prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det kan rörasig om statlig eller myndighet, organisation, förelag eller enskild.Någon principiell skillnad i statistiskt/tekniskt avseende mellan produktersom är anslags- resp. uppdragsfinansierade föreligger inle. För SCB:s uppdragsverksamhet gäller sammasekretessbestämmelser som för verksamheten i övrigt. Delta innebär alluppgiftslämnarnas behov av skydd mol röjande av lämnade individuella uppgiftertillgodoses på uppdragsområdet i samma utsträckning som i fråga om denanslagsfinansierade verksamheten. Genom uppdragsverksamheten erbjuds myndigheterna,forskarna, näringslivet, m.fl. möjlighet atl som komplettering till denofficiella statistiken dra nytta av SCB:s samtliga produktionsresurser -insamlat material, fackkunnig personal och lekniska hjälpmedel - på etl tillbehovel anpassat sätt. Uppdragsverksamheten ger också ökade möjligheler för SCBatt verka för samordning av statistiken och alt bevaka dess kvalitet ochanvändbarhet. Främsl bör nämnas atl den avlastar trycket på anslagssidan genomalt utgöra etl alternativ till anslagsfinansierade produkter och att den genomintensivare utnyttjande av redan insamlat material leder till minskade krav påuppgiflslämnarna. SCB:s uppdragsverksamhet avseende Folk- ochbostadsräkning 1980 har under /81 redovisats separat underanslaget B 4. SCB föreslår alt de båda uppdragsanslagen förs samman lill etlanslag. Jag biträder SCB på denna punkt. Den fortsatta redovisningen innefattardärför de båda anslagen (B 2 och B 4). Omslutningen av uppdragsverksamheten uppgick under budgetåret1979/80 till ca 30 milj. kr. vilkel innebär en ökning med 6 milj. kr. jämförtmed närmasl föregående budgetår. Omslutningen beräknas komma all uppgå till ca31 milj. kr. under /81. Under / 82 beräknasomslutningen bli 29 milj. kr. Någon större förändring av uppdragsverksamheten iekonomiska termer föreligger således inte. Däremot har en viss förändring avuppdragsstrukluren skett genom atl större uppdrag med omfattande datainsamlingsuccessivt har minskat. SCB:s marknadsföring av uppdragsljänsler har också iförsta hand inriktats på atl söka öka utnyttjandet av på anslagsbasis insamlatmaterial. Det krävs emellertid etl stort antal uppdrag av detta slag för all iekonomisk volym 1980/81:100 Bilaga 10 36 kompenserabortfallet av ell enda uppdrag med särskild datainsamling. Den skisseradeutvecklingen av uppdragsverksamheten förväntas fortsätta under de närmasteåren. SCB disponerar för uppdragsverksamheten en rörligkredit som f.n. uppgår till 12 milj. kr. SCB föreslär atl anslaget för nästa budgetår förs uppmed ett formellt belopp av I . och atl den av centralbyrån disponeraderörliga krediten i riksgäldskonloret upptas fill 12 milj. kr. Jag biträderSCB:s förslag på dessa punkter. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till : Uppdragsverksamhetför /82 anvisa elt förslagsanslag av . B 3.Folk- och bostadsräkning 1980 1979/80Utgift 10868000 1980/81Anslag 35000000 1981/82Förslag 20000000 Enligt beslut (prop. 1978/79:128, FiU 1978/79:29, rskr 1978/79:282, SFS 1979:217) har en allmän folk- ochbostadsräkning genomförts i (FoB 1980). SCB beräknar att totalkostnaden för statsverket för FoB80 i nu aktuell pris- och lönenivå kommer att uppgå till 73,5 milj, kr. För /82 beräknar SCB kostnaderna till16.8 milj. kr. 1 dessa kostnader ingår ersättning lill andra statligamyndigheter (postverket m.fl.). Under budgetåret slutförs arbetet med att på grundvalav uppgifter i cenirala företagsregistret lägga upp elt centraltarbetsställeregisier. Dessulom avslutas den rättningen och kodningenav materialet. De maskinella körningarna kommer alt genomföras under budgetåret1981/82. Huvuddelen av redovisningen av resultaten från FoB 80 sker budgetåret1981/82. Regeringen har lämnat SCB i uppdragatt undersöka alternativa metoder för framlida folk- och bostadsräkningar. Somutgångspunkt för utredningsarbetet gäller atl framlida folk- ochbostadsräkningar skall kunna genomföras ulan insamling av uppgifter