prop · G403128 · 1980-12-31 00:00:00 — om vissa företag inomStatsföretagsgruppen Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås att får kapitaltillskoll för alt täckaförluster och genomföra investeringar i vissa av dotterbolagen. Föratt läcka förluster hos för åren 1980 och 1981föreslås att Statsförelag får ett kapitaltillskott pä I 090 milj. kr. I proposiUonen föreslåsvidare atl Statsföretag får elt kapitaltillskott på totalt 350 milj. kr. föralt täcka föriuster hos och genomföraen avveckling av kärnkraftsprogrammet saml investera i viss ny verksamhet. För att genomföra eninvestering i brytning av kopparmalm i Viscaria-gmvan föreslås Statsföretag fåett kapitaltillskott på 50 milj. kr. 1 1980/81. Prop.1980/81:128 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , , Proposition om vissa företag inom 1979/80:79 om kapitaltillskott tillStatsföretagsgruppen, m.m. redovisade jag min syn på villkoren för slalligakapitaltillskott lill . Jag framhöll därvid att tillskotten iprincip bör begränsas till nyemissioner. påpekade jag att undantagbör göras för (Uddcomb) och () eftersom samhället har ett särskill ansvar för dessa företag. I enlighet med detta synsätt beslöt (prop.1979/ 80:79, NU 1979/80:72, rskr 1979/80:380) om medelstillskott om 640 milj. kr., varav 440 milj. kr. var avsett att täcka 1979 årsförlust och 200 milj. kr. var avsett alt förslärka egna kapital. Dettabeslut våren följd av riksdagsbeslutet (prop. 1978/79:87, NU1978/79:30, rskr 1978/79:240) om att staten skulle lämna Statsföretag etttillskott av 700 milj. kr. för atl genomföra en finansiell rekonstruktion avLKAB. Vid samma tillfälle uttalade också att skulle få möjlighelatt erhålla ett statligt lån för rekonstruk-Uonsändamål påhögst 1 100 milj. kr. i syfte att täcka förluster som kan uppstå under vart ochelt av verksamhetsåren 1979, 1980 och 1981. Dessulom beviljade särskildaanslag på resp. 200 milj. kr. och 135 milj. kr. för alt upprätthålla sysselsättningenvid (prop. 1977/78:96, NU 1977/78:50, rskr 1977/78:225 och prop.1978/79:87, NU 1978/79:42, rskr 1978/79:326). beslöt (prop. 1978/79:104, NU1978/79:32, rskr 1978/79:241) och (prop. 1979/80:79, NU 1979/80: 37,rskr 1979/ 80:288) om finansiellt stöd till Uddcomb genom atl statligatillskott om sammanlagt 150,3 milj. kr. ställdes till Statsföretags förfogande förföriust-täckningm. m. i Uddcomb . 1980/81:128 3 Statsföretaghar i skrivelse till regeringen hemställt om statliga medelstillskotlför alt täcka drifts- och kapitalkostnader om lolalt 1100 milj. kr. under åren1980 och 1981 i och kostnaderna för nedläggning av viss verksamhel ochutveckling av ny verksamhet i Uddcomb om sammanlagl 350milj. Statsföretag har vidare hemställt om etl tillskott på 50 milj. kr.för finansiering av en investering i brytning av kopparmalm i Viscariagruvan. 2 Statsföretagsgruppens ekonomiska utveckling Statsföretagsgruppensresultatåterhämtning från bottenåren 1977 och 1978 fortsatte menberäknas stagnera . Resultatet efter finansiella intäkter och koslnadersamt statliga tillskott bedöms för fill ca 260 milj. kr. och för år1981 ungefär samma belopp. Prognoserna gäller under förutsättning atlstaten täcker förlusterna i och Uddcomb. EnligtStatsföretags prognos för verksamhelen kommerresultatet atl starkt påverkas av den pågående konjunkturförsvagningen. Dennafår betydande genomslagskraft i framför allt de råvaruproducerande företagen,t. ex. , och AB (). Trots dettaräknar Statsföretag med en viss försäljningsökning räknat i volym beroende bl.a. på att nya anläggningar inom och tas i drift.Försäljningsintäkterna för gruppen beräknas öka från 14 160 milj. kr. är 1980Ull 16055 milj. kr. , varav avser försäljning på utländskamarknader. Jagvill betona att Statsföretags prognos beträffande resultatutvecklingen byggerpå vissa förutsättningar som snabbt kan ändras. Vissa av dotterbolagen är såstora att evenluella negativa avvikelser i prognoserna slår hårt när det gällerdel sammantagna resultatet för