prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — Dessa kapitaltillskott kommer företagen inte att kunna genererasjälva utan en stor del mäste anskaffas utifrän. En ytterligare spridning av aktieägandettill en vid krets av medborgare är därvid en väg att gå. Även om deindividuella belopp som kan satsas, i regel torde bli små. vidgas - iförsta hand de börsnoterade företagens - kontaktyta med allmänheten och densamlade effekten av ett regelbundet sparande i aktier kan med tiden bli stor.En spridning av aktieägandet till var för sig självständiga placerare börvidare förbättra aktiemarknadens sätt att fungera. En spridning medför också enbehövlig motvikt mot den koncentration av aktieägande till ett antal storainstitutioner som pågått under senare är. Styrelsen tillstyrker därför ekonomidepartementets förslag(DsE 1980:2) att ändra det är 1978 införda systemet för värdesäkert lönsparandemed särskilda skatteförmåner, så att det blir möjligt för anställda i börsnoteratföretag eller inom börsnoterad koncern som satsar sparade pengar i en aktiefondatt komma i åtnjutande av lönsparsystemets skatteförmåner, även om förvärvetendast består av aktier i det egna företaget. Som framgår av promemorian förutsätter den föreslagnautvidgningen av möjligheterna till skattegynnat lönsparande att lagen(1978:428) om aktiefonder ändras. a. måste nu gällande regel att aktiesparfondi likhet med vad gäller aktiefond ej får förvärva värdepapper med samma utfärdarei sådan omfattning att värdet av dessa överstiger av fondens totalatillgångar slopas. I likhet med vad som sägs i promemorian anser styrelsen atten verksamhet som inte riktar sig till allmänheten, utan endast till enbegränsad krets av personer, inte behöver omfattas av aktiefondlagstiftningensregler om riskspridning. De som ansluter sig till en aktiesparfond somkoncentrerar sitt förvärv till det egna företaget får förutsättas bliinformerade om de risker de tar. I motsats till vad som sägs i promemorian anser styrelsenatt det finns risk för att allmänheten kan sammanblanda de olika formerna föraktiesparande i fond. Lagen bör därför föreskriva att aktiesparfond som koncentrerarsina placeringar till det företag (koncern) där fonddelägare är anställda skallges en sådan benämning att aktiesparfondens karaktär tydligt framgär. Med hänsyn till den mindre riskspridning som denföreslagna sparformen kan medföra, finner styrelsen det motiverat att denföreslagna förändringen endast avser anställda i börsnoterade företag ochföretag upptagna på fondhandlarlistan. Redan långt före tillkomsten av 1978 årssystem för lönsparande förekom i flera börsföretag ett organiserat sparande idet egna företaget av anställda i företaget. Det är främst i börsföretag somdet varit möjligt för de anställda att helt på eget initiativ förvärva aktier idet egna företaget. Genom de regler om skattegynnat lönsparande, som infördes1978, kom aktiesparande av detta slag skattemässigt i ett relativt sämre läge.Det som sker, om den föreslagna ändringen genomföres, är endast att dennadiskriminering upphör. 5 1980/81. 1980/81:45 18 Somkonstateras i promemorian hotar sparandet i företagens aktieklubbar attstagnera till följd av de gynnsamma villkoren i skattefondsparandet. Ettsparande i det egna företaget är synnerligen värdefullt. Det ökar intresset förifrågavarande företag och ger insikt i aktier som sparform. Vi ser det som naturligtatt detta sparande av hushållen inte diskrimineras, utan omfattas av sammaregler som skattefondsparande. Om sä sker torde sparandet i det egna företagetkomma att öka, vilket innebär att företagen tillförs ett breddat ägande. Det ärsynnerligen värdefullt att de anställda i ökad utsträckning blir delägare i debörsnoterade företagen. Om sparandet blir stort kan de anställda få ett ökatinflytande. kan de bli en väsentlig källa vidnyemissioner och breddar därigenom företagens riskkapitalbas. Det är dock angeläget attpåpeka - vilket också görs i promemorian -att det inte är tvingade att