prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — RiksförbundetUnga musikanter och menar alt det intefinns någon anledning atl en ensemble med 15 deltagare måste fungera annorlundaän med 25 deltagare. Gränsen vid 20 deltagare är därför obefogad. FSanser att kommitténs förslag om att aktiviteter med mer än 20 dellagare skallgenomföras inom ramen för annan bildningsverksamhet eller extra resurs är heltoacceptabelt. FS föreslår därför att nuvarande dispensmöjlighet bibehålles. Prop.1980/81:127 142 remissinstanser betonar vikten av samverkan mellan yrkesverksammakulturarbetare och amatörer. Dit hör bl.a. allmänna hiblioteksföreningoch . KROkonstaterar atl ett dynamiskt kullurliv är frukten av elt samspel mellan breddoch djup, mellan amatörism och professionalism. Kulturrådetframhåller att förslaget om annan bildningsverksamhel ger fillfälle lill ettnärmare samspel bl.a. mellan yrkesverksamma kulturarbetare och amatörer.Kulturarbetarna får genom de olika formerna av projektarbete fler roller attspela vilket också kan ge flera arbetstillfällen. SVmenar alt annan bildningsverksamhet genom all den öppnar nya möjligheter förflera människor att själva pröva på olika kulturaktiviteter kan väcka behov av kulturkonsumlionoch ge fler arbetsuppgifter för kulturarbetare. SV anser det angelägel för studieförbundenalt ta tillvara de yrkesverksamma kulturutövarnas kunskaper och erfarenheter. remissinsianser betonar särskilt att det nya bidraget lill annanbildningsverksamhet är en viktig möjlighet för amatörismen att utvecklas. Dilhör 1. ex. Stödettill annan bildningsverksamhet ger unika möjligheter för barn och vuxna all gåsamman och själva forma sin kultur i sin bygd. Amatörism får fömtsättningar altpå nytt slå rot, spira och blomstra! CUFmenar att stödet till annan bildningsverksamhel är en av de viktigastestödformerna inom kulturområdet för amatörverksamheten. Ungaörnar framhåller alt bidraget skall stödja den omfattande kulturverksamhetensom bedrivs av medlemmarna själva i organisationen. Någraremissinstanser, fr. a. de som företräder olika kullurarbetargrup-per befararalt de nya möjligheler som erbjuds genom annan bildningsverksamhet kommer atlutvecklas på bekostnad av antalet arbelsliilfällen för kulturarbetare. Till dessahör AIWS, Rikskonserter, i län och KL YS. Medborgarskolananser att det finns en risk att den kvaliletsinriktade programverksamhet blirlidande, vilket kan göra det svårare för de etablerade kulturarbetarna. Iett trängt ekonomiskt läge för den enskilda studieorganisationen är det intetroligt atl en konstutställning - eller en konsert eller teaterföreställning ges utrymme på bekostnad av studiecirkeldeltagarnas egna aktiviteter. Kulturrådeterinrar om att etl av syftena med kulturprogrambidraget var att geamatörgrupper av god kvalitet tillfälle att möta en publik. Men till en delberor valet av amatörer som medverkande i stället för yrkesverksammakulturarbetare på brist på medel. Rådet framhåller också att när så många olikaverksamheter skall samsas om elt så begränsat utrymme som kom- 1980/81:127 143 mittenföreslår, är det risk för all studieförbunden kommer i mycket svåravalsituationer. En risk med förslaget om annan bildningsverksamhet är attkulturarbetareinslaget i kulturprogramverksamhelen kommer att minska. Svenska musikerförbundetanser att flera faktorer talar mycket enlydigt för att ett utvidgat syfte mednuvarande statsbidrag lill kulturprogram kommer att leda till helt andraverksamheter än kulturprogram, på bekostnad av arbetstillfällen förkulturarbetare. Majoritetenav remissinstanserna har ingenting att erindra mot kommitténs förslag tillfördelning av bidraget till annan bildningsverksamhet. En del remissinstanserföreslår dock vissa justeringar. SV delar kommitténsförslag atl bidraget bör utgä av sammanlagda bidragsgrundandekostnader. SV anser dock inte att samarbete med handikapp- eller invandrarorganisationerbör ställas som villkor för att hundraprocentigt bidrag skall utgå. SV menaralt inle alla handikappade och