prop · G403149 · 1980-12-31 00:00:00 — I det sammanhangetvill jag understryka angelägenheten av att alla möjligheter fill export avkonsulttjänster och samarbete med industrin på den internationella marknadentas till vara. Med hänsyn till meteorologins och hydrologins internationellaspridning är detta särskilt angeläget för . 1980/81:149 H handelsdepartementetåterkommer senare med förslag fill proposition i frågor som rör export avstatliga tjänster. Utredningenhar tagit upp några frågor som berör förhållande till den militära vädertjänsten.För att fillgodose det grundläggande behovet av väderobservationer driver SMHIoch den militära vädertjänsten var för sig en del av ett observationsnät somtotalt omfattar ca 190 s.k. synoptiska observafionsstationer. Den militäravädertjänsten, som sorterar under chefen för flygvapnet, driver 55 av dessa.Vid 32 av dem är löne- och anställningsvillkoren för personalen direktjämförbara med dem som gäller för personalen vid SMHLs stafioner. Övrigamilitära stationer bemannas med i huvudsak värnpliktig personal. Med hänvisningtill att vissa nackdelar från planerings- och administrationssynpunkt ärförknippade med det delade huvudmannaskapet föreslår utredningen att de 32militära observafionsstationerna inordnas i SMHLs organisation /83. Ihkhet med remissinstanserna har jag inga invändningar mot den föreslagnaöverföringen som enligt min mening bör möjliggöra en rafionellare drift av observafionsnätet.En principöverenskommelse om överföringen har för övrigt redan träffats mellanchefen för flygvapnet och . För personalen på observationsstationerna bören överföring inte innebära några förändringar i sak av arbetsvillkoren. Jagkommer senare att föreslå regeringen att ge i uppdrag att efter samråd medchefen för flygvapnet närmare redovisa hur överföringen bör ske och de anslagsmässigaeffekterna av överföringen. Utredningen framhållervidare att flygvapnets meteorologer vid några flygflottiljer har åtagit sigprivata prognosuppdrag vilket enligt utredningen kan få negativa konsekvenserför SMHLs uppdragsverksamhet. Enligt utredningens uppfattning, som delas av ÖBoch FRI, bör tillåtelse att inneha sådan konkurrensbisyssla ges i samråd med SMHI.För egen del vill jag framhålla att flygvapenmeteorologernas extraarbetetillgodoser en befintlig efterfrågan på lokalt anpassad väderinformafion. Detär angeläget att denna efterfrågan även i fortsättningen kan tillgodoses på ettändamålsenligt sätt. Den nuvarande ordningen är dock i vissa avseenden intehelt tillfredsställande. Den innebär nämligen att flygvapnets meteorologerfritt kan disponera de militära vädertjänstresurserna och därmed också detprognosunderlag som tillhandahålls av . Den privata verksamheten bedrivsdärigenom på andra villkor än de som gäller för SMHLs uppdrag. Detta är närmasten förhandlingsfråga mellan arbetsgivare och arbetstagare. Statens arbetsgivarverkoch de statsanställdas huvudorganisationer har också i avtalet om löner 1980för statstjänstemän m.fl. (1980) kommit överens om att förhandla om dennafråga. Närdet gäller frågan om organisatorisk samordning av den civila och militäravädertjänsten anser att denna bör prövas i en friståendeutredning. Utredningen erinrar i sammanhanget om statsmak- 1980/81:149 12 temasbeslut om flygvädertjänstens system och organisation m.m. (prop. 1977/78:5, TU1977/78:5, rskr 1977/78:16). I propositionen anförde dåvarande chefen förkommunikationsdepartementet att förutsättningarna för en ytteriigare integreringmellan civil och militär vädertjänst fortlöpande bör prövas. Prövningen bör formaliserasoch ske inom en samarbetsgrupp med företrädare för berörda myndigheter.Trafikutskottet framhöll det angelägna i att en sådan prövning kommer fillstånd och att som följd därav en mera långtgående integrering kan uppnås.Enligt utredningen synes inte SMHL.s och den mihtära vädertjänstens hilfillsvarandearbete med denna prövning ha resulterat i några konkreta förslag till ökadsamverkan och samordning. Utredningen anser att det, mot