prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81 Anslag 1(50 000 000 1981/82 Förslag 177 000 000 Från anslaget utgår ersättning till kommunerna förkostnader för hjälp till flyktingar och vissa andra utlänningar. Socialhjälpfill flyktingar ersätls beslut om uppehållstillstånd fattas saml detvå efterföljande åren. För att täcka även andra kostnader inom socialvårdensom kommunerna kan ha haft för flykfingar utgår därutöver en schablonersältningmed av ersättningen för socialhjälp. Ersättning utgår också för den hjälpfill livsuppehälle och erforderiig vård som lämnas till utlänningar under dentid då deras ansökningar om uppehålisfillstånd behandlas. Ersättningsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1979:1120) om ersättning för socialhjälp fillflyktingar m.fl. (ändrad 1980:443). Ersättningen utbetalas av länsstyrelsernaför kalenderår i efterskott. Enligt de regler som gällde utgickersättning fill kommunerna för hjälp till flyktingar i efterskott frånsocialstyrelsen. Huvuddelen av ersättningarna utbetalas underinnevarande budgetår. Till följd av eftersläpningar i utbetalningarna kommerdock en viss del att utbetalas först under /82. Från anslaget utgår under innevarande budgetår ocksåersättning fill sjukvårdshuvudmännen för vård på sjukvårdsinrättning av flykfingarm.fl. Ersättning utgår i enlighet med det s.k. utomlänsavlalel och utbetalas avsocialstyrelsen. Genom beslut till följd av proposition 1979/80:90om kommunalekonomiska frågor upphör denna ersättning i huvudsakfr.o.m. Vidare utgår från anslaget ersättning till kommunernaför kostnader för familjepedagogisk verksamhet bland flyktingar och zigenare.Ansökningar om sådan ersättning prövas av . Denfamiljepedagogiska verksamheten bland nordiska zigenare och enskilt invandradezigenare som inte omfattas av flyktingbeslämmelserna har formen avförsöksverksamhet. medverkar också vid bostadsanskaffning åtvissa flyktingar och kan bevilja lån till bosladsrältslägenheler ål flykfingar.Kostnaderna för dessa lån och inflytande återbetalningar på lånen redovisas pådelta anslag. Under innevarande budgetår har från anslaget ocksåutgått ersättning till kommunerna enligt socialhjälps- och barnavårdslagarnaför viss vård som meddelats huvudsakligen icke svenska medborgare. Dessaersättningar, som utbetalats av länsstyrelserna i efterskott, upphörde fr.o.m.den 1 januari 1980. Från anslaget bekostas slutligen länsstyrelsernaskostnader för mottag-ningshjälp enligt kungörelsen (1950:383) angående biståndåt utlandssvenskar som återvänder till m.m. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 185 För sin del av anslaget beräknar socialstyrelsenkostnaderna fill 60 milj. kr. Huvuddelen av kostnaderna avser ersättning fillkommunerna för utgiven socialhjälp fill flyktingar. Omfattningenav den familjepedagogiska verksamheten är enligl socialslyrelsen svår atlbedöma, då den hänger samman med storleken på flyklingkvo-len och den enskildainvandringen av flyktingar. Ett stort antal kommuner kommer all avvecklaverksamheten . /82 bedöms dock omfattningen medhänsyn till behovel av insatser i nya flyktinggrupper vara oförändrad iförhållande fill /80. Kostnaderna för /82beräknas fill 11 milj. kr. Med hänsyn till svårigheterna på bostadsmarknadenbedömer att efterfrågan på lån fill bostadsrällslägenheterkommer alt öka. Likaså har priserna på insalslägenheter kraftigt ökat.Kostnaderna för lån till bostadsrättslägenheter beräknas därför öka lill ca 2milj. Effekterna för kommunerna av de nya ersättningsreglerför hjälp till flyktingar och vissa andra utlänningar som gäller fr. o. m. 1980är på vissa punkter osäkra. Jag har därför fidigare i prop. 1979/80:38 omersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. aviserat en noggrannuppföljning av kostnadsutvecklingen i kommunerna och en utvärdering av vissadelar av de nya ersättningsreglerna. Jag framhöll därvid också all möjlighelernaatl åstadkomma yllerligare förenklingar av ersättningssystemet borde ägnasfortsatt uppmärksamhet. En särskild arbetsgrupp, i