prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — har ej haft möjlighet att tadel av kapitlen 1, 8 och 9 samt vissa delar av kapitlen 4 och 5. Dess ledamöterbär ej något ansvar för nationalbudgetens utformning och bedömningar. Nationalbudgetenbestår av två delar. I den första delen, kapitel 1, sammanfattarekonomidepartementet det ekonomiska läget och konjunk-turutsiklerna. Den andradelen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen t. o. m. 1981 inom olika områden merai detalj. Kapitlen3 Utrikeshandel, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna, 8Industrins lönsamhet, kostnader och priser och 10 Kredilmarknaden harsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gruvor, mineralbrotl och tillverkningsinduslri samt skogsbruk ikapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 10 framgår även i tablåformvilka kapitel och avsnill som sammanställts inom ekonomidepartementet resp.konjunkturinstitutet. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligtekonomidepartemenlets och bedömningar. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1981 vilar på ekonomidepartementet, därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren och t.f. 1 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 1 Sammanfattande översikt' Sedanbedömningarna i den preliminära nationalbudgeten gjordes har utsikterna för deninternalionella konjunkturen blivit svagare. För det första har den ekonomiskapolitiken lagts om i mera restriktiv riktning. Främsl gäller dettapenningpolitiken. De höga amerikanska räntorna har tvingat de tongivandeeuropeiska centralbankerna att föra en mycket stram räntepolitik för attmotverka en fortsalt depreciering av sina valutor. Denna depreciering driverupp inflationen och försämrar bytesbalanserna. För det första torde den höga räntenivånpåverka investeringsutvecklingen, men den har också en negativ effekt på denprivata konsumtionen. Finanspolifiken stramas också åt i exempelvis Förentastaterna och , vilket förstärker politikens restriktiva verkan. Fördet andra torde den förväntade konsumtionsledda uppgången komma att bådeförsenas och försvagas. Bidragande orsaker härtill är all de inträffadeväxelkursförändringarna lett till en accelererande inflationstakt. Detta medförall realinkomsterna bromsas. De fortsatta oljeprishöjningarna verkar i sammariktning. Fördet iredje gäller för del atl den försämring av konjunkturen sominträffade redan lett till en försämring av hushållensförväntningar. Detta kan leda till ökad försiktighet vad gäller den privatakonsumtionen. Investeringarnahar hållits uppe väl och en så negativ utveckling förindustriinvesteringarna som blev fallet efter den första oljechocken torde intebli aktuell. De viktigaste skälen härför är atl företagens finansiellaposition inte urholkats i samma utsträckning som då saml att bl.a. kraven påanpassning lill de högre energipriserna har ökal räntabiliteten påinvesleringar i energisnålare teknik och investeringar som innebär anpassningartill förändrade relativpriser. Dessa faktorer kan inle helt uppväga dedepressiva effekterna på investeringarna av det låga kapaciletsutnyttjandet ochden försämrade vinstutvecklingen, varför en viss nedgång inäringslivsinvesteringarna är sannolik. Men minskningen torde bli begränsadjämfört med vad som är normall i denna fas av konjunkturcykeln.Investeringsutvecklingen blir dock i hög grad beroende av den fortsattaränteutvecklingen. synes de höga realräntorna i inte hastrypt investeringsverksamheten. Men skulle den nuvarande räntenivån blibestående föreligger risk för att investeringarna dämpasmera påtagligt. '1 detta kapitel presenteras ekonomidepartementets bedömning av det ekonomiskaläget och av konjunkturutsikterna. 1 de följande kapitlen 2-10 redovisas meraingående utvecklingen inom olika områden. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 3 Det statsfinansiella läget har försämrats i många länderbl.a. som en följd av den låga tillväxten. Utrymmet för expansivaeflerfrågeslödjande offentliga utgifter måsle därför bedömas som minimall.Finanspolitiken har skärpls på många håll och de senasle budgelförslagen iFörenta staterna och innebär all de offentliga utgifterna skärsner ytterligare. Världshandeln väntas öka med . Handeln mellanOECD-länderna torde bli svag men OPEC:s ökade oljeinkomster ger underlag för enkraftig ökning av exporten dil även om denna bara utgör av OECD-ländernatotala export. De förändrade valutakurserna har dock bidragit till all förskjutakonkurrensrelationerna mellan länderna till fördel för bl.a. FörbundsrepublikenTyskland och övriga länder i det valutapolitiska samarbetet och till nackdelför , och . 1 kapitel 2 diskuteras närmare vilken profilkonjunkturutvecklingen kan tänkas få . Sammanfattningsvis pekar detmesta på en något svagare utveckling under loppet av året än vad som tidigarebedömdes sannolikt. I synnerhet gäller della där BNP riskerar altsjunka med 1981. Tillväxten i blir sannolikt svag meden slagnalionsperiod . förutses en tillväxt på1 %. I genomsnitt för hela OECD-området förutses en tillväxt på drygl . Självfallet finns slora osäkerheter i denna bedömning. Enviklig sådan utgör oljeprisulvecklingen. Denna har hitfills varit lugn under1981. sjönk oljekonsumtion med . Delta beroddepå den avtagande ekonomiska aktiviteten, den lidigare lageruppbyggnaden och påatt oljeprisökningarna i större utsträckning än 1973-1974 uppfattas sombestående och därmed stimulerar till etl ökal användande av andra energikällor. Oljeproduktionen i OPEC-länderna sjönk med i fjolfrämst på grund av bortfallet från och på över 6 milj. fat per dag.Bortfallet var störst under del fjärde kvartalet. kompenserade endel av bortfallet genom att öka sin produktion till 10,3 milj. fal per dagvilkel är 1 milj. fal per dag mera än den lidigare produktionsnivån. Den lågaefterfrågan i i-länderna, de höga lagren samt den saudiarabiska produktionenförhindrade all kriget mellan och ledde lill en prisvåg av samma slagsom inträffade . började spotpriserna sjunka.Sedan dess har spotmarknadspriserna fortsatt atl falla och flera avhögprisländerna inom OPEC har sänkt sina priser ned till den officiellaOPEC-nivån på per fal. Utsikterna tyder på en fortsatt lugnoljeprisutveckling. Den låga ekonomiska aktiviteten lalar härför. De högaoljepriserna verkar också dämpande på efterfrågan. Avvecklingen av denamerikanska priskonlrollen spelar härvid en viktig roll. och har,trots pågående krig, återupptagit sin oljeproduktion med drygl 2 miljon fat omdagen. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 4 har förklarat att man tills vidare kommeratt ligga kvar på den förhöjda produktionsnivån trots den återupptagna iranskaoch irakiska exporten. av syftena bakom denna saudiarabiskaproduklionspolilik är att skapa förutsätlningar för all alla OPEC-stater i sinprissättning skall följa den prisformel som utarbetats inom OPEC. Denna formel,vars syfte är att åstadkomma en lugn och mera förutsebar oljeprisutveckling,bygger på den reala tillväxten i i-länderna, prisutvecklingen för i-ländernasexport till . Osäkerheten belräffandeprisutvecklingen gäller främst slutet av 1981 då efterfrågan sannolikt måste täckasav lagerneddragningar. En ylterligare osäkerhetsfaktor är om den lugnalöneutvecklingen inom flertalet kommer all beslå. Om den högainflationstakten skulle driva upp lönerna finns risk attinvesleringsulvecklingen blir svagare. Det finns dock knappast några teckentill atl en sådan uppdragning av löneökningstakien skulle vara på väg. Den svenska ekonomins produktionsökning, BNP-tillväxten,blev avsevärt lägre än vad som bedömdes vara möjligt. 