Slatsföretagsgmppen. Dessa företag är framförallt basindustriföretagen , , Berol Kemi och Beroxo. Speciellt för ,där förlust är prognostiserad för , är riskerna för snabba omkastningarstora. Även i Beroxo förutses en kraftig föriust för . De bådasistnämnda företagen beräknas tillsammans svara för en förlust under år 1981på ca 200 milj. kr. Stalsföretagsgruppenssammanlagda investeringar i anläggningar beräknasuppgå till ca , varav den dominerande delen avser redanbeslutade investeringar i och . För alt finansieragruppens investeringar i anläggningar och lager krävs en omfattande långsiktigupplåning eftersom gruppens resultat inte medger inlem finansiering itillfredsställande utsträckning. Självfinansieringsgraden beräknas till ca 30%år 1980. Statsföretagsgruppens soliditet inkl. beräknade slalliga tillskottbedöms fill vid utgången av är 1980. Prop.1980/81:128 4 Dennu aktuella prognosen pekar på en påtaglig försvagning i gmppens ochmoderbolagets likviditetssituation. I stället för att som tidigare ha en likviditelsbuffertav sådan sloriek att moderbolaget har kunnat uppträda som långivare inomgruppen måste nu dotterbolagen skaffa sig egen lånekapacitet. Utlåningen tillde förlustbringande företagen frän Statsföretag är mycketkraftig och uppgick till ca 1 100 milj. kr. Likvidilelssitualionenoch del begränsade utrymme Statsföretag har atl ytterligare öka sin externaupplåning medför stora krav på Statsföretag att på olika sätt skaffa erforderligtkapital. Slalsförelagsgmppens planerade investeringar och väntade ekonomiskautveckling bygger på atl statliga tillskott för altfrämst läcka förluster i erhålls. Det är i rådande statsfinansiella lägenödvändigt alt sådana tillskott begränsas. Förlusterna i ser emellertidut all bli så slora att det är hell omöjligt för Statsförelag att täcka dem. Jagkommer i det följande alt ta upp vissa frågor om kapilallillskoll lill Statsföretag.Jag bedömer att del skall vara möjligt för Statsföretag att med kraftfullainsatser kunna svara för erforderligt behov av rörelsekapital i övrigl för gmppenunder . Exempel pä åtgärder som kan komma att bli nödvändigaför atl frigöra kapital är utnyttjande av möjligheten till ökade koncernbidragoch avyttring av företag eller andra lillgångar. Destatliga insatserna i har varit betydande av 1970-lalet.Lågkonjunkturen inom stålindustri drabbadeLKAB myckel hårt. Försäljningen av malm minskade kraftigt. Förlusterna blevmycket stora. konkurrenskraft har ocksä försämrats på grund av etthögre kostnadsläge jämfört med andra järnmalmsleverantörer. Slora dagbroltsgmvormed lägre brytningskostnader har öppnats i och Australien.Världshandeln har ökat på grund av lägre kostnader för sjöfrakter. Leveransernafrån och svarar nu för en allt större andel avvärldshandeln med järnmalm. är vidare lill stor del fosforrika.Marknaden för högfosformalmer minskar successivt till följd av övergång lillandra framställningsprocesser. Dennuvarande lågkonjunkturen inom stålindustri har lett till ytteriigareförluster för . Statsföretag har därför begärt ell statligt tillskott föratt läcka drifts- och kapitalkostnader i för med 350 milj. kr. ochför med 750 milj. kr. har induslrideparlementet överlämnat enredogörelse över förelagets finansiella utveckling. Av handlingarna framgår ihuvudsak följande. Detsvåra marknadsläget följdes av en succés- Prop.1980/81:128 5 sivuppgång i leveranserna. låg leveranserna på en fillfredsställandehög nivå. Malmpriserna i US-dollar hade höjts nivå.Under sommaren 1980 försämrades den europeiska stålkonjunkturen drastiskt. FörLKAB har detta inneburit en kraftig minskning av malmleveranserna. Dessauppgick lill ca 21 milj. lon, vilket är ca 5 milj. ton lägre änföretagets tidigare prognoser och ca 6 milj. ton lägre än leveransersom var 26,7 milj. ton. Malmlagren uppgick lill knappt 7milj. Utvecklingen har lett till atl resultatet försämrats jämfört medtidigare bedömningar och föriusten för beräknas enligt det preliminärabokslutet uppgå