prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Hälften av de lomma lägenheterna fanns i dessa kommuner. Andelen outhyrda lägenheter i relation till det totalaantalet färdigställda lägenheter under nämnda tidsperiod uppgick den I mars1980 lill 1,för hela landet. Den högsta andelen outhyrda lägenheter, 3,,hade liksom lidigare . Bostadsslyrelsen lämnar ocksä uppgifter om oulhyrdalägenheter i hela beståndet av flerbostadshus i landel. Uppgifterna har samlatsin av SCB. uppgick antalet lägenheter "lediga filluthyrning" lill ca 15 800 mol 16300 etl år tidigare. Detla motsvarar 0,9%av samtliga lägenheter i fierbostadshus. Enligl en enkät till kommunerna som bostadsslyrelsengjorde vid åns-skiftet 1979/80 blev läget på bostadsmarknaden något sämre underär 1979. av de kommuner som svarade uppgav att det hade blivit svårare förhushällen alt få tag i en lämplig bostad och endast hälften så många eller 13%alt del hade blivit lättare. ansåg atl läget var oförändrat. Beträffandekreditförsörjningen anför följande. 1980/81:100 Bilaga 16 25 IräfTades även under är1980 en överenskommelse mellan delegationen för bostadsfinansiering ochkreditinstituten om att tillhandahålla kreditiv. Kreditivförsörjningen uppges ha fungerattillfredsställande. I de länsvisa samrådsgruppernahar flertalet problem kunnat lösas och de relativt få ärenden som har förts upp till central nivå har snabbi behandlats av kreditinsUtutenscentrala ledningar. Bostadsslyrelsen lar upp bostadsbyggnadsbehovetoch planeringen av bostadsbyggandet. En bedömning av bosladsbyggnadsbehovel, som hargjorts inom visar all del under första hälften av 1980-lalelbehöver färdigställas inemot 65000lägenheter . Under 1980-lalets senare hälft blir behovel av färdigställande lägre.Bedömningen av bosladsbyggnadsbehovel visar också all ombyggnad av lägenheteri flerbostadshus måste öka väsenfiigt. Samfiiga kommuner har redovisatbostadsförsörjningsprogram med undantag av Vadslena kommunsom är nybildad den . Kommunerna och de kommunala samarbelsorganen i detre storstadsområdena uppskattar del behövliga påbörjandet för femårsperiodenlill 301 800 lägenheter, dvs. i genomsnitt60400 lägenheter . 1 föregäende programomgäng bedömdes del behövligapåbörjandet uppgå till 309600 lägenheter. I följande tablå redovisas det bostadsbyggande somkommunerna efter bedömning av bosladsbyggnadsbehov och resurser har ansettmöjligt atl påbölja med hänsyn till bl. a. marklillgång och förberedelseläge. Planerat påbörjande åren 19801984 enligt kommunernas program, antal lägenheter 9100 4 900 4 100 10900 4 100 2800 11200 4600 3 000 9000 4 800 2 400 51500 22.100 15 300 Det planerade påbörjandet i programomgången1980-1984 är ungefär lika stort som i föregående programomgång. Bostadsslyrelsenunderstryker all bostadsbyggandet måsle öka ulöver den nuvarande nivån. Mot bakgrund av såväl styrelsens som kommunernas bedömning bör målel vara en sådan ökning får ell genomsnittligtpåbörjande av ca 60000 lägenheter under 1980-lalets första hälft. 