prop · G40362 · 1980-12-31 00:00:00 — menar att det från kostnadssynpunkt ärviktigt att möjlighet finns att vid sidan om SPAR utnyttja andra begränsaderegister för personnummerkontroll. Exempel på della är socialstyrelsensmedicinska födelseregister (MFM) som personnummermatchar sill register mot . Detta är naturligtvis alt föredra framför samköming mot detbetydligt mer omfattande SPAR. vid Lunds universitetframhåller med hänvisning till att en del länsstyrelser uppgeit att man likavälkan använda deras register att det till följd av befolkningens rörlighet ärotympligt att söka efter en även relativt måttlig population i skildalänsstyrelsers register. Från kommunalt håll har DALK:s förslag föranlett en hel delkommentarer. anför att del mot bakgrund av all bolagelutvecklat system inom sjuk- och socialvården är av vital betydelse att bolagelhar tillgång till akluella register över invånarna i landsting resp. kommuner. DALK:suppfattning, alt kommuner och landsting bör ha valfrihet all vända sig lilllänsstyrelsen i det egna länet eller till SPAR vid avisering avpersonuppgifter, är enligt bolagets mening riktig. är länsstyrelsensbefolkningsregister att föredra. Aktualiteten på regislerförändringar blir hög.Vissa tillämpningar inom sjukvården och den sociala administrationen kräverdetta. Vidare är uttag och aviseringar från register bådeenklare och mindre kostsamma. 1 ett senare skede kan SPAR, med de utvecklingstendensersom finns, bli mer intressant. Bolaget förutsätter dock attdator-datorförbindelse blir möjlig och att registerinnehållet utvidgas (jfravsnitt 5). kornmun använder uppgifter om folkbokföring,inkomsttaxering och fastighetslaxering som finns i personregister hoslänsstyrelserna i ett 30-tal syslem. Persondalabasen över kommunens befolkninganvändes interaktivt i ett tiotal system. Bara i det patieniadminislrativasystemet för anropas databasen /limma(undersökning ). Patientadministrativa syslem håller på attinföras i hela landet. DALK har på sidan 47 i promemorian antagil att man kanutgå från terminalåtkomsl till SPAR. I interaktiva system skulle en sådan lerminalåt-komslinte vara praktisk möjlig då man skulle behöva kalkyleramed en kapacitet inom SPAR-systemel på ca 300 transaktioner/ sek. Kommunen fåralltså räkna med en försening om uppgifterna skall hämtas från SPAR i stället för som direkt hos 1980/81:62 43 Delta förorsakar kommunen extra koslnadertill följd av ökad registrering och korrigeringar av extra transaktioner.Kommunen förordar därför all kommunerna får hämta berörda uppgifter som hitlillsdireki från länsstyrelsernas personregister. De i promemorian föreslagnalagtexterna bör formuleras så att ell sådant tillstånd klart framgår. Principielltär kommunen orolig för datautveckling av typ SPAR-system. Man bildarytterligare en instans som informationen måsle passera (lag) innan den kan nåsav de lokala användarna, varifrån den ursprungligen kommer. Sett urdatautvecklingssynpunkt är det omöjligt för en lokal instans att med utgångspunktfrån rikscentrala register konstruera rationella system. måste manräkna med distribuerad dalabehandling som medger direkt behandling av dellokala informationsbehovet. Frågan om uttag av informalion från ettdecentraliserat SPAR-system får i så fall en annan bakgrund. Kommunen anserdärför att lagtexten inte bör knytas lill en bestämd systemlösning (centralbearbetning). Det vore därför naturligt att kommuner, som , fårtillstånd att hämta information direkt från personregister. ADB-beredningsgruppen anför att det - för de frågor somberedningsgruppen arbetar med - är av stor betydelse att regionala och lokalamyndigheter får möjlighet att utnyttja den egna personregisterför olika registerutlag. upplyser att kommunerna använder uppgifter om befolkning,inkomsttaxering, fastighetstaxering etc. som finns i pesonregister hoslänsstyrelserna. Dessa uppgifter används i ett flertal ADB-system. Förbundetförutsätter att kommunerna även i framliden får tillgång till dessa register. anför alt