prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Mottagande väljs ut enligt DANIDA:s kriterier.En statlig myndighet 1 u-landet är avtalspartner. Statslån kan bl.a, utnyttjas för kapitalvaruin-vesterlngar som förbättrarmottagarlandets infrastruktur. En blandad kredit skall ha ett aammanlagrt gåvoelement på , Tre kategorier låntagare kan er-hälla statslån till olika kreditvillkor: 1) LLDC-länder kan få län , varav 10 åra anorteringsfri period, Gåvoelemaitet är , 2) Länder med BNP/capita underatigande250 dollar kan fä län , varav anorteringsfri period. Gåvoelementet äb: , 3) Länder med en BNP/capita mellan 250och kan få län pä 25 är, varav amorterings-fri period. Alla dessa danska statslån är helt räntefria. Lånen är i princip bimdna, nen defattigaste ländema kan använda för att finansiera lokala kostnader.I gnonsnitt av länenbrukar gå åt för att finansleratransportkostnader. Danskarna har en begränsad erfarenhet av att utnyttja Ja statslän 1 fom av blandade krediter. Vissabe-dönare anaer att systemet är för tungrott för att smidigt kunna användas i kommersiell verksamhet ochatt det därför är av förs\ifflbar betydelse. måste äska budgetmedel för statslån, med en omständlig parlamentsbehandling som följd. Lånen är ofta öron-märkta för speciella projekt, och disponiblamedel för andra ändamål finns därför sällan tillgängliga. Danskarna menar också att mottagarlandet sällan har Intresse av att minska detkoncessionella elementet, Prop.1980/81:41 63 vilket blir följdenom statslån används för finansiering i form av blandadekrediter. Näringslivet har visat stort intresseför denna finansieringsform, men mantycker sig på officiellt håll nu märkaatt entusiasmen svalnat dä företagen sett hur svårt det är att i praktiken förhandla frän en blandad kredit på gällandepremisser. De blandade finansieringar aom genomförts syna ha motiverats av att transaktionen i fråga var av stort finländskt exportintresse som det rört sig om ett biståndspolitisktlämpligt u-land. beslutar om den andel av enblandad kredit som finansieras påkommersiella villkor. Beslut om utnyttjande av biståndsmedel fattas av utrikesministeriets avdelning för utvecklingssamsLrbete i samråd med mottagfande u-land. Blandade krediter kanbeviljas till de som kan komma i fråga för finsktkreditbistånd. Blandade krediter kan ges för två ändamål, projektfinansiering ochbetalningsbalansstöd. En blandad kredit består av tvåkomponenter: 1) ett lån frånfinansministeriet till landets regering, länevillkor:20-30 års löptid, 10 åra grace period, ränta, gåvoelementetligger i regel men bör ej överstiga85%; 2) ettkommeraiellt banklän, villkoren ligger då inom conaensua, men regelinässigt precis pågränsvärdena. Mottagarlandet utnyttjar ofta statslånedelen fcr att finanalera kontantandelen av en affär samt ds lokala kostnadema. Banklånedelen av en blandad kredit uppges uppgå till 2-3 gångerstatslänets storlek. De länder aom kan komma i fråga för blandadekrediter är; i) foma franska kolonierj 2) MSa1)- och MUL-länder, 5) länder som anaea lämpliga av politiska skäl. eng. most seriously affacted, pä svenska: de u-ländervilkas ekonomier hade särskilt svåra känningar avoljekrisen och dess efterverkningar, totalt 45 st. Prop.1980/81:41 64 Inför förhandling om en blandad kredit bestäms först statslånets storlek. Förhandlingen gäller sedan dele det privata banklänets storlek (och därmed de genomsnittliga villkoren för den blandade krediten), och delsför vilka ändamål och under vilka restruktioner denblandade krediten fär utnyttjas. Franska exportörer kan sedan henställa hos finansministeriet (DREE) om att få utnyttja en viss kredit för sin export. DREE efterhör mottagarlandets inställning till att utnyttja en del avkrediten för den aktuella affären, varefter man meddelar exportören. Närdenne alutit köpeavtal arrangeraa ett banklån för den del av krediten son ej täcks av statslånet. ir 1977 anslogs 1 859 nilj, francs för ingående av statslån. år uppgick den franska exporten avkapitalvaror