prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — attutgöra den insats från statlig sida som i branschrelaterad forskning ochutveckling erfordras som komplement till insatser från grupper av företag, attutgöra bolagets insats av riskkapital i utvecklingsprojekt som drivs i samarbetemed industriföretag eller genomförs i egen regi. Medan projekten inom uppdragsforskningen bestäms avprogramorganens prioriteringar och värderingar kommer insatserna inomföretagets ram att väljas så att ;s långsiktigainriktning och förutsättningar för överlevande tillgodoses. Bolagetunderstryker vikten av att den energirelaterade grundforskning- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 526 eninte får vara för snävt inriktad på de tillämpningsområden som i ett kortareperspekfiv ges prioritet. Bolaget bedömer all sammanlagt 27 milj. kr. Det industriella samarbetet inom kärnkraftområdetär väl etablerat. Gällande regler har förutsatt en 50-procentigfinansiering frän industriparterna. har dessutom ett omfattandebranschsamarbete etablerats utanför kärnkraftssektorn. Branschsamarbetet hargett viktiga resultat, som ligger till grund för fortsatt utveckling inomföretagen och som också har lett fill ett fördjupat samarbete mellan Studsvikoch individuella företag i branschen. Bolaget föreslår en fortsatt kraftfull satsning påbranschrelaterad forskning och utveckling och beräknar behovet förtreårsperioden till 68 milj. kr., varav 29 milj. kr. för ny energiteknik.Bolaget förklarar sig berett att på statens uppdrag förvalta medlen ochredovisa för deras användning i projekt av kollektiv eller bilateral karaktär. Bolaget anser att den branschrelaterade forskningoch utveckling sorn bedrivs med medel urenergiforskningsprogrammet, dvs. utveckling av lättvattenreaktorers säkerhetm.m. (delprogrammet Lättvattenreaktorer) bör fortsätta i oförminskadomfattning . Övervägande delen av uppdragen har utförtsav bolaget och det är angeläget att den kompetens som eribrdras inom områdettryggas för framtiden. Bolaget äskar 13 milj. kr. för /82 ochanmäler ett totalt medelsbehov om 41 milj. kr. för verksamheten förtreårsperioden. I enlighet med vad som föreslogs i prop. 1979/80;18 har /80-1980/81 ställts sammanlagt 40 milj. kr.till bolagets förfogande för kompetensuppbyggnad och egna utvecklingsinsatster.Bolaget anser att medel av denna typ är nödvändiga om Studsvik skall fungerasom ett företag med kommersiell inriktning. Tillgången till egna medel är också en väsentligförutsättning för att bolaget i störte utsträckning skall kunna gå in i ettdirekt samarbete med industrin. Bolaget förutser ett fortsatt behov av dennatyp av satsningar och hemställer om ägartillskott på 10 milj. kr. Medelsbehovet för kommande treårsperiod anges till totalt30 milj. kr. Bolagets beräkning av anslagsbehov m. m. /82 resp. för treårsperioden /82-1983/84 framgår av följandetabell (milj. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 527 1981/82 1981/82- Drift av forskningsreaktorerna R2 och R2-0 Branschinriktad forskning och utveckling - lättvattenreaktorer m, m. Förelagsrelalerad utveckling 7.0 12,0 13,0 10,0 29,0 39,0 41.0 30,0 har ocksåbegärt medel för basverksamheten vid med 5,1 milj.kr. för /82 och anmält ett medelsbehov för treårsperioden på17,5 milj. kr. Dessa frågor har jag tagit upp i avsnitt 15.2.3.4 och 15.2.3.7. Förslaget fill Ireårsplan förStudsvik har remissbehandlats. Yttrande har avgivits (), naturvetenskapliga forskningsrådet, statensstrålskyddsinstitut (SSI), , statenskärnkraftinspektion (SKI), styrelsen för teknisk utveckling (STU), nämnden förenergiproduktionsforskning (NE), programrådet för radioaktivt avfall (PRAV),delegationen för energiforskning (DFE), AB Asea-.