuvarande organisationen är väl avpassad lill arbetsbelastningen och föreslår därför oförändratanslag i förhållande till innevarande budgetår med korrigering för pris-och löneomräkningar. Domstolenföreslår vidare som besparingsalternativ all löneanslagel minskas med , vilket ulgör av del redovisade anslagsbehovet men framhåller atlanslaget därigenom kan bli otillräckligt eftersom någon minskning av personaleninle är möjlig. Som alternativ till huvudförslaget föreslär arbetsdomstolen atl expensanslagelökas med . för inköp avytterligare en skrivautomat. Förnästa budgetär bör medel för arbetsdomstolens verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Medhänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget tillarbetsdomstolen lill . Jaghar därvid beräknat . förviss teknisk utrustning i anslutning lill domstolensordbehandlingssystem m. m. Jag hemställer alt regeringen föreslär alt tillArbetsdomstolen för /82 anvisa ett förslagsanslag av5001 . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Slalens förlikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det slalliga föriikningsväsendel och leds av en styrelse. Chefför förlikningsmannaexpeditionen är f. n. en extra kanslichef. likningsmän m. fl. Ersättning till de fasta Prop.1980/81:100 Bilaga 15 103 För egen och för förlikningsmannaorganisationens delförutser föriik-ningsmannaexpediiionen inga slörre förändringar ur personal-och anslags-synpunkt under /82. Avtalsrörelsen kan emellertid ioförutsedd omfattning påkalla medverkan av särskilda förlikningsmän och förlikningskommissionervarvid kostnaderna för arvoden och reseersättningar kan komma all öka. År 1981slär som arrangör för den återkommande . Huvudalternativet på -har beräknats efter pris- ochlöneomräkningar på . Förlikningsmannaexpeditionen räknar dessutom medbetydande ökningar av kostnaderna för ersättning lill föriikningsmän. Detlotala medelsbehovel för förlikningsmannaexpeditionens verksamhet under budgetåret1981/82 uppgår därmed till I . (+419000). För chefen för förlikningsmannaexpeditionen föreslårjag all en ordinarie tjänst med beteckningen Cr inrättas. För nästa budgetårbör medel för förlikningsmannaexpeditionens verksamhet beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen all för chefen för förlikningsman naexpedition inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen Cr. 2. lill Statens förlikningsmannaexpedition för /82 anvisa etl förslagsanslag av I . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag för arbetstagares uppfinningar avgerutlåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätlen lillarbetstagares uppfinningar (ändrad 1976: 191). Nämnden består av ordförande ochsex ledamöter. Nämnden har en sekreterare som åtnjuter fast arvode. 1 övrigthar nämnden inle någon personal. 1980/81:100 Bilaga 15 104 Anslagetbör för /82 föras upp med oförändrat belopp, . Jaghemställer att regeringen föreslår alt till för arbetstagares uppfinningarför /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81Anslag 5000000 1981/82Förslag 5000000 För innevarande budgetär har under della anslaganvisats 5 milj. kr. 1979/80:138, FöU 1980/81:03, rskr 1980/81:18).Enligt vad som anmäldes i nämnda proposition skall enligt avtal mellan statenoch ytterligare 5 milj. kr. anvisas under /82.Bidraget är avsett att utgöra etl bidrag för bolagets omstruklureringskoslnader.Del har beräknats så alt det täcker en del av de personalkostnader somföranleds av att personalminskningen från harfördröjts i förhällande lill vad somvore möjligt enligt gällande kollektivavtal och lagen (1974: 12) om anställningsskyddsaml vad i övrigt skulle kunna förväntas med hänsyn till företagels ekonomi och sociala ansvar. Bolaget skall isärskild ordning redovisa dessa kostnader för regeringen. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Särskilt Sysselsättningsbidrag till för /82 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 105 Det lokala skyddsarbetet på arbetsplatserna harbyggts ut och intensifieratskrafligl . En ny arbelsmiljölagsliftning gäller . Del närmareinnehållet i lagens rambestämmelser fastställs i hög grad genom deföreskrifter som arbelarskyddsstyrelsenutfärdar och av den praktiska tillämpningen vid tillsynsarbetet. ställerstora krav på arbeiarskyddsverkel men också på den lokala skydds-organisationen. Arbetsmiljölagstiflningensgenomslagskrafl är alltså beroendeav vilka resurser som slår lill arbelarskyddsverkets förfogande, och hur dessa resurser används. Allt större krav påinsatser från verket ställs ocksä frän arbetslivet. Del nordiska arbetsmiljösamarbetet fortgår ochfördjupas inom ramen för för arbetsmiljöfrågor. förslag om revidering av det nordiskasamarbetsprogrammet på arbelsmiljöområdet har antagils avarbetsmiljöministrarna vid ell möte och planeras som minislerrädsförslag vid dess möte . Förberedelser för FN:s internalionellahandikappår pågår. Syftet medhandikappåret är alt främja handikappades integrering i samhället. Åtgärderna skall avse rehabilitering,förebyggande av handikapp, forskninginom handikappområdet och information lill allmänheten om handikappade och deras rättigheter. Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde förbereds av en arbetsgrupp med företrädareför handikapporganisationerna, parterna på arbetsmarknaden samt berördamyndigheter och andra organ inomdepartementets verksamhetsområde. En av utgångspunkterna för gruppens arbele är det starka sambandet mellan generella arbetsmiljöätgärder och de åtgärder som vidtasinom arbetsmarknadspolitikens ramför anpassning av individuella arbetsplatser lill arbetshandikappademänniskors särskilda krav. Här är det av vikt att inte bara finna former för fördjupat samarbete mellanarbetsmarknadsverket och arbeiarskyddsverkelulan även för medverkan i förelagen mellan å ena sidan skyddskommittéer, skyddsombud, företagshälsovårdsamt å andra sidan anpassningsgrupper och arbetsförmedlare. Ulredningen (A 1979:01) om information rörandearbelsmiljörisker fortsätter sillarbele. Ulredningen har bl. a. lilluppgift atl lägga fram förslag hur en väl fungerande och kvalificeradbevakning saml en snabb och effekfivinformationsspridning rörande arbetsmiljörisker skall genomföras. Utredningsarbetet beräknas bli avslutat underförsta . En utredning (A 1979:04) omarbetsmiljöinvesteringar i små och medelstora företag m. m. arbetar med all se över de små och medelstoraföreta- 1980/81:100 Bilaga15 106 gensmöjligheler att klara sina arbelsmiljöinvesteringar inom ramen för befintligakreditmöjligheter. Ulredningen som beräknas slutföra sitt arbete under år1981 - skall ocksä lämna förslag bl.a. till ätgärder som underlättar sådanainvesteringar i framliden. Sedan den finns en delegation förhybrid-DNA-frägor vid arbelarskyddsstyrelsen. Delegationen är rådgivande ochskall främja säkerheten vid användningen av hybrid-DNA-tekniken och spridakunskap om utvecklingen pä området. Delegationen har avlämnat en verksamhetsberättelseför . De administrativa och juridiska konsekvenserna av ensärskild myndighet för konlroll av hybrid-DNA-teknikens användning utreds av ensärskild utredare (1980:03). Utredningsarbetet beräknas pågå under hela år1981. Utredningen (A 1976:01) om företagshälsovården och denyrkesmedicinska verksamheten har avlämnat deibetänkandet (SOU1980:22) Ulbyggnad av yrkesmedicinen, som