bakgrund av den snabbautveckling inom meteorologin som berörts i PROMIS 90-studien, finns skäl attintensifiera arbetet med prövningen av integrafionsmöjhgheterna. Enligt SMHLs mening behövsingen ny utredning för att visa att besparingar kan göras med en gemensamvädertjänst. framhåller att det formella samråd som f.n. tillämpas mellan SMHIoch chefen för flygvapnet inte är fillfyllest. En mer långtgående integreringskulle enligt medföra stora besparingsmöjligheter och ett bättreutnyttjande av fillgängliga resurser. Det skulle vidare ge en effektivarevädertjänst och bättre möjligheter att erbjuda samma väderservice i helalandet. ÖB avstyrker förslaget att filisätta en särskild utredning om en organisatorisksamordning med hänvisning bl.a. till flygtrafikledningskommitténs arbete. ÖBframhåller att FRI inför omorganisafionen av försvarets centrala ledning behandladefrågan om en integrering mellan SMHLs och försvarets vädertjänstfunktioner. EnligtÖB har det konstaterats att möjligheterna till funktionell integrering redan ärfillvaratagna och att en organisatorisk integrering inte kan väntas leda tillnågra besparingar. ÖB framhåller också att den militära vädertjänsten är en vikfigstödfunktion för förbandsproduktion och operafiv verksamhet samt förflygsäkerheten inom försvarsmakten. Ansvaret för och ledningen av denna funkfionbör därför enligt ÖB åvila militär myndighet. FRI avstyrker att en utredningtillsätts . Erfarenheterna av SMHLs nya organisation, fill vilken jagåterkommer, liksom av den militära vädertjänstens nya organisafion som införsden bör enligt FRI avvaktas innan man tar ställning till en nyutredning. framhåller att det numera är ännu angelägnare attden samlade kapaciteten för produkfion av flygvädertjänst fillvaratas på bästamöjliga sätt än för flygtrafikledningskommitténs arbete. Dettaberor på ett antal förhållanden såsom allmänt snävare ekonomiska planeringsramar,minskad militär fredsorganisafion och en lägre trafikprognos för den civilaluftfarten. Enligt luftfartsverkets uppfattning kan möjligheterna fill enfunktionell samordning vid drift och utveckling av flygvädertjänsten fillvaratasi högre grad än . Liksomflertalet av remissinstanserna anser jag att en ny organisafionsutredning f.n. inte bör tillsättas. Däremot bör, mot bakgrund av bl.a. 1980/81:149 13 uttalande om en mera långtgående integrering avden civila och den militära vädertjänsten, samarbetet mellan och demilitära myndigheterna konkretiseras. Det finns därvid enligt min meningsärskild anledning att pröva integrationsmöjligheterna mellan de civilaregionala vädertjänsterna och de militära vädercentralerna. När det gällerutveckling av ny teknik för vädertjänstsystemet torde, som jag tidigare antytt,samordningsvinster kunna uppnås. De för- och nackdelar som kan vara förknippademed en ökad produktionssamverkan mellan den civila och den militäravädertjänsten bör enligt min mening belysas genom försök inom ramen förmyndigheternas ordinarie verksamhet. Ett exempel på sådana försök är densärskilda vädertjänst för fjällsäkerheten som f.n. bedrivs vid flygflottilj.Jag förutsätter att berörda myndigheter gemensamt kan utveckla liknande formerför samverkan även på andra platser och för andra ändamål. En utgångspunkt fören sådan samverkan bör givetvis vara att den militära verksamhetens särskildakrav på vädertjänsten kan fillgodoses. I denna fråga har jag samrått med chefenför försvarsdepartementet. I fråga om klimattjänstens inriktning och omfattningföreslår utredningen att utarbetandet av vissa publikationer liksom hittillshänförs till den allmänna verksamheten. Utredningen föreslår också attdelgivning av enstaka, allmänna klimatuppgifter hänförs till allmän verksamhet.I övrigt föreslås den allmänna klimattjänsten omfatta viss remissverksamhet,visst internafionellt arbete samt undersökningar och utredningar avriksintresse för vilka någon annan statlig myndighet inte är eller bör varahuvudman. Enligt utredningen finns det en rad områden därförändringar i samhällets