prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag räknar dock med att ett expansivtskede kommer till stånd på både torv- och skogsenergiområdet under senaredelen av . Medhänsyn till storleken på landets torvtillgångar och tillgången på skogsavfalloch lövved samt till att det i stor utsträckning existerar etttillämpbart kunnande, som gör det möjligt att i ökad omfattning användaskogsavfall och torv som bränsle, bedömer jag att bidraget från de inhemskaenergikällorna till vår energiförsörjning skulle kunna uppgå tillsammanlagt och fill sammanlagt . Motbakgrund av vad jag har anfört bör en målsättning utformas för hur mycketolja som kan ersättas med inhemska bränslen . Enligt minuppfattning bör som riktpunkt gälla 3 milj. ton olja. Detta innebär en myckethög ambitionsnivå när det gäller utveckling och introduktion av inhemskabränslen. Denna mycket ambitiösa inriktning syftar redan på kort sikt till attskapa förutsättningar för en ännu större oljeersättning på . Jagkommer i det följande att redogöra för de åtgärder som bör vidtas på kort siktför att vi skall få till stånd en ökad användning av inhemska bränslen. Jagvill i detta sammanhang nämna de överläggningar jag haft medrepresentanter för berörda branschorganisationer inom industrin, fackligaorganisationer samt övriga intressenter. Överläggningarna har följts upp med enav Näringslivets Energidelegation och statens industriverk samordnadkonferens, som ägde rum . Många av branschorganisationerna harinför denna konferens till industridepartementet redovisat vad man inom resp.bransch avser att göra för att bl. a. övergå till andra bränslen än olja. Bl.a. har och Svenska Cellulosa- och pappersbruksföreningenredovisat att det finns stora möjligheter att ersätta olja med inhemskabränslen, framför allt skogsenei-gi och torv. OED föreslår olika typer av styrmedel för att nådet angivna målet som t. ex. administrativa styrmedel i form av lagstiftning,föreskrifter och normer, ekonomiska styrmedel och slutligen organisatoriskastyrmedel. Pågrundval av förslag från utredningen (I 1977:11) om omställbaraeldningsanläggningar (OEA) föreslår jag i det följande (avsnitt 8.2) en lag omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Den föreslagna lageninnebär att vissa eldningsanläggningar för framställning av hetvatten, ånga m.m. skall utföras för eldning med fasta bränslen. Föratt stimulera användningen av inhemska bränslen föreslås att an- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 186 läggningshavarenföre val av bränsle skall samräda med den myndighet som regeringen bestämmerinnnan utformningen av anläggningen bestäms med avseende på val av fastbränsle. Myndigheten avses därvid verka för att inhemsktbränsle används, om inte det framstår som olämpligt av ekonomiska eller andraskäl. Inhemska bränslen kan i vissa fall framstå som olämpliga t. ex. genomkonkurrens med industrin om vedråvara eller genom att bränslet med störrefördel kan användas på annan plats. För att undvika konkurtens med industrinskall för uppvärmningsändamål i första hand användas sådan skogsråvara ochandra inhemska bränslen som industrin inte kan tänkas göra anspråk på. Den föreslagna lagen bör enligt min mening fåbetydande effekt pä användningen av inhemska bränslen. För torvbrytning i syfte att utvinna energi krävskoncession enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter. Fråga omkoncession prövas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.Bearbetningskoncession meddelas f. n. av regeringen. Koncessionsplikten germöjlighet att styra brytningen av bränntorv bl. a. i syfte att reduceraskadeverkningarna från naturvårds- och miljösynpunkt. Denna reglering ansågriksdagen vara nödvändig när lagen antogs (prop. 1974:146, NU 1974:59, rskr1974:397) eftersom man bedömde att det för energiproduktion i sådan skala attdet kunde påverka den svenska energiförsörjningen skulle krävas mycket storamängder bränntorv. Värdestegringen på grund av energiinnehållet tillkommerenligt lagen staten, som har rätt att