prop · G403104 · 1980-12-31 00:00:00 — Om denskattskyldige så önskar skall dock så slor del av del för hela faslighetenberäknade omkoslnadsbeloppel - i förekommande fall minskal med värdeminskningsavdragm. - anses belöpa på den avyttrade delen som vederlaget för fastighetsdelenulgör av fastighetens hela värde vid avytlringslillfällel. 1 sist avsedda fallskall, om,den skallskyldige önskar del och värdet av skogen och skogsmarken påden avyttrade fastighetsdelen är av värdet av helafastighetens skog och skogsmark, omkoslnadsbeloppel inle minskas med avdrag pågrund av avyttring av skog. Om den avyttrade delen avser en eller elt fåtaltomter avsedda att bebyggas med bostadshus och vederlaget är mindre än 10procent av faslighetens taxeringsvärde, får vidare ingångsvärdet på denavyttrade fastighetsdelen ulan särskild utredning beräknas lill perkvadratmeter, dock ej lill högre belopp än köpeskillingen. till högre belopp än köpeskilling- Vad i de tre första meningarna av föregående styckeföreskrivits gäller i tillämpliga delar även vid marköverföring enliglfaslighetsbildningslagen (1970:988). Har den skatlskyldige erhållit sådan engångsersättning somavses i punkl 4 andra stycket av anvisningarna lill 35 §, skall så slor del avdel för hela fastigheten beräknade omkoslnadsbeloppel-i förekommande fallminskat med värdeminskningsavdrag m. m. - anses belöpa på den del avfasligheten som ersättningen avser, som engångsersättningen ulgör avfastighetens hela värde vid liden för upplåtelsen eller inskränkningen iförfoganderätten. Vid bedömningen av om omkoslnadsbeloppel skall minskas medavdrag på grund av avyttring av skog gäller vad som är föreskrivet i fråga omdel av fastighet. Har den skatlskyldige avyttrat del avfastighet skall hänsyn tagas härtid vid beräkning av det omkostnadsbelopp somfår avdragas vid vinstberäkningen i anledning av avyttring av återstoden avfastigheten. Kan utredning icke förebringas om den andel av omkoslnadsbeloppel- i förekommande fall minskal med värde- Vad i de fem första meningarna av föregående styckeföreskrivits gäller i tillämpliga delar även vid marköverföring enliglfaslighetsbildningslagen (1970:988). Har denskallskyldige erhållit sådan engångsersättning som avses i punkt 4 andrastycket av anvisningarna till 35 §, skall så stor del av del för helafasligheten beräknade omkoslnadsbeloppel - i förekommande fall minskal medvärdeminsknings-avdrag m. m. - anses belöpa på den del av fastigheten somersättningen avser, som engångsersättningen utgör av fastighetens hela värdevid liden för upplåtelsen eller inskränkningen i förfoganderätten. Vidbedömningen av om omkoslnadsbeloppel skall minskas med avdrag på grund avavyttring av skog gäller vad som är föreskrivet i fråga om del av faslighet.Den som enligt punkt 4 fjärde stycket av anvisningarna tid 35 § erhåller avdragfrån den eller de engångsersättningar han fått på grund av upplåtelser inom enoch samma kommun får inte tillgodoräkna sig något omkostnadsbelopp hänförligtfill dessa ersättningar. Har denskatlskyldige under innehavsliden avyttrat en del av en fastig-hel, skallhänsyn tas tiU detta vid beräkning av omkoslnadsbeloppel för återstoden avfastigheten. Kan utredning Inte förebringas om den andel av omkoslnadsbeloppel- i förekommande fall minskat med värdeminskningsavdrag m. m. - förfasligheten, som belöpt på den avyit- m.-förfastigheten, som belöpt på den avyttrade fastighetsdelen, skall denna andel anses ha motsvarat hälften av erhållen ersällning för fastighetsdelen. Andelen skall dock i intet fall anses överstiga omkoslnadsbeloppel - i förekommande fall minskal med värdeminskningsavdrag m. m. - för hela fastigheten före avyllringen av fastighetsdelen. Vad i föregående stycke föreskrivits äger motsvarande tillämpning om den skallskyldige under innehavsliden erhållit engångsersättning som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 35 §. Har den skattskyldige avstått från mark genom marköverföring enligl faslighetsbildningslagen (1970:988), skall omkostnadsbeloppet på återstoden av fastigheten anses ha minskal med så slor del av omkostnadsbeloppet för den lidigare avstådda marken som ersättningen i pengar utgjort av det totala vederlaget för marken. Beräknas omkoslnadsbeloppel vid den slutliga avyllringen med ledning av etl taxeringsvärde som åsalts efter det all delavyltringen, markupplåtelsen eller marköverföringen m. m. ägt rum, äro bestämmelserna i de två föregående styckena icke tillämpliga. radefastighetsdelen, skall denna andel anses ha motsvarat hälften av erhållenersättning för fastighetsdelen. Andelen skall dock i intet fall anses översligaomkoslnadsbeloppel - i förekommande fall minskal med värdeminskningsavdrag m.m. - för hela fasligheten före avyllringen av fastighetsdelen. Föreskrifternai föregående stycke tillämpas också om den skallskyldige under innehavsliden erhållitsådan engångsersättning som avses i punkl 4 andra stycket av anvisningarnatill 35 §. Har den skallskyldige avstått från mark genommarköverföring enligt faslighetsbildningslagen (1970:988), skallomkoslnadsbeloppel på återstoden av fastigheten anses ha minskal med så stordel av omkoslnadsbeloppel för den lidigare avstådda marken som ersättningen ipengar utgjort av del totala vederlaget för marken. Beräknasomkoslnadsbeloppel vid avyttring av återstoden av fastigheten eller del däravmed ledning av ell taxeringsvärde som åsalts efter del atl delavyltringen,markupplåtelsen eller marköverföringen m. m. ägt rum, är bestämmelserna i detvå föregående styckena icke tillämpliga-Kostnad för förbättringsarbete ellerdärmed jämförligt reparations- och underhållsarbete, för vilket ersättning pågrund av skadeförsäkring utgått, beaktas icke vid beräkning avrealisationsvinst i vidare mån än kostnaden överstigit ersättningen. Harersällning på grund av skadeförsäkring uppbu-rits med slörre belopp än del somgått ål för skadans avhjälpande gäller följande. Fastighetens ingångsvärde,omräknat enligl tionde stycket lill tiden 1980/81:104 15 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för skadelillfällel, minskas med skillnaden mellan ersättningenoch kostnaden för skadans avhjälpande. För lid efter skadelillfällel liggeråterstoden av det omräknade ingångsvärdet till grund för omräkning enligttionde stycket. Avyttrardelägare i fåmansföretag eller honom närstående person fastighet till företagelfår vid vinstberäkningen fastighetens ingångsvärde icke beräknas på grundval avtaxeringsvärde enligl sjätte och sjunde styckena. Ej heller får omräkning görasenligt tionde stycket eller tillägg göras enligt tolfte stycket.Riksskatteverket får medge undantag från bestämmelserna i della stycke om delkan antagas alt avyllringen skett av organisatoriska eller andra synneriigaskäl. Mol beslut av i sådan fråga får talan icke föras. Denna lag träder i krafl . Denya bestämmelserna i punkterna 2 och 4 av anvisningarna lill 35 § saml punkt 2 a av anvisningarna lill 36 § tillämpas endasi i fråga om avytiringar som sker efter utgången av , om inle annat följer av andra och tredje styckena. Punkl 2 av anvisningarna till 35 § i dess nya lydelselillämpas även i fråga om avytiringar som sker den 1 januari-den 31mars 1981, varvid hänvisningen i tredje stycket skall avse där angivna lagrum ideras äldre lydelse. De nya bestämmelserna i punkl 4 fjärde stycket avanvisningarna till 35 § lillämpas första gången vid taxering. Denya bestämmelserna i punkl 9 av anvisningarna lill 22 §, punkl 10 av anvisningarna till 25 § och punkt S av anvisningarna till 29 § tillämpas i defall då utvinningen av en naturtillgång påbörjas efter utgången av . Även i defall då utvinningen har påbörjats före utgången av får de nyabestämmelserna om beräkning av fyndighetens anskaffningsvärde lillämpas vid1982 och senare års taxeringar. En förutsättning för detta är dock att ellyrkande om en sådan tillämpning framställs vid taxering eller, om denskatlskyldige vid denna taxering inle yrkar avdrag för subslansminskning pågrund av utvinning från fyndigheten i fråga, vid den första därefter följandetaxering då sådanl avdrag yrkas. Beräkningen enligl de nya bestämmelserna skallgöras som om en ny utvinning hade påbörjats vid ingången av det beskattningsårför vilkel avdrag första gången yrkas enligt de nya bestämmelserna. Har en skatlskyldig beräknat anskaffningsvärdet för ennaturtillgång enligt äldre bestämmelser, skall den omständigheten alttäktmarken vid allmänna fasrighetslaxering eller senare får ändradbeskattningsnatur inle föranleda någon ändring av avskrivningsunderlaget. 