prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — och medelsanvisningen på statsbudgeten ske med oförändrat I . Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Handelsflottans /82 anvisa ell anslag på . Bidrag till vissaresor av sjöfolk 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag1981/82 Förslag Anslaget används dels för statsbidrag till sjöfolketsfria resor, dels för att bereda sjöfolk i utrikes fart nedsättning ibiljelikoslnader i vissa fall för resor inom landel lill och från hemorten.Bidraget avser kalenderår och utgår med högst av rederiernas totalareskostnader. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 48 Senast i regeringens proposition om besparingar istatsverksamheten (prop. 1980/81:20) redovisade jag skälen för en avveckling avbidraget lill sjöfolkels fria resor. För att ge rederierna nödvändigt utrymmeför anpassning föreslog jag i besparingspropositionen en stegvis avveckling avbidraget. Jag föreslår därför att ett reducerat bidrag utgår för . Jagförordar alt den maximala bidragsgränsen sänks från nuvarande högst lillhögst av rederiernas totala reskostnader och atl bidraget utgår inom entotal kostnadsram av 9 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. godkänna den av mig förordadeändringen av statsbidraget till sjöfolkets fria resor 2. lill Bidrag till vissa resor av sjöfolkför budgetärel 1981/82 anvisa ett förslagsanslag på . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag ()planlägger, samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk.Rådets verksamhet inriktas på kulturell service som avses ge en bild av detsvenska kulturut-budel genom distribution av IV-kassetter, ljudband, tidningar,litteratur och film saml biblioteksverksamhet. Rådet ordnaräven bl. Rådet har elt omfattande samarbete med bl. a. motsvarandenordiska organisationer och med i utlandel samt - när detgäller idrottsfrågor - med kommuner och idroltsorganisationer. Från den gäller de riktlinjer för deninriktning, organisation och finansiering inom handelsfiottan som godkänts avriksdagen efter förslag i prop. 1975/76:73 (/76:10, rskr 1975/76:89) ochvidare de anvisningar för verksamheten som lämnats i regleringsbrev förverksamheten under /81. Rådets verksamhet finansieras via handelsflottanskultur- och fritidsfond, som tillförs en viss del, f.n. 9,, av nettobeloppet av erlagda statliga fyravgifter.Filmverksamheten finansieras dock huvudsakligen med filmhyror. Överstatsbudgeten anvisas ett formellt belopp av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 49 Kultur- och fritidsrådet beräknar utgifterna inkl.filmverksamhelen lill ca 11 milj. kr. och inkomsterna lill 11,6 milj. kr. Tillhandelsflottans kullur-och frilidsfond beräknas avsättas ca 0,5 milj. kr.Fonden visade elt överskott på ca 7,1 milj. kr. Rådet harbegärt att få frångå den nuvarande årliga självfinansieringen av filmverksamheten.För /82 beräknas ett underskott för denna verksamhet med 116000kr. Rådels organisation avses utvidgas med ett platsombud i . Beräknat 1981/82 Kultur- och fritids verksamhet Beräknat överskoU att tillföras handelsflottans kultur- och fritidsfond Beräknatunderskott atl utgå ur handelsflottans kultur- och fritidsfond Kultur- och fritidsrådet har räknat upppersonalkostnaderna för oförändrad personalstat med . Rådet har därvid intehaft tillgång till det slutliga utfallet av löneförhandlingarna. Lönebeloppetskall rätteligen uppgå till . Jag delar rådets uppfattning ombehovet av ett platsombud i . På rådets kansli finns emellertid entjänst vakantsatt. Löneutrymmet för den tjänsten täcker vad som behövs förplatsombudet och bör även användas för detla ändamål. Denårliga självfinansieringen av filmverksamheten bör bibehållas. Möjlighet bör finnas till besparingar motsvarande avden totala kultur- och fritidsverksamheten exkl. filmverksamheten. Med hänsyntill den stora betydelsen av rådets bokverksamhet bör dock anslagsposten fördenna verksamhet räknas . Utgifterna exkl. filmverksamhelenkommer härefter alt uppgå till ca9,6 milj. kr. Den nuvarande finansieringen förutsätter ett sambandmellan storleken av fyravgifterna och omfattningen av rådets verksamhet. Jaganser emel-4 1980/81.I saml. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 50 lertidatl något sådant direkt samband inte föreligger. Den nuvarandefinansieringsformen möjliggör inte heller någon reell besparing i rådelsverksamhet då eventuellt inbesparade medel tillskjuls fonden utan alt kunnaanvändas för andra ändamål. Jag föreslår därför att det , av erlagdastatliga fyravgifter, avsätts så stort belopp som beräknas åtgå för rådetsverksamhet. Beloppet bör dock inte få överstiga ett belopp motsvarande avfyravgiflerna. Jag anser det vidare olämpligt atl binda ett onödigt stortkapital i fonden och föreslår därför att fonden successivt minskas till cirkaen tredjedel av rådets årliga löpande utgifter. Jag hemställer atl regeringenföreslår att 1. godkänna de av mig föreslagnariktlinjerna för finansiering av 2. till Handelsjloltans kultur- ochfritidsråd för /82 anvisa ett förslagsanslag på I . Ersättning till viss kanaltrafik 1979/80Utgift 1000 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Via anslaget kompenseras Trollhätte kanalverk, Vänernsseglalionsslyrelse och hamn enligl de principer som har angetts iprop. 1978/79:24 om slopande av särskilda passageavgifter för Väner- ochMälar-Irafiken (/79:6, rskr 1978/79:61). Kompensationen avräknas frånden gemensamma uppbörden av de statliga sjöfartsavgifterna. Jag beräknar alt ersättningen under anslaget /82 kommer all uppgå till ca 33 milj. kr. Jag har då räknat medca 26.5 milj. kr. enbart för del, vilkel innebär en ökningmed ca 4,6 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. 1 detla belopp ingåremellertid extraordinära kostnader på drygt 2 milj. kr. för en större översynoch reparation av kanalen. Ersättningen till Trollhätte kanalverk har reglerats genom att regeringen isamband med att regleringsbrev utfärdats bestämt en omräk-ningsfaklor somrelaterats till uppbörden av fariedsvaruavgifter. För att uppnå ett merlätthanterligt system anser jag att ersättningen i fortsättningen bör tas upptill ett bestämt belopp i regleringsbrevet. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört om ersättningen tiil verk 2. till Ersättning tdl viss kanaltrajlk för /82 anvisa ett förslagsanslag på I . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 51 Lån fill den mindre skeppsfarten Anslaget för lån till den mindre skeppsfarten har lillsyfte all främja en från allmän synpunkt önskvärd förnyelse av landels beståndav mindre fartyg. Företräde vid långivningen skall ges mindre rederier. Lånbeviljas av statens mindre skeppsfarten. Låneverksamhelenregleras genom förordningen (1971:324) om lån lill den mindre skeppsfar-len(omtryckt 1980:462) och instruktion (1971:325) för mindreskeppsfarten, (omtryckt 1975:1075, ändrad senast 1980:463). Lånenämndenför den mindre skeppsfarten; anslagsframställning Under /80 beviljade lånenämnden 11 lånpå sammanlagt 26,5 milj. kr. För /81 gäller eltreservationsanslag på 40 milj. kr. Därutöver finns en disponibel ingåendebehållning på 9,6 milj. kr. från föregående budgetår. har /82 begärt elt reservationsanslag på 50 milj. kr. Jag anser del viktigt atl de intentioner somredovisades i den sjöfartspolitiska propositionen (prop. 1979/80: 166. TU1979/80: 30, rskr 1979/80:412) när del gäller den mindre skeppsfartenfullföljs. Ökade finansieringsbehov vid varje investering, längreamorteringstider och ökat risklagande förutsätter enligt min mening enfortsatt hög nivå på lånenämndens ullåningska-paciiel. Jag anser altkapaciteten bör vara av den omfattning som redovisades i den sjöfartspolitiskapropositionen. Jag räknar med att den ingående behållningen från budgetåret1979/80 kommer att lånas ut under innevarande budgetår. För nästa budgetårförordar jag därför etl reservationsanslag på 40 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Lån till den mindre skeppsfarten /82 anvisa etl reservationsanslag på . 