till , varav finansierades under blandadekrediter. Export som finansleras med blandade krediter skall omfattas avexportkreditgaxanti fränCOFACE, den franska not-svarieten till EKN, Det är inte ovanligt att avtal onblandade krediter ingås medmycket kort varsel. antogs en ny lag med bestämmelser om bl.a. försäkringoch finansiering av exportkrediter och kreditgivning för att främja intemationellt finansiellt ochekonomiskt samarbete, Lagen innebar även en omorganisation av berörda organ och myndigheter. En interminlsterlell kommitté för ekonomisk politik gentenot utlandet(CIPES) Inrättades bestående av ministrarna för budget och ekonomisk planering,UD, finans, Jord- och skogsbruk, Industri och handel sant utrikeshandel,Konnltts uppgift är att definiera och sanordna depolitiska riktlinjema förutrikeshandeln, exportkredltgarantigivningen och exportkreditfinansieringen,det intemationella sanarbetet ned samt råvaxuförsörjningen och all annan ekononlsk aktivitet där samverkar med andra länder. Man hor ännu så länge en begränsad erfarenhet av hur den nyaorganlsationen fungerar. Laexten innehåller dock ett antal skrivningar om att man vid affärer av speciellt italiensktintresse, där konkurrensen frän andra länder är hård, har möj-liet att kringgå etablerade rutiner för att fä frän snabba beslut, Hedlo creditoCentrale (MC) är det enda statliga organet för refinansiering av långa krediter, Efterson nedelslussas till MC från 1980/81:41 65 flera olika budgetanslag för subventionering av olika typer avkreditgivning till utlandet, torde det finnas nöjlleter till flexibilitet i denitalienska administrationen on en exportaffär anses vara av tlllräckllgrt stort italienskt Intresse,Ir uppgick det sammanlagda statliga och privata nettoflödet av exportkrediter till till 1 580 milj,dollar, varav62 milj,dollar utgjordes av räntesubventioner. Med hjälp av långa utvecklingslän sluter avtal med om bl.a. utveckling av råvaru-fyndlgheter med Japanskutrustning och teknologi. Länen skall sedan återbetalasmed produkter från projektet. Härmed tillförsäkras tillgång till råvaruresurser son nan saknar inondet egna landet santidigt som u-landet får krediter till projekt «oa annars eallgt japanskuppfattning i nånga fall inte skulle ha kommit tillstånd. Förmänliga kreditvillkor erbjuds när det sä bedöms lämpligt och när har chans att ta hem ett för japansk ekonomi son helhet brakontrakt. Blandade krediter sanfinansleras av blståndsfinan-sieringsorganlsationenOverseas () och and (Exim-banken). OECF svarar för län med ett gåvoelement överstigande och Exim-banken för övriga lån på mer kommersiella villkor. Åtminstone sex myndigheter är inkopplade vid beslut om blandadekrediter: ministeriet förutrikeshandel och industri (MITl), utrikeaministeriet, finansministeriet (MOF), OECF (för länebiständ), (JICA för tekniskt bistånd) och Sxlm-banken, Dessa olikaorgans målsättningar konpronlssas ihop, MITIoch MOF anges ofta spela en avgörande roll vid bestän-nlng av bl,a. bistånd budgetfinansleras endaat till enliten del, Reaterande mfidel erhålls genom att regeringen emitterar obligationer och gnom andra länearrangemang, OECF-lånen är formellt obundna och avsedda för finansiering av infrastrukturmedan lånen från Exim-banken är leverantörskrediter bundna till Inköp i , Lokala kostnader upptill kan 1 vissa fall finansleras med OECF-nedel, De blandade kreditema, liksom övrigt Japanskt bistånd, fördelas geografiskt efter principersom utgår från handelspolitiska överväganden. 5 1980/81. 