prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den fr. o. m. från till höjda socialförsäkringsavgiften avses gefull kostnadstäckning för de löpandepensionsutbetalningarna och därutöver lämna en successiv täckning av de underskott som uppstått i delpensionsfonden.Underskottet var 596 milj. kr. har på regeringens uppdragi en rapport redovisat erfarenheternaav delpensionsförsäkringen t. o. m. . Av rapporten framgår bl. a. alt sammansättningen avgruppen delpensionärer med avseende på arbetsförhållanden, kön m. m. har övertiden varit påtagligt . av de helfidsarbetande harminskat sitt arbete med hälften. Andelen kvinnormed delpension har stabiliserats kring . Vad gäller delpensionsfondens utveckling räknarverket med ett växande uhderskott under hela 1980-talel. Vid oförändradkompensafionsnivå skulle balansmellan influtna avgifter och utgående förmåner uppnås , fondunderskottet skulle då varabetydande. 1 rapporten anges exempelpå hur man genom en temporär avgiftshöjning skulle kunna häva fondunderskotletgenom etl temporärt ökal avgiftsuttag från f. n. fill av avgiftsunderlaget under perioden1982-1986. Fondunderskotlet skulle vid detta högre avgiftsuttag förbytas fillett fondöverskoll . I anslutning fill uppdraget har verket också haftatt behandla frågan om rätt tilldelpension för vissa fackliga och polifiska uppdragstagare (1979/ 80:19, rskr 1979/80:337). Verket, som pekar på enrad avgränsningsproblem i deltasammanhang, lämnar vissa förslag ang. utformning av särskilda bestämmelserför nämnda uppdragstagare. Sammanfattningsvis kan konstateras alt utbetalningarnafrån de allmänna pensionssystemen uppgår lill mycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslagetuppgår således till 34 630 milj. kr. under nästa budgetår. Härtill skall läggas statens och kommunernaskostnader, 3 630 milj. kr.. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 43 förkommunala bostadstillägg och slalskommunala bostadsbidrag fill pensionärer. Vidare tillkommer delpensions- ochATP-utbetalningarna, som för detkommande budgetåret beräknas uppgå tilli runda tal 1 600 resp. 24 900 milj.kr. Totalt kommer kostnaderna för förmånerna från den allmänna pensioneringen och bostadsstödet därmed att uppgåtill ,, vilket innebär en ökning med drygt 10miljarder kr. i förhållande lill motsvarandeberäkningar för innevarande budgetår. Sjukförsäkringssystemet omfattar helabefolkningen. Försäkringen ger rättfill dels sjukpenning vid sjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (. ),dels viss ersättning i samband medläkarvård och läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvårdsbehandlingsamt för sjukresor. Sjukförsäkringens ersättningsregler för öppensjukvård innebär atl patienten vidläkarbesök betalar en enhetlig avgift på högst . per besök i offenlhg vård fr. o. m. ochvanligen . per besök hos privatpraktiserande läkare.Försäkringskassan betalar sedan ersättning enligtfastställd taxa till sjukvårdshuvudmannen resp. läkaren. Motsvarande ersättningsregler gäller även för sjukvårdandebehandling som utförs av annanpersonal än läkare. Patientavgiften är där vid offentlig vård . per besök vid vård hos privatpraktiserande läkare eller sjukgymnast. Antalet ersatta behandlingar i öppen vård har ökatkraftigt. Framför allt har en snabbutveckling skett av hemsjukvården, en vårdform som är av stor betydelse för de äldre och som utgörell gott alternativ till omhändertagande inom den slutna sjukvården. Regeringen har i proposition 1980/81:73föreslagil en förstärkning av skyddetmot höga kostnader för personer med stort behov av sjukvård och läkemedel. Detta högkostnadsskydd skall gälla försåväl lakar- och landlä-karordineradeläkemedel som läkarvård och sjukvårdande behandling i privat och offentlig öppen vård. Skyddet innebäratl en person blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel ochvårdbesök när han har betalat avgiftför 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller , räknat från första inköpet eller besöket.För barnfamiljerna föreslås en extra begränsning av kostnaderna genom atlkoslnadslaket blir gemensamt föralla barn i en familj. De nya reglerna föreslås träda i krafl . När en försäkrad vårdas på sjukhus betalarsjukförsäkringen en vårdavgift pä . per dag fillsjukvårdshuudmannen. För som den försäkradevårdas på .sjukhus görs avdrag från hans sjukpenning. per dag, dock högst entredjedel av den utgående sjukpenningens bruttobelopp. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 44 Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade . Barn ochungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genomlandslingens folktandvård. har dock rätt alt isänder bevilja undanlag för huvudman från skyldigheten att erbjuda behandlingtill barn och ungdomar fr. o. m. det år de fyller 17 år.Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna för tandvård enligl tandvårdstaxanmed . och för kostnader däröver. Kostnader förädla metaller och annat material som används i tandtekniskt arbete betaladestidigare av . Fr.o.m. gäller sammaersättningsregler för tandtekniskt material som för övrig tandvård. tandvårdsulredning (S 1978:01) har tilluppgift att se över tandvårdsförsäkringen. Utredningen beräknas avge sittslutbetänkande angående tandvårdsförsäkringens framtida utformning under år1981. Kostnaderna för sjukförsäkringen beräknas för år 1981lill 24 545 milj. kr. Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen (exkl.föräldraförsäkringen) framgår av följande sammanställning (milj. Den kraftiga kostnadsökningen mellan åren 1970 och 1975beror främsl på införandet av den beskattade sjukpenningen ochtandvårdsförsäkringen . Kostnadsstegringen mellan åren 1980 och 1981föranleds framför allt av lönehöjningarnas effekt på sjukpenningbeloppen samlhöjningar i vårdlax-orna. I följande tabell belyses utvecklingen av antaletsjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 45 Antalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringenpåverkades givetvis av att karensdagarna logs bort . Antalet ersattasjukdagar var därefter i stort sett oförändrat , då antalet genomsnittligtersatta sjukdagar ökade . har antalet ersatta dagarminskat något. Sjuktalet beräknas bli oförändrat för . Sjukfallsfrekvensen har, som framgår av tabellen, ökalunder hela perioden. Däremot har det genomsnittliga sjukfallet blivit kortare. Av följande tabell framgår hur andelen sjukdagar resp.sjukfall fördelar sig på sjukfall av olika längd . De långasjukfallen svarar för av antalet sjukdagar men endast för avantalet sjukfall. För de korta sjukfallen är förhållandet del omvända. Vidarekan utläsas all de korta sjukfallens andel av både sjukfall och sjukdagar ökar. Ur sjukfallsstatistiken för kan utläsas vissaregionala skillnader. Således hade de tre storstadsområdena markant högre antalersatta sjukdagar per försäkrad och anlal sjukfall per försäkrad. Antaletersatta sjukdagar per försäkrad var för 25,6, för 30,4och för 27,8 jämfört med riksgenomsnittet 22,2. Antalet sjukfall perförsäkrad var 1,90 för , 1,80 för och 1,71 för jämförtmed 1,52 för hela landel. Statistiken uppvisar inga påtagliga skillnader mellankvinnor och män vad gällde antalet ersatta dagar och antalet sjukfall perförsäkrad. Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidragoch lill av socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare ochegenförelagare. Socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen utgör fr. o.m. Den tillkallade sjukpenningkommitlén (S1978:04) skall bl. a. föreslå lösningar på frågor om bättre regler försjukpenning för inkomstförluster vid korta sjukfall och bättre anpassning avkompensafion för delårs- och delfidsanslällda. Kommittén har fåtttilläggsdirektiv och skall redovisa förutsättningarnaför atl Prop.1980/81:100 Bilaga 8 46 införaen period under vilken arbetsgivaren skall svara för sjukersättningen i form avsjuklön och förutsättningarna för införande av ökade inslag av självrisk inomsjukförsäkringen. En utredning (S 1979:09) har också tillsatts för atl seöver ersättningssystemet för sjukresor ur organisatorisk och administrativsynpunkl. Därvid skall bl. a. prövas