fill 340 milj. kr. efter finansnetto och fastighetsskatt. Dedåliga marknadsfömtsättningarna bedöms bli bestående . Detla harmedfört att baserat sin planering för på en antagen leveranskvantitelav 20,5 milj. ton. Om priserna antas bli oförändrade medanproduktionskostnaderna ökar på gmnd av en fortgående inflationkommer resultatet ylterligare alt försämras. Enligt förelagetsbudgetförslag skulle förlusten efter finansnello och fastighetsskatt komma attuppgå till 750 milj. kr. En betydande del av försämringen beror på alt ränteunderskoltetökar snabbt till följd av ökad upplåning för finansiering av pågåendeinvesteringsprogram och för finansiering av rörelseunderskotlen. Enligt LKABkan en ytteriigare resultatförsämring inte uteslutas om marknadsförhållandenaskulle ytterligare försämras. Resultatutvecklingenframgår av följande sammanställning. finansnetto ochfastighetsskatter - 340 750 Inomföretaget görs stora ansträngningar för all effektivisera verksamheten ochminska kostnaderna. Som ett resultat av detta arbete kan nämnas att anlalelpersoner inom järnmalmsverksamhelen har minskal med 1400 . Detlahar dock inle varit tillräckligt för all kompensera löneökningarna. Inomexempelvis energi- och materialförbrukningen har stora besparingar gjorts. Effektiviseringsprogrammenfortsätter inom alla delar av företaget. Antalet anställda inomjärnmalmsrörelsen uppgår till ca 6800 personer, varav inom Kirunarörelsen 4450,Malmbergsrörelsen 2 100 och regionkontoret ca 250 personer. Prop.1980/81:128 6 del av kostnader utgörs av avgifter för atl transportera malmentill och . Transport- och hanteringskostnaderna är ett av områdenadär ser möjligheter till betydande kostnadssänkningar. Kostnaderna förmalmtransporterna regleras i fraktavtal med Norska Statsbaner och statensjärnvägar (SJ). De tolala avgifterna för järnvägstransporter uppgick för år1979 till 692 milj. kr. och för till 697 milj. kr. Det nuvarandefraktavtalet mellan och SJ gäller . Vid sidan avfraktavtalet har och SJ träffat en separat överenskommelse om upprättandeav etl åtgärdsprogram för rationalisering och effektivisering avmalmtransporten och hanteringen i anslutning till denna. Avtalet innebär attLKAB vatje år ställer medel till SJ:s förfogande för ralionaliseringsåtgärdervilka skall leda till lägre fraktkostnader. Etlgmndläggande mål vid planeringsarbetet har varil att minimerakassautflödet. har ledning den bestämda ambitionen alt intelåta den nuvarande situationen långsiktigt skada företaget. Detta har bl.a.medfört att utvecklingsinsatser, t.ex. prospeklerings-verksamhel avseende andramineral än järnmalm, har bibehållits i oförändrad omfattning. Vidare har dennödvändiga produktionsminskningen förutsatts ske genom tillfälliga driftsstoppoch inte genom uppsägningar. Företagel har bedömt det nödvändigt att behållaen intakt produktionsorganisation inför väntad efterfrägeökning . Enminimering av kassaulflödel kräver också stor återhållsamhet med att sättaigång nya investeringsprojekt och att måste undvika alt ytterligare byggaupp malmlagren. Trots en restriktiv investeringspolitik beräknasinvesteringsutbetalningarna komma atl uppgå lill ca 450 milj.kr., varav den dominerande delen avser redan beslutade investeringar. I dennasumma ingår inte kostnader för . Medhänsyn till den ogynnsamma resultatutvecklingen har påböijat ett utredningsarbelemed syfte att undersöka företagels utvecklingsmöjligheter . Ulredningenär en uppföljning och omarbetning av den utredning som genomfördes StmklurutredningLKAB 1978. Den pågående utredningen skall besvara bl. a. frågan under vilka förutsätlningarLKAB har möjlighet att bedriva en företagsekonomiskt lönsam järnmalmsbrytning.Utredningen skall också studera olika åtgärder som behövs för atl förbättraföretagets konkurrenskraft och den finansiella situationen. Utredningsarbetetberäknas vara avslutat . uppgår enligt det preliminära bokslutet till 340 milj.kr. för och enligl företagets budget lill 750 milj. kr. för år 