prop · G403125 · 1980-12-31 00:00:00 — Från detta anslagbestrids utgifter för inredning och viss utrustning av byggnader för statlig förvaltningeller annan statlig verksamhet. För planering m.m. av inredning svararhuvudsakligen . 1 statsbudgeten för innevarande budgetär ärunder anslagsrubriken uppfört elt reservationsanslag av 20 milj. kr. Vidbudgetårets ingång fanns en behållning av 1.3 milj. kr. Regeringenhar med slöd av bemyndigande (prop. 1979/ 80: 150 bil. 2, FiU1979/80:40. rskr 1979/80:421) uppdragit ål alt utföra om-och nybyggnader för verkstadslokaler mm. i för geologiskaundersökning. har redovisat förslag lill kostnadsram föranskaffning av inredning till de nya lokalerna. Enligt styrelsens redovisninguppgår den inredda arean till 3 295 nr. varav kontorslokaler 790 nr. laboratorie-och arbetslokaler I 305 m". förrådslokaler 1000 m~ saml restaurang,uppehållsrum m.m. 200 m". Slyrelsen föreslår atl befintlig inredning lill ellnyanskaffningsvärde av . återanvänds i de nya lokalerna. Kostnadernaför erforderlig ny inredning beräknar slyrelsen till 2,2 milj. kr. Med utgångspunkli förslag förordar jag all följande nya kostnadsram förs uppi gällande inredningsplan under detla anslag. Vid beräkningen av kostnadsramenhar jag förutsatt att befintlig inredning kan återanvändas i större omfattningän vad styrelsen föreslagit saml beaktat tidpunkten vid vilken anskaffningen avny inredning kommer atl ske. Inredningsplan (1000-lal kr.) m. m. för SGU Jag förordar vidare all utgifterna för del nu redovisade inredningsprojek-lelfår bestridas av tillgängliga medel under detta reservationsanslag. Jag hemställeratl regeringen föreslär alt 1. bemyndigaregeringen att beslula om anskaffning av inredning för byggnader för slalligförvaltning inom den koslnadsram jag har förordat i del föregående. 2. godkänna vadjag har förordat i del föregäende angående bestridande av utgifterna förinredning av byggnader för statlig förvaltning. Prop.1980/81:125 23 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna1, 2, 3 och 5; statsrådet såvitt avser punkten 4 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /81 såvitt avser verksamhetsområde m. m. [I] A 2. Under denna rubrik har i statsbudgeten /81 anvisats elt reservationsanslag av 21,9 milj. kr. Denutredningsverksamhet som bekostas från anslaget har under budgetåret blivitmera kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten1979. Jag räknar nu med etl yllerligare medelsbehov av 11,6 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Kommittéer m. m. pä tilläggsbudget 111 lillstatsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslag av 11 600000kr. [2] B 77. Bidrag till ett museum på . Någolanslag för detla ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1980/81. På uppdrag äv byggnadskommitté och Stockholmskommunstyrelse har en arbetsgrupp utrett förutsättningarna för all anordna ettmuseum i anslutning lill bevarade historiska lämningar under Riksplan påHelgeandsholmen i . Företrädare för slaten och hardärefter träffat principuppgörelse angående bl. a. ett museum påHelgeandsholmen. Överenskommelsen är preliminär i avvaktan på beslut avbehöriga organ på den statliga och kommunala sidan. Överenskommelsen har följande lydelse i vad den avser etlmuseum pä : Prop.1980/81:125 24 "Staten slår för samtliga kostnader för byggandet aven museidel under Riksplan intill ett belopp av 10 milj. kr. kommunstår för all inredning, framlida drift och utställningsverksamhel samteventuella följdkostnader vad avser Strömparterren. Huruvida ärberedd att avstå frän atl debitera vissa driftkoslnader får avgöras i senareförhandlingar mellan kommunen och . Ovanstående åtaganden byggerpä alt fynden från utgrävningarna på i enlighet med nuvarandepraxis kommer atl överiåtas till . Beslul härom fattas avriksanlikvarieämbelel eller regeringen i enlighet med 13 § lagen omfornminnen." Med hänvisning till vad jag har anfört i del föregåendehemställer jag att regeringen föreslår all lill Bidrag till ett