frånallmänheten via blankett. Vidare anges bl. a. atl valet av metoder för dessaundersökningar bör ske med beaktande av att det är angelägel atl olikabesparingsmöjligheter tas till vara. SCB har ålagts att bedrivautredningsarbetet skyndsamt. SCB har för /82 beräknat kostnaderna förutredningsuppdraget till 3,5 milj. kr. Arbelel med utveckling av elt nyttcentralt företagsregister har en nära koppling lill utredningsarbetet. Prop.1980/81:100 Bilaga 10 därför1,1 milj. kr. utöver vad som finansieras över löpande medel fördetia arbete.Totalt begär SCB 21,5 milj. kr. för anslaget Folk- och bostadsräkning 1980. Som framgår av redovisningen återstår ett omfattandearbele med FoB 80. När det gäller utredningen av alternativa folk- ochbostadsräkningar bör arbetet i enlighet med direktiven bedrivas skyndsamt. Föranslaget Folk- och bostadsräkning 1980 har jag beräknat medelsbehovel lill 20milj. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Folk- och bostadsräkning 1980 för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag1981/82 Förslag Konjunkturinstilulet är ett vetenskapligt forsknings-och utredningsorgan med uppgift att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen inom och utom landel, utarbeta prognoser för den svenska ekonominoch bedriva forskning i anslutning härtill. är en överdirektör. Institutets uppgifter är fördeladepå tre verksamhetsområden: forskning, löpande verksamhet och administration. Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal 4 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 10 38 Konjunklurinslitulel har under /80 lagtfram tre rapporter i serien Konjunkturlägel samt publicerat dessa i serien theSwedish Economy. Fyra kvarlalsvisa barometerundersökningar för tillverkningsindustrinoch för byggnads- och anläggningsverksamheten har dessulom genomförts. Bland undersökningar i övrigt som pågår kan nämnas enstudie rörande möjligheterna att utforma elt system med s. k.konjunkttirindikatorer. Studien ingår som en del i ell internationellt arbeteunder . Pris- och löneomräkning . De besparingar på . somkonjunklurinstitutet enligl huvudförslaget har redovisat innebär enbegränsning av lönekostnaderna genom vakanshällning av tjänster samt enneddragning av anslagsposten Särskilda undersökningar. Institutet begär att besparingen på237000 kr. enligt huvudalternativet inle genomförs dä denna skulle kraftigtminska de tillgängliga resurserna. För särskilda undersökningar begärkonjunkturinstitutet . utvecklings- ochutvärderingsarbete med konjunk-turbarometerundersökningar saml 170000 kr.fortsatt utveckling av en allmän kortfristig prognosmodelt för den svenskasamhällsekonomin. För hushållens inköpsplaner begär institutet 2 740000 kr.Dessutom ingår . för systemarbete och maskinella bearbetningar. För nästa budgetår bör medel för konjunkturinstilutetsverksamhet beräknas med utgångspunkt i besparingsalternalivel. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till11.505000 kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till för /82anvisa elt förslagsanslag av . är central förvaltningsmyndighet förmyntväsendel med uppgift all tillverka mynt. 1 mån av resurser får verket ge ulmedaljer och mol ersättning ulföra även andra arbeten. Chef för myntverket är en mynldireklör. Inom verkelfinns tre enheter nämligen en för administrativa ärenden, en för tillverkningav mynt och medaljer samt en för malerialkonlroll. Kostnadernaför myntverkels verksamhet bestrids från tre anslag, näm- 1980/81:100 Bilaga 10 39 ligenförslagsanslagen : Förvaltningskostnader och Myntverket:Uppdragsverksamhet samt reservationsanslaget : Utrustning. Påbudgetens inkomstsida är under rubriken av statens verksamhet upplaget en inkomst av myntningenvilken för innevarande budgetårberäknas uppgå lill ca 92 milj. kr.Detla belopp avser värdet av vidmyntverket producerade mynt med avdrag för materialkostnader. Värdet avproducerade mynt sätts därvid lill del nominella värdet av de utväxlade mynten. De formella besluten omstorleken på myntpräglingen meddelasi de mynlningslov regeringen beviljar efter förslag av myntverket. 