1980/81:100 Bilaga 16 26 kanenligl styrelsens uppfattning inle vara rationellt alt sätta etl högre mål för 1980-talels början och därefter få en kraftigminskning av byggandet. En så jämnproduktionsnivå som möjligt bör eftersträvas. Det torde inte heller vara realistiskt att i praktiken få en såmycket större ökning av bostadsbyggandet med hänsyn till planeringsläget, tillgången på arbetskraftoch den allmänna efterfrågesituationen. Styrelsens bedömning av bosladsbyggnadsbehovelvisar också alt nyproduktionen med hänsyn till den beräknade starka ökningen av antalet småhushäll ochförändringarna av del befintliga beståndet - bör inriklas pä en större andel Ivärumslägenheter än undersenare hälften av 1970-talel. Enväsentlig förändring av lägenheternas storleksfördelning i nyproduktionen kan knappast åstadkommas utan alt ävenfördelningen mellan småhus ochflerbostadshus ändras. Ökningen av nyproduktionen bör således helt avse lägenheter i flerbostadshus. Enligtstyrelsen torde också en sådan inriktningvara en förutsättning för elt lolalt ökat byggande. 1 fräga om bosiadsbyggnadsplan och ramar anförbostadsslyrelsen följande. Enligt beslut gäller för ingentotal ram för beslut om bostadslånlill nybyggnadsföretag. För beslut om byggnadstillstånd för företag utan statliga lån gäller en av regeringenfastställd ram på 4500 lägenheteroch 500 vårdplatser. För vart och etl av har förbeslut om bostadslån lill nybyggnadsförelag fastställt en ram på 7450000m- bostadsyta, vilket beräknas ge utrymme för lån lill ca 60000 lägenheter jämte lokaler som omfattas avläneunderlag och pantvärde. hänvisar lill vad har uttalat (CU 1979/80: 22) och anför alt del råder politisk enighet om atlbostadsbyggandet även bör märkbart ökas ulöver nuvarande och närmasl förutsedd nivå och alt del inte finns anledning att gåifrån de i sak helt enhälliga bedömningarna vid föregäende ,nämligen atl målet bör sättas högre än 65000 lägenheter . Kommunernas planering av bostadsbyggandet enligtde kommunala bo-sladsförsörjningsprogrammenför - efter den bedömning som har gjorts av de kommunala samarbelsorganen i , Stor-Göteborgoch resp. av länsbostadsnämnderna - avser ett påbörjande av i genomsnitt ca 59000 lägenheter . 1 närmast föregående programomgång varmotsvarande tal ca 60000. Erfarenhetsmässigtligger planeringsnivån något för lågt för del andra och tredje programårel.Vidare torde byggandet ulan slalliga län inte i full utsträckning ingå ikommunernas planering. Därför torde planeringsnivån vara några tusental lägenheter högre än den nyssnämnda. Länsbostadsnämnderna bedömde vid månadsskiftetmaj/att långivningen underär 1981 skulle avse förelag med tillhopa ca 57300 lägenheter. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 27 Bostadsslyrelsen anser mot bakgrund av den tidigareredovisade bedömningen av bosladsbyggnadsbehovel all det för vart och ett avåren 1981, 1982 och 1983 bör fastställas en ram som ger utrymme för beslut ombostadslån till förelag med 60000 lägenheter och räknas med ett bostadsbyggandeutan statliga lån av samma storlek som , dvs. Del bör dessutom finnas en möjlighet att gä utöver denna lotalaramnivä på ca 65 000 lägenheter om den visar sig vara otillräcklig. Enligt länsbostadsnämndernas bedömning kommer avlångivningen atl avse lägenheter i flerbostadshus. Dengenomsnittliga våningsylan per lägenhet långivning har beräknatstill 119 m". vilket motsvarar 107 m bostadsyta. För 60000 lägenheter kandärför ramen beräknas till 6420000 m- bostadsyta. 