därefter har remissbehandlats.Ulredningen fortsätter sitt arbete och beräknas kommamed ell delbetänkande som skall behandla behovet av yrkeshygieniska mät- ochanalysresurser. Yttrande över det redan avgivna deibetänkandet haravgivils av , sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (SPRI), vidareutbildning,(), (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÅ). arbelarskyddsstyrelsen efter hörande av samtligayrkesin-spektionsdistrikl, styrelsen för arbetarskyddsfonden, utredningen om informationrörande arbelsmiljörisker, direktionen för sjukhuset, direktionenför akademiska sjukhuset, , , , ,, , . , , , , , , , , Väslernorrlands,Västerbollens saml , , och Göteborgskommuner. Svenska kommunförbundel, , (). Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), (), Transporlhälsan. och har vidare inkommit med skrivelse medanledning av utredningens förslag. En sammanfattning av utredningens betänkande samt ensammanställning av remissyttrandena återfinns som bilaga 15.1. Jag vill erinra om alt riksdag och regering redanlidigare har tagit ställning för en ulbyggnad av den yrkesmedicinskaverksamheten. Frågan om utbyggnad behandlades av en är 1961 tillsall särskildutredning, som redovisade sina förslag i belänkandet (SOU 1963:46)Yrkesmedicinska sjuk-husenheler. Behov och organisation. Betänkandet anmäldesi 1964 års Prop.1980/81:100 Bilaga 15 107 stalsverksproposilion(bil.7, SU 1964:11, rskr 1964:129) och anslöt sig då till regeringensbedömning, all förslaget var väl ägnat att ligga lill grund för en i förstahand för regionplanel avsedd ulbyggnad av yrkesmedicinen. Företagshälsovärdsulredningen har funnit att detföreligger behov av en ulbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten.Bakgrunden är enligl ulredningen de ökande kraven på insatser fränföretagshälsovården, arbetarskydds verket, arbetsskadeförsäkringen och denhögre utbildningen och forskningen. Vidare framhåller ulredningen atl enulbyggnad av yrkesmedicinsk verksamhet med huvuduppgift att förebygga ohälsaockså torde ligga helt i linje med del hälsovårdspolitiska synsätt som Hälso-och sjukvårdsutredningen deklarerar i sitt betänkande (SOU 1978:78) Mål ochmedel för hälso- och sjukvården. Samtliga remissinstanser har vitsordat behovet av enutbyggd yrkesmedicinsk verksamhet. För att bl. a. få lill stånd en bättre tillgänglighet,större bredd och bättre kvalitet i verksamheten, förordar ulredningen enparallell utbyggnad på både läns- och regionsjukvårdsnivå. Ulredningen angeratt målsättningen för utbyggnaden bör vara all det är 1985 skall finnasfungerande regionkliniker i samtliga sjukvårdsregioner. Vidare böryrkesmedicinska länskliniker finnas i drift eller under planering i samtligasjukvårdsområden utom Golland. Inriktningen bör vara att den yrkesmedicinskaverksamheten skall vara fullt utbyggd . Enulbyggnad på länsplanet tillstyrks av flertalet remissinsianser och ävenförslagel om en parallell utbyggnad har fält ell positivt gensvar, bl. a. fränLO, som finner att argumenten för en parallell utbyggnad är starka och stödjersåledes utredningens förslag. Arbetarskyddsstyrelsen ansluter sig till de avulredningen framförda skälen lill att en utbyggnad bör ske parallelll såväl påregion- som länsnivå. erinrar om den motion angåendeutbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten som väcktes av vidförbundets kongress . Motionen föranledde ell uttalande avförbundskongressen om vikten av att landstingen tidigt förbereder utbyggnadenav yrkesmedicinen även på länsnivå. Förbundel framhåller vidare all planeringenför den utbyggnad som föreslås även för länsplanel på flera håll redan kommiti gång. Förslagel