1980/81:100 Bilaga9 52 svarar för den civila luftfartens markorganisation, i den mån denna ankommer påstaten och ej anförtrotts annan statlig myndighet saml handlägger ärenden om dencivila luftfarten. innebär atl verkel dels driver och förvallar statensflygplatser för civil luftfart, dels ansvarar för driften av stationsområdenaför den civila luftfarten på militära flygplatser som enligt avtal mellanluftfartsverket och flygvapnet upplåtils för civil trafik. har också tili uppgift att i fred svaraför civil och militär flygtrafikledning samt atl ha överinseendet överflygsäkerheten för den civila luftfarten. ekonomiska mål är atl driva verksamhetensä att full kostnadstäckning erhålls genom avgifter och så alt ett överskottuppnås som motsvarar ränlekravel på det av staten och berörda kommuner tillskjutnainvesteringskapitalet. Det ekonomiska resultatet för /80 uppgicklill 17 milj. kr., vilkel understiger budgeterat resultat. Det ogynnsammaresultatet sammanhänger huvudsakligen med konflikten på arbetsmarknaden våren1980, som beräknas ha medfört en resultatförsämring på 21 milj. kr. De omfattande invesleringarna somföljd av utbyggnaden av tre slorflygplalser och kapacitets- ochsäkerhetshöjande åtgärder vid övriga flygplatser har lett till altluftfartsverket f. n. inte helt kan uppfylla sitt förräntningskrav. Enligl luftfartsverkets plan fiir tioårsperioden1977/78-1986/87 kommer staten och kommunerna alt fr. o. m. /84erhålla full ränleer-sältning saml kompensation för tidigare underförränlning.Planen förutsätter atl verksamheten kan bedrivas ulan personalökning, altinvesteringsvolymen begränsas saml att trafikutvecklingen blir gynnsam. 1lioårsplanen har förutsatts laxehöjningar på verkets tjänster med i genomsnittca . har luftfartsverkets resultatutveckling välsvarat mot planen. En revidering av de beräkningar som ligger till grund förtioårsplanen, visar emellerfid alt resultatutvecklingen under de återståendebudgetåren av perioden måsle bedömas något försiktigare . 1979/80 90200000 '68400000 108 200000 1980/81 50400000 104 700000 -106 300 000 1981/82 verket 48800000 86700000 129000000 föredraganden 48 800 000 79900000 122600000 ' Varav pä tilläggsbudget 1.6 milj. kr. - Preliminärt belopp. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 53 Från anslaget betalas investeringar i flygplatser(statlig andel), i navige-ringshjälpmedel, i teleteknisk och meteorologiskutrustning för flygtrafiktjänst samt i fordon och maskiner. För /80 fastställdes investeringsramentill 107,6 milj. kr. Genom beslut höjdes ramen med 22,8milj. lill 130,4 milj. kr. På tilläggsbudget anvisades 1,6 milj. kr. förvissa övergångs-åtgärder på . Medelsförbrukningen underbudgetåret uppgick lill 108,2 milj. kr. Investeringsramen för budgetåretunderskreds således med 23,8 milj. kr. Anledningen härtill är främstsenareläggning av vissa arbeten saml därmed sammanhängande förskjutningar ibetalningsutfallet. Vidare har lill följd av uteblivna kommunala bidrag ingainvesteringar kunnat göras på Arianda flygplats. /81 fastställdes en investeringsram på 125,0 milj. kr. förslag till investeringsprogram /82 upptar arbeten och anskaffningar till ett sammanlagt belopp av 129,0 milj. kr. efter avdrag av dekommunala bidragen. Detta är 22,7 milj. kr. mer än de beräknade utgifterna förinnevarande budgetår. 1 beloppet har luftfartsverket inle beräknat medel förde säkerhetsinvesteringar vid som följer av förslagen i prop.1980/81:30 om och flygplatser m.m. Av de totalainvesteringsulgifterna under /82 hänför sig till objekt som beräknas vara påbörjadevid ingången av budgetåret. Av de nya objekt som föreslås för /82 ärhuvuddelen ersältningsinvesteringar. Hit hör utbyte i en första etapp aveldistributions-systemet på samt utbyte och ombyggnad avkraflförsörjningssys-lemet på . Ersättningsanskaffning avbrandbilar, snöröjnings- och terminalljänstmaterial planeras på bl. a.Arlanda, och flygplatser. Inom flygtrafikledningen planerasbl. a. utbyte av radioutrustning i ett anlal navigeringsfyrar. Avnyinvesteringarna /82 finns bland de slörre objekteninstallation av navigeringsut-rustning