prop · G40329 · 1980-12-31 00:00:00 — Del framhålls i en förklarande not att det redan finnsbestämmelser om radiovaklhållning i allmänhet resp. radiovaklhållning ochunderhåll av radio med avseende pä säkerhe- 1980/81:29 139 leni radioreglementet och i den internationella konventionen om säkerheten förmänniskoliv till sjöss. Kapitlet innehåller obligatoriska minimibestämmelserför certifiering av radiotelegrafisler och radiotelefonister. 1 särskilda bihangpreciseras vissa kompletterande minimikrav i fråga om kunskapsnivå ochutbildning i bl.a. upprätthållande av radiotrafik i nödläge, handhavande av livräddningsutruslning,första hjälp saml förebyggande av brand och brandbekämpning. Även för radiotelegrafislerfinns krav på tjänstgöring, prov eller kurser för att de skall få fortsätta attutöva sitl yrke. Kapitel V innehållersärskilda bestämmelser för tankfartyg. Dessa innehåller obligatoriska minimibestämmelseri fråga om ulbildning och kvalifikationer för befälhavare, befäl och manskappå oljetankfartyg, kemikalielankfartyg och gastankfarlyg. I kapUel VI finnsobligatoriska minimibestämmelser för cerlifiering av yrkeskunskaper avseenderäddningsfarkoster (båtmanscertifikat). Prop.1980/81:29 140 Bilaga 4 Sammanställning av remissyttrandena Remissinstanserna är positivt inställda till konventionenoch förordar, med tvä undanlag, alt ratificerar konventionen eller har ingelatt erinra mot detta. Ett svenskt tillträde till konventionen tillstyrkssålunda av chefen jör marinen, SJ, . UHÅ,SÖ. , sjöfartspoUtiska utredningen, , Svenska maskinbefälsförbundet.Svenska sjöfolksförbundet, och . /SR anser att inte bör tillträda konventioneninnan vederböriiga ändringar har företagils i den bilaga till resolution 1 somrör vaktbe-fäls uppträdande under lotsning. 1 sammanhanget hänvisas till detyttrande som har avgells av , vari förbundet menar attSverige inte bör tillträda konventionen. Förbundet anför därvid: Under antogs i anslutning till regel II/resolution 1 vars bilaga har en rubrik beträffande vaklbefäls uppträdandeunder lotsning: Navigation with pilot embarked If the officer of the watch is in any doubl as to the pilofsaclions or intentions, he should seek darificalion from the pilot; if doublstill exisls, he should notify the immedialely and lake whatever actionis necessary before the arrives. De svenska loisarna är främstaexperter vad gäller fartygs säkra framförande i svårnavigabla farvatten.Loisarna rekryteras från handelsflottan och har utöver en lång praktik som vaktbefäloch befälhavare i större handelsfartyg en kvalificerad lotsutbildning. Lotsningkräver ell specielll tekniskt kunnande som utarbetats av lotsarna med hänsyn lillfarledernas säkerhetsmarginaler och navigeringsbarhel betr. girradier,strömpåverkan och bankeffekter. Delta lolsningskunnande är i allmänhet fartygsbefälelhell främmande för då de saknar den lokala lotsutbildningen. Om farlygsbefälingriper i lolsningen upphör loisens ansvar för fartygets framförande och lolsningenavslutas. Loisen återupptar ej lolsningen förrän fartyget åter har denposition i farieden som fartyget måsle ha för att säker lotsning skall kunnafortsätta. Det ligger uppenbara och stora risker för att sjösäkerhetenäventyras om resolutionen uppmanar farlygsbefäl alt ingripa i loisensframförande av ett fartyg under lotsning. Om tillträder konventionenkommer all informera sjöfarten, miljöansvarigamyndigheter och allmänheten om alt loisarna ej lar ansvarel för de haverier -med miljöförstöring - som kan komma att inträffa med anledning av resolution I. Flera instanser uttalar sig allmänt om del positiva värdetav konventionen. Hit hör chefen för marinen som framhåller att etttillträde till konventionen är en säkerhelshöjande åtgärd bäde för personalenombord och för 1980/81:29 141 Enligt .sjöfartsverket år del