prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Ettframgångsrikt genomförande av strukturplanen och åtgärdsprogrammel bedöms kommaall ge äm-neskoslnader som är likvärdiga med de bäsla kontinentala verken. Närdet gäller den skrotbaserade ståltillverkningen kommer anläggningarna iDomnarvet all vara bland de mesl moderna i . Den tekniskakonkurrenskraften blir därför hög efter omstruktureringen. Den ekonomiskakonkurrenskraften blir hell beroende på priset av skrot och elenergi. SkulleSSAB påtvingas en konstlad fördelning av del inhemska skrotet äventyrasemellertid den fortsalla driften. Deåtgärder som vidtas vid omstruktureringen betyder all räslålskapaci-letenminskar från 4,0 Mton/är 1977 till 3.1 Mton/år . Dessakapacitetstal torde kunna höjas väsentligt utan investeringar genom ökadeffektivitet och årskonlinuerlig drift. En ökning på upp emot 400 Klon/år lordevara möjlig alt uppnå under gynnsamma förhållanden. Detbeslul som tagits i de olika produktdivisionerna innebär, underförutsättning att resp. divisions marknadsmål kan uppnås, ett internt råslälsbehovav 2.3 Mlon 1981 och 2,7 Mlon 1984. En betydande råstålska-pacitel finnssälunda tillgänglig för exlernförsäljning under förulsätlning attavgjulningskapacilel finns. Förall kunna uppnå ett högt kapacitetsutnyttjande i de metallurgiska enheternaår det därför angeläget att den fria kapacitet som finns tillgänglig sedandet interna behovet läckts varaktigt avsattes lill exlerna kunder. Deninslallerade slränggjulningskapaciteten uppgår f.n. lill 2000 Kton slabs.600 Kton biooms och 250 Kton billets och är sälunda lägre än den entrång sektion skall ätgärder eftersträvas som ökar det interna bloomsbe- hovelpå bekostnad av billelsbehovel. Ur marknadssynpunkl är billels ocksåintressantare eftersom del här finns en varaktig marknad. Med hänsyn till alldel råder brist pä stränggjutningskapacilei i förhål- Prop.1980/81:67 53 landelill råstälskapacitet är en investering i en ny billetsmaskin i aviniresse. En sådan investering bör endast komma till ständ om ett avlal omvaraktig leverans av billets kan tecknas på en närmarknad. I della sammanhangbör den snabba ulvecklingen av horisontella slränggjulningsma-skiner nogastuderas. Såvida nägon väsentligökning av stålbehovel inle sker l.ex. genom ökning av exlernförsäljning avämnen finns del inle någol behov av ökad rästålskapacitel under 1980-talet.Investeringarna skall inriktas pä kostnadssänkande och produklorienleradeåtgärder. En viklig fråga är all finna en lönsam avvägning mellan kraven påenhetlighet i ämnesproduktionen och kundernas önskemål om ell stort ochflexibelt ämnesprogram. Divisionenmarknadsför varm- och kallvalsad plåt i format och rullar. Produkterna avsättsfrämst lill byggnads- och verkstadsindustrin. Marknadspotentialen fördivisionens produkter ligger vad avser kallvalsad och metalliserad plåt någotlägre än vad som förutsågs då 82 utarbetades. Marknadsutrymmet äremellertid så stort för dessa produkter att det ej bedöms återverka på dentotala avsällningsvolymen för divisionen. Utvecklingen inompersonbilsinduslrin utgör emellertid en slor osäkerhet, framförallt när delgäller avsättningen av divisionens kallvalsade produkler. Tolall bedömsdivisionen uppnå en marknadsandel av pä den svenska marknaden 1982jämfört 1979. Ekonomiska analyser pekar på alt den ökade avsättningen iförsta hand bör ske på den svenska marknaden. Islrukturplanen beslöts om en koncentration av bandlillverkningen till Domnarvetoch nedläggning av bandlillverkningen i planelvalsverkel i . Totaltförutsågs ett investeringsprogram omfattande för divisionensom helhet. har lagtsned och av investeringarna har åtgärder beslulals för ca . Islrukturplanen angavs att klippsträckan i som hade låg kapacitet ochbegränsat dimensionsområde skulle kunna bibehållas. Detla har visat sig vara ejekonomiskt försvarbart. Borisen från denna älgärd föreligger ej nägraavvikelser frän den inriktning som angavs i 82. Debeslutade åtgärderna innebär väsentliga sänkningar av driftskostnaderna,påtagliga