prop · G403198 · 1980-12-31 00:00:00 — Jaganser liksom jordbmksnämnden all slödel endast bör omfalta fångs-ler som har endirekt anknytning lill dumpningsförbudet av sill/strömming i . Stödbör således utgå endast för fodersill som ulgör bifängsl vid konsumtionsfiskeoch som fångats i och förls iland vid den svenska samllevererats lill fiskmjölsfabrik på västkusien. Stödel bör lämnas i öre per kgoch ulbelalas av Svensk fisk direkl lill stödberätligade fiskare på samma sätlsom föreningen nu utbetalar de särskilda pristilläggen. Bidragetbör enligl min mening ulgå med högst per kg. Av jordbmksnämndensyttrande framgår att den fångslmängd som kan bli aktuell för fraktstöd är svåratt beräkna. Av yttrandet liksom av riksförbundels framställning framgår ocksåatl det finns skäl atl anta alt behovel av bidrag är temporärt. Linderbugdelårel 1981/82 bör bidrag enligt min mening utgå med sammanlagl högsl 1milj. från förslagsanslaget Bidrag till fiskels rationalisering m. m.under tionde huvudtiteln. Anslagel bör därför räknas upp med motsvarandebelopp. Delankommer på regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, på statens jordbmksnämndalt meddela de särskilda föreskrifter som behövs för bidragel. Fråga om bidragvid frakt av foderfisk från bör prövas av Svensk fisk. Prop.1980/81:198 12 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. medge att för liden intill denI reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger sammansamt användningen av medel får ske enligl de gmnder som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna de av mig förordade gmndemaför bidrag vid frakt av foderfisk från . Ärendetbör behandlas under innevarande . 4 Anslagsfrågor för /82 Bidrag till Fiskets rationalisering m. m. Riksdagenhar under förevarande mbrik för /82 anvisat elt förslagsanslagav 6 milj. kr. 1980/81:100 bil. 13 s. 67, JoU 1980/ 81:18, rskr1980/81:207). Molbakgmnd av vad jag lidigare har anfört om ett fraklslöd för foderfisk frånÖstersjön bör under detta anslag tillföras I milj. kr. för detta stöd. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. medge alt under budgetåret1981/82 statsbidrag beviljas till fiskets rafionalisering med sammanlagl högst6000000 kr., 2. till Bidrug tiU fiskelsrationalisering m. m. för /82 utöver redan anvisatförslagsanslag anvisa ytteriigare I . Prisreglerande åtgärder på Fiskets område 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Idet föregående har jag redovisat mina ställningstaganden lill prisregleringenpå fisk under /82. Dessa innebär a« regleringen i sin helhetfinansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Prop.1980/81:198 13 Anslaget bör föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /82 anvisaett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:198 15 STATFNSJORDBRUKSNÄMND Dnr 301-1795/80 FÖRSLAG TILL PRISRFhLERANDE ATGÄPDFR PA FISKETS 0,iRADE 1 JANUARI - 30 JUNI 1981, MM 1980/81:198 16 li Inkoirstmål och inkomstutveckling 6 Förslag tillnormpriser m rr, för perioden " januari - 30 juni1981 8.A Särskilda medel för överskott B.D Kostnaderna för regleringen IC Prisreglsrinoen under /82 Bilaga 1 Fiskarnas inkomstförhållanden samt jämförelser medandra grupper Bilaga 2 Tabeller utvisande inkomstspridningen Bilags 3 KonsuTientdelsgationen angående fiskpris- regleringen under första halvåret1981 Bilaga A fiskares riskförbund ang prisregleringar på fisk under förstahalvåret 19B1 Bilaga 5 Försiag tillnormpriser för Bilaca 6 Reservation av ledamoten Prop.1980/81:198 17 Dnr 301-1796/80 Statens jordbruksnämndmed förslag till reglering av priserna på fisk m m underperioden - 30 ,iuni 1981 Regeringen har i beslut uppdragit ål statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under budgetårE*: 1980/81. Förslagetskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjerna förfiskeripolitiken och riktlinjerna förprisregleringen på fisk samt med beaktande av det förslag som framlagts av arbetsgruppen för prisreglering påfisk m m. Enligt uppdraget kunde nämndenföreslå - om så befanns lämpligt - att de tillämpade formerna förprisregleringen övergångsvas fick tillämpas längst tom den 31 decemoer 19S0. 