1979/80Utgift 6045 813 1980/81Anslag 6581000 1981/82Förslag 7 161000 För /80 har myntverket redovisat enresultatanalys. Av denna framgår atl utfallet pä anslaget understeg detbudgeterade beloppet med . Avvikelsen beror enligt myntverket på allefterfrågan på mynt varit sådan att en förskjutning skett mot de mindrearbetskrävande myntslagen. För /82 planeras en normalproduktion av 280 miljoner mynt lill ell nominellt värde av 122 milj. kr. Myntverketbedömer alt della kan ske med oförändrade reala resurser. dring 1981/82 (därav utrikes resor) (+ 2000) 1980/81:100 Bilaga 10 40 Inkomst av myntning som redovisas på budgetensinkomstsida under Inkomst av statens verksamhet beräknas till 82,6 milj. kr. 1 förslagel, som överensstämmer medhuvudalternativet, förordar verkel en minskning av lönekostnaderna underanslaget genom indragning av en lidigare vakanshållen tjänst samt genomvakanshållning av ylterligare 2 tjänster. 1 övrigt föreslås besparingar vadavser kostnader för mynlutväxling saml övriga expenser. räknar medatt den planerade mynlproduklionen kan uppnås även om de föreslagna besparingsåtgärdernakommer lill stånd. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamhetenberördes möjligheterna att minska produktionskostnaderna för enkronemynlet ochfem-öringsmyntel. En prövning har gjorts och resulterat i en ändring ikungörelsen (1971: 105) om metallinnehåll och storlek beträffande rikets mynt(se SFS 1980:949). Ändringen innebär dels alt enkronemyntet skalltillverkas i en homogen kopparnickellegering i stället för som f. n. i ellpläleral material med en kärna av koppar, dels att femöresmyn-tetsmetallinnehäll ändras så all andelen tenn ersätls med zink. Detta medför atlmyntningskostnaderna för nästa budgetår minskar med ca 5,5 milj. kr. Inkomstenav myntning skulle därförför /82 uppgå fill 88,1 milj.kr. För nästa budgetår bör medel för myntverkets verksamhetberäknas med utgångspunkt i besparingsalternalivel. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att lill : Förvaltningskostnader /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Under della anslag redovisas inkomsler och utgifter förmyntverkels uppdragsverksamhet. Denna omfatlar främst tillverkning av medaljer. Uppdragsverksamheten skall inte belasta statsbudgetenmed några nel-toulgifler. Elt formellt anslag på I . finns anvisat förredovisningen av verksamheten. disponerar en rörlig kredit iriksgäldskonloret intill . Krediten får användas för att lösatillfälliga eller Prop.1980/81:100 Bilaga 10 41 säsongsmässigalikviditelsproblem eller för att tillgodose uppkommande behov av etl ökatrörelsekapital. Uppdragsverksamheten sysselsätter f. n. åtta anställda. För /80 redovisar myntverket eltöverskott på I . Detta innebär en förbättringjämfört med föregående budgetår med 1,5 milj. kr. Den samlade faktureringenuppgick till . Under budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknasuppdragsverksamheten till ungefär samma omfattning som under budgetåret1979/80 innebärande ett beräknat överskott /81 på . och för1981/ 82 på . Anslaget bör för /82 föras upp med etlformellt belopp av . Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill : Uppdragsverksamhet /82 anvisa elt förslagsanslag av . 1979/80Utgift 271000 Reservation 589124 1980/81Anslag 807000 1981/82Förslag 396000 Från anslaget bestrids utgifter för anskaffning av merakostnadskrävande maskiner lill myntverket. Anslaget har under /80 belastats med271000 kr., varav . för delbetalning av en mynlpräglingsmaskinbeställd under /80 samt med diverse återanskaffningar och störreunderhåll av produktionsutrustningen. För /81 beräknas anslagetbelastas med . varav slutbetalning av en präglingsmaskin ulgör478000 kr. och inköp av ylterligare en präglingsmaskin . Genom atl ökaunderhållet av produktionsmaskiner och förrådsulrustning kan myntverketsenarelägga inköp av en mynlpräglingsmaskin. ger en besparing jämfört medinnevarande år med . anvisas /82 under förevarande anslag. Jagbiträder myntverkets förslag att öka underhållet av produkfions-ulrustningenoch därigenom senarelägga inköp av en myntpräglingsmaskin. Med hänsyn härtillberäknar jag medelsbehovel för /82 till . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till : Utrustning för /82anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga10 42 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Bankinspektionen är central förvaltningsmyndighet medhuvuduppgift att utöva tillsyn över bankinslilulen, dvs. bankaktiebolag,sparbanker och föreningsbanker (jordbrukets kreditkassor jämteriksorganisation). På bankområdel ingår del vidare i inspektionens uppgifteratt följa såväl svenska bankers etableringar i ullandel som verksamheten vidutländska bankers represenialionskontor i . Sedan den slårockså företag som ägnar sig åt factoring, leasing och viss annan finansieringsverksamhet,s. k. finansbolag, under inspektionens tillsyn. Inspektionen är vidaretillsynsmyndighet för kreditakliebolag, landshypoleks- ochstadshy-poteksinslitulionerna, , fondkommissionärerna samtVärdepapperscentralen och fondbolag, dvs. bolag som förvaltaraktiefonder. Andra lillsynsuppgifler följer av lagstiftningen om registreringav aktieinnehav. Bankinspektionen är vidare registrerings-myndighet förbankinslilulen och för en särskild förteckning över finansbolag. En särskilduppgift för bankinspektionen är alt följa utvecklingen av och främja allmänkännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom dess verksamhetsområde ochatl föra karlellregister. Inspektionens tillsynsverksamhet omfattar ocksåuppgifter på konsumenlskyddsområdel såsom t. ex granskning av avtalsvillkorsamt tillsyn enligl konsumenlkre-ditlagen. Bankinspektionen leds av en styrelse. Chef förmyndigheten åren generaldirektör, som också är styrelsens ordförande. Inominspektionen finns tre avdelningar - en allmän avdelning, en kreditavdelningoch en redovisningsavdelning samt en byrå för administrativa ärenden. Den Ijanuari 1980 fanns 65 anställda. Bankinspektionens verksamhet finansieras genomobligatoriska bidrag från dem som står under tillsyn av inspektionen. Tillsynsbidragenlas inte upp på statsbudgetens inkomstsida utan förs till ellreservationsanslag som uppbördsmedel. För inspektionens verksamhet skallregeringen fastställa en stat för varje budgetår. 1980/81 Beräknadändring 1981/82 1980/81:100 Bilaga 10 Beräknad ändring 1981/82 + 933 800 +1035 000 + 50000 + 15000 - 165 000 - 165 000 + 197 400 + 189000 + 53 600 + 34000 Bankinspektionen har för /80redovisat en resultatanalys. Avdenna framgår att någon genomgripande förändring av inspektionens målsättninginte har ägt rum men alt konsumentfrågorna har blivit etl allt viktigare inslagi verksamheten. Förberedelsearbetetinför ikraftträdandet den av lagen om finansbolag var omfattandeoch genomfördes med befintlig arbetskraft. Arbetsläget har varit pressat under del gångna budgetåret ocharbetsbördan har kunnat bemästras endast genom ylterligare internarationaliseringar, genom omprioriteringar och - i viss utsträckning - genomuppskov med åtgärder som inle bedömts som brådskande. Pris-och löneomräkning 997000kr. 1 enlighet med givna direktivhar inspektionen lagt fram elt huvudförslagsom innebär en framräkning av staten för /81, reduceradmed (alt. A). Vidare har inspektionen presenterat elt alternativ utan sådan reduktion (alt.B). 1 båda alternativen har inspektionen- ulöver den förstärkning som erhållits för innevarande budgetår -räknat in en förstärkning med en byrådirektör föratl bemästra uppgifterna med tillsynen över finansbolagen. Anslagspostenreseersättningar har räknats uppfrån . ochposlen expenser med . Anslagspostenkungörelsekoslnader har dragils ned med . under förutsättning alt krav på lokalt kungörande inte återinförs. Inspektionen har yrkat atl del oreduceradebudgetförslaget (alt. B) godkänns. Till stöd för yrkandet harinspektionen framfört att den genom internrationalisering och omprioritering har kunnat bemästra, genom lagstiftning ochutveckling inom tillsynsområdel. nytillkomna eller väsentligt ökade arbetsuppgifter inom en personalram som istort sett varit oförändrad sedanär 1970. Möjligheterna atl göra ytteriigare besparingar är enligt inspektioneni stort sett uttömda. 