kvalitetsförbättringar saml ökad kapacitet. Sedan dessa ätgärderavslulals 1982, beräknas SSABs kostnader vid leverans lill den svenskamarknaden ligga pä samma nivä som för bäsla västeuropeiska verk när del gällervarmvalsade band. För kallvalsade och melalliserade band beräknas molsvarandekostnad komma all ligga någol under de västeuropeiska verkens. Kapaciteten,som i bredbandverkel f. n. 725 Klon, ökas genom beslutade åtgärder till ca 1200 Kton. I varmbandsfärdigställningen där kapacite- 1980/81:67 54 n. är 250 Klon näs genom fattade beslul den slulliga nivån 450 kapacitet ökas frän 350 Klon till 650 Kton. Metalliserings-kapacilelenökas från 200 Klon till 340 Klon. Investeringsprogrammetomfattar en del nyulvecklade och intressanta processteg och maskinutrustningar.I bredbandverkel installerar som första verk i en s.k. coil-box somförutom att det sänker investeringskostnaderna i bandverket ger kvalitativafördelar på produkterna. I kallvalsverkets landemverk installeras entillkommande valsslol av en nyutvecklad konstruktion med sex valsar sommöjliggör tillverkning av tunt material med goda toleranser. Vidare installerasen ny kontinuerlig glödgningslinje som utvecklats i . Denna medgeravsevärt sänkta genomloppslider jämfört med lidigare metoder. Den innebärvidare att kvaliteten på de kallvalsade produkterna kan höjas och att höghållfastamaleriallyper kan lillverkas l.ex. för bilinduslrin, som önskarviklsredu-ceringar. Vid ombyggnaden av den ena av melalliseringslinjerna kommervidare en ny lyp av melallisk beläggning all kunna tillverkas. Plåten beläggsdärvid med en legering av aluminium och zink, varvid ell korrosionsskydderhålls som är dubbelt så långvarigt som det hos traditionellt varmförzinkadplåt. Andra fördelar med denna beläggning är ökad värmetålighet ochvärmereflektion. Tillverkningen sker på licens från Steel.Sammanfattningsvis innebär dessa nyheter intressanta konkurrensfördelar fördivisionen. Ulövervad som erhålls vid de nu beslutade investeringarna kan ytterligarekostnadssänkningar uppnås, bl. a. genom datorisering av kallvalsverket,förbättringar av lagersituationen för kallvalsat material och ökning avposlslorlekar genom valsning av större bandrullar. Genom dessa åtgärder fårkallvalsverket dessutom en kapacitet på ca 900 Kton . Investeringskostnadernaför nämnda åtgärder kan uppskattas lill ca . Beslut om investeringarnabör avvaktas tills ertarenhet vunnits av nu pågående investeringar. Slrukturplanenförutsäg vidare en framlida kapacitelsnivä på 2000 Klon varmvalsade band och enökning av melalliseringskapacitelen frän 340 lill 450 Klon.Invesleringsbeloppen för dessa åtgärder uppgår till ca . Dessaulbyggnadssleg som även erfordrar investeringar inom del metallurgiska områdettorde inte aktualiseras förrän . F. n. finns delinte marknadsulrymme för dessa steg. Strukturomvandlingenav grovplållillverkning genomfördes före SSABs bildandegenom nedläggning av Domnarvels och grovplållillverkning. ärSveriges enda tillverkare av s.k. kvartovalsad grovplål. Enbelydande överkapacitet råder i och specielll i till följd avvarvsindustrins kraftiga nedgång under andra . 1980/81:67 55 Trols att ett antal kvarlovalsverk förväntas bli nedlagdaunder 80-lalel bedöms överkapaciteten bli beslående för lång lid framöver. Isamma riktning verkar del förhållandet att grovplål i klenare dimensioner iökad omfattning ocksä tillverkas i moderna bredbandverk. Jämfört med 82 bedöms nu marknaden för fartygsplätligga någol lägre än vad som då antogs medan induslriplålmarknaden bedöms varaav samma storleksordning. Av divisionens tillverkning väntas av tonnagetkunna avsällas i och övriga , pä EG och reslen i denövriga världen. Exporten koncentreras lill speciella kvaliteter där en visstillväxt av marknaden finns. I räknar divisionen med all uppnå avmarknaden för induslri och fartygsplåt. Investeringsprogrammet i 82 inriktades på att höjaandelen kvali-telstål och förbättra produklionsflödet. Kvar står emellertid attkvarlovals-verket är vekt och