om en parallell utbyggnad stöds också av fiertalet landstingmen har frän några av dem mötts med viss tveksamhet. a. anser läns landsting och landstingatl del är osäkert om tillräckliga personella och finansiella resurser kangöras tillgängliga. Vidare framhålls atl kliniker på länsnivå inte tordefungera på avsett sätt med mindre regionala kliniker först finns etablerade. Jag noterar den vilja och stora beredskap för enlänsulbyggnad som huvudmännen har givit uttryck för i sina yttranden och anseratt den länsvisa verksamheten måste utgå frän resp. sjukvårdshuvudmans egna 1980/81:100 Bilaga 15 108 bedömningar.Dessa är givetvis beroende bl. a. pade samhällsekonomiska förutsättningarna och av resp. landstings egnaresurser saml av de behov somföreligger med hänsyn lillnäringslivets struktur, befolkningsunderiag, avstånd etc. Jag villi fräga om förhållandena i framhålla atl statens förhandlingsnämnd slutförtförhandlingar med länslandsting om ändrat huvudmannaskap för . Överenskommelsenhar nu underställts regeringen och för godkännande. Enligl vad jag inhämtat frän statsrådet beräknas den nu träffade uppgörelsenföreläggas genom proposition i böljan av . Det torde därförfå ankomma på all i samråd medarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelningpröva frågan om de yrkesmedicinska resurserna inom slockholmsregionen. har berört frågan omyrkesmedicinen i relation lill"miljömedicinska enheter". Bakgrunden är den uppsplittring som råder i samhället när det gäller ansvarel förhälso- och miljövårdande uppgifter. Frågan om länsvisa miljöenheter somarbetar med både den yttre miljön och arbetsmiljön har uppmärksammats i skriftsom behandlades vid . Vidare hari prop. 1979/80:06 om socialstyrelsensuppgifter och organisation frågan om miljömedicinska enheter berörts i samband med att en avveckling avlänsläkarorganisafionen diskuteras.Miljömedicinska enheter anses i sådanl fall kunna la över vissa av länsläkarnasuppgifter. anser emellertidatt utvecklingen av miljömedicinen är en fråga på lång sikt.Yrkesmedicinens utbyggnad kan därför enligtulredningen inle anslå i avvaktan påulredningar om miljömedicinskaenheter. Några remissinstanser anser dock alt utredningen borde habelyst denna fråga närmare. För egen del vill jag framhålla alt samordningsaspekter med en ev. framlidamiljömedicinsk verksamhet får övervägas inom resp. landsting när mer konkreta planer pä sådan verksamhet harutformats. Den yrkesmedicinskaverksamhetens utveckling torde således inte hindra en ev. framtida miljömedicinsk verksamhet. Jag vill i detta sammanhang erinra om all regeringen genom beslut den 6 november1980 har uppdragit ål statensförhandlingsnämnd all med berörda sjukvårdshuvudmän förhandla om samverkan inomdet miljömedicinska området och om överförande av personal inomlänsläkarorganisationen tillsjukvårdshuvudmännen samt därmed sammanhängande frågor. Ulredningen har även belyst yrkesmedicinensuppgifter och struktur i förhållande till annan hälso- och sjukvård och lill företagshälsovården. Några remissinsianser, bl. a. , framhåller alt någonklar definition av de yrkesmedicinska klinikernas verksamhet inle kan utläsasur belänkandet. 