endastförvärva aktier i det egna företaget, utan att detta kan ske i kombination medandra aktier. Om företagets aktiesparfond endast förvärvar aktier i det egnaföretaget är det med de anställdas klara medvetande härom. kan mannaturligtvis uppnå en riskspridning, om det är möjligt för den enskilde attinom ramen för skatte-fondssparandet dela upp sitt sparande mellan företagetssparsystem och en konventionell skattesparfond. Den som inte vill utnyttjaföretagets aktiesparfond, om vederbörande upplever risken där som alltförstor, så finns alltid möjligheten att helt övergå till det bankanknutna skattefondsparandet. råder en vissbegreppsförvirring mellan de olika skattesparformerna. Vi anser därför att delär nödvändigt att det företagsanknutna sparandet får en viss profil även inamnet. Detta föreslår vi sker genom att företagsnamnet ingår i respektiveaktiefonds beteckning. Vi vill också erinra omatt det finns flera företag som skulle vilja göra riktade nyemissioner till deanställda till en kurs som ligger under marknadsvärdet på aktien. Dessvärrebegränsas företagen av att skillnaden mellan nyemissionskursen och börskursenmåste tas upp som skattepliktig förmån av den anställde. Därmed blir denna vägatt sprida ägandet ointressant bäde för företaget och de anställda. Som tidigare nämnts liggerdet ett stort värde i att de anställda ges möjlighet att bli aktieägare iföretagen. Med riktade nyemissioner kan detta ske fortare än enbart viaskattesparande. Därmed ökas möjligheterna att de anställda kan bli en väsentlignyemissionskälla. Vi vill därför i detta sammanhang hemställa att reglerna förförmänsvärden vid nyemissioner till de anställda ändras så att värdet inte blirskattepliktigt. Teckningskursen bör istället bli ingångskurs vid framtidaskatteberäkningar. I det sammanhanget ser vi det som naturligt att det krävsen innehavstid pä lägst för att skattefrihet skall uppnås. Trots gynnsam beskattninghar av antalet skattesparare anslutit sig till skattefondkontot.Detta är sannolikt en följd av att informationen inte har varit tillräckligtklar och enkel. tycks för övrigt inte ha följt ochRegeringens intentioner. Som exempel kan anföras att när skattefondkontot våren1980 fick sin skattereduktion höjd från , så framställdesdetta som en jämförbar nyhet med skattesparkontots övergång frän 12 månaders till24 månaders ränta. Det är därför av yttersta vikt att de nya reglerna, omskattesparande i det egna företagets aktier får en stor spridning, och attinformationen blir enkel och begriplig. 1980/81:45 19 Aktiespararnahar genom IMU () låtit undersöka hurallmänheten ser på skattelättnader för de anställda vid köp av aktier i detegna företaget. Undersökningen företogs och frågan ställdes tillett representativt urval - ca 1 000 intervjupersoner. "AnserNi att staten genom skattelättnader bör underlätta för de anställda att köpaaktier i det egna företaget?" Blandallmänheten tyckte ja, mot nej. Av de tillfrågandevar tveksamma eller visste inte. Med tanke på de remissvarsom vissa löntagarorganisationer redan inlämnat finns det anledning att ocksähär redovisa att av LO:s medlemmar säger ja och att motsvarandeandel bland TCO:s medlemmar är . Emot sådana skattelättnader var 15respektive . Det är uppenbart att en majoritet bland de fackligtanslutna - liksom bland svensken i gemen - gärna ser skattelättnader som ettsätt att underlätta för de anställda att förvärva aktier i det egna företaget.Vi ställer gärna IMU-undersökningen till departementets förfogande. Sammanfattningsvis villAktiespararnas tillstyrka ekonomidepartementets förslag till aktiesparfonderför anställda i företag och koncerner. Med tanke på att förslaget korrigerarden orättvisa behandlingen av de anställda som önskar aktiespara i eget företagser vi det som angeläget att förslaget genomförs utan dröjsmål. Lågsoliditet i kombination med stort investeringsbehov gör att de svenskaföretagen kommer att ha behov av förstärkning av riskkapitalet. Detta kansannolikt inte ske om inte en