prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — Särskilt viktig ärrespekten för mottagarlandets värderingar, solidariteten med strävanden somstöds genom biståndet och medvetenheten om de egna värderingarnas relativitet.Kursen tar upp olika teman alltifrån svensk biståndspolitik, utvecklingsteorier- utvecklingsstrategier och biståndsarbe-tarrollen till familjens situation ochhälsofrågor. Dessa kunskapsområden, gemensamma för alla utresande, bildar bakgmndtill den enskildes studier av det egna uppdragslandet, sektorn och arbetet. Enfördjupning av land och projektkunskaper sker ofta i form av projektarbete inomkursens ram och med hjälp av tillkallade resurspersoner. Kursledarfunktionen iden allmänna förberedelsekursen är av central pe- 1980/81:117 22 En väsentlig del av denna funktion är att se till att varjedeltagare konfronteras med ovanstående frågeställningar och om möjligt blirvarse sina egna reaktioner och attityder rörandet det som behandlas samt flrtillfälle att bearbeta sina upplevelser med hjälp av övriga deltagare ochkursledningen. Denna funktion hos kursledningen har lett till att alla kurserbemannas med två kursledare. En strävan är att i sådana ledarpar kompletterakursgårdens permanenta stab med tillfälliga kursledare som representerar t exSIDA i eller annan organisation, som har något att erbjuda iutvecklingsarbetet. hemvända biståndsarbetare anlitas ocksä. Vidkursgården i arbetar fömtom föreståndaren tre kursledare, enmaterialansvarig och tre kursassistenter motsvarar 7 manår medhänsyn tagen till deltider. Fyra befallningar på kursgården ingår i SIDAs ordinarietjänsteuppsättning och belastar SIDAs personalanslag. Övriga personalkostnadertas från sakanslaget för rekrytering och utbildning av fältpersonal tillvilket budgetsiffrorna nedan hänför sig. Kursgården har som ovan angivitsmöjlighet att utöver tillsvidareanställda anlita föreläsare och att korttidsanslällapersonal för hela kurser eller delar av dem. Normalt brukar man anlita 15-20personer per kurs. /80 har hållits II allmännaförberedelsekurser med 200 deltagare till 20 länder. Genomsnittligt har varjekurs haft deltagare till 5 länder. Budgeten för de allmänna kurserna var1979/80 varav 385 000 i dagpenning till kursdeltagarna (motsvarandeförsäkringskassans sjukpenning). Den genomsnittliga kurskostnaden ochdeltagare har beräknats till . Språkträningutgör en lika självklar del av SIDA:s förberedelse som de ovan beskrivnaallmänna förberedelseavsnitten. Även om mängden språkutbildning varierar medde utresandes förkunskaper och de krav som finns uppställda för varje tjänst ärendast undantagsvis de utresande så kompetenta att de helt kan avstå frånspråkutbildning. Deinom SIDA:s verksamhet vanligast förekommande arbetsspråken är engelska,portugisiska och swahili. SIDA anordnar tvåveckors intensivkurser i allmänrespektive arbetsorienterad engelska. I portugisiska består SIDA:s kurs av fyraveckors självstudier i hemmet på nybörjarnivå med telefonstöd från SIDA följdav fyra veckors inlensivutbildning på i och som tredjeled fyra veckors fortsatt inlensivutbildning vid i . Swahilihar blivit allt viktigare för biståndspersonal tillTanzania och måste kunna användas parallellt med engelska eller t. o. m. som förstaspråk. Därför ger SIDA nu kurser enligt samma mönster som gäller förportugisiskan, dvs. 4-t-4-)-. Den sista fyraveckorskursen är föriagd tillZanzibar fr. o. m. . Ifranska och spanska har SIDA f. n. inte någon reguljär utbildning annat än somdel av SIDA:s långsiktiga intemutbildning. SIDA medverkar dock till attutbildning finns tillgänglig vid behov. Ivietnamesiska och i lokalspråk såsom amharinja, setswana, chibemba och lao tarSIDA fram självstudiekurser och försöker finna lärare som kan stötta deltagarevilka ägnar sig åt sädana studier. SIDA försöker också ordna enstakaintensivkurser i dessa språk när speciella behov påkallar det och kan medverkatill att ta fram resurser för språkundervisning i andra ur svensk synvinkeludda språk. Prop.1980/81:117 23 En