\tom och . Flertalet remissinstanser,däribland DFE, NE och STU, ställer sig posifiva fill ett fortsatt statligtstöd till eftersom bolaget i stor utsträckningproducerar kunskap och forskningsresultat av allmänt intresse och är ennationell resurs av största betydelse på det energitekniska området. Vidarestöder bl.a. AB Asea-Atom, PRAV och bolagetsanslagsbegäran mot bakgrund av dels den roll kärnkraften kommer att ha i denframtida svenska energiförsörjningen , dels de högakrav som kommer att ställas på reaktorsäkerhetsarbetet. STU anser att verksamhetensinriktning bör beskrivas mer distinkt och föreslär att bolagets uppgift skallvara att utveckla ny, förbättrad och anpassad teknologi inom energiområdet.Bolaget skall också kunna engagera sig i framtagning av teknik genom forskningoch utveckling i de fall då den direkta anknytningen till området energiteknikär begränsad men där 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 528 ettengagemang kan visas innebära väsentliga synergieffekter för de inblandadeteknik- eller forskningsområdena. STU anser att bolaget på detta sätt fårmöjligheter att koncentrera sina krafter på centrala delar inomenergiteknikområdet i tider då en sådan kraftsamling är extra angelägen. DFE hävdar aU det föreligger en målkonflikt mellanå ena sidan Studsvik Energitekniks eget ansvar för att långsiktigt planerautvecklingen av personal, utmstning och anläggningar på etl rationellt sättoch å den andra statens önskemål att genomföra ett allsidigt, flexibelt ochdynamiskt energiforskningsprogram. Därför utgår DFE från att betydandestatliga medelsfillskott går till Studsvik utanför energiforskningsprogrammetsram för aU möjliggöra bolagets kompetensutveckling m.m. Även A' framhåller attdet är önskvärt med en klar åtskillnad mellan Studsviks verksamhet ochHuvudprogram Energiforskning och att de beröringspunkter som finns intemotiverar en föreslagen anslagsmässig samhörighet. NE tillstyrker att bolaget tillförs medel för denlöpande kärntekniska verksamheten och betonar att det är väsentligt attStudsviks kärntekniska verksamhet dimensioneras efter en avvägning av bolagetsegna ambitioner mot kärnkraftproducenternas, den utrustningstillverkandeindustrins och tillsynsmyndigheternas anspråk på Studsviks tjänster.Ambitionsnivån för kärnteknisk forskning utöver de sistnämnda intressenternasönskemål bör i första hand komma till uttryck genom en avvägning inom HuvudprogramEnergiforskning. Beträffande divisionen för ny energiteknikvälkomnar STL? kraftfulla satsningar på de angivna energitekniska delområdena,särskilt förgasningsteknik och energilagring. STU anser dock att miljökemi ochmaterialteknik är exempel på sådana områden som inte direkt ingår i begreppetenergiteknik men som kar. antas ge synergieffekter. Om dessa kan anses varaväsentliga måste avgöras i det enskilda fallet. STU anser exempelviskärnenergiteknikens materialproblem oupplösligt förknippade medkärnenergiproblematiken och därför väsentliga. Ambitionen att lägga stor viktvid resultatöverföring samt att ställa kompetens till näringslivets förfogandeanser STU synneriigen lovvärd. SKI, DFE och NE betonar aU driften av Studsviksvetenskapliga bibliotek är en värdefull fillgång för landets energiforskning.NE avser att, liksom hiuills har skett /76, genom uppdragtill Studsvik säkerställa aU inom området ny energiteknik kanfortsätta aU spela den nationella och internationella roll som det har . Vad beträffar posten energirelaterad grundforskningkonstaterar , NE och FOA att i sinanslagsframställning på en del punkter hemställer om högre belopp än vad somtas upp i förslaget i betänkandet (SOU 1980:35) Energi i utveckling (EFUD 81)utan tillräcklig precisering. Beträffande icke-nukleär energitekniskbranschinriktad forskning och utveckling har NE inga erinringar mot att medeldirekt Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 529 ställs till Studsviks förfogande i stället för detnuvarande systemet, där anslaget formellt disponeras av . Beträffandekärnteknisk branschinriktad forskning och utveckling (inkl.lättvattenreaktorer) är Studsviks framställning i direkt konflikt med NE;s ochDFE;s förslag i EFUD 81. NE avstyrker därför att anslag ges på det sätt och medde belopp Studsvik begär. NE har dock inga erinringar mot att övergångsvisvissa medel ställs till förfogande med hänvisning till ansvar för