för avslåndsmätning vid ,och flygplatser, anskaffning av kurssändare förinstrumentlandning på , tillbyggnad av parkeringshus påArianda och utökning av bilparkeringarna på och flygplatser.Vidare kan nämnas nybyggnad av garage på saml anskaffning avutrustning för presentation av flygtrafiklednings- och väderinformalionsdataför flygplatsens nya områdeskonlroll. På , och flygplatseravses anskaffning påbörjas av utrustning för halvautomatiska vä-derobservationsslalioner. En specificering av luftfartsverkets förslag tillinvesteringsprogram för /82 framgår av följande labell, där ävenutfall /80 och prognos /81 redovisas. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 54 '7,3 Tele och meteo. ' Inkl. 4.6 milj. kr. för planering och projektering avnytt stationsområde. De sammanlagda utgifterna för här redovisadearbeten uppgår lill ca 152 milj. kr. Härtill kommer medel för säkerhetsinvesleringarpå om 18 milj. kr. ellertotalt ca 170 milj. kr. för /82. Efter avdrag för kommunala finansieringsbidrag faller ca 140milj. framhåller alt det är avbetydelse för alt åstadkomma ensnabbt tillgänglig projeklreserv att planeringen även i dagens situation fortlöpande bedrivs på sådant säll altinvesteringarna direkt kan avpassas efter del förändrade arbetsmarknadslägeloch alt en samlad överblick över den statliga planeringen blir möjlig. () anser att del med hänsyn till del allmänna ekonomiska lägel är specielltangeläget att luftfartsverketkoncentrerar sig på sädana investeringarsom kan öka luftfartens volym och intäkter och minska dess kostnader. anser atl behov föreligger av om-och tillbyggnader av stationsbyggnadernapå , . och /flygplatser. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 55 () understrykernödvändigheten av störstarestriktivitet i investeringsprogrammet. SAS framhåller vidare alt vissa investeringar på inle längre fåreftersättas på grund av svårigheierför staten atl träffa en överenskommelse med . investeringar syftar till all med tillvaratagande av den tekniskautvecklingen skapa förutsättningar för all flygtrafiken skall kunna bedrivasmed säkerhet, regularitel och effektivitet som en god arbetsmiljö upprätthålls för verkets anställdasaml för övrig personal pä flygplatserna. Under /80 dämpades flygtrafikensutveckling i . Om hänsyn tas lill konflikten på arbetsmarknaden var dock trafiken istort sett av samma omfattning som föregående budgetår. har i skrivelse den II begärt alt verket medges en nedsättning av förräntningskravet med etl belopp som motsvararverkets resultatförsämring tillföljd av konflikten pä arbetsmarknaden . Jag har inget atl erinraemol en sådan nedsättning av det statligaförräntningskravet. Jag förutsätter härvid att det statliga och kommunalakapitalet likabehandlas enligl prop. 1970:200 angående ersättning till kommuner för bidrag lill investeringar iprimärflygplatser och all motsvarandenedsättning görs av ränteutbetalningarna till kommunerna. Regeringen har gett luftfartsverket i uppdrag allstudera möjligheterna atl sparaenergi genom en förbättrad flygtrafikkontroll och en förkortning av lufllederna. har också tagit initiativvid Internationella Civila () generalförsamling som syftar till att studera olika energifrågor inomluftfartssektorn. Avsikten är att dennastudie skall tjäna som underlag för medlemsstaternas energipolitik. 1980/81:30 om och Arlandaflygplatser m.m. redovisas regeringensställningstagande tillluftfartsverkets besvär över koncessionsnämndens för miljöskydd beslut om villkoren för fortsatt trafik påBromma flygplats. 