väsentlig del av denna funktion är att se till att varjedeltagare konfronteras med ovanstående frågeställningar och om möjligt blirvarse sina egna reaktioner och attityder rörandet det som behandlas samt färtillfälle att bearbeta sina upplevelser med hjälp av övriga deltagare ochkursledningen. Denna funktion hos kursledningen har lett till att alla kurserbemannas med två kursledare. En strävan är att i sådana ledarpar kompletterakursgårdens permanenta stab med tillfälliga kursledare som representerar t exSIDA i eller annan organisation, som har något att erbjuda iutvecklingsarbetet. hemvända biståndsarbetare anlitas också. Vidkursgården i arbetar fömtom föreståndaren tre kursledare, enmaterialansvarig och tre kursassislenter. Bemanningen motsvarar 7 manår medhänsyn tagen till deltider. Fyra befattningar på kursgården ingår i SIDAs ordinarietjänsteuppsättning och belastar SIDAs personalanslag. Övriga personalkostnadertas från sakanslaget för rekrytering och utbildning av fältpersonal tillvilket budgetsifTrorna nedan hänför sig. Kursgården har som ovan angivitsmöjlighet att utöver tillsvidareanställda anlita föreläsare och att korttidsanslällapersonal för hela kurser eller delar av dem. Normalt brukar man anlita 15-20personer per kurs. /80 har hållits 11 allmänna förberedelsekurser med200 deltagare till 20 länder. Genomsnittligt har varje kurs haft deltagare till5 länder. Budgeten för de allmänna kurserna var 1979/80 varav385 000 i dagpenning till kursdeltagarna (motsvarande försäkringskassanssjukpenning). Den genomsnittliga kurskostnaden och deltagare harberäknats till . Språkträningutgör en lika självklar del av SlDÄ:s förberedelse som de ovan beskrivnaallmänna förberedelseavsnillen. Även om mängden språkutbildning varierar medde utresandes förkunskaper och de krav som finns uppställda för varje tjänst ärendast undantagsvis de utresande så kompetenta att de helt kan avstå frånspråkutbildning. Deinom SlDA:s verksamhet vanligast förekommande arbetsspråken är engelska,portugisiska och swahili. SIDA anordnar ivåveckors intensivkurser i allmänrespektive arbetsorienterad engelska. I portugisiska består SlDA:s kurs av fyraveckors självstudier i hemmet på nybörjarnivå med telefonstöd från SIDA följdav fyra veckors inlensivutbildning på i och som tredjeled fyra veckors fortsatt intensivutbildning vid i . Swahilihar blivit allt viktigare för biståndspersonal tillTanzania och måste kunna användas parallellt med engelska eller t. o. m. somförsta språk. Därför ger SIDA nu kurser enligt samma mönster som gäller förportugisiskan, dvs. Den sista fyraveckorskursen är föriagd tillZanzibar fr. o. m. . Ifranska och spanska har SIDA f. n. inte någon reguljär utbildning annat än somdel av SIDA:s långsiktiga internutbildning. SIDA medverkar dock lill attutbildning finns tillgänglig vid behov. Ivietnamesiska och i lokalspråk såsom amharinja, setswana, chit)emba och lao larSIDA fram självstudiekurser och försöker finna lärare som kan stötta deltagarevilka ägnar sig åt sädana studier. SIDA försöker också ordna enstakaintensivkurser i dessa språk när speciella behov påkallar det och kan medverka tillatl ta fram resurser för språkundervisning i andra ur svensk synvinkel uddaspråk. 1980/81:117 24 1Sveriges programländer med biståndskontor åligger det kontoren att hjälpabiståndsarbetarna all identifiera fortbildningsbehoven och att åtgärda dem.Kontoren skall därvid i första hand utnyttja de resurser landet kan ställa tillförfogande och därtill underiätta för uppdragslandet atl i egen regi genomförasådana aktiviteter som landet har intresse av. En annan viktig form avfortbildning i uppdragslandet som stöds av biståndskontoren är språkutbildningbåde i arbetsspråk och i lokalspråk. 