invandrare nås genom organisationerna och atlkravet på samverkan kan motverka en integrerad verksamhet. SV vill därför attorganisationerna själva får ansvara för alt hundraprocentiga bidrag endasiutgår till verksamhet i glesbygd, bland handikappade och invandrare. Lekmiljörådetoch anser att hundraprocentiga bidrag skall utgåockså för verksamhel riktad till barn. kommun föreslåratt hundraprocentiga bidrag skall utgå också för verksamhet i samarbete medfolkrörelser och organisationer. föreslår att en viss del av anslaget till annan bildningsverksamhelreserveras för invandrarverksamhel. Studiefrämjandetkritiserar den förslagna bidragskonslruktionen och menar alt bidragsleknisktkvarstår den otillfredsställande fördelningsad-minislrationen genom flerainstanser och atl förslaget inle innebär någon redovisningsteknisk förenkling. Flera remissinstanserinstämmer i den socialdemokratiska reservationens förslag alt bidraget skallfördelas mellan studieförbunden i proportion till antalet genomfördaarrangemang inom resp. studieförbund , samt atlarrangemang som anordnas i samverkan med medlemsorganisation eller annanorganisation, som studieförbundet stadigvarande samverkar med räknas upp medkoefficienten 1,2. Arrangemang anordnade i glesbygd eller i samverkan medhandikapp- eller invan-drarorganisation skall räknas upp med samma koefficient.Till dessa hör bl.a. LO, Brevskolan, i länoch kommun. Någraremissinstanser lägger fram egna förslag lill fördelning av bidraget till annanbildningsverksamhet. ABF föreslår alt hälftenav bidraget fördelas i proportion till antalet genomförda kulturarrangemang ochprojekt, samt att arrangemang som 1980/81:127 144 genomförs inom eller i samarbete med handikapp- och invandrarorganisationereller inom medlemsorganisation räknas upp med koefficienten 1,5. Den andrahälften av bidraget bör fördelas i relation till bokförda koslnader för annanbildnings verksamhet. föreslår att bidraget fördelas på tvåkvoter, en för kulturprogram och en för projekt. PRO anser att antalet medlemsorganisationer skall varaavgörande vid fördelningen av bidragen mellan studieförbundens. förordar att medlenför annan bildningsverksamhel fördelas mellan sludieförbunden på grundval avdet antal medlemmar som studieförbundets medlemsorganisation omfattar. och Länsbildningsförbundeti ställer sig bakom samma förslag. Bidrag till ideella föreningar Majoriteten av remissinstanserna har ingenting att invändamot kommitténs förslag alt ideella föreningar utan anknytning tillstudieförbund också i fortsättningen skall få bidrag genomlänsbildningsförbunden till sin kulturprogramverksamhet . understryker att del föreningslivsom inte har anslutning inte bör missgynnas bidragsmässigl iden mån det vill utveckla kulturprogrammen i föreningslivet. Bidraget till det fria föreningslivet har minskat desenaste åren trots en markant ökad efterfrågan. Ett ökat bidrag lillarrangerande föreningar och till offentliga framträdanden utanförstudieförbunden skulle öka våra medlemmars arbetstillfällen väsentligt. Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig i fråga omtillsynsmyndighet. Dessa instanser förordar att blirtillsynsmyndighet. hör bl.a. folkbildningsförbundet, ,centrumbildningarna och KLYS. Prop.1980/81:127 145 Sammanfattning av Kulturprogram i föreningslivet, rapportfrån 79:3 samt sammanställning av remissyttranden över rapporten Kulturrådethar överlämnat sin rapport (1979:3) Kulturprogram iföreningslivet. AnslagetBidrag till kulturprogram inom föreningslivet m.m. infördes enligt förslagav utredningen i betänkandel Ny Kulturpolitik (SOU 1972:66).Bidraget ersatte det lidigare föreläsningsbidragel och avsågs ge föreningar ochorganisationer ökade möjligheter alt efterfråga olika typer av kulturprogram. Statsbidragkan utgå till studieförbund, länsbildningsförbund, föreläsningsförening ochideell förening utanför studieförbund. , tillsynsmyndighet förbidraget, föreslår hur stor del av del lotala bidraget som skall gå till folkbildningsorganisationernarespektive de