DALK:s tidigare förslagskulle ha medfört en sämre kvalitet på landstingens register än omuppdateringen sker direki från länsstyrelsernas register. Eftersom DALK nuföreslår alt bl. a. landstingen även fortsättningsvis kan utnyttjalänsstyrelsernas register för uppdateringsändamål har förbundet ingainvändningar mol förslaget. vid betonar önskvärdheten i att kommuneroch länsorgan har möjlighet att utnyttja länsbanden för undersökningar somavser det egna länet. Ur integritelssynpunkt kan inget slå alt vinna i attmyndigheterna tvingas göra sina körningar mot ett register som innehåller uppgiflerom en mångdubbelt större population än den deras undersökningar tänks omfatta.Med nödvändighet måsle det också vara så all ett register av SPAR:s typ,oavsett vilka resurser som sätts in i uppdateringsarbelel, riskerar alt varamera inaktuellt än de register från vilka uppgifterna är hämtade. Aktualiteteni registeruppgifterna är myckel väsentlig för urvalsdragning, både förmyndigheter och forskningsinstitutioner. Av denna anledning förordar nämndenatt möjlighel ges all utnyttja länsbanden även för undersökningar som omfattartvå-tre län. Nämnden har svårt att se alt detla skulle medföra ökade integriielsrisker.Att urvalsuppgiflerna är så akluella som möjligt är betydelsefullt även ur 1980/81:62 44 Det minskar t. ex. risken för attenkäter utsänds till avlidna personer. vid universitetdiskuterar utförligt DALK:s förslag med utgångspunkt från den medicinskaforskningens behov av pesonuppgifter. vill framhålla attpersonuppgifter av det slag som SPAR innehåller inle sällan blir akluella imedicinsk forskning. I klinisk medicinsk forskning är del vanligt med eflerundersökningarsom innebär all man - ibland försl efler - vill följaupp patienter som behandlats på visst sätt, t. ex. med en bestämd operationsmetodeller med ett vissl läkemedel, för att värdera behandlingsresultatet i storteller för all efterforska eventuella biverkningar. Personefterforskningen kan isådana fall avsevärt underlättas genom SPAR som ju ger aktuella adresser tillde överlevande patienterna. Inte sällan är emellertid sådana uppföljningsundersökningarockså inriktade på att kartlägga dödsorsakerna för de personer som avlidit. Uppgiflerom dödsorsaker kan endast erhållas från (), därdödsbevisen förvaras. Det har därför varil naturligt för medicinska forskareatt i sådana situationer vända sig direkt lill SCB såväl för adressaktualiseringfrån SCB:s register som för kompletterande uppgifter om de döda personerna. Enskyldighet för forskarna att i fall som detta alltid utnyttja SPAR för denförsta fasen i uppföljningen ter sig onödigt krånglig, rakultetsnämndenförutsätter därför att det hitlills använda förfarandet skall kunna utnyttjasäven i fortsättningen, om det bedöms vara den mest praktiska lösningen.Bedömningen torde kunna ske vid datainspektionens prövning av ansökan rörandesådana projekt. Personuppgifter från folkbokföringen blir också oftaaktuella i epidemiologiska studier för vilka de geografiska och socioekonomiskafolkbokföringsuppgifterna är av särskilt intresse. Den av DALK förordade registerutvidgningenär i detla sammanhang av värde. Del kan i denna typ av forskning gällaurvalsdragningar av konrollmaterial matchade på visst sätt eller andrauppföljningar av befolkningsurval. I många av dessa fall kommer SPAR att kunnabli till slor hjälp. vill emellertid framhålla att i vissafall är sådan epidemiologisk forskning begränsad till viss kommun eller visstlän, I dessa fall kan ett utnyttjande av länsstyrelsernas personband te sig meslpraktiskt. noterar med tillfredsställelse att DALK:s nyaförslag är mindre rigoröst när det gäller styrningen lill SPAR, och attförslaget bl. a. ger statliga myndigheter möjlighet att som ett alternativ tillSPAR utnyttja länsstyrelsernas personband. vill därförframhålla att det är önskvärt alt universitetsinstitutioner med denna typ avlokaliserat databehov även i fortsättningen kan få utnyttja länsstyrelsernasregister. Prövningen kommer även i delta fall rimligen att ligga pådatainspektionen. 