prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Kostnaden för inköp och installation av enmanöverulrustning uppgår enligt lill högst 35 000kronor. (3) Olika slag av kompletterandearbeten - del kan gälla investeringar i kontrollrum, transport av utrustningtill platser enligt den föreslagna spridda lokaliseringen, iordningställande avutrymmen för kompressorer, särskilda förslärkningsarbelen pä byggnader förplacering av ljudgivare m. m. - drar en viss kostnad, uppskattningsvis entredjedel av beloppet för larmgivarna. I beloppet ingår ocksåanläggningsavgifter för de teleledningar som behövs för alt larmet skall kunnautlösas från kärnkraftstationerna. (4) Utformning avkonslmktionshandlingar för installationsarbetena, sammanställning avdokumentation över den färdiga utrustningen samt information till allmänhetenorsakar kostnader som har beräknats till för varjekärnkraftstalion. Vid beräkningen av beloppet har beaktats atl arbetet i storadelar skall kunna ske gemensamt för de fyra kärnkraftstationerna. Resultatet av kommitténs med utgångspunkt i deangivna värdena utförda kostnadsberäkning redovisas i följandesammanställning. Den totala kostnaden för 127 nya tyfoner vid de fyrakärnkraftstationerna uppgår enligt kalkylen till 4,3 milj. kronor, dvs. omkring35000 kronor i genom-snift per larmgivare. Det beräknade beloppet varierarmellan 950000 och 1,25 milj. kronor för var och en av de fyrakärnkraftstationerna. verket m. m. Det skall framhållas att kostnaden per larmgivareenligt kommitténs kalkyl väsentligt understiger det genomsniltsbelopp somstatens vattenfallsverk redovisar för de av begärda nyatyfonerna vid kärnkraftstalion. Sex nya larmgivare skulle där fordraen investe- 1980/81:90 Bilaga2.6 622 ringpå något mer än - eller i genomsnitt perlarmgivare. Det finns flera förklaringar lill denna skillnad. En är enligtföreträdare för att larmet skall kunna utlösas bådefrån kärnkraftstationen och från och fordrar därför en relativtkomplicerad manöverutrustning. Som har framhållits skall larmsystemetkunna utnyttjas såväl vid haveri i kärnkraftstationen som vid en olycka medkondenserade gaser i anslutning till bruket. I beloppet för ingårvidare en förhållandevis omfattande teleutrustning, bl. a. i form av fastateleförbindelser mellan bruket och kärnkraftstalionens olika kontrollrum. Enannan förklaring till skillnaden är att kostnaderna för konstruktion ochdokumentation för de redan planerade arbetena vid måste slås ut på eltbegränsat anlal larmulmstningar. Slutligen skall nämnas att statensvaltenfallsverks beräkningar omfattar kostnader för centralförvaltningensadministrativa förberedelser för de planerade investeringarna. Kommittén utgåri sin beräkning frän att denna typ av arbete skall belasta de ordinarieanslagen för berörda verksamheter. Underhållskostnaderna kan med ledning avcivilförsvarsstyrelsens erta-renheter beräknas till per aggregatoch är, dvs. för del föreslagna larmsystemet vidvar och en av de fyra kärnkraftstationerna. Till kostnader för driften avlarmanläggningarna hör för varjekärnkraftstation avseende abonnemang av ledningar från kraftstationen tilllarmgivarna. Kostnaderna för regelbundna prov av utrustningen kan däremot inteberäknas i detta sammanhang. Inte heller kostnader bl.a. för de ändringar av signalkaraktären som civilförsvaret har föreslagits attgöra på vissa larmorter kan nu närmare anges. Kommittén bedömer emellertidsamtliga de memtgifter som kommer att begära teckningför som förhållandevis marginella. Länsstyrelserna, som enligt kommitténs förslag fårdet direkta administrativa ansvaret för utbyggnaden av alarmeringen runtkärnkraftstaUo-nerna, bör åläggas att tillse att de avsedda åtgärderna ärgenomförda före en viss tidpunkt. Kommittén anser att larmsystemet skall byggasut snabbt. Om statsmakterna fattar beslut om principerna föralarmeringen, bör det vara möjligt att få utrustningen installerad och utprovadsenast . En sådan snabb utbyggnad av systemet underlättassannolikt i väsentlig grad om kraftproducenterna fär disponera denlarmutrustning som har beställt men ännu inte hunnitinstallera. i framhåller isamrådsyttrandet att den anser installationsarbetena kräva betydligt längre tidän som kommittén föreslår. 