ideella föreningarna. Beloppet fastställs sedan av regeringen.Fördelningen mellan sludieförbunden och länsbildningsförbunden handhas avFörmedlingsbyrån för kulturprogram. Länsbildningsförbunden fördelar den del avbidraget som går till ideella föreningar utanför studieförbunden. Dekulturprogram som kan få del av statsbidraget är: Kulturprogrambidrag kanutgå till kostnader för arvoden, traktamenten och reseersättningar tillmedverkande, leknisk personal, film- och utställningshyror, studiematerialsamt transporter. De bidragsgrundande kostnaderna kan täckas till högst 75%med statsbidraget (om det gäller program för handikappade). Behovelav utvärdering har påtalats i flera sammanhang. satte därför år1978 igång ett sådant arbete. Utvärderingen skulle tidsmässigt anpassas tillden av regeringen tillsatta folkbildningsutredningen, vilken bl. a. behandladekulturprogramstödet. Utvärderingsarbetetbygger främsl på intervjuer med företrädare för berörda organisationer påcentral och regional nivå samt tio lokala fallstu-10 1980/81. Prop.1980/81:127 146 dier.Fallstudierna genomfördes i ett antal kommuner med avsikt att speglaprogramverksamhetens mångfald och varierande betingelser. Kulturprogramanslagethar sedan det infördes ökat från 6 milj. kr. till närmare 20 milj. kr.1979/80. Merparten har gått till studieförbundens verksamhel, till slor del isamverkan med deras medlemsorganisationer. Verksamheten har ökat kraftigt.1977/78 genomfördes ca 80000 kulturprogram. Sång- och musikprogram svarade förhälften av den totala programverksamheten, föreläsningar , film , teater7%, utställningar , dans medan andra typer av program (t.ex. tvärkullurella)utgjorde . Totalt nådde verksamheten 1977/78 närmare 9 milj. personer. Igenomsnitt täckte statsbidraget av de bidragsberättigade kostnader somarrangörerna redovisade 1977/78. Resterande del av programkostnadernafinansierades huvudsakligen med bidrag från kommuner och landsting. Åtskilligakostnader vai- dock ej bidragsberättigade, främst gällde detta de betungandeadministrativa kostnaderna. Utvärderingsarbetet har påvisat stora lokalavariationer då det gäller tillgången på resurser för verksamheten. Önskemålenom resurser överstiger i allmänhet vida tillgängliga bidrag. De lokalaarrangörerna har p. g. a. detta stora svårigheter att planera långsiktigt. Verksamhetenhar på olika sätt studerats mot bakgrund av de syften som ursprungligen angavsför statsbidraget. Huvudintrycken har därvid varit en varieradprogramverksamhet stadd i positiv utveckling. Föreningslivet har med hjälp avbidraget kunnat anordna ett växande antal kulturprogram, medvetenheten ochkunskapen hos arrangörerna ökar också i takt med en intensifierad verksamhet.Intresset för kulturella aktiviteter har ökat i föreningslivet, nyaverksamhetsformer har utvecklats som många kulturellt eftersattagrupper nåtts. Bidragetantogs få effekter för kulturarbetarnas sysselsättning som seriösaamatörgrupper skulle kunna framträda. Utvärderingsarbetet tyder även här på attbidraget haft en positiv effekt. Bidragets otillräckliga nivå ochkostnadsutvecklingen har dock inneburit alt amatörverksamheten fåll störreutrymme . Yrkesverksamma kulturarbetare är ofta alltförkostsamma att anlita för föreningar med små resurser. Kulturprogrammenhar i viss utsträckning erbjudit ett komplement till studiecirkelverksamheten -ytterligare ett av de syften som angavs för bidraget. I regel är det dock ännuså alt programmen genomförs helt frislående från övrig verksamhet eller utgörinslag i föreningsmöten. Verksamheten har vidare visat sig ha stor spridning,både med avseende på konstform och geografisk utbredning i landel. Ännu nårdock kulturprogrammen främst tätorter. För glesbygden är rese- och traktamentskostnadernabetungande. Ofta är publikunderlaget litet som det är svårt att finnalämpliga lokaler. Informationom kulturprogrambidraget tycks försl ha nått ut i föreningslivet.Kontakterna mellan arrangörer och medverkande sker 1980/81:127 147 ofta utifrån personliga kontakter. Detta innebär