museum på pätilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för /81 anvisa etl reservationsanslagav lOOOOOOO kr. [3] Radio och television begärde vid förra atl regeringenskulle överväga och för redovisa sin syn på behovet av AM-ljudradiosändningarpä mellan- och långvågsbanden och hur della behov i framliden skall fillgodoses(KrU 1979/80:27, rskr 1979/80:247). Frägan har därefter beretts inom , bl.a.av en särskild arbetsgrupp med representanter frän berörda departement. har biträtt gruppen med material och synpunkler. och har i sinaanslagsframställningar inför budgetärel 1981/82 anfört alt det är särskiltangelägel att en ny mellanvågssändare i byggs upp. Av mindre angelägenhelsgradanses en utbyggnad av långvågssändare pä Golland och i nordligaste . 1980/81: 100 (bil. 12 s. 92) anförde jag bl. "Jag delar och Radiosuppfattning. Mellanvågssändaren i har en dubbel uppgift. På dagliddistribueras riksprogrammet i P 1 över sändaren. Härigenom kan riksprogrammelnås av olika lyssnarkategorier som befinner sig ulom FM-sändarnas räckvidd.Delta gäller bl.a. svenskar ombord på båtar i yrkeslrafik eller påfritidsbåtar, svenskar som är bosatta i eller reser i närbelägna delar avEuropa saml nordiska lyssnare. På kvällslid distribueras utlandsprogrammelssändningar över Hörbysändaren. Härigenom kan dessa program nå lyssnare i närliggandedelar av , i vilka områden de mera långlnående kortvågssändarna inte kanlas in. Min bedömning är alt de nu anförda behoven kommer allfinnas kvar även i en framlid. Jag har för avsikt all föreslå regeringen altunder Prop.1980/81:125 25 innevarande återkomma med förslag hur dessa behovskall tillgodoses. Jag beräknar inte nu medel för uppförande av en ny mellanvågssändarepå ". Jag anhåller all nu fä ta upp denna fråga. Hörbysändarenkan förväntas fungera t. o. m. . Därefter är risken stor att sändarensläcks på grund av rörbrist. Jag förordar att sändaren ersätts med en ny mellanvågssändarepå . Arbetet med atl uppföra en sädan sändare bör påbörjasinnevarande är (projekteringsmedel). Genom den nya sändarens placering ochsändningseffekt kommer den dels atl bällre kunna fylla de funktioner somHörby-sändaren har, dels att la över vissa uppgifter som andra AM-sändare nu har. Den nyasändaren på - MV-sändaren - bör uppföras med medel urradiofonden. Denna lösning kommer inte atl innebära all fonden utsätts för likvidilelsmässigasvårigheter eller atl investeringsprogram påverkas menligt.Kapitalkostnader och framtida driftkostnader bör med hänsyn tillutlandsprogrammets sändningar till viss del även belasta del under tredjehuvudtiteln uppförda reservationsanslaget programverksamhetför utlandet. Jag har härvidlag samrått med chefen för . följande tablån visas hur investeringskostnaderna om 17,3 milj. kr. i1981/82 ärs priser fördelar sig /81-1984/85. Avtablån framgåräven utlandsprogrammels andel av kapitalkostnaderna. 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Investerings medel 100000 2 200000 6 300000 6 500 000 2 200000 Utlandsprogram mets andel av kapitalkostnader 50 000 250 000 600000 850 000 Belastning på radiofonden 100000 2 150000 6050000 5 900000 1350000 Utlandsprogrammels andel av kapitalkostnaderna / 82 kan las inom ramen för befinlliga resurser. Fr. o. /86, då sändaren beräknas las i drift, skall driftkostnadernaoch kapitalkostnaderna fördelas mellan utrikes- och utbildningsdepartementenmed utgångspunkt i riksradions resp. utlandsprogrammels dä förväntadeutnyttjande av sändaren. Det är nu inte möjligt att fastställa dennafördelning. Under hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen föreslår alt 1. godkänna de riktlinjer för uppförandet av en ny mellanvågssändaresom jag har förordat i det föregående, 2. för /81av radiofondsmedel tilldelas ytteriigare . Prop.1980/81:125 26 [4] C 20. Bidrag till driften av riksinternatskolor. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ellförslagsanslag av . Från anslaget bestrids kostnader för bidrag lill driftenav Grännaskolan och Humanistiska läroverk och lill inlernatverksamhetknuten lill Siglunaskolan. Mellan staten, Sigtunasliftelsen (stiftelsen) ochSigtunaskolans AB (bolaget) träffades ett avlal angåenderiksinternalskola m.m. i (avtalet återgivet i prop. 1979/80:25 bil. 6).1 avtalet förutsattes att stiftelsen och bolaget gemensamt skulle bilda en nystiftelse (skolstiftelsen) med ändamål atl fr. o. m. driva den skol-och inlernatverksamhet som ankommil på stiftelsen och bolaget. Enligt avtaletskulle slaten - om vissa förulsällningar var uppfyllda beträffande skolstiftelsen- pä vissa villkor träffa ell särskill avtal med skolstiftelsen om riksinternalskolam. m. i för tiden 30 juni 1985. Dåvarande avtalmellan staten och stiftelsen resp. bolaget skulle därvid upphöra atl gälla vidutgången av . Med stöd av bemyndigande (UbU 1979/80:14, rskr1979/ 80:120) har regeringen med visst förbehåll godkäntavtalet av . 1 avvaktan på en lösning av frägan om riksinlernalskoleverksamheleni har regeringen genom beslul förordnat aft sfiftelsenoch bolaget fär driva riksinternalskola resp. inlernatverksamhet även efterden30 . Parterna i avtalet har den 19januari i är eUats om elt tilläggsavtal. Detla avtal bör fogas lill deltaprotokoll som bilaga 6.1. 1 avtalet angavs som en förutsältningför att slaten skulle erbjuda skolstiftelsen att träffa avlal med staten, altstiftelsen och bolaget för skolsliftelsens bildande skulle tillskjuta lillgångari form av mark, byggnader och inventarier m. m. till etl värde av ca 79 milj.kr. För bolagels del angavs i bilaga 2 till avlalel alt bolaget skulletillskjuta tillgångar lill ell värde av , varav ej specificeradefasligheter lill etl värde av . innebär viss ändringi della avseende. Bakgrunden är följande. Det har visalsig atl bolaget för skolsliftelsens bildande inle kunnat tillskjuta all denfasta egendom som avsågs med värdet . Om detla har upprättats enpromemoria som fogats lill tilläggsavtalet . Under vissa förutsättningar kommer bolaget alt totalttillskjuta tillgångar lill eft värde av , varav fasligheler lillett värde av . Prop.1980/81:125 27 Stiftelsenoch bolaget har därvid för skolsliftelsens bildande kommit atl tillskjutatillgångar i form av mark, byggnader och invenlarier m. m. lill elt värde avsammanlagt ca 73 milj. kr. Medhänsyn till omständigheterna bör differensen mellan vad bolaget ursprungligenhade för avsikt atl tillskjuta och vad bolaget faktiskt tillskjuter vid ensamlad bedömning kunna anses ha underordnad belydelse för skolsliftelsensmöjligheter atl bedriva den tilltänkta verksamheten. Sedan Skolsliftelsebildats har slalen och skolsliflelsen träffat avtal om alt skolstiftelsenför tiden 30 juni 1985 skall driva sin internatskolaSigtunaskolan Humanistiska säsom riksinternalskola. Delta avtal börfogas lill della protokoll som bilaga 6.2. 1stort innebär avtalet mellan staten och Skolsliftelse följande. Skolsliflelsenskall driva skol- och inlernatverksamhet som riksinternalskola med ulbildningsom motsvarar läroplanen för gymnasieskolan. Riksinternatskolan får även omfaltaulbildning som motsvarar årskurser 7-9 enligl läroplanen förgrundskolan. Omfattningen av grundskoleundervisningen fastställs avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (punkt 1 avlalel). Förinlernatelever skall finnas sammanlagt minst 200 internatplalser i riksinlernalskolan.Del förutsätts även atl elever intas som exlernalelever (dagelever) (punkt 2avtalet). 