1många länder där SIDÄ;s personalinsatser är stora finns eller har funnits särskildautbildningsansvariga (Training Officers) med ansvar för uppföljning avutbildningsverksamheten på fältet. har denna del avverksamheten på mänga håll kommit all tonas ned. Skälen härför har varit flera;atl den utbildningsansvariges arbetsuppgifter bör skötas av de sektor-ochprogramansvariga som normalt har alla yrkeskontakter med biståndspersonalen;att utbildningen riskerar att få karaktär av kuratorsverksamhet och utbildningför svensk gruppsammanhållning snarare än atl ge utblickar för ökadinternationalisering och att intresset för deltagande varit varierande. Ett annalviktigt skäl har också varit brist på personal vid bislåndsambas-saderna vilketlett till att uibildarna kommit atl utnyttjas för andra ändamål. Det haremellertid ånyo börjat diskuterats om inle dessa tjänster åter skulle ges slörrevikt inom administrationen av personalbiståndet i samarbetsländerna. Därså har kunnat ske har SIDA samarbetat med lokala utbildningsinstitutioner för atlge land- och lokalspråksutbildning. Erfarenheterna har varit blandade. Det harsom regel visat sig svårt att få en kontinuitet i ulbildningen och metoder ochresurser har ibland varit av sådant slag atl det inte gått atl fortsättasamarbetet. Mot delta kan anföras alt just detta är en god introduktion tillförhållandena i u-land. Det finns emellertid någonstans mellan dessa bådasynpunkter en gräns för vad som kan vara försvarbart. SIDA prövar emellertidallt framgent olika former av samarbete med lokala institutioner. Ett exempelhärpå är det inledda samarbetet i swahili med ett språkinslitut på . 3.3.1.4SIDA:s utbildning till biståndsambassaderna samt övrig internutbildning FörSlDA-personal och medföljande vuxna familjemedlemmar gäller samma principer förutbildning som för biståndspersonal dvs. de skall ha tillräckliga kunskaper iarbetsspråket, gärna även kunskaper i lokalspräk och en allmän förberedelseinför arbetet i den nya miljön. Utbildningen i swahili är obligatorisk för stationeringi och . T. o .m. fick personal lillbiståndsambassaderna samma allmänna förberedelsekurs som biståndsarbetarna.Sedan denna av utresande SIDA-personal kritiserats som för allmän och för liteorienterad mot arbelel vid biståndsambassaderna infördes vid iUppsala särskilda åtta dagars förberedelsekurser för utresande tillbiståndsambassaderna. Som komplement till förberedelseutbildningen anordnasockså individuella briefingprogram av varierande längd. Språkutbildningen föreutresa är liksom för biståndsarbetarna baserad på testresultat som ställs emoten för varje tjänst upprättad språk- 1980/81:117 25 profil.Som regel deltar utresande SIDA-personal sedan i den ordinarie språkutbildningenpå Lövudden. Eftersom utbildningen omfattar SIDA-personal betraktas denbudgetmässigt som intemutbildning även om den till större delen genomförs avverkets faltutbildningssektion. Budgeten för förberedelse för tjänstgöring vid biständsambassaduppgår till och betalning sker via intemdebitering. Utbildningenstår öppen även för utresande UD-personal och vuxna familjemedlemmar menanvänds endast i mindre omfattning av dem. Som skäl för detta har bl. a.anförts att tiden för omstationering frän ett land till ett annat varit kortoch att mänga som omstationeras till biständsländer har tidigare u-landserfarenhet. InomSIDArs övriga intemutbildning är det vid sidan av språkutbildningen inte såmycket som görs med mälet att kunna förstå och arbeta i och med främmandekulturer. Det mesta av utbildningen bedrivs i form av korta kurser och ämnensom administrationen, svenska, kommunikation, muntlig framställning ochledarutveckling dominerar. Två kurser behandlar utvecklingsroll ochbiståndsmetodik. Därtill kan en kurs om konsultupphandling indirekt sägasbehandla frågor av vikt för samarbetet med . Annars förekommer u-landsrintiktadutbildning mest inom den fackutbildning som anordnas internt av SlDA:ssektorbyråer. Någon mer långsiktig yrkesutbildning för biständsadministratörersom den i och finns ej. Det förekommer dock att ettantal personer får tjänstledighet med B-avdrag för att studera för arbetetviktiga ämnen. Dämtöver lämnas vissa bidrag till litteratur för studier sombedöms som angelägna för verket. Språkutbildningeninom SIDA sker dels via