vilken bl. a. bör vara representerat, kommer mot denna bakgrund atltillsättas för att studera effekterna av de nya ersättningsreglernaoch överväga behovet av förändringar. Denfamiljepedagogiska verksamheten bland flyktingar och zigenare har utvärderatsunder av en arbetsgrupp med företrädare från social- och arbetsmarknadsdepartementen,statens invandrarverk och . Arbetsgruppen konstateradeatt verksamheten varit etl betydelsefullt medel vid mottagningen av flyktingaroch zigenare i det svenska samhället, men atl den också varit förknippad med vissaproblem och svårigheier. En slutsats som dras i utvärderingen är alt del ocksåi den närmaste framtiden kommer att finnas ell stort behov av särskildainsatser när det kommer nya eller stora flyktinggrupper lill en kommun och atldet även behövs någon form av specialdestinerat statligt stöd försådana insatser. Arbetsgruppen föreslår att statsbidraget till familjepedagogiskverksamhet behålls i sin nuvarande form under /82. För attbällre tillgodose behovet av lokal anpassning av insatserna föreslås också atlmöjlighelerna alt förändra statsbidraget till all omfatta olika slags 1980/81:100 Bilaga 8 186 särskildainsatser i samband med mottagningen av stora eller nya invandrargrupperutreds närmare. Även jag anser att statsbidraget lillfamiljepedagogisk verksamhet bör bibehållasi sin nuvarande form under /82. Den tidigare nämnda arbetsgruppen som skall se över degenerella ersättningsreglerna för hjälp till flyktingar, kommer dessutomall få i uppdrag alt med förtur närmareutreda och lämna förslag i fråga om statsbidraget till familjepedagogiskverksamhet. Enligt bestämmelser i kungörelsen (1950:383)angående bistånd ål utlandssvenskarsom återvänder lill m. m. kan svensk medborgare som vistats utomlands och vidankomsten lill är medellös och i behov av hjälp, få bistånd frånlänsstyrelsen i form av motlagningshjälp. Denna innefattar hjälp till uppehälle, kläder och resor och kan utgåunder av högst tre ellerundantagsvis från ankomsten till riket. Även till svenskmedborgare, som inte vislats utrikes under längre lid men som vid ankomslen från utlandet lider nöd, kanviss hjälp beviljas för uppehälle,resa till hemorten eller liknandeändamål. i det län därinresan skett eller, efter bemyndigande, polismyndighet fattar beslut om sådan hjälp. Denna får lämnasendasi fill mindre belopp och är förenad med äterbetalningsskyldighet. Mottagningshjälpen las i anspråk i myckel ringaomfattning. I länförekommer endast ett par ärenden . Störst omfattning har verksamheten i , där del främst ärblottställda ungdomar som vistats utomlandsunder som får medel för resa till sin hemort. Den totalaårskostnaden för motlagningshjälpen uppgår till ca . När den nya socialtjänstlagen träder i kraft den1 får även arbetsförapersoner rätt till bistånd av den kommunala försörjning om deras behov inte kan tillgodoses påannat sätt. Del innebär bl. a. att demedellösa personer som omfattas av bestämmelserna i kungörelsen (1950:383) angående bistånd fillutlandssvenskar som återvänder lill Sverigem.m., får rätt till socialbidrag från vislelsekommunen för de ändamålsom motlagningshjälpen är avsedd för. Det finns mot denna bakgrund och med hänsyn till den ringa omfattning som motlagningshjälpen harhaft, enligl min mening, inle längre några skäl för atl behålla den särskilda hjälpform som motlagningshjälpen utgör.Att lämna ekonomisk hjälp till enskilda personer är dessulom en uppgift somskiljer sig väsentligt från länsstyrelsernas och polisens övriga uppgifter. Detär naturligt att i första hand vändasig till den kommunala socialvårdenvid akuta behov av ekonomisk hjälp. Med hänsyn fill den ringa omfattning sommottagningshjälpen har haft innebärelt slopande av denna hjälpform endast marginella kostnadsökningar för de kommuner som berörs. Jag föreslårsåledes all nuvarande bestämmelserommotlagningshjälp till svenska medborgare som återvänder tillSverige avskaffas . 