prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Mellan åren 1980 och 1981antas inkomsterna vara oförändrade. En specifikation av RRVs beräkningar av statsbudgetensinkomster under budgetåren 1980/81 och 1981/82 framgår av bilaga B resp. bilagaC. En översiktlig sammanställning av beräkningsresultaten redovisas i labell Sammanställning av beräkningsresultat förbudgetåren 1980/81 och 1981/82, milj. kr. Statsbudget 1980/81 därav 1100 Skatt på inkomst. 1300 Skall på egendom 1400 Skatt på varor 1425 Skatt pä spritdrycker 1426 Skatt på vin 2000 Inkomster av statens därav 2110 Affärsverkensinlevererade överskott 2300 Ränteinkomster o 2600 OffenUigrättsligaavgifter och försäljningsinkomster Övrigt 3000 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av län Deberäknade inkomsterna budgetåren 1980/81 och 1981/82 Enligt de nu redovisade beräkningarna uppgårstatsbudgetens inkomster /81 lill 158 190 milj. kr. Det är 2731milj. eller mer än som beräknades i statsbudgeten . Av den totala ökningen på 2731 milj. kr. mellanberäkningen till statsbudgeten för1980/81 och denna beräkning svarar inkomsterna Skatt på varor och tjänster för 4871 milj. kr.Detta orsakas av de lidigare nämnda skattehöjningarna under hösten 1980.Inkomstskatterna har däremotminskat med 2010 milj. kr. vilket främst förklaras av antaganden om en lägre lönesummeutveckling än vid beräkningarna till statsbudgeten. RRV gör denna beräkning på de titlar som framgårav statsbudgeten 1980/81. Enredovisning för /80 enligt den tidigare uppställningen av statsbudgetens inkomster framgår avbilaga A. En jämförelse avstatens inkomster mellan budgetåren 1979/80 och 1980/81 görs inte bl. a. mot bakgrund av att vissa inkomster fr. o. m.1980/ 81 tillkommit på statsbudgeten. För budgetåret1981/82 beräknas inkomsterna på statsbudgeten uppgå till 165675 milj. kr. Det är 7485 milj. kr. eller 4,mer än somberäknas för innevarande budgetår.Del är en betydligt lägre ökningstakt än vad som antagits t. ex. förlönernas ökning. Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelsevisar negativ utveckling mellanbudgetåren 1980/81 och 1981/82. Minskningen uppgår till närmare 2000milj. Av tabell 2 framgår att minskningen uteslutande kan hänföras tillinkomstlitelgrupp 1110 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse. Orsakerna lill dennegaliva utvecklingen är flera, men det är framför allt två faktorer som kanframhållas: - Det prisindex som reglerar inkomstskatleskalornaåren 1981 och 1982 antas öka mer än lönesummans tillväxt resp. år. - Utbetalningar till kommuner ökar som etl resultat av den förenkladekommunalskatteunderiagsberäkningen. Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1110 Fysiska personers skatt pä inkomst, realisationsvinst 1120 Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst 1150 Ofördelbara skatter pä in- Den basenhetsom styr skatteskalorna och den statliga skaltereduktionen har för föreslagits till , i prop.1980/81:50. Det innebär att hushållenför erlägger ca 6800 milj. kr. mindre i skatt än vad som blivit fallet om skatteskalorna inte hade varitindexreglerade. RRV har för kalkylerat med en prisutveckling sominnebär att 1980/81:100 10 Skatteeffekten blir då för på motsvarande sätt ca5 500 milj. kr. Eftersom det är den statliga skatten (inkl. den slalligaskattereduktionen) som indexregleras innebär den beräknade prisutvecklingenall tillväxten på dessa poster inle ökar i samma takt som