1980/81:100 Bilaga 10 44 innebäraallvarlig risk för alt ambitionsnivån skulle behöva sänkas i strid medstatsmakternas intentioner. Sänkningen skulle i första hand gå ul överkonsumentskyddet. Jag beräknar bankinspektionens medelsbehov medutgångspunkt i besparingsalternalivel. En två procenlig neddragning avinspektionens resurser motsvarar . Det får ankomma påbankinspektionen atl till regeringen lämna förslag om hur besparingen skallrealiseras. Med anledning av inspektionens krav på ylleriigarehandläggare för alt kunna fullgöra uppgifterna med tillsynen över finansbolagenvill jag framhålla följande. Frågan om kompetensfördelningen mellanbankinspektionen och vad gäller tillsynen över finansbolagensverksamhet har behandlats i prop. 1979/80: 159 och av näringsutskottel, NU1979/80:23. Därvid anmärktes atl frågan om hur tillsynsuppgiflerna på längresikl skulle lösas var föremål för överväganden inom banklagsutredningen (Fi1976:04). 1 avvaktan på utredningens förslag kunde slutlig ställning inle laslill den långsikliga lösningen av de berörda tillsynsfrågorna. Propositionenanslöt till den uppfattning som dåvarande chefen för ekonomidepartementet gettullryck för i prop. 1978/79: 170 och som bl. innebar atl finansbolagen t. v.alltjämt skulle omfattas av avlalsvillkorsla-gen och att tillsynen enliglkonsumentkreditlagen skulle utövas av bankinspektionen. godkändepropositionen i denna del (NU 1979/ 80:66, rskr 1979/80:415).Banklagsulredningen har därefter i deibetänkandet (Ds E 1980:3) bl. a.behandlat konsumentskyddet inom bankområdet. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds f. n. i . 1 avvaktan på beslut i denna fråga är jaginte beredd alt ta ställning lill inspektionens yrkande om personalförslärknng. En ändring av sammansättningen av inspektionensstyrelse avses bli genomförd . Ändringen som bl. a. innebär attparlamentariker skall ingå i styrelsen är föranledd av förslag i nämndadelbetänkande. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaginspektionens utgifter till . för nästa budgetår. 1 likhet med vadsom skett föregående år bör utgiftsanslagel i statsbudgeten föras upp med eltformellt belopp om I . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bankinspektionen för /82 anvisaetl reservationsanslag av I . 1980/81:100 Bilaga 10 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Försäkringsinspeklionen har som centralförvaltningsmyndighet alt utöva tillsyn över del enskildaförsäkringsväsendet. Chef för försäkringsinspektionen är engeneraldirektör. Inom inspektionenfinns tre byråer, nämligen en för försäkringsjuridiska och administrativa ärenden, en för livförsäkringsärenden och enför skadeförsäkringsärenden. Ijanuari 1980 fanns 48 anställda. avses en styrelse med bl,a. parlamentariker bli inrättad förförsäkringsinspektionen. Försäkringsinpektionens verksamhet finansierasgenom obligatoriska bidrag frånförsäkringsbolag och understödsföreningar saml bidrag från staten. På samma sätt som gäller förbankinspektionen las fillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under etl reservationsanslagutan all redovisas på statsbudgetensinkomstsida. För inspektionens verksamhet skall regeringen fastställaen siat för vaije budgetår. ; till 1981/82 bolag m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 10 46 För /80 har försäkringsinspeklionenredovisat en resultatanalys. Av denna framgår atl inspektionens verksamhet ibetydande grad påverkas av alt försäkringsväsendet, inbegripet tillsynsfunktionerna,befinner sig i ett skede av stark utveckling och förändring. Den nyakonsumentförsäkringslagen har lett tillökade insatser från inspektionens sida i fråga om bl. a.skaderegleringsgranskning och villkorskontroli. Till följd av en fortgåendeavveckling av understödsföreningar minskar