begära viss produktionsavgift avexploatören. I de fall det har varit aktuellt att besluta om sådan avgift harregeringen, i syfte att underlätta torvhanteringen, beslutat att avgift skallutgå först . Därefter får frågan bedömas mot bakgrund av deekonomiska erfarenheterna av torvutvinning i landet. En utgångspunkt förbedömningen då har angetts vara att endast del i vinst bör kunna utgå. Undantagna från koncessionsplikt är fastighetsägaresom utan koncession för husbehov får utnyttja torv så länge annan inte harbearbetningskoncession avseende fyndigheten. Skulle sådan konkurrens uppståkan i koncessionsvillkoren göras undantag för husbehovstäkten eller kan särskiltavtal träffas mellan intressenterna om t. ex. fortsatt leverans av bränntorveller ekonomisk ersättning av den som erhåller koncession. Koncession kan också meddelas för undersökning avfyndigheters brytvärdhet. Undersökningar kan annars göras endast eftermedgivande av fastighetsägaren. Undersökningskoncessioner meddelas sedan den 1juli 1980 i allmänhet av statens industriverk. Utöver koncession krävs också täkttillstånd enligtnaturvårdslagen (1964:822). Sådana tillstånd beviljas av länsstyrelserna. Dennareglering är relativt detaljerad och tar i första hand sikte på landskaps- ochnaturvården. Antaletkoncessionsansökningar har ökat mycket 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 187 kraftigt.I syfte att undanröja och lokalisera onödiga hinder för en torvin-troduktionföreslog ett antal åtgärder bl. a. för att förenklatillståndsgivningen, framför allt pä industriverket. Samtliga dessa förslag harnu genomförts och haft till effekt att handläggningstiden för ärendena minskatkraftigt. Det finns dock ytterligare möjligheter att förenklatillståndsgivningen, bl. a. genom att låta en och samma myndighet fatta beslutenligt både minerallagen och naturvärdslagen. Cheferna för jordbruks-, kommun-och industridepartementen avser att föreslå regeringen attlänsstyrelsen fr.o.m. den blir beslutande myndighet för både undersöknings-och bearbetningskoncession i fräga om torv. Med hänsyn till de betydandeingrepp i miljön som kan förorsakas av torvtäkt bör fårätt att fullfölja talan mot beslut om bearbetningskoncessioner tillregeringen. Det är angeläget att visst förberedelsearbete och utbildning kangenomföras inom berörda länsstyrelser innan en delegering av beslutsrättenträder i kraft. Den angivna tidpunkten har därvid bedömts vara lämplig. Det finns även skäl överväga möjligheten tillförenkling och delegering av vissa enklare koncessionsärenden. Denna frågaliksom frågan om hur regeringen bäst ska kunna stimulera bl. a. småskaligalokala engagemang i torvbrytning utreds f. n. inom . Jagtänker då i första hand på torvsamfälligheter som genom det gemensamma ägandetkan bilda grundval för fleras husbehov men där själva brytningen lättare kanutföras i någon lokalt anpassad företagsform. Jag tänker emellertid också påenskilt ägda torvmossar i allmänhet. Det är av värde både för energi ochregionalpolitiska synpunkter att skapa förutsättningar för kombinationer avtorv verksamhet med annan liknande verksamhet framför allt i jord- ochskogsbruk. En möjlig avgränsning mot koncessionspliktiga torvtäkter skullekunna vara att stadga en viss övre arealgräns, men även andra möjligheter kanövervägas. De nämnda frågorna bör vara utredda, ev. lagändringar genomförasinnan länsstyrelserna tar över beslutet. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetvill jag anföra att fossila bränslen som olja, kol och naturgas liksom andrabränslen som biomassa och torv ger i vissa avseenden upphov till likartademiljöeffekter. Vid förbränning erhålls i varierande mängder utsläpp avkväveoxider, tungmetaller och ofullständigt förbrända kolväten. Utsläpp avsvaveldioxid från naturgas och biomassa är i stort sätt försumbara. Även torvger mindre svavelutsläpp än kol- och oljeeldning. Takt av torv kan frän naturvårdssynpunkt intealltid godtas då den medför att den ursprungliga naturtypen försvinner. Vid ettmer omfattande