1980/81:100 Bilaga 8 187 Med utgångspunkt från gällandeersättningsbestämmelser beräknar jag länsstyrelsernaskostnader för ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m. fl. fill ca 130 milj. kr. För del av anslaget beräknar jagell medelsbehov på 47 milj. kr. Huvuddelen därav är eftersläpande utbetalningarfill kommunerna avseende 1979 försocialhjälp till flykfingar. För familjepedagogisk verksamhet för flykfingar och zigenare har jag beräknatett oförändrat medelsbehov på 11 milj. kr. Vissa lönemedel har överförts till anslaget E 1 . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordati fråga om avveckling av motlagningshjälp till svenska medborgare somåtervänder från utlandet 2. till Ersättningar tillkommimerna för hjälp till utländska medborgare, fly klingar m. m. /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 8 188 J. Alkoholpolitik ochmissbrukarvård Alkoholpolitik m. m. kännetecknas av mycketomfattande aktiviteter och insatser på alkoholområdet och i övrigtbeträffande missbruksfrågor. Debatten kringdessa problem har varit mer omfattande, mer engagerad men mer realistisk än kanske någon gångtidigare. Intresset kring missbruksproblemen har breddats ochfördjupats. Från det allmännas sida har gjorts en radalkoholpolifiska insatser efter beslutav men också efter initiativ i kommuner och landsfing. Alkoholpolitiska handlingsprogram har antagits aven rad kommuner och landsfing. Alkoholsituationen är fortfarande allvarlig men delfinns nu fog för en viss optimism.Det finns tecken på all en lång lids negativ utveckling vad gäller alkoholkonsumtionoch missbruk är på väg all brytas. Efter en prishöjning på alkoholdrycker iseptember 1979 minskade försäljningensista kvartalet detta år. Minskningen har sedan fortsalt under de treförsta kvartalen 1980. Sannolikt kommer för att kunna redovisas de lägsta försäljningssiffrorna sedan1960-talet. Svårare atl mäta är den ändrade meransvarskännande atfityd fill alkohol-ochnarkotikaproblem som utvecklats bland allmänheten, i organisationer och bland beslutsfattare på olika nivåer. Atl enattitydförändring har skett är docketl faktum. Som ell tecken på denna kan nämnas de beslut om spritfri elleralkoholfri representafion som har tagits i många kommuner och landsting.Riksdagen har uttalat atl all statlig representation bör vara sprilfri. Del är nu angelägel alt knyta an till denpositiva opinion som finns och med hjälpav denna samt genom intensiva insatser på skilda områden försöka driva tillbaka tolalkonsumlionen av alkohol ochdärmed också minska de skador som alkoholen vållar. Särskilt betydelsefullt ärdet att främja detla arbete bland ungdom. Som följd av den kraftigakonsumtionsökning som skett har vi i vårt land enkonsumtionsnivå som är oacceptabel och som leder lill sådana skador allalkoholmissbruket är vårt siörsta sociala och medicinska problem. En särskild arbetsgrupp har tillsatts för altgenomföra en aktion mot att lämnaalkohol till ungdom. Arbetsgruppen ledsfrån med dellagare från olika myndigheter och organ som ärberörda av alkoholfrågorna. Avsikten är atl de cenirala aktiviteterna skallvara avslutade med utgången av innevarande budgetår. I enlighet med uttalande (SoU1979/80:31, rskr 1979/80:184) har eltsärskilt samordningsorgan på alkoholområdel tillsatts (S 1980:06) med uppgift all lägga fram förslag om ålgärder påalkoholpolitikens område. Isamordningsorganet ingår ledande tjänstemän från berörda departement samtcheferna för de statliga myndigheter i vilkas verksamhet del ingår alt Prop.1980/81:100 Bilaga 8 189 Samordningsorganet har fill uppgift atl lägga fram förslag ombegränsning av tillgängligheten av alkoholdrycker, informationsinsatser samtåtgärder för alt förbättra rehabiliteringen av alkoholmissbrukare.Samordningsorganet har också lill uppgift alt särskilt uppmärksamma det växandealkoholmissbruket bland kvinnor liksom barnens situation i familjer därmissbruk förekommer. Samordningsorganet har lagt fram en första rapportmed förslag som i ekonomiskt avseende beaktas i budgetpropositionen. Samordningsorganet föreslår informationsinsatser inom skolansområde, bland värnpliktiga och inom mödra- och barnhälsovården. 