större del av hushållssparandet kommer företagen tilldel. tycks - trots ökning av antalet aktiesparare - hushållentotalt sett varit nettosäljare av aktier. Detta är en allvarlig utveckling somde i och för sig positiva åtgärderna i form av förbättringar av Annell-lagstiftningenoch inrättandet av skattefondsparandet inte kunnat bryta. Envidare spridning av aktiesparandet torde också ha positiva effekter påriskkapitalmarknadens sätt att fungera. Den ökande institutionalise-ringen avaktiemarknaden behöver en motvikt i form av ett breddat aktieägande. Aktiefrämjandet torde varaden organisation som får de flesta kontakter från företag som på olika sätt ärintresserade av att sprida aktier till de egna anställda. Vår erfarenhet är attintresset år mycket stort - och i stigande. Skälentill intresset från företagens sida är flera. Dominerande är självfalletbehovet av mer riskkapital och ett ökat sparande som kommer det egna företaget tilldel. Det torde också finnas en vilja att genom ökat aktiesparande bland deanställda göra dessa mer delaktiga i företagets utveckling samt att stimuleratill kunskap om företagets finansieringsproblem. Självfalletkan invändningar göras mot ett aktiesparande i det företag man är anställd.Främst gäller att den anställde som placerar hela sitt sparande i det egnaföretaget tar stora risker. Det bör dock påpekas dels att det mycket sällantorde röra sig om hela sparandet, dels att detta är ett avgörande som börlämnas åt den enskilde att själv träffa. I ett förslag som utarbetats inomEkonomidepartementet ges också möjligheter för den 1980/81:45 20 enskildafonden att välja olika grad av riskspridning från att ha en liten del avaktierna i det egna företaget till att hela sparandet placeras i det egna företagetsaktier. Detär enligt vår mening också angeläget att möjligheterna för den enskilde attinom skattesparandets ram dela sitt sparande mellan de olika sparformernabibehålls. På samma sätt som det är möjligt att sätta en del av sparandetpå skattesparkonto och en annan del på skattefondkonto bör, inom ramen förmaximibeloppet, den enskilde kunna välja att spara en del i det egna företagetsfond. och en del på ett konto i bank. Detstora intresset från olika företag att skapa olika system för att göra deanställda till aktieägare har resulterat i en rad olika prakfiska former: SkånskaCementgjuteriet, Ahlsell, , PLM och SCA representerar alla olika system averbjudanden, gåvor eller lån till de anställda för att vidga kretsen avaktieägare. Detär att se som en fördel att ett enhetligt system nu erbjuds företag som villsprida aktier till de egna anställda. Genom att ansluta systemet tillskattesparandet blir det också enkelt och överskådligt. Somnoteras i Ekonomidepartementets PM har i många fall existerande aktiesparklubbarpä företagen stagnerat sedan skattefondsparandet infördes. Denna negativaeffekt kan motverkas genom att skattefondsparandet utvidgas på ett sådant sättsom anges i PM:et. Aktiefrämjandetvill mot denna bakgrund tillstyrka förslaget för aktiefonder för anställda. Sannoliktkommer de flesta företag som ansluter sig till det nya systemet att anknytasina fonder till existerande fondbolag inom bankerna. Möjlighet finns dock attinom ett företag ett för detta speciellt fondbolag inrättas. Det kanifrågasättas om stadgandet att regeringen skall utse två ledamöter ifondbolagets styrelse bör gälla i sådana fall. Enligt vår mening bör andelsägarnautse hela styrelsen i ett fondbolag som enbart verkar inom ett företag. Detförefaller naturligt att en till ett företag anknuten skattefond inte kommeratt bära alla kostnader som är förknippade med förvaltningen, utan att ettföretag inom vilket fonden verkar stär för kostnader och arbetsinsatser. Deaktiefonder som föresläs i Ekonomidepartementets PM kan fä positiva effekterför aktiemarknaden. bör påpekas att de sannolikt kommer att spela enmarginell roll. Skall aktiesparandet bland allmänheten breddas, krävs mergenomgripande åtgärder - i första hand lättnader