1 ramarna för beslut om bostadslån skall även ingå enberäknad del för lokaler. Länsbostadsnämnderna har beräknat atl långivningenavseende lokaler kommer alt omfatta ca 450000 m". Dä en viss marginal fören något större lokalbelåning bör finnas, anser alt man förlokaler bör räkna med 500000 m". För beslut om bostadslån för nybyggnadsföretag börsålunda ramen för vart och etl av beräknas lill6920000 ni" bostads-yla. finns emellertid redan enfastställd ram pä 7450000 m bostadsyta. Enligl regeringens beslut den 7 augusti1980 har av denna ram 6586000 m' fördelats på län. Äterstoden är fördelad på enreserv hos bostadsslyrelsen och en hos regeringen. Bostadsslyrelsen anser inle atl de för åren 1981 och1982 fastställda ramarna bör minskas. däremot föreslär styrelsenall ramen preliminärt fastställs till 7000000 m" bostadsyta. För beslut om bostadslån till ombyggnad ochräntebärande Jörbältrings-lån gäller liksom för bostadslån till nybyggnadsföretag - ingen ram för år1980. För är 1981 har ramen fastställts till 925 milj. kr. Länsbostadsnämnderna har beräknat atl det under år 1980kommer atl meddelas beslut om lån till elt belopp av I 030 milj. kr., varav 927milj. i bostadslån, 63 milj.kr. i bostadslån som komplettering lillboendemiljöbidrag och 40 milj.kr. i räntebärande förbättringslån. För år 1981har motsvarande belopp beräknats lill I 118 milj. kr. resp. I 007, 64 och 47milj. Med hänvisning härtill föreslår styrelsen all ramen för är 1981räknas upp till I 120 milj. kr. och att ramen för fastställs till sammabelopp. För vart och elt av budgetåren 1980/81 och 1981/82gäller en särskild ram på 35 milj. kr. för bostadslån tillboendemiljöförbältringar för vilka boendemiljöbidrag inte lämnas.Bostadsslyrelsen föreslår en ram av samma storlek även för /83. Bostadsslyrelsen lar upp frågan om kravet på kommunalrevisor i vissa bostadsrättsföreningar. beslutade vid 1977/78 ärs om enändring av bestämmelserna om representation i sådanabostadsrättsföreningar Prop.1980/81: lOO Bilaga 16 28 somkan få län av låneunderiagel (prop. 1977/78:93. CU 1977/ 78:28, rskr1977/78:265). På grund härav ändrades 26 § ibostadsfinansieringsförordningen så atl den tid för vilken en av kommunen utseddstyrelseledamot och suppleant för denne skall finnas begränsades lill . Däremot gjordes ingen motsvarandebegränsning av tiden för en av kommunen utsedd revisor och suppleant för denne. Med anledning av en hemställan från föreslär att 26 § ibosladsfinansieringsförordningen ändras så atl begränsningen till avsersåväl styrelseledamöter som revisorer. lar vidare upp frågan om främjande avenergisnåla hus och mindre småhus. Styrelsen redovisar de åtgärder som harvidtagits med anledning av regeringens uppdrag att beakta vadsom anfördes i prop. 1977/78:93 (s. 210)beträffande den allmänna utformningen av metoden för beräkning av läneunderlagoch pantvärde med avseende pä dels hus som är lämpliga frånenergihushällningssynpunkt, dels mindre småhus. omtalar att man kommer att studeraeffekten av de vidtagna åtgärderna vid utvärderingen av 1980 ärs långivning. Anslagsbelastningen för budgetåren 1980/81 och 1981/82beräknar styrelsen enligt följande. Beräknadanslagsbelastning för budgetåren 1980/81 och 1981/82 lån lill nybyggnad av lån till nybyggnad av Vid utgången av /80 fanns en reservationpå ca 1461 milj.kr. För budgetärel 1980/81 har anvisats elt anslag på 6900milj.kr. Eftersom anslagsbelastningen beräknas till 6525 milj.kr. förinnevarande budgetär erhålls en reservation pä ca I 836 milj. kr. vid utgångenav budgetåret. För /82 beräknar styrelsen anslagsbehovet tillca 4790 milj. kr. Bostadspolitiken har tidigare i hög grad varit inriktadpä nyproduktion av bosläder. Under 1960-lalet var den viktigaste frågan atläsladkomma elt Prop.1980/81:100 Bilaga 16 29 stortnytillskott av bosläder för all på så sätt lösa den allvarliga