ellsvenskt intresse alt konvenfionen kan ratificeras. Fiskeristyrelsenkonstaterar att konventionen inte omfattar dess verksamhetsområde. Indirekthar tillskapandet av konventionen betydelse för fisket genom att den avserökad sjösäkerhet som friedför minskad risk för l.ex. Bortsettfrån invändningen mol resolution I ser /SR med tillfredsställelse på allkonventionen har antagits. Den kommer alt bli av slor belydelse för såvälsjösäkerheten och skyddet för den miljön som för de nya sjöfartsländernasulvecklingssträvanden. Ett svenskt tillträde lill konventionen får enliglSvenska sjöfolksförbundel konsekvenser främst på del formella planet och dänärmast i cerlifieringsfrågan. Endast då del gäller särskild utbildning förpersonal på tankfartyg är kraven, annat än i detaljer, högre än vad somföreskrivs i gällande bestämmelser. Med hänvisning till riskerna med de typerav laster som förs i tankfartyg är dock, enligl förbundels uppfattning, kravenpä bättre utbildning för personalen i dessa fartyg väl motiverat. Konventionenkommer således inte att medföra stora förändringar för svensk sjöfart, likalitet som för flertalet bona fide sjöfarts-länder. För utvecklingsländer somhar en egen handelsflotta kan konventionen tjäna som en plattform all arbetafrån. För länder som tillhandahåller bekvämlighelsflagg kan konventionenförhoppningsvis innebära ett tvång att uppfylla föreskrivna minimikrav, vilkeldå kommer all ge utslag såväl säkerhels- som miljömässigt. Av dessa skäl anserförbundet det angelägel alt konventionen träder i kraft sä snart som möjligt.Sveriges fartygsbefälsförening understryker viklen av alt utbildningen av farlygsbefälnärmare fastställs i en internationell konvention. Härigenom skapasförutsättningar för ett säkrare framförande av samtliga fartyg oavsett nationalitet.Bristande utbildning av fartygsbefälel i vissa länder utgör nämligen ellhot mot säkerheten till sjöss. Liknande synpunkter framförs av , som anser all konventionen kommer att få myckel slor belydelseför den globala sjösäkerheten, eftersom sjöbefälels kompetensnivå kommer allökas i de länder där utbildningen är kraftigt eftersatt. Den svenska utbildningens förhällande till konven-lionskravenkommenteras av vissa remissinstanser. Chefen för marinen uppger altkonventionen är en av de handlingar som har utnyttjats för att ta fram utbildningsbeslämmdseroch kursplaner för försvarets nya befälsordning. De nya kursplanerna omfattarmer än väl konventionens minimikrav utom vad gäller sådana ämnen som inle ägertillämpning på marinens fartyg. betonar vikten av att enjämförelse företas mellan konventionens regler och äldre och gällandekursplaner så all kraven i konventionens regel 1/2 om påteckning av certifikalkan uppfyllas. Denna jämförande uppgift lorde ankomma påutbildningsmyndigheten. Konventionen måste självfallet också beaktas vidutformningen av de kursplaner som skall gälla i det nya utbildningssystemet förhandelsflottans Prop.1980/81:29 142 personal.UHÅ erinrar om beslul om reformering av sjöbefälsulbildningen (prop.1978/79:71, UbU 1978/79:24, rskr 1978/79:206). Beslutet innebär bl.a. att deutbildningar lill styrman, sjökapten, maskintekniker, sjöingenjör,driftingenjör och radiotelegrafisl som bedrivs vid sjöbefälsskolorna skallinordnas i organisationen av statliga högskoleenheter. Med anledning härav harett omfattande utredningsarbete rörande bl.a. innehåll i och organisation av denya sjöbefälsutbildningarna inletts vid UHÄ. Den aktuella konventionen kommerhärvid att utgöra en av utgångspunkterna. Enligt UHÄ:s mening bör del, underförutsättning alt slalsmakterna ställer erforderliga resurser fill förfogande,vara möjligt att i den nya sjöbefälsulbildningen tillgodose de krav somkonventionen ställer upp. 5Ö uppger att konventionen har beaktats vidutformningen av den tvååriga