1en gemensam protokollsanteckning till avtalet har staten och skolstiftelsenförklarat sig vara överens om att en internationell gymnasieskollinje skallinrättas vid riksinlernalskolan. Parterna har enats om atl fortsätta diskussionenom lidpunkten för införandel och den närmare utformningen av denna linje. Statenskall lämna skolstiftelsen ett lån på 5 milj. kr. (punkt 6 avlalel). Delta lånskall vara ränte- och amorleringsfritt fram till den 1 juli 1985.Lånet skall dock amorteras eller återbetalas under vissa förutsätlningar.För lånet skall ställas säkerhet i form av pantbrev i vissa av skolsliftelsensfasligheter. Skolstiftelsenskall svara för att riksinlernalskolan har erforderliga lokaler ochanläggningar. Till byggnadskostnader för elevhem skall ulgå statsbidrag enligtförordningen (1979:452) om statsbidrag lill vissa elevhem (punkl 8 avlalel). Fördriften av skol- och inlernalverksamheten skall utgä slalsbidrag i denomfattning som följer av gällande slatsbidragsbestämmelser för riksinternalskolorna(punkl 9 avtalet). Dekostnader för riksinternalskolans verksamhet som inte täcks av statsbidrageller ersättning från kommuner skall täckas av skolsliflelsen genomelevavgifter eller på annat säll (punkl 10 avtalet). Riksinlernalskolanskall ledas av skolsliftelsens styrelse (punkl 4 avtalet). I denna har Sigtunakommun räll alt utse en ledamot. Prop.1980/81:125 28 utse tre eller, om kommunen inte utnyttjar sin rätt, fyraledamöter. Staten skall vidare utse en av stiftelsens revisorer. Regeringenhar genom beslul med slöd av lidigarebemyndigande godkänl de två avtalen av . Jag hemställer alt regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag anfört om riksinternalskola m. m. iSigtuna. [5] E 7. Undervisning för invandrare i svenska språket m.m.Pä statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrikanvisats etl förslagsanslag av . Från anslaget bestrids bl.a. koslnaderför grundläggande undervisning i svenska språket med samhällsorientering förvuxna invandrare, vilka är stadigvarande bosatta i landet. Undervisningen sombedrivs som försöksverksamhet, fär omfalla högst 850000 studielimmar /81. A v dessa får användas fillundervisning som ges enligl lagen (1972:650, ändrad 1976:590) om rätl lillledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare och 450000studietimmar får användas för övrig invandrarundervisning. Undervisningen somskall vara kostnadsfri för dellagarna, bedrivs av () isamråd med och statens invandrarverk och anordnas avstudieförbunden. Slalsbidrag utgår lill medsammanlagt . Bidraget är fördelat enliglföljande: . för cirkelle-dararvode, . för materiel, . förlokaler, uppsökande verksamhet och lokal administration saml . SÖ har i skrivelse redovisat allstudieförbunden har överskridit den tilldelade kvoten för övrig undervisning på450000 studietimmar under /80 med 30802 limmar. SÖ hemställer molden bakgrunden dels alt överskridandet av studietimmarna under budgetåret1979/80 fär belasta /81 mol alt antalet studietimmar minskas medmotsvarande antal, dels all regeringen för budgeiårel 1980/81 medger enomfördelning inom den totala kvoten för undervisning av invandrare i svenskaspråket m.m. inom lagbunden undervisning och 450000studietimmar inom övrig undervisning för lagbundenundervisning och för övrig undervisning. har i en särskild skrivelseframhållit all det är angelägel att del fr. o. m. innevarande budgetår sker enomfördelning mellan lagbunden och övrig undervisning i enlighet med SÖ:shemställan. förhandlingsgrupp har i ensärskild skrivelse anmält att en grundförutsättning för atl studieförbunden iframtiden skall Prop.1980/81:125 29 kunna bedriva verksamhet med svenska för invandrare och fålill stånd en uppgörelse med om nya löne- ochanställningsvillkor är atl studieförbunden får full kostnadstäckning för adminislrafion,lokaler, löner och lönebikostnader för verksamheten. har i en särskild skrivelse den 18 december 1980vädjat tili regeringen atl lösa frägan om resurser för svenskundervisningenför invandrare, så att invandrarna ges en reell möjlighet atl få arbete ochmedverka i produktionen. Elt antal skrivelser i övrigl har inkommit i frågan. De förhandlingar, som pågått mellan Folkbildningsförbundetoch om nya löne- och anställningsvillkor förcirkelledare i svenska språket med samhällsorientering för invandrare har nuavslutats. Avtalet innebär bl.a. förbättrade löne- och pensionsvillkor förcirkelledarna. Med hänsyn härtill förordar jag alt den del av statsbidragetsom avser att täcka cirkelledararvodel höjs med . från den 1 juli1980 saml med ytterligare . Den del av