bostadsbristen. Bostadsbyggandet låg under slutet av 1960-lalet ochbörjan av pä en mycket hög nivå. färdigställdes drygtlOOOOO nya lägenheter. Därefter minskade bostadsbyggandet under första hälftenav successivt till omkring 55000 lägenheter. Antalet färdigställdalägenheter resp. år med uppdelning på flerbostadshusoch småhus framgår av följande tablå. ' Uppgifterna avseende är 1980 är preliminära. Trots den minskade nyproduktionen av lägenheter svararbosladssektorn för en slor del av den totala investeringsverksamheten. År 1979utgjorde bostadsinvesleringarna av samtliga investeringar. 1 följandetablå redovisas' utvecklingen av bostadsinvesteringarna i fasta priser (1975års) , fördelade på nybyggnad och ombyggnad. 1 tablån redovisasockså uppgifter om underhällels omfallning. Investeringaroch underhåll i permanenta bostäder åren 1971 1980. 1980 (prognos) Som framgår av tablån har nybyggnadsinvesteringarnaminskal . Minskningen är emellertid betydligt mindre än om manser lill enbart antalet nybyggda lägenheter. Den ökade utrymmes- ochulrusl-ningsstandarden i nyproduktionen och den ökade ombyggnads- och under- 1980/81:100 Bilaga16 30 hållsverksamhetenhar helt kompenserat nedgången i nyproduktionen. 1 de redovisadeombyggnadsinvesteringarna ingår genomförda energisparåtgärder. Eftersom bostäderna har en lång livslängd utgör denåriiga nyproduktionen endast en liten andel av del totala bostadsbeståndet. År1979 var den 1,. Nettolillskotlel av lägenheter är heller inte bara beroendeav hur många lägenheter som produceras, ulan även avgången har belydelse.Lägenheter avgär ur bosladsbesländet genom exempelvis sammanslagning vidombyggnad, ändring av användningen, t. ex. konlorisering. rivning och övergångtill fritidsbostäder. Förutom genom nybyggnad kan lägenheter också komma lillpå grund av atl nya lägenheter ställs i ordning vid om-eller tillbyggnad elleratt fritidshus övergår till alt användas som permanenta bostäder. Enligt bostadsslyrelsens beräkningar finns del f.n.drygt 3,7 milj. bostadslägenheter i bostadsbeståndet. Antalet lägenheter per I000 invånare var är 1975 högre än i något annat land, nämligen 430. Delta talberäknas ha stigit lill 1980. Ökad uppmärksamhet måste ägnas åt att la vara på ochförbättra dessa bostäder. De representerar stora ekonomiska, kulturella ochsociala värden. F. n. handlar debatten enligl min mening i allt förslor ulslräckning om hur många lägenheter som behöver byggas. Uppgifter omantalet påbörjade och infiyttningsfärdiga lägenheter ger inle en fullständigbild av bostadstillgången. var avgången 35000-40000lägenheter . beräknas avgången uppgå lill endasi ca 20000lägenheter. Del innebär alt även med en sä kraftig omsvängning av bostadsbyggandetsom har skett sä har bostadsbeståndet ökal med ca 180000lägenheter . Det är angelägel atl debatten om bostadsbyggnadsbehovetnyanseras och inriklas även pä frågan hur beståndet skall kunna förändras säall det bättre stämmer överens med ändrade anspråk och behov. Också frånsysselsättningssynpunkt är det angelägel all del totala produktionsbehovet,inkl. behovel av underhåll, anges. Del finns annars risk för all vikliga delarav bostadsbyggandet kan komma atl sakna nödvändiga arbetskraftsresurser. Mina överväganden i det följande ombostadsbyggnadsbehovet och inriktningen av bostadsbyggandet skall ses motbakgrund av vad jag nu har anfört. Jag tar först upp frågan omnybyggnadsbehovet. 