1980/81:90 Bilaga2.6 623 Länsstyrelseni anser atl tidsplanen kan hällas endasi om uppsättningen avlarmgivarna ges prioritet i samtliga led av arbetet. Kommittén vill framhålla att en snabb utbyggnad avtyfonalarmeringen med den omfattning utbyggnaden skulle få sannoliktförutsätter en särskild lagstiftning som medför att berörda markägare ärskyldiga atl tåla det inträng som installationen av en larmutrustning innebär. 7 Övriga åtgärder som fordras för att alarmeringen skall fylla sin funktion Flera åtgärder måste vidtas om alarmeringen skallfylla den funktion som år avsedd - att se till att de som hotas av radioaktivaämnen efter etl haveri söker skydd på det sätt som är lämpligt. Kommittén anseratt de boende och andra som regelbundet vistas inom larmomrädena måste informerasom att larmutrustningen installerats - vidare att signalen betyderattdetaljerade uppgifter om läget och behovel av skyddsåtgärder lämnas irundradion. Sädana meddelanden behöver förberedas. Redan nu har det utarbetatsmallar som anger vilken typ av besked som informationen bör innehålla.Förberedda meddelanden finns både hos lokalradion och hos riksradion. I det härsammanhanget skall framhållas att rundradion, om människorna skall behållaförtroendet för alarmeringssystemet, också bör ge besked när s. k. obefogadelarm har utlösts. Kommittén anser vidare att de praktiska åtgärdernaför skydd pä platsen eller för evakuering måsle vara väl förberedda. Delbeliövs en organisation för transport av människor från olika institutioner -t. ex. skolor, daghem, äldersdomshem och sjukhus. Möjligheterna till skydd påplatsen bör också v.tra kartlagda och redovisade för dem som det gäller. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 625 Redovisning av uppdrag angående telekommunikationer förberedskap mot kärnkraftolyckor 1 Fömtsättningar.................................................. 626 1.2 Underiag ................................................... 626 1.3 Avgränsning .............................................. 626 1.4 Tidsförhållanden ......................................... 627 2 Grundvärden .................................................. 627 2.1 /sambandssystem .......... 627 2.2 nät ........................................... 627 2.3 Försvarets telenät FTN ............................... 628 3 Systemförslag................................................... 629 3.1 Gmnder ..................................................... 629 3.2 Altemativbeskrivning .................................... 631 3.3 Diskussion ................................................... 631 3.4 Övrigt......................................................... 632 4 Tidsförhållanden ............................................. 632 5 Förordat alternativ ......................................... . 632 6 Genomförande av valtalternativ ........................ 632 6.1 Gmnder ..................................................... 632 6.2 Förmedlingsbarhet ........................................ 633 6.3 Geografisk utformning ................................. 633 6.4 Kostnadssammanställning ............................. 634 6.5 Bild och skriftöverföring.................................. 634 7 Uppdragsförslag, förvaltningoch underhåll .......... 635 8 Sammanfattning ............................................... 635 9 Samråd ......................................................... 