prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — De regionalpolitiska målen fastställdes senast i det regionalpolifiska beslutetår (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). De svåraste långsiktiga problemen har alltsedanden aktiva regionalpolitiken infördes funnits i deinre delarna av ochSvealand. Insatser för att främja en ökad sysselsättning och en förbättrad service görs därför i första hand där.Därutöver finns för hela landet en strävanatt med olika åtgärder åstadkomma ny verksamhet i orter som påverkas av stora strukturförändringar. Denregionalpolitiska planeringen arbetar slutligen med en samordning av olikasamhällsinsatser så att de gemensamtkan bidra till en positiv utveckling av skilda regioner. I det ansträngda budgetläge som råder ökarkraven på alt de samlade samhällsresurserna används så effektivt som möjligt,men även med hänsyn till av statsmakterna fastställda regionala mål ochriktlinjer. Den ekonomiskapolitiken syftar - bl. a. genom begränsningar i den totala konsumtionens tillväxt - till atl åstadkomma betydandeökningar av näringslivets investeringar. Härvid ökar möjligheterna att medregionalpolitiskt stöd få en produklions- och sysselsättningstillväxt ocksåinom stödområdena. Studier utförda av dåvarande expertgruppen förregional utredningsverksamhet (ERU)om effekterna av del regionalpolitiska stödet har visat, att tillväxteni stödområdet i hög grad har skett inom redan befintlig industri. Vidare har antalet omlokaliseringar till stödområdet frånövriga landet varit mycket litet,endast av alla stödärenden , Mycket tyderockså enligt ERU på att industriproduktionen ochsysselsättningen totalt sett har ökat som ett resultat av det regionalpoliliskastödet. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 56 En fortsalt tillväxt inom stödområdena, somfortfarande har lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet än övrigalandel, innebär atl arbetskraften kantillvaratas bättre än om expansionen sker i regioner med brist på arbetskraft. En fortgående strukturomvandling är nödvändig föralt ge industrin ökad lönsamhet ochför att resurser skall kunna frigöras lill offensiva investeringar. kan det bli nödvändigt förberörda parter att ta ansvar för atl arbetskraft som blir uppsagd så långt sommöjligt skall kunna få annan sysselsättning i den egna regionen. I rådande statsfinansiella läge bör resursernakoncentreras lill de svagaste regionerna. För regioner utanför stödområdet bördet i högre grad ankomma på företagenoch kreditinstituten, kommunerna och de anställda atl i samverkan med statliga myndigheter användade gemensamma resurserna mer effektivt än fidigare. Endast i särskildafall där dessa åtgärder inte är fillräckligaoch annan sysselsättning inte står till buds kan det bli aktuellt att staten genom särskilda insatser gerregionalpolitiskt slöd till projekt utanför stödområdena. Utvecklingen i olika regioner I det följande lämnas en översikt av utvecklingeninom olika regioner under de senasteåren och regionala bedömningar lill mitten av 1980-lalet. Tonvikten är lagd vid regionala befolknings- ochsysselsättningsförändringar. Materialet är hämtat från underlaget till länsplaneringen. Den regionala befolkningsutvecklingen har under1970-talet inneburit en utjämningmellan landsdelar. I viss mån har också en förbättrad inomregionalbalans uppnåtts. finns dock i flertalet län kommuner som har svårt att ens upprätthålla en oförändradfolkmängd. De flesta länen hade en likartadbefolkningsutveckling under hela 1970-talet.Uppsala och med närhet till Stockholms- resp. har haft den snabbaste tillväxten.I , Gollands ochVästerbottens län harfillväxlen ökat under senare delen av 1970-lalel. ,, , och har haft en svagare utveckling . harhaft den svagaste utvecklingen efterår 1975. Av skogslänen har ochVästerbottens län haft den starkaste utvecklingen medan har haft en relativt svag utveckling.Utvecklingen i länen sammanfattas på karta 1. Befolkningsutvecklingen i ortstyper inom resp.ulom stödområdet framgår av följande tabell 