Vuxengymnasiet, dels via lärare som anställs pätimbasis. Genom Vuxengymnasiet anordnas kurser i franska, spanska ochportugisiska som C-språk. Samarbete sker med UD ifråga om dessa kurser. Dettaär nödvändigt eftersom kravet på 12 elever per kurs annars inte alltid kanuppfyllas. Denegna undervisningen vidtar på högre eller specialiserade nivåer, normalt efterdet atl elevema uppnått 2,5 enligt SIDA:s skala. Den kan vara upplagt på såsätt att den innehåller , sex eftermiddagspass (fyra timmars)samt tjugo timmars enskild undervisning. Hämtöver finns enveckaskurser i t. ex.förhandlingsfranska och förhandlingsengelska. Även dessa kurser sker isamarbete med UD. Det material som används är normalt anpassat tillarbetssituationen och utgörs bl. a. av tidskrifter frän och artiklar omafrikanska länder. Normalt ges bäde för- och eftertesl, och ibland förekommeräven större utvärderingar. Lärarna är timanställda och betalas enligt utländsktlektorsarvode (/timme inkl. LKP) eller förintensivkurser (ca 5 500/). Intemutbildningsbudgetenomfattar /80 1,04 MKr, varav för utbildning avhemmapersonalen och för förberedelse för biståndskontorstjänstgöring.Språkutbildningen svarar för varav går tillförberedelse inför u-landstjänst. Det totala antalet utbildningsdagar peranställd har beräknats till i genomsnitt högst 10 arbetsdagareller . 1980/81:117 26 Grundstommeni UD:s internutbildning är den långa utbildningen av nyanställdahandläggare. Antalet kursdeltagare /80 var 17, varav 3 internrekryteradeoch 14 som valts ut bland över 1 000 sökande. Utbildningen är uppbyggd påavvägda delar praktisk tjänstgöring, språkträning och kompletterande teoretiskträning. Strävan är alt utforma den indviduella delen av utbildningen så, attden kompletterar handläggarens tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. Efter ulbildningenskall dellagarna vara väl förberedda för tjänstgöring vid utlandsmyndighet. Måletför handläggamtbildningen är följande: "Eftergenomgången utbildning bör handläggaren Dkunna handlägga kommersiella, konsulära och administrativa ärenden samtinformationsfrågor Dbesitta goda kunskaper om , svensk förvaltning, svensk utrikespolitik,handelspolitik, biståndspolitik och internafionell rätt Dkunna formulera skriftliga rapporter och promemorior samt bereda och föredraolika ärenden Dkänna till arkivets funktion samt behärska bokföring, kurirsändning, telex,radio, chiffer och maskinskrivning D ha viss kännedom ominternationell förhandlingsteknik Dväl behärska engelska, ha god behandling av franska i tal och skrift samt ommöjligt även ha gmndläggande kunskaper i ett tredje språk, företrädesvis ryska,spanska eller tyska D vara informerad omförhållandena i sitt kommande slaiioneringsland." övriga allmänna internutbildningen dominerar som pä SIDA kortare kurser iförvaltningskunskap, skriftlig och munfiig framställning samt chefsutbildningoch samarbetsträning. Andra viktiga inslag i utbildningen är seminarier föratt följa upp utvecklingen inom olika områden av vikt för utrikesförvaltningensom i t. ex. sjöfart, totalförsvar, handel samt inrikes-och utrikespolitik. Personaloch medföljande makar som skall resa ut till u-land har möjlighet att genomgå förberedelseulbildningi SIDA:s regi, men denna möjlighet används endasi i mindre omfattning. Tjänstledighetmed B-avdrag för vidare studier förekommer och enskilda personer kan fl gälängre specialutbildning vid svenska och utländska universitet. har av naturiiga skäl behov av ett myckelstort antal språk och utbildning artangeras i olika omfång och med olikaambitionsnivå i 33 språk. Intresset för rena lokalspråk uppges på gmnd avarbetets karaktär inte vara sä stort. Nästan samtliga som arbetar inom UDbehärskar engelska väl, men det finns också etl behov av kunskaper i franskaoch spanska. Nivån är dock generellt lägre och ytterligare utbildning anses imånga fall behövas. UDharegen undervisande personal (huvudsakligen i franska), men köper också i höggrad utbildning från olika organisationer I huvudsak tillgodoses behoven påföljande sätt: 1980/81:117 27 Inomhandläggarutbildningen, som innehåller a. engelskagenomförda av b. franskaantingen som en specialinriktad 20-poängskurs genomförd av i eller som B- eller C-språk i den kommunala vux enutbildningens (Komvux) regi c. en kortare kurs idiplomatisk franska med lärare från UD d. eventuell intensivkursi ytteriigare språk allt efter stationeringsort. 