efterfrågan och i den internafionella utvecklingenbör påverka den framfida klimattjänsten vid . Exempel på sådana områden ärsol- och vindenergi, vattenkraft, energi-miljö, byggnadsklimatologi, luftvård,övervakning av miljökvalitet, jord- och skogsbruk, transporter, fysiskplanering och normverksamhet. Utredningen anser att verksamhet som innebär att SMHIarbetar med speciella uppgifter för avgränsbara avnämargrupper inom bl.a. ovanangivna områden skall - liksom - ävgiftsfinansieras. Utredningenframhåller dock att det kan finnas anledning att aktualisera fråganom att föra in verksamhet inom ett eller flera av ovan nämnda områden blandinstitutets allmänna uppgifter. Jag konstaterar att såväl utredningen som deremissinstanser som har berört denna fråga anser att det nuvarande allmännautbudet av klimatuppgifter är tillfredsställande. Jag delar denna uppfattning.Möjligheterna att utvidga den allmänna klimattjänsten fill att omfatta nyaområden får i första hand prövas genom omprioriteringar inom SMHLs befintligaverksamhet. 1980/81:149 14 2.4Hydrologisk och oceanografisk/maritim tjänst Utredningenhar behandlat den hydrologiska och den oceanografiska verksamheten, som idagbedrivs inom SMHLs hydrologiska byrå, fillsammans med den marifima verksamhetsom bedrivs inom väderbyrån. Två huvudfrågor har därvid tagits upp nämligendels verksamhetens inriktning och omfattning, dels samverkansmöjligheterna medoch avgränsningen mot övriga berörda myndigheter. Utredningenkonstaterar när det gäller inriktningen och omfattning e n av verksamheten attdet finns ett allmänt behov i samhället av ökad information inom de aktuellaområdena. Utförda studier och avnämarun-dersökningar visar att detta särskiltär fallet i fråga om uppgifter rörande vattenstånd och vattenföring.Utredningen framhåller att vatten är en viktig naturresurs på grund av dessmångsidiga användning och att kraven på såväl vården av vattenresurserna somplaneringen av vattenresursernas användning kommer att öka. Uppgifter som SMHIhar det primära ansvaret att ta fram kommer därvid även fortsättningsvis attkrävas. Mot denna bakgrund är utredningen inte beredd att föreslå någraminskningar i den vattenrelaterade verksamheten. Istället förordar utredningen en omstrukturering av den nuvarande verksamhetenvad avser såväl hydrologin som den oceanografiska/maritima tjänsten.Utredningens förslag innebär bl.a. en viss överföring av uppgifter frånuppdragsverksamheten till allmän verksamhet. Enligt utredningen bör inomden allmänna verksamheten arbeta särskilt med översiktlig rikstäckande ochregional information, utredningar och undersökningar av riksintresse samtbasinformation. För en närmare redovisning av vad som avses därmed får jaghänvisa till betänkandet. Utredningen förutsätter att för dessa ändamål iförhållande till nuläget ökar vidarebearbetningen av gjorda observationer ochmätningar. Till den allmänna verksamheten bör också räknas utarbetandet av dedelar av SMHLs publikationer som avser de hydrologiska resp. oceanografiska/marifimaavsnitten. Utredningen föreslår också att delgivning av enstaka uppgifter fillmyndigheter och enskilda bör hänföras till allmän verksamhet. Verksamhethärutöver bör bedrivas som uppdragsverksamhet. Endastnågra få remissinstanser har tagit upp den vattenrelaterade verksamhetensinriktning och omfattning. i anser att sådan hydrologisktjänst där säkerhetsaspekterna eller där katastrof- och skadeförebyggandeåtgärder är särskilt framträdande bör finansieras med allmänna medel. menar att isprog-noser bör finansieras på samma sätt.Naturvårdsverket och anser ufifrån delvisskilda utgångspunkter att den hydrologiska verksamheten inom behöverförbättras i olika avseenden. Ävenjag finner det angeläget med vissa förändringar av vatteninforma- Prop.1980/81:149 15 Syftet med denna verksamhet bör särskilt vara att förse samhället medunderlag för hushållning med vattentillgångarna. Den av utredningen förordadeinriktningen av den allmänna verksamheten och de studier som har utförts