prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Anledningenhärtill är bl.a. alt fisket lämnats utanför skiften och andraändringar i fastighetsindelningen och har karaktären av samfällighet. Del sagdamedför atl vissa frågor kräver en mer ingående reglering än som kan ansespåkallad beträffande jakten. Det innebär ocksä atl fisket inle sällan fallerunder lagen (1973:1150) om förvallning av samfälligheter och att sälunda behovelav en samordning med denna mäsle uppmärksammas. Etlannat drag som karaktäriserar den föreslagna lagen är de förenklingar someftersträvats i förhållande till den nuvarande lagen om fiskevårdsomräden.Anledning härtill är uppenbarligen alt relalivi få fiskevårdsområden bildatsenligt den nuvarande lagen och all della tillskrivits de krav på utredning omdelaktigheten i fiskevårdsområdet som slälls i den nuvarande lagen. Förslagel syflardärför till all en mer summarisk utredning av delakfigheten skall kunna ske.Delta har i sin lur förl med sig all delägarnas skyldighet enligl nuvarande lagatl gentemot fiskevårdsområdel svara för Prop.1980/81:153 270 dessförpliktelser för framtiden avses endasi undanlagsvis fä en motsvarighet medstöd av föreskrifter om uttaxering i fiskevårdsområdesföreningens stadgar. Desålunda föreslagna förenklingarna får i och för sig godtagas. Det förtjänaremellertid understrykas, alt fiskevårdsområdesföreningar i vissa fall kantänkas ha en sådan omsättning alt del kan föranleda behov av den kreditbas sommedlemmarnas ansvarighet gentemot föreningen kan utgöra. Det är därför tänkbartall möjlighelen att i stadgarna la in föreskrifter om uttaxering kommer altutnyttjas oftare än remissen synes förutsätta och därmed föra med sig behov av ulredningom delaktighetslalen. Vissaändringar i förhållande till den nuvarande lagen synes endasi ha sin grund iönskemål att efter mönster av lagen om jaktvärdsomräden åstadkomma en tekniskförenkling av lagtexten. Självfallet bör i samband med ny lagstiftningmöjligheten atl underiälla förståelsen och överskådligheten av lagtexten tas lillvara. Om emellertid förenklingen endast innebär atl frågor som varitreglerade och som den av ämnet intresserade sålunda kunnal få information om direkli lagtexten - överlämnas åt rättspraxis är inle mycket vunnet. I förevarandeförslag synes särskilt tredje mans behov av rättsskydd påkalla en mer utförligreglering av frågor om fiskevårdsomrädesförenings organisation och upplösningän som förslaget innehåller. Detsagda innebär atl lagrådet i vissa hänseenden förordar en mer ingåendereglering än som kommit lill ullryck i den till lagrådet remitterade lagtexten.I sina huvuddrag finner lagrådet dock det remitterade förslaget varagodtagbart. Redangenom all del i första styckets första mening anges atl sammanförandet skallavse fiske som tillhör eller ulgör två eller flera fastigheter har strängttaget angivils all del frifiske som enligt fiskerätlslagen får ske i enskiltvatten ej inbegripes. Även om andra meningen, som uttryckligen undantager frifiskeli enskilt , med hänsyn härtill i och för sig knappast är behövlig,underlättar den förståelsen av stadgandet och bör upptagas i lagen. Sambandelmed första meningen torde dock böra föranleda den jämkningen att uttrycket"Föreningens verksamhet" bör utbytas mot ordet "Sammanförandel".Kommer lagen atl innehålla detla stadgande, kan om intet uttryckligen anges ilagen tvekan uppkomma, huruvida den fiskerätt på allmänt som enligt 3 §fiskerätlslagen tillkommer innehavare av enskild fiskerätt skall kunna ingå i fiskevårdsområdel,något som i och för sig följer redan av första meningen. Med hänsyn härtill lordeden föreslagna lagen - liksom gällande lag - böra innehålla en uttrycklig regeli ämnet. Del förordas därför alt till första stycket fogas en ny Iredje meningav förslagsvis följande lydelse: "Däremol får sammanförandel omfatta ävensådant fiske i allmänt som bedrivs med slöd av 1980/81:153 271 stadgandet i 3 § första stycket lagen om rätt lill fiskeeller förordnande enligt tredje stycket