1 enlighet medbeslutet lämnade nämnden i skrivelse till regeringen den 27 februari1980 förslag till prisreglerande åtgärder på fiskets områdeför perioden - 31 december1980. Förslaget innebar en förlängning av dittillstillämpade former för regleringen och att tillämpningen av normprissystemet fick anstå i avvaktan påytterligare överläggningar mellan parterna avseende tiden efter . Överläggningarna har pågått vid fem tillfällenunder tiden - . Underlag för överläggningarna har tagits fvatv i en särskild förhandlingsberedning med experter från jordbruksnämnden,konsumentdelegationen, fiskets förhandlingsdelegationoch reqleririgs-fbreningen Svensk fisk. Parterna har under överläggningarnaframlagt olika bud som för tiden 1,''1 - 30/6 1980 beräknades kosta ca enligtkonsumentdelegationens bud resp enliqt budet från fiskets förhandlinqsoelegation.Då det konstaterades vid överläggningarnaatt parterna ej var beredda att väsentligtmodifiera nämnda bud beslöt nämnden lägga ett eget forslag kostnadsberäknat till ca . Detta förslag förkastadessenare av de båda delegationerna. Nämnden och delegationerna konstaterade i detta läqe att möjlighetentill en uppgörelse ej förelåg och attfortsatta överläggningar inte var meningsfyllda, förslag beträffande normpriser och normkvantiteter m m för perioden 1 janjari - som nämnden härmedöverlämnar har säledes inte biträtts vare sig av fiskets förhandlingsdelegation eller nämndens konsumentdelegation. 2 1980/81. Prop.1980/81:198 18 befann sigsillfisket på i en strukturkris. De nyetableringar som skedde under 1950-och 1960-talen, med sikte på framför allt direktlandningar av sill i utlandet, hadedock till stor del avvecklats på grund avsviktande lönsamhet. åren stegsillpriserna och fiskets ekonomi förbättrades. Beroendet av export av sill genom direktlandningarhade minskat men var betvdande med en andei på l"i>. Motslutet av sjönk priserna påflertalet fiskslag och en ny fiskekris uppkom. Särskilda statliga stödåtgärder infördes därför bl a i form av pristillägg. Krisen blev dock tämligen kortvarig och förbyttesredan mot slutet av 1976 i en utpräglachögkonjunktur som fortsatte innemotdecenniets slut. På de övriga kuststräckorns synes etableringarna inomfisket under 1930- och 196C-talen inte ha ökatnämnvärt utan snarare minskat. Fångsternaförblev nämligen relativt oförändrade år . Framförallt försörjde man hemmamarknaden med färskoch i viss mån beredd fisk. Den konjunkturella påverkan, styrd av utbuds- och efterfråge-förhållandena utomlands, var därför begränsad. har dock denna bild ändrats genom att sillfisket har ökat. Pa såväl ost- som sydkusten var man vid utgången av betydligt mer beroende av attkunna avsätta sillen'strömmingen utomlands än man var vid början av decenniet. Minskningen av västkustfiskarnassillfångster fortsatte fram till 1974-75då ca fångades.Linder påverkan av den starka prisuppgången ökade härefter fångsterna.Hot slutet av decenniet uppgick västkustfiskarnas fångstmängd till (år 1979vilket översteg fångst med 5 QQQton. De ökade fångsterna av sill på samtliga kuststräckor har delvis kunnat ske genomatt fiskeinriktningen ändrats samr att fisket fortgående har rationaliserats genom bl a förbättrad fångstteknik hos etablerade fiskeföretag. Ävennyetableringar har kommit till stånd. Att sillfisket i på nytt ökade starkt mot slutet av 1970-taletberor främst på att prisutvecklingen internationellt var gynnsam till följd av förststarka begränsningar och senare formellt stoppför sillfiske i . Ett ökat utbud av sill på europamarknaden från bl a tillsammans med ökatintresse för andra fiskslag som ersätter sill har medförtfallande sillpriser. Med det ökadeutlandsberoende som skett inom svenskt fiske kan den lägre internationella prisnivån för sill bedömas leda till svårxgheterför svenskt sillfiske. Sill fångsterna uopgick åren1975-76 till ca och ökade till122 . Värdet av sill fångsternaupogick till , vilket motsvarar53?