förutsättningarna för att gesjukvårdshuvudmännen elt ökat administrativt och ekonomiskt ansvar för resor isamband med sjukdom. Utredningen väntas redovisa sina förslag . Överläggningar pågår med representanter för sjukvårdshuvudmännenom ersättningarna från sjukförsäkringen lill de offentliga sjukvårdshuvudmännenfr. o. m. . Avsikten är atl resultaten från dessaöverläggningar skall redovisas för i en särskild proposition undervåren 1981. Arbelsskadeförsäkringen omfatlar anställda,uppdragstagare och egenförelagare. Den ger i princip full ersättning förinkomstbortfall lill den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbelsskadeförsäkringen anknyter fill de principer somgäller för invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det ärdärigenom den faktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga atl skaffa siginkomst genom förvärvsarbete som bestämmer livräntans storlek. Livräntan vidarbetsskada skall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som denförsäkrade kan antas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som hantrots skadan kan beräknas få. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med denallmänna sjukförsäkringen på så sätt atl ersättning utgår från sjukförsäkringenför sedan skadan uppkom (samordningstiden). Frånarbetsskadeförsäkringen utgår efter samordningsfidens slut ersättning försjukvårdskostnader inkl. resor och andra kostnader. Vidare utgår sjukpenningoch - som tidigare nämnts - livränta. Livränta kan också utgå till efterlevandeanhörig. Den ersätter årlig inkomstföriusl upp fill samma inkomsllak som gällerför ATP dvs. 7,5 basbelopp som vid basbeloppet . redovisades ca 190 000 anmäldaarbetsskador. beräknas antalet skadefall fill ungefär oförändratantal. av de anmälda skadeärendena avslutas inom samordningstiden. Detinnebär att ersättning från arbelsskadeförsäkringen kan beräknas ulgå i ca 19000 fall . Utbetalningarna från försäkringen var ca 1 160 milj. kr. Arbetsskadeförsäkringen ligger utanför statsbudgetenoch finansieras helt genom avgifter från arbetsgivare och egenförelagare.Arbetsgivaravgiften till arbetsskadeförsäkringen ulgör fr. o. m. 0,6 %av löneunderlaget. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 47 Den allmänna försäkringen administreras lokalt av deallmänna försäkringskassorna och centralt av . Dessutomfinns en besvärsorganisafion som beslår av tre försäkringsrätter och - somhögsta instans - en försäkringsöverdomslol för överprövning avförsäkringskassornas beslut i socialförsäkringsärenden m.m. Antalet nya ärenden hos försäkringsrätterna är störreän vad rätterna hinner behandla. En besvärlig balanssilualion har därföruppstått. En kommitté (S 1980:10) har fillsatls för atl bl. a. skyndsamt utredavilka administrativa och organisatoriska åtgärder som kan vidtas för att minskaärendebalanserna. En särskild kommitté (S 1977:10) utreder frågan om denframlida utformningen av den allmänna försäkringens ADB-system. Kommitténplanerar alt lämna elt slutbetänkande med principförslag tillutformningen av ett framtida ADB-system och en plan för systemels genomförande. Kommittén (S 1979:08) för översyn avriksförsäkringsverkets organisation m.m. har lagt fram ettdelbetänkande (Ds S 1980:7) Former för styrning av försäkringskassornasorganisafion och förvaltningsulgifler. Kommitténs förslag har nyligenremissbehandlats och avsikten är atl förslag i denna fråga skall läggas framlill . Kommittén väntas lägga fram förslagrörande riksförsäkringsverkels organisafion. har i betänkandet (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m.m. lagt fram förslag lill ett enhetligt avgiftssystem somskulle medföra väsenfiiga administrativa lättnader. Det skulle också ge bättremöjligheter till etl korrekt avgiftsuttag. Jag räknar med atl återkommatill regeringen med förslag i denna fråga. 1979/80 Utgift 6 513 708 1980/81 Anslag 6 558 000 1981/82 Förslag 7108 000 Försäkringsöverdomstolen är högsta prövningsinstans försocialförsäkringen. Domstolen har att pröva sådana mål som fullföljs frånförsäkringsrätt och från eller som styrelsenunderställer domstolens prövning. Domstolen har f.n. tio lagfarna och nio ickelagfarna ledamöter. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1981/82 -f 485 000 -1- 47 000 -t- 680 500 -(- 550 000 För /80 har försäkringsöverdomstolenredovisat en resultatanalys. Av denna framgår atl överdomslolen under åretavgjort 1 827 mål och alt viss minskning av målbalansen skett till följd avminskad tillströmning under början av budgetåret. Måltillströmningen harhärefter åter ökat i samband med att antalet avgjorda ärenden hosförsäkringsrätterna ökat. Antalet inneliggande ej avgjorda mål hosöverdomstolen var 1 596 . Pris- och löneomräkning -I- 586 500kr. Den besparing somförsäkringsöverdomstolen har redovisat enligt huvudförslaget innebärpersonalminskning med en tjänst. Var än denna minskning läggs kommer den enligtdomstolen atl medföra minskad målavverkning och försämrade möjligheter fördomstolen alt möta de övriga krav som ställs på domstolen som slutinstans. För bl.a. nya arkivlokaler,upprustning av bibliotek och nödvändig personalutbildning behövs enförstärkning med . För nästa budgetår bör medel förförsäkringsöverdomstolens verksamhet beräknas med utgångspunkt i domstolenshuvudförslag. Med hänsyn till ärendebalansen och till atl antalet nya ärendenkan förväntas öka finner jag dock atl besparingen inle böi' las ul i sin helhetför nästa budgetår. Jag beräknar därutöver . för nya arkivlokaler m.m. Med hänvisningfill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Jag hemställeratt regeringen föreslår alt fill Försäkringsöverdomstolen för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 8 Försäkringsrätterna är första besvärsinslans förfrämst socialförsäkrings-ärenden m.m. som handläggs av de allmännaförsäkringskassorna. Det finns tre försäkringsrätter, nämligenförsäkringsrätten för (fem avdelningar), försäkringsrätten för (fyra avdelningar) och försäkringsrätten för (tvåavdelningar). ng 1981/82 -t- 10 551 000 -H 2 496 000 -H 6 500 -H 175 000 (-1- 603 500) -t- 12 804 500 -1- 2 811 000 För /80 har försäkringsrätternaredovisat en resultatanalys. Avdenna framgår att försäkringsrätterna inte har kunnat avgöra lika många mål som kommit in under budgetåret. Antaletavgjorda mål var 8 646 och antaletinkomna mål 14 980. Detta har lett fill att den redan fidigare besvärliga balanssituationen ytterUgareförvärrats. fanns 19 874 ej avgjorda mål hosförsäkringsrätterna. Pris- och löneomräkning -f . Huvudförslaget innebärpersonalminskning och därmed minskad mål-awerkning. Det är därför intemöjligt att genomföra. Med hänsyn fill målbalans ochmålfillströmning behövs kraffiga personalförstärkningarför alt de redan alltför långa väntefiderna för allmänheten 4 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 50 inteytteriigare skall förlängas. Förstärkning behövs med fem dömande avdelningar, varav en vid försäkringsrätten förNorra och två vid vardera avde övriga försäkringsrätterna. Härutöver behövs förstärkning av föredragande- och biträdespersonalen. Sammanlagtbehövs 61 nya tjänster {+ . Ärendefillströmningentill försäkringsrätterna har ökat sedan dessa började sin verksamhet år 1979och rätterna har f.n. myckel slora ärendebalanser.Riksdagen har på regeringens förslag anvisat medel till betydande personalförstärkningar vidförsäkringsrätterna för innevarande budgetår.Även andra åtgärder behöver vidtas för alt minska balanserna och därmed förkorta handläggningsliderna. En särskildkommitté (S 1980:10) har tillsattsför att bl.a. utreda vilka administrativa och organisatoriska åtgärder som kan vidtas för att minska ärendebalanserna.Kommittén skall arbeta skyndsamt och jag räknar med att vissa förslag frånkommittén skall kunna redovisas . Jag delar försäkringsrätternas mening althuvudförslaget inte bör tillämpas för detta anslag. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget fill . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Försäkringsrätter för /82 anvisa ell förslagsanslag av . är centralförvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmänna försäkringen -dvs. sjukförsäkring med föräldraförsäkringoch tandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering -samldelpensionsförsäkring och arbelsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt för ärenden som rörutbetalning av studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, statskommunaltbostadsbidrag lill pensionärer utan barn och dagpenning till vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingår bl.a. att utöva tillsynöver de allmänna försäkringskassorna,som är lokala organ för den allmänna försäkringen m.m. Utbetalning avförmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg. 1980/81:100 Bilaga 8 Verketbedriver även försäkringsverksamhet enligl lagen om yrkesskadeförsäkringm.fl. äldre författningar inom motsvarande område. I verket handläggs även ärenden angående debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter. För bevakning av rättspraxis inomsocialförsäkringsområdet finns en särskildombudsenhet som även fullgör verkets uppgift att inträda som part vidsocialförsäkringens överinstanser. Verket är vidare redovisningscentral och har ett revisionskontor för ett antalstatsmyndigheter. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektörsamt fem särskilt förordnade ledamöter jämte två personalföreträdare. Verket är organiserat på enadministrativ avdelning, en fillsynsav-delning,en planeringsavdelning, en yrkesskadeavdelning och en ombudsenhet.Avdelningarna är organiserade på sammanlagt 12 byråer och en fristående sektion samt ett revisionskontor.Verkets tekniska byrå med datacentral är placerad i . ng 1981/82 därav för resor till andra länder än de nordiska (58 000) Kostnader för drift av data- a) expenser för eget behov b) expenser för annat än -1- 21 063 000 1980/81:100 Bilaga8 52 -t- 2 957 000 -t- 2 957 000 -t- 8 100 000 -1- 7 000 000 -1- 559 000 -H 559 000 + 10 552 000 Försäljning av publikationer m.m. Ersättning från allmänna pensionsfonden Ersättning frän de allmännaförsäkringskassorna Ersättning från statens löne-och pensionsverk för datadrift m.m. Administrationsbidrag för arbetsskadeförsäkringen (redovisas på inkomsttitel) 46 800 000 -I- 4 000 000 -H 4 000 000 För /80 har riksförsäkringsverketredovisat en resultatanalys. Av denna framgår att verket på grund avotillräckliga resurser måst senarelägga eller eftersätta flera väsentligaarbetsuppgifter. Bl.a. har verkels uppföljnings- och inspektionsverksamhetgentemot försäkringskassorna inle kunnat bedrivas i önskvärd omfattning. Pris- och löneomräkning + . Beträffande huvudförslaget harriksförsäkringsverket inte upprättat någon effektiviseringsplan med hänsyn tillatt kommittén (S 1979:08) för översyn av riksförsäkringsverkels organisationm.m. avser att slutföra sitt uppdrag. Ifrågavarande minskning avanslaget skulle dock innebära att verket inte kan .fullgöra alla sinaarbetsuppgifter. För underhåll och uppföljning av deändringar i syslemel för föräldraförsäkringen som trätt i kraft den 1 juli1980 behövs fortsatt förstärkning med sammanlagt fyra tjänster (-1- 576 000kr. För nästa budgetår bör medel för riksförsäkringsverketsverksamhet i huvudsak beräknas med utgångspunkt i verkets huvudförslag. för personal för uppgifter som avserföräldraförsäkringen. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Såsom anförts av chefen för kommunikationsdepartementeti propositionen (1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten m. m. skullemyndigheternas motivation för rationaliseringar av postrutinerna öka om de islörre utsträckning själva ansvarade för sina portokostnader. En övergång lilldirektdebitering av följesedelsbunden post övervägs därför för riksförsäk- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 53 Ett sådant system skulle innebära att medel överförs fråntjänslebrevsanslaget fill anslag. Det ankommer påregeringen all besluta i denna fråga. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt till för /82anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till försäkringskassornas förvaltningskostnader 1979/80 Utgift 278 805 479' 1980/81 Anslag 265 000 000 1981/82 Förslag 330 000 000 ' Del av förslagsanslaget Bidrag tillsjukförsäkringen. Från anslaget finansieras statens andel avförsäkringskassornas förvaltningskostnader. Ärenden inom den allmänna försäkringen handläggs i förstainstans av de allmänna försäkringskassorna. Allmän försäkringskassa finns ivarje lands-fingskommun samt i kommun som inle tillhör landstingskommun. Försäkringskassornaär självständiga juridiska personer och leds av en styrelse som består avordförande och vice ordförande som utses av regeringen samt fyra övrigaledamöter som utses av eller, i förekommande fall, avkommunfullmäktige. utfärdar anvisningar för kassornasverksamhet. budget fastställs av dess styrelse. Utgifternaför försäkringskassornas administration finansieras på samma sätt somsjukförsäkringens utgifter, dvs. lill med statsbidrag och till medarbetsgivaravgifter. Bestämmelserna om allmänna försäkringskassor återfinnsi lagen (1962:381) om allmän försäkring. En stor del av den verksamhet inomförsäkringskassan, som kräver kontakt med de försäkrade, bedrivs vidlokalkontor och filialexpedifioner. F.n. finns ca 450 lokalkontor och 135filialexpedilioner. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 54 Försäkringskassornasförvaltningsutgifter m. m. (brutto, löpande priser) beräknar att försäkringskassornasförvaltningsulgifler för skall uppgå till 2 190 milj. kr. i pris- ochlöneläget . Beräkningen grundas på kassornas faktiska utgifterför samt prognoser som lämnats av kassorna för resten av år1980. har i skrivelse tillförsäkringskassornas styrelser förutsatt att kassorna vid sin beräkning av 1981års förvaltningskostnader utgår från en nivå som motsvarar fastställdabudget - efter pris- och löneomräkningar - minskad . Mol denna bakgrundoch då några reformer inle förväntas som kommer att medföra behov av ökaderesurser, beräknas förvaltningsutgiflerna för /82 uppgå lill ennivå något under den som beräknats för . Efter avdrag av vissainkomster, huvudsakligen ersättning från AP-fonderna för administrafionen avATP, beräknas nettoutgiften för /82 uppgå fill 2 030 milj. kr.Detta ger ett anslagsbehov för budgetåret på 305 milj. kr. Kostnaderna för försäkringskassornas administrationtäcks på samma sätt som sjukförsäkringens utgifter. Utredningen för översyn avriksförsäkringsverkets organisation har avlämnat betänkandet (Ds S 1980:7)Former för styrning av försäkringskassornas organisation ochförvaltningsulgifler, i vilket föreslås att ett system med rambudgeteringinförs för kassornas förvaltningsulgifler. Anslaget för försäkringskassornasförvaltningsutgifter skall enligl förslaget behandlas enligt samma teknik somgäller för övriga anslag på statsbudgeten. Det nya systemet föreslås tillämpasfr.o.m. Remissbehandlingen av utredningsförslaget harnyligen Prop.1980/81:100 Bilaga 8 55 avslutats.Jag har för avsikt att återkomma till regeringen med förslag om proposifion ifrågan fill innevarande . Del är angeläget att motsvarande restriktivabudgetprövning som gäller för statliga myndigheter tillämpas också för deallmänna försäkringskassorna. I avvaktan på genomförandet av ett nyttbudgeteringssystem bör få i uppdrag att följakostnadsutvecklingen hos försäkringskassorna och utfärda de anvisningar sombehövs för att de principer som gäller för genomförandet av statligamyndigheters huvudförslag skall lillämpas även för försäkringskassornasförvaltningskostnader . Med utgångspunkt i riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar och en besparing motsvarande myndigheternas huvudförslagsaml med beaktande av en viss löne- och prisutveckling under åren 1981 och 1982beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 330 milj. kr., vilket innebär enökning från innevarande budgetår med 65 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört omfillämpning av principerna för myndigheternas huvudförslag påförsäkringskassornas förvaltningskostnader, 2. till Bidrag till försäkringskassornasförvaltningskostnader för /82 anvisa ell förslagsanslag av . 27 528 475 591 29 980 000 000 34 630 000 000