1den kontinuerliga .språkutbildningen, som är elt led i UD-personalens fortbildningsprogram. a. franskasom B-gymnasiekurs i Komvux regi samt som poslgymnasial kurs genom lärare som timanställs av UD b. portugisiska somgymnasiekurs i Komvux regi c. ryska som poslgymnasialkurs genom lärare timanställd av UD d. spanska somgymnasiekurs i Komvux regi e. tyska som poslgymnasialutbildning genom lärare timanställd av UD. Specialkurser(ofta intensivkurser) inför utlandsslationering eller förflytt ning. Dessa varierar givetvis mycket ifråga om omfattning och inriktning. Elt fiertal organisationer och förelag anlitas för undervisning. Som tidigare nämnts samarbetar man med SIDA eller utnyttjar SIDA:s utbildning på Lövudden när det gäller t. ex. portugisiska och swahili. Nägra har deltagit i de intensivkurser i engelska och franska som anordnas av . Ofta är liden för förberedelser inför förflyttning kort. In dividuella intensivkurser är därför vanliga. Man anlitar då i privata språkutbildningsförelag och studieförbunden saml språkskolor i utlandet. Andralösningar förekommer också. Två personer studerar t. ex. finska på tjänstetid.Ett antal personer deltar i korrespondensuibildning via . Ca 30personer stationerade utomlands studerar engelska via s. k. långdislansundervisninganordnad av . Härutöver läser ca 20 engelska eller franskavid universitet på kvällstid. Omfattningenav UD:s språkutbildningen är, som framgår av ovanstående stor. Totall dellogunder ht 1979 145 personer i de kurser som arrangerades i inom UD,därav 45 i Komvuxkurser och 15 i intensivkurser i samarbete med SIDA. Till de145 skall också läggas dem som deltar i den språkutbildning som ingår i handläggarutbildningen. Sammanlagtdeltog 424 personer dvs. av personalen i någon språkutbildning somarrangerades inom eller genom UD under /79; 5 500utbildningsdagar användes vilket motsvarar 4 per anställd. Budgeten förspråkutbildning omfattar ca för innevarande budgetår av en totalbudget på 2 MKr. Antalet utbildningsdagar för övriga ämnen, exklusive handläggarutbildningen,var 6 000 eller 5 per anställd. Inommissionen och övriga enskilda organisationer som Afrikagrupperna och UBV serman ofta hela kedjan av urval, utbildning, u-landsarbete och återföring som enenhet. 1 finns grupper som på frivillig basis arbetar akfivt med attstödja verksamheten i och att informera om förhållandena där. 1980/81:117 28 InomAfrikagrupperna (avsnitt 2.2.3) har bildats fackgrupper inom sjukvård, jordbrukoch pedagogik. Dessa grupper fungerar som en länk mellan den svenskaresursbasen och solidariietsarbetarna i u-land och medverkar vid denyrkesmässiga förberedelsen före utresa. Rekryteringoch utbildning börjar med en uttagning till urvalskurser. Under denna ges vissinformation till de sökande. De som antas kallas sedan till ett Ivåveckors förberedelseseminariumsom ligger till grund för den slutliga uttagningen. Efter urvalskursendiskuterar man individuellt med varje dellagare motiven för utresa och vederbörandesmöjligheter att göra ett bra arbete i u-land. Det förekommer alt man lackar nejtill kandidater men oftare att man gemensamt kommer överens om att en personskall vänta med u-landsuppdrag tills han/hon hunnit skaffa sig mer mognad ocherfarenhet och/eller språk- och yrkeskunskaper. Afrikagrupperna anser själva altdenna satsning på urvalsutbildning har varit lyckad. Sedan starten har cirka150 personer deltagit. Utvärderingar som gjorts har varit mycket positiva. Ianslutning till varje förberedelseseminarium planeras också in en uppföljningsom föriäggs lill ett veckoslut . Dessa träffar ägnas åtfortsatta studier och planering inför ett eventuellt arbete i . För solidariletsarbetaresom har arbeiat klart men som väntar på språkutbildning och utresa anordnas s.k. avstampsseminarier. 