befintligpersonal. Forsknings- och utvecklingsinsatser beträffandelättvattenreaktorer föreslås i EFUD 81 utgå ur energiforskningsprogrammet. SKIoch stöder därför förslaget att Studsvik tilldelasmedel att fortsätta verksamheten och att en rullande långsiktig planeringupprättas i direkt samverkan med berörda parter. Naturvetenskapliga forskningsrådetpåpekar att en fortsatt satsning på säkerhetsområdet bör övervägas, eftersomdet här gäller ett för 12-reaktorsprogrammets genomförande viktigtforskningsområde. Rådet tar dock inte ställning till om denna forskning skallbedrivas inom energiforskningsprogrammet eller i annan ordning. harföreslagit medel för förelagsrelalerad utveckling för kompetensuppbyggnad ochegna utvecklingsinsatser, som anges vara en väsenfiig fömtsättning för attbolaget i större utsträckning skall kunna gå in i ett direkt samarbete medindustrin. NE tillstyrker att ett betydande belopp utgår för detta ändamål.Även ställer sig positivt till detta förslag men anseratt bolaget självt bör generera kapital för dessa ändamål. STU instämmer i bolagets strävandenatt successivt vidareutveckla kompetens mot långsiktiga och tunga projekt somdemonstrafionsanlägg-ningar för införande av ny energiteknik i samhället.Enligt STU är en fömtsättning därvid att Studsvik samfinanserar projekten medannan industri samt i övrigt biträder med sin kompetens som konsult ellerprojektledare etc. för samhällets räkning. Ekonomisk analys av bolagets situation harredovisat vissa närmare beräkningar av kostnaderna vid bl. a. R2-reaktom ochbränslelaboratoriet. Industridepartementet har med anlitande av särskildexpertis dessutom närmare låtit analysera bolagets beräknade ekonomiskasituation för den tid bolagets framställning avser. Des.sa analyser ligger tillgrund för min bedömning i det följande av behovet av statliga medel tillbolaget. 1979/80; 18 (s. 3)konstaterade föredraganden att under desenaste åren successivt hade utvidgat sin verksamhet utanför det kärntekniskaområdet som kärnener-35 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1 Industridepartementet 530 giverksamheteninom bolaget delvis hade fått bedrivas med osäkerhet om den långsikligainriktningen, vilket i sin tur hade inneburit stora påfrestningar för bolaget.Bl. a. mot den bakgrunden tillfördes bolaget för budgetåren 1979/80 och1980/81, utöver de resurser som beräknades för treårsperioden /79-1980/81i prop. 1977/78:110, dels särskilda medel för täckning av beräknatrörelseunderskott m.m. med sammanlagt 55,2 milj. kr., dels ettaktieägartillskott om 36 milj. kr. för att möjliggöra egna utvecklingsinsatserinom bolaget. För sistnämnda ändamål har bolaget därutöver filiförts 4 milj.kr. för projekt inom Huvudprogram Energiforskning. har med sinanslagsframställning för /82 redovisat ett förslag till treårsplanför verksamheten inom bolaget och i anslutning därtill också redogjort förstrategiska analyser som har gjorts inom bolaget med inriktning på verksamhetenunder . Med hänsyn till energiteknikens stora betydelse församhällsutvecklingen anser jag det nödvändigt all vi i kanvidmakthålla en samlad, stark och kompetent utvecklingsresurs inom området.Samtidigt är det väsentligt att verksamhetens inriktning kontinuerligt prövasmot bakgrund av den tekniska och samhälleliga utvecklingen. Jag ansluter migtill bolagets önskan att fortsätta ett systemafiskt arbete att omstruktureraföretaget och att kontinuerligt konsolidera verksamheten genomrationaliseringar och specialisering på områden med behov av kvalificeradkompetens. Denna inriktning har också vunnit remissinstansernas stöd. Bolaget har i sitt förslag till treårsplan tagitupp ä ena sidan behovet av kostnadstäckning för de tunga kärntekniskaresurserna i Studsvik - forskningsreaktorerna, de aktiva laboratorierna,avfallshanteringen och strålskyddsberedskapen - och å andra sidan forsknings-och utvecklingsverksamheten. Flera remissorgan har i likhet med bolagetpåpekat dualiteten mellan ä ena sidan Studsvik Energiteknik AB:sföretagsintressen att bl. a. långsiktigt kunna planera utvecklingen avpersonal, utrustning och anläggningar på ett rationellt sätt och å andra sidanstatens och myndigheternas önskemål atl genomföra ett allsidigt, flexibelt ochdynamiskt energiforskningsprogram. Vid mina överväganden har jag försöktbeakta behovet av intresseavvägning i båda dessa avseenden. 