prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget erinra om alt de av riksdagenbeslutade målen för försörjningsberedskapen och beträffande produktionsvolymenf. n. är i stort uppfyllda. 4.2.5Inriktning av stödåtgärder inom landet Del statliga stödet lill lekoindustrin /71 med vissa industripoliliska ålgärder. /73tillkom försörjningsbered-skapsmotiveral stöd och /78 detarbelsmarknadspolitiska tillfälliga s. k. äldrestödet. Särskilt stöd utgicktill AB Eiser under främsl budgetåren 1977/78 och 1978/79. Tekoslödetsutveckling framgår av följande labell (milj. 1970/71- 1972/73- An.slag 1971/72 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Industripoli tiskt stöd 7,9 12.4 27.3- Försörjnings- beredskapspoli- tiskt stöd - 26,5 35,5 Arbetsmarknads- politiskt slöd _ _ _ Eiser Summa 7,9 38,9 62,8 540,3 402.8 475,7 500,0 Som framgår av följande sammanställning har andelendriftstöd av det totala lekostödet ökal kraftigt under slutet av 1970-lalet(andelar i %). 1970/71- 1972/73- 1971/72 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Effektivitets främjande och marknadsslöd jande åtgärder' 100 100 Driftstöd Övrigt (Eiser och villkorslån) ' Industripolitiskt stöd, upphandlingsstöd och ÖEF:savskrivningslån Äldrestöd ochförsörjningsberedskapslån 1980/81:100 Bilaga14 110 Mot bakgrund av behovet att åstadkomma en så effektivanvändning som möjligt av det statliga lekoslödet är del enligt min meningangelägel med en ökad andel effektivitetsfrämjande och marknadsslödjandeålgärder. Delta bör åstadkommas genom att äldrestödet minskar och attinslaget av induslipoliliskt stöd och del investeringsstöd som administreras avÖEF relalivi sell ökar. I enlighet med uttalande har inomregeringskansliet genomförts en översyn av de stödformer som under 1970-talethar vuxit fram. De olika stöden har analyserats med hänsyn lill de effekter dehaft från industri- arbetsmarknads- och försörjningsberedskapspolitiska ulgångspunkter.En bedömning har vidare gjorts från ell handelspolitiskt perspektiv. En sammanfattning av analysen, som redovisas i promemorian(Ds H 1980:8) Statliga ålgärder för tekoindustrin, ger vid handen all de olikastödinstrumenten i allt väsentligt har haft en rationell utformning och gettgod effekt. Stödformerna är emellertid många och lill övervägandedel av selekliv natur. Detla ställer slora krav på samordning mellan ÖEF, AMSoch SIND. En sådan samordning sker delvis inom ramen för lekodelegationensverksamhet. Jag vill emellertid betona vikten av all denna fråga uppmärksammasi den fortsatta planeringen så atl en effektiv samordning kommer till stånd påalla nivåer. Tekodelegalionen har föreslagit att formerna för enförstärkning av nuvarande samarbete mellan de ansvariga myndigheternaomedelbart bör övervägas. Jag delar denna uppfattning och förordar att en sådanöversyn görs genom berörda myndigheters och tekodelegationens försorg. ÖEF föreslår i sin rapport enförenkling av stödformerna på försörjningsberedskapsområdet med en eller ellpar stödformer där villkoren inom en gemensam ram görs mycket flexibla. Entänkbar lösning skulle enligl ÖEF vara en enda låneform benämnd kapacilelslån.Lån skulle kunna ulgå mot att företag åtar sig atl upprätlhållaproduktionskapacitet och genomför någon investeringsålgärd. Tekodelegalionen är i sin okloberrapport inne på enliknande linje och föreslår atl ÖEF:s försörjningsberedskaps- ochavskrivningslån saml SIND:s rationaliseringslån (avskrivningslån) slås sammantill en låneform som benämns kapacitets- och utvecklingslån. En låneram på 200milj. föreslås för /82. Enligt min mening kan del finnas vissa skäl attöverväga en minskning av antalet stödformer och att i stället göra deåterstående stöden mer flexibla i villkor och användning. Som jag nyssframhöll, visar emellertid den analys av de befintliga stödformerna som hargjorts inom , atl dessa i 1980/81:100 Bilaga14 huvudsakhar en lämplig utformning. Önskemålet om att företag som ansöker om lån ochbidrag hos myndigheter skall behandlas på elt enhetligt sätt talar för alt avregeringen fastlagda detaljerade regler skall gälla för lån-ochbidragsgivningen. Den eftersträvade flexibiliteten kan i väsentlig utsträckningi stället uppnås genom att myndigheter ges möjlighet all inom vissa gränserompriorilera anvisade medel mellan olika stödformer. En viss sådan möjlighetföreligger /81 för ÖEF. Mot bakgrund av vad jag här har anfört är jag inteberedd att nu lämna några förslag om väsentligt förändrade stödformer. Chefen för kommer senaredenna dag alt föreslå vissa ändringar i fråga om reglerna för del s. k.