1 rapportenföreslås också insatser för en fördjupad opinionsbildning mol drogkulturen ivilket naturligtvis också inbegrips narkotikan. Folkrörelserna ses som viktigaopinionsbildare på detla område. Jag föreslår alt 7,5 milj. kr. avsätts /82 för dessa ändamål. Härtill kommer särskilda medel attanvisas ur allmänna arvsfonden. Utöver de insatser som föreslås av samordningsorganetföreslår jag etl fortsatt stöd åt frivilligorganisationerna. Slalens ungdomsrådbör få 4,1 milj. kr. att fördela till ungdomsorganisationer. bör få disponera 9,25 milj. kr. för riksomfattandeinformationskampanjer m. m. Vården av missbrukare bör förbättras och samordnas medövriga vårdområden. Efterfrågan på hjälp och stöd har ökat inommissbrukarvår-den. Skadorna bland missbrukarna har ökal och förvärrats. Olikaformer av biandmissbruk har blivit vanUgare. Inom nykterhelsvårdenuppmärksammas nya grupper av missbrukare; gravida kvinnor och ungdomar utanutbildning och arbetserfarenhet men med ett omfattande tungt missbruk.Samtidigt ökar också kraven på tidig hjälp fill missbrukare med godamöjligheter fill rehabilitering. Detta har lett lill alt behovet av resurserför vård av missbrukare särskilt har uppmärksammals. Den nya socialtjänstlagen (1980:620) träder i kraft den1 . I lagen stadgas att socialnämnden skall arbeta för allförebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallandemedel. Nämnden skall stödja den enskilde missbrukaren och se till atl han fården hjälp eller vård som behövs för att komma ifrån missbruket. Socialtjänstensinsatser för att bekämpa missbruk förutsätts bli en vikfig del av verksamheten.Insatser för atl motverka missbruk bland barn och ungdomar bör få särskilduppmärksamhet. Reglerna om vård oberoende av samtycke inomsocialtjänst- och sjukvårdslagsfiflningen m. m. är föremål för översyn ochytterligare behandling i den parlamentariska socialberedningen (S 1980:07).Denna skall enligt 1980/81:100 Bilaga 8 190 direkfivenmed förtur utarbeta ett förslag beträffande vården av vuxna missbrukare i sådan tid att en ny lagstiftning kanträda i kraft samfidigt med all nu gällande vårdlagar inom social-, nykterhets-och barn- och ungdomsvården ersätts av socialtjänsllagstiflningen den 1januari 1982. Beredningen skall också utreda frågan om vilka medel sombör stå mödra- och socialvården lill budsför alt i akuta situafioner genomföra en nödvändig vård då missbruk hosmodern allvarligt hotar det väntade barnels hälsa. Samordningsorganet för alkoholfrågor (SAMO), hari den fidigare omnämnda rapporten tagit upp frågan om vården för kvinnor med alkoholproblem. Jag anser i likhet med SAMO attdet är viktigt alt ett utvecklingsarbetekommer fill stånd för alt bättre anpassa vårdinsatserna fill de kvinnligavårdlagarnas behov. Alkoholkliniken vid sjukhuset har planer på att i anslutning lillforskningsmottagningen inrätta en specialmottagningför kvinnor med alkoholproblem i tidigt skede. Vid kliniken bedrivs en försöksverksamhet medsamordning av vård- och behandhngsresurserför alkoholskadade (). Samarbetet har inneburit atl behandlingen vid kliniken harkunnat förkortas och effektiviserasoch att man också har fått en bättre kontinuitet i arbetet. Inom projektetsram görs en utvärdering av verksamheten. Den forskning och utvärdering som bedrivs vidkarolinska sjukhuset inom ramen för bör få fortsattstöd. I anslutning till verksamheten börförutsättningar skapas för att inrätta en särskild vårdavdelning vid kliniken för kvinnor medalkoholproblem. Jag föreslår därför att 1 milj. kr. beräknas förKARTAD-projektet nästa budgetår. Som jag framhållit i inledningen till avsnitt I.Ungdomsvård m. m. har överenskommelseträffats om att kommuner och landsfing fr. o. m. tar över ansvarel för de statligaungdomsvårdsskolorna och för nykterhetsvårdsanslalterna.Härigenom skapas förutsättningar för en sammanhållen vård. På flera orter i landet pågår och planeras för övrigten verksamhet, som syftar till attutveckla alternativa