1979/80: 18 framhöll föredraganden (s. 7)att ett bolag av Studsviks karaktär inte kan beräknas uppnå företagsekonomisklönsamhet i gängse bemärkelse utan att de krav som staten i sin egenskap avägare bör ställa på bolaget bör uttryckas dels i termer av bidrag lill dentekniska utvecklingen inom energiområdet, dels i form av att planer och budgetföljs. Av de strategiska analyser som har legat lill grund för bolagets förslagtill treårsplan framgår att bolaget vill se som sin uppgift dels aU motersättning ställa materiella och personella resurser till förfogande för detsvenska kärnkraftprogrammet och det svenska energiforskningsprogrammet, delsalt på eget ansvar med lönsamhetskrav och i samarbete med Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 531 svensk industri bedriva utvecklingsarbete i syfte att fåfram industriellt användbara produkter. Jag kan ansluta mig till dettasynsätt som ett uttryck för en mer nyanserad målsättning för företaget. Den ärockså väl förenlig med de grundläggande krav som angavs i prop. 1979/80: 18.Uppgiften att ställa resurser till förfogande för kärnkraftprogrammet ochenergiforskningsprogrammet förutsätter enligt min mening en nära samverkanmellan bolaget och myndigheter, kraftförelag m. fl. som har behov av och kanta på sig kostnader för dessa resurser. Jag vill i sammanhanget också erinra omföredragandens uttalande i prop. 1979/80; 18 (s. 5) om behovet av en anpassningav bolagets resurser till den beräknade långsiktiga efterfrågesituationen. Det svenska kärnkraftprogrammetstekniska uppbyggnadsfas är snart avslutad och verksamheten är etablerad som endel av det svenska energiförsörjningssystemet. NE och andra remissinstanserhar framhållit att Studsviks kärntekniska verksamhet bör dimensioneras efter enavvägning mellan bolagets egna ambitioner och kärnkraftproducenternas, denutrustningstillverkande industrins och tillsynsmyndigheternas anspråk påStudsviks tjänster. Enligt min uppfattning bör i denna situation de förkärnkraftprogrammet nödvändiga basresurserna inte längre finansieras medstatliga anslag. Driften av R2-reaktorn och vissa andra resurser i Studsvik,främst bränslelaboratoriet, finansieras f.n. till stor del över statsbudgeten.R2-utredningen har funnit att övervägande skäl talar för fortsatt drift avreaktorn och har också föreslagit fortsatta statsanslag fördetta ändamål. Remissorganen har i allt väsentligt instämt i utredningensförslag. Flera remissorgan, särskilt tillsynsmyndigheterna, har därutöverbetonat R2-reaktorns allmänna betydelse för att vidmakthålla en tekniskkompetens, "infrastruktur", inom kärnenergiområdet i . Eftersamråd med chefen för budgetdepartemenlet har jag funnit att kostnader försådana kärntekniska resurser som ertordras för det svenska kommersiellakärnenergiprogrammet bör bäras av kärnkraftprogrammet. Jag kommer attta initiativ till överläggningar med kraftföretagen och tillsynsmyndigheterna idessa frågor för att bl. a. närmare klariägga resursbehovet. I avvaktan härpåär jag nu beredd att ta ställning till frågan om statliga medel förverksamheten i Studsvik endast för / 82. Bolaget har för /82redovisat ett totalt medelsbehov om 56 milj.kr. för drift avforskningsreaktorer, bränslelaboratorium och avfallsanläggningar samt förnationell radiologisk beredskap och vissa lokaliseringsbetingade kostnader. Vadgäller driften av de tunga kärntekniska resurserna har bolaget i kostnadernainräknat även bl. a. ränta på anläggningskapitalet. Mot bakgrund av att staten,som tidigare i allt väsentligt har finansierat anläggningarna, inte ställernågra krav på avkast- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 532 ning från bolagets verksamhet inom detta område, är jaginte beredd