äldrestödet. Tekoslödets omfattning /82 I följande sammanställning redovisas det medelsbehovjag samt cheferna för arbetsmarknads- och industridepartementen har beräknatför /82 (milj. Förslag 1981/82 Medel avseende av ÖEF tidigare ingångna - Till regeringens förfogande - Äldrestöd 320 320 - Särskilt sysselsättningsbidrag till Svenska Rayon 5 5 1 Avser programmet Beklädnad m. m. i sin helhet Prop.1980/81:100 Bilaga 14 112 Förslag 1981/82 9,6* - Exportfrämjande åtgärder och strukturstöd Höjning av garantiramen 20 Tekostödets omfattning på sikl m. m. Från tekobranschen och de fackliga organisationerna harofta framhållits betydelsen av atl statsmakterna på ell tidigt stadium kan gebesked om den fortsatta inriktningen av åtgärderna för tekoindustrin. Tekoindustrin är en av de få industribranscher som harkommit i åtnjutande av stadigvarande insatser från statsmakternas sida.Storleken hos det nuvarande lekoslödet innebär emellertid atl plötsliganedskärningar av stödet kan få svära konsekvenser för enskilda företag. Dettatalar för att tekoindustrin bör få en uppfattning om del statliga slödel för enflerårspe-riod. P.g.a. dess omfattning och generella karaktär är detla i förstahand angeläget i fråga om äldrestödet. I enlighet med vad som har gällt bör ÖEF, AMS,SIND och tekodelegalionen i september- för lekodelegationens del ioktober -inkomma lill regeringen med rapporter avseende sina resp.ansvarsområden. På basis härav lämnar regeringen i budgetpropositionen sinaförslag lill . Härvid hemställs om medel för kommande budgetår ochanges i stort för den viktigaste eller de viktigare stödformerna vilket stödsom bör utgå för efterföljande två budgetår. Mol bakgrund av osäkerheten om bl.a. del statsfinansiella läget och konjunktursituationen måstebedömt medelsbehov för åren efter närmasl följande budgetår (åren 2 och 3)anges som högslbelopp. Det är således i delta fall fråga om en uppskattning ochen information och skall självfallet inle ha någon bindande verkan gentemotriksdagen. Genom del här förordade syslemel erhålls en form avrullande planering. Tekodelegationen bör i denna planering ha kvar densamordnande roll som den gavs i riksdagsbeslutet . Motbakgrund av vad jag här har anfört förordar jag efter samråd med Prop.1980/81:100 Bilaga 14 113 chefernaför arbetsmarknads- och industrideparlementen alt för perioden /83 -1983/84 en uppskattning skall redovisas i fråga om äldreslödets storlek.Chefenför kommer senare denna dag att lämna förslag idenna fråga. 4,2.6Handelspolitiska åtgärder Jag har lidigare framhållit all utrymmet för alttillgripa handelspolitiska restriktioner är begränsat med hänsyn till bl. a.Sveriges handelspolitiska åtaganden. Tekodelegalionen framhåller också delta isin skrivelse till regeringen. I våra internationella avtal finns bestämmelsersom fastställer i vilka situationer och i vilka former som handelspolitiskarestriktioner får vidtas. När del gäller handelspolitiska åtgärder gentemotimporten från lågprisländerna kan jag konstatera alt del råder en ovisshet omhur den internationella lexlilhandeln kommer all organiseras framöver. Den nuvarandeförlängningen av mullifiberavlalel (MFA) löper ut /82.Förhandlingarna om en ny förlängning av MFA avses komma igång under år 1981.Först när dessa förhandlingar har slutförts, kommer det att vara möjligt att fåen uppfattning om utformningen av framtida begränsningar av deninternalionella lexlilhandeln. Inom övervägs isamråd med berörda