i dubbelbeskattningen påutdelningar. Ocksåmöjligheten att sprida aktier till de anställda bör kunna tillvaratas genomandra regler. Aktiefrämjandet vill erinra om att som en effekt av pakten mellanarbetarpartiet och liberalerna i ett system för löntagaraktierinfördes. Företag som avsatte medel för aktier till de anställda fickskattelättnader och de anställda slapp skatta för aktierna om de behölls underen . Dessa regler har gorts mer förmånliga. IVästtyskland har genom lag möjliggjorts för företag att genom riktade nyemissionertill förmånskurs skapa s. k. medarbetaraktier. Sådana emissioner har gjorts skattemässigtförmånliga och systemet har blivit mycket framgångsrikt. Ocksåi bör enligt vår mening skattereglerna för aktiegåvor till anställdarespektive möjligheten att emittera aktier till förmånskurs till de anställdases över. 1980/81:45 21 delar de i promemorian framförda synpunkternaatt: - ett aktiesparande i det egnaförtaget är ägnat alt stärka de anställdas känsla av samhörighet med företagetoch öka deras intresse samt förståelse för företaget och dess villkor - inte mindre väsentligt är attdet ökar deras möjligheter till insyn och inflytande i företagets verksamhet - det finns ett betydandeintresse hos de anställda att köpa aktier i det egna företaget och att det hosde anställda kan finnas en belydande outnyttjad källa av riskvilligt kapital. Föreningen tillstyrker ihuvudsak det framlagda förslaget men vill framhålla följande. De föreslagna aktiesparfondernaär ej aktiefonder i egentlig mening såtillvida att kravet pä riskspridning harbortfallit. Det är därför viktigt att understryka att dessa aktiesparfonderklart skiljs från vanliga aktiesparfonder och aktiefonder i övrigt. Av fondensbeteckning måsle därför framgå vilket företag som fonden har anknytning till;en särskild benämning på denna typ av fond bör också övervägas. Det bör vidareges möjlighet för den anställde att aktiespara - dock sammanlagt högst 400kr/månad - i såväl en vanlig som en företagsinriktad aktiesparfond. Härigenomkan den anställde själv påverka den önskade riskspridningen på sitl skattefondkon-tosparande. I förslaget sägs att ävenom tanken är att de nya fonderna skall kunna förvärva aktier enbart i det egnabolaget så "finns det å andra sidan knappast någon anledning att förbjudaatt aktier i andra bolag också förvärvas". Föreningen anser iställer attde företagsinriktade aktiesparfonderna endast bör placera i det egnaföretagets/koncernens värdepapper. Motiven härför är: Långtgående riskspridning är nägotsom i såväl svensk som internationell lag är ett utpräglat kännetecken föraktiefonder. Enligl förslaget skulle det vara möjligt att placera från O till100% i det egna företaget, vilket innebär att fondernas riskspridning kan kommaalt bli högst varierande. Detta kan bli en belastning för de vanliga fondernaom en förväxling med dessa kan ske. Skillnaden mellan vanliga aktiesparfonderoch företagsinriktade aktiesparfonder markeras, vilket bör vara till ledningför de anställda. Det underlättar för deanställda att bedöma risktagandet som sådant och skapar ingen oklarhet kringhur stor andel av insatt kapital som kan komma att placeras i det egnaföretaget. Förvaltningen ochadministrationen av fonden inom fondbolaget förenklas. Den av föreningenföreslagna placeringsinriktningen utgör i och för sig inget hinder för att delagar som gäller för vanliga aktiesparfonder skall kunna användas. Dock medförföreningens förslag att vissa bestämmelser inte blir nödvändiga. Kostnader för t.ex.offentliga revisorer och styrelseledamöter, publicering av delårsrapporterskulle dä kunna bortfalla eller väsentligt minska. Det i promemorian (s. 20-21)nämnda avvägningsproblemet för fondbolaget vid placering i det egna företaget,då de anställdas särskilda intressen anses böra beaktas, undvikes. Prop.1980/81:45 22 LMEdelar de bedömningar som gjorts på s. 9 i promemorian och som grundas på denbeskrivning som där görs av företagens svårigheter säviti gäller derasförsörjning