1980/81:100 Bilaga15 109 Jag delar Landstingsförbundels uppfattning altyrkesmedicinens roll och uppgifter samt avgränsningen till bl. a.förelagshälsovård har fått en ingående belysning i ulredningen. Tillgången på utbildad personal, främst yrkesmedicinareoch yrkeshy-gieniker, är enligt utredningen av avgörande betydelse förverksamhetens ulbyggnad. Utredningen anser det möjligt atl täcka detta behovunder förutsättning atl berörda sjukvårdshuvudmän bl. a. inrättar devidareul-bildningsljänsler för läkare som behövs saml övriga läkartjänster somkan verka rekryleringsfrämjande. En annan förutsättning är enligt ulredningenalt sjukvårdsdelegalion och socialslyrelsen medger allerforderiiga tjänster inrättas. Utredningen föreslär all , i avvaktan pä resultatet av pågående allmänna översyn avvidareutbildningen för läkare, gör en begränsad översyn avspecialistutbildningen i yrkesmedicin i syfte att bäfire anpassa den tillarbetsområdet. För atl pä kort sikt öka lillgången på utbildadeyrkesmedicinare har utredningen vidare medverkat lill alt bestämmelser som gör det möjligt för bl. a. företagsläkareatt genomgå en förkortad specialistutbildning i yrkesmedicin. Denna dispensregelför yrkesmedicin gäller t. o. m. . Utredningen föreslår atldispensmöjligheterna finns kvar lill dess nämnda översyn av specialistutbildningenslutförts. Någon reguljär utbildning av yrkeshygieniker finns f.n. inte i . Utredningen anser atl en sådan utbildning bör kommatill stånd. På förslag av ulredningen utreder f. n. arbelarskyddsstyrelsen ochUHÅ gemensamt denna fråga. 1 avvaktan på resultaten av delta arbete och medhänsyn fill det akuta behovel av sådan arbetskraft anordnar arbelarskyddsstyrelsenmed början en försöksvis utbildning för yrkeshygieniker. Vidare framhåller ulredningen alt sjukvårdshuvudmänneni samarbete med berörda fackliga organisationer närmare bör belysa behovel avefterutbildning för personal vid yrkesmedicinska kliniker. Utredningens beräkningar av tillgängen påyrkesmedicinare inom tänkt lidsram har mötts med tveksamhet bl. a. avVästerbottens läns landsting, och landsting.Landstingsförbundet å andra sidan framhåller all utredningens genomgång avbehov av och tillgång pä utbildad personal ger grund för en försiktigoptimism. 1 fräga om behovel av dispensregler för yrkesmedicinare vidareutbildning alt man kommer atl taställning till frågan om ytteriigare föriängning är nödvändig. Efter samråd med statsrådet vill jag framhålla attinga hinder föreligger ur läkarfördelningssynpunkt alt öka de yrkesmedicinskaspecialiteterna. Av totall ca 1 100 tjänster som fördelas skulleantalet tjänster för yrkesmedicinen behöva öka med ca fem . 1980/81:100 Bilaga15 110 reulbildningsblockhar uppgått lill mellan fem och tio . Det ärsåledes fräga om en myckel liten del av den totala utbildningskapaciteten förläkare. 1 likhet med remissinstanserna ser jag också positivt på vad ulredningenanfört angående bl. a. yrkeshygienisk utbildning, som utreds gemensamt avarbelarskyddsstyrelsen och UHÄ. Planeringen av verksamheten inom resp. region börenligt ulredningen ligga hos etl regionall samverkansorgan, lämpligenregionsjukvårdsnämnden eller dess motsvarighet. Vidare föreslår utredningenatt någon form av samrådsgrupp knyts till regionsjukvårdsnämnden. Gruppen börinnehålla såväl politisk representation som företrädare för arbetsmarknadensparter. En sådan grupp menar utredningen skall kunna tillföra hälso- ochsjukvärden bl. a. värdefull fältinformalion och medverka till att hävdayrkesmedicinens ställning inom hälso- och sjukvårdsorganisationen. Remissinstanserna är i allt väsentligt eniga medutredningens bedömningar, vilka även jag, efter samråd med statsrådet ,kan biträda. Del bör dock i della sammanhang påpekas alt regeringen iproposition 1980/ 81:09 om regionsjukvården föreslår en vittomfattandeplaneringsskyl-dighel för sjukvårdshuvudmännen. Belräffande föreslagna samrådsgruppervill jag särskilt betona angelägenheten av all arbetsmarknadens parter knytsnärmare till verksamheten. 1 sitt förslag har utredningen även tagil hänsyn tillatt framför allt regionklinikerna skall medverka i utbildning och forskninginom högskolan.