1 propositionen föreslåsvidare en säkerhetsmässig upprustning av . Regeringen hartillkallat en kommitté - lufllransporlutredningen (K 1978:07) - med uppgift att se över vissa frågor belräffande luftfartensroll i en samordnad trafikpolitik. Huvuduppgiften för kommittén är all medutgångspunkt i en översiktlig analys av det inrikes flyglinjenätel föreslå enlämplig flygplatsslruklur som i första hand tillgodoser kraven på tillfredsställandeinterregionala flygtransporter. Kommittén skall också se över bl.a. frågan om huvudmannaskapet förflygplatserna och finansieringsfördelningen mellan stat och kommun.Ulredningen beräknas avsluta sitt arbete . Stockholmsläns landsting beslutade alt inte godkänna 1980/81:100 Bilaga9 56 förslaglill avtal om investeringsbidrag till luftfartsverket för åtgärder pä Arlandaflygplats samt alt inte godkänna nya avtal för investeringar iprimärflygplatser intill dess garantier om full ränteersältning erhållits. Somföljd av landstingels beslut atl intebidra lill invesleringarna på råder i princip investeringsstopp påflygplatsen. har bemyndigat regeringen (prop. 1979/80:113,/ 80:21. rskr 1979/80:264) att iräflä avtal med de danska och norskaregeringarna om fortsatt riskgaranti /81-1984/85 tillScandinavian Airlines . har också beslutat atl höjadet årliga garantibeloppel till detsvenska moderbolaget. Aktiebolaget (), till högst 60 milj.kr. Någon överenskommelse har ännu inte träffats eftersom rnan från dansk sidainte har varit beredd att förlänga garantin lill det danska moderbolaget. Någotformellt anslag om riskgaranti till ABA behöver därför inle las upp påstatsbudgeten för /82. För /82 räknar luftfartsverket i sinanslagsframställning med en total investeringsomslutning på 151,7 milj. kr.Härvid har inte medräknats konsekvenserna under /82 av riksdagensbeslut i Brommafrågan. Enligl beslut skall budgetåret1981/82 säkerhetsinvesteringar om 18 milj. kr. göras på flygplats.Inräknas dessa investeringar uppgår statens del av det totala investeringsbeloppetefter avdrag för kommunernas andel av kostnaderna till 141,1 milj. kr. Häravavser 101,7 milj. kr. påbörjade objekt medan 39,4 milj. kr. avser ickepåbörjade objekt. Investeringarna inriktas på utbyte av förslitna ochföråldrade anläggningar och omodern utrustning. Av icke påbörjade objekt avsersåledes ersältningsinvesteringar. Vid min avvägning har jag för nästa budgetår räknat meden total medelsförbrukning på 147,3 milj. kr. Den statliga andelen av dentotala investeringsvolymen uppgår till 122,6 milj. kr. Med hänsyn till detbegränsade budgetutrymmet har jag prioriterat investeringar av säkerhels- ochralionaliseringskaraktär och investeringar som syftar till att bibehålla kapacitetenpå flygplatserna. Innan avtal träffats om bidrag till de objekt som kan rymmas inom den angivna ramen kan någonexakt fördelning mellan flygplatser och andra objektsgrupper av deltillgängliga medelsutrymmel inte göras. Av följande sammanställning framgår hurde totala investeringarna i stort beräknas komma att fördela sig /82. Sammanställningen visar också utfallet för budgetåret1979/80 samt den i prop. 1979/80:100 och den nu beräknade medelsförbrukningenför innevarande budgetär. För vissa avslutande arbeten på flygplatsberäknar jag för /82 totalt . Jag har också beräknat medel för säkerhetsinvesteringar påBromma. beslutade att jeltrafiken på Prop.1980/81:100 Bilaga 9 57 snarastbör flyttas till , dock senastunder . Jag återkommer till regeringen i denna fråga. För objeklhuvudgruppen Övriga flygplatser har jagberäknat medel för komplettering av byggnader, landningsbanor, uppställningsplatseroch säkerhetsanordningar. har föreslagit en viss upprustningav flygplatsen i . Del finnsi dag begränsningar när det gäller användandet av flygplatsen. F.n. prövasdärför flygplatsens framtida användning av . 1 avvaktan härpå anser jag att upprustningen av flygplatsen bör begränsas till absolut nödvändiga investeringar. För investeringar inom objekthuvudgruppen Tele-och meteoutrustning en route - dvs. utrustning för flygtrafiktjänsten -beräknar jag, efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet, 65,0 milj. kr. Härmed kan utbyggnaden av ellyttäckande kontrollsystem i stort sett ske i den takt som planerats. Den angivna ramen medger vidare planenlig ersättning ocherforderiig nyanskaffning avutrustning. Bl.a. kommer ell antal radiofyrar alt ersättas, kompletteras ellerflytlas saml terminalutrustning för automatisk kartritning för den meteorologiska tjänsten atl anskaffas. Installation avhalvautomatiska väderobservalionsslalioner påbörjas. För ersättnings- och nyanskaffningar av fordon,maskiner och utrustning beräknar jag7,7 milj. kr. Härigenom torde verkels investeringsplaner avseende denna objekthuvudgrupp i alltväsentligt kunna genomföras. Under poslen Vissa byggnader har jag beräknat 3,0milj. för uppförande av byggnader för flygtrafiktjänsten en route. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 58 1979/80: Fordon, maskiner. '151,7 ' Härtill kommer enligt förslag i prop. 1980/81: 30säkerhetsinvesteringar på Brommaflygplats om 18 milj. kr. Anslaget till Flygplatser m.m. bör beräknas med en vissmarginal ulöver den beräknade medelsförbrukningen. Investeringar i sysselsättningsfrämjandesyfte bör dock finansieras över finansfullmakten. Med hänsyn lill vad jag sålunda har anfört förordar jagatt medel för nästa budgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. milj,kr. Beräknad medelsförbrukning /82 Jaghemställer att regeringen föreslår all till Flygplatser m.m. för /82 anvisaett reservationsanslag på . 1980/81:100 Bilaga9 59 Beredskap för civil luftfart 1979/80Utgift 20481000 Reservation 7758000 1980/81Anslag 2600000 1981/82Förslag 5500000 Verksamheten under anslaget omfatlar planläggning ochförberedelser för flygtransportledning, flygplalsdrifl ochflygtransporlverksamhet under beredskapslillstånd och krig. 1 skrivelse till regeringen har luftfartsverket beräknat medelsbehovet /82 till 5,5 milj. kr. Chefenför kommer senare denna dag atl anmäla bl. a.programplaner för det ekonomiska försvaret och därvid redovisa sin syn på denprogramplan för delprogrammet Flygtransporter som luftfartsverket har lagtfram. Jag ansluter mig till hans ställningstaganden och beräknar medelsbehovetför /82 till 5,5 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår atl till Beredskap för civil luftfart för budgetåret1981/82 anvisa elt reservationsanslag pä . Ersättning till för särskilda rabatter vid flygtrafik påGotland 1979/80Utgift 10513 000 1980/81Anslag 14400000 1981/82Förslag 13 300000 Ersättningen lill för särskilda rabattervid flygtrafik på Golland uppgick /80 till 10,5 milj. kr. Förinnevarande budgetår beräknades (prop. 1979/80:100 bil. 9, /80:12, rskr1979/ 80:208) med utgångspunkt i dåvarande biljettpriser och viss passagerarökningmedelsbehovel till 14,4 milj. kr. Lågprisresenärer ingår inte i detersättningsberättigade trafikunderlaget. Bidrag utgår vidare endasi för tur-och returresor. Del har hävdats att en ändring härvidlag skulle underlätta förpassagerare att i ena riktningen använda flyget och i andra riktningen utnyttjafärjetrafiken. Det nuvarande stödet har också upplevts som svårt attadministrera och onödigt byråkratiskt.Mol denna bakgrund har en arbetsgrupp, i vilken representanter från , budgetdepartementet, luftfarisver- 1980/81:100 Bilaga 9 60 ket,i , samt ingått, sett överbidragssystemet. Enligl gruppens uppfattning bör stödet syfta lill atl upprätthålla en tillfredsställande flygtrafik på . Stödetbör därför inle baseras på antaletpassagerare utan på elt i förhållande till Irafikunderiaget rimligt trafikulbud. Gruppen är överens om alt lågpriser iGotlandstrafiken även i fortsättningen och liksom i LlN:s övriga trafik skallutgå på kommersiella grunder ochsålunda inte vara en bidragsgrund. Gruppen föreslår vidare all enkelresenärer bör få del av det specialpris somgäller i flygtrafiken på Golland.Rabatten sett över bör enligl gruppen vara av sammastorleksordning som f. n. har mol bakgrund av arbetsgruppens förslag ochen bedömd kostnadsutvecklingberäknat bidragsbehovet lill 13,3milj. under /82. Hänsyn har härvid tagils lill dennedgång i efterfrågan som skett . Jag har i stort inget atl erinra motarbetsgruppens förslag. Enligt min mening är det angeläget atl en ökadvalfrihet för passagerare att i ena riktningenanvända flygel och i andra riktningen utnyttja färjetrafiken möjliggörs. Enkelresenärer med flyg bör därförockså få den laxereduklion som lidigare endast tur- och returresenärererhållit. bör inlämna framställan om bidraglill flygtrafiken på .