1den reviderade nationalbudgeten 1980 antogs att BNP-ökningen skulle uppgå till3,. Utfallet enligt nationalräkenskapernas preliminära beräkning stannade vid1,. inträffade en rad händelser som bidrog till del lägreutfallet, arbetsmarknadskonflikten, avlal samt moms-ochpunktskattehöjningen. Såväl den externa som den inlerna efterfrågan utveckladesannorlunda än förutsett. Bidrag till BNP-tillväxten 1980 Inhemsk efterfrågan Nettoefterfrägan frän utlandet Utvecklingen visade atl det inle varmöjligt att då uppnå en tillväxt på . Förklaringen till detla liggerdels i de faktorer som ovan nämnts, dels i mera långsiktiga faktorer. Dettainnebär alt den polenfiella produktionskapaciteten utan ytterligarekapacitetsutvidgningar eller betydande strukturella förändringar är betydligtmindre än vad lidigare trender skulle ge anledning tro. Även om den inhemskaefterfrågeökningen blev lägre än beräknal tog den ändå i anspråk en slörreandel av produktionsökningen än beräknal. Detta log sig också uttryck i atlden reala balansen försköts i oförmånlig riktning. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Import av varor och tjänster -5,4 -5,9 -1,1 -1,7 -2,7 -4,4 Statliga myndigheter och affärsverk -8,4 -4,8 1,4' -1,3' -0,1 -1,5 Export av varor och tjänster -2,5 -2,6 -1,1 -1,9 'Förändring i procent av föregående års BNP. konfliktenenligt beräkningar ett produktionsbortfall på 3-3,5miljarder kr. motsvarande av BNP. Den inhemskaefterfrågan steg emellertid med . varför skillnaden, 4,5miljarder kr. täcktes genom att den reala utrikesbalansen försämrades imotsvarande mån. Totalt sett försämrades bytesbalansen ytterligare genom enoförmånlig prisutveckling för exporten i jämförelse med importen samt enfortgående försämring av transfereringsbalansen. Varoroch tjänster - 6,5 Dentotala konsumtionen ökade , där den offentliga, särskilt denkommunala, svarade för ökningen. Investeringarna ökade 1979 i betydligtsnabbare takt än totalproduktionen så att investeringsandelen steg till 19,5 %.1980 ökade investeringsandelen något främst genom en kraftig ökning avnäringslivets investeringar. Ett betydligt större bidrag fill efterfrågan gavemellertid lagerinvesteringarna. Bidraget motsvarade av BNP. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 6 Ettavsevärt valutautflöde samt risker för att efterfrågan iSverige skulle öka alltför snabbt i internafionelljämförelse ledde till beslut om åtstramningsåtgärder . Dessabestod främst i en höjning av mervärdeskatten från 17,1 till 19% samt vissapunktskattehöjningar, motsvarande ungefär 0,av efterfrågan. Utan dem hadeefterfrågan ökat . Enligt tillgänglig statistik var efterfrågetillväxtensärskilt koncentrerad trots att åtstramningen verkade frånseptember och oktober. Detta förklaras i första hand av utveckhngen av privatkonsumtion och investeringar. Konflikten spelade en viss roll vad gällerfördelningen av efterfrågan mellan halvåren. Den efterfrågetillväxt somlageruppbyggnaden svarade för låg på . Eftersomlagerinvesteringarna har ett högt importinnehåll bidrog lagerutvecklingen ihög grad till att försämringen i den reala utrikesbalansen i störreutsträckning låg på . Isamband med konflikten på arbetsmarknaden inklusive den relativt utdragnahamnkonflikten blev också exportbortfallet betydande. Statistik överindustriproduktionen tyder på att produktionen efter konflikten åter kom upptill den tidigare nivån men det tycks i stort sett inte ha varit möjligt förföretagen att återta den försäljning som förlorades i samband med konflikten.Detta sammanhängde med att den internationella konjunkturen snabbt försämradesunder . Utvecklingen av exporten diskuteras närmare i detföljande. Återverkningarnaav oljepriserna och den internationella ränteutvecklingen i kombination medett högt inhemsk efterfrågetryck ledde till en hög inflationstakt, . Destabiliseringspolitiskt motiverade åtstramningsåtgärderna medförde attinflationstakten drogs upp vid genomförandet av dessa åtgärder. Itidigare nationalbudgeter har redovisats hur marknadsandelarna för svenskexport utvecklats . Efter devalveringarna 1977 böljade detidigare förlorade marknadsandelarna att återvinnas men denna utveckling brötsunder 1979 och 1980. redovisar i kapitel 3 hurutvecklingen i detta avseende ter sig efter de omräkningar med nya prisindexsom statisfiska centralbyrån gjort. En övergång har skett från enbart bruk avpriser i form av enhetsvärden, dvs. pris per ton eller per styck, till attutnyttja de prisindex som används i nationalräkenskapernas beräkning avutrikeshandelns pris och volym. Därmed uppnås i princip samstämmighet mellaninstitutets varugruppsvisa exportberäkningar och nationalräkenskapernasredovisning av den totala utrikeshandeln. Den nya beräkningsmetodiken innebärsannolikt vidare att bättre samstämmighet uppnås mellan den svenskautrikeshandelsstatistiken och den internationella statistiken vad gäller pris-och volymutveckling. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 7 Tabell 1:2 Relativpriser och marknadsandelar för Sverigesexport av bearbetade varor till 1976-1980 Procentuell förändring för. 1976- 1977- 1978- 1979- 1977 1978 1979 1980 Enligl den lidigare redovisningen' Relativpris -3 -4,5 3,5 3,5 Marknadsandel -1,5 4 -I -6 Export 1,5 -8 9,5 -3 Enligl den nya redovisningen Relativpris -6 -5,5 3,5 I Marknadsandel 1,5 4,5 -1,5 -3,5 Export 5 9,5 9 -0,5 ' Exkl. en antagen trendfaktor på per är som sänkterelativpriset resp. höjde marknadsandelen i motsvarande mån. Dessa beräkningar ger en delvis ny bild av utvecklingen avrelativpriser och marknadsandelar som framgår av tabell 1:2. Derelativprissänkningar som följde devalveringarna var något större än vad detidigare beräkningarna visade. Det innebär vidare att exporten av bearbetadevaror under dessa år vuxit snabbare. Omfattningen avrelativprisförändringar och marknadsandelsvinster förefaller därmed stå bättrei samklang med storleken av devalveringarna. Det är dock fortfarande påfallandeatt andelsvinsterna är relativt begränsade.' Även de nya beräkningarna visar att andelsvinsternaupphörde och 1980. Som tidigare framhållits torde förklaringen - förutom iarbetsmarknadskonflikten - bl.a. vara att söka i en låg flexibilitet päarbetsmarknaden och en kraftig efterfrågan efter arbetskraft från denoffentliga sektorn, särskilt från kommunerna. Detta medförde svårigheter förden konkurrensutsatta sektorn att få sina rekryteringsbehov tillgodosedda.Därmed hölls produktionsuppgången tillbaka och företagen sökte i ställetförbättra sina vinstmarginaler genom prishöjningar. I nationalbudgeten pekades på de problem somförelåg att på elt rättvisande sätt särskilja pris- och volymkomponenterna iexportstatistiken . Förskjutningar i utrikeshandelsstatistiken isamband med konflikten spelar här en viss roll. De nya beräkningarna tyder på att relativprishöjningarnaoch andelsförlusterna inte varit fullt så stora som tidigareangetts. Exportutvecklingen var dock påfallande svag med beaktande av attOECD-marknaden ökade . Konflikten förklarar uppskattningsvis 2procentenheter av andelsförlusten på 3,. Även utanför OECD-området gjordes ' Detta beror också av atl utvecklingen och1978 fortfarande påverkades av relativprishöjningarna 1975 och 1976.Utvecklingen 1974-1975 finns ej omräknad med de nu tillämpade prisindexerna.Siffrorna anger dock någol lägre relativprishöjning och andelsförlustän de tidigare beräkningarna. Nägon påfallande förändring av bilden av storaandelsförluster 1975 och 1976 torde dock ej komma ifräga. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 8 Detta var särskilt märkbart förOPEC-länderna. Exporten till denna marknad har dock fluktuerat kraftigt mellanåren beroende på att enstaka större leveranser ger kraftiga utslag i exportendit. Den totala världsmarknaden för bearbetade varor ökadeuppskattningsvis 1980. Våra andelsförluster torde totalt sett motsvara3,varför exportvolymen för bearbetade varor endast ökade med 0,5 %.Rå-varuexporten föll med vilkel dels berodde på en försvagning avmarknaderna för malm och skogsprodukter, dels på svag konkurrenskraft ochproblem med råvarutillgången inom skogsindustrin. Den huvudsakliga delenhärav ulgörs av bearbetade industrivaror. Med hänsyn tagen tillsammansättningen av den inhemska efterfrågan tycks importen av dessa varor haökat snabbare än vad fidigare samband skulle ange. DeUa torde delvis bero påkonflikten men också på en oförmånlig utveckling av konkurrenskraften under1980. Även om