lönesumman. börjar den kassamässiga effekten avden förenklade skatleunderlagsberäkningen till kommunerna att göra siggällande. För statens inkomster innebär denna förenkling ett inkomstbortfall istorleksordningen 1500 milj. kr. Utbetalningarna avförskott lill kommunerna är höga även av andra skäl. Förskotten år 1982baseras kommunalt beskattningsbara inkomst, vilket detta åruppvisar en gynnsam utveckling. De lagstadgade socialavgifterna beräknas öka med 33%mellan 1979/80 och 1980/81. Av ökningen på 8068 milj. kr. svarar inkomsterna påtiteln vuxenulbildningsavgift för 670milj. Vuxenutbildningsavgiften redovisas brutto över statsbudgeten /81. avräknades vissakostnader för vuxenutbildningen från inkomsttiteln. För /81 ökaravgifterna från statliga myndigheter kraftigt till följd av omläggningen avuppbördsförfarandet. /81 debileras nämligen avgifter för trekalenderhalvår p.g.a. omläggningen till löpande redovisning av de slalligamyndigheternas socialavgifter. Omläggningen innebär alt inkomsterna underlagstadgade socialavgifter ökar med ca 2 200 milj. kr. Under inkomsttitelnstatliga pensionsavgifter, nello, frånräknas de statliga myndigheternassocialavgifter. Den sammanräknade effekten på statsbudgeten av omläggningenblir att inkomsterna minskar med ca 100 milj. kr., eftersom vissasocialavgifter som staten betalar fonderas utanför statsbudgeten. /81 och 1981/82 har besparingarna medutgångspunkt i besparingspropositionen inom sjukförsäkringsområdel beräknatstill 226 milj. kr. resp. 446 milj. kr. Mellan 1980/81 och 1981/82 sjunker inkomster frånlagstadgade socialavgifter med 1 343 milj. kr. En stor del av denna sänkningberor på att inkomsterna /81 beräknas bli så höga p.g.a.uppbördsomläggningen av statliga myndigheters socialavgifter. /82beräknas alt 500 milj. kr. kan avräknas gentemot den allmännasjukförsäkringsfonden. RRV har vid avräkningen gentemot fonden dragit från dekostnadsräntor som fonden skäligen borde betala till staten p.g.a, den allmännasjukförsäkringsfondens lidigare skuld lill statsverket. Utvecklingen av de enskilda inkomsttitlarna under 1200Lagstadgade socialavgifter framgår av tabell 3. Lagstadgade socialavgifter 1980/81 och 1981/82(milj. 1980/81 1981/82 Förändring 1251 Övriga socialavgifter, netto 1261 Bidrag till förvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen 48 51 1271 Inkomster av arbetsgivarav gifter till arbetarskydds styrelsens och yrkesinspek tionens verksamhet 68 69 Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen skall på varoroch tjänster m. m. förutses öka med drygt 6000 milj, kr, eller 8,mellanbudgetåren 1980/81 och 1981/82 (se tabell 1). Mervärdeskatten svarar för 4600milj. Höjningen av mervärdeskatten från ' till 19,avbeskattningsvärdet får full effekt under /82. De i föregåendeavsnitt nämnda skaltehöjningarna på andra varor och tjänster får också fulleffekt först /82. Skatteunderlagen för dessa varor oeh tjänsterantas i flera fall vara oförändrade eller minska mellan budgetåren 1980/81 och1981/82. Affärsverkens sammanlagda inlevererade överskottberäknas öka svagt mellan budgetåren 1980/81 och 1981/82. Bilden är någotsplittrad med förhållandevis slora minskningar för förenade fabriksverken ochdomänverket samt ökningar för övriga affärsverk, speciellt kraftigt förluftfartsverket. Ränteinkomsterna beräknas sammanlagt öka påtagligt. Dettagäller speciellt för ränteinkomsterna pä bostadslän. Den i tabell I redovisadestarka ökningen