1980/81:41 66 Exlm-bankens leverantörakrediterhar 10-11 ära löptid varav anorteringsfri period. Räntan har varierat mellan 6,och 7,, 0ECF:s lån är mjukaremed en löptid pä 20-30 årvarav 5-8 ärs amorteringsfri perlod till en ränta på 3,5 - 4,5%.Pä japansk sida förutser man en visa ökning av de blandade kreditema framförallt till industrialiserade länder i där man känner ett starkt politiskt tryck att fortsätta biståndsgivningen, Systemet för blandadekrediter aätta igång genon att ett exportföretag gören ansökan hos utrikesministeriets biståndsavdelning. Exporttransaktionen måste uppgåtill minst 5 allj, (ca 12 milj,kr.). En arbetsgrupp med representanter för utrikes- och ekonomiministerlema granskar ansökan. Därefterprövar exportkredltförsäkringainstitutetHCM och finansministeriet om transaktionen kvalificerar för exportkreditförsäkring. Ansökanom blandad kredit granskas utifrån a) biståndskriterier och b) effekter på nederländskekonomi, särskilt aya-selsättning. har 100 milj. (oa 200 milj.kr.) anslagits på biståndsbudgetenför blandade krediter. Resterandebelopp består av vanliga exportkrediter från bankväsendet.Den statliga kreditdelen kan endast utgåom projektet kan erhålla NCM-försäk-ring.Finansminiateriets medgivande är därför nödvändig för att en blandad kredit skall kunna komma till ständ, eftersom NCM endast kan föraäkra depolitiska riskema om dessa återförsäkras av staten. Blandade krediter kan ges till i första hand de s.k. koncentrationaländema: , , , , , , , ,, Sri Länka, , ochZambia. Trots att systemet är helt nytthar man i noterat svårigheter att finna ett försäkringsmässigt acceptabelt importland bland dessa ofta mycketfattiga länder. Erbjudanden on blandade krediterkan därför komna att riktas till mer utvecklade länder snarare äntill de allra fattigaste. Förutom blandade krediter finns iNederiändema även sn s.k. natchningsfond. Den infördes föratt man med hjälp av räntebidrag skulle kunna utjämna Prop.1980/81:41 67 de snedvridande effekter på den intemationella konkurrensen som uppstår när andra länder erbjuder finansiering 1 form av blandadekrediter. Matchnings-fonden administreras av en referensgrupp inomekono-minlnisteriet sannansatt av representanter för gne-raldirektoraten för handel (exportaspekten) och industri (industri-och sysselsättnlngspolltlska aspekter). Chefenför handelsdirektoratet fattar slutligtbeslut. Matchningsfonden kan användas omexportföretaget kan bevisa att man är utsatt förkonkurrens från atatligt stödda exportkreditvillkor som står i strid med consensus. Rena prisskillnader får inte kompenseras. Stödet akall 1 princip ha en pocitlv effekt på nederländsksysselsättning. Medel till natchnlngsfonden anslås i budgreten över"unemployment relief fund". ix 1977 avsattes 50 milj.gulden. Högsta stödbeloppetför räntesubvention äx 5 milj.gulden per transaktion. Det norska systemet infördesi slutet av år 197 i avsikt att främja exporten frånföretag i krisdrabbade branscher, främst inom varvaindustrin. Den export som kan komma ifråga för finansiering med blandade krediter förutsätts bestå av varor och tjänstersom främjar den ekonomiska tillväxten i mottagarlandet. Den bör ockaåprioriteras av u-landet i fråga. Dennaaspekt bedöms av det norska enligt sanna kriterier son tillämpas förgarantigivning under det norska "u-gporantisystemet". I ett valmellan projekt av likvärdigt norskt intresse prioriterasi) de fattigaste u-ländema och huvudsamarbetsländer, 2) länderpå rimligt avstånd från och3) länder där förhållandena ärlämpade för samarbete med , som det i berörda länder bör kunna påvisasfinnas potentiella marknader för norskt näringsliv. Om tillstyrker finnsmöjlighet att 1 särskilda fall medge stöd även om NORAD ej anser detmotiverat. Vid fartygs-exportaffärer brukarNORAD ej konsulteras. Det norska systemet administreras av Garanti-Institutetfor Eksportkreditt (GIEK). Beslutatt tillstyrka finansiering till förmånliga villkor fattas i . Videnstaka stora affärer har regeringen även gått tillstortinget med proposition. Systemet finansieras över budget. Prop.1980/81:41 68 men förutom räntesubventionering kan även direkta finansiella tillskott ges för att förbättra norska offerter. ingickskontrakt till ett sammanlagt värde av 4 700milj.Nkr. (varav fartyg 2 900 milj.), Ränteatöd lämnades tillett belopp av 1 067 milj,Nkr, (varav fartyg 972 milj,). Anslagna belopp som ej utnyttjas under visst är kan överföraa till efterföljandeår. Utbetalning av räntestöd görs under kreditens