alt en väsentlig ombyggnad kan bli nödvändig påsikl. Avsättningsmöjligheterna på marknaden är emellertid sådana all en investeringi nylt kvartovalsverk f.n. ej kan anses motiverad. Kvalitetsmässigt utvecklasdivisionen mol allt högre andel vårmebehandlad plåt. framlida hot ulgörutvecklingen av s. k. kontrollerad valsning och direklhårdning eftervalsningen, där tillverkare med kraftiga valsverk fär väsentliga konkurrensfördelar. har investeringar beviljats för , vilkaframför allt inriktats på att förbättra materialflödet i valsverket. För denallmänna upprustningen bedöms ylleriigare ca angelägna under periodent.o.m. Dessa investeringar skall tillsammans med redan tagna beslul ökadriftsäkerheten och utbytet samt minska sekundaandelen. Vidare syftar de lillenergibesparingar. Seghärdningskapacileten höjs dessutom. För all grovplätverket på läng sikt skall blikonkurrenskraftigt krävs enligt vad som tidigare framhölls omfattandeinvesteringar bl.a. i ell nytt kvarlovalsverk. Dessa blir med nödvändighetstarkt kapaciletshöjande och kan med nuvarande bedömning av marknadsulsiklernaej motiveras. Ny prövning av inriktningen görs i nästkommande perspektivplan. Divisionens marknadsprogram omfattar huvudsakligenarmeringsstål, valstråd samt järnvägsräls. har armeringsstålsmarknadenutvecklats på del sätt som antogs i slrukturplanen, 82. Valstrådmarknadenbedöms däremol bli någol lägre än tidigare antogs. Trols della bör det varamöjligt all avsätta samma stålmängd som lidigare angivits. I slrukturplanenförutsattes en viss export utanför av rälsprodukter. Med hänsyn tillpris- och kostnadsutvecklingen har dock en koncentration av marknadsföringentill och bedömts vara mera lönsam och inriktningen har därförvaril att begränsa produktionsnivån i rälsverket till vad som svarar mol dessamarknaders behov. Huvuddelen av de investeringar som angavs i slrukturplanenhar nu Prop.1980/81:67 56 Dessa koncentrerades så gott som helt lillfinvalsverkel i Domnarvet och innebär att verket endast kommer alttillverka valstråd och armeringsstål. Finvalsverkel har försetts med moderna trådblock varigenomvals-irådskvalitelen har kunnat höjas som produktivitetenförbättrats. Valslrädsinvesieringen har ocksä medfört fördubblade ringviklermen ännu återstår visst utvecklingsarbete innan tekniken alt svetsa sammanringarna lill ringvikter upp lill är färdigulvecklad. Invesleringen hardessulom inneburit kvalitets- och produkliviielsfördelar vid valsning av klentarmeringsstål. All tillverkning av armeringsstål inom koncernen har nukoncentrerats lill Domnarvels finvalsverk. Inom valstrådområdet finns inlressaniautvecklingsmöjligheter på den nordiska marknaden framförallt inom ett områdestrax under den högkol-halliga s. k. kvalitelslräden saml inom det extremllägkolhalliga slålområdet. Ulvecklingsmöjligheterna inom valstrådområdet ärstarkt beroende av SSABs förmåga all med hjälp av slränggjulning ta framerforderliga äm-neskvalileler. arbete bedrivs därför med hög prioritetinom koncernen. Ambitionen all i en senare etapp engagera divisionen imanufakture-ringsledel för träd kvarstår. Dock lorde della steg ej bli aktuelltförrän lidigasl 1982. Inom armeringsslålsområdel uppgår SSABs marknadsandel avsvenskt armeringsstål numera till . Nägra förändringar av denna förväntasej. Utvecklingen går dock för divisionens del i allt slörre utsträckning motökad manufaklurering vilket är ett sätt att minska importtryckei. Som ett led idenna strävan har en manufaklureringsverkslad i förvärvals. En delintressanta utvecklingar inom området stälarmering av betong med tråd ellerstålfiber följs uppmärksamt från divisionen. Utvecklingen av dessa områden kanfå återverkningar pä själva ståltillverkningen. Tillverkningen i rälsverket har i enlighet med 82koncentrerats lill enbart banmaterial. All annan profilvalsning har överförtstill . Kapaciteten har begränsats lill ca 65 Klon av demarknadsskäl som lidigare anfördes. långlidsavtal med SJ och NorskaStatsbanor (NSB) täcker perioden . Enligl 82 förutsågs