635 1980/81:90 Bilaga2.7 626 Regeringen uppdrar åt Överbefälhavaren att i samrådmed strålskyddsinstitutet, , statens kärnkraftinspeklion och berördalänsstyrelser utreda möjligheterna atl med hjälp av försvarets radiolänknätbygga ut telekommunikationerna mellan de centrala myndigheterna och berördaorgan i de regioner där kärnkraftverk finns. Regeringen uppdrar vidare åt strälskyddsinstitutetatt i samråd med berörda civila och militära organ ytterligare utreda hurtelekommunikationerna mellan kärnkraftverken och berörda länsstyrelser kanförbättras. Utgångspunkten för ifrågavarande utredningar skallvara atl ett effektivt samband skall kunna upprätthållas vid en olyckaoberoende av det allmänna telenätet. Särskilt bör sambandsmedleneffektiviseras sä atl länsstyrelserna kan kontaktas omgäende av respektivekärnkraftverk vid ett larm. Försvarsstaben har tillsammans med televerketscentralförvaltning och bildat en mindre arbetsgrupp föratl bereda uppdraget. Tillfälle lill diskussion och samordning har givits medberörda myndigheter , , och . SSI har i tidigare arbete anlitat Teleplan förutredning. Teleplan har på olika sätt kontaktat av verksamheten berördamyndigheter och utformat en rapport. Bedömda sambandsbehov, huvuddelen avexisterande signalnät samt förslag till lösningar med vissa kostnadsberäkningaringår i rapporten. Vid remissbehandling av rapporten har en del bristerkonstaterats. Med hänsyn lill given uppgift behandlas här intehur radiosamband skall ordnas. Vidare behandlas endast i begränsad omfattninghur bättre samband för fjärrskrift och väderprognoser skall organiseras. Denfortsatta redovisningen har i första hand inriktats på telefonisamband. För att kunna klarlägga hur landsomfattande sambandlämpligen skall ordnas redovisas även regionalt samband och utnyttjande avteleverkets tjänster. I detta underlag redovisas inte de olika åtgärder somlokalt och regionalt erfordras för att förbättra anslutningarna tillteleverkets nät i syfte att öka uthålligheten trafikalt och fysiskt. SSI() kommer att överlämna förslag till sådana åtgärder. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 627 Med hänsyn till den tid och resursinsats somerfordras för att etablera nya, säkra telekommunikationer samt att regeringenanbefallt skyndsamma åtgärder måste verksamheten delas i två etapper. På kortsikt () är det endast rimligt att genomföra enkla åtgärder ibefintliga system. På () kan de system som kräverplanering och projektering anpassas till behoven för detta speciella samband. Olika studier av ledningsverksamhet samterfarenheter från övningar har klart påvisat ett antal grundläggande fakta sommåste beaktas vid konstmktion av uthålliga ledningssystem. och sambandssystemet är tväsamverkande delar. En bra lokalisering och fördelning av befogenheter påverkarpositivt möjligheterna att utöva en effektiv ledning. Sammanhanget mellan vald ledningsorganisation förfred och nödvändig krigsorganisation bör vara sådant att en övergångunderlättas. Ett allmänt grundvärde som också måste beaktas ärkarakteristiska egenskaper för de olika sambandsmedlen: tråd, radio ochradiolänk. Radio kan bl. a. störas (även oavsiktligt) och avlyssnas men har högrörlighet. Radiolänk (som i grunden är en riktad radioförbindelse) kan även denavlyssnas och störas men använda frekvenser och teknik gör det svårt utantekniska förberedelser. Direkta förbindelser (tråd och radiolänk) måstefungera i varje enskild punkt för att ge avsedd funktion. Förmedling är ettsätt att kringgå detta, men måste nät och anslutningar dimensionerasså att risken för spärr minimeras. Att på flera olika sätf ansluta abonnenter tilltrafiknät kan verka vara en överdimensionering. Syftet är emellertid att skapavägar, som är verkligt oberoende alternativ till varandra och inte kan påverkasav samma fel. För att kunna återskapa oberoende vägar vid inträffade fel ochvid ändringar/ omgrupperingar i ledningsorganisationen, bör förmedlingspunkterinrättas. Begreppet nät används ofta med tvåbetydelser. avses transmissionsnät och ibland avses dettrafiksystem som kallas det allmänna telefonnätet (ATN). transmissionsnät omfattar tre nivåer:riks-, lands- och lokalnät där lokal- och landsnäten till största delen bestårav fysikaliska kablar 1980/81:90 Bilaga2.7 628 pålängre avstånd försedda med förstärkning. För riks- och i någon mån landsnätenanvänds koaxialkablar och radiolänkar med mängkanalsystem (bårfrekvens - bf ochdigitala - PCM). Andelen radiolänk är f.n. relativt liten men ettökat införande