1981.Statsförelag hemställer om att staten skall ge kapitaltillskott för atttäcka drifts- och kapitalkostnader . påpekar attytterligare förlusttäckning kan bli nödvändig om marknadsförutsättningarnaskulle komma att utvecklas väsentligl ogynnsammare än vadföretaget antagit. På grund av förlusltäckning-ens storlek är det önskvärt medhänsyn till både ränleeffekterna hos Prop.1980/81:128 7 LKABoch de påfrestningar på Statsföretags likviditet som förskotteringen av föriusltäckningenmedför att beloppen utbetalas . Statsföretag hemställerdärför att föriusltäckningen för utbetalas redan under detla år. Föregen del villjag framhålla följande. gmvrörelse utgörett viktigt inslag i näringsliv och . verksamhelen har varit avgrundläggande betydelse för utvecklingen av länet. med sina 6200 anställdai svarar för av den totala sysselsättningen i länet ochca av induslrisysselsätlningen. Därtill kommer den indirektasysselsättning som gruvverksamheten skapar inom olika service- ochtransportföretag. Kimnaoch har vuxit upp kring malmverksamheten. I och Gällivarekommuner svarar för resp. av den totala sysselsättningen. Denindirekta sysselsättningseffekten är dock mycket högre. Det innebär atl dessakommuners fortbestånd som levande samhällen vilar på utvecklingen av . Jaghar redogjort för den ekonomiska utvecklingen inom Slatsföretagsgruppen.Av redogörelsen framgår alt Statsföretag inte har nägon möjlighet att täcka föriusternahos . Jag bedömer därför av de skäl jag anfört att staten bör täcka1980 och föriuster i . Enligt det preliminära bokslutet uppgår föriustentill 340 milj. kr. för och enligt resultatprognosen för år 1981beräknas förlusten lill 750 milj. kr. Jag förordar allStatsföretag får ett ägartillskott på sammanlagt 1090 milj. kr. för föriuslläckningför i . Med hänsyn till ansträngda finansiellasituation bör medlen som är avsedda för föriuslläckning för år 1981huvudsakligen utbetalas löpande i takt med att föriusternauppstår. Jag beräknar all medelsbehovel lill uppgår till715 milj. kr. Dessa medel bör anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /81. Återstående 375 milj. kr. bör anvisas på statsbudgetenför / 82. Vadgäller kostnaderna för malmlransporterna vill jag framhålla följande. Medanledning av budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil. 9) framlades iriksdagen motioner med innebörden att fraktavtalet mellan och SJ skulleomprövas. Motiveringen var atl SJ:s intäkter i trafiken på skullevara orättmätigt stora. anförde i sitt belänkande (/80:10) bl. a. att varken regeringen eller bör ingripa i SJ:sprisöverenskommelser. Vidare uttalade utskottet all när del gällermalmbaneavtalet synes dock slarkl skiljaktiga meningar föreligga belräffandegrunderna för avtalet, såsom bedömningen av kapital- och förtänlningskostnadernaför banan m. m. Utskottet anförde att det från samhällsekonomisk synpunkt är avvitalt intresse att transportförhållandena utformas så alt de särskildabetingelser som råder i malmfälten tas lill Prop.1980/81:128 8 vara.Enligl utskottets mening borde därför en samhällsekonomisk övergripandebedömning av den nuvarande siluaUonen komma till stånd. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Chefenför kommer i anslutning härtill att under hösten1981 framlägga förslag hur fraktkostnaderna kan reduceras för . Avsikten är att denna reduktion skall påbörjas fr. o. m. år1982. Vad gäller transportkostnaderna för har dessa beaktats vid minberäkning av del förlusltäckningsbidrag som jag redovisat. Enav de viktigaste faktorerna när del gäller atl bedöma marknadsförutsättningarpä är utvecklingen inom stålindustri som är LKAB-malmensdominerande avnämare. Framtidsperspektiven för EG:s stålindustri är f.n.myckel dystra. De flesta slörre europeiska stålverk med undantag för vissatyska stålverk har redovisat stora förluster. Nuvarande prognoserindikerar en råslåls-produktion som ligger avsevärt lägre än de prognoser som EG-ländernahar redovisat tidigare. Det föreligger alltså