importvolymen i genomsnitt låg någothögre än 1979 minskade den under loppet av året. En viktig förklaringsfaktorutgör lagerutvecklingen. Räknat för hela 1980 var lageruppbyggnaden betydande.Den motsvarar en efterfrägeökning av samma omfattning som hela BNP-tillväxten.Inkl. lageruppbyggnaden ökade den inhemska efterfrågetillväxten med 2,5 %.Lageruppbyggnaden var kraftigast underförstå halvåret vilket är den viktigasteförklaringen lill att tyngdpunkten i importen låg på . Denoljeupplagring som ägde rum tycks i huvudsak ha skett . Förutom den reala försämringen av handelsbalansen tillkomden försämring som beror av prisutvecklingen. Hur pris- resp.volymutvecklingen påverkade handelsbalansen framgår av följande tablå. Miljarder kr., avrundade siffror -0,5 Råolja och oljeprod. Bearbetade varor Övriga varor Totall -4 -2 -6 Den ökning av relativpriset för bearbetade varor somlidigare redovisats innebär, uttryckt som lerms-of-lrade-förändring, en ökningpå . Oljeprishöjningarna medförde en kraftig terms-of-lrade-föriustvilkel lill en del motverkades av förstärkningar vad gäller övriga råvaror. Tjänstebalansen försämrades med en knapp miljard kr.Försämringen var mera betydande när det gäller transfereringarna där i förstahand räntorna på den utländska upplåningen spelar en viktig roll. Försämringenpå denna post uppgick fill . Hur nettot av ränteinkomster- och utgifter försämratsunder senare år framgår av följande tablå. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 1977 1978 1979 1980 Inflöde 1212 2761 3296 4461 Utflöde 3404 6215 6975 10662 Räntenetto -2192 -3454 -3679 -6201 Totalt försämrades bytesbalansen med 10 miljarderkr. och saldot uppgick därmed till . eller av BNP. 1979var motsvarande siffror . resp. 2,av BNP. När det gäller utrikeshandeln kommervalutakursutvecklingen att spela en viktig roll. Sedan mitten av förra årethar dollarn, yenen och pundet förstärkts gentemot den svenska kronan, medanframför allt de s.k. EMS-valutoma' försvagats. har gjortdet tekniska antagandet att kursema i genomsnitt för hela 1981 kommer attligga på samma nivå som genomsnittet för månaderna december, januari ochfebruari. Kalkylen förutsätter således att valutakurserna under återstoden avåret kommer att vara annorlunda än dagens kurser. Som exempel kan nämnas attberäkningen innebär att dollarkursen ligger på . Detta tekniskaantagande innebär följande förskjutningar i genomsnitt av deviktigaste valutorna gentemot den svenska kronan. För kronans del innebär det en effektiv appreciering på ca0,mellan årsgenomsnitten om kurserna vägs samman med vår utrikeshandel somvikter. Används de olika ländernas andelar av världshandeln som vikter innebärdet i stället en viss depreciering för kronan beroende på den tyngd som dollar ochyen har i väridshandeln. Den angivna utvecklingen skulle således innebära en avvalutaskäl försämrad konkurrenskraft gentemot flertalet västeuropeiska ländermed undantag för . Dollarkursensutveckling spelar en stor roll för våra kostnader för oljeimporten. Ijämförelse med antagandena i nationalbudgeten bedöms nu vår totala oljeimport iår kosta . på ändrade förutsättningar ifråga om valutakurserna. Å andra sidan bedöms nu importen volymmässigt fallamed mot i preliminär nationalbudget. Detta motsvarar en besparingpå . ' D-mark, Fr. francs, Ital. lira, Belg. francs, Höll.floriner, DKR. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Milj,kr., löpande priser Export av varor Import av varor Övriga tjänster, netto 3 490 -5314 -4994 3 700 -5 700 -5 500 Bytesbalans för varor och tjänster Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar Avkapitel 3, tabell 3:6, framgår hur oljeimporten utvecklats sedan den förstaoljekrisen. Volymmässigt beräknas den totall ligga lägre än1975. Den låga aktiviteten i ekonomin spelar självfallet en inte oväsentligroll men detta är inte hela förklaringen. Medan BNP ökat med har oljeimporten fallit med . Även om detta delvisberor på strukturförändringar är det uppenbart att ansträngningarna atl sparaolja börjat