sker i samband med digitalisering på alla nivåer. Transmissionsnätet användes för följande störretrafiknät: ATN, telex, nordiskt datanät (NPDN), särskilda datanät. Dendominerande delen är ATN. Stmkturmässigt är ATN nivåindelat pä ett sått somliknar riks-, lands-och lokalnäten. Stationer indelas i EFS, NFS (Fjärr och NärFörmedlings Stationer) för den långvåga trafiken samt med RKS(RiksKnutStationer) KS (knutstationer och ÄS (ändstationer) för lokaltrafiken.Nätet dimensioneras med tvä typer av trafikvägar hög- och lågspärrsvior.Lågspärrsvior inrättas på så låg trafiknivä som möjligt när ett starkttrafikintresse föreligger mellan tvä områden. väljs i första hand och fårdärmed en hög beläggningsprocent. Lågspärrsvior inrättas alltid mellantrafiknivåer saml på den högsta nivån. De görs sä stora att de tillsammans medhögspärr-viorna kan ta hand om den totala högsta belastningen i helatrafiknätet. Abonnenter är endast anslutna , KS och ÄS.Länsalarmerings-centraler och avdelningar ansluts dockdessutom till EFS och NFS. Direktanslutning på fjärrförmedlingsnivåer(FS-anslutning) ger tillgång till god kapacitet för i första hand långvägatrafik. Vid "trafikslormar" i nätet är det svårt att förutsåga hurfunktionerna kommer att påverkas och vilka nivåer som ev. kommer ati: störas.Sannolikheten för att komma fram på fjärrförmedlingsnivån bedöms som god men enför varje samtal garanterad framkomlighet kan icke lämnas. Genomtrafikomkopplingar kan viktig trafik prioriteras (manuellt förfarande). Nätet är sammansatt av följande (), försvarets kablar (endast i vissaområden) och resurser i nät (förbindelser såväl fredsuppkoppladesom förberedda). De ovan redovisade Iransmissionsresurserna ingår i ett sammanhängandelandsomfattande stomnät. Det är således endast försvarels kablar och FFRL somär helt fysiskt åtskilt från fysiska nät. För att överföra trafiken utnyttjas de tillgängligatransmissionsresurserna för att anordna bl. a. ett gemensamt trafiknät:Försvarets automatnät (ATL). Den redovisade nätkonstruktionen gör det möjligtatt med vissa begränsningar överföra tal, skrift, bild och data. FTN är etl system som är konstruerat för beredskapoch krig. Det innebär att under normal fredsberedskap är stomnätet i drift.Reparations- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 629 beredskapenbegränsas till normal dagarbetstid som i vissa fall kan utökas t. ex. vid övningar.Hela ATL utom anslutningar till ej bemannade krigsanläggningar är i drift. Förförebyggande och felavhjälpande underhåll av FTN utnyttjas personal frånförsvarels leleservicebaser, vilka finns grupperade på åtta platser i landet. Underhållet utföres normall under ordinariearbetstid 07.00-16.00. Någon organiserad jourtjänst under övrigtid behövs f. n. inte för försvarets freds verksamhet. I FTN stomdelar finnsm.h.t skador en omfattande redundans varför sannolikheten för fel i denna delär låg. Anslutningsdelen däremot byggs normalt med ej dubblerad utrustning(dock med liten felsannolikhet). Abonnentanslutningar till automatnätet ATLtestas automatiskt frän nätet som erhåller larm vid feltillfällen. Detta ärviktigt i nät som har mycket liten trafikstyrka i fred. För att etablera ett väl fungerande och säkertsamband fordras tillgång exklusiva förbindelser som ej påverkas av annantrafik och att den "egna" trafiken över dessa förbindelser kan påverkast. ex. genom prioriteringar. Säkerheten kan även tillgodoses genom altalternativa sambandsvägar finns Ullgängliga. I enlighet med uppgiftenredovisas möjligheter lill utnyttjande av försvarets telenät. I alternativeningår dock även nät då de båda systemen inte bör behandlasseparat. har i en särskild arbetsgrupp utarbetatförslag till hur sambandet skall förstärkas mellan vissa centrala myndigheteroch berörda länsstyrelser/kärnkraftverk. Målsättningen är atl förslaget skallkunna genomföras efter beslut. Resultatet från televerketsberedning har efter hand inarbetats i de alternativ, som redovisas här. Tillgängen till olika signalnäl bör regleras iförmedlingspunkter