att mångalokall verksamma kulturarbetare engageras. Ännu är kontakterna mellanstudieför bunden och kulturarbeiarorganisalionerna outvecklade. Administrationen av verksamhelen fungerar bra på de nivåerdär medel för detta ändamål finns avsalta, dvs. På lokal nivå utgår iregel inte några sådana bidriig- Förmedlingsbyrån för kulturprogram har visatsig ulgöra ett viktigt organ för diskussion om verksamhetens mål och medel. Sludieförbundenhar här också diskuterat fördelningen av bidraget. Internt finns det dock storavariationer mellan studieförbunden med avseende på hur medlen slussas vidare uli organisationen. Några enhetliga fördelningsprinciper fiiins inte mellanförbunden, ofta inte heller inom dem. Länsbildningsförbundens verksamhet och resurser varierarbetydligt då det gäller kulturprogrammen. Samtliga länsbildningsförbundfördelar viss del av det slalliga bidraget till ideella föreningar utanförstudieförbunden. I vissa län handhar de även landstingsbidrag.Fördelningsreglerna varierar mellan olika länsbildningsförbund. Behovet av utbUdning påtalas allmänt. Delta gäller såvälinom folkbildningsorganisalionerna om inom det lokala föreningslivet. En delstudieförbund genomför redan viss ulbildning av kullurombud. Behovet av yllerligareutbildning avser en rad olika aspekter på verksamheten, dvs. såväladministrativa, innehållsliga som pedagogiska frågor. Vissa medverkandekulturarbetare anses också vara i behov av utbildning. tar i denna rapport inte slutlig ställning lillden framtida utformningen av del statliga stödel till kulturprogramverksamhelen.Även om den arbetsgrupp sorn haft del direkta ansvaret för utvärderingen undersitt arbete haft löpande kontakt med folkbildningsutredningen har intekulturrådets styrelse haft denna möjlighet. Folkbildningsulredningens betänkandeförelåg överhuvud inle förrän efter det atl utvärderingen avslutats.Kulturrådet tog därför först i sitt remissvar över folkbildningsulredningensbetänkande slutlig ställning lill del statliga kulturprogramslödets framtidautformning. Utvärderingen, som i första hand avser verksamheten, har letlfram lill och pekar på ett anlal viktiga behov där statsmaklerna enligtkulturrådets mening bör ta etl ökat ekonomiskt ansvar. Slora latenta behovfinns inom 1 "'bildningsorganisationer och föreningsliv av en utökad ochkvalitativt förbättrad verksamhet. Verksamheten visar en positiv utveckling ilinje med de syften som angetts. finner vidare alt medel bör anslåsför täckande av arrangörernas administrativa kostnader som resurser avsältsför pedagogiska insatser. Handikappverksamhelen bör även fortsättningsvis fåstöd i samma former som skett. Statistiken och det redovisningssystem denna bygger på äri flera avseenden otillfredsställaiide. Lokalt önskas ofta en förenkling av debetungande rapporteringsrutinerna. Dessa bör enligt kulturtådel ses över samti- Prop.1980/81:127 148 digt som behovet av statistik ytterligare analyseras.Rådet har även angett riktlinjer för en försöksverksamhet med kontinuerligutvärdering av kulturprogramverksamhelen. Kulturtådel har då det gäller beräkningen av del fortsattastödbehovet utgått från alt verksamheten även fortsättningsvis kommer attutvecklas såväl kvantitativt som kvalitativt. Dessutom bör resurser avsättasför tidigare ej bidragsberättigade kostnader - administration och pedagogiskainsatser. Det statliga stödet bör vidare byggas ut så alt en slörre andel av debidragsberättigade kostnaderna täcks av slalen . En ökad andel avanslaget bör gå till det ideella föreningslivet utanför studieförbunden. Dessahar sedan bidraget infördes fåll en allt mindre del av anslaget. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts avkriminalvårdsstyrelsen, , (),statskontoret, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),statens invandrarverk, Svenska (). Stiftelsen Institutetför rikskonserter (rikskonserter), regionmusiken. Stiftelsen (riksutställningar), (), , , , och kommuner. i (LO), (). Centralorganisationen /SR. , Förmedlingsbyrån för kulturprogram.Handikappförbundens centralkommitté (), (),(), , , (), Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV),bildningsverksamhel (NBV), Brevskolan, lOGT-NTlD,. (), (), radio AB, , , lokalradio AB, , elevers centralorganisation (), och Skola,Vi Unga, Unga Örnar, Folkets husföreningarnas riksorganisation (FHR),Folkparkernas cenlralorganisalion (FPC), . Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbelsnämnd (KLYS), ().Svenska Musikerförbundet, , . Författarfonden, Kontaktnätet, unga musikanter.Teatercentrum, Författarcentrum, , Musikcenlrum, llluslratörscenlrumoch . Prop.1980/81:127 149 Hämtöver har yttranden kommit in från () och Lekmiljörådel. Remissyttrandena redovisaskortfattat nedan. Flera remissinstanser finner rapporten väl genomtänkt ochintressant. Dit hör bl.a. RRV, TBV och . Någraremissinstanser framför kritik mot rapporten. SÖ beklagar alt rapporten ej analyserat publiksynpunkteroch publik-sammansättning ulan enbart presenterar artangörers och medverkandes synpunkler. UHÄ påpekar atl rapporten aktualiserar frågan om den fören verksamhet ansvariga myndigheten också skall utvärdera sin verksamhet. anser alt arbetsgmppen borde ha gjort engenomgång av samspelet mellan stadiga, kommunala och landstingskommunalabidrag. Elt flertal remissinstanser framhåller all utvärderingenvisat att bidraget kulturprogram i föreningslivet fyller en viktig funktionför alt förverkliga den nya kulturpolitiken. Dk hör bl. a. TCO, HCK, SSU och KLYS. Illustratörscentrum anser alt kulturprogrambidragel fylleren viktig funkUon genom alt föra ut kultur i samhället och ge kulturarbetare meningsfullaarbetsuppgifter. ABF framhåller att från statens sida måstekulturprogrammen te sig som en både effektiv och billig verksamhet i jämförelsemed annan av samhället självt bedriven kulturverksamhet. ABF anser också atlden grad av måluppfyllelse som rapporten försöker precisera ärtillfredsställande. Några remissinstanser är tveksamma effekterna avkulturprogrambidraget. Till dem hör bl.a. Musikcentrum och . Mt/F ställer sig ytterst Iveksaml till denna lyp av specialdestineradebidrag, som ofta visat sig styra i stället för stimulera verksamheten. Dessutomger det föreningsfunktionärer ytterligare ell bidrag atl hålla reda på. MUFanser att bidragets främsta funktion är alt erbjuda föreningslivet program medyrkesverksamma kulturarbetare men alt bidraget fått för stor slagsida ål amalörverksamheten. Vi Unga menar alt kulturprogrambidraget dessvärre ihuvudsak fungerat som ell stöd till distribution av redan produceradekulturprogram, ofta med professionella artister. Unga Örnar framhåller atl barnkulturen fått en orimligtliten del av kulturprogramanslaget. och Socialdemokratiska kvinnoförbundetframför liknande tankegångar. Författarcentrumanser alt bidraget inle medfört elt ökat engagemang av författare iföreningslivets kulturprogram. 11 1980/81. Prop.1980/81:127 150 Cahälften av remissinstanserna framhåller att bidraget kulturprogram iföreningslivet långl ifrån motsvarar det verkliga behovet och atl del ärangeläget all bidraget kraftigt förstärks. Till dessa instanser hör bl. a. DHR,Folkimiversitetet, SSU och KRO, Botkyrkakommun anser alt kulturprogrammen är väsentliga inslag i kulturlivet inle minsti förortskommuner och all del är vikligl med en ökad stadig bidragsgivning bådeför kulturarbetare och för dehagare i föreningsverksamheten. Ungefärhätflen av remissinstanserna tar ställning till folkbildningsutredningensförslag om alt föra över kulturprogrambidragel ett nytt anslag benämntannan bildningsverksamhet. Av dessa förordar ca hälften alt kulturprogrambidragelbibehålls i sin nuvarande form medan de övriga lillslyrker folkbildningsulredningensförslag. Till de förra hör bl.a. SÖ, Rikskonserter, , KLYS ochYrkestrubadurernas förening. Till de senare hör bl.a. statens invandrarverk,kommunförbundet, folkbildningsförbundet och Vuxenskolan. Bidragtill administrativa och pedagogiska kostnader Ellstort anlal remissinstanser, däribland , ,kommun och TBV inslämmer i förslagel