torvutnyttjande kan framför allt problem i naturmiljön uppstågenom utdikning och dränering av mossar och myrar. Dessutom kan torvbrytningge vissa effekter pä grundvattnet och på växt- och djurlivet. Många våtmarkerär av stort naturvetenskapligt intresse. Om metoder för utvinning av metangasur torv utan brytning som utvecklas kommer att visa sig tekniskt 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 188 ochekonomiskt tillämpbara i stor skala, så kommer naturingreppen att minska,vilket kan göra fler torvmarker utvinningsbara. Arbetsmiljöproblem förekommerfrämst genom dammning vid frästorvhantering. Efter att torvförekomsten helteller delvis har utvunnits kan, beroende på dräneringsmöjligheterna, markenemellertid användas för exempelvis skogsbruk eller jordbruk. Det är således,mot bakgrund av vad jag har anfört, av stor betydelse att miljöproblemen isamband med torvutvinning och förbränning kan lösas på ett acceptabelt sätt. Isammanhanget måste också beaktas i vad mån torvutvinning kommer att innebäraintrång i samernas rätt till renskötsel enligt rennäringslag. Ingåendestudier av miljö- och markanvändningsproblemen behövs därför. Det är därmedangeläget med ett brett upplagt forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet rörande konsekvenserna av ett ökat torvutnyttjande. Sädanastudier pågår f. n. inom ramen för bl. a. energiforskningsprogrammet. Det är också viktigt att sädana studier utförs isamband med de torvut-vinningsprojekt som kommer att genomföras under denärmaste åren. Jag vill i detta sammanhang också nämna det uppdrag att frånnaturvårdssynpunkt inventera landets våtmarker som regeringen hargivit . Inventeringen syftar till att ge en mer detaljerad kunskapom våtmarkerna, deras naturvärden och betydelse. Genom de studier och deninventeringsverksamhet som bedrivs bör successivt ett bättre underlag förbedömningar av olika våtmarkers skyddsvärde kunna tas fram. Jag vill i dettasammanhang framhålla att den torvbrytning jag nu räknar med endast kommer attta i anspråk en mycket begränsad del av landets torvtillgångar. Jag räknardärför med att denna brytning skall kunna ske utan att de frånnaturvårdssynpunkt mest skyddsvärda områdena kommer att beröras. Det är också viktigt med ett utvecklingsarbeterörande en systematisk vegetationskartering i syfte att kartlägga landetstorvförekomster. Efter samråd med chefen för vill jaganföra att luftutsläpp erhålls vid förbränning av skogsavfall m. m. somjämfört med oljeförbränning ger störte utsläpp av stoft och oförbrändakolväten men i stort sett inga svavelutsläpp. Flera forskningsprojekt harpåbörjats för att klarlägga emissioner från träbränsleeldade anläggningar.Chefen för industridepartementet kommer att ytterligare beröradetta i samband med sin redogörelse för energiforskningsprogiammet (kapitel15). Jag vill också erinra om att vissamiljöskyddsåtgärder inom energiområdet kan stödjas inom ramen för oljeersättningsfonden. Frågor beträffande markanvändning av nationelltintresse, miljösituationen i stort i landet och effekter på mark- ochvattenområden behandlas också inom ramen för den fysiska riksplaneringen. I (SOU 1979:54, 55)Hushållning med mark och vatten 2 har mark- och vattenanvändningskonsekvenserav ett ökat ianspråktagande av i första hand torv, vind och energiskog behand- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 189 Skäl till att dessa energislag behandlas i denöversiktliga fysiska planeringen är att en introduktion i stor skala erfordrarbetydande markområden och i vissa fall kan medföra inte obetydligamiljöstörningar. Det är mot denna bakgrund viktigt att den fysiska planeringenger en sådan handlingsberedskap att en introduktion av inhemska bränslen inteförsenas. I rapporten framhålls bl. a. att olika myndigheter börsammanställa kunskaper, ge exempel på hur fysisk planering för ianspråktagandeav nya energikällor kan ske samt initiera planeringsinsatser och ytterligareutredningsinsatser på regional och lokal nivå. Jag kan härvid nämna som exempelpå pågående