ö av hela fångstvärdet nämnda år. Fångstkvantiteten sill motsvarar 64?i av den totala fångstmängden fisk på . 1980/81:198 19 Andra viktigare fisken ärfiske efter torskfisk, räka och foderfisk. Fångstutvecklingen för särskilt torskfisk och foderfisk har visstsamband med utvecklingen av sillfisket, eftersom samma fartygs-bestånd i viss månanvänds. Foderfiskfångsternauppgick till i början av decenniet men sjönk sedan kraftigt. Ar 1979 fiskades endast 27 000ton foderfisk. En uppgång kan noteras under 19BQ. Fisket efter torskfisk har varierat . Denlägsta fångsten noteras förår 1978 dä mindre än20 fångades. hardock skett kraftiga ökningar av fångsterna som dock till betydande del fickexporteras. Enligt planer skall en betydligt större del av torskfångsternaän kunna tas omhand inomlandet för beredning till fryst torskfilé. Fisket efter räkauppgick i början av decenniet till 2 500 ä per år.De sista åren på 1970-taiet hade fångsternasjunkit till under . Nämnden har vid utformningen av aittförslag som utgångspunkt haft de allmänna fiskeripolitiska mål som riksdanenuppställt (prop 1977/7fi:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272). Dessa omfattar ett inkomstmål, ett konsumentpolitiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Inkomstmålet, som ipropositionen inte närmare preciserats, innebär att med statliga insatser skall eftersträvas sådana villkorför fisket att de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiskekan uppnå en med jämförbara grupperlikvärdig ekonomisk och social standard.Enligt propositionen innebär inkomstmålet självfalletinte någon inkomstgaranti för enskilda fiskare eiler fiskeföretag. Det konsumentpolitiska målet innebär att konsumenterna har en självklar rättatt ställa krav på tillgångtill fisk av god kvalitet till rimliga priser. Produktionsmåletinnebar att inom de fångstkvoter som svenska fiskare hartillgäng till - och vilka ytterst begränsar fångstensstorlek - skall en lönsam och stabil avsättning vara avgörandeför fångstens omfattning. Fiskets inriktning skall så långt som möjligt anpassas till efterfrågan på fisk momlandet så att god balans uppnås mellan tillgångoch efterfrågan. Vad gäller effektivitetskravet förutsätterpropositionen att fiskerinäringen arbetar så effektivt och rationellt som möjligt. Endast genom en fortlöpande effektivisering av näringen ärdet möjligt att förena inkomstmåletmed de krav som konsumenterna och samhälletkan ställa. 1980/81:198 20 Vad slutligen gällerdet regionalpolitiska målet påpekas i propositionen att vid avvägningenav fiskets omfattning och inriktning hänsynockså måste tas till kravet på sysselsättning innm fisket i de kust- och skärgårdsområden där dettafiske har stor regionalpolitisk betydelse. Genom ett lämpligt utformat statligt stod bör den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunnafå rimliga möjligheter till arbete i sin hemort. Utöver de nyssnämnda allmännafiskeripolitiska målen måste hänsyn tas till kostnaderna för regleringen. Dessa blir en konsekvens av föreslagna normpriser och bedömningen av marknadsutvecklingen. Nämnden har vidare utgått från att den tekniskautformningen av prisregleringen påfisk skall ske i enlighet med de grunder somgodkänts av statsmaKterne och i övrigt närmareredovisats av arbetsgruppen för normprissystemetstekniska utformning (DsJo 1979:14). Som framgår av det följande ärdet inkomst- och prismaterial som framtagits inför överläggningarna behäftat med brister. Normprissystemethar vidare inte prövats i praktiken varför del inte ärmöjligi att förutse eventuella svagheter i systemet. Nämnoen har därför utgått från alt det förslagsom nu framläggs får ses soft: eltprovisorium son; inte är bindande för framtiden. I riksdaosbeslutet