4.3 Vidareanvändning av myndigheternas uppgifter Datainspektionen och ADB-beredningsgruppen diskuterar meraprincipiellt frågor om vidareanvändningen av myndigheternas uppgifter, vilkelhar samband med DALK:s förslag om styrning lill SPAR. Prop, 1980/81:62 45 Datainspektionen understryker vikten av den principiellaargumentering som låg bakom DALK:s tidigare förslag och som är grundad på denattitydförändring till ett fritt nyttjande av offentliga personregister somvuxit fram hos allmänheten i . Datainspektionenvidhåller alt risk för olillbörligl intrång i personlig integritet föreligger,om uppgifler som samlas in av myndigheter för ett vissl besläml administrativtändamål också utnyttjas för andra och senare uppkomna behov. Inspektioneninstämmer i att allmänhetens oro för sådana bearbetningar ökar och all det -som DALK beskriver - finns starka skäl för att bättre och merövergripande reglera hur vidareanvändningen av myndigheternas uppgifler skallfå ske. gäller särskill om uppgifterna skall användas för att tillgodosekommersiella intressen eller ändamål som saknar anknytning fill denursprungliga registreringen. En sådan reglering får självklart inte inkräkta påoffentlighetsprincipen men lorde ändå kunna klargöra i vilken ulslräckningmyndigheter skall erbjuda särskilda tjänster i sådana fall däroffentlighetsprincipen inte åberopas. Tills vidare accepterar dock datainspektionenall principiella invändningar får slå tillbaka för denna kompromiss. Vad gällerdet nya riksaviseringsbandel ges datainspektionen möjlighet alt senare prövanär och om det även på denna punkt bör gälla enhetliga regler. DALK behandlar under avsnittet om styrningen till SPARfrågan om vidareanvändning av personuppgifter som myndigheterna samlat in förvissa bestämda ändamål. ADB-beredningsgruppen vill för sin del fästa uppmärksamhetenpå den konflikt som hår föreligger mellan två skilda samhälleliga intressen.Det är å ena sidan behovet alt för främst skyddet av den personligaintegriteten starkt begränsa möjligheterna att utnyttja insamlade personuppgifterockså för andra ändamål än de som de ursprungligen avseits för och del är å denandra sidan myndigheternas behov att för sin planeringsverksamhet i så Slor ulslräckningsom möjligt kunna utnyttja den information som finns i olika adminislrativaregister. I tilläggsdirektiven (Dir 1979:103) för beredningsgruppen framhållsatt "gruppen i del fortsatta arbetet bör lägga särskild tonvikt vidutnyttjande av befintlig informalion från register som har skapats för olikaadministrativa ändamål. Därmed kan särskild dalainsamling för samhällsplaneringhållas tillbaka". Det förslag till en samlad lösning för den regionala ochlokala samhällsplaneringen som beredningsgruppen enligt tilläggsdirektivenockså skall utarbeta måsle såvitt beredningsgruppen nu kan se till myckel stordel komma att bygga på just utnyttjande av sådan informalion om personer,fastigheter, företag m. m. som samlats in för olika administrativa ändamål. Dellorde vara den enda praktiskt och ekonomiskt framkomliga vägen för attmöjliggöra för samhällsplaneringen alt utnyttja korrekta och akluellauppgifter. DALKbehandlar i samma avsnitt också, särskilt med hänsyn lagen lill länstyrelsernasverksamhet, intresset av alt en enhetlig bedömning sker över hela landet av vadsom bör vara tillåtet och vad som inle bör accepteras när det gällerframställningar om externt utnyttjande av uppgifter i myndigheternas register.DALK för också ett resonemang om behovet av närmare Prop.1980/81:62 46 reglering av externt och internt utnyttjande av informalioni länsstyrelsernas olika register bl. a. för samhällsplaneringens ändamål. Omdet förda resonemanget nu eller i annat sammanhang leder fram lill en sådanreglering är det angeläget att begreppen externt och internt preciseras så attde ges samma innebörd i olika lagar, förordningar och tillämpningsföreskrifter. 