studier den tidigare nämnda vätmarksinventeringen, SGU:storvinventering och den utredningsverksamhet som sker inom ramen för nämndens förenergiproduktionsforskning arbete. Vidare bedriver statens planverk enmetodstudie om hur energikällorna torv, vind och energiskog bör behandlas i denfysiska planeringen. För att påskynda introduktionen avinhemska bränslen har flera ekonomiska styrätgärder vidtagits fränstatsmakternas sida. a. har industriverket lämnat stöd till övergäng tilleldning med fasta bränslen. Statsbidrag för att stimulera till energibesparandeinvesteringar inom näringslivet infördes . Sedan bidragsgivningen startade,och till dess den upphörde , har ca 600 projekt syftandetill ökad eldning med fasta bränslen fått stöd. Bidragsvolymen för dessa uppgårtill sammanlagt ca 400 milj. kr. Nästan alla större flis- ochtorveldningsprojekt liksom flertalet barkpannor som har installerats i landethar fått bidrag. Jag har tidigare framhållit att de statliga styrmedlen förindustrin bör inriktas på bl. a. att stödja införande och kommersialisering avny teknik som snabbt kan minska oljeberoendet. har (prop.1980/ 81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100) fattat beslut om stöd föråtgärder för att ersätta olja, m. m. Bestämmelser om stöd finns i förordningen(SFS 1980:1085) om Statligt stöd för åtgärder för att ersätta olja m.m. Utökatekonomiskt stöd kan utgå till prototyper och demonstrationsanläggningar ochstöd till fullskaleanläggningar för teknik som baseras på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Jag vill också peka på att stödetomfattar alla delar av ett energitillförselsystem från utvinning av råvarortill produktion och distribution. Därmed avses dels anläggningar för omvandlingoch distribution av energi, dels anläggningar och utrustning för utvinning,bearbetning och hantering av olika energislag, inkl. investeringar iinfrastruktur samt i vissa fall också användning av energi. Bedömningen av den framtidaprisutvecklingen på bränslen påverkar starkt lönsamhetsförväntningarna.Bränslepriset har stor betydelse för hela det ekonomiska resultatet för enanläggning eftersom bränslekostna- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 190 denofta svarar för mer än hälften av totalkostnaden vid värmeproduktion med fastabränslen. Övergång till fasta bränslen kommer att ställastora anspråk på investeringsmedel, bl. a. eftersom fastbränsleeldadeanläggningar är dyrare att uppföra än oljeeldade anläggningar. OED anser attinvesteringar i fast-bränsleanläggningar bör bli ett prioriterat område påkapitalmarknaden. Osäkerheten om den framtida utvecklingen avbränslepriserna verkar enligt OED ofta som ett hinder motoljeersättningsåtgärder. Denna osäkerhet kan minskas genom en lämpligutformning av energibeskattningen. OED redovisar därvid två metoder, dels enrealprissättning på olja som upphäver prisfluktuationerna, dels en utformningav energibeskattningen sä att den erforderliga prisskillnaden mellan olja, koloch inhemska bränslen upprätthålls. För att få analys och redovisning avenergiprisernas effekter i olika avseenden av de priser och tariffer som f. n.tillämpas för olika energislag fillkallade jag en kommitté (I1980:07) med uppgift att se över principerna för taxe- och prissättning inomenergiområdet. Kommittén skall enligt sina direktiv redovisa sitt arbete senastden . Dessutom har chefen för budgetdepartementet fillkallat enkommitté (B 1979:06) med uppgift att utreda beskattningen av energi m. m.Kommittén skall enligt sina direktiv arbeta skyndsamt och lägga fram konkretaförslag till bl. a. en skatteomläggning som innebär att det energiskattebelagdaområdet inryms under mervärdeskatten. För att organisera tillförseln av inhemska bränslenbehöver organ för råvaruutvinning och handel bildas. Förutsättningarna fördetta är olika för skogsenergi och torv. För skogsenergi finns några bolag. Somexempel kan nämnas som bygger pä samarbete mellan Nynäs Petroleumoch . Dess verksamhet avser.upphandling och marknadsföring avinhemska