en risk för atl stålindustrikommer alt ligga på en produktionsnivå som är lägre än vad som harantagils. Därför befarar jag elt fortsatt övemlbud av järnmalm påEuropamarknaden. Jagförordar nu vissa kapitaltillskott för all lösa omedelbara ekonomiskaproblem. Som jag har nämnt pågår inom en utredning om företagetsframlida konkurrenskraft. Utredningsarbetet beräknas vara avslutat under våren1981. Försl när utredningsrapporten med förslag till ålgärder har presenteratsav och Statsföretag finns det etl underlag för atl bedöma vilka insatsersom kan behöva göras under 1980-talel för utveckling och näringslivet iövrigt i malmfälten. Jag avser atl återkomma i denna fråga. Jagvill dock understryka alt även om regeringen säledes fär anledning att pröva konsekvensemaav evenluella förslag frän och Statsförelag ser jag det som nödvändigt atlLKAB bedriver etl fortgående rationaliserings- och effektiviseringsarbete föratt minska sina kostnader. Det är viktigt all alla ansträngningar görs för atlbegränsa förlusterna, även genom produklionsneddragningar ochpersonalminskningar. 4 Medelstillskott för Uddcomb Våren1979 erhöll Statsföretag ett statligt kapitaltillskott av 114,3 milj. kr.avsett att hos Uddcomb täcka balanserade förluster, rörelseförlustoch nedskrivningar av vissa anläggningstillgångar (prop. 1978/ 79:104, NU1978/79:32, rskr 1978/79:241). Vidare anvisade ett nyttstadigt kapitahillskott till Statsföretag av 36 milj. kr. för atl läcka rörelseföriustenför i Uddcomb (prop. 1979/80:79, NU 1979/80:37, rskr 1979/80:288).Sistnämnda kapilallillskoll beviljades i av- Prop.1980/81:128 9 vaktanpå att en påbörjad utredning om Uddcombs framtid skulle hinnaslutföras. Utredningsarbetethar utförts av en partsammansall gmpp som har beställ av representanter för Uddcombsföretagsledning, de fackliga organisationerna och Statsföretag. Gmppen har försitt arbete utnyttjat utländska konsultföretag. Gmppensförslag behandlades av . Styrelsenbeslöt därvid att MBL-förhandlingar med de anställdas organisationer skulleinledas i syfte att i enlighet med gruppens förslag ändra Uddcombs verksamhelpå följande sätl: - Tillverkning av nukleärakomponenter skall ha upphört - Försäljning av processkärlupphör Legoverksamhetav seriekaraktär inom områdena svetsning och plåtbearbetning samt tyngremaskinbearbetning påbörjas Verksamhetomfattande konsulttjänster lill nukleär- och annan kvalificerad industri byggsupp. EnligtStatsföretags skrivelse beräknas de nya verksamheterna sammanlagtsysselsätta ca 160 personer. Antalet anställda uppgick till ca 500 vid årsskiftet1980-1981. Statsföretag anför vidare i sin skrivelse att det krävs 350 milj.kr. för att kunna ändra Uddcombs verksamhet enligt de riktlinjer som Uddcombsstyrelse har beslutat om. Härav kan 295 milj. kr. beräknas ulgöra kostnader föratl avveckla Uddcombs verksamhet inom tillverkning av nukleära komponenter ochprocesskomponenter medan 25 milj. kr. beräknas komma att användas för attetablera ny verksamhet inom lego- och konsultområdel. Avveckling av verksamheleninom del nukleära området och processområdet saml uppbyggnad av de nya verksamheternaär förenad med stor osäkerhet och avvikelser från de angivna beloppen kanuppstå. Med hänsyn härtill anser Statsförelag att en reserv för ofömlselt av 30milj. Kapitalbehovet fördelar sig under åren 1980-1983ungefär med följande belopp, 136 milj. kr., 55 milj. kr., 121 milj. kr. Av beloppet 350 milj. kr. torde 315 milj. kr. komma atl användas föravveckling av verksamhel inom nukleär- och processomrädet, medan 35 milj. kr.torde komma att användas för att etablera ny verksamhet inom lego- och konsultområdel. Statsförelagframhåller i sin skrivelse ocksä alt dess finansiella situation f. n. är sädanatt det saknar möjlighet alt självt svara för kapitaltillskottet och hemställerdärför om ett statligt kapitaltillskott av 350 milj. kr. för atl rekonstmera Uddcombenligt angivna riktlinjer. Föregen del vill jag anföra följande. Denförsta delen av Uddcombs