löptid och belastningen på statsbudgeten sprids därmed över ettflertal budgetår. Systemet är 1 princip öppetför samtliga , inklusive NIC-länder och oljeproducerande , Det schweiziska parlamentet har beviljat ett ramanslag på 200 milj,CHF för"finans- och handelspolitiska åtgärder inon rånenför det intemationl-lautveckllngssanaxbetet" , Av detta är 110 nilj. avsett för blandade krediter. Deaaa nedel blandas i lämpliga proportioner med krediter frän privatbankerna. De privata krediterna förutaes vara täcktaav exportkreditgaranti. Andelen statligt respektive privat kapital kan varieramed hänsyn till bl.a. mottagarlandetsutvecklingsnivå. Ett antal (30-40 st.) utses av statsmyndigheterna till potentiella mottagare av blandadekrediter. De kriterier som används är: utvecklingsnivå,Inkonst per capita, tillämpad utvecklingspolitik, slculdsättning. Industrialiseringspolitik samt förmåga attabsorbera ifrågakommande bistånd. Inom denna ländergruppöronmärks det tillgängliga beloppet på 110 milj. förinsatser i ett mindre antal . Viddetta senare urval tas hänsyn till förekomaten av förachweiziskt näringaliv intressantaeiportprojekt. Efter en officiell framställanfrän ett sådant u-lands regering till de schweiziskanyndighetema förhandlar man fram ett ramavtal på regeringsnivådär kreditvillkoren anges. Dettaavtal träder i kraft after note-växllng. Det ankommer sedan på ett konsortium bestående av de ledande affärabankemaatt utarbeta underlag och förhandla framenskilda kreditaffärer. Exenpel påkreditvillkor som beviljades äx 1978:Kreditbelopp 60 milj.CHF, varav biståndoch bankkredit. Räntefri biståndakredit med 15 årslöptid vatrav anorteringsfri period. Baink-medel med löptid varav 3ära amorteringsfri perlod till en ränta på 1,över räntan på 8-ärigakassaobligationer (då 2,). Prop.1980/81:41 69 De spanska kreditema tycks ha tillkommit pä grund av konkurrens vidkommersiella projekt av särskiltintresse för . har liten erfarenhet av kreditgivning till biståndsmottagaxländer. Fram hade endast enstakaregeringskrediter beviljats. finns en interminlsterlell kommission (ICJSU)som kan föreslå eventuella mjuka krediter tillvissa . Beslut fattas av regeringen.En sådan biståndskredit kan sedan kombineras meden komnersiell exportkredit garpnterad av den spanska motsvarigheten till EKN,erbjöd ett flertal blandadekrediter med gåvoelement pä 15~25%> saknar ett centralt biståndsorgan. Landet är Inte heller medlem av 0ECD:8utvecklingskonmitté DAC, finns möjlighet att utnyttja av det bilaterala brittiska biståndet för blandade krediter (Aid TradeContingency Provision, ATCP), Initiativet till enskilda projekt kommer i regelfrån handels-och industriministeriemasom agerar på grundval av förslag från enskilda företag. Beredning sker i samarbetemed kredit- och försäkringsorganet ECGD, Ennatchningasituation utgörofta utgångspunkt för överväganden on brittisk ATCP-insats.Projekten bereds under tidspress och beslut måste enligt uppgift fram med nägra dagars varsel med hänsyn till matchningsaspekten.Eftersom det äx fråga om utnyttjande av biständsmedel ligger det slutliga avgörandet hos biständsadministrationen. Administrativtoch förhandlingsmässigt behandlas ATCP pä sanma sätt som övriga bilaterala biståndsinsatser. De två huvudkriterierna för att projekt skall kunna kOQuna 1 fräga är att de har ett kommersielltintresse (uttryckt i sysselsättningstermer och exportvärde) samt att de har positiv betydelse ur utvecklingssynpunkt, Ipraktiken är det mänga gånger svårt att strikt bedöma om utvecklingskriteriet uppfyllsmen från brittisk sida försäkrar man sig alltid on attmottagrande land godkänner projektet, ATCF-nedlen komner från biständsbudgeten. Resterande del av de blandade kreditema utgörs i regel av kommersiellaexportkrediter finansierade eller garanterade av ECGD, 1980/81:41 70 Kreditvillkoren förATCP-medlen varierar beroende på u-landetsutvecklingsgrad frän såva till kredit ränta.Också kredittid ooh amorteringsfriperiod kan skifta med hänsyn till