av ränteinkomsterna är dock delvis skenbar. Genom vissomläggning av redovisningen för inkomster av statens verksamhet har nämligen ränteinkomsteromförts från övrigposten, vilket förklarar minskningen för denna post. Alternativberäkning för budgetåren 1980/81 och 1981/82 Enligl vad RRV under hand erfarit från det pågåendenalionalbudgetarbelet har det bedömts vara av värde att få även det lägrealternativet 1981 belyst. Detla alternativförutsätter en prolongation av avtal (se vidare sid 20). Med ett ändrat lönesummeanlagande följer även atl andraantaganden ändras. Som exempel kan nämnas att hushållens disponibla inkomsterpåverkas både av lönesummeanlagandet och av de direkta skatter som detta gerupphov lill. Därmed uppstår vid alternativ löneutveckling också tänkbaraalternativ för den privata konsumtionens utveckling och därmed Alternativ beräkning av statsbudgetens inkomster (milj. lägre alternativ och huvudalternativ lägre alternativ och huvudalternativ pä inkomst, rea- 2000 Inkomster av statens 3000 Inkomster av försåld 4000 Återbetalning av lån konsumentprisutvecklingen.Detta leder till atlförutsättningarna för de olika konsumlionsskatlerna ändras. Med en lägrekonsumtion följer, om inga ålgärdervidtas, att produktionen och sysselsättningen sjunker, eventuellt ökar lagren. Vidare påverkas importensstorlek och inriktning. Genom attlönekostnadernas utveckling varierar blir konsekvenserna på exportpriserna olika. Det kan i sin tur påverka möjligheterna att få avsättning för svenska produkter utomlands och möjligheternaatt hävda de svenska marknadsandelarna. Utvecklingen av importen ochexporten återverkar bl. a. på inbetalningarna av mervärdeskatt. RRV har emellertid inle underlag för att görabedömningar av samhällsekonomiskkaraktär för att fullständigt kunna belysa både de direkta och indirekta effekterna av alternativa lönesummeantaganden.RRV har därför valt atl räkna endasi på de direkta effekterna. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 13 konjunkturinstitutetsantaganden för strategiska variabler i det lägre alternativet varit utgångspunkten.Alternativa beräkningar av överslagsmässig karaktär har utförts endasiför följande inkomsllillar; Fysiska personers skattpå inkomst, realisationsvinst och rörelse, de olika titlarna Lagstadgade socialavgifter samt mervärdeskatt. Detär sannolikt att även andra inkomsllillar, särskilt konsumlionsskatlerna ochaffärsverkens överskott, kan vara relativt inkomstkänsliga. Det haremellertid inte varit möjligt all kartläggade eventuella samband som finns mellan utvecklingen avseende dessa titlar och inkomslutvecklingen. RRVhar därför tvingats utelämna förändringstal för dessa i den alternalivkalkylsom presenteras i tabell 4. Av tabell 4framgår att det är främst inkomstskatterna som påverkas under /81. Det är uppbörden av preliminär A-skatt som berörs.Minskningen beräknas till drygt 1 400 milj. kr. Vidare framgår attinkomsterna från sjukförsäkringen,netto ökar. Delta beror på all såväl de preliminära avgifterna som regleringsavgiflerna som betalas in /81är lika mellan alternativen. För sjukförsäkringen minskar däremotutbetalningen av sjukpenning ochföräldraförsäkring p.g.a. lägrelönesummeökning 1981 och 1982. Effekten av sänkt konsumtion första halvåret 1981beräknas minska uppbörden av mervärdeskatt med 300 milj. kr. Under /82 beräknas effekterna blibetydligt större. Nettot av de fysiska personernas inkomstskatter