med riskvilligt kapital. Föratt stimulera de anställda inom till sparande i del egna företagets aktierhar LME underlättat för de anställda alt förvärva genomatt medverka till fördelaktig finansiering av skuana förvärv. Som framhållitsav representanter för vid den på s. 5 ipromemorian relaterade uppvaktningen hos ekonomiministern har hittillsanställda vid företaget köpt drygt 200000 aktier. kan nu konstaterasatt intresset för denna form av sparande klart har minskat. LMEdelar de av aktieägarföreningen på orsakerna till dennautveckling och de förslag till åtgärder för alt stimulera jämväl denna form avsparande som framfördes av aktieägarföreningen. Ettargument som ofta framföres mot ett sparande i aktier i det företag i vilketnågon är anställd är ofta att detta innebär en stark riskkoncentration. Förutomdet risktagande som generellt sett ligger i ett sparande i endast ett förelagsaktier gäller att denna risk också på visst sätt kan anses kopplad till anställningstryggheten.Denna typ av resonemang har uppenbarligen också, som framhålles i referatet pä s.8, varil av stor belydelse för lönsparutredningen när den efter sinaöverväganden inte ansåg sig kunna förorda ett system med lönsparande i det egnaföretaget. LME anser dock att de skäl som framhållits på s. 11 i promemorianskall tillmätas stor och avgörande betydelse i detta sammanhang. Ettaktiesparande i det egna företaget är ägnat att stärka de anställdas känsla avsamhörighet med företagel och öka deras intresse samt förståelse för företagetoch dess villkor. LME anser vidare att huvudorsaken till den försämrade soliditeteni svenska företag är en otillräcklig lönsamhet och att ett djupare engagemangfrån de anställdas sida i företaget och dess problem kan verksamt bidraga tillatt lönsamheten förbättras. Ett aktieägande i det egna företagel är ett medelför att åstadkomma ett sådant engagemang. Avovannämnda skäl bör de anställdas sparande i del egna företagets aktier på alltsätt stimuleras. LME anser att promemorians förslag att möjliggöra denna formav stimulans inom skattefondsparandets allmänna ram är ändamålsenligt och det tillstyrkesdärför för genomförande. LMEanser det principiellt viktigt att understryka att de båda typerna av aktiesparfonder- fonder som endast äger del egna företagets aktier respektive fonder med enmera riskfördelad investering skall och bör fungera sida vid sida. Den enaformen har som sitt väsentliga syfte att närmare knyta de anställda tillföretaget, medan den andra allmänt skall stimulera till investering i aktier.Båda kan därför pä sikl ge väsentliga bidrag till näringslivetskapitalförsörjning och utveckling. Mellanformer som i grunden skall varabaserade på en riskfördelningsfilosofi men där dispens har givits för störreinvestering än i ett visst företags aktier är från denna utgångspunkt meratveksamma. Dessa mellanformer kommer principiellt att innebära ett störrerisktagande utan att värdet med knyt-ningar till ett visst företag heltframträder. Ifråga om de specialproblem som uppkommer genom fonders anknytning till deanställda vid ett visst företag och begränsningen i investeringarna till ihuvudsak ett företags aktier delar LME i huvudsak de synpunkter som framförespå s. 16-21 i promemorian. 1980/81:45 23 Betr.kopplingen fill anställning torde de diskuterade reglerna vara tillräckliga.Vad gäller möjligheterna att överföra de aktier i bolaget som direkt ellerindirekt ägs av de anställda lill en nybildad aktiesparfond vill LME endastunderstryka att det från administrativ synvinkel kunde föreligga vissafördelar med en sådan överföring. Synpunkten att de som sparat i denna formskall ha samma möjlighet till skattelättnad som andra sparare utan att degenererar nägot nysparande torde emellertid vara av större betydelse, varför manbör avstä frän varje form av tvångsmässig sammankoppling. Reglerna om fondbolagetsuppbyggnad och förvaltning kan synas onödigt komplicerade i synnerhet för detfall att en aktiesparfond helt skall vara inriktad