1980/81:104 16 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , ,, , , , Lagrådsremiss med förslag angående beskattning avrealisationsvinst vid avyttring av del av fastighet och beräkning avsubstansminskningsavdrag Realisationsvinst och realisationsförlust på grund avfaslighelsavytlringar skall enligt nuvarande regler beräknas särskilt för varjeavyttrad laxerings-enhet eller del av taxeringsenhet. Vad som skall utgöra entaxeringsenhet bestäms vid fastighetstaxeringen. Den nya fastighelslaxeringslagen (1979:1152), FTL, kommerall medföra bl. a. atl många befintliga taxeringsenheter vid allmännafastighetstaxering delas upp på flera enheter. Under remissbehandlingen av detbetänkande som låg till grund för FTL framhölls bl. a. all redan nuvaranderealisalionsvinslregler i vissa hänseenden var oklara och alt de nya reglernaför fastighetstaxering skulle komma alt öka problemen och göra en översyn avrealisalionsvinstreglerna nödvändig. I promemorian (Ds B 1980:9) Delavyttring,subslansminskning m.m. lades ell förslag fram som bl. a. gällde frågan omvilken enhet som skall utgöra grund för vinst- eller förlustberäkningen. Isamma promemoria föreslogs nya regler för beräkning av s. k. substansminskningsavdrag.I den delen byggde promemorian i huvudsak på etl förslag som hade presenteratsav förelagsskalteberedningen (Fi 1970:77) i dess slutbetänkande (SOU 1977:86)Beskattning av företag. Som bilaga lill promemorian fogades en sammanställning avremissyttrandena över förelagsskatteberedningens belänkande i tillämpligadelar. Jag avser att i del följande la upp de frågor som harbehandlats i promemorian. Till protokollet i detta ärende bör promemorian fogassom bilaga 1. 1980/81:104 17 Promemorian har remissbehandlats. Som /j(7flga2 lillprotokollet bör fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av deras yttranden. I promemorian redogörs relalivi utförligt för hurresultatet av en fastighelsavyllring beräknas. Reglerna innebär i korthetföljande. Vid bedömningen av om skattepliktig vinst har uppkommitgör man i princip en jämförelse mellan å ena sidan försäljningspriset, minskatmed eventuella kostnader för försäljningen, och å andra sidan samtligakostnader för inköp och förbättringar (del s. k. omkoslnadsbeloppel). Till grund för beräkningen av omkoslnadsbeloppel läggsfastighetens ingångsvärde. utgörs i de flesta fall av inköpspriset. Harsäljaren fått fastigheten genom ell benefikl fång, utgörs ingångsvärdet iprincip av inköpspriset vid närmasl föregående onerösa fång. Vid arv får dockingångsvärdet alternativt beräknas med ledning av taxeringsvärdet året föredödsfallet. Fasligheter som har förvärvats före ingången av skall iprincip anses förvärvade för en köpeskilling som motsvarar150 % av taxeringsvärde. En särskild allernalivregel finns för delfall då fastigheten har innehafts . I sådana fall har man nämligenrätt att som ingångsvärde la upp av taxeringsvärdet föreavyllringen. Till ingångsvärdet läggs sedan kostnader för förbättringar- i vissa fall även för reparation och underhåll - på fastigheten. Harkostnaderna inte uppförts på avskrivningsplan, beaktas de emellertid bara förde år då de har uppgått lill . Värdeminskningsavdrag som belöper på innehavsliden skallåterföras lill beskattning vid realisalionsvinslberäkningen. Avdrag för värdeminskningpå byggnader behöver dock inle återföras då avdraget har understigit Ingångsvärdetliksom förbätlringskostnaderna