om n\a riktlinjer för fiskeripolitiken (proo 1977/7e:'l12, JoU1977/76:23, rskr 1977/78:272) finns bland målsättningarna ett inkomstmål för fisket.Innebörden av oetta mäl är somtidigare redovisats att man med statliga insatser sk-all eftersträva sådana villkorför fisket att de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesiiskekan uppnå en med jämförbara grupperlikvärdig ekonomisk och social standard. Vid sina bedömningarav inkomstläget inom fisket har nämnden haft tillgångtill dels deklarationsundersökningar omfiskares inkomster, dels speciella lönsamhetsundersökningar förfiskelag. Vad gäller inkomstmaterial för andra orupper hänvisastill bilaga 1. Nåora precisa jämförelsermellan fiskarnas inkomsler och inkomsterna inorri andra näringar har dock inte kunnal göras eftersom dels tilloänglig inkomststatistik endast ger en orov bild av inkomslernainom fisket, dels atl jämförelser med inkomster för andra företagargrupper eller anställda är svåra att göramed föreliggande material. Inkomsterna inom fisket har enligt jordbruksnämnden utvecklats myckel gynnsamt. synesdock en uppbromsning ha skett och for vissa fiskare en viss nedgång i inkomsterna. I stort sett torde fisketsinkomster varit desamma som . Priserna har visserligensjunkit men delis har kompenserats genom ökadevolymer. Huruvida fångstanslrängningarna därvidökat kan ej statistiskt verifieras. Prop.1980/81:198 21 Allt inkomstmaterial visar att inkomstspridningen inomfisket är betydande såväl inom sommellan kuststräckorna. Som exempel kan nämnas att den taxerade nettointäkten församtliga kategorier fiskare för "södra"ostkusten vid den nedre kvartilen var och vid den övre . Motsvarande siffror fbr var respektive . Nämnda olikheter kan förklaras avskillnader i bl a fiskets struktur. haransett att helårsdrivet trålfiske börkunna betraktas som rationellt bedrivet yrkesfiske enligt propositionens anda. Trålfisket svarar förden helt dominerande delen av de fångstersom ingår i den nuvarande prisregleringen.Av hela fiskarkåren utgjorde trålfiskarnadock knappt hälften. Den grova bild sominkomstmaterialet ger tyder enligt nämndensuDpfattning på att trålfiskarnas inkomsler nivåmässigl hävdar sig i förhållande till andra gruppers. Inom fisket redovisas iregel de högsta inkomsterna av trålfiskare. Äveninom trålfisket förekommer emellertid betydande inkomstskillnader, vilketframgår av bilaga 2. anseratt inkomstmaterialet för fisket ovillkorligen måste förbättras. Särskiltangeläget är att den s k lönsamhetsenkäten som genomförsav jordtiruksnämnden i samarbete med kommande år kan fåen betydligt högre svarsfrekvens än vad som gälltför de tidigare undersökningarna. Vidare bör om möjligt levnadsstandarden hosfiskarna belysas även med andra mått och medel änmed inkomstdeklarationer och lönsamhetskalkyler. I bilaga 1 till denna skrivelse framgår närmare vilketinkomst-material som använts av jordbruksnämnden. I Normprissystemet bestämspristilläggen och därmed kostnaderna för prisregleringen av skillnaden mellan normpris och marknadspris (avräkningspris). Vid en beräkning av kostnaderna för normprissystemet för en vissperiod spelar sålunda marknadsbedömningen'en väsentligroll. Som underlag förbedömning av kostnaderna har framtagitsprisstatistik genom bearbetning av avräkningsnotorfrän större förslahandsmollagare fram tom juni månad 1980. Dåemellertid avräkningssyslemet därefter färändrats föreliggerviss osäkerhet om hur det nya systemetkommer att återspeglas i avräkningspriset till fiskaren. Sillpriserna påverkadesframför allt av den bristsituation somuppstod utomlands i och med att fisket i först starkt begränsades och sedan i det närmaste upphört.De höga sillpriserna och bristen på sill medfördeatt konsumtionen inriktades mot andra fiskslaa. Denna utveckling somfortfarande pågår, har i sin tur medfört fallandesillpriser. En annan förklaring till prisnedgången påsill är alt har exporterat mycketbetydande kvantiteter