behandlingsmodeller och pröva olika former för samverkan bl. a. mellan sjukvård och socialvård. Försöksverksamheten med tillnyktringsenhelerfortsätter. Verksamheten bör kunna ge etl underlag för bedömning av hur vårdenav omhändertagna berusade personer bör organiseras i framliden. En tvåårigförsöksverksamhet har avslutats i ,och . Försök med viss sjukhusanknytningpågår i medan , , och Gälhvare har fristående tillnyktringsenheler med begränsad medicinsk medverkan. I har försöksverksamhetenanknytning till polisens arrestlokaler.Ytterligare försök beräknas starta i . Utvärderingen av försöksverksamheten pågår underledning av . En preliminär rapport av utvärderingsgruppenhar lämnats till socialutskottet idecember 1979. En slulhg utvärdering kommer att göras under nästa budgetår av ledningsgruppen idepartementet som skall avge en slutrapport . Jag beräknarstatens kostnader för de försök jag Prop.1980/81:100 Bilaga 8 191 fidigarenämnt till 8,2 milj. kr. under nästa budgetår. Resurserna för de öppna och frivilliga vårdformernainom nykterhelsvården har successivt byggts ul. fanns 126alkoholpolikliniker i 108 kommuner samt försöksverksamhet vid nyfillkommandealkoholpolikliniker i sex kommuner. Vid inackorderingshem fanns ca 1 680platser. Vid vårdanstalterna finns sammanlagt 2 409 platser,varav 1 556 vid allmänna anstalter. Efterfrågan på platser vid de allmännaanstalterna ökar alltjämt. Beläggningen vid dessa anstalter uppgick till 83 %år 1979 och kan beräknas till 85 . Av ansökningarna om plats vidsamma anstalter avsåg /79 tvångsintagningar. Motsvarandeandel var /80 . Antalet resolufioner omtvångsintagning har efter en nedgång till 1977 återigen ökat och uppgicktill 1 017 . Antaletvårdinsfitutioner och platser framgår av följandesammanställning: Nästa budgetår räknar jag med en ökning med drygt 20milj. till ca 150 milj. kr. för verksamhet vid alkoholpolikliniker m. m.och inackorderingshem för alkoholmissbrukare. För anstaltsvården beräknar jagen ökning med ca 25 milj. kr. till 220 milj. kr. Missbruketav narkotika m. m. Den av begärda ulredningen (S 1977:04) omnarkotikamissbrukets omfattning genomförde och enlandsomfattande undersökning av det "tunga" narkotikamissbruketsomfattning. Resultatet har presenterats i rapporterna (Ds S 1980:5) Tungtnarkotikamissbruk - en totalundersökning 1979 och (DsS 1980:11) Tungtnarkotikamissbruk - en särredovisning för län och kommuner av 1979 årsundersökning. Rapporterna innehåller dels en redovisning av denarkotikamissbrukare som inrapporterats i samband med undersökningen, delsutredningens bedömning av det totala tunga narkotikamissbrukets omfattning. För hela landet angavs del tunga narkotikamissbruketomfalla 10 000-14 000 personer. Av dessa var 7 500-10 000injektionsmissbrukare. 1 500-2 000 injicerade eller så gott somdagligen. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 192 narkotikamissbruketi Storstockholmsomrädet omfattade 3 000-4 500 personer. 1 1400-2 000 personer och i 1 400-2 000 personer. Det dagligainjektionsmissbruket bedömdes omfatta 650-900 personer i , 35050 iStormalmö-Lund och 200-300 personer i . Tillsammans svarade de tre storstadsområdena föromkring av del uppskattade totala lunga narkotikamissbruket i landet. Avdel tyngsta missbruket, dvs. dagligt injektionsmissbruk, svaradestorstadsområdena för . Utanför storstadslänen förekom ettbetydande narkotikamissbruk främst i , , ,och län. Inslaget av cannabis var påtagligt för samtligadelgrupper som ingår i det tunga missbruket. Missbruk av flera olika preparathos en och samma person är mycket vanligt. Därutöver är det mycket vanligt attde som klassats som "tunga" narkotikamissbrukare också missbrukaralkohol. Utredningen har också genomfört en undersökning avnarkotikamissbruket i ungdomsgrupperna. Sådana undersökningar genomförsregelbundet för vissa åldersgrupper av och försvarelsforskningsanstalt. Resultatet av bl. a. dessa undersökningar ligger lill grundför en beskrivning av narkotikamissbruket i ungdomsgrupperna som utredningenkommer att