enöverflyttning av rälstillverkningen till . De lokaler som på sä visfrislålles i Domnarvet behövs för expansionen inom Band och Tunnplåt från ochmed enligt nuvarande planer. Divisionen tillverkar och marknadsför ett brett sortimentav balk- och slångstål för byggnads-, verkstads- och varvsindustrin.Tillverkning sker i resp. grov-, universal- och finvalsverket i samt imediumvalsverket i Domnarvet. Marknaden för divisionens produkter har minskal myckelkraftigt från Prop.1980/81:67 57 topplägel1974 lill vad som torde vara en miniminivå 1978. Från denna nivå kan en vissuppgång noteras. Den långsiktiga bedömning av marknaden som görs liggerdock något lägre än vad som antogs i 82. innebär alt de totalaleveranserna från divisionen i denna plan är något lägre än vad som tidigareantogs. För produkler lillbyggnads- och verkstadsindustrin är huvudmarknad. En ökad koncentrationtill denna marknad är här önskvärd. För varvsindustrin ulgör hela Europadivisionens marknad. Divisionen har här en ledande ställning inom grövreprofilområdet med en marknadsandel på . Divisionens valsverk ärgamla. Åldern varierar mellan . Den tekniska konditionen är också iflera fall bristfällig. Omvandlingskoslna-derna är därför höga, i en del falldubbelt så höga som i moderna verk. Verkens utformning och det nuvarandeproduktprogrammel kräver vidare ett brett ämnesregister, vilkel är till nackdelvid ståltillverkningen och därmed för koncernens lotalekonomi. Slrukturplanensbehandling av profildivisionen var preliminär i avvaktan pä ulredningen omstrukturen för den svenska profiltillverkningen. Bl.a. aviserades upprustningav grovvalsverk och universalverk i . Vidare angavs att ett nyttmediumvalsverk i kan komma krävas. Överföring av nuvarande rälslillverkningi Domnarvet till förutsägs också. Ytterligare utredningar omprofiltillverkningen har genomförts . Marknadsförutsättningar för ettnylt mediumvalsverk har utretts. modernt nytt valsverk för balk ochprofiler har som lägsta tekniska och ekonomiska kapacitet.Ulredningen konstaterar all avsättning av denna produktion är möjlig endast om70% av produktionen kan exporteras. Export av en så stor kvantitet skulleinkräkta pä export-utrymmet för nuvarande svenska verk. såväl inom som utomSSAB. Fortsatt produktion i samtliga nuvarande verk inom profildivisonen blir idetla läge tveksam. Konkurrensen med övriga svenska och nordiska verk skärpsåven. Trolsatt ett nytt valsverk får betydligt lägre drifiskoslnader än de nuvarandeSSAB-verken har utredningen bedömt att dess lönsamhet inte blir tillräcklig föratt invesleringen, mer än . överskott som täckerkapitalkostnaderna skulle kräva en prisökning på vid i övrigloförändrad kostnadsnivå. Ulredningen har bedömt della vara orealistiskt medhänsyn lill den rådande överkapacilelen i och till att marknaden förprodukterna saknar tillväxt. SSABkan i dagslägel med hänsyn lill nämnda förhållanden inle genomföra eninvestering i ett nytt mediumvalsverk. Å andra sidan är del nödvändigt allfinna vågar att uppnå lillfredsslällande lönsamhet för SSABs profiltillverkning. FörSSAB synes den mest rationella lösningen vara en genomgripande Prop.1980/81:67 58 ombyggnadav Luleås finvalsverk. Investeringen beräknas till ca 250 Mkr.Produktsortimentet i verket kommer alt ligga inom det klenaremedium-verksområdet, dvs. som hitlills i konkurrens med övriga svenskaprofil-och slångvalsverk. F.n. ryms inte en investering av denna storlek inomSSABs finansiella ramar; ulvecklingen inom branschen i övrigl kan inte hellerklart överblickas . Tillsvidare kan finvalsverket i drivas vidare med smärre förbättringar. Defackliga organisationerna har framfört all en prövning av den framlidavalsverksinriklningen måsle göras 1981. Enligl slrukturplanen skall på siklmediumverket i Domnarvet läggas ned. De fackligaorganisationerna har härvid påtalat, att vid en nedläggning särskild hänsynmäste las dels till överlalighetsförhällandena i Domnarvet i övrigl dels lilldet förhållandet all en för tidig nedläggning skulle medföra all