bränslen. Det finns också andra bolagsbildningar där skogsägareföreningarär delägare. För torv finns f. n. ingen motsvarande organisationför handel och distribution. Förberedande insatser har dock gjorts på vissahåll, bl. a. inom det nämnda och ett regionalt bolag i Västerbottenslän. OED påpekar att statliga engagemang i uppbyggnadenav en marknadsorganisation för inhemska bränslen kommer att erfordras vid ettforcerat införande. Jag vill härvid erinra om att stöd för uppbyggnaden av enmarknadsorganisation för inhemska bränslen kan erhållas från den tidigarenämnda oljeersättningsfonden. Det är enligt min mening inte nödvändigt attdessa bolag blir likformiga över hela landet. Det kan i stället vara väsentligtatt ta vara pä de särdrag som finns för varje region. Enligt för kraftvärme ochQärtvärme finns f. n. långt framskridna planer på torvanvändning i flera orteri Nortland. I södra och finns såvitt framgår avarbetsgruppens rapporter däremot inte några långt komna planer. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 191 Även om ytterligare någratorvprojekt planeras utöver de som omfattas av arbetsgruppernas undersökning ärden planerade nivån, , för landets torvförbrukning inom den närmastetioårsperioden långt under vad OED bedömer som rimligt och önskvärt, dvs. Bristen pä planer för att utnyttja torv är särskilt påfallande i södra ochmellersta delarna i landet. erhöll ijuni 1978 regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för torvproduktioninom de fyra nordligaste länen i hetvattencentraler eller kraftvärmeverk.Enligt uppdraget skulle vattenfallsverket samråda med berörda kommuner ochandra intressenter samt ingå behövliga preliminära överenskommelser medkommunala organ. I fyra av orterna är den nu planerade torvförbrukningen ettresultat av detta uppdrag, nämligen i , , och . OED föreslår att åtgärder snarastvidtas för att få igång verksamheten på torvområdet även i Syd- och Mellansverige.Inrikningen bör enligt OED vara att så snabbt som möjligt få till ståndutnyttjande av bränntorv i fem ä sex orter i Syd- och . OEDföreslår därför att minst fem till sex hetvattencentraler i olikastorleksklasser och ett par mindre kraftvärmeverk med torvanvändning kommertill stånd fram till år 1986-1987. OED föreslår vidare att för att få mererfarenhet av utnyttjande inom industrisektorn åtminstone fem till sexanläggningar för torveldning kommer till stånd. För egen del anser jag att det ärnödvändigt att få en bred erfarenhet av anvädningen av torv i skilda miljöer.Detta kräver bl. a. att torv utnyttjas inom olika sektorer, i pannor av olikastorleksklasser samt i olika regioner av landet. Jag anser därför i likhet medOED att särskilda insatser måste vidtas för att fä betydligt fler projekt tillstånd i Syd- och . Jag delar OED:s uppfattning attliksom i de fyra nordligaste länen bör förutsättningarna för konkreta projektavseende produktion och användning av torv utredas närmare. Inriktningen börvara att sä snabbt som möjligt uppföra några torveldade kraftvärmeverkoch/eller hetvattenenheter i Syd- och . Även möjligheterna attanvända torv som bränsle i industrin bör utredas. Jag anser att det vore en fördel omden kompetens som erhållit inom området i samband meddet tidigare uppdraget kunde utnyttjas. Jag kommer därför att föreslåregeringen att ge vattenfallsverket i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt uppföra några sådana anläggningar i Syd- och . Jag vill i detta sammanhang nämnadet uppdrag att utreda frågor rörande tillgång och behov av skogsavfall somregeringen har givit samtliga länsstyrelser. I uppdraget ingåräven att kartlägga sysselsättningseffekterna av en ökad användning avskogsenergi. Tio länssstyrelser har fått i uppdrag att även utreda motsvarandefrågor beträffande torv. Resultatet av utredningsarbetet skall redovisas tillregeringen senast den 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 192 n. vid statens industriverk en metodstudie för analysav regionala förutsättningar för användning av skogsenergi och