eftersom alla abonnenter inte var för sig kan ges tillgångtill alla typer av förbindelser. Två typer av förmedlingspunkter föreslås, encentral (i ) och en regional. Det är fördelaktigt om dessaförmedlingscentraler finns i anslutning till den centrala resp. regionalaledningsorganisationen. Förmedlingspunkterna har den mycket viktigauppgiften att kunna vidarebefordra trafik från ett sambandsmedel till etlannal. Dessa övergångar möjliggörs ofta endast efter komplettering med tekniskutrustning. Det måste klart specificeras vilka behov avförmedlingsbarhet som skall föreligga. I förmedlingspunkter kan också de kravpå prioriteringar m.m. som rör utnyttjande av tillgängliga sambandsmedelpraktiskt effektueras. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 630 Länsalarmeringscentralen är enalternativ lokalisering för regional förmedlingspunkt därför att - den har bratrafikmöjligheter i nät bl. a. genom anslutning i den högstatrafiknivän dit övriga abonnenter ej är direkt anslutna - den hartelefonister som kan prioritera och styra trafiken över olika anslutningar - den har direktaförbindelser till regionala och lokala räddningsorgan - den hartillgång till ett yttäckande radiosamband - den är väl förtrogenmed räddningstjänstens samband. Länsalarmeringscentralerna uppfyller emellertidinte kravet på närhet 1 televerkets- och försvarets nätkan samband ordnas på i huvudsak följande sätt. Anslutning till högsta trafikniväATN-F innebär automatiskt förmedlad trafik i nät med exklusivmöjlighet att styra trafikdirigering i nätet (prioritera). Anslutning till lägsta trafiknivänATN-L innebär automatiskt förmedlad trafik pä samma villkor som övrigaabonnenter i nätet. Stelt uppkopplade förbindelser iteleverkets transmissionsnät som är oberoende av övrig trafik i nätet ochexklusivt disponeras för speciellt ändamål. I nät förekommertransmissionstekniskl överföring i både radiolänk och kabel. Anslutning till automatiskförmedlat trafiksystem (ATL). Sluten abonnentgrupp kan ordnas. Systemet är trafikalt skilt från nät medantransmissionsmässigt sett förbindelser utnyttjas både i ett fast stomnät avradiolänk FFRL och i regionala trädnäl som oftast är anordnade i televerketskablar. Nedan redovisas och diskuteras fyraalternativa lösningar för de aktuella länen. Utöver dessa alternativ föreslåsatt i angränsande län förstärkes sambandet mellan länsstyrelse och LAC med enstel förbindelse i nät. De diskuterade alternativen ärgjorda mot bakgrund av fredsorganisationens behov. Det är självfalletförmånligt om övergången fred-krig inte innebär att nya sambandsvägar måsteskapas och nya ledningsförhållanden i övrigt uppstår. Det vore också rationelltom gjorda investeringar kunde användas även för andra ändamål inomtotalförsvarets ram. Underlag saknas emellertid för en sådan bedömning. 1980/81:90 Bilaga 2.7 631 Alt I utnyttjar förmedlad trafik iteleverkets allmänna telefonnät ATN och motsvarande i försvarets telenät.Förmedlingspunkterna är anslutna till både ATN-L och ATN-F. Alt. 2 utnyttjar förmedlad trafik iteleverkets nät enligl alt. 1 saml etl exklusivt samband över stelaförbindelser i nät. Alt. 3 är alt. 2 med anslutningar i försvarets telenätenligt all. Alt. 4 är etl begränsat antalanslutningar i FFRL kompletterat med vissa stela förbindelser i televerkels nätinom region. Fördelar Tillgäng till skilda fysiskatransmissionsvågar Fri förmedlingsbarhet i tvä skilda nät utan manuellinblandning Vakthavande befäl vid ett antal staber och förband inomförsvaret samt vissa större civila flygplatser kan nås över försvarets telenät. Nackdelar Framkomligheten iteleverkets nät kan begränsas genom spärrning främst regionall i anslutningtill kärnkraftverket. Nackdelen kan delvis reduceras genom införande avirafik-bortkopplingssystem vid vissa av stationer. I de aktuellaområdena är f. n. inte något sådant syslem planerat. Fördelar Tillgång till tvåtrafikvägar varav en utgör en stomme som enbart disponeras för detta ändamål. Nackdelar De två skildatrafikvägarna kan delvis vara anordnade i samma