och de återförda värdeminskningsavdragenindexuppräknas. Om avyllringen omfatlar en bostadsbyggnad, får säljaren iprincip också tillgodoräkna sig ell tillägg på . sombyggnaden har funnits på fastigheten (s. k. 3 000-kronorslillägg). Jag vill härerinra om all regeringen i prop. 1980/81:32 har föreslagil ändringar ibl. a. reglerna om indexuppräkning och 3 000-kronorslillägg. Enligl förslagelskall ingångsvärdet och förbättringskostnaderna inle indexuppräknas för defyra första åren då fasligheten förvärvades resp. kostnadernalades ner. Inte heller skall något 3 000-kronorstillägg medges för år efter år1980. 2 1980/81. 1980/81:104 18 Omfattar en avyttring endasi en del av en fastighet, skervinstberäkningen enligl huvudregeln med hänsyn lill förhållandena på denavyttrade fastig-helsdelen. Det innebär all ingångsvärdet för den avyttradedelen bestäms med hänsyn lill förhållandena vid förvärvstillfället. Till dettavärde läggs sedan de förbättringskostnader som hänför sig till den avyttradedelen. Alternativa beräkningsmetoder finns emellertid. Den viktigaste är den s.k. allernalivregel 1, enligl vilken den skallskyldige först får beräkna omkoslnadsbeloppelför hela fastigheten och sedan fördela della mellan den sålda och den behållnadelen med hänsyn lill värderelationerna vid avyttringstillfället. När omkoslnadsbeloppel, ökat med 3 000-kronorslilläggen,understiger försäljningspriset, minskal med försäljningskostnaderna, uppkommeren vinst som är skattepliktig. Är förhållandel det motsatta, utlöseravyllringen inte någon beskattning. De nu behandlade reglerna är inte tillämpliga vidberäkning av en avdragsgill förlust. Den viktigaste skillnaden mellan vinst-och förlustberäkning är att någon indexuppräkning inle får göras vidförluslberäkningen. 2.7.2 Enheter för beräkningen Många av de bestämmelser som reglerar resultatberäkningenförutsätter all man beaktar förhållandena på en viss "fastighet"eller på en "del av fastighet". För all sådana bestämmelser skallkunna tillämpas måsle innebörden av del använda fastighetsbegreppet klargöras. Helt allmänt gäller alt del fastighelsbegrepp som användsi skatterätten bygger på det civilrältsliga. Med fasligheter avses alltså iförsta hand registerfasligheler och vad som enligl jordabalken utgör tillbehörtill dessa. Därutöver räknas byggnad på annans mark som fastighet trots all ensådan byggnad civilrällsligl ulgör lös egendom (4 § KL). Bestämmelserna omrealisationsvinst vid fastighetsavyttring är vidare lillätnpliga på fasligheterutomlands samt på tomträtt, strömfall och rättighet till vattenkraft (35 § 2mom. sista stycket KL). Delbeskrivna fastighelsbegreppel anger i första hand vilket slag av egendom somdel är fråga om. För atl kunna beräkna resultatet av en vissfastighetsavyttring fordras också - som jag redan berört - all man vet vilkamarkområden med tillbehör, med andra ord vdken enhet, som skall ligga tillgrund för beräkningen. Den enhet som ligger i del beskrivnafastighelsbegreppel, nämligen registerfaslighelen, har emellertid inle befunnitsvara den lämpligaste all använda i realisalionsvinslhänseende. hari stället flera av beräkningsreglerna anknutit lill taxeringsenheten. Genom lagstiftning (prop. 1975/76:180, SkU1975/76:63, rskr 1975/76:389, SFS 1976:343-347) infördes en uttryckligbestämmelse om alt beräkningen av vinst och förlust skall göras särskilt förvarje avyttrad 1980/81:104 19 Beslätnmelsen återfinns i punkl 2 avanvisningarna lill 35 § KL. Härigenom har alltså klargjorts i vilka fallgemensam resp, separat resultatberäkning skall göras för den eller defastighelsförsäljningar som en person har gjort under ell beskattningsår.Frågan om vilken enhet som skall användas belydelse i flera andra avseenden, bl. a. för tillämpningen avbestämmelserna om 3 000-kronorslill-lägg, beloppsgränsen förförbättringskostnader och värdeminskningsavdrag samt de särskildabestämmelserna om delavyttring. Av den undersökning som har redovisats ipromemorian framgår all regel om separat