den totala arbetsvolymen påsektionen för tillsyn över dessa föreningar. Viss överföring av personal tillövriga enheter har därför ägt rum. I övrigt har inspektionen enligt uppgjordaplaner koncentrerat sina insatser lill sina huvuduppgifter inom ramen för delsde s. k. solidilels- och skälighelsprin-ciperna, dels den s. k.behovsprincipen. Pris- och löneomräkning . Inspektionen har i sinanslagsframställning lagt fram två alternativa beräkningar för sina totalautgifter för /82. A, huvudalternativet, bygger på enframräkning av slaten för /81. På det framräknade beloppet hardärefter gjorts en reduktion (.) som i sin helhetlagts på lönekostnaderna lill följd av vissa tjänstledigheter. Enligl deltaallernaliv uppgår utgifterna till . Enligl den andra beräkningen,all. B, beräknas utgifterna till . 1 båda alternativen harinspektionen dragit ned statsbidraget lill täckande av kostnaderna förtillsynen över understödsföreningarna från . lill 400000 kr.Inspektionen har hemställt atl en ulgiflsslal för verksamheten godkänns ienlighet med alt. B. Därvid har inspektionen framhållit att detla alternativutarbetats med en stark strävan att hålla kostnaderna för verksamheten nere.Med hänsyn lill kommande ökade krav på insatser från inspektionens sida skulleetl genomförande av verksamheten med en budget enligt alt. A vara förenat medutomordentliga svårigheter. Inspektionen föreslår en indragningav en tjänst på underslödssek-lionen. Genom intern omflyttning av en tjänstfrån skadeförsäkringsbyrån fill försäkringsjuridiska byrån uppslårunderbemanning på skadebyrån. Förstärkningen av den försäkringsjuridiska byrånmotiveras av ökad arbetsbelastning till följd av den nyakonsumentförsäkringslagen. Inspektionen begär atl få inrätta en nybyrådirektörstjänsl på skadeförsäkringsbyrån. Försäkringsväsendet och inspektionens verksamhet är f.n. föremål för etl omfattande utredningsarbete. (E 1977:05) avser all avlämna ett betänkande om en anpassning avförsäkringsrörelselageh" till: den nya aktiebolagslagen.Försäkringsverk-samhelskommiltén (E 1979:01) ser över lagstiftningen vad gällerbl. Prop.1980/81:100 Bilaga 10 47 grundläggandevillkoren för försäkringsverksamhet saml försäkringsin-speklionens organisationoch tillsynsverksamhet. Ulredningen avser all avlämna ettdelbetänkande om konsumentskyddet inom försäkringsområdet. Det får ankomma påregeringen att senare - när statsmakterna fattat beslut med anledning avnämnda utredningsförslag - göra en bedömning av försäkringsinspektionensresurser. Frågan om den nu begärda tjänsten fär övervägas i detla sammanhang.1 likhet med inspektionen räknar jag med all en tjänst dras in vid understödsföreningssektionen. För nästa budgetär beräknar jagförsäkringsinspektionens utgifter med utgångspunkt i besparingsalternalivel.Inom ramen härför har jag genom omprioriteringar räknat upp reseanslaget med22500 kr. saml räknat medel för en bildskärmsterminal. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaginspektionens utgifter till . för nästa budgetår.Försäkringsinspeklionen har föreslagit all statsbidraget för atl täckatillsynskostnaderna för understödsföreningarna kan minskas med lOOOOO kr.Utgiftsanslagel i statsbudgeten bör därför föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att lill för /82anvisa etl reservationsanslag av . m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för statenskrigsförsäkringsnämnd och slalens krigsskadenämnd. beräknar medelsbehovelför verksamheten under nästa budgetår till . Enligt statenskrigsskadenämnd uppgår medelsbehovel för krigsskadenämndens verksamhet till23000 kr. Eftersamråd med cheferna för försvars- och handelsdepartementen har jag beräknatmedelsbehovet för budgetärel 1981/82 för statens krigsförsäkringsnämnd till42000 kr och för statens krigsskadenämnd till . Anslaget bör alltsåföras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill m. m. för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga10 48 1979/80Utgift 108250000 1980/81Anslag 108500000 1981/82Förslag 107500000