pä investering i ettföretags aktier. För detta fall borde Bankinspektionen ges dispensrätt medliknande motivering som den som gäller betr. aktiekapitalets storlek ifondbolaget. Sammanfattningsvisansluter vi oss alltså till promemorians förslag med ett starkt understrykandeav det betydelsfulla i att investeringar i det egna förelagets aktier får en skattemässigbehandling som är likvärdig med en riskmässigt jämnare fördelad investering. Vitillstyrker förslaget enligt promemorian och hoppas all det blir snabbt genomfört,så att nuvarande diskriminering av aktiesparande i eget företag snart kanupphöra. Aktiesparfonder enligtnuvarande lag avser gemensamt ägda aktier från många företag. Förvaltningen ochdelägarskapet i form av fondandelar är utformade med hänsyn härtill. Föraktiesparande som avser endast ett företag eller en koncern och där man haravstått från riskspridning bör förenklingar vara möjliga. Vi anser sådanaförenklingar önskvärda och de bör kunna utformas så att de leder till ett meradirekt eget aktieägande med bibehållen egen rösträtt. Man kan därmed tänka sigatt man i stället för en fond bildar en "depå" för enskilt ägdaaktier. Aktierna skulle då vara bundna i depån som krävs medhänsyn till skattevillkoren. Vi föreslär att inom Ekonomidepartementetundersöks ett sådant alternativ. Om det därvid befinnes lämpligt, skulle detkunna införas som en kompletterande möjlighet. Det får sålunda inte försenagenomförandet av förslag enligt promemorian, som vi oreserverat tillstyrker. Vi är medvetna om pågåendediskussioner och utredningsarbete avseende löntagarfonder o.d. och villframhålla att varken vår uppvaktning för Ekonomiministern eller detta yttrandefår uppfattas som nägot ställningstagande för eller emot sådana fonder. SCAdelar de bedömingar, som gjorts på s. 9 i promemorian och som grundas på denbeskrivning som där görs av företagens svårigheter såvitt gäller derasförsörjning med riskvilligt kapital. För att stimuleraintresset för aktier som sparform började SCA under slutet av ettarbete för att finna de lämpliga formerna för hur man skulle få de anställdaintresserade av aktiesparande. Företagsledningen övervägde att ställa ett räntefrittlån på högst löpande till förfogande för den som villesatsa på aktiesparande, och vidare ansågs att av förvärvade aktierborde utgöras av . Prop.1980/81:45 24 man inte föreslog att hela beloppet skulle satsas i SCA-aktiervar att man ansåg att en satsning på enbart det egna företagets aktier skulleinnebära en alltför ringa riskspridning. Vid ett försök att värdera förmånen av det räntefria lånetkunde man emellertid snart konstatera, att detta främst med hänsyn tillmarginalskatteeffekterna var av mycket litet värde sett i relation till denrisk, som del naturligtvis innebär att satsa lånade pengar i aktier. Satsades detlånade beloppet i aktier, som gav en 6 %-ig avkastning och ingen värdestegringeller kursfall, och räknade man med en 70%-ig marginalskatt och en treårigamorteringstid av länet , skulle det räntefria lånets värde inteöverstiga nägon hundralapp. Tar man därutöver hänsyn till inflationseffekter,skulle det hela vid den antagna avkastningsnivån bli en ren förlustaffär förde anställda. Det var mot denna bakgrund som SCA beslöt att skapa enegen aktiesparfond, i främsta hand avsedd för de anställda i företaget. Fördelarna med att inrätta en sådan aktiesparfond istället för att endast uppmana de anställda all ansluta sig lill någonexisterande aktiesparfond skulle vara, att man därigenom skulle skapa ettstörre intresse för fondens placeringsverksamhet och därmed för aktier samtgöra det möjligt alt få till ständ ett verkligt inflytande över fonden ochfondbolagets ledning bland fonddelägarna. Det är ju nämligen betydligt lättareatt skapa intresse för fondandelsägarstämman om andelsägarna står att finnainom en bestämd krets, som lätt kan hållas informerad av fondbolagets styrelsevia bl.a. arbetsplatsombud, personaltidning och direkt till de anställdaställda meddelanden.