beräknasminska med drygt 4500 milj. kr. 1denna kalkyl har RRV utgått från en basenhet på . Den lägre lönesummeutvecklingen innebär attinkomsterna av de lagstadgade socialavgifterna minskar kraftigt /82.Effekten blir särskilt markant p.g.a. att den lägrelönesummeutvecklingen under år 1981förutsätts i detta alternativ medföra att fyllnadsbetalningarna 1982 avseende1981 års inkomster blir myckel små. Merparten av avgifterna inflyter istället iform av preliminärdebiterade avgifter . Under budgetåret1981/82 beräknas inkomsterna av mervärdeskatt bli 1400 milj. kr. lägre än ihuvudalternativet. Statsbudgetensutfall budgetåren 1975/76-1979/80 1 tabell 5 presenteras inkomster och utgifter påstatsbudgeten . /76 uppgickunderskottet till 3 724 milj. kr. Därefter har det ökal kraftigt. För /80 steg statsbudgetens inkomstermed 12827 milj. kr. eller 10,jämfört med närmast föregående budgetår.Inkomsterna på statsbudgeten för /80 blev 132491 milj. kr.Statsbudgetens utgifter ökade med 24 134 milj. kr. och uppgick till 182475milj. Totalbudgelens underskott blev följaktligen49984 milj. kr. I den realekonomiska grupperingen av statsinkomsternasom framgår av labell 6 uppdelas skatterna i direkta och indirekta skatter.Övriga inkomster fördelas efter inkomst av kapital och rörelse, avgifter ochbidrag samt övriga inkomster. De indirekta skatterna svarade för avtotala inkomsterna /80. Tabell 5 Statsbudgetens utfall budgetåren1975/76-1979/80, Milj. kr. Skatt på inkomst och för- m. m. Övrig skatt på inkomst. Tullar och acciser i övrigt Uppbörd i statens verk- samhet och diverse in- Driftbudgeten (exkl. av- Ökning av rörliga krediter Bilaga2.1 inkomstberäkning 1: Tabell6 Utfallet av statens totala inkomster budgetåren 1975/76-1979/80. En närmare redogörelse för utvecklingen av statensinkomster och utgifter lämnas i RRVs publikation "Statens finanser1980", En detaljerad redovisningav budgetulfallet framgår av RRVs "Budgelredovisning för budgetåret1979/80", För alt kunna bedöma utvecklingen av statensinkomster är det av stor betydelseatt analysera förändringarna av fysiska och juridiska personers inkomster. Här görs därför först en återblick påutvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck i laxeringsstatistiken. Utvecklingen av inkomster och avdrag från olikaförvärvskällor vid taxeringen till statliginkomstskatt redovisas i tabell 7. Av tabellen framgår utfallet vid de senastesex taxeringarna. Tabell 7 visar att den sammanräknade inkomstenför fysiska personer m.fl. till största delen, , består av inkomst av tjänst.Därnäst i betydelse kommer inkomstav rörelse och inkomst av kapital . Inkomst av tjänst har ökat kraftigt under den itabellen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässiga lönelyft ikombination med löneglidning har medfört en kraftig stegring av lönesummanunder perioden. Framför allt gäller detta åren 19741976. För inkomst av tjänstredovisas för en genomsnittlig årlig inkomstökning på17,. ökadeinkomst av tjänst med 12,. Den kraftiga ökningen av inkomst av tjänst beror till stor del på att vissa ersättningar vidsjukdom och arbetslöshet blev skattepliktiga fr.o. Av ökningen på mellan dessa år skulle bero på de skattepliktiga ersättningarna. Ersättningarnaredovisas som inkomster under resp. förvärvskälla. Inkomst av annan fastighet ökade med knappt 53%mellan åren 1977 och 1978. Slörredelen av inkomsterna härrör från schablontaxerade fastigheter. Den stora ökningen mellan