instanser vilka former en begränsning av textilimporlenforsättningsvis kan ha för svenskt vidkommande. De förslag lill handelspolitiska åtgärder somtekodelegalionen har inkommit med i en skrivelse till regeringen, harremitterats lill kommmer-skollegium för yttrande. Delta gäller dock inle det avdelegationen lidigare framförda förslaget om all imporllicens eller särskiltursprungsintyg bör krävas för varor från EG och EFTA när varucerlifikat EUR 1eller blankett inte företes. Det förslaget bereds f.n. i . Jag övergår nu lill alt behandlaförsörjningsberedskapen på läderskoområdet beslöt om ell omstrukturerings-och effektivise-ringsprogram för läderskoinduslrin avseende (prop. 1978/ 79:60, NU 1978/79:18, rskr 1978/79:117). Programmel har inneburit en omstrukturering avbranschen. a. har under det nybildade holdingbolaget sex skoförelag, varav fem är tillverkande enheter. Skogruppen svararför närmare hälften av den svenska läderskoproduklionen. Omstruktureringen harmöjliggjorts genom s. k. skoslruklurlån. För ändamålet har anslagits 19,5 milj.kr. 8 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 114 Genom alt avskrivningslån på hitintills sammanlagt 21milj. beviljats, har betydande investeringar möjliggjorts i branschen. Slutligen utgår under omstrukturerings- ocheffektiviseringsperioden ett allmänt produktionsstöd i form avförsörjningsberedskapslån. Med de lån som jag i det följande avser förordaskall utgå under /82, har sammanlagt 81,4 milj. kr. Det är enligt min mening ännu alltför tidigt all dranågra bestämda slutsatser av den effekt som de vidtagna åtgärderna har haft.Läderskoproduktionen har emellertid stabiliseratsoch hållit sig inom det intervall på 2-2,5 milj. par som enligt år1977 beslutade mål bör tillverkas . Jag vill för övrigt erinra om alt delslag av statliga insatser som vidtagils kan, även om de som här är mycketomfattande, inle ensamma lösa problemen i en bransch. Avgörande är i ställethur det svenska kostnadsläget utvecklas gentemot våra konkurrentländers, dvs.då det gäller läderskomarknaden i allt väsentligt länder inom EG och EFTA. och har i skrivelse bl. a. hemställt attdet allmänna produktionsstödet skall förlängas och utgå även under år 1982.Jag kan inte tillstyrka detta förslag. Behovet av åtgärder på detla områdemåsle vägas mot behovet att trygga en tillräcklig beredskap på andra angelägnaförsörjningsområden. Det får ankomma på ÖEF alt inom ramen för tillgängligainvesteringsmedel besluta om de medel som bör disponeras för läderskoområdet. Vid min behandling i det föregående avförsörjningsberedskapen på tekoområdel förordade jag att ett upprätthållande avden produktionskapacitet i fråga om olika tekovaror som enligt gällandeplaneringsnormer erfordras av försörjningsberedskapsskäl skall betraktas sometl riktmärke för den fortsatta försörjningsberedskapspohtiken. Mot bakgrund avönskemålet alt åstadkomma ett så långt möjligt enhetligt mål förförsörjningsberedskapen inom programmet Beklädnad m. m. bör motsvarande gällaäven för målet att upprätthålla en årlig produktion om 2-2.5 milj. parläderskor. Programmet indelas i två delprogram, Bränslen ochdrivmedel m. m. och Elkraft. DelprogrammetBränslen och drivmedel m. m. Delprogrammet omfattar frågor rörande bränslen ochdrivmedel utom gasbensin. ÖEF är programmyndighet. I programplanen har bl. a. inplanerats den uppbyggnadav fredskrislager och beredskapslager för avspärrning och krig som ingår i detoljelagrings- 1980/81:100 Bilaga14 115 programsom fastställde 1977. Som särskilda yrkanden utöver anvisade planeringsramarbegärs resurser för övergång till inhemska bränslen, utbildning av vapenfriatjänstepliktiga, inrättande av en bränslenämnd, bibehållande avgengasberedskapen och utveckling av ransoneringssystem. Som jag tidigare framhållit kommer regeringen senare iår att återkomma med förslag om den fortsatta utbyggnaden av oljelagringen iproposition om den framtida energipolitiken. har anmodat regeringen all vidta åtgärder föratt förbättra beredskapen mot allvarliga