sill till den europeiska marknaden. Genom att över tvåtredjedelar av den svenskfångade sillenexporteras bestämmer i hög grad den internationella marknaden priserna även till svenska fiskare. Torskpriserna har ökatunder senare delen av . De ärbl a beroende av priserna for frysta torskfiléer på den internationella marknaden. Härvid har mycket stor betydelse för prisbildningen. Liksom för sill har tillgångenpå torsk minskat i och . Denna bristsituation har pressatpriserna uppåt men har under desenaste åren en lageruppbyggnad skett i USAsom verkar dämpande på priserna. Prop.1980/81:198 22 Vad gäller utvecklingen under första halvåret1981 torde man åtminstone för svenskt vidkommande kunna räkna med någotökat fångstutrymme för sill. kan ett sillfiskei komma att tillåtas om äni begränsad utsträckning. Den billiga kanadensiska sillen kommer attfinnas kvar på den europeiska marknaden samtidigtsom konkurrensen frän andra fiskslag kvarstår. Mot denna bakgrund har nämnden jedömtdet som föga troligt att sillpriserna kommeratt återhämtas . kan en mindre sänkning förväntas. Lägel på torskmarknaden bedöms däremJt som mera stabilt. Visserligen finns en visspress på marknaden eftersom lagren ansesvara välfyllda men knappast någon producent bedömskunna producera lill lägre priser än de nuvarande. Dm marknaderna i fortsätteratt vara goda och det viktiga vinterfisket efter torsk bl a i åter blir dåligt,kan möjligen en viss uppjustering avpriset bli aktuellt. Fbr att bestrida kostnaderna fbr minimi- och garantiprisregleringenm m - 31 december 198Q tillförs föreningen enligt beslut ur prisregleringskassan för fisk. Häravfär högsl en milj kr lämnas som bidrag till förslahandsmollagare av fisk för att bestrida engångskostnader son: uppkommer i samband med övergängen tilldel nya prisreglerings-systemet. Försärskilda pristillägg får föreningen totalbelopp av . Härav utgår10,ur prisregleringskassan fbr fisk och högst ur Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. Förutsättning av lax och äl under innevarande budgetår har dessutom anslagits 2,5 miij kr ur prisregi eringskassan. Prisregleringsavgift uttas f n i princip med K eller motsvarande belopp i öre per kg, vilket beräknas ge en inkomst av ca per regleringsär. Ränteintäkterna i prisregleringskassan kan beräknastill ca . Kassans behållningper beräknas till ca . Behållningen i Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1980 till ca . Ränteintäkterna påmedel innestående i fonden beräknas till ca tvåmilj kr . Föreningens nettoutgifter för pristilläggenkan beräknas till . Kostnadernaför minimi- ochgarantiprisregleringen m m under andra halvåret1980 beräknas uppgå till ca varigenom skulle komma att överföras tillkonjunkturutjämningsfonden. Behållningen i fonden per skulle därmed komma att uppgå till ca . Den sammanlagda behållningeni jordbruksnämndens prisregleringskassa för fisk och Svensk fisks konjunkturutjämningsfond kan därmedberäknas till perden . 1980/81:198 23 Jordl)ruksn. !jmndcnG konsumentdelegation och fiskets förhandlinqjdcle-gation har under överläggningarnainför jordt)ruki;näranden var fur sin lagt from förslag till prisregleringens genomförande . Forslagen skiljer sigstarkt ät såväl beträffande avvägningenav normpriser som i fräga om normprissystemets tekniska utformni.ngm m. En sammanfattning av delegationernas slutliga förslag vid överläggningarna redovisas i det följande. Delegationernas detaljerade förslog framgårav bilagorna 3 och 4. Konsumentdelegationen har för sin del ansett att det tillgängligainkcmstnaterialet inle ger en tillfredsställandsgrund för tilllämpning av det nya normprissystemet. Delegationen harbl a pekat på de strukturella obalanser som råder inom näringenoch som yttci'-ligare har förstärkts . Konsumentdelegationen haransett att de genomsnittsoriser som qälldeunder inkl de statliga pristilJJiggen per den 1.7.19R0,efter uppräkning for kastnadsutvecklinqcnunder den senast kända Eeymån;:clors-perioden, bör kunna gälla som normpriser första halvåret19B1. För EJ ll/strä~niin,-j h::r delc.grtioncn g.