få effekt. Oljeprishöjningarna har givit långsiktiga incitament attminska oljeförbrukningen. Tvåårsavtaletger en ungefärlig timkoslnadsökning på inom industrin . Vid en ökningav produktiviteten innebär det att arbetskostnaden ökar med pertimme. Arbetskostnaden per producerad enhet skulle därmed öka med ca 6 %.Detta innebär en viss kostnadsförbättring jämfört med vissa länder. A andrasidan väntas exempelvis arbetskraftskostnaden per producerad enhet iFörbundsrepubliken endast öka . Härtill kommer att denvästtyska konkurrenskraften förstärks genom den valutakursutveckling som degjorda antagandena innebär, se sid. 9. Konjunkturinstitutetredovisar vidare i kapitel 8 att industrins övriga kostnader stiger snabbi,främst till följd av prisstegringarna på skogsråvara och olja, så att dentotala rörliga kostnaden per producerad enhet skulle stiga . Underde angivna förutsättningarna skulle företagen kunna hålla i stort sett sammaprisnivå som konkurrenterna varför exporten till skulle kunna ökai samma takt som marknadstillväxten eller . Medräknasäven marknaderna utanför OECD-området beräknas exporten öka något snabbare,. Den försvagade konjunkturen i får en påtaglig effektpå rävaruexporten som väntas falla även Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 11 1981.Efterfrågan på malm påverkas av den låga stålproduktionen inom EG-områdetsamtidigt som marknaden för skogsprodukter blir svag. Dentotala exporten skulle därmed öka med . Den svaga utvecklingen av deninhemska efterfrågan leder till att importvolymen faller . Den realabalansen förbättras av BNP. Främst fill följd av oljeprisutvecklingenblir det fråga om en betydande term-of-trade-förlust 1981, , motsvarandenärmare . Tjänstebalansenförsvagas även 1981.1 än högre grad gäller detta transfereringsbalansen därden höjda internationella räntenivån orsakar sfigande kostnader för uUandsupplåningen.Räntenettot försämras därmed med . och uppgår till 9,5miljarder kr. vilket är lika mycket som hela exporten av järn- ochstålprodukter. Inkomster,konsumtion och sparande Omläggningenav nationalräkenskaperna medförde alt bilden av hushållensutveckling i fråga om inkomsler, konsumtion och sparande under 1970-taletförändrades kraffigt. Hushållens realt disponibla inkomster beräknas dock ävennu ha stigit med i genomsnitt 19701979. Men både konsumtionensutveckling och nivå skulle enligt dessa nya beräkningar ha varit annorlunda änman trott. Det är bl.a. den s.k. hushållsbudgetundersökningen för 1978som givit underlag för att revidera tidigare beräkningar. Denprivata konsumtionens nivå 1978 har räknats upp med . Densiörsta upprevideringen ligger på bostadskonsumtionen. Dettainnebär att den privata konsumtionen skulle ha ökat 1970-1979mot 1,enligt de äldre beräkningarna. Sparandel har också reviderats kraftigt.De nya beräkningarna visar att sparkvoten låg på istort sett samma nivå som vid decenniets början. De äldre beräkningarna visadeen kraftig uppgång i sparkvoten. I nationalräkenskaperna har även införts en nymetod atl beräkna hushållens inkomster och sparande. beräknadeshushållens disponibla inkomster med utgångspunkt från taxerings- och annaninkomststatislik. Ett visst hänsynslagande till att denna statistik ej kanantas ge en fullständig bild av hushållens inkomster gjordes på så sätt att enrestpost infördes i beräkningarna. Denna restpost antogs emellertid ligga påett nominellt oförändrat belopp om . Hushållenskonsumtion skattades utifrån statistik över detaljhandelns försäljning, livsmedelskonsumtionenetc. Hushållssparandet kom därigenom att få utgöra saldot mellan hushållensberäknade inkomster och deras beräknade konsumtion. Detta innebär att sparandetenligt denna redovisning inte bara kom att omfatta hushållens faktiskasparande utan även påverkades av fel och ofullkomligheter i slatisfiken. Denmetod som tillämpas i nationalräkenskaperna skiljer sig inle från dentidigare vad gäller beräkningen av konsumtionen. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget sigvad gäller sparandet.