kriser i oljeförsöjningen (NU1979/80:70, rskr 1979/80:410 och NU 1980/81:18,rskr 1980/81:99). En analys börgöras av vilka hot vår oljeförsörjning är utsatt för, vilka effekter enbetydande minskning av oljelillförseln skulle få och vilka åtgärder som börvidtas för att minska de negativa verkningarna av en djupgående oljekris. Jaglämnar nu en redogörelse för denna fråga. Jag vill först erinra om ålgärder som regeringenvidtagit för att förbättra beredskapen. Först bör nämnas de åtgärder somvidtagits i syfte att minska del lotala oljeberoendet liksom beroendet avspotmarknaden. Dessa har redovisats budgetproposition och i särskildenergiproposition . Vad gäller frågan om vilka effekter en snabbt inträffadbetydande minskning av oljetillförseln skulle medföra och vilka ålgärder sombör vidtas för att minska de negativa verkningarna av en djupgående oljekrisvill jag framföra följande. Mot bakgrund av den s. k. oljekrisen 1973-1974tillkallade dåvarande' chefen för sakkunniga med uppdragatt utreda vissa beredskapsfrågor på energiområdet. Utredningen lämnade iseptember 1975 belänkandet Energiberedskap för kristid (SOU 1975:60).Betänkandet låg till grund för beslut av statsmakterna ominriktningen av åtgärder för att förstärka beredskapsplaneringen påenergiområdet (prop. 1975/ 76:152, FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298). Mot bakgrund av Iran-krisen vidtog regeringenytterligare ålgärder för att stärka beredskapen. a. genomfördes övningar avoch utbildning i ransoneringsfrågor samt inköp av extra oljelager med utnyttjandeav den s. k. rörliga krediten. Inom har ytterligarestudier genomförts bl. a. för att förstärka regeringens och regeringskanslietsberedskap på området. Den administrativa beredskapen inom regeringskanshettestades i ett s. k. oljekrisspel . Erfarenheterna från spelet visaralt en snabbt inträffad betydande minskning av oljetillförseln helt naturligtskulle kräva betydande ingrepp från statsmakternas sida för att minska oljekonsumtionenom del skall vara möjligt atl bibehålla produktion och sysselsättning på högnivå och om viktiga samhällsfunktioner som sjukvård, undervisning ochkommunikationer skall kunna pioriteras. Det blir i ett 1980/81:100 Bilaga14 116 sådantläge nödvändigt att inrikta inskränkningarna i förbrukningen mot huvudsakligenhushållens energikonsumtion. I syfte all analysera möjligheter atttillgodose sina behov av importerad olja m. m. kommer en särskildutredare att tillkallas. Utredaren skall i sin analys särskilt studera vilkakonsekvenser långvariga kriser i oljeproducerande länder kan få för deninternationella oljemarknaden och effekterna därav på den svenska ekonomin. Med hänsyn till dels de betydande lager av olja somstatsmakterna disponerar över vid en kris, dels den sedan oljekrisen 1973-1974och Iran-krisen starkt förbättrade ransoneringsberedskapen på områdetkan sammanfattningsvis konstateras all vår beredskap inför en eventuelloljekris f. n. är godtagbar. För atl ylterligare stärka den administrativaberedskapen förordar jag i enlighet med ÖEF:s förslag ökade resurser förvidareutveckling av ransoneringssystem och inrättande av en bränslenämnd. Beträffande frågan om inrättande av en bränslenämndvill jag anföra följande. Regeringen lämnade i prop. 1975/76:152 med förslag tillåtgärder för försörjningsberedskapen och i prop. 1976/77:74 om inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling förslag tillkrisor-ganisalion på energiområdet. Förslagen innebar bl.a. att särskildaproduktionsinriktade myndigheter skall bildas vid kris för att inom ramen förÖEF:s riktlinjer självständigt genomföra ransoneringsåtgärder. En av dessa myndigheterskall representera området bränsleförsörjning. 