1 anslutning lill arbetet med 1980 ärslångtidsutredning (LU 80) har olika beräkningar gjorts av det framtidanybyggnadsbehovel. En beräkning, som har svarat för, har skettenligl den s.k. hushållskvolme-loden. En viktig utgångspunkt för den har varitutvecklingen enligt folk- och bostadsräkningarna. Tillföljd av befolkningsförändringar och beräknad ökning av hushålls- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 31 kvoterna,dvs. andelen personer i olika åldersgrupper som har egen lägen-hel, väntasantalet hushåll öka med i genomsnitt 34000 per är under perioden 19761990.Större delen av denna ökning beror på en antagen fortsatt ökning avhushållskvoterna. Ökningen väntas bli störst den första femårsperioden ochsedan avta. Avgången av lägenheter uppskattas till i genomsnitt 18000 resp.19000 lägenheter per är 1976-1980 och 1981-1985. beräknas avgången bli betydligt större, eller 26000lägenheter per är, i första hand beroende på en antagen ökning avombyggnadsverksamheten i nyare fierbostadshus. beräkning resulterar i ellnybyggnadsbehov av i genomsnitt 57000 lägenheter under hela perioden1976-1990. Behovel för femårsperioderna 1976-1980, 1981-1985 resp. 1986-1990har beräknats till i genomsnitt 64000, 55000 resp. 53000 lägenheter . kommer den enliglkalkylerna behövliga produktionen inle all uppnås. Om delta underskott skallkompenseras senast till är 1985 måste enligt antalet färdigställdalägenheter ökas till i genomsnitt 64000 1985. Medhänsyn lill förulsältningarna för byggandet på kort sikt och önskemålen altkunna behälla en någorlunda jämn produktionsnivå under en längre lid anserstyrelsen atl del är rimligt alt räkna med ett färdigställande av i genomsnitt60 000 lägenheter . LU 80 redovisar även andra beräkningar av det framlidanybyggnadsbehovel. Vid dessa beräkningar har man använt en eflerfrågemodellsom baseras på sambandet mellan bostadsefterfrågan och befolkningens storlekmen som ocksä lar viss hänsyn tillinkomst- och prisutvecklingen. Enligt beräkningarna uppgår nybyggnadsbehovetlill 45 000 resp. 50000 lägenheter . LU 80betonar dock alt det snarare är den sammanlagda investeringsnivån ibostadssektorn än investeringarna i nyproduktionen som har betydelse förmöjlighelerna alt tillgodose bosladseflerfrågan. Inom den totala ramen kansedan efterfrågan fillgodoses på olika sätt. Fler lägenheter kan byggas om manändrar fördelningen mellan småhus och flerbostadshus. Likaså kannyproduktionen av lägenheter bli större om ökningen av investeringarna iombyggnad och underhåll blir mindre än vad LU 80 har räknat med. Jag vill understryka den stora osäkerhet som mednödvändighet finns i olika beräkningar av nybyggnadsbehovet i en i stort sellbalanserad marknad. Den beror på svårigheterna alt bedöma bl. a. antalethushåll, pris- och inkomstutvecklingen och dess belydelse för bosladseflerfråganfrån olika hushållsgrupper saml avgången av lägenheter. Bedömningen av antalet hushåll är till slor del beroende på den anlagnaökningen av hushållsbildningen för i första hand ungdomar och äldre personer.Eftersom pensionärerna är en slor grupp, som dessutom kommer alt öka, fårvarje procentenhels förändring av hushällskvolerna för pensionärer i olikaåldersgrupper slor belydelse för den totala efterfrågan. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 32 1 nästan alla bedömningar för 1980-lalel förutsätts ensvagare inkomslutveckling än under 1970-lalel. Flera faktorer, I.ex. ökadebränslepriser och stigande produktionskostnader, talar ocksä för att prisernapå bostäder kan komma atl öka mer än priserna för annan konsumfion. Enligl min bedömning kommer denna utveckling i förstahand att medföra all efterfrågan på utrymme och högre kvalitet i lägenheternaväxer svagare än lidigare. Utvecklingen kan emellertid också leda till atl hushållsbildningenoch efterfrågan pä lägenheter kommer atl dämpas.Det torde dock huvudsakligengälla efterfrågan frän grupper som ännu inte är etablerade på bostadsmarknaden.Särskilt efterfrågan frän ungdomar är svår alt bedöma. När det gällerpensionärernas bosladseflerfrågan har utbyggnaden av den öppna värden ochdagsjukvärden liksom av den sociala hemhjälpen stor betydelse. 1 vilken utsträckning som småhus i glesbygden övergeseller omvandlas lill fritidshus är en osäkerhetsfaktor vid bedömningen avavgången. Likaså är det svårt all förutse i vilken omfattning ombyggnad avfierbostadshus och därmed sammanhängande sammanslagning av lägenheter kommeratl ske. Med hänsyn lill svårigheterna atl bedöma detlångsiktiga nybyggnadsbehovet är det inle möjligt att mer exakt ange hur mångabosläder som behöver byggas . Enligt minmening är det rimligt alt som riktmärke för planeringen t. v. ange ellpåbörjande om ca 55000 lägenheter . När del gäller ombyggnads- och underhållsbehovet villjag erinra om vad jag lidigare har anfört om bostadsförsörjningen. Byggandetbör i högre grad än lidigare utgå frän det befintliga bostadsbeståndet ochinriklas på alt bygga om och underhålla äldre lägenheter och förbällra dåligabostadsmiljöer. Det intensiva energispararbete som pågår måste fortsätta ävenunder 1980-lalel. Om inle bostadsbeståndet förändras genom sammanslagningav lägenheter och kompletterande nybyggnader minskar möjligheterna att motverkaen ensidig hushålls- och befolkningssammansällning i de äldre bostadsområdena.På kort sikl kan behovel av alt slå ihop smålägenheter emellertid stå ikonflikt med önskemålet atl göra del lättare för äldre människor atl bo kvar isin invanda miljö och för ungdomar all skaffa sig en liten lägenhet fill enrelalivi låg hyra. Ombyggnads- och underhällsverksamhelen kommer enligtmin bedömning atl öka . LU 80 antar i sinaberäkningar alt ombyggnadsinvesteringarna ökar med i genomsnitt 8,4 resp. 6.0%per år . Underhållet ökar enligt LU 80 med 6,6 resp.6,per är. Kommunerna har ansvaret för bostadsbyggandetsinriktning och genomförande. Del är nödvändigt att den helhetssyn påbostadsförsörjningen som jag lidigare har betonat kommer till uttryck i kommunernas planering. 1varje bosladsförsörjningsområde, kommun eller slörre område, måste 1980/81:100 Bilaga 16 33 enliglmin mening inriktningen av nyproduktionen bestämmas med hänsyn till sammansättningen av lägenheterna i beståndetsamt behovet av och förulsältningarna för ombyggnad i olika bostadsområden. De kommunala bosladsförsörjningsprogrammen är ellviktigt instrument när kommunerna lar ställning lill dessa frågor. När programmen ersatte de tidigare bostadsbyggnadsprogrammen och desärskilda bostadssaneringsprogrammenvar ett syfte just all markera denna helhetssyn. 