5 Registerinnehåll m. m. DALK:s förslag om vilka personuppgifter som skall finnas iSPAR har i slor utsträckning godtagits av remissinstanserna. Från flera hållförs emellertid fram önskemål om ytterligare uppgifter, under del att andrabetonar vikten av att regislerinnehållet med hänsyn till inlegritetsriskernabegränsas. Särskilt intresse har tilldragit sig frågor om registrets aktualitetnär det gäller adresser. DALK:s överväganden såvitt gäller direktreklamspärroch söknycklar har rönt ett blandat mottagande. 1 stort helt positiva lill DALK:s förslag omregisterinnehåll är kammar-rätlen i , , RRV ochlänsstyrelsen i . förklarar alt den för sin verksamhet harstor användning av ett befolkningsregister som läcker hela riket. SPAR användseller kommer all användas av styrelsen för personnummerkontroll och sökning avpersonnummer, registeraktualisering saml även urvalsdragning av persongrupper.För att centrala hälsoregisler som t. ex. cancerregistret skall kunna fungerasom forskningsregister krävs rikstäckande befolkningsregister för personnummerkonlroll.För delta ändamål molsvarar SPAR med föreslagel registerinnehåll uppställdakrav. i , som förklarar sig inte hanågon erinran mol det föreslagna registerinnehållet, hyser emellertid vissabetänkligheter beträffande den trend mot en fortsatt utökning av regislerinnehålleti SPAR, som kan skönjas vid en jämförelse mellan det ursprungliga SPAR och detnu föreslagna. förutsätter att den utökade användningen av SPARkommer att medföra ett ökat tryck på en alltmer omfatiande registerinformationi detta riksomfattande register. Ur integritelssynpunkt kan en sådan utvecklinginle vara önskvärd. konstaterar vidare att bestämmelser om regislerinnehålletenligl förslaget till regislerförordning om SPAR skall meddelas av datainspektionenefler samråd med DAFA. Del ligger ett utomordentligt stort ansvar pådatainspektionen att skapa garantier för att inle SPAR, som tillkommit i syfteatt främja skyddet för den personliga integriteten, får en rakt motsatt effekt,påpekar . Också framför betänkligheter mot ettalltför omfattande registerinnehåll. I förslagets åttonde paragraf omtalas vilka uppgifter somSPAR innehåller. Från denna förteckning framgår all antalet uppgifler ärväsentligt fier än första paragrafens "statligt person- ochadressregister". 1980/81:62 47 framförts alt, om detla centrala register bedömsnödvändigt, regislerinnehållet bör begränsas så mycket som möjligt.Förteckningen i den åttonde paragrafen bör därför begränsas lill personnummer,namn och adress med ett tillägg beslående av en hänvisning till för personenaktuellt länsregister. Ettytterligare skäl för denna begränsning av informationsmängden är attinformationen skall vara aktuell. Då DAFA skapar registret genom samköming avandra register, ulan direktansvar genom datainsamling, torde det vara mycketsvårt alt hålla någon större grad av tillförlitlighet och aktualitet med denföreslagna mängden uppgifter. Institutet yttrar vidare: En mycket utmärkande tendens inom datorområdet är alltenklare möjligheter för dator-datorkommunikation och datanät för terminalanslutning.Exempelvis kommer snart en nod till del inlernalionella dalanätet TYMNET attanslutas fill det nordiska datanätet NPDN. Möjlighelerna till kontroll av var erraktuell terminalanvändare är placerad torde i denna miljö vara liten. En"svensk" användarbeteckning kan exempelvis utnyttjas från en terminali . En annankonsekvens av möjlighelerna inom datakommunikalionsområ-dei är alt man låter endator "emulera" en viss lerminallyp. Ur den centrala datornssynvinkel uppträder användaren som om han utnyttjade sedvanlig terminal, medanhan i själva verket låter sökresultaten direki och automatiskt gå in på egnaskivminnen. Det är på detta sätt en teknisk trivialitet att successivt överförastora mängder information till lokala datorer. Det är givet alt med dessa tekniska möjligheter regislerinnehålletbör hållas så litet som möjligl. Datainspektionen menar att den samköming av registren förfolkbokföring, inkomsttaxering och fastighetstaxering man ex officio erbjuderallmänhet