utvecklingsgraden.Efterfrågan på ATCP-resurser har varit ator efter en trög start under år1978. EXIM-banken kan matcha blandade krediter som erbjuds från konkurrerande länder.Rekommendation om matchning utfärdas avNational () somäx sammansatt av representanter för EXIM-banken, Federal Réserve, AID, Commerce, State och Treasiiry, Slutligtbeslut om kreditvillkoren fattas av banlcens styrelse. Inget formelltbudgetanslag finns för att finansieramatchningstransaktioner. Kongressen beslutar om ram för EXIM-bankens totala upplåning. Bankens subventionerade långivning finansieras med dess egna medel.Eventuella önskemål från mottagande u-land om att blandaupp finansieringen med amerikanskt biståndbeaktas ej. En sådan ordning skulle först behövagodkännas av kongressen. Av detta följer dock inte att tanken inte kan sanfinan-sieraprojekt tillsammans med t.ex. det amerikanska . Banken samarbetar ibland ookså med Världsbankenoch regionala utvecklingsbanker. NAC ooh SXIM-banken har visat sig mer benägna att matcha närdet inte finns särskilda historiska, politiska ellerkommersiella förbindelser mellan det i-land somerbjuder en blandad kredit och mottagande u-land. Banken hax under senare tidintagit en alltmer offensiv hållning oohman förutser på anerikansk sida en ökning av antalet fall då matchningkocmer att beviljas. Alla myndigheter representerade i NAC är principiellt emot blandade krediter som ansessnedvrida den intemationella konkurrensen. Enligt EXIM-bankens ordförande utgörs10-15% av den totala mängden exportkrediter i världshandeln av blandade krediter. Inom enskildabranscher har banken och ajnerikanska exportörerintryck av att det kan röra sig om , Blandade krediter betraktas som ett av flera legitima sätt att främjaexport till u-ländema och bidra till en nödvändig resursöverföring från rikare till fattigare länder. Blandade krediter kan beviljas för projekt i u-ländersom får tysk kapitalhjälp. Kapitalhjälpsprogrammetär en del av det tyska biståndet. 1980/81:41 71 Den tyske exportörenutarbetar ett lämpligt projekt. U-landets regering överlämnar enformell ansökan om blandade krediter till tyskamyndigheter. Den atatliga utvecklingabanken fiir Wiederaufbau (KFW) gör en projektbedömning och kalkylerar kostnadema.Rapporten frän KFW måste sedan godkännasav bistånds- (BMZ) och finansministerierna innan slutligt beslut kanfattas av regeringen. Kapitalhjälpa-andelenberäknas enligt vissa normer. Återstoden lämnasi form av kredit till consensus-villkor antingen av KFW eller av nägon av de kommersiella bankema, altemativt derassammanslutning för utlandsaffärer, AKA. BMZ ärsamordnande för affärer som finansieras med blandade krediter. I den ärligabudgetbehandlingen avgörs vilka länder som kan komma i fråga för kapitalhjälp. Det rörsig om ett 60-tal länder vilka till en del kan varierafrån år till äx. För 46 blandade krediter fraji t.o.m. utgången av hade 1 3OO milj. ikapitalhjälp utnyttjats för en uppdragsvolym på totalt ca 3 500 milj. anslogs för kapitalhjälpi form av blandade krediter under år1978. Kapitalhjälp kan lämnas till fyra kategorier ; 1) Till MtJL-länder lämnasrena bidrag, som teoretiskt sett skulle kunna användas av berördregering för att mildra kreditvillkoren på kommersiella lån. 2) Till MSA-länder lämnaskapitalhjälp med en löptid på50 år varav amorteringsfri period till 0,ränta. 3) För övriga är löptiden 30 årvarav amorteringsfri period till ränta. 