att ta hänsyn till dessa kostnader vid min medelsberäkning. Chefen för jordbruksdepartementetkommer att anmäla vissa frågor om beredskapen mot olyckor ikärnkraftverk m. m. mot bakgrund av bl. a. förslag i . I Studsvik bedrivs ett relativt omfattanderadiologiskt arbete som i sig kräver viss beredskapshållning. Frågan om ettvidmakthållande av en nationell beredskapsresurs i Studsvik måste däremotenligt min uppfattning prövas i samband med att statsmakterna lägger fastriktlinjer för den samlade nationella beredskapen inom området. Kostnaderna fören sådan beredskap bör fortsättningsvis bestridas inom beredskapsorganisationensram och jag vill därför inom bidragsanslaget till Studsvik bara övergångsvisberäkna medel härför. Jag har i denna fråga samrätt med chefen förjordbruksdepartementet. Jag beräknar medelsbehovet för denlöpande kärntekniska verksamheten i Studsvik till 50 milj.kr. för budgetåret1981/82. Härutöver beräknar jag för driften av Studsviks bibliotek, som harkaraktär av nationalbiblio-tek inom sitt område, 4 milj.kr. Under denna rubrik har bolagetäskat medel för verksamhet som f. n. finansieras dels inom anslagetEnergiforskning (delprogrammet Lättvattenreaktorer samt programmetEnergirelaterad grundforskning), dels anslaget Bidrag till verksamheten vidStudsvik , dels anslaget Energiteknisk forskning och utvecklingvid , dels anslaget Medelstillskott till , i sistnämnda fall för ägartillskott för nya satsningar. För att Studsvik Energiteknik ABlångsiktigt skall kunna bibehålla kompetens och konkurrenskraft inom sittverksamhetsområde är det enligt min uppfattning nödvändigt att bolagetdisponerar resurser för forsknings- och utvecklingsarbete som kan utnyttjas avbolaget inom ramen för statsmakternas allmänna riktlinjer för bolagetsverksamhet. har under denna rubrik begärt medel delsför energirelaterad grundforskning, dels för branschinriktad forskning ochutveckling, dels för företagsutveckling. Inom ramen för den branschinriktadeverksamheten har bolaget särskilt begärt att medel skall ställas tillförfogande för den verksamhet som har omfattats av delprogrammetLättvattenreaktorer inom energiforskningsprogrammet. Som statsrådet har redovisat (avsnitt 14) bör emellertid frågan om fortsattainsatser i fråga om lättvattenreaktorer prövas av tillsynsmyndigheterna,och samt detföreslagna organet på kärnavfallsområdet, inom ramen för deras avkärnkraflproducenterna finansierade verksamhet. Jag finner dock att bolagetövergångsvis, som bl. a. NE har framhållit, av hänsyn dels till allmännautvecklingsintressen, dels till behovet av kontinuitet i personalplaneringenbör ges möjlighet alt Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 533 under /82 i viss omfattning fullföljapågående arbeten även om tillsynsmyndigheterna inte kan medverka lill fortsattfinansiering. Särskilda aktieägartillskott harunder budgetåren 1979/80 och 1980/81 anvisats för bolagets utveckling. Bolagetframhåller den betydelse sådana medel har för att ge ökad handlingskraft införsnabbt uppkommande situationer. Med hänsyn till att behovet av eventuelltytterligare medelstillskott till bolaget f.n. inte kan överblickas är jag inteberedd att föreslå något sådant tillskott. Jag bedömer däremot att resurser börställas till förfogande för dels grundläggande forsknings- ochutvecklingsarbete av betydelse för bolagets långsiktiga utveckling, delsbolagets utvecklingssamarbete med svensk industri. Som har framgått av mintidigare redovisning har jag även för kommande treårsperiod beräknat vissamedel till under programmet Energirelateradgrundforskning. För forsknings- och utvecklingsarbete under /82beräknar jag därutöver medelsbehovet till 26 milj.kr. Del bör ankomma påregeringen att meddela erforderliga föreskrifter för användningen av dessamedel. Bidraget till Studsvik EnergiteknikAB för /82 skulle i enlighet med vad jag nu har förordat kommaalt uppgå till totalt (50-l-4-l-26)80milj.kr. Kostnader för hantering och lagring av radioaktivt avfalli Studsvik Den kärntekniska verksamheten iStudsvik har