samma lagmm". Stadgandeti andra stycket har fält sädan utformning att del - mol vad som anges imotiveringen - inte omfatlar fiske som utgör en fastighet. Del förordas därförden jämkningen av stadgandet atl i andra stycket upptas en andra mening av förslagsvisföljande lydelse: "Vad nu sagts gäller också fiske som utgör en fasfighet." Enligt vad departementschefen anför är avsikten atl den rällsom enligl andra stycket av förevarande paragraf tillkommer nyttjanderättshavareskall gälla förvaltningen av fisket inom fiskevårdsområdet. Meningen torde varaatl han ej skall företräda fisket när fräga är om bildande av fiskevårdsområde.Denna begränsning av bmkarens ställning får anses - även om inte särskilltydligt - framgå av den föreslagna lagtexten genom alt första stycket, frånvilket andra stycket är elt undanlag, gäller medlemskap i områdesföreningen;stadgandet föruisätter alltså all elt beslul om bildande av fiskevårdsomrädeföreligger. Önskvärt synes dock vara atl göra stadgandet något lättillgängligare.I samband därmed må uppmärksammas all även sedan områdesföreningen kommit lill sländfrågor kan förekomma som är av samma art som dem som är aktuella vidfiskevårdsområdets bildande, t.ex. frågor om anslutning av ylterligare fisketill fiskevårdsområdel, om uteslutning av visst fiske ur området eller omändrade grunder för utnyttjandet av det till fiskevårdsområdel hörande fisket.Det slutliga avgörandet av frågor av denna art tillkommer enligt förslagel länsslyrelsen.Anmärkas må, att lagrådet vid 18 § förordar en mer ingående reglering av defrågor i vilka skall ha den slutliga beslutanderätten. De skälsom talar för att ägaren och ej brukaren har lalerällen för del upplåtna fisketvid fråga om bildande av fiskevårdsområde gäller även vid behandlingen avspörsmål av den art som berörts. Under åberopande av vad nu anförts förordasatl - i likhel med vad som gäller enligl 3 § gällande lag - i andra slyckel avförevarande paragraf upptages en ny andra mening av förslagsvis följandelydelse: "I fräga där del slutliga avgörandet tillkommer fårdock brukaren endast med ägarens medgivande föra talan för fisket." Av vad departementschefen i specialmotiveringen tillförevarande paragraf anför framgår atl den som har servitutsrätt till fiskeskall - i likhel med vad som stadgas i gällande lag - anses som ägare lillfisket. Under förklaring att nya upplåtelser inte torde komma i fråga har iförslaget bestämmelsen i ämnet upptagits bland övergångsbestämmelserna till lagen.Då emellertid enligl gällande räll hinder inte möter all upplåta servilulavseende räll lill fiske (jfr NJA 1976 s. 242), synes bestämmelsen rätteligenha sin plats i lagen och ej bland övergängsbeslämmelserna. 1980/81:153 272 kan placeras som ell Iredje stycke i förevarande paragraf,oaktat alt denna regel i motsats till bestämmelserna i de två första slyckena- lar sikte pä situationen såväl före som efter bildandet av etl fiskevårdsområde.Av bestämmelsen bör framgä all servilulshavarens rätt all företräda den tjänandefastigheten är begränsad lill den räll lill fiske servitutet omfallar; avserupplåtelsen inle fastighetens hela fiske, företräds fastigheten i övrigt avdess ägare. Såsom ell Iredje stycke i förevarande paragraf bör på grund av vadnu anförts upptagas en regel av förslagsvis följande lydelse: "Har fiskeupplåtits genom servitut, skall, såvitt avser det upplåtna fisket, vad som idenna lag sägs om ägare till fiske i stället gälla ägaren till den fastighet,till vars förmån servitutet gäller." Om i ett fiskevårdsområde ingär fiske som ulgör samfällighetoch denna samfällighet förvaltas av en samfällighetsförening enligl lagen(1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter, skulle del vara olämpligt allmed avseende på fiskevårdsområdet låta delägarna själva direkt företrädafisket. Den direkla förvaltningen av enskild fiskerätt utövas ju i här avseddafall inte av ägarna, som normall är fallet, utan av samfällighetsföreningen.Som ett Qärde stycke i förevarande paragraf bör därför införas en bestämmelseav förslagsvis följande lydelse: "Om fiske i elt fiskevårdsområde ingår i samfällighet,som förvallas av en samfällighetsförening enligl lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter, företräds ägaren av fisket vid tillämpning avdenna lag av samfällighetsföreningen." Förslaget innebär, att samfällighetsföreningenföreträder ägaren såväl vid bildande av fiskevårdsområde som i fiskevårdsområdesföreningen.