åren kan till största delen förklaras av att schablonintäkten 1978 höjdes från till i intervallet upp lill 200000 kr.i taxeringsvärde. Som mest ökade således schablonintäkten med 2000 kr.per fastighet. r*, r* ri fi c» r- r-; "/"i r-l 0\ yr, - r-j \o r*-i oc Tt r--' oo' r o'r4p~' + + -I- \0 *y-t r. l/"! r*-i O r-'l o r r-J li oo' r.. \£> r. rn r-' ' *r-' r-' r-\ t 0\ r-4 o\ --t rl Tf f* 00 rs[ >X r, ro r-l + 4- -l- r*-! r*-j *r'> f*'i r*-i r Tt sC r- Tt w", r-l + + + 1 \C yr, \0 v w"i ON r-l -I- 4- 1 + I E o j, iS ,2f u 3 ffi TO i_ Lw > - = nu " " *'5 3 c £ ia g *- t/] ,/, r- :< 5; J ,cn t «"i 5 " c o o t o -1/3 r-; 00 r. f*"* ~, """ '*., ' d ON ri "/i 00 yr-, ,0 0 r 1 ( r-l »r-, w-, 1 Tt ir, r*-i IT) r r'-. Tf' QC' n' c r-' ON - ri r *r, Tt r r-, r*". On "O \C u-, 0 r ri f* r 1 r*-, r-?d m 00 sO »n On ON »j-i yr-, \C r*-. r-A r 1 yr, Tt r*-i fl \o yr. 1/-, r*"i r*-; GSr. Tt no" in m Vt \D \D f* ~- 3 C/5 -a > < t/5 > « c E E r-; rn OO nO »n oC ri oo' 1 1 -1- 1 <~i -*. r- »o r- r-l 1 1 1 -1- «/-r ri - I + I + I r-i Tt r*"i r-l tn rJ r I + + + + no ON Tt lo r »Tt Tt Tt' ri NO Tt c-1 n + + + + + -Tr-.' 1/-I r*', o r'. r*~, 4- -1- 4- »/J 00 4-4- 4- -f- 4- -f "TV-| O ON vnTt ri d »*r rg m. m i Tto On On f oCr-NO d -»T r-l Tt 00 ""O nO *- ;0O N© r-i Tt v-f »n t r, v~) r- i/> On Tt r*~i ri"oN' r-- r in O Os lA, w r-- m r ir, nOnO 00 inNO ri 00 Tt »n o r r-4 rj On oo r* f*". On r- in oi Tt m r-l nO oo oo m m r-i n' i m On r nO r-'oo' r- m rA nd i-; rj Tt On t-T sDr-' no' r- ND Tt 00 ' 1-N NO n nd in Tt o rs| oo r*-i in r-l nO m r-l -) r- OO U On r-l 00 O ON On 00 r-l (N a\_ Tt r-_ f -' r-' oo' On' r-'r-- r oo r-l fs O >/ OO Tf m' no d Tt n" Tt f* r* nO t~- »n on' rnd r--' r- r- o r- r- ON »n i/". r-l O O os r w 00 r rsi u ri r*-i OO On M inoo' in n£) ON On ' r-l 00 r- E o .:, c c3 -a BO 5 5 c Js .S* u V5 c/] o ca -o c =: -3 :ca c . . ert 00 c' C 00 Eca e £ u ca Q "13 In .S E > J c . ca < H ::: . c irt .- u=3 t/3 X) -1 i-" > (/i t/J t! = ' ca - i> 2 1980/81. Prop.1980/81:100 18 ökade inkomsterna avjordbruksfastighet i genomsnitt med , Mellan åren 1975 och 1976sjönk däremot inkomsterna med . Detta hänger till stor del samman medde ändrade avdragsreglerna för egenavgifter till socialförsäkringen som gällerfr, o. m. taxeringen . Fr. o. m. medges avdrag föregenavgifter i form av schablonprocentsatser i förvärvskällorna inkomst avjordbruksfastighet och rörelse. Effekten av de ändrade avdragsreglernauppskattas till ca 700 milj. kr. för inkomst av jordbruk för . Det kanockså påpekas att antalet inkomsttagare med inkomst av jordbruksläs-lighet harminskat. ökade emellertid inkotnst av jordbruksfastighetmed . Rörelseinkomsterna ökade med knappt8%.. Inkomst av kapital visar stora variationer under denredovisade perioden. Det är framför allt förändringar av räntenivån somorsakat detta. Med höjningen av räntenivån ökadekapitalinkomsterna. Ökningen uppgick till 32,. Mellan åren1974 och 1975 stannade ökningen vid . Det var en följd bl. a. av höjningenav extra avdraget för inkomster av kapital från . för ensamståendeoch från . steginkomsterna med 9,. Den genomsnittliga räntenivån steg med 1,7 procentenheterunder jämfört med är 1976. Ränteförändringen förklarar därför tillslor del den höga ökningen på av inkomst av kapital mellan åren 1976och 1977. minskade inkomst av kapital med 2,. Dengenomsnittliga räntenivån minskade mellan åren . Avdragen för underskott i förvärvskälla har visat