4) De merutvecklade s.k, tröskelländema kan erhålla kapitalhjälp med en löptidpå varav anorteringsfri period till 4,5%ränta. Sn förutsättning för blandade krediter är att den kommersiella krediten är försäkrad hos det atatliga garantiinstitutet begränsning gör att vissa u-ländermed betalningssvårigheter inte kan komma i fråga för blandadekrediter. Det är i första hand tröskelländema som satsar på projekt somär lämpade för blandade krediter. Som regelutnyttjas blandade krediter i samband med stora 1980/81:41 72 Man överväger därför att ändrabestämmelserna för att möjliggöra att ett atörreantal projekt i dessa länder kan förverkligas med hjälpav blandade krediter. (), som ägs av 12 österrikiska kreditinstitutioner, kanrefinansiera exportkrediter eller ge läntill aubventionerad ränta. Medel anslås påfinansministeriets budget. Beslut om sådanförmånlig finansiering fattas av ett grenlum bestående av företrädare förfinansninlsterlet, näringslivs- och fackliga organisationer,och . Fömånliga krediter kan beviljas 1 sanband ned export till projekt av särskilt politiskt eller eko-noniskt intresse för Österrike.Biståndsanknytningen avgör hur stort gåvoerementsom medges. Exporten avser fränst utrustningtill tillverknings- och kraft-industrin i , t.ex. turbiner och gruvutrust-ning men även Jämvägsutruatning, bevattningsanläggningar och tum-key projekt. En stor del av Öaterrlkea offentliga bistånd till u-länderutgörs av subventionerad kreditgivning. 1980/81:41 73 5 STATLIGA INSATSER SOM PÅVERKAR U-LÄNDERNASIMPORT FRÅN ekonomiska förbindelsermed u-ländema har utvecklats snabbt underde två senaste årtiondena. Ett viktigt inslag i dessa förbindelser ärsolidariteten med u-ländemas utvecklingsaträvanden som satt sin prägel inte bara på vårt utvecklingsbistånd utan också på våra allmännau-landsrelationer likaom vår ut-rikeapolitlk, Sedam gammalthar även handelsförbindelser med olika . Våraekonomiska relationer med u-ländema ökar i betydelse nu när dessa länder i aamband med ainaindustrialiserings-strävanden alltmer efterfrågar den typ av varor som produceras av avenskt näringsliv. U-ländemaär också viktiga leverantörerav varor som behövs för vår egen ekonomiska utveckling, t.ex,olja, metaller och kemiska råvaror. har hävdatsatt handel och bistånd inte går att kombinera och att en klar boskillnad därför borde upprätthållas, U-ländemas industrialisering och den fortgående internationaliseringen av världshandeln göremellertid att en sådan gränsdragning blir allt svårare att upprätthålla. Särskiltu-länder som tillämpar någonform av centralt beslutad utvecklingspolitik, tenderar att betrakta sinarelationer med enskilda i-länder i etthelhetsperspektiv. Företrädare för kan t.ex, vid en officiell kontakt aktualisera ett antal frågor som i hör hemma dela på olika ställen i den offentliga förvaltningen och dela i näringslivet. Näru-ländema på detta sättbetraktar som en enhet försvårar det möjlighetemaför osa att upprätthållabodelningen mellan handel och biatänd.Ett Prop.1980/81:41 74 annat akäl till varför denna bodelning alltmer 1-frågasätts är u-ländemas önskemål on att blibehandlade son likvärdiga parter i den intemationellahandeln. Biståndet ses dä som ett instrunent son bör utnyttjas föratt överbrygga skillnaden i ekonomiskstyrka. Ett behov av att utvidga och utveckla våra bilaterala förbindelserned u-ländema pä det ekonomiska området har även konstaterats från svensk aida. Regeringen hax uppmärksammat dessa frågorbl.a. i årets budgetproposition, bilaga 6,under avsnittet bilateral u-landspolltik. Förespråkare fören mer samlad syn på våra relationer med u-ländema talaron en samordnad u-landspolitik som någotönskvärt. Andra har sett en risk i att ett mer samordnat agerande pä det ekonomiska området skulle kunna medföra en icke önskvärdaamman-blandnlng mellan biständeta ochhandelsfrämjandeta målaättningar, I det bredare samarbetet som inleddes med 1975och som sedan har kommit att omfatta ett antal länder i och har tankarna pä en samlad syn påvåra relationer med kunnat prövas.Det bredare sanarbetet hax ägt rum meddubbel målsättning, dela att främjau-landeta ekonomiska och sociala utveckling enligt de svenska biständspolitiska målsättningarna, och dels att främja en utveckling av relationer med landeti fråga bl.a. på det ekonomiska området. En förutsättning för att stödja en sanarbetsinsata med biständsmedel har varit att det funnits ett önsesidigt intresse bäde i och 1 sanarbetslandet, sant att insatsen prioriterats avsamaxbetBlandet genom att man där avsattegna resurser för ändanälet. Prop.1980/81:41 75