Ägaren blir dock medlem i fiskevårdsområdesföreningen med samfällighetsföreningensom legal ställföreträdare, så atl vid omröstning en röst skall räknas förvarje delägare i samfällt fiske och vid behov särskill delaktighetslal beräknasför sådan delägare. I förevarande paragraf har del s.k. opinionsvillkoretkommit lill ullryck. För alt elt fiskevårdsområde skall fä bildas uppställs somvillkor all ägarna av det fiske som det är fråga om "inle mera allmänl motsättersig bildandet". Härvid skall främst deras mening beaklas, vilkas fiskeulövningpåverkas mest av bildandel. Bestämmelsen är avsedd all ersätta de nuvarandeomröstningsreglerna i 6 § gällande lag, enligl vilka samtycke skall föreliggaantingen frän delägare, som företräder mer än hälften av de röstandes delaktighetslaloch tillika utgör minst en tredjedel av antalet röstande, eller från delägare,som utgör mer än halva antalet röstande och tillika förelräder minst entredjedel av de röstandes delaktighetslal. Som skäl för att ersätta gällande omröslningsregler medett opinionsvillkor anförs att nämnda regler nödvändiggör ell myckeltidsödande arbete 1980/81:153 273 med framför allt fastställande av delaktighetslalen. Enligldepartementschefen har det nuvarande kravel på en fullständig karlläggning avfiskerätten utan tvekan varil huvudorsaken till alt fiskevårdsområden bildalsi så blygsam omfattning. Motsvarandeskäl anfördes när opinionsvillkoret första gängen infördes i svensklagstiftning (5 kap. 5 § fastighetsbildningslag). Anledningen till atlman i annan ordning än den ditlillsvarande ändock ville förvissa sig om eltstöd från fastighetsägarnas sida angavs vara atl ell lyckosamt genomförande aven fastighetsreglering förutsatte ett mera allmänl intresse bland dem somberördes av regleringen. Bestämmelsen om ell opinionsvillkor har senare fåttsin efterföljd anläggningslag och 1976 ärs lag om valtenförbund (7resp. 5 §). Alt märka är att i de tre lagar, där villkoret redan är inskrivet, detlaförsetts med två begränsningsregler. Dels skall de som motsätter sig bildandetange "beaktansvärda skäl" för sin ståndpunkt, dels gäller intevillkoret om behovel av fastighetsregleringen (anläggningen, vattenförbundel)är "synneriigen angelägel". 1 lagen om valtenförbund är lill detsistnämnda uttrycket fogat orden "ur allmän synpunkt". 1 detföreliggande förslaget till lag om fiskerättsområden har de angivna bådabegränsningarna tagils bort. Del måsle emellertid anses otillfredsställande omvillkoret här får en annan utformning än i den lidigare lagsliftningen. Enbestämmelse av denna myckel specifika karaktär synes så längt möjligt böra haen ensartad innebörd. Med hänsyn lill del anförda förordas att paragrafen gesföljande lydelse; "Ett fiskevårdsområde får inle bildas om ägarna avdel fiske som det är fråga om mera allmänl motsätter sig bildandet och har beaktansvärdaskäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas, vilkasfiskeutövning påverkas mest av bildandel. Första stycket gäller inte, om behovet av fiskevårdsområdelsbildande är synnerligen angeläget". 1 första stycket andra meningen av förevarande paragrafstadgas alt förrältningsmannen "i den omfallning som behövs för prövningenenligl 6 §" skall utreda vilka som är ägare lill fisket och upprätta enförteckning över dem. Enligt6 § andra meningen skall vid prövningen av opinionsvillkoret främst derasmening beaktas, vilkas fiskeulövning päverkas mest av bildandet. Avspecialmotiveringen till denna bestämmelse framgår atl lill sådanafiskerättsägare bl.a. bör räknas de som har de största andelarna i fisket.Prövningen enligt 6 § kan således komma att nödvändiggöra även en redovisningav andelslalen. Del torde kunna förutsättas alt uttrycket "i denomfattning som behövs för prövningen enligt 6 §" innebär atl förteck-18 1980/81. 