enfortgående ökning under hela den i tabellen redovisade perioden. Ökningenuppgår till i genomsnitt . Den största posten bland dessa ärunderskott av annan fastighet, dvs. de underskott som uppkommer för bl. a.villor och fritidshus på grund av ränteavdragen. Avdragen för underskott iförvärvskälla beror således lill stor del på räntenivåns utveckling samlreglerna för beskattning av fastigheter. Inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet uppgick för år1978 till 1600 milj. kr., vilkel är en ökning med jämfört med år1977, redovisas en årlig inkomstökning med ,Dessa inkomster redovisas i taxeringsstatistiken och ingår i underlaget förberäkning av statlig och inkomstskatt. För den delen av inkomsternasom häiTör från försäljning av fastigheter kan uppskov med inkomstskattenerhållas. Således kommer den debiterade skatten för inkomsterna inte att stämmaöverens med den inkomna. taxering.sstatistiska undersökningaravseende inkomståren 1978 och 1979 För beräkning av skatt på inkomst och förmögenhet åren1980-1982 har resultat från RRVs laxeringsstatistiska undersökning använts. De effektberäkningar som redovisas i det följande ärframtagna med hjälp av denna undersökning, som är den första efter RS-reformensgenomförande (taxering). Undersökningen har tyvärr fler bortfall ännormall. Eslimaten för inkomster och avdrag, som normalt publiceras i RRVsinkomstberäkning, kommer alt publiceras i den reviderade inkomstberäkningen,eftersom vissa ytterligare avstämningar måste göras. Den undersökning avseende . som verketpåbörjade , har elt alltför stort bortfall för att direkt ha kunnatanvändas i inkomstberäkningarna. Inleveranserna av material från de lokalaskattemyndigheterna har dock gått betydligt bättre jämfört med fjolåret. Enkontrollkörning kommer all göras för atl stämma av de beräkningar verket lämnatför budgetåren 1980/81 och 1981/82. Antaganden för fysiska personers inkomster åren19791982 Inkomstutvecklingen för de fysiska personerna har enavgörande betydelse för de direkta skatternas utveckling. På olika sätt påverkarden också förändringarna i de indirekt skatterna liksom de statligaaffärsverkens inleveranser av överskott till staten. Utvecklingen för de fysiska personernas inkomstskatterbestäms främst genom förändringar i inkomst av tjänst, dvs, huvudsakligen av lönesummeutvecklingen.Förändringarna i den totala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellanarbetsmarknadens parter och av ändringar i sysselsättningen för anställda, samtav den s,k, löneglidningen, dvs. förtjänstutvecklingen utöver den avtalsmässigaökningen. beräknar i sin höstrapport att den totala lönesumman ökade med 9,3%mellan åren 1978 och 1979. Löneglidningen uppgick till ochden avtalsmässiga höjningen uppgick till . Sysselsättningengav ett positivt bidrag till lönesummeutvecklingen på knappt 1 procentenhetunder är 1979. 1 höstrapporlen beräknade atl lönesummanför skulle öka med 12,. 1 denna beräkning svarade avtal ochlöneglidning tillsammans för och sysselsättningskomponentenför . Vissa uppgifter angående sysselsättningen, vilka framkommitefter det att publicerades, innebär atltotala lönesummeutvecklingen för antagits bli 12,, RRV har utgåttfrän denna ökning i huvudalternativet. Ikalkylerna över lönesummeutvecklingen uppkommer differenser mel- 1980/81:100 20 lanföretagens kostnadslönesumma och den utbetalda lönesumman. Del gäller främsl år1980 och . Orsakerna är främst de