och myndigheter måste motsvaras av reella inlegriletsvinsler. Datainspektionendelar helt DALK:s uppfattning att uppgifler som kan bli föremål för sekrelessprövninginte skall ingå i SPAR. Över huvud skall ev. utvidgningar ske med storförsiktighet. Det finns anledning att betänka att registret redan tillförts såmånga uppgifter-särskill av ekonomisk natur-att man med lätthet kan skapa enbild av den enskilde som inte är okänslig från integritetssynpunkt. Det finnsdärför skäl att särskilt uppmärksamma utvidgningen med de nu föreslagnauppgifter om "sammanräknad inkomst" och "taxeringsvärde" påfastighet. Varje utbyggnad av SPAR bör åtminstone innebära att annan"dubbelregistrering" upphör. Den nu föreslagna utvidgningen skalldärför ställas i relation lill inlegriletsvinsler som kan göras i form avutebliven registrering när den nya folkbokföringens- och skatteväsendetsorganisationer behandlas. Datainspektionen har anledning att redan i dettasammanhang framföra åsikten att del inte kan anses försvarbart att t. ex.inrätta någol nytt samlingsregister hos med ändamål som skullekunna tillgodoses genom SPAR. Statskontoretpåpekar att del i länsstyrelsernas register för vissa personer finns en s. k.spärrmarkering som innebär att utlämnande av adressuppgift sker först efternoggrann prövning. Anledningen är alt dessa personer kan 1980/81:62 48 vara hotade på ett sådant sätt att deras personligasäkerhet skulle vara i fara om deras adress utlämnades ulan sådan prövning.Denna spärrmarkering sätts efler samråd med polismyndighet. Statskontoret anseratt en motsvarande markering bör införas även i SPAR för att skyddet skall blieffektivare. i framför motsvarandesynpunkter. DALK:s förslag att uppgift om födelsehemori skall utgå urregistret godtas av postverket, Svenska försäkringsbolags riksförbund.Dagligvaruleverantörers förbund. vid anseremellertid att uppgifler om födelsehemori inte bör utgå. Ur forskningssynpunktär det enligt nämnden ofta så att de dala man får fram genom SPAR måstekompletteras med denna uppgift för vidare medicinsk-genetisk analys.Rikspolisstyrelsen erinrar om att del i 2 § passförordningen (1979:664)föreskrivs att vid en passansökan skall inges ett personbevis eller ett annatintyg om bl. a. sökandens födelseort. Slyrelsen finner det önskvärt alt SPARförses med denna uppgifi. Ett fullt utbyggt SPAR skulle då kunna användas för slagningi dessa ärenden och kravet på ingivande av personbevis kunna slopas. vid iGöteborg förordar också att uppgiften om födelsehemort behålls. Som skäl anförnämnden alt uppgiften är av belydande intresse för mobilitetsstudier. Att uppgifter om uppbörds- och taxeringsdistrikl utgår urSPAR tillstyrks av postverket och tillstyrker även alt fastighetsbeleckning anges i klartext. Svenska annonsörers förening.Svenska bokförläggareföreningen, , ,, och tillstyrker att "vissa fa s t i gh e t s a n-knutna uppgifter" tillförs registret enligt förslagel.Att sådana uppgifler och uppgift om sammanräknad inkomst skall tas med i SPARkritiseras däremot av slalskontoret, som yttrar: DALK föreslår att SPAR kompletteras med vissa fastighelsanknutnauppgifter och med uppgift om sammanräknad inkomst. Statskontoret anser att man,innan nya uppgifter förs in i SPAR, noga bör utreda behovet av uppgifterna. Såhar skett beträffande de uppgifter som finns i registret. Kommittén harvisserligen som motiv för de avsedda kompletteringarna bl. a. anfört attuppgifterna är starkt efterfrågade. Detta kan emellertid enligl verkels meninginte anses utgöra ell tillräckligt motiv. Det är i och för sig - som kommilténframhåller - viktigt att utnyttjandet av offentliga uppgifter för andra syftenän dem för vilka de insamlats så långt möjligl sker i överblickbara ochkontrollerade former. Statskontoret anser emellertid all 1980/81:62 49 man bör klarlägga uppgifternas användningsområden ochnärmare studera riskerna för missbruk, innan de nu föreslagna kompletteringarnagörs. Att sammanräknad inkomst bör las in i SPAR förordasemellertid av