tappademarknadsandelar därför att delar av produktionen dä inle kan överföras tillLuleå. Grovvalsverkel i Luleåbedöms med vissa investeringar av storleksordningen bl.a. i nyaslrömriklare och ny valsslol kunna konkurrera på den nordiska marknaden. Verkelbedöms kunna fortleva in på 1990-lalel. För den lidigare diskuteradeöverföringen av rälslillverkningen lill Luleås grovvalsverk efler 1983 krävsbla ett speciellt adjustage för att klara hanteringen av 40 m rälslängder.Kostnaden härför uppskattas till ca . Sannolikt blir då även vissa andraproduklionsbefrämjande investeringar motiverade. Rälstillverkningen skallenligl SSABs planer föras över till . De ekonomiska möjligheterna attgenomföra denna överföring är avhängiga av ell långsiktigt avlal med SJ ochNSB. Koncernledningen avser all la upp förhandlingar med dessa kunder underhösten 1980. Beslul kan därefter fattas. Undersökningarpågår om möjlighelerna att föriägga rälsproduklionen lill universalvalsverket iLuleå. Beslul har fattats om investering i ett nytt förpar om i Luleåsuniversal verk. Härigenom sänks koslnaderna i delmetallurgiska ledet genom att stränggjutna ämnen kan användas och götvalsverkelläggas ned. ger dock ej verket som sådant ett positivt resultat.Principbeslut har vidare fattats orn en ny ugn till universalvalsverket pä 85Mkr. Denna investering är angelägen för den fortsalla driften av verkel. Emellertidkommer universalverkel inle all kunna generera tillräckliga överskott för attinvesteringen skall kunna återbetalas. En förutsättning för investeringen i nyugn är alltså alt investeringskapiialet kan erhållas ränle-ochamorteringsfritt. Debåda helägda dotterbolagen förädlar kallvalsad plåt genombl.a. plaslbeläggning och manufaklurering. 1980/81:67 59 harväl utbyggda marknadsorganisationer och utgör därför viktiga kanaler lillmarknaden för SSABs kallvalsade plåtprogram. Dobel och Plannja skallåven i fortsättningen agera som tvä skilda förelag på hemmamarknaden. Motivenhärtill är alt det pä den svenska marknaden f. n. finns fyra större företag;Plannja, Dobel, Gavleverken och Ahlsell Profil saml en rad mindre svenska ochutländska profilerare. En förändring av strukturen genom samgående mellanPlannja och Dobel, skulle medföra risker för föriorade marknadsandelar för SSABsom helhet. Vinsterna av en samordningbedöms därför ej uppväga förlusten i marknad. Dessulom finns vissa fördelarmed tvä konkurrerande organisationer genom den stimulans lill nytänkande ochförnyelse som della medför. Även om Dobel och Plannjabibehålls som två organisationer förutses all en viss specialisering successivtsker på olika marknadsområden. Redan existerar lill viss del en sädan genom altexempelvis enbart Dobel bearbetar verkstadsindustrin. Vidare förutses attmöjligheter till samarbele las lill vara bl. a. när del gäller export,samverkan i branschfrågor, forskning och utveckling i vad avserytbeläggningsfrägor och kravspecifikationer på stål. Dobeloch Plannja har varit ledande när del gäller utvecklingen av den svenskabyggplålmarknaden. Per capita är den svenska marknaden störst i . Genombra produkler och hög leveransservice har de lyckats uppnå storamarknadsandelar. Marknadsutvecklingenför förelagens produkler har hillills följt de prognoser som gjordes istrukturutredningen och det finns f. n. ingen anledning alt ändra pådesamma. Planen för de bådaorganisationerna har som mäl att bibehålla den höga marknadsandelen på densvenska marknaden, men även all utvidga marknaden genom viss substituering avandra material inom byggbranschen. På exportmarknaden planeras för vissexpansion. DobelAB vidareförädlar metalliserad tunnplåt genom ytbehandling, formning ochmanufaklureringsprocesser lill hel- och halvfabrikat för bygg- ochverkstadsindustrin. Huvudparten av tillverkningen marknadsförs ochdistribueras av det egna bolagel. Distributionen lill plålslagerisek-lorn skergenom . i vilkel Dobel har av aktierna. Viss distribution avbyggplåt sker genom S. , som förvärvades i samband med Tibnoraffären. Divisionenhar anläggningar