pris- ochför-tjänstulvecklingsgarantier som har varit knutna till de senaste avtalen. Enredogörelse för orsakerna till differenserna lämnas i av konjunkturinstitutetshöstrapporl. Den lönesumma som påverkar RRVs beräkningar av statens inkomsterär till övervägande del den utbetalda lönesumman. Konjunkturinstitulel presenterar två allernalivalönesummeutvecklingar för i sin höstrapporl. Därefter har institutetändrat något i sina alternativ. Det är dessa alternativ som återges i detföljande. Eftersom några avtal inte föreligger för understrykerinstitutet alt kalkylerna har formen av räkneexempel. I det ena exemplet utgårinstitutet från en prolongation av avtal vilket innebär atl lönesummanökar med 4,. Orsaken till detta är elt s.k.överhäng p. g. a. lidigare avtal på . Här ingår bl. a.utbetalningar till följd av prisklausulen och förtjänstutvecklingsgarantin i1980 års avtal. Löneglidningen har satts till ochsysselsättningen väntas ge ett negaiivt bidrag till lönesumman med 0,5procentenheter. I den andra kalkylen utgår institutet från enförtjänslutveckling på . Det innebär att de nya avtalen förutsätts bidramed lill lönesummeulvecklingen mellan åren 1980 och 1981.Löneglidningen har även i detta alternativ förutsatts bli 2,5 procentenheter.Sysselsätl-ningskomponenten väntas även i detta alternativ ge elt negaiivtbidrag lill lönesummeutvecklingen på . Sammantaget innebärdetta att den totala utbetalda lönesumman beräknas öka med 7,mellan åren1980 och 1981. RRV har i sina kalkyler utgått från denna anlagna utveckling förlönesumman . har inte några antaganden redovisats varförRRV vall atl schablonmässigt skriva fram lönesumman . De utbetalda pensionerna förutses öka med 18,mellanåren 1979 och 1980, har förslaget i prop. 1980/81: 20 Besparingar istatsverksamheten m. m. beaktats vid beräkningarna av utbetalda pensioner. Förslagetinnebär atl det s. k. basbeloppet, som ligger till grund för pensionsutbetalningarna,justeras för inverkan av energipriser och alla indirekta skaller. Detgenomsnittliga basbeloppet , uträknat med ett justerat index, har i RRVskalkyl beräknats till ,vilket är en ökning med ca 11,jämfört med . Totalt beräknaspensionsutbetalningarna öka med . För år1982 har RRV valt att schablonmässigt skriva fram pensionerna . Av deolika pensionerna är del allmänna tilläggspensionen och delpensionen somförutses öka snabbast. Pensionerna utgjorde av desammanräknade inkomsterna. För olika sociala förmåner, vilka numera upptas tillbeskattning, såsom sjukpenning, föräldrapenning, utbildningsbidrag m. m.förutses också kraftiga ökningstal. ökamed 10,. har RRV antagit en ökning på 11,. har RRV antagiten något långsammare ökning än lönesumman. har satts tillknappt . Av fysiska personers sammanlagda inkomst år 1979svarade inkomst av jordbruksfastighetför 1,. Inkomst av rörelse svaradesamma år för . 1 beräkningarnahar antagits att inkomst av jordbruksfastighet och rörelse ökar resp. med 2,7%mellan åren 1979 och 1980. förutses inkomsterna avrörelse öka med ca 4,och inkomsternaav jordbruksfastighet med 5,. För är 1980 gäller nya regler för beräkningen avinkomst av jordbruksfastighet ochrörelse. Vid beräkningen medges avdrag för belopp som i räkenskaperna avsatts till resullatutjämningsfond. Beloppen som avsätts får uppgå till högst av lönekostnaden och för egenförelagare till av den egna inkomsten. Vidare medges avdragför avsättning lill allmän investeringsreserv. Avdrag får göras med högst10000 kr.