1980/81:153 274 ningenöver ägarna i förekommande fall skall innefatta även angivande av andelstal.Något förtydligande av lagtexten i sagda hänseende synes med hänsyn härtill inleerforderligt. Förevarande paragrafinnehåller bestämmelser om hur ägare av fiske inom det tilltänkta fiskevårdsområdelskall kallas lill förrältningssammanlräde. Regleringen innebär avvikelser fråndelgivningslagens bestämmelser. Anledningen till dqtta synes vara alt fiskerätlsförteckningeninte behöver göras mer fullständig än som krävs för tillämpningen av opinionsvillkoretoch att förrättningsmannen därför mänga gånger saknar fullständig kännedom omvilka som är ägare till fisket. När bestämmelser om delgivning finns samlade idelgivningslagen, medför del emellertid vissa nackdelar att göra avsteg fråndess system. Börjar man all i skilda lagar införa särskilda system fördelgivning, finns risk för alt den enhetlighet som delgivningslagen skulleåstadkomma åler gär förlorad. Vidare kommer ändå behov att föreligga alt försärskilda fall hänvisa lill delgivningslagens bestämmelser, och det finns därisk för atl de olika regelsystemen inle passar ihop. Exempel härpå finns iförevarande lagförslag. Enligl andra stycket tredje meningen skall, ominförande i ortstidning inle är påkallat, kungörelsen i stället delges ägarnaav fisket. Detta kan emellertid komma att innebära att vid tillämpning avdelgivningslagens bestämmelser om kungörelsedelgivning kungörelsen införs justi ortstidning. Om man accepterar lagförslagets grundläggande tanke, attfullständig fiskerättsförteckning inte behöver upprättas, mäsle man därmedockså acceptera atl vissa ägare av fiske fär anses vara okända, såvitt angår förrältningen.Det går i så fall bra att efler mönster av 4 kap. 18 § fastighetsbildningslagenanpassa kallelseförfarandel så atl delgivningslagens regler kan lillämpas.Särskild kallelse skall därvid utfärdas på de okända ägarna av fiske.Delgivning av denna kallelse får ske med fillämpning av 16 § första stycketförsta meningen delgivningslagen. De i fiskerätlsförteckningen upptagna ägarnaav fiske delges enligt i övrigt tillämpliga bestämmelser i delgivningslagen.Anses delgivningsförfarandet ytterligare behöva underlättas, kan mönsler sökasi 4 kap. 2022 §§ fastighetsbildningslagen. Så har dock ej sketl i lagen omjaktvårdsområden. Detta synes ej heller här vara erforderligt. Meden lösning enligt de föreslagna riktlinjerna vinns ocksä en bällreöverensstämmelse med vad som gäller. Del bör i sammanhangetunderstrykas alt när majoritetskravel i gällande lag genom proposition 1969:42ändrades till all avse majoriteten av de vid förrältningssam-manträdetnärvarande (mot lidigare samlliga delägare) man skärpte kravet pådelgivning av kallelsen till detta sammanträde i syfte atl undvikarättsförluster. Det synes även med hänsyn härtill önskvärt attdelgivningslagens bestämmelser blir tillämpliga på kallelsen lill förrätt- 1980/81:153 275 ningssammanträdet.Därmed undviks ocksä den otillfredsställande situation, som blir en följd avförslaget i lagrådsremissen, nämligen all sättet för meddelandet till denenskilde fiskerättsägaren blir beroende av hur noggrant ägarförteckningenkommit att utformas. Om förrältningsmannen utgår från alt förteckningen äruttömmande, skall kungörelse i ortstidningen inle ske ulan angiven ägare skalli slällel delges kallelsen. Ulvisar emellertid ägarföreteckningen oklarhet påvissa punkter eller kan del antagas att ytterligare fiskerättsägare finns, som inlekunnal anges i förteckningen, skall kallelsen kungöras i ortstidningen. Elt sädanikungörande medför enligl förslaget alt inte heller de kända delägarna delgesmed ordinär delgivning ulan endast skriftligen underrättas om kungörelsensinnehåll. Angående innebörden av sistnämnda bestämmelse hänvisas