utgörenligt min mening en god grund för successiva förbättringar i detta avseende.Jag vill dock erinra om att jag har framhållit att man bör iakttaåterhållsamhet beträffande det allmänna tjänsteutbudets omfattning. Dettagäller givetvis också för den vattenrelaterade tjänsten. För att möjliggöraförbättringar och omstrukturering av den hydrologiska och denoceanografiska/maritima tjänsten inom ramen för SMHLs tillgängliga resurserkrävs dels att befintlig verksamhet effektiviseras och samordnas, dels att kostnadskrävandeförändringar av organisafionen undviks. Jag återkommer tillorganisationsfrågorna i det följande. I den mån verksamheter som idagfinansieras av annan statlig myndighet lämpligen bör överföras till fårdetta aktualiseras i de årliga anslagsframställningarna. Denandra huvudfrågan som utredningen har behandlat i samband med den vattenrelateradetjänsten avser samverkansmöjligheterna och avgränsningen mellan och ,och . Utredningens överväganden syftar till att genom enlämplig arbetsfördelning mellan myndigheterna så långt möjligt undvikadubbelinvesteringar och dubblerad kompetens. Övervägandenahar som utgångspunkt resp. myndighets syn på hur den framtidaarbetsfördelningen mellan myndigheterna bör vara inom de områden därverksamheterna berör varandra eller är av likartad natur. I utredningensförslag till arbetsfördelning framhålls vikten av samverkan bl.a. i fråga ommyndigheternas mät- och observationsprogram samt utnyttjandet av laboratorieresurser. Iremissyttrandena har myndigheterna utvecklat sina synpunkter. Jag anser, ilikhet med , att överenskommelser om avgränsningar ochsamarbete i dessa frågor bör kunna träffas mellan och övriga berörda. Fördetta talar också att såväl som SGU har understrukit behovet av ett ökatsamarbete. Även arbetsfördelningen mellan och borde kunnaklarläggas ytterligare i direkta överläggningar mellan myndigheterna. Därvidbör särskilt beaktas det arbete som pågår inom delegationen för samordning avhavsresursverksamheten i syfte att effektivisera svensk havsforskning. Enviktig utgångspunkt i det här sammanhanget är att dubbelarbete undviks och atten effektiv arbetsfördelning uppnås. Forsknings-och utvecklingsarbete (FoU-arbete) sker inom vid såväl forsknings- ochundervisningsavdelningen som fackbyråerna. Den övervägande delen av FoU-arbetetavser tillämpad forskning och metodut- Prop.1980/81:149 16 FoU-verksamheten vid finansieras dels genomegna anslagsmedel, dels genom bidrag från forskningsråd samt i form av uppdrag.Utredningen har behandlat flera frågor med anknytning till FoU-verksamheten.Jag vill ta upp några av dessa. När det gäller den allmänna inriktningen av verksamhetendelar jag utredningens och remissinstansernas uppfattning att huvudsakligentillämpad forskning bör bedrivas inom och att den skall vara klartrelaterad till institutets produktion. SMHLs FoU-verksamhet bör således iförsta hand syfta till att få fram mindre kostnadskrävande nya ellerförbättrade produkter, metoder och produktionssystem inom institutets område.Den grundläggande forskningen bör ske vid universitets- och högskoleinstitufioner. Vid dessa bedrivs dock även visst utvecklingsarbete, bl.a. metodutveckling, varför SMHLs FoU-arbete och institutionernas verksamhetdelvis täcker varandra. Jag anser, i likhet med utredningen, att en viss sådanöverlappning svårligen kan undvikas. En ökad samverkan mellan och berördainstitutioner ter sig dock angelägen för att undvika dubbelarbete och ökaeffektiviteten i FoU-arbetet. Utredningen, liksom några remissinstanser, har framhållitvikten av en väl utvecklad FoU-funktion inom och bedömer att det finnsskäl att förstärka institutets resurser för denna verksamhet. har institutet på senare fid ägnat FoU-frågorna ökad uppmärksamhet.Sålunda har en strukturering och förbättrad planering av FoU-verksamhetengjorts inför innevarande budgetår. Syftet härmed är att ge bättre möjligheterför SMHLs ledning att styra och prioritera FoU-insatserna. Enligt min mening bör FoU-verksamheten inom primärt