1. Prop, 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Befolkningsutvecklingen inom ortstyper inom resp. utanför stödområdet åren19701979 samt prognos för . , 1 000-tal invånare Samtligaortstyper har haft tillväxt . Regionala centra har dock haft en vikande folkmängd inomstödområdena. Ortsly-perna har i övrigt påtaligt stabila andelar av rikelsbefolkning. Länsstyrelsernasprognoser antyder all den lidigare kraftiga tillväxten i stödområdenas primäracentra skulle dämpas samt all storstadsområdena, främsl , och primära centra utanförstödområdet skulle få en ökad tillväxt. Den kraftiga tillväxten avbefolkningen i kommuncentra skulle också dämpas. Olikheterna i befolkningsutvecklingen beror delspå skillnader i fråga om dödlighet och fruktsamhet saml på skillnader iåldersstrukturen mellan olika regioner, delspä atl flytlningsmönslren varierar regionall. Flera län börjar nu få enåldersstruktur som gör all antalet avlidna översfiger antalet födda. Iskogslänen frånsett Västerbollens och har denna tendens skärpts under de senaste åren.Samma tendens kan även noteras i och län. I sådanaregioner krävs således en inflyttning redanför att kunna bibehålla en oförändrad folkmängd. Andra län har fortfarande en relafivt ung befolkning,vilket gör all man också ulan neltoinflyttning har en viss tillväxt avbefolkningen. Skogslänen föriorade under slutet av 1960-taletnärmare 12000 personer genom utflyttning till länen i Syd- ochMellansverige. Där har trenden vänt fill en netloinflyllning på ca 2000personer under början av 1970-taletoch ca 3500 personer efter är 1975. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet BEFOLKNINGSUTN/ECKLIHt; 1 LKnEN 1970-1979 SAMT PROGNOS RJR AR I985 :.P''-Teckenförklaring/'' 0 ,'» / Z.;: / :: 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet länhar dock haft flyllningsförlusler lill övriga län medca 600 personer . Bakom de relativt små nelloförändringarna döljersig en omfattande rörlighet.Flyttningarna över kommungräns ligger f. n. på ca 350000 och den längreflyttningen över länsgräns uppgår tillca 170000. Antalet varierar delvis med konjuklurlägel. ökade t. ex.flyttningarna jämfört medar 1978. Flyttningarna över riksgräns har större betydelseendasi för storstadslänen.Skogslänen påverkas obetydligt av dessa flyttningar. Länen i Syd-ochMellansverige hade i böijan av 1970-talel en netloinvandring. på ca 1200 personer . Därefter har dessa län haften netloinvandring på ca 16000personer . Flyltningsförlusterna från dessa län till skogslänen har således femfaldiglkompenserats genom netloinvandring. Närmarehälften av netloinvandringen går lill som haft nettoutflytlning till övriga . av invandringenhärrör från . Sysselsättningenökade enligl folk- och bostadsräkningarna 1970 och 1975 med ca 1,. Arbetskraftsundersökningarna () för åren1976-1980 tyder på en fortsall ökning, men i en svagare takt. Länsstyrelsernasprognoser lyder på en fortsatt svag tillväxt. Index (1976=100) övriga lon -------- Rfket 98 Kvar4al 1 2 3 Kvartalsvisa sysselsättningsförändringar inom vissa länsgrupper (index: genomsnittliga antaletsysselsatta = 100). Källa: , kvartalsmedehal. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet På samma sätt som befolkningen utveckladessysselsättningen under böljan av1970-talet mer balanserat . Även har sysselsäitningstillväxten varit jämnt fördelad(se diagram 1). Länsstyrelsernas prognoser tyder på en fortsatt utjämning.Detla gäller även för stödområdena jämfört med övriga riket.Stödområdena 1 och 6 väntas dock få en svagminskning. Bakom den svaga utvecklingen i stödområde 1 ligger en minskning av induslrisysselsätlningen iBoråsregionen, som svarar för av industrin i stödområde 1. Alla ortstyper har haft en ökad sysselsättningunder 1970-talel. Kommuncentra hardock haft den svagaste tillväxten. Dessa kommuner har således haft en svagaretillväxt av sysselsättningen än av befolkningen. Detla beror på atl mångakommuncenlra är bostadsområden för personer som arbetar i angränsande störtearbetsmarknader. En fortsall ökning av sådana bosättningar kan medföra problematl ylterligare öka sysselsättningen i dessa kommuner. Index {1976=100; 101 1 89 KvArtdl 1 2 3 Kvartalsvisa sysselsältningsförändringar inomtillverkningsindustrin inomvissa länsgrupper (index: genomsnittliga antalet sysselsatta 1976=100). Källa: , kvartalsmedeltal. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet f - \o o >o' o_ o rl (N VO Ov »n 00 " o" o" o' o' r« »o r- f* »o 8 8 I I 8 8 8 8 8 8 8888 8 8 ~ m - r-i r-i f yn r t> 00 ovoo oo *n o-r 0\ 8 8 8 8888 8 ov * i?v r- ON m c o o Q o Q o Os - Tf f* r- vi o rJ \o 0\ ON rJ r- oo ON m r-~ On ra u t/J 1 t/3 « "O " = -S S t- cfl O) "C O 73 J - 3 -n = - .- u ro T3 C Cl t:; i -H É o i? olrt o 3 . w(i:5-3 a: 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 62 För regionala centra förefaller sysselsättningenha stabiliserats på samma nivä somi mitten av . Länsstyrelsernas prognoser innebär etl trendbrottjämfört med utvecklingen genom en snabb tillväxt avsysselsättningen i , som väntas ta en stor del av landets sysselsättningsökning till mittenav 1980-talel. Industrisysselsältningenökade lill med 38000. EnligtAKU skulle därefter antalet sysselsatta ha minskal med ca 75000. Fram fillmitten av förutser länsstyrelserna en minskning med totalt ca 80000. Huvuddelen av tillbakagångenskulle således redan ha ägt rum. Den starkaste tillväxten under böijan av1970-talet skedde i stödområdena 4,5 och 6. Stödområde 1 hade en minskning av industrisysselsältningen. Under desenaste åren har skogslänen haft den starkaste tillbakagången, vilket delvis beror på att dessa län haren känslig industristruktur. Storstadsregionerna har hävdat sig relafivt väl.Sysselsätlningsutveckling-en i riketinom olika branscher sammanfattas i tabell 2. Netloökningen av industrisysselsältningen underbörjan av 1970-lalet med 38000 består av dels ökningar för vissa branscher,dels minskningar för andra. Detsenare gäller främsl textil- och konfektionsindustrin med en minskning på 19000 anställda och jord- ochstenindustrin med ca 5000. Till millen av 1980-lalel beräknas minskningar skei fler branscher. Tekoindustrinväntas fortsätta att minska med ca 26000, varav ungefär hälften redan har inträffat. Järn- ochstålindustrin beräknas minska med ca 20000,varav ca 6000 har inträffat. Minskningarna inom dessa branscher kan skapa problem eftersom de är regionallkoncentrerade till främsl resp. Bergslagen, ochNorrbollens län. Massa-, pappers- och pappersvaruindustrinberäknas gä tillbaka med 8000 anställda. Den faktiska minskningen kan dock blislörre eftersom antalet personer i arbele enligt var 57000,det anlal som länsstyrelserna bedömtför . Branschen finns längs , i , och i samt i Smålandslänen. Gruvindustrin har minskat mer än5000 anställda. Prognoserna, som ihuvudsak bygger på långtidsutredningen , räknar med en minskning för helaperioden med ca 5000. Den fakfiska minskningen torde bli större. Verksamheternafinns i Bergslagen, Västerbollens och Norrbollens län. Träindustrin med verksamheter i Smålands- ochNorrlandslänen beräknas minska med12000 varav hälften beräknas ha inträffat. Den grafiska industrin beräknas minska med ca 6000 anställda.Verksamheten finns främst i storstäderna. Även inom verkstadsindustrin väntas en visssysselsätlningsminskning. Där är dock verksamheterna mer utspridda över landet.Del gör, alt de regionala konsekvenserna där torde bli mindre pålagliga. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet delsindustrin,främsl varvsindustrin, är dock koncentrationen betydande. Den beräknas minska med knappt 12000 anställda medhuvuddelen vid varven i Göteborgsoch län saml i . Sysselsäitningstillväxten inom offentlig servicevar myckel stark under början av 1970-lalet. Då ökade verksamheternaförvaltning, polisväsende och försvar, undervisning och forskning, hälso- ochsjukvård saml socialvård med nära 230000 anställda, vilket motsvarar närmare6% . Ökningarna av sysselsättningen har fortsatt ocksä . Iseptember 1980 hade dessaverksamheter nära 130000 fler i arbele än . Påtio är har således