att medel bör ulgå för atttäcka arrangöremas kostnader för administrativa och pedagogiska insatser isamband med programverksamheten. Rikskonserterunderstryker att pedagogiska insatser i form av informaUon och ulbildning måsleanses direkl avgörande när det gäller att utveckla kulturprogramverksamhelen iden riktning statsmakterna angivit när de kulturpohliska målen antogs.Rikskonserter anser vidare alt ulbildningen bör bedrivas i samarbete mellanfolkhögskolor, studieorganisatörer och kuhurinsUlutioner. ABFanser atl utbildning av kulturombud och kulturansvariga inom sludieförbunden måslestimuleras. Utbildningen måsle handhas av respektive mångsidighet och profilering. KROvill framhålla viklen av att åstadkomma ett inUmt samarbete mellanfolkbildningsorganisationer och kulturarbetarnas organisationer i fråga omarrangörsutbildning. Ansvarel för ulbildning av kulturarbetare som skallmedverka i kulturprogram i föreningslivet bör anförtros ål studieförbunden ochlänsbildningsförbunden i samarbete med kulturarbetarnas organisaUoner. Treremissinstanser avstyrker bidrag för administrativa och pedagogiska koslnader. RRVvill inle tillstyrka bidrag lill administrativa och pedagogiska insatsereftersom dessa enligt RRV är naturliga egenkoslnader. 1980/81:127 151 anser att sådana bidrag bör kunna anslå med hänsyn lill detekonomiska läget. Det finns betydligtangelägnare uppgifter inom kulturområdet än att inrätla ännu fler tjänster ochutöka administrafionen, vilket går ul över den direkt skapande verksamhelen.Medel för kulturförmedling bör i stället gå till kulturarbetarna och deras organisaUonersom med ett minimum av byråkraUsk exercis kan fullgöra sådana uppgifterbetydligt bättre än kullurombud och kulturpedagoger. Majoritetenav remissinstanserna har ingenting all invända mot alt bidrag till kuhurprogramför handikappade även i fortsättningen kan utgå samt att en viss delav kulturprogramanslaget specialdestineras till program för handikappade. Kriminalvårdsstyrelsenerinrar om alt till handikappgmppen bör räknas även kriminalvårdens klienter. anser att bidrag skall kunna utgå även lillkulturprogram för invandrare. föreslår attbidrag skall kunna utgå även för kulturprogram anordnade för barn. Fleraremissinsianser framhåller vikten av atl rapporteringsförfarandel förenklas. a. NBV och Folkparkernas centralorganisation. lOGT-NTO anser att sludieförbundenoch dess medlemsorganisaUoner måsle ges elt större förtroende i fråga omförvaltning och kontroll av slalsbidrag för kulturaktiviteter. De nuvaranderedovisningssystemen och rapporteringsmlinema är fullständigt omöjliga för allaparter. Landstingsförbundetefterlyser en bättre samordning mellan statlig, och landstingskommunalbidragsgivning. Liknandesynpunkter framförs av och kommimer. Deflesta remissinstanser har inget atl erinra mol förslaget all statislikbe-hovetses över närmare. anser atl del är vikligl såväl från arbetsmarknads- som kulturpolitisksynpunkt atl statistiska uppgifter samlas in och redovisas. Illustratörscentrumanser att frågan om hur landets icke studieförbunds-anknutna föreningsliv skallkunna få en egen statistik över kulturprogram måste övervägas. Prop.1980/81:127 152 Majoritetenav remissinstanserna har ingenting att erinra mot att ävenfortsättningsvis skulle vara tillsynsmyndighet för kulturprogram stödet. SÖbetonar att sambandet mellan kulturprogramverksamhelen och delar av denkulturverksamhet som slår under tillsyn är tydligare än sambandetmed den studieverksamhet som står under SÖ:s tillsyn. Folkbildningsförbundetförordar att förblir tillsynsmyndighet för annanbildningsverksamhet. Förbundel menar alt nackdelen med två tillsynsmyndigheterinte upplevts som särskiU stora men har inget atl erinra mol en ytterligareutredning av denna fråga. Fördelningav stödet till kulturprogram Flertaletremissinsianser har ingenting all erinra mot all nuvarande fördelningsmlinertillämpas även fortsättningsvis. 5V är positiv lill alt fördelningen sker med större hänsynstagande lillstudieförbundens verksamhet.