fysiskatransmissionutrustning. I den omedelbara närheten av I.ex. ett kärnkraftverkkan således både ATN anslutning och stel förbindelse gå i samma kabel. Detexklusiva nätet är stelt uppkopplat och har endast förmedlingsbarhet.Långa stela förbindelser i nät är dyrbara och sårbara. Fördelar Ger en mycket godskadetälighet (tre trafikvägar varav tvä enbart disponeras för detta ändamål). Nackdelar Långa stela förbindelseri nät är dyrbara åtgärder och svåra att vidmakthålla. Fördelar För längdistant trafikdisponeras (vä fysiskt skilda trafiknät med automatisk förmedling. I bådatrafiknäten kan vissa abonnenter inom försvaret nås. 1980/81:90 Bilaga2.7 632 Delångdistanta stela televerksförbindelserna undviks. Med de stela förbindelsernai nät LSTY - LO-KALFÖRMEDLINGSPLATS - KÄRNKRAFTVERK kan ettregionalt exklusivt nät mellan dessa platser bildas som inte är åtkomligt förandra enheter. Nackdelar förbindelseväg till centralförmedlingspunkt går över den lokala förmedlingspunkten om ATN ej kan utnyttjas. Vid utnyttjande av försvarets fasta radiolänknätbör observeras att detta nät med lämplig teknisk materiel kan avlyssnas istråkriktningar eller i stationernas omgivning. Beroende på innehåll i denöverförda informationen kan signalskyddsmateriel behöva tillföras. Försvaretstelenät kan endast erbjuda tjänster inom landet. Leveranstiderna för stela förbindelser iteleverkets nät samt för ATN-F anslutningarna via LAC är sådana att de somregel kan levereras . De föreslagna åtgärderna i försvarets fastaradiolänknät tar och hör således till de långsiktiga åtgärderna. Deav föreslagna åtgärderna på kort sikt skall ses som en gmndUll i första hand alternativ 4. Vid samordningssammanträde vid SSI 1980.09.03 harbl. a. SSI, länsstyrelsernas i , , och länrepresentanter förordat fortsatt studium av alternativ 4. Vid sammanträdet förordades att länsstyrelsenskulle anslutas till FFRL och utgöra regional förmedlingspunkt.Länsalarmeringscentralen skall utnyttjas för trafik över ATN-F. 6 Genomförandeav valt alternativ Alternativet 4 har anpassats till de förhållandensom råder inom respektive län. En grov kostnadsberäkning har genomförts avseendefrämst transmissionsdelarna i nätet. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.7 Pä grund av att kraven påförmedlingsbarhet inte entydigt kunnat utryckas har följande förslag tillmanuell förmedling legat till grund för kostnadsberäkningarna. Trafik mellan direktkoppladeförbindelser inom till förmedlingspunkt vid SSI (C) skallkunna kopplas ut över försvarels telenät genom förmedling. SSI börenligl förslag vara ansluten till för åtkomst av ATN-F. och kärnkraftverkskall förmedlingsbarhet föreligga mellan direktkopplade förbindelser iteleverkets nät och försvarets telenät. Möjlighet skall finnas all påIrådförbindelse mellan LAC och länsstyrelse ansluta LAC till försvarets nät(telefonnummer i ATL) atl användas av LAC intill dess ledningsfunktionertar över. Vid samtliga LAC föreslås manuellförmedling kunna ske mellan ATL och ATN. Förmedlingen fär från ATN mot ATLendast ske för behörig trafik. Förmedling mellan försvaretstelenät och vid länsstyrelse resp LAC åtkomliga radioförbindelser gerytteriigare flexibilitet i sambandssystemet men föreslås inte som primärt kravoch ingår inte i kostnadsberäkningarna. Kostnader för personal, utbildning m.m. redovisas ej. Här redovisade lösningar i FTNrried anslutning till ATL förutsätter komplettering med förbindelser iteleverkels nät för ett effektivt och uthålligt samband. Erforderligt sambandi nät har redovisats av till SSI. På här bifogadeskisser har förbindelser i nät tagils med för att ge översikt ochsammanhang. Vid sammanträde och1980-09-22 har föreliggande geografiska utformning enligt underbilaga 1 (ejhär) diskuterats med representanter för SSI, SOSAB, i länoch . Vid sammanträdet förordades en i förhållande till alternativ 4utökad anslutningskapa-citel för kärnkraftverken. Förslagen till geografiskutformning är utförda på tillgängligt planeringsunderlag och ej teknisktrekognoserade eller projekterade.