statsbidragetsom avser alt läcka kostnaderna för lokaler, lokal administration ochuppsökande verksamhet har utgått med etl belopp av . Stalsbidragel bör fr. o. m. den ulgå med etl väsenlligthögre belopp. Enligl vad jag har inhämtat kräver den lagbundna undervisningenmera resurser för ifrågavarande ändamål än vad den övriga undervisningen gör.Jag föreslär därför en ökning med . för den lagbundna undervisningen perstudietimme. För den övriga undervisningen bör ökningen bli . För lönebikostnader utgår f. n. etl bidrag med . Jag räknar även här med vissa ökningar . För denlagbundna undervisningen räknar jag med en höjning med I kr. och för den övrigaundervisningen med . Bidragshöjningarna för lönebikostnader bör likasåutgå fr. o. m. . Slalsbidragper studietimme till i svenskundervisning förinvandrare bör således utgå med . för både lagbunden och övrigundervisning fr.o.m. samt med . för lagbundenundervisning och . för övrig undervisning fr. o. m. den 1 januari1981. I prop.1978/79:222 om bidrag lill allmänna studiecirklar föreslogs att pätilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /79 skulle anvisas 5,5milj. för ytterligare bidrag lill allmännastudiecirkelverksamhet. Del föreslagna beloppet avsåg atl läcka vissapensionskostnader. Anslaget, som varav engångskaraktär, borde disponeras av ,som hade all fördela medlen till allmänna sludiecirkelverksamhet.Riksdagen hade ingen erinran häremot (UbU 1978/79:46, rskr 1978/79:439).Bidraget har ännu ej Prop.1980/81:125 30 har i en särskildskrivelse bl. a. anhållit att ifrågavarande medel skall få utnyttjas för atttäcka vissa pensionskostnader för såväl ledare i allmänna cirklar som ledare icirklar med svenska med samhällsorientering för invandrare. Jag vill föreslåalt de medel som står lill förfogande för all läckavissa pensionskostnader för ledare i allmänna cirklar jämväl får utnyttjas föratt täcka pensionskostnader för cirkelledare i svenska med samhällsorienteringför invandrare fr. o. m. . 1979/80: 100 bil. 12 s. 618 beräknade jag atl400000 studielimmar skulle användas lill undervisning som ges enligt 1972 årslag och atl skulle användas för övrig undervisning. Jaganförde atl det av mig föreslagna sammanlagda antalet studietimmar skulleutgöra etl tak som inte fick överskridas. Den angivna ramen för undervisningenligt lag borde emellertid vid behov kunna ändras av regeringen.Riksdagen hade ingen erinran häremot (UbU 1979/80: 23, rskr 1979/80: 258). Efterfrågan på den lagbundna undervisningen visar sigemellertid kraftigt undersliga vad som har beräknats för innevarande budgetår.Samtidigt har efterfrågan på övrig undervisning visal sig väsentligt slörre än beräknal.Jag finner det därför vara nödvändigl att en omfördelning av timmar mellanlagbunden och övrig undervisning får ske. Antalet studietimmar i den lagbundnaundervisningen bör minska till 150000 studielimmarmedan antalet studielimmar i den övriga undervisningen får öka från 450000 lill525000 studielimmar. Vid min bedömning av behovel av studietimmar i den övrigaundervisningen har jag därvid tagil hänsyn lill all regeringens beslul den 23december 1980 att bemyndiga alt ökaarbetsmarknadsutbildningens (AMU) omfallning även kan medföra en viss ökning avden svenskundervisning för invandrare som bedrivs som AMU. Den omfördelning avstudietimmar mellan lagbunden och övrig undervisning, som jag nu har föreslagilkommer all medföra ökade koslnader för staten i jämförelse med vad som annarshade blivit fallet. Det ök.ade antalet studietimmar i övrig undervisninginnebär således en reform. Som jag har redogjort för har bildningsförbundenöverskridit den kvot som fastställts för övrig undervisning för budgetåret1979/80 . Från studieförbundens sida har anförts atl dethuvudsakliga skälet till delta har varit de svårigheter man har haft altberäkna hur slor del av undervisningen som skett som AMU. Principen är den altom fyra eller fier av deltagarna i en cirkel har utbildningsbidrag så betraktascirkeln som en AMU-grupp och belastar därmed