ses som ett medel att öka institutets effektivitet.Det arbete som har inletts med en mer systematisk FoU-planering bör kunna bidratill att ge arbetet en sådan inriktning. En ökad satsning på FoU-verksamhetenkan därför vara befogad men får genomföras i den takt som resurserna medger. Enförstärkning av forskningsorganisationen skulle givetvis också innebära en ökadkoppling till universitet och högskolor vilket borde underlätta en ökadsamverkan. En annan fråga som utredningen har tagit upp rörlokaliseringen av vissa universitetsinstitutioner. De institutioner som ärberörda är och den meteorologiska institutionen, bådavid , samt den meteorologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet. Utredningen har i enlighet med sina direktiv undersöktlämpligheten av och förutsättningarna för en omlokalisering av insfitufionernatill . När det gäller i ochmeteorologiska institutionen i anser utredningen att en omlokaliseringinte bör komma i fråga. Remissinstanserna delar denna uppfattning. Att nugenomföra en omlokalisering av den meteorologiska institutionen i tillNorrköping anser sig utredningen inte kunna förorda. Prop.1980/81:149 17 att frågan prövas senare när effekterna för avstatsmakternas beslut med anledning av utredningens förslag i övrigt kanbedömas. Utredningen pekar också särskilt på nackdelarna för institutionen tillföljd av sämre kontaktmöjligheter med andra universitetsinstitutioner.Utredningen har därför även övervägt en omlpkalisering till och filldet befinfiiga där. De nämnda nackdelarna för insfitutionen viden omlokalisering till skulle därvid elimineras. Utredningenkonstaterar också att det torde finnas goda praktiska möjligheter att inrymmainstitutionen vid . En omlokalisering till Linköpingförefaller därför enligt utredningen vara att föredra framför en omlokaliseringtill . Utredningen har dock med hänsyn fill sina direktiv intenärmare penetrerat ett. Remissinstanserna har delade meningar i denna fråga.Naturvetenskapliga forskningsrådet avstyrker en omlokalisering. UHÄ delarutredningens åsikt att om en omlokalisering skulle genomföras är attföredra framför . Enligt UHÄ skulle säkerligen en god meteorologiskforskningsmiljö kunna skapas i . För i skulledock en omlokalisering få mycket allvarliga konsekvenser när det gällersamarbetet mellan den meteorologiska institutionen och andra institutioner ävenom kontakterna dem emellan f.n. inte är så omfattande. UHÄ anser sammanfattningsvisatt en omlokalisering till inte bör ske vare sig nu eller senare.Inte heller finns det enligt UHÄ skäl att utreda en eventuell överflyttning avde ifrågavarande institutionerna till . i Östergötlandslän anser att såväl som framstår som möjliga och lämpligalokaliseringsorter men att övervägande skäl talar för . SMHIframhåller att det för institutet är av yttersta vikt att en meteorologiskuniversitetsinstitution lokaliseras till högskoleregion. Enligt och dess personal annars att förlora vetenskaplig kompetensinom sitt största verksamhetsområde. En omlokalisering till istället för är acceptabel för som förespråkar att ett beslut omförflyttning fattas utan ny utredning. För egen del anser jag, efter samråd med chefen för ,att en omlokalisering av den hydrologiska avdelningen vid universitetoch den meteorologiska institufionen vid inte bör kommai fråga. Varken utredningen eller remissinstanserna har funnit skäl att förordadetta. Inte heller när det gäller den meteorologiska insfitutionen viduniversitetet i föreligger enligt min mening nu tillräckligt starkaskäl för en omlokalisering. Jag anser i likhet med utredningen att denna frågafår övervägas när erfarenheter vunnits av effekterna av statsmakternasställningstagande till SMHLs verksamhet och organisation. 