sysselsällningen ökal med ca 360000, vilket innebär en ökning på . Om man ser något längretillbaka kan man konstatera enökning pä 750000 anställda . Ökningarna har skett främsl inom utbildnings- och vårdsektorn.Länsstyrelsernas prognoser pekar pä en fortsatt tillväxt till mitten av1980-talel med ca 150000 anställda. Dellainnebär en dämpad ökningslakt men en fortsall betydande ökning avantalet arbetstillfällen. Sektorns ökning i länen låg under början av1970-lalel överlag på 5 lill perär. Av större regionalpolitiskt intresse är att se fördelningen mellan ortstyper. Även där har tillväxten varit jämn, meneftersom utgångsläget varierat har två tredjedelar av den totala ökningenlillfallit storstadsområdena ochprimära centra, medan av ökningen har gått till kommuncenlra. Till mitten av 1980-talelförutses en fortsatt hög andel av tillväxtengå till storstadsområdena ochprimära centra. Variationerna i sysselsättningsgrad för män resp.kvinnor är etl uttryck för deregionala skillnaderna i möjlighelerna atl få arbele på lokala arbetsmarknader.Variationerna är mycket stora för kvinnor. Sysselsättningsgraden för män var under år 1979lägst i och högrei , som hade det högsta värdet. Länsstyrelsernas prognoser visar genomgående på en vissnedgång, vilket svarar mol bedömningar som görs för hela riket. län beräknas få en sä kraftignedgång atl länel skulle komma ned på samma låga värden som för denordligaste länen. Sysselsättningsgraden för kvinnor var under år1979 högst i och lägre i som hade den lägstaandelen i . Även , och hade lågavärden, sannolikt till följd av atttunga industrier dominerar i dessa län. Länsstyrelsernas prognoser pekar genomgående på altsysselsättningsgraden höjs för kvinnorna.Den regionala spännvidden mellan den högsta och den lägsta nivån väntas dock inle förändras nämnvärt. På karta 2ges en översikt av beräknadesysselsättningsgrader för män resp. kvinnor är 1979. De regionala variationerna i sysselsättningsgradframstår ännu tydligare vid enjämförelse mellan ortslyper saml stödområden och övriga landel. Vissa av dessaskillnader sammanfattas i följande labell 3. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 64 Beräknade sysselsättningsgrader för män resp. kvinnor i stödområdenoch skilda ortstyper. Primära centra stödområdet utom stödområdet Regionala centra stödområdet stödområde 6 utom stödområdet 84 82 77 85 96 92 80 99 Kommuncentra stödområdet stödområde 6 ulom stödområdet 62 58 52 62 90 87 79 94 Riket stödområdet stödområde 6 utom stödområdet 82 82 76 83 67 62 53 68 De regionala skillnaderna är 1979 är något mindreän , menspännvidden mellan högsta och lägsta värden är fortfarande mycket slor. Arbetslöshetensom elt mått på sysselsättningsproblemen uppvisar i stort samma mönster somsysselsättningsgraden. Där arbetslösheten är högtenderar sysselsättningsgraden atl vara låg och omvänt. kan hög arbetslöshet förekomma iregioner med hög industri-sysselsättningdär en långsiktig minskning av industrisysselsältningen pågår. Detta gäller I.ex. Den genomsnittliga arbetslösheten,mätt i procent av befolkningen i åldrarna , har under /80 minskat jämfört med föregående budgetår från 2,2 till 1,. Arbetslösheten i länen budgetåret1979/80 framgår av karta 3. 17 län har haft en nedgång av arbetslösheten medanövriga län har en oförändrad arbetslöshet. Liksom under de senaste årenhar den högstaarbetslösheten. Även andelen personer i beredskapsarbete minskade frän 1,1 lill 0,av befolkningen . Andelen personer iarbetsmarknadsutbildning (AMU) var oförändrat . Beredskapsarbetena har minskal i samtliga län.Liksom lidigare är låg högst. Även Gollands och Västmanlandslän hade höga värden. Även i fråga omAMU ligger högst i landet. Där är dock skillnadernamindre mellan övriga skogslän och resten av riket. Summan av andelarna arbetslösa, i beredskapsarbeten och AMU framgår avdiagram 3. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet SYSSELSSTTNINGSGRADEK AR 1979 I LKnEN. Män resp. kvinnor. syss.grad, män Ber. syss.grad, kvi 60 OTCM STÖD 83 68 STÖDOMRÅDE 1 atl 70 sT(tooMRADE2 82 63 stödområde 5 78 58 stödomräde 6 76 53 5 1980/81. RIKET mi8l%\ KVI Ortstyper män kvi stcjrstadscmr 81 71 kc utom ss 83 62 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet J . ind.l »rb.tilBi» KsSM - »nd.l1 beredakap*. [7:7777) . jnd.l 1 ai-b..a«arknad »rt«t» ''........... ' utbildning ABLFHMCGMPR IRiEOKW/TUDZVXACSBD Andel kvarstående arbetslösa, andel personer i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning (exkl.företagsutbildning) /80 som procent av antalet invånare mellan16-64 åri olika län . (Ri = riket totalt) Ett sätt atl belysa de regionala olikheterna isysselsättningsgraden och hur dessa förändras är alt jämföra samtligalän med de län som har de högstasysselsättningsgraderna för män () resp. kvinnor (). Om samtliga län skulle ha likahög sysselsättningsgrad somSkaraborgs resp. skulle ytterligare 225000 personer vara sysselsatta jämfört med antalet f. n. Sammaberäkningssätt för ger400000 sysselsatta för att komma i nivå med de län som då hade de högsta sysselsättningsgraderna. De regionalaolikheterna har således minskalbetydligt jämfört med situafionen . Den regionala spridningen illustreras av diagram 4. På sammasätt som för arbetslöshels-uppgifternahar Norrbollens län de högsta värdena, följt av och . I har Blekingelän förhållandevis höga värden. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet I I and»lusdariyaitl- 1////A " ""'1 ui>d»r»y«i»l- '------- ' »itta kTlnnor XZ/f/i latt» »a Beräknad andel undersysselsatta i prodcent inom åldersgruppen 16-64år, länsvis, med fördelning på kön. (Ri = riket totalt) Regering och riksdag har angivit ortsplanen,planeringslalen och slöd-områdesavgränsningensom instrument för den regionalpoliliska planeringen pä central nivä. Förändringar iplaneringsinstrumenten bör enligt riksdagensuttalande göras i samband med större utvärderingar av regionalpolitiken. Regeringens utvärdering av de länsprogramsom nu har inkommit får visa om detfinns anledning att föreslå ändringar i nuvarande instrument. 1 lånsplaneringen föreslås mål och riktlinjer förutvecklingen i länen och kommunerna. Där föresläs även ätgärder som bedöms varanödvändiga för atl främja en önskvärdregional utveckling. För att planeringen skall bli verkningsfull måsle ställningstagandena ilänsplaneringen ha en bred uppslutningi länen. Planeringen, som bedrivs av länsstyrelserna, utarbetas därför i samverkan med statliga verk ochmyndigheter, kommuner, landstingskommuner,näringslivs- och fackliga organisationer saml de politiska partierna. Arbetet bedrivs f. n. dels i form avslörre planeringsomgängar ungefärvart femte år, dels i form av en ärlig uppföljning. En slor plane-ringsomgäng, länsplanering 1980, har nyligenavslutats och överlämnats lill regeringen.Vid utvärderingen av länsprogrammen blir det naturligt alt övervägaformerna för det framlida planeringsarbetet. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 69 Länsplaneringen har blivit meråtgärdsinriktad. Detla är nödvändiglför atl problembeskrivningar och förslag skall kunna omsättas i aktiva ålgärder. beslutade omell särskilt anslag om 35 milj. kr. för åtgärder m.m. i länsplaneringen.Medlen skall användas till altvidareutveckla idéer och förslag i länsplaneringen så alt de kan utgöraunderlag till beslut hos berörda parter. Av medlen har tilldelalsskogslänen. Projektarbetet har bedrivits inom flera viktiga samhällssektorer med tyngdpunkt på industriellutveckling. Verksamheten har i fleralän inneburit nya arbetsformer som ger störte möjligheter att tillvarataregionernas egna resurser. Erfarenheterna av arbetet är genomgående goda. riksdagsbeslut betonades krafligl denoffentliga sektorns roll i regionalpolitiken. Sektorn har elt ansvar för atlgenom den egna verksamheten främjaen regional balans, en differentiering av arbetsmarknaden i regioner medensidigt näringsliv samt att bredda serviceutbudet. Staten har större möjligheter än landstingskommuner ochkommuner att arbeta med den egnaverksamheten som ett regionalpolitiskt instrument. uttalade i 1979 