torv sombränslen och hur dessa med hjälp av lokala och regionala planeringsinsatserska introduceras. Jag vill även erinra om att regeringen tidigare givit statensjärnvägar (SJ) i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utnyttjajärnvägen för transport av torv till de tidigare nämnda av statens vattenfallsverkplanerade fyra anläggningarna i norra . SJ redovisade sitt uppdrag idecember 1980. Av SJ:s utredning framgår att järnvägen med fördel kan användasom det går att få en rationell terminalhantering samt om transportvolymerna ochtransportavstånden blir tillräckligt stora. Energiskog har rönt ett betydandeintresse som en potentiell inergiråvara. Snabbväxande skog odlas f. n. inte förenergiändamål i kommersiell skala i något land. Betydande forsknings- ochutvecklingsinsatser inom området görs dock i flera länder, däribland Sverige.De svenska insatserna omfattar hela kedjan frän odling till användning avbränslet i förbränningsanläggningar. Tekniken för odling av energiskog befinnersig dock ännu i ett tidigt utvecklingsskede, varför ytterligare forskning ochdemonstrationsverksamhet kommer att krävas innan en kommersiell produktion kanbli möjlig. deltar i ett samarbete på energiskogsomrädetinom det internationella energiorganet, lEA, bl.a. såsom s.k. operating agentför en samordnad planering av. forskningsprojekt mellan ett antaldeltagarländer. Råvaran kan primärt, i likhet med skogsavfallet,utnyttjas som bränsle i form av flis eller i senare skeden eventuellt somförädlat fast bränsle. F. n. kan dock inga säkra bedömningar göras av årligtenergibidrag från energiskog. DFE framhåller i rapporten \ baraenergikällor - en sammanställning av aktuella bedömningar (nr 21och 22) att energiskog kan väntas bli odlad på några tusen ellermöjligen tiotusen hektar. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetvill jag anföra att nyttjande av energiskog för energiproduktion medför ilikhet med förbränning av skogsavfall m. m. större utsläpp av stoft ochoförbrända kolväten än vid oljeeldning men i stort sett inga svavelutsläpp. Odling av energiskog torde kräva avsevärda arealerom den skall lämna något väsentligt bidrag till landets energiförsörjning. Iförsta hand torde nedlagd jordbruksmark och liknande komma i fråga. Liksom närdet gäller utvinning av torv för energiändamål torde dock anspråk komma attriktas också mot landets våtmarker. Detta kan vid en omfattande uppodlingmedföra förändring av den ursprungliga vattenbalansen i markerna. Dikning ochvattenreglering som erfordras vid plantering och odling av energiskog ledertill att den ursprungliga naturtypen försvinner. Användning av gödsel kan ledatill risker för övergödning av närbelägna sjösystem. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 193 av energiskog skapar barriärer i landskapet och kandärigenom medföra konflikter med friluftsliv och naturvård. För egen del anser jag att odladenergiskog på kan komma att erbjuda betydande möjligheter attersätta olja. Hur stort energibidraget kan bli och när det kan förverkligas ärdock f. n. mycket osäkert. Med de stora försök som påbörjats redan och sompåbörjas kommer man att ha betydligtstörre förutsättningar att bedöma energiskogens möjligheter. För att skapa ökadklarhet torde därför ytterligare försökserfarenheter erfordras. Det är därförangeläget att fortsätta med ett brett upplagt forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet rörande konsekvenserna av nyttjandeav energiskog i stor skala. Förslag till fortsatta forskningsinsatser på dettaområde kommer i det följande att läggas fram av chefen förindustridepartementet (kapitel 15). 7.5.3 Övriga inhemska bränslen Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet vill jag anföra att jordbruket är en näring som kanproducera stora mängder energiråvara: Tillväxten av halm beräknas uppgå till ca5 milj. ton motsvarande ca 2 milj. ton olja. Halmskördens storlekvarierar dock mycket mellan olika år. Jordbrukets eget behov av halm beräknasvara av storleksordningen 1 milj, ton .