1* 1980/81. Prop.1980/81:149 18 2.6 Prissättning av uppdrag bedriver inom alla sina kompetensområden enomfattande verksamhet på uppdrag av myndigheter och enskilda. Antalet kundersom på det sättet utnyttjar SMHLs tjänster uppgår f.n. till i storieksordningen1 200 st. Som jag har förordat är det angeläget attuppdragsverksamheten utökas. Det är regeringen som fastställer SMHLsuppdragstaxa vilket senast skedde (SFS 1980:700). I fråga om prissättningen behandlar utredningen tvåprincipiellt olika synsätt. Det ena innebär att avgifterna sätts så att detäcker särkostnaderna för uppdragsverksamheten och det andra att principen omfull kostnadstäckning tillämpas. Särkostnaderna består enligt utredningen avkostnaderna dels för den personal som är direkt engagerad i verksamheten, delsför den särskilda personal som krävs för ledning, administrafion ochmarknadsföring. Vidare ingår kostnader för FoU, lokaler, användning avutrustning, datorbearbetningar och andra särskilda utlägg som direkt kanhänföras till uppdragen. Begreppet full kostnadstäckning innebär enligtutredningen att kunderna skall betala avgifter som täcker förutom särkostnadernaäven en andel av de gemensamma kostnaderna för den allmänna verksamheten ochuppdragsverksamheten. De gemensamma kostnaderna avser bl.a. observations-, telekommunikafions-och datalagringsverksamheten samt institutets centrala administration. Utredningen föreslår att prissättningen för SMHLs tjänsterbör baseras på principen om full kostnadstäckning. Principen bör tillämpas ävenför informationsuttag ur SMHLs datasystem. En sådan prissättningsprincip kan,framhåller utredningen, vara ett sätt att minska statsverkets kostnader för SMHLsallmänna verksamhet. Principen innebär dock att den nuvarande taxan måste höjaskraffigt. Utredningen anser sig inte kunna bedöma hur en prishöjning kan kommaatt påverka uppdragsvolymen och därmed intäkterna i uppdragsverksamheten. Medhänsyn till att f.n. inte ens särkostnads-täckning uppnås iuppdragsverksamheten föreslår utredningen att under en övergångstid bör fåsätta sina priser efter i huvudsak kommersiella bedömningar. Målet skulle varaatt eliminera den underskottstäckning som sker med skattemedel. Utredningenföreslår också att själv får fastställa sina taxor efter samråd med RRV. En särskild fråga som utredningen har tagit upp gäller denuppdragsverksamhet som bedriver som vädertjänst åt den civila luftfarten.Luftfartsverkets uppdrag är av stadigvarande natur med en för ändamåletsärskilt uppbyggd lokal organisation. Verket har vidare som affärsverk storfrihet att handla självständigt bl.a. i fråga om upphandling av flygvädertjänst.Med hänsyn härfill och med tanke på den stora omfattning som denna tjänst harinom SMHLs verksamhet bör enligt utredningen ersättningen inte regleras i entaxa utan bestämmas genom avtal. Avtalet bör slutas efter samråd med RRV. Prop.1980/81:149 19 Olikaaspekter på prissättningsfrågan har tagits upp av ett stort antal remissinstanser.Flertalet avstyrker förslaget om att full kostnadstäckning skall eftersträvasvid prissättningen. ÖB, och anser att om denna princip skalltillämpas bör en ömsesidig avräkning av tjänster göras mellan myndigheterna. SMHIanser att vissa kostnader för den allmänna verksamheten bör undantas frånkostnadsfördelningarna. delar utredningens uppfattning attrelationen mellan verket och närmare bör regleras i avtalsform men kaninte se någon anledning till samråd med RRV vid avtalstecknandet. RRV anser attersättningen från luftfartsverket till inte bör regleras i ett särskiltavtal. Föregen del vill jag framhålla att uppdragsverksamheten innebär att man fullt utkan fillgodogöra sig SMHLs organisation, utrustning och sakkunskap.Verksamheten befrämjar också insfitutets kompetens. Det är därför väsenfiigtatt prissättningen inte motverkar dessa syften. En prissättning som grundas påvad utredningen kallar full kostnadstäckning riskerar, enligt min mening, attgöra det. Jag anser, i likhet med RRV, att man innan kraftiga avgiftshöjningarvidtas måste veta hur detta påverkar uppdragsvolymen och därmed de totalaintäkterna. Jag förordar därför att avgifterna för uppdragsverksamhet inom SMHIsätts så att de sammantaget täcker dels de direkta särkostnaderna, dels enskälig andel av kostnaderna för den centrala administrationen.