ärs regionalpolitiska beslutall del för nytillkommande myndigheterkrävs starka skäl för atl de skulle lokaliseras till . Somorgan för all arbeta med decentralisering och lokalisering i statsförvaltningeninrättade regeringen i enlighet med uttalande en delegation fördecentralisering av statlig verksamhet.Delegationen har bl.a. att verka fören decentralisering av verksamhetersamt alt aktivt arbeta med lokaliseringsfrägorna för statliga verksamheter(jfr prop. 1980/81:100 bil. Av regionalpolitiska skäl lämnas f. n. betydandestöd i form av transfereringar fillförelag, kommuner och enskilda till de regioner som har de .svåraste långsiktiga problemen. Det finns dock f.n. ingen samlad överblick över dessainsatsers regionala fördelning. Regeringen har därför uppdragit ät statskontoret atl dels göra en genomgång avhur de senaste årens statliga transfereringarhar fördelats regionall, dels föreslå elt system för atl löpande insamla sådan information. Sädana uppgifterär nödvändiga för att göra avvägningar mellan åtgärder inom skildapolilikområden. De krävs också förall mer förutsättningslöst kunna bedöma effekterna av olika åtgärder. Statskontorets uppdrag skall redovisas lill regeringen under hös-len 1981. Den konjunkturuppgång som inträdde /80 hade positiveffekt på industrins investeringsvilja. Antalet ansökningar om regionalpolitiskt slöd ökade i jämförelse /79, men var docklägre än under högkonjunklurären vid millen av 1970-talel. Ansökningarna avsäg i slörre utsträckning än under desenaste budgetåren utök- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 70 ningarav redan existerande verksamhet. Även antalet ansökningar från turistföretagökade. Beviljat lokaliseringsstöd, inkl. offertstöd, /80, dess fördelning pä stödområden, beräknadsysselsättningsökning samt subvention per nytt arbetstillfälle framgår avlabell 4. Beviljat lokaliseringsstöd (inkl. offertstöd)m. m. under /80 fördelat påstödområden Beviljat stöd (milj. lån/ Lok.bidr. betstillfälle (tkr.) .56,9' 131,3' 245,5' 156,9' 105,8' 800,8' Samtliga arbetsställen ingår i Eleclroluxkoncernen.Stöden beviljade i samband med koncernens övertagande av AB Järnförädlingsverksamhet i . Antalet beviljade ansökningar var betydligt fler änunder föregående budgetär. Den utökade delegeringen av beslut har lett lill atllänsstyrelserna svarar för en slörre andel än lidigare. Av totalt ca 800 milj.kr. i beslutat stöd svarade länsstyrelserna för 115 milj. kr. eller mol under /79. Av det sysselsältningstillskoll på ca 2 500arbelsliilfällen som de investeringar som har beviljats slöd under budgetåret1979/80 beräknas ge, avser 1 100 eller kvinnor. Totalt har den I juli 1965-den 30 juni1980 2 150 arbetsställen beviljats lokaliseringsstöd med 6835 milj. kr., varavI 438 milj. kr. i lokaliseringsbidrag/avskrivningslån och 5 397 milj. kr. Förelagen har vid ansökningstillfället beräknat attsysselsättningsökningen skall uppgå lill sammanlagt ca 52400 personer. Avarbetsställena har dock ell anlal fallit bort genom all stödet inlehar utnyttjats, återbetalats, förelaget gått i konkurs e. d. Antalet arbetsställen som beviljats slöd under nämndaperiod och som fortfarande hade lokaliseringsstöduppgick till 1715. Totalt har sysselsätlningslillskoltet för dessaarbetstillfällen beräknats lill 38200. Den senaste uppföljningen visar atl denverkliga ökningen av sysselsällningen lill slutet av september 1979preliminärt har blivit 34700 personer. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 71 Den senaste större utvärderingen av delregionalpolitiska stödet gjordes avdåvarande expertgruppen (ln 1967:24)för regional utredningsverksamhet.Resultaten publicerades i belänkandet (SOU 1978:46 o. 47) Att främja regional framtid. Utvärderingen behandladestödverksamheten t.o.m. är 1975. Enutvärdering av verksamheten är nu angelägen. Regeringen har därför uppdragit åt expertgruppen(1 1979: E) för forskning omregional utveckling (ERU) atl utvärdera de samhälls- och förelagsekonomiskaeffekterna av det regionalpolitiska stödet för perioden 1980.