redovisa . Brottsförebyggande rådets narkolikagrupp göråterkommande bedömningar om missbruksläget i landet. Enligt uppgifter frångruppen står det klart alt cannabismissbruket har ökat bland ungdomarna. Vidareframgår atl heroinmissbruk nu förekommer i hela landet. Missbruket avcentralstimulantia har tidigare minskat i omfattning. Del finns dock tecken påatl det skett en viss ökning av detta missbruk . Missbruk avkokain förekommer i men är dock begränsat. Samhällets ålgärder mol narkotikamissbruket bygger påuppfattningen alt allt bruk av narkotika som inte är medicinskt motiverat ärmissbruk och skall bekämpas med krafl. Till grund för samhällets åtgärder molnarkotikamissbruket ligger bl. a. del omfattande åtgärdsprogram som riksdagenantog (prop. 1977/78:105, SoU 1977/78:26, rskr 1977/78:363). beslut innebar bl. a. att medel ställdestill förfogande för en betydelsefull utbyggnad av behandlingshem förnarkotikamissbrukare. fanns 180 statsbidragsberätligadebehandlingshemsplatser. hade antalet platser ökal fill 290. För innevarande budgetår har beräknats medel föranordnande av 60 nya platser. Därutöver finns medel för yllerligare 48 platser,som kvarstår från tidigare budgetår på grund av försenad utbyggnad. Dennaeftersläpning kommer sannolikt all försvinna, då ansökningar nu inkommit lillregeringen om inrättande av 106 nya platser. av de befintliga behandlingshemmen har haft låg 1980/81:100 Bilaga 8 193 beläggning.När beläggningen varit låg har reducerat statsbidragen. Dennaålgärd är befogad. Statsbidraget bör i princip vara relaterat till denfaktiska beläggningen. Narkotikamissbrukare vårdas också påinsfitutioner inom ungdomsvården, nykterhetsvården och sjukvården. Som jagfidigare nämnt skall huvudmannaskapet för all insfitufionsvård för missbrukarefr. o. m. åvilalandsfing och kommuner. Denna förändring kan förväntas leda lill en förbättrad vårdorganisation, därbefintliga resurser utnyttjas effekfivare. I del följande beräknar jag medel för anordnandeav 40 nya behandhngs-hemsplatser förnarkotikamissbrukare. Bidraget fill driften av behandlingshemmen bör höjas såatt det utgår med högst . per plats och år. Sammanlagt beräknar jag 30,5 milj. kr. för driftenav behandhngshem och inackorderingshemför narkotikamissbrukare nästa budgetår. Vård i enskilt hem är ett viktigt komplement fillinslitufionsvården för missbrukare.För /82 beräknas 2,6 milj. kr. för bidrag fill kommuner för vård i enskilt hem och ibehandlingsenheter med upp fill fyra platser.Den öppna narkomanvården har byggts ut, främst i samt i . Bidraget till driften avvårdcentraler för narkotikamissbrukareföreslås öka med 2 milj. kr. lill 22,5 milj. kr. Brottsförebyggande rådets narkotikagrupp har fåtttill uppgift att följa de försöksverksamheterinom narkomanvården som beslutade . Gruppen har pubhcerat en lägesrapport över försöksverksamheternaoch planerar att avge en slutrapport med förslag hur erfarenheterna av försöksverksamheten skall kunnautnyttjas i den reguljära verksamheten. a. förväntas förslagbeträffande skolans metoder att hjälpaungdomar i riskzonen på grundval av projekt med förebyggande försöksverksamhet som bedrivits i ett tiotalkommuner. publiceradeskolöverstyrelsen en i drogfrågor "Vad kanvi göra". För att öka kunskapen om haschmissbruket och dessskadeverkningar har bl. a. enkortfattad broschyr utarbetats. Den är avsedd alt spridas till landets samthgahögstadie- och gymnasieelever. Vidare kommer en speciell hasch och andra droger att ges ut . Faklainformafion om hasch och haschmissbruk kommerunder våren att förmedlas fill ohka berörda personalgrupper. Drygt 100 personer har genomgått utbildning förhela personallag vid nyinrättade behandlingshem och vårdcentraler. placeras omkring 400narkofikamissbrukare i familjevård. Den särskilda utredning (S 1978:05) som har till uppgift att inifiera,samordna och utvärdera vissförsöksverksamhet med familjevård för missbrukare kommer att presentera resultatet av sitt arbete 1981. Inom delegafion för social forskning finns en 13 1980/81.