drift- och underhållstekniska linjen pågymnasieskolan. Den beaktas ocksä i det översynsarbete av läroplanerna för denautiska och maskintekniska linjerna vid sjöbefälsskolorna, som SÖ påbörjadeunder /79. lorde del bli nödvändigt att ökautbildningskapaciteten vad avser dels den i kapitel V angivnaspecialutbildningen för ansvarig personal på tankfartyg (olja, kemikalier ochgas), dels den i resolutionerna 10-12 upptagna utbildningen av all personal isådana tankfartyg och dels i resolution 13 angiven utbildning av ansvarigpersonal på fartyg med fariigt gods. Här berörd typ av ulbildning meddelas f. n.i form av fort- och vidareulbildningskurser för aktiv sjöpersonal vidsjöbefälsskolorna i resp. . Under förutsättning alt berörda skolorhar tillgäng till tidsenlig utrustning anser SÖ att konventionens krav vad gällerutbildning kan uppfyllas. Enligt torde redan nui stort sett uppfylla de krav som ställs i konventionen belräffandeutbildningens innehåll. Del är dock viktigt att den praktiska tillämpningen avreglerna 11/ 5, III/5 och IV/2 om bibehållande av erforderliga yrkeskunskaperoch anordnande av kontinuerlig fort- och vidareutbildning för däcks- och maskinbefälsamt radiotelegrafisler blir så administrativt enkel och smidig som möjligt.Denna fråga bör lösas i samarbete med övriga nordiska länder med hänsyn tillden gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Enspeciell fråga om cerlifiering av befattningshavare ombord berörs av chejenförmarinen. Vid marinens skolor får eleverna bl. a. i ämnet navigation kunskaperoch färdigheter som motsvarar etablerade civila nivåer (skepparexamen,styrmans- och kaptensexamen). Motsvarande gäller även för maskinbefäl och lelegrafister.Dessa nivåer omfattar konventionens minimikrav på befattningshavare ombord. 1enlighet med artikel IV skall certifikat ges till dem som når upp tillkonventionens krav. Chefen för marinen avser all ta upp detla lill diskussionmed så snart det är klart att avser tillträdakonventionen. Sverigesredareföretiing anser det önskvärt alt tolkningen av begreppet kustnära resor iregel 1/3 sker i samverkan med övriga öslersjö- och nordsjöslater och allsamtliga stater inom dessa regioner enas om alt Prop.1980/81:29 143 Chejenför marinen pekar pä all är ett område därspeciell hänsyn måste las till miljön. Vädret är ofta besvärligt med stormar,dimma och svåra isförhållanden vinlertid. Farvattnen är dessutom ytterligt svårnavigabla.Chefen för marinen anser därför att inte är ett farvatten av denarten alt kraven på befattningshavare (befäl) ombord kan sättas lägre änkonventionens normala krav. Ett biträdande avkonventionen innebär, framhåller SACOISR. också enligt artikel XI ettåtagande av tekniskt bistånd till utvecklingsländer innefattande hjälp med sjöpersonalulbildning,lärarutbildning, läro-medelsulveckling etc. Del är viktigt att de åtaganden en ralificeringinnebär uppmärksammas i den pågående reformeringen av utbildningen av drift-och sjöpersonal i . Sålunda måsle man enligt /SR planera för en vissöverkapacitet av bl. a. lärartesurser och elevplatser för att kunna möta dekrav som kan komma all ställas på dels vad beträffar lärarhjälp föruppbyggnad av nationella utbildningsorganisationer och dels påutbildningsplatser att finnas lill förfogande för utifrån kommande elever sominte kan få utbildning i del egna landet. finner det ioch för sig vara av slorl värde om engagerar sig i att lämna teknisktbistånd genom ekonomiska och personella insatser. Del är dock ett självklartkrav frän näringen att tillgängliga resurser för sjöpersonalulbildning i förstahand skall komma den svenska handelsflottan fill del. BådesjöfartspoUtiska utredningen och framhåller attkonventionens bestämmelser inte bör lillämpas på svenska fartyg förränkonventionen träder i krafl och börjar lillämpas intemationellt.