1976/77:74, bil. 2 laderegeringen fast yllerligare principer för krisorganisalionen, bl. a. att detbör finnas förtroendernannainslag i de krisorgan som inrättas. Dessa bör därförutgöras av nämnder med tillhörande kanslier. lämnade regeringensförslag om krisorganisationen utan erinringar (FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298och FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). I samband med anslutningen till avtalet om eltinternationellt energiprogram (lEP) har åtagit sig att vid varjetidpunkt kunna vidtaga erforderliga konsumtionsbegränsade åtgärder för att i enkris begränsa förbrukningen av olja och oljeprodukter (prop. 1975:42, NU1975:29, rskr 1975:180). Med de korta tidsfrister som lEP-avtalet ger varjedeltagande land är det Iveksamt om ens under gynnsamma betingelserhinner organisera en bränslenämnd innan regleringsåtgärder skall börjaverkställas. Det är därför en fördel att ha ett i princip färdigt organ atlulgå ifrån vid organiseringen. Förberedande arbete inom ÖEF med all organiseraen bränslenämnd har visat att det är en tidskrävande process. Även detta haraktualiserat frågan om bränslenämndens ställning. I del svenska systemet för konsumtionsreglering avoljeprodukter m.m. har bränslenämnden en central funktion. Jag anser därför altdel med den osäkerhet som kommer atl råda på oljemarknaden ärönskvärt all inrätta en bränslenämnd. En sådan ålgärd innebär inte atlbränslenämnden i icke krislid skall bedriva löpande verksamhet eller haanställd personal. Verksamheten i icke krislid torde inskränka sig till vissainformations- och Prop.1980/81:100 Bilaga 14 117 utbildningsinsatserför nämndens ledamöter och vissa av dess tjänstemän. Nämnden skall varaadministrativt knuten till ÖEF. Jag förordar mol bakgrund av vad som häranförts inrättande av en bränslenämnd. Eftersamråd med statsrådet vill jag anföra följande. Delprogrammet omfattar frågor rörande försörjning medelektrisk energi. Slalens valtenfallsverk är programmyndighet. I försvarsbeslutet angavs följande inriktning fördelprogrammet Elkraft. Försörjningen med elektrisk energi skall under såvälfredskris som avspärrning, krig och eflerkris(krigs)lid tryggas förtotalförsvarsfunktionerna och befolkningen i sådan omfattning attmotståndsförmägan och samhällets viktigaste funktioner kan vidmakthållas. Jag anser att den angivna inriktningen alltjämt skallgälla. Jag finner att förslagen i programplanen ger uttryck för en lämpliginriktning av verksamheten. 4.4Programmet Övriga försörjningsviktiga varor Programmet indelas i två delprogram, Kemiska produkterm. m. och Metaller m. m. DelprogrammetKemiska produkter m. m. Delprogrammet omfattar frågor rörande försörjning medandra mineraler än metaller, trävaror, massa, papp och papper, grafiskaprodukter, gasbensin, gummi- och plaster samt övriga kemiska produkter dock ejläkemedel. ÖEF är programmyndighet. I försvarsbeslutet angavs följande inriktning fördelprogrammet Kemiska produkter m. m. Varuförsörjningen skall främst genom handels- ochproduktionsplanläggning m.m., ransoneringsförberedelser saml beredskapslagringav importvaror tryggas för totalförsvarsfunklionerna och befolkningen i ensådan omfattning atl motståndsförmågan och samhällets viktigaste funktioner kanvidmakthållas i händelse av krig eller avspärrning. Försörjningsberedskapsåtgärder mol fredskriser skallmedverka till atl mildra konsekvenserna på sysselsättningen och produktionen m.m. vid importstörningar. Jaganser atl den angivna inriktningen alltjämt skall gälla. Som särskilda yrkanden ulöver anvisade planeringsramarbegärs resurser för beredskapslagring av petrokemiska produkter och föranlitande av konsulter. 1980/81:100 Bilaga14 118 Jag finner att de inom planeringsramen föreslagnaåtgärderna ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. I programplanen har bl. a. inplanerals resurser förfullföljandet av uppbyggnaden av fredskrislager av gasbensin (prop.1975/76:152,FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298). Dimensioneringen av lagringen av gasbensinses över av oljelagringskommitté. Kommittén kommersenare att lämna förslag i bl. a. denna fråga. I avvaktan härpå lämnas nuinget förslag beträffande inlagring av gasbensin. DelprogrammetMetaller m. m. Delprogrammet omfattar frågor rörande försörjning medmalmer, järn, slål och