-idtagit normkvantiteter.~2 500 ton. vilket på helår:!,liis motsvararca 85 000 tor,. For tor;. ;; :-j:=;-slf.E e-! ncr-Kv-f t::t av i6 "IO ten, :;.ctEv-,5r--:&l2 25 OC;: trr >- hel = r. .orniKvar.ctc-ter, oorfördelas procanluellt liko oxanc fiskefartygen. Pristillägg föresläs utgå med 75fi av skillnaden mellan nornris och jä.TiförsisEDris. Cncastkv;;ntiteter s?.jd= t;.ll pinct "iCstE:. y; e £i;ail kur.nö erhålla pr.stilläjg löpEncE unoi:.-aret. ."rLsqEr: r::' :.;'!." tilläga för överskott incm nor;nkvantitelen skall kunna tas uEp :.e överläggningar efter åretsslut. Överskott får inle ingåvic Li-räkni.ng av jamförelsepris. För övriga stödåtgärder föreslås ett totalbelopppå ca . Inom nämnda belopp skail stödåtgärder för sötvnttensfisk, .-ijkrill-fiskct och överskottskvanliteterfinansieras. För överskotl?. ;va.>ti-teter fårdärvid disponeras högst . Kostnaderna för Sventik fisks administration och marknodsfrä.Tijande åtgärder tillkoncier. Enligt delegationens beräkningar bedörris kostnaden för förslaget uppgå till , varav kostnarion för pristilläggskulle med utgångspunkt i jordbruksnämndens marknadsbedcTining utgöra . 1 beloppet ingär inte kostnad förSven.ök fisks administration (2,5 milj).Finansieringen av regleringen kan enligt delegatio.-iEn ske utan ytterligare höjning av prisregleringsavgiften på f is!c /81. sådan höjning anser delegationen olämplig ur konsument- och handelspolitisk synpunkt. Förlsaget innebäratt fonderade medel behöver tas i anspråk i storleksordningen 5-(; milj kr. Härtill kommer att ränteintäker på tas i anspråk. Delegationen har förutsattatt normprissystemets detaljer skail kun.-ii omprövas allt eftersom erfarenhet av systemet vinns. 1) Det bud som härredovisas framlades efter det att jordbruk3nri'nriden lagt sitt bud men under överläggningarnasgäng. Det bud konsurierit-delegationenframförde innan nämnden lämnndesitt kompromissförslag kan kostnaCöbcräknas till ca20 milj kr (inkl kostnad for SvenElc Fisks administration o dyl). 1980/81:198 24 Fiskets förhandlinosdeleqation har med hjälp av kalkylmodeller räknat fram de priser som man framlagt i sitt bud. De framräknade priserna ansågs ge fiskarna en inkomstnivåjämförbar med den genomsnittliga industriarbetarens. Sorr utgångsnivåför priser och inkomster hardelegationen valt är 1976. Nämnda är ansågs sillfiskarnas inkomster vara acceptabla medan för andra grupper av fiskare en inkomsteftersläpning med omkring ; ansågs föreligga. För nämnda grupper har därför elt inkomstlyft med ca 20?o gjorts. Härefter har inkomsterna skrivits fram t o m med samma inkomstökning som skett förden genomsnittliga industriarbetaren 1978-1980. Eftersom kostnaderna i fisketsamtidigt har ökat, har fiskpriserna justerats uppäven med hänsyn härtill. Normkvantileten försill har föreslagits till ,motsvarande ca 90 000 lon för etl helt år. Ö»'erskottsom uppstår och som ryms inom normkvanlitetenskall löpande kunna erhållapristillägg. Vid beräkningarna av jämförelsepris skall ävenöverskott inom normkvantiteten vägas in. Som pristillägg föreslås 75?ö av skillnaden mellan normpris ochjämförelsepris. Fördelningen av normkvantitetenskall ske enligt principen kvantitet per man och vecka. För övriga stödåtgärder föreslås ett totalbelopppå . Desssi stödåtgärder är pristillägg pa sötvallensfiskoch råräka, pris-utjämningsEidrag för frvst torskfilé,regionalt frakt=;tod, fraklbi-drac tili foderfisk samt bidrag till för att täckaförbundets kostnader for prisöverläggningarna.Härtill kommer kostnad för Svensk fisks administration m m. Enligt fiskels marknadsoedömning anses kostnaden fbr oristillägg bli . Totalkostnaden enligt fiskets säll alt räknauppgår lill ca . Eftersom delegationernas sätt att beräkna förslaoens koslnader grundar sig päbl a olika marknadsbedömningar gör nämnden följande förtydliganden.