under producerat radioaktivt avfall från främstR2-reaktorn och bränslelaboralorierna. Detta avfall har behandlats och lagratsi Studsviks avfallsanläggningar. har vidare sedanlänge tagit emot avfall frän isotopanvändning och förbmkade strålkällor m. m.från högskolor och institutioner samt frän sjukhus och svenska industrier. I en rapport frän SSI "Förslagfill riktlinjer för omhändertagande av radioaktivt avfall" (SSI 1972:019)föreslogs att alla typer av radioaktivt avfall frän .sjukhus,forskningsinstitutioner och industrier skall omhändertas vid en centralavfallsanläggning. Studsvik angavs som det bästa förläggningsalternativet fören sådan anläggning. Medel för att täcka kostnaderna förlångsiktig lagring och framtida slutförvaring har inte reserverats för detavfall som har producerats i Studsviks kärntekniska forskningsverksamhet.Bolaget konstaterar att det inte har haft möjlighet att fondera medel förframtida investeringsbehov. Motsvarande gäller för sådant radioakfivt avfallsom har uppkommit utan samband med kärnkraftprogrammet. Regeringen uppdrog den 14 december1978 ät SKI att till industridepartementet inkomma med en redovisning av dekrav på åtgärder som enligt inspektionen bör ställas enligt atomenergilagen ifräga om bearbetning. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 534 lagring och förvaring av radioaktivt avfall i Studsvik. Isin redovisning konstaterade inspektionen att den nuvarande hanteringen iStudsvik av vissa vätskor och slam är acceptabel. Vidare framhöllinspektionen att bolaget borde ta fram en totalplan för hantering och lagringav det aktiva avfallet. Härvid borde möjligheten att bygga ett underjordslagernoga undersökas. För att bolaget skall kunna planeraoch verkställa de kortsiktiga och långsikfiga åtgärder som har begärts av SKIoch SSI har bolaget påbörjat ett projekt för modernisering avavfallsanläggningarna i Studsvik. har ett mellanlager för låg-och medelaktivt avfall i Studsvik förprojekterats. Den totalaanläggningskostnaden för avfallsanläggningen beräknas till ca 35 milj. kr. SSI framhåller att deavfallsanläggningar som finns i Studsvik är gamla och inte fyller de kravsom ställs på dylika anläggningar, både i fråga om säkerhets- ochstrålskyddsaspekter. Detta gäller även förvaringen av behandlat avfall. SSIkonstaterar därför att det från strålskyddssynpunkt finns ett starktönskemål att den mer långsiktiga förvaringen av radioaktivt avfall vid förbättras. SSI tillstyrker att Studsvik EnergiteknikAB beviljas medel till projektering och byggande av ett bergrum för förvaringav radioakfivt avfall. Institutet förutsätter att bolaget tar fram enplan för den fullständiga hanteringen av radioaktivt avfall inom . Hänsyn bör då tas även till det avfall som uppstår vid ennedläggning av Rl-reaktorn och till hur en mer långsiktig nedläggning avR2-reaktorn kan komma att påverka utformningen och dimensioneringen avavfallsanläggningarna. PRAV rekommenderar att ettförenklat alternativ till den föreslagna avfallsanläggningen utreds tekniskt,tidsmässigt och ekonomiskt innan beslut fattas om utförande och finansiering. PRAV konstaterar att Studsviksavfallsanläggning är avsedd att vara enbart ett mellanlager. Det planeras blitaget 1984. Dess kapacitet måste motsvara den beräknadeavfallsmängden är 1990 med någon marginal för eventuell försening ifärdigställandet av det av kärnkraftföretagen planerade centrala slutlagret förlåg- och medelaktivt kärnkraftavfall, . Uppehållstiden förStudsviksavfallet i det nya lagret blir kortvarig, högst 5 ä . EfterALMA:s färdigställande blir Studsvikslagret huvudsakligen ett buffertlager tillALMA. Detta gör att lagringen bör kunna göras väsentligt billigare men ändåfylla de krav man kan ställa pä säkerhet vid hantering och lagring. SKI framhåller att Studsviksavfallsanläggningar är slitna och i behov av upprustning, att anläggningarnaofta inte motsvarar de krav man numera ställer på anläggningar av motsvarandetyp, att behovet av långtidsförva- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 535