inte studieförbundens kvot förövrig undervisning. Under ifrågavarande budgetår har del varil särskilt svårtall i förväg kunna avgöra om en grupp skulle komma alt hänföras lill AMU ellerbelasta kvoten för övrig undervisning. Jag delar SÖ:s uppfattning attöverskridandel av limmar varit betingade av för studieförbunden ytterstsvårbemästrade faktorer. Prop.1980/81:125 31 genombeslul låtit vid del gjorda överskridandel bero. De totala kostnadernaunder anslaget för /81 ufifrån det antal studietimmar som beräknatsi prop. 1979/80: 100 bil. 12 och med nu gällande statsbidrag (. ) utgör totalt . Utifråndet antal studielimmar och de nya statsbidragsbelopp, som föreslås beräknaskostnaderna lolalt uppgå lill . Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag har förordat ifråga om höjning av statsbidragsbeloppet till undervisning förinvandrare i svenska språket med samhällsorientering m. m., 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om anlalel studietimmar i lagbunden resp. övrig undervisning i svenskaför invandrare, 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om all använda medel som ställts lill Folkbildningsförbundels förfogandeför vissa pensionskostnader för ledare i allmänna cirklar jämväl förpensionskostnader för cirkelledare i svenska med samhällsorientering för invandrare. Prop.1980/81:125 32 till avtal angående riksinternatskola m. m. iSigtuna Mellan slaten, å ena sidan, samt Sigtunasliftelsen(stiftelsen) och (bolaget), å andra sidan, träffadesden elt avlal angående riksinternalskola m.m. i . 1avtalet förutsattes att stiftelsen och bolaget gemensamt skulle bilda en nystiftelse (skolstiftelsen), som fr.o.m. den skulle överta den skol-och inlernatverksamhet som stiftelsen och bolaget bedrev. Enligl avtalet skullestaten, om den tilltänkta skolstiftelsen bildades och under vissa förulsällningari övrigt, erbjuda skolsliflelsen alt med staten förtiden den Ijuli 1980 - den30 ingå avtal om riksinternalskola på vissa angivna villkor. Dåvarandeavtal mellan slaten och stiftelsen resp. bolaget skulle därvid upphöra attgälla vid utgången av . Med slöd av bemyndigande tprop. 1979/80:25 bil.6, UbU 1979/80:14, rskr 1979/80:120) har regeringen med visstförbehåll godkänt avlalel . Sedan det visalsig all övergång i en skolsliftelses regi inle kunde ske redan den 1 juli 1980har regeringen genom beslul i avvaktan pä en lösning av fråganom riksinternatskoleverksamhet i förordnat att stiftelsen och bolagetäven efter får fortsätla att driva riksinternalskola resp. inlernatverksamhetför elever som anvisas av . 1 avtalet angavs som enförutsättning för atl staten skulle erbjuda skolstiftelsen atl träffa avtal medstålen, att stiftelsen och bolaget för skolsliftelsens bildande skulletillskjuta tillgångar förtecknade i bilagor till avtalet. För bolagets delangavs i bilaga 2 lill avtalet alt bolaget skulle lillskjula tillgängar tillett värde av , varav ej specificerade fasligheter till ell värde av34890000 kr. Det har visat sig all bolaget inle för skolsliftelsensbildande kunnal tillskjuta all den fasla egendom som avsågs med värdet . Om della har upprättats en promemoria som fogas till detlatilläggsavtal som bilaga A. Stiftelsen och bolaget har kommit överensom atl bilda Skolsliftelse. Sliftelseurkunden med därtill hörandebilagor - av vilka framgår stiftelsens och bolagets tillskott - fogas till detlatilläggsavtal som bilaga B. 1980/81:125 33 Molangivna bakgrund, har slaten saml stiftelsen och bolaget enats om följandeändringar i avtalet . Staten skall erbjuda skolstiftelsenalt med staten ingå avlal enligt vad som framgår av det som bilaga C lill detlafilläggsavlal fogade utkastet. Det belopp om 1 milj. kr. somnämns i punkt 2 i avtalet skall erläggas lill stiftelsengenom aft denna, så snart ell vederböriigen godkänt avlal mellan slalen och skolsliftelsenföreligger, av de medel som slaten genom den 28 december 1979har insatt på konto nr 041 162504 hos får lyfta I milj. kr.jämte ränta som hänför sig lill della kapitalbelopp.