lill vad lagrådetavslutningsvis anför vid förevarande paragraf. Enligt första stycketskall vidare i kungörelsen den som vill åberopa skriftlig ulredning till stödför erinringar mot fiskerätlsförteckningen uppmanas att lägga fram ulredningensenasl vid sammanträdet. En sälunda formulerad uppmaning kan måhända ingeägarna av fisket den föreställningen alt del inte lönar sig atl komma medandra erinringar än sådana som kan styrkas skriftligen. För atl undanröja dennarisk för missförstånd bör kallelsen ges en något mer allmän avfattning. Om första stycket utformasefter mönsler av 4 kap. 18 § faslighetsbildningslagen, behöver av det i förslagelupptagna andra stycket endast bestämmelsen om underrättelser lill kommunen ochfiskenämnden medtagas i paragrafen. Förslagetsaknar motsvarighet till bestämmelserna i 18 § andra stycket lagen om jaktvärdsomrädenoch 4 kap. 19 § fastighetsbildningslagen om kallelser till nytt sammanträde. härom synes behövlig också i den nu akluella lagen. Del förordas alten sådan tas in i ett Iredje stycke i paragrafen. I enlighet med det anfördakan paragrafen förslagsvis ges följande lydelse: "Förrättningsmannenskall kalla ägarna av fisket till sammanträdel. Kallelsen skall innehålla enkort beskrivning av den avsedda områdesbildningen saml uppgift om tid ochplats där ansökningshandlingarna och fiskerätlsförteckningen finnstillgängliga. I kallelsen skall anges att ägare av fiske bör senast vidsammanträdet muntligen eller skriftligen framföra sina synpunkter påområdesbildningen och fiskerältsförleckningen samt lägga fram skriftligutredning som han önskar åberopa till stöd för erinringar motfiskerättsförteckningen. Om del inte kan antagas, alt fiskerältsförleckningenär fullständig, utfärdas kallelse även på okända ägare av fiske. Kallelsenskall före sammanträdet delges ägarna av fisket. Förtällningsmannen skallalltid underrätta kommunen och fiskenämnden om innehållet i kallelsen. 1980/81:153 276 Bestämmelserna i första och andra styckena gäller itillämpliga delar även då ett nytt sammanträde utsätts. Om vid etl sammanträdehar tillkännagetts tid och plats för nästa sammanträde, behöver inte kallelsedelges den som kallats i föreskriven ordning till det sammanträde dåtillkännagivandet skelt." Skulle vad förut sagts om utformningen av första stycket inlegodtas, kan beträffande andra stycket andra meningen av den föreslagna paragrafenanföras att föreskriften atl i fiskerältsförleckningen upptagna delägare skallskriftligen underrättas om kungörelsens innehåll enligl vanligen användlagstiftningsteknik torde innebära, all vederbörande själv eller genom ombudskall ha erhållit underrättelsen (jfr prop. 1979/80: 119 s. 174). Då detla ejtorde vara avsett förordas atl i slällel föreskrivs atl meddelande omkungörelsens innehåll skall med poslen sändas till varje i fiskerätlsförteckningenupplagen ägare av fiske under hans vanliga adress. 18 § Lagrådet: Enligl 4 § skall fiskevårdsomrädesförenings sladgar endasti vissa hänseenden fastställas av länsslyrelsen. I övrigl förutsätts - ehuru detlainle anges i lagtexten - alt stadgarna anlas på fiskestämma på grundval av detförslag som förrältningsmannen skall ta in i sill ullålande. 1 förevarandeparagraf anges vissa frågor som skall regleras i stadgarna och som sålundafaller under prövning. Hit hör grunderna för fiskels nyll-jindeoch för fiskevärden och de rikllinjer i övrigl som skall gälla för föreningensverksamhet. Verksamhelen inom ett fiskevårdsområde skall enligt förslagelkunna inskränkas till atl gälla endasi fiske med vissa redskap eller efter vissfiskart. En sådan inskränkning måsle självfallel komma till uttryck i länsstyrelsensbeslut om fiskevårdsområdel. Inskränkningen skulle i och för sig kunna gesformen av en begränsning i fiskevårdsområdels omfattning. Förslagets ståndpunktär emellertid all den skall som en begränsning i fiskevårdsområdesföreningens verksamhelkomma till uttryck i stadgarna. Det är för atl vinna enhetlighet i beslutensutformning önskvärt alt delta med