beräkning för varjetaxeringsenhet inle ger något enlydigt svar på frågan om vad som i de olikaavseendena avses med uttrycket fastighet. Med hänsyn främsl lill uttalanden ilagstiftningens förarbeten dras emellertid slutsatsen all man numera tordekunna utgå från att den egendom som ingår i en taxeringsenhet också skall ansesutgöra en "faslighet" vid tillämpningen av de nämndabestämmelserna. Indelningeni taxeringsenheter görs vid fastighetstaxeringen. Grundprincipen har hittillsvarit atl man till en taxeringsenhet skall föra samman faslighelsdelar ochfaslighetskomplex som ulgör en ekonomisk enhet och lämpar sig för gemensamvärdering. Som en ekonomisk enhet har man i första hand betraktat egendom somnormall sell utgör föremål, för överlåtelse eller upplåtelse. Med hänsyn lilldella framslår del enligt promemorian som naturligt altrealisationsvinstbeskattningen har varit kopplad till fastighetstaxeringen. FTL, somdllämpas första gången vid allmänna fastighetstaxering, bygger påsamma grundprincip. Även om de nya bestämmelserna lill stora delar harmotsvarigheter i äldre lagsliflning och tillämpningsföreskrifter, kommer deändå i många fall atl medföra all befinlliga taxeringsenheter delas upp och atlsåväl befinlliga som nya taxeringsenheter får ändrad beskattningsnatur. a.kan följande inträffa: - Enjordbruksfastighet med bostadshus och tomt som har en total yla slörre än 2hektar men vars produktiva mark inte uppgår till delas upp i tvåenheter. Bostadshuset jämte tomtmarken taxeras som annan faslighet ochlantbruksdelen som jordbruksfastighet (jfr 2 kap. 4 § och 4 kap. 5 § FTL). - Samma resullalkan del bli om en jordbruksfastighet visserligen har eller merproduktiv mark men bostadshuset med tomt inle ligger i anslutning lilllantbruksdelen eller huset inle behövs som bostad för ägaren, arrendalorn ellerderas anställda (jfr 4 kap. 5 § FTL). - där läktpågår eller för vilken täkttillstånd har beviljats bryts ut till en särskildtaxeringsenhet och får beskattningsnaturen annan fastighet. Om nyttjanderällentill takten har upplåtits mol engångsersättning, skall nyttjanderättshavarendessutom behandlas som ägare både vid faslighels-taxeringen och i fråga omgarantibelopp (1 kap. 5 § FTL och 47 § KL). 1980/81:104 20 - Obebyggd mark, som ingår i fastställd stads- ellerbyggnadsplan och till någon del är avsedd alt användas för byggnadsändamål,bryts ul lill en särskild taxeringsenhet och får beskattningsnaturen annanfastighet. gäller dock inle om marken skall indelas som tomtmark eller omdel är uppenbart att exploateringen inle kommer all genomföras eller kommer attavsevärt fördröjas. I promemorian diskuteras utförligt vilken enhet som förframtiden är lämpligast som grund för realisationsvinstberäkningen. Bådepraktiska och materiella skäl lalar enligt promemorian för alt anknytningenlill de vid avyttringstillfället befinlliga taxeringsenheterna behålls somhuvudregel. Främst med hänsyn till de nya fastighelslaxeringsreglerna föreslåsemellertid en allernalivregel som tillåter atl vinstberäkningen baseras på enslörre enhet. Förslagelinnebär all sådana vid avyttringstillfällel särtaxerade enheter som underinnehavet har förvaltats och brukals gemensamt kan få betraktas som en endafastighet. Vid samtidig avyttring lill samma köpare skulle då en gemensamresullalberäkning få göras för de i försäljningen ingående enheterna. Vidareskulle säljaren få ulgå från vad som har brukals gemensamt vid tillämpning avdelavyllringsreglerna. Tillämpas alternativregeln skulle också beloppsgränsenför förbättringskostnader och rätten lill 3 000-kronorslillägg bedömas medhänsyn lill förhållandena på hela den egendom som har brukals gemensamt.Bedömningen av om gemensamt brukande har förelegat eller inle skulle i principgrundas på förvärvskällebegreppet i 18 § KL. Även om enheterna har haft olikabeskattningsnatur och därför har utgjort olika förvärvskällor, skulleemellertid gemensamt brukande kunna anses ha förelegal. Så gott som samtliga remissinsianser