1 programmen skall helabostadsförsörjningen behandlas i elt sammanhang och en avvägning ske mellan nybyggnad och ombyggnad för atttillgängliga resurser skall kunna utnyttjas på bästa säll. Bostadsslyrelsen har i en bilaga lill sinanslagsframställning redovisat vissauppgifter om erfarenheterna från den första omgången bosladsför-sörjningsprogram.Av styrelsens redovisning framgår alt många kommuner har påbörjat arbelel med alt utforma bostadsförsörjningsprogramenligt de nya intentionerna medan andra kommuner ännu inle verkar ha ändrat inriktningen av programarbetet. Enligt minmening är del väsentligt alt detlaarbete fortsätter och atl alltfler kommuner utvecklar sina program så att de blir kommunala handlingsprogram förhela bosladsförsöijningen. Bl.a. för alt kunna bedöma vilka åtgärder som börgöras i det befintliga bostadsbeståndetför all lillgodose de boendes önskemål anser jag atl del också är nödvändigt alt kommunerna i slörreutsträckning arbetar med bosladssociala inventeringar. Del är vidare angelägel all kommunerna i sinplanering särskilt beaktar ungdomarnas och pensionärernas behov av bostäder.Jag vill i sammanhanget erinra omsambandet mellan pensionärernas bostadsefterfrågan och utbyggnaden av den öppna vården, dagsjukvården ochden sociala hemhjälpen. På mängahäll behöver man bygga fler mindre lägenheter, i första hand lägenheter om två rum och kök. En väsentligförändring av lägenheternasslorleksfördelning kan emellertid som bostadsslyrelsen framhåller knappaståstadkommas ulan att även fördelningen mellan småhus och flerbostadshusändras. Skillnaderna mellan kommunerna är stora när detgäller tillgängen på bostäder. Den Iseptember 1980 var antalet outhyrda lägenheter i slatsbe-iånade flerbostadshus färdigställda ochsenare 11000. Antalet outhyrdalägenheter har minskat i , och i kommuner med mer än 75000 invånare. Däremot harulhyrningssvårighe-lerna ökal iStor-Göteborg och i kommuner med mindre än 75000 invånare. Andelen oulhyrdalägenheter i och var 3,9 resp, . I finns det däremotinle längre några outhyrda lägenheter. För riket i övrigt var andelen 1,förkommuner med mer än 75000 invånare och 2,för övriga kommuner. Enligl min uppfattning råder del på många håll ilandet en god balans på bostadsmarknaden. bristtendenser finns ietl förhållandevis litet antal orter. Lägeti Stor-Slockholm skiljer sig emellertid markant från 3 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 34 Marknaden tyngs här också av s. k. smygkontorisering och ökandeefterfrågan på övernallningslägenheler. Vidare har brislen på byggnadsarbetarevarit stor. Med hänsyn till atl bostadsbyggandet i Stor-Slockholm måsle öka harjag knutit en expert lill som har fält regeringens uppdragatl bl.a. klarlägga de hinder sområder och efter samråd med kommuner och berörda regionala organ föreslå ochinitiera olika ålgärder. 1 detta sammanhang vill jag beröra samhällets stöd tillbostadsproduktionen och bostadskonsumtionen. Slödel lämnas inom såvälbostadspolitikens som skattepolitikens ram. Det bostadspolitiska stödet ges i många olika former.De till volymen största stödformerna är bostadslånen, räntebidragen ochbostadsbidragen fill barnfamiljer och pensionärer. Det skatlepolitiska stödetuppkommer i huvudsak genom egnahemsägarens möjlighet alt dra av ränteutgifterför fastighetslån vid inkomsttaxeringen. De nämnda stödformerna har slor belydelse förutvecklingen av eftertrågan på lägenheter och påverkar i hög gradförutsättningarna för bostadsproduktionen. 1980/81:63 (s.2 ff) redogjorde jag närmare för stödetsomfattning och inriktning. Det samlade slödel i form av räntebidrag,bostadsbidrag och skallesubvenlioner uppgick lill drygt 8 miljarder kr.År 1978 hade slödel ökal lill . och torde del hauppgått till ca . 1 propositionen underströk jag behovet av alt samordnaålgärder inom finansieringssystemet med skallesyslemel.