större tydlighet anges i lagtexten. Enligt specialmoliveringen skall ulöver de i förevarandeparagraf åsyftade föreskrifterna finnas bestämmelser i stadgarna för omrädesförening-ensbeslutande och verkslällande organ och andra sådana föreskrifter av föreningsrättsligtinnehåll. I den allmänna motiveringen anges vissa föreskrifter i stadgarna sompå goda grunder anses böra fastslällas av länsslyrelsen men belräffande vilkadel kan råda tvekan om de är av sådan art atl de kan anses omfattade avbestämmelserna i förevarande paragraf. Den bör därför kompletteras ytterligaremed bestämmelser om de föreskrifter i stadgarna som skall fastslällas avlänsstyrelsen. Sä bör ske beträffande bestämmelser om omröstning, när den inleskall ske efler huvudlal, gmn- 1980/81:153 277 derna för uttaxering, om sådan får ske, och om hithörandefrågor skall bedömas på gmndval av delägarnas andelstal, vilken andel vatjemedlem har i fisket inom området. Andelstalen måste självfallet fastställas pågrundval av fiskerättsförteckning. Om förrältningsmannen finner alt röstning,uttaxering eller inkomstfördelning kan komma alt ske på grundval av andelstal,måste han i den delen upprätta fiskerätlsförteckningen med något störtenoggrannhet än som kanske i och för sig är nödvändigt med tanke påopinionsmätningen. Någon uttrycklig föreskrift härom synes inte erforderlig. I enlighet med det anförda kan förevarande paragrafförslagsvis ges följande lydelse: "Av stadgarna för en fiskevårdsområdesförening skallframgå 1. gmnderna för fiskets utnyttjande och förfiskevården, däribland fräga om föreningens verksamhet skall vara begränsad lill fiske med vissa red skap eller till fiske efler viss fiskart, 2. vad som skallgälla beträffande omröstning, om annan ordning skall tillämpas än att varjemedlem har en röst, 3. gmnderna föruttaxering från medlemmarna, om sådan skall kunna ske, 4. medlemmarnasandelstal, om de skall läggas lill grund för omröstning, uttaxering ellerfördelning av inkomster, 5. de riktlinjer iövrigt som skall gälla för föreningens verksamhel." 19 § Lagrådet: Enligt förevarande paragraf får - under deförutsättningar och i den ordning som gäller för bildande av fiskevårdsområde -beslula om ändring av stadgarna i de hänseenden som anges i 18 §. Så får emellerfidske bara på ansökan av fiskevårdsområdesföreningens styrelse. Till en början mäanmärkas, atl om denna ordning skall tillämpas, i lagen dock endast bör angesatt ansökan får göras av fiskevårdsområdesföreningen. Vilken instans som påföreningens vägnar har atl fatta beslut i frågan, bör regleras i stadgarna.Eftersom fråga är om stadgeändring, torde del i allmänhet böra ankomma påfiskestämma atl fatta beslutet, som sedan fär verkställas av styrelsen. Fall kan emellertid förekomma, då del är rimligt attansökan om ändring av stadgarna får göras av annan än fiskevårdsområdesföreningen.Detta gäller särskilt om del råder intressemotsättningar inom föreningen mellanett fåtal ägare med slora andelslal och många delägare med små andelslal. Denena eller andra sidan kan då önska ändring av stadgarnas bestämmelser angåendeomröslningsregler m. m. Möjligheterna atl få frågan prövad är emellertid myckelsmå, om endasi föreningen har initiativräll, eftersom den ditlillsvarandemajoriteten inle lorde önska någon ändring. Ansökan om ändring av stadgarna ide hänseenden som anges i 18 § bör därför - i 19 1980/81. 1980/81:153 278 likhetmed vad som gäller fä göras av den som skulle vara behörig attgöra ansökan, ifall fråga vore om bildande av fiskevårdsområdel. Det behöverinte befaras att en sådan initiativrätt skall kunna missbmkas, eftersomlänsstyrelsen med motsvarande tillämpning av 12 § första stycket sista ledetkan avslå ansökningen, om det är uppenbart att förutsättningarsaknas för stadgeändring. Sä är fallel, om majoritetsförhållandena iföreningen är stabila, oavsett efler vilka grunder röstetalen bestäms, och fiskevårdsområdesföreningen som givetvis bör få yttra sig över ansökningen - inte önskar få någon ändringlill stånd.