delar uppfattningenall de nya fastighelslaxeringsreglerna gör del nödvändigt all i vissa fallutvidga fastighelsbegreppel vid realisationsvinstbeskattningen. Flertalettillstyrker atl man då skall ta hänsyn lill vad som har förvaltats och brukatsgemensamt. Från många håll påpekas emellertid all de i promemorian föreslagnareglerna blir komplicerade. () och många länsstyrelseranser också all förslagel är alltför generöst. De anser att man på något sättbör begränsa den period under vilken det gemensamma brukandet skall haförelegat för all bli beaktat. Längst går RSV som av konlrolllekniska skäl villall hänsyn skall las endasi lill gemensamt brukande som har förekommit undernågot av före avyllringen. Flera länsstyrelser finner detockså felaktigt atl den skattskyldige får möjlighet all vid successivadelförsäljningar växla mellan olika beräkningsmetoder. För egen del får jag anföra följande. Realisalionsvinslbeskallningens nuvarande anknytning lillindelningen i taxeringsenheter har obestridliga fördelar. Vid indelningen las,som jag lidigare nämnt, hänsyn lill vad som lämpar sig för överlåtelse. 1980/81:104 21 praktiken också visat sig i hög grad praktiskt att anknytatill en enhet som är föremål för återkommande officiell värdering. Jag villsärskilt understryka atl just detta förhållande har gjort det möjligt atlinföra olika schabloner för alt underlätta den praktiska tillämpningen.Huvudregeln bör därför även vara alt resullatberäkningen skall görassärskilt för varje vid avytlringslillfällel befintlig taxeringsenhet. Anknytningenmedför dock all en ändrad indelning vid fastighetstaxeringen kan få omedelbarbelydelse för realisationsvinstbeskattningen. Så leder t. ex. en uppdelning avelt befintligt faslighelsinnehav lill atl separata resultalberäkningar skallgöras för varje enhet även om hela innehavet säljs på en gång.Delavyllringsreglerna får inle heller användas om en av de nya enheterna säljsför sig. Ändringarna kan ibland verka till fördel och i andra fall till nackdelför de skattskyldiga. Somkonstateras i promemorian har del redan med gällandefaslighelstaxeringsregler kunnat sältas i fråga om realisationsvinstbeskattningensanknytning lill den vid försäljningslillfällel befinlliga indelningen itaxeringsenheter alltid har gett önskvärda effekter. De nya reglerife i FTL harkraftigt ökat behovet av en allernaliv beräkningsgrund. Förslageni promemorian bygger på tanken all egendom som vid avyllringen är uppdelad påseparata enheter ändå skall kunna behandlas som en enhet vidrealisationsvinstbeskattningen under förutsättning atl egendomen lidigareunder innehavet har utgjort en ekonomisk enhet i den meningen att den harbrukats gemensamt. Skälet lill della är atl elt gemensamt brukande kan hapåverkat värdeulvecklingen på hela egendomen på ell sådanl sätt all delframslår som otillfredsställande om resultatet vid en separat försäljning av eneller flera delar skulle beräknas utan hänsynslagande lill förhållandena påden återstående egendomen. Från praktisk synpunkl kan del också vara olämpligtall vid en gemensam försäljning behöva dela upp inköps- ochförbättringskostnader, som är gemensamma för egendomen, på de olika vidavyttringstillfället bestående enheterna. I promemorian föreslås, som redannämnts, att bedömningen av om etl gemensamt brukande har förelegat eller inleskall grundas på förvärvskällereglerna i 18 § KL. Det är enligl förslagettillräckligt all elt gemensamt brukande har förelegat underinnehavsliden. Så gottsom samtliga remissinsianser instämmer i bedömningen alt en allernalivregelbehövs. Flera understryker att del från redovisningsmässiga synpunkter ärriktigt att göra en gemensam vinstberäkning när en avyttring omfattar vad somekonomiskt framstår som en enhet. Beträffande utformningen av förslaget råderdet däremot, som jag nämnt, delade meningar. Jag delarvissa av de betänkligheter som har framförts mot den föreslagnaalternativregeln. Det finns anledning att överväga om förslagen kan modifieraseller ändras.