andra metaller samt verkstadsprodukter ulomsjukvårdsmateriel. ÖEF är programmyndighet. I försvarsbeslutet angavs följande inriktning fördelprogrammet Metaller m m. Försörjningen med , metaller och verkstadsprodukterskall främst genom handels- och produklionsplanläggning m. m.,ransoneringsförberedelser saml beredskapslagring av importvaror tryggas förlolalförsvarsmyn-dighelerna och befolkningen i en sådan omfattning attmotståndsförmägan och samhällets viktigaste funktioner kan vidmakthållas ihändelse av krig eller avspärrning. Planeringen inriklas främst mol alt säkerställa enomställning av samhället till en krishushållning. Beredskapslagringen inriktaspå att säkerställa behoven och på försörjningenunder med råvaror, komponenter m. m. som inte itillräcklig omfattning finns att tillgå inom landet. Jaganser att den angivna inriktningen alltjämt skall gälla. Som särskilt yrkande utöver anvisad planeringsrambegärs resurser för en utökning av fredskrislagringen av legeringsmelaller.Vidare begärs ökade resemedel. Jag finner att de inom planeringsramen föreslagnaåtgärderna ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementetvill jag anföra följande. omfattar frågor rörandeförsörjning med transporter saml konsumtionsbegränsning av flytande drivmedel.Programmel indelas i delprogrammen Transportsamordning, Järnvägstransporter,Landsvägstransporter, Vägar, Flygtransporter och Sjötransporter. Programansvarigamyndigheter är transportrådet, , statens vägverk,luftfartsverket och . Iförsvarsbeslutet angiven inriktning för programmel innebär att försörj- 1980/81:100 Bilaga 14 119 ningenmed transporter skall kunna tryggas för totalförsvarsfunktionerna och befolkningen i sådan omfattning altmotslåndsförmågan och samhällets viktigaste funktioner kan vidmakthållasi händelse av krig eller avspärrning. Jag anser atl den angivna inriktningenalljäml skall gälla. Delprogrammet Transportsamordning, för vilkeltransporlrådel är programmyndighet, omfattar frågor rörande förberedelser församordning och prioritering avtransportresurser främst genom transportreglering. Rådet skall också genomföra av regeringen beslutaddrivmedelsransonering och verka föratt landels civila transportresurser utnyttjas så all totalförsvarets behov tillgodoses. skall ävenplanlägga hur den civila trafiken kan inskränkas genom andra åtgärder änransonering. Somsärskilt yrkande framförs behov av en ny tjänst. Jag finner attförslagen i programplanen ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Jag är dock inte beredd atl medge en nytjänst. Verksamheten bör inriktasmot de åtgärder som kan genomföras inom ramen för tilldelade medel. SJ är programmyndighet för delprogrammetJärnvägstransporter. De beredskapsåtgärdersom i enlighet med försvarsbeslutet inplanerats syftar till att ökauthålligheten och begrän.sa verkan av skador på kommunikationsnätet. Som särskilt yrkande framförs krav på medel förulbildningsanläggning för vapenfria Ijänsteplikliga. Jag finner att de inom planeringsramen föreslagnaåtgärderna i huvudsak ger uttryck fören lämplig inriktning av verksamheten. Jag förordar en utbyggnad av utbildningsanläggningar förvapenfria Ijänsteplikliga inom ramen för tilldelade medel. Delprogrammet Landsvägstransporter, för vilkeltransporlrådel är programmyndighet, omfattar frågor rörande förberedelser förtransportledande åtgärder av landsvägstransporter. Transporlrådel skall vidkrig eller annars när regeringenförordnar det verka för all de landsvägstransporter som är nödvändigaför totalförsvaret genomförs. Somsärskilt yrkande begärs medel för anlitande av konsulter m m. Jag finner attförslagen i programplanen ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Jag anser att verksamheten bör inriktas motatt dessa ålgärder kan genomförasinom ramen för tilldelade medel. 1980/81:100 Bilaga 14 120 är programmyndighet för delprogrammetVägar. De i programplanen i enlighet med försvarsbeslutet föreslagna åtgärdernasyftar till atl lillgodosetotalförsvarets behov av väghållningsåtgärder.