i och /. På vardera orten finns enplastbeläggningslinje saml rullprofileringsanläggningar. I finnsdessulom en formallamineringslinje. Plastbeläggningslinjen i har lågproduktionskapacitet och använder en teknik som ger en kvalitativt sämreprodukl än den i . I har produktionen av kvalitetsskälsuccessivt minskat och uppgår f. n. till en årslakt av 9 Kton. I Borlängeutnyttjas f. n. pä dispens 4-skiftskörning. Prop.1980/81:67 60 ras en produktion av 61 Klon. Linjen i är 12 årgammal men använder sig av en modern process. Den har under de senaste årenvarit i behov av re-investeringar och miljöåtgärder för all minska utsläppenlill luft och . Redan beslutade investeringar avser all avhjälpa dessabrister. En koncentration av plaslbeläggningen lill Boriänge gerlägre kostnader och slörre frihet i produktval. Kvalilelssitualionen är sådanall fortsatt drift i enbart av del skälet är myckel tveksam.Platsbeläggnings-linjen i skall därför avvecklas somkapaciteten i höjs. Kvar efler avvecklingen av plastbeläggningslinjeni blir endasl utrustning för manufaklurering. Linjerna utgör komplemenltill den utrustning som finns i . Utöver ovan anförda åtgärder erfordras mindreinvesteringar i manufakturutrustning för nya produkter och rationalisering avtillverkningen. Plannja tillverkar olika typer av melalliserade ochplaslbelagda plålpro-dukler för byggbranschen. Plannjas tillverkning är förlagd till och lillmindre del i . Process och maskinutrustning för plastbeläggning,profilering etc. är modern och endast normala re-investeringar bedömserforderliga inom den tidshorisont som diskuteras. Inom år verksamheten spridd pä ell flertal olikalokaler, såväl inom som utom järnverket. För all säkerslälla Plannjaslångsiktiga verksamhet måsle denna koncentreras och rationaliseras till Luleå.Detta kan ske antingen genom alt en helt ny anläggning för lagring,tillverkning och distribution uppförs i , eller genom alt nuvarandetillverkningslokalcr inom Luleåverkens industriområde tillbyggs med lokaler ochutrustning för lagring och distribution. Del senare alternativet innebär dellägsta kapitalbehovet och är därmed att föredra. Investeringsbeloppet för della utgör , därav tordeca kunna erhållas som AMS-bidrag. SSABs manufaklurverksamhet syftar till att öka koncernenslönsamhet genom ökad förädling av slål. På sikl kan denna lyp av verksamhetockså ge ökad sysselsättning eftersom vidareförädlingen är arbetsintensiv. Medhänsyn lill sysselsätlningssiluationen på de olika huvudorterna finns deldärför anledning all slimulera expansion inom manufaklureringsledet. Närheten lill SSABs huvudverksamhet ger fördelar urtransport- och lagringssynpunkl och möjligheter all upparbeta material. Delmetallurgiska och malerialtekniska kunnandet inom koncernen är ocksätillgångar av betydelse för verksamheten och underlällar ulvecklingen avspeciella lillverkningslekniker. Presshärdningslekniken är ell sädanl exempel. Prop.1980/81:67 61 sionStålmanufaktur utnyttjas ocksä för att vid sidan av konventionella handelsstälföra ul till marknaden specialkvalileler. Exempel på detla ulgör borstålen och seghärdningsstålen.Användningen av dess slåltyper kan i en del fall kombineras med speciella lillverkningslekniker. Huvudparten av divisionensprodukler avsattes på den inhemska marknaden. En belydande ökning avexporten förväntas dock allteftersom andelen manufaktur av specialstål ökar. Kallvalsade specialståltillverkas i . Manufakturverkstäder för grovplål finns i . ILuleå finns verksläder för allmän stålbearbetning bl. a. svetsning av olika lyperav konslruklioner t. ex. skopor, balk saml linjer för tillverkning av väghyvelslål.I är en manufaktur-verkstad för tunnplåt under uppbyggnad. Beslul har fattats ombetydande investeringar, , i maskiner och lokaler på samtligastålörter. Nägra slörre investeringar ulöver dessa blir ej aktuella förränverksamheten efter nu pågående investeringar har kommil in i en stabil periodsom ger positiva resultat. oo OJ 0 -O o c 9S « ;f "£ i; c 00 _0 :« c .2 oa 00 u CL :re >