omstmkturering genomfördes då bolaget finansiellt nollställdesmed hjälp av det statliga kapitaltillskoltel . Statsförelags begäranom elt statligt kapitaltillskott av 350 milj. kr. avser den andra ochavslutande fasen av Uddcombs rekonstruktion. Statsmaklernahar i sina tidigare beslut om kapitaltillskott till Uddcomb Prop.1980/81:128 10 kraftigt understrukit vikten av att bolagets verksamhetinriktas på nya områden och atl de förlustbringande rörelsegrenarna avvecklas.De av Uddcomb nu beslutade åtgärderna svarar mot de intentioner som statsmakternahar uppställt och utgör etl led i bolagets anpassning lill denförändrade marknaden för bolagets produkter. Jag godtar den beräkning av delnödvändiga kapitalbehovet som Statsföretag redovisat för att kunna slutföra Uddcombsrekonstruktion. Några ytterligare statliga tillskott lill Uddcomb bör såledesinte bli akluella. Jag förordar därför att staten lämnar Statsföretag ettkapitaltillskott av 350 milj. kr. för den avslutande fasen i Uddcombsrekonstruktion. Medlen för ändamålet bör anvisas under två reservationsanslagpå tilläggsbudget III lill slalsbudge-ten för /81. Kopparmalmsfyndigheten Viscaria, som ligger strax utanförKiruna, upptäcktes av i böijan av . Undersökningar och analyserav fyndigheten har gjorts av . Provborrningar har pågått . Denhittills påvisade malmreserven har beräknats till 14,5 milj. ton med enmedelhalt på koppar. Den möjliga malmreserven är dock mycket större ochkan enligt geologisk bedömning beräknas till mer än 50 milj. ton. Projektet har inriktats på en åriig brytning av 1 milj.ton malm som ger produktion under på basis av påvisad malmmängd och yllerligareminst om även den sannolika och möjliga malmen visar sig vara brytvärd.Mängden I milj. ton bedöms vara optimal med hänsyn till malmkroppensutseende och dimensionering av anrikningsverk. Den kop-parslig som produceras iViscaria kommer atl transporteras till smältverk hos olika kunder förvidareförädling. I avsikt att kontrollera beräkningar och planer har LKABlåtit konsulter granska projektet ur teknisk och ekonomisk synvinkel. Ettomfattande marknadsanalysarbele har genomförts , varvidinternationella konsulter, specialister på kopparmarknaden, har utnyttjats.Ett flertal möjliga köpare av den aktuella kopparsligen har också kontaktats avLKAB och möjliga kontraktsvillkor har diskuterats. Investeringen inkl. räntor ärkostnadsberäknad till 325 milj. kr. Till detta belopp,kommer ett behov avrörelsekapital på 35 milj. kr. Personalbehovet för gruvbrytning och anrikning beräknastill 110 personer. Till detla kommer ett personalbehov för anläggningsarbetenunder som för hela perioden uppgår lill 190 årsverken sammanlagtmed en topp på ca 100 personer. lönsamhet beror på kopparprisets utvecklingmen även Prop.1980/81:128 11 avsmält- och raffineringskostnaderna, eftersom dessa kostnader är beroende avuppgörelser med tilltänkta kunder. Trots dessa osäkerhetsmoment börinvesteringen enligt beräkningar ge god lönsamhet och tillfredsställandeförräntning. Förverksamheten i Viscaria har ett aktiebolag, , inregistrerats, somär dotterbolag till . VarkenStatsföretag eller har möjlighet att på egen hand finansiera Viscariaprojektet.Statsföretag har därför begärt etl statligt tillskott på 50 milj. kr. för attLKAB skall kunna teckna aklier i . Resten av kapitalbehovet skulleenligt Statsföretag kunna finansieras bl. a. genom lokaliseringsstöd ochbanklän. Jagfinner att den planerade investeringen i kopparbrytning i Viscaria börgenomföras. Projektet har enligl bedömning en god lönsamhetsprognos ochger ett viktigt bidrag till sysselsättningen i . Somjag har redogjort för tidigare är Statsföretags och ;s finansiellasituation mycket ansträngd. Jag förordar därför att staten i form av teckningav aktier i lämnar ett kapitaltillskott på 50 milj. kr. att användasför aktieteckning i enlighet med Statsföretags förslag. Ett reservationsanslagför ändamålet bör tas upp på tilläggsbudget III till statsbudgeten /81.