postverket, LÖ, TCO och Svenska försäkringsbolags riksförbund.Postverket yttrar helt allmänt alt om DALK:s förslag om författningsregleringav SPAR genomförs, så kommer företag och organisafioner inom den enskildasektorn i framliden att vara hänvisade fill SPAR för registeraktualisering,urvalsdragningar m. m. Det är då betydelsefullt att SPAR innehåller alla deuppgifter som finns i länsstyrelsernas och DATE.MA:s register. CFD framhåller att restriktivitet bör iakttas när detgäller utlämnande av uppgifter om sammanräknad inkomst. Flera remissinstanser föreslår att vissa ytterligareuppgifter än de DALK har föreslagit förs in i SPAR. Svenska annonsörers förening. ,och , anser att byggnadsåroch tomtyta för fastighet bör tillföras SPAR. De nu nämnda organisationerna förordar också alt uppgifiom yrke/ titel tas med i registret. Denna uppfattning delas av ,som menar att en tillförlitlig yrkesuppgifl skulle vara av stort värde.Styrelsen framhåller att den taxerade inkomsten f. n. är den enda variabeln av socio-ekonomisknatur. I brist på annat måsle den användas vid urvalsdragningar. Det finnsdock andra möjligheter att erhålla denna typ av information, t. ex. från folk-och bostadsräkningarna 1960, 1970 eller 1975 beroende på hur aktuellexponeringsuppgift som önskas. Eftersom SPAR skall utgöra ett register somsuccessivt uppdateras och där gamla uppgifter ej sparas kan det aldrig helttäcka slyrelsens krav på befolkningsregister. Uppgifter måste även hämtas frånandra källor än SPAR. Dagligvaruleverantörers förbund.Direktförsäljningsföretagens förening. Svenska annonsörers förening. , och föreslår alt uppgifler om telefonnummer och vistelseadressförs in i registret. Också föreslår att telefonnummer tas in iregistret. Svenska annonsörers förening. ,och menar alt SPAR börinnehålla uppgift om familjeinkomst (maka och makes sammanlagda inkomst). Dennauppgift kan nu fås efler viss bearbetning av uppgifterna i registret men medtvå månaders leveranstid. Tilltalsnamn bör enligl postverket, statskontoret,och markeras i registret.Enligt riksförbundet utreds denna fråga av DAFA. Del är enligt riksförbundetsmening av stor belydelse all denna utredning snabbt blir färdig. 4 1980/81. 1980/81:62 50 starka styrning till SPAR som föreslås blir del avutomordentlig vikt alt korrekta namnuppgifter återges i registret. Om en personhar flera förnamn varav tilltalsnamnet är placerat sist finns del - om ingenmarkering av tilltalsnamn sker - risk att delta ej inryms i SPAR:s namnfälteller att det endast blir markerat med initial. föreslår även altdel i fältet för samhörighetsbeteckning tas in uppgift om personnummer förbarn. Försäkringsbolagen har bl. a. för genomgång av familjens samladeförsäkringsbehov önskemål om sådana fullständiga uppgifter. Enbart uppgift ombarns födelseår och -månad är inle tillräcklig för della ändamål. DAFA upplyser att de försök som gäller markering avtilltalsnamn har skett i samarbete med postverket och alt de preliminäraresultaten är myckel goda. Statskontoret konstaterar att SPAR enligt 8 § förslagettill registerförordning skall innehålla uppgift bl. a. om förmögenhet. I SPARregistreras f. n. beskattningsbar förmögenhet endasl om den överstiger 200 000kr., i de fall förmögenhetsskatt skall utgå. Den skattskyldiges uppgifter om förmögenhetblir i övriga fall ej föremål för någon närmare granskning avskattemyndigheterna och blir alltså av lägre kvalitet. Med hänsyn härtill anserstatskontoret alt uppgift om förmögenhet bör intas i SPAR enligl nuvarandepraxis, vilkel bör komma till uttryck i förordningen. anser alt regislerinnehållet i ett senareskede bör vidgas lill att innehålla fullständiga uppgifler om taxering,uppgifter för hantering av områdesstalisfik (t. ex. SCB:s nyckelkodregister) m.m. samt uppgifler om förmögenheter även . Om ell enhetligtinkomstbegrepp tillskapas enligt den modell och de riktlinjer som har angetts ibelänkandet av socialpolitiska samordningsutredningen (SOU 1979:94), bör dettaingå i SPAR, anser bolaget.