1 dessa går man igenom aktuell information omtjänstgöringsländerna och ger praktiska råd och anvisningar inför utresan. SärskiWvikt läggs också vid Afrikagruppernas behov av information från dem somarbetar på fältet. Afrikagruppen sänder också regelmässigt personal inom hälsosektorntill kursen i u-landshälsovård vid vilken till delfinansieras av SIDA. Man har goda erfarenheler av denna kurs. I u-land anordnarAfrikagmpperna regelbundna möten och seminarier. Information om dessa mötentillställs hemmaorganisationen. Brev och rapporter spelar för övrigt en vikligroll i Afrikagruppernas informations- och utbildningsverksamhet. Mansamarbetar i sin utbildningsverksamhet med folkhögskolor, men har anmält visstbehov av hjälp med enkla kursgårdsfaciliteter för förberedelseutbildningensolika stadier. Afrikagruppernasspråkutbildning omfatlar endasi portugisiska. följde man SlDA:sutbildning i detta språk, men har föriagl hela in-tensivstudiedelen lill etlprivat språkinslitut i , Centro Audiovisual de Linguas. Utbildningensträcker sig över , med fyra limmars undervisning per dag. Dennakurs föregås normalt av självstudier i via vuxengymnasium ochstudieförbund. Inom Afrikagmpperna är man inte helt nöjd med nuvarandearrangemang. Bland annat anser man att antalet undervisningstimmar i Lissabonär för litet och man försöker bygga ul undervisningen genom att i utbildningenta mer kontakt med portugisiska organisationer utanför Centro Audiovisual. Afrikagruppernaskulle ha velat utnyttja SlDA:s utbildning bl. a. i portugisiska mer än mangör . Alt det inte blivit så beror dels på att SIDA endast kunnat erbjuda ströplatservid uppkomna vakanser och dels på att de volontärbidrag som utbetalas av SIDAtidigare inte räckt till för att betala vad SIDA tar för deltagande i kurs. Manvalde därför alt flytta huvuddelen Prop.1980/81:117 29 Kursmaterialet för de inledande självstudiernahar dock utarbetats i samarbete med SIDA. Diskussioner pågår medSIDA om att ätemppta samarbetet med utbildning i portugisiska. InomUBV (Utbildning för biståndsverksamhet) genomförs förrekryteringskurser medspanska och latinamerikakunskap som huvudämnen. Medan förkurserna pågår sökerorganisationen lämpliga arbeten för de aktuella volontärerna. Dessa kurserutgör den gmnd från vilken den vidare utbildningen sedan planeras.Språkutbildningen i spanska i vilken land- och fackutbildningen är integreradomfattar åtta veckors intensivutbildning i , föriagd fillJakobsbergs folkhögskola, och vid ett språkinstitut i Bolivia.Språkutbildningen är utformad helt efter UBV:s egna behov och i stor omfattningmedverkar organisationens egna medlemmar som organisatörer och lärare. Utbildningsverksamhetenär inom de flesta missionssamfund omfattande. Utmärkande för denna utbildningär dess religiösa förankring och betoningen av goda kunskaper i lokalspråk. Ilikhet med de tidigare nämnda Afrika-gmppema och UBV har många missionssamfundsom mäl för utbildningen att låta deltagania få "spegla" sinpersonlighet och sina förväntningar mot samfundets mäl och verksamhet men medmer betoning på självurval. Man lägger stor vikt vid familjens roll undervistelsen i u-land och medföljande vuxna familjemedlemmar deltar alltid iutbildningen. Det är för övrigt vanligt att båda makarna sänds som jämbördigamissionärer eller missionsarbetare. samarbetar i utbildningennära med till missionen knutna folkhögskolor Delar av utbildningen föriäggsockså utomlands både av kostnadsskäl och för värdet av en tidig konfrontationmed en annan kultur. I stationeringslandet lar ofta mottagande kyrka på sig ettansvar för att utbildningen på plats fullföljs. Volontärer som sänds ut med volontärbidragfrån SIDA får som regel samma utbildning som övrig personal. Mänga sänderregelbundet deltagare både till Sandöskolans 10-mänaderskurs och till kursen i u-landshälsovårdsom anordnas av (avsnitt 4.2.3.1).