prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — När andel i viss egendom har utmätts och tredje mantillhörig andel har dragits in i det exekutiva förfarandet och hela egendomensålts, tillkommer del av köpeskillingen den vars andel har dragits in iförfarandet. Om egendom, som har förvärvats under förbehåll om återtaganderätt,har utmätts och sålts, kan medel behöva redovisas till säljaren. Uppkommeröverskott, skall det tillfalla gäldenären. Även andra situationer kanförekomma. Förevarande kapitel reglerarförfarandet när influtna medel skall tilldelas en eller flera sakägare. Detsynes någol oklart vad som i UL förstås med termen redovisning. I departementsförslagetanvänds termen som en sammanfattande beteckning på de åtgärder som behövervidtas för att utmätningssökanden och andra borgenärer (resp. gäldenären) samtandra eventuella intressenter skall få lyfta de belopp som tillkommer dem. Om merän en sakägare har anspråk på betalning i målet, talas i departementsförslagetom fördelning. Sådan fördelning inbegrips i det mera generella begreppetredovisning. skall vidfördelning av medel i princip endast pröva företrädesordningen mellan olikafordringar. Om t.ex. A och B har anmält olika anspråk och A har tillerkäntsbetalning framför B. har företrädel mellan dem prövats. B har i princip inlemöjlighet att senare få frågan om A:s och B:s ställning prövad i rättegång. Men om A har anmält viss fordranoch C anmäler alt fordringen är hans, skall kronofogdemyndigheten inle avgöradelta mellanhavande. En sådan tvist skall slitas i vanlig rättegång, vare sig inställt sig vid fördelningssammanträde eller inte. Frågan om bättre rättslår alltså öppen för 1980/81:8 13 kap. 675 Om kronofogdemyndigheten trots C;s invändninglåter A få den omstridda fordringens belopp, torde den prejudiciella bedömningsom därigenom har skett inle bli bindande. En särskild fråga är huruvida C iett sådant läge skall vara hänvisad enbart till att vända sig mol gäldenären,om denne allQämt är betalningsskyldig mot honom, eller om C kan själv utkrävabeloppet av den som med orätt har lyft detta. Den senare utvägen bör enligt minmening stå till buds utan stöd av uttrycklig bestämmelse. Annars skulle C varahelt utan rält, om gäldenären inte är betalningsskyldig, och vara alltför illaställd även i andra fall, eftersom krav mot gäldenären som regel är värdelöst. Enligt 153 SUL har gäldenären rältalt inom en månad från det att fördelning har vunnit laga kraft väcka lalanvid domstol om återvinning i fall då betalning har utan hans medgivandetillerkänts borgenär ur egendom som inte var utmätt för dennes fordran ochfordringen inte heller var fastställd genom dom eller utslag. Bestämmelsensaknar motsvarighet i departementsförslaget. Detta utgår från att gäldenären ärbunden av fördelning - och utbetalning i enlighet därmed - om han inleöverklagar fördelningsbeslutet. Det bör i detta sammanhanguppmärksammas att skedd utmätning kan ha kränkt tredje mans rätt. Detförefaller som om man i UL inle har räknat med att tredje man. om det har gåttså långt att utbetalning har skett till borgenär, skulle kunna genom besvärvinna ändring på grund av bättre rätt till den utmätta egendomen.Departementsförslaget utgår däremot från att tredje man är behörig att anförabesvär över såväl utbetalning som formlig fördelning, om han inle eflerföreläggande eller eljest har förlorat sin rätt. Såvitt angår medel som skalltillkomma gäldenären som överskott eller på grund av ägarhypotek är det klartatt tredje mannen måste kunna göra anspråk på medlen. Det har då inte syntsrimligt att avskära honom från den lättillgängliga vägen att få rättelse genombesvär. Vidare måste tredje mannen - om hans rätt anses styrkt - ha sammabefogenhet alt angripa beräkningen av borgenärs fordran som eljest tillkommerägaren. Departementsförslaget skiljer inte mellan dessa fall ulan ger över lagtredje man behörighet att anföra besvär över utbetalning resp. fördelning närdet är av betydelse för honom Qfr 18 kap. 1 8 departementsförslaget). vars rätt har kränktsgenom utmätning, föreslås också under vissa förutsättningar kunna framställaanspråk direkt mol gäldenären resp. borgenär som har fått betalning. Denfrågan regleras i 14 kap. i departementsförslaget. Med anledning av vad enremissinstans har anfört om befogenhet för gäldenären att överklaga fördelningmellan borgenärer villjag framhålla att det enligt min mening är lämpligt attgäldenären kan föra talan mot ett fördelningsbeslut, även om frågan omedelbartgäller endast företrädet mellan olika borgenärer. Beslutet inverkar Ju i vartfall på hur gäldenärens kvarstående skulder fördelar sig. Att sädan befogenhettillkommer gälde- Prop.1980/81:8 13 kap. I § 676 nären följer av 18 kap. 1 8 andra stycket idepartementsförslaget. Där anges att talan mot kronofogdemyndighets beslut fårföras av den som beslutet angår, om det har gått honom emot, saml att sökandeeller svarande får klaga även över att beslut gör intrång i tredje mans rätt. Bestämmelserna i förevarandekapitel överensstämmer i huvudsak med beredningens förslag. Vissa föreskrifteri beredningens förslag saknar dock direkt motsvarighet i departementsförslaget.Detta gäller bl.a. 14 kap. I 8. som endast innehåller all influtna medel skallredovisas enligl vad som sägs i kapitlet saml att kronofogdemyndighetenfördelar medlen, när två eller fiera sakägare finns. Bestämmelserna omfördelningssammanträde i 12 8 och 20 8 andra stycket i beredningens förslag harmed hänsyn till den generella regeln om sådant sammanträde i 4 8 idepartementsförslaget ansetts onödiga. 1 kapitiel har tagits upp en uttryckligbestämmelse angående den avräkningsordnmg som skall tillämpas mellan enfordrans kapitalbelopp och biförpliktelser. På samma sätt som i andra kapitelhar vidare tagits upp en paragraf som reglerar tillämpligheten i allmänna mäl.Kapitelrubriken har jämkats något. Förevarande kapitel gäller även näregendom har sålts exekutivt på begäran av konkursförvaltare. Bestämmelsernaskall däremot i princip inle tillämpas i allmänna mål. Den frågan behandlasnärmare under 21 8. Kapitlet inleds med vissa allmännabestämmelser om redovisning (1-3 88). Därefter ges föreskrifter om fördelning(4-9 88) samt särskilda bestämmelser beträffande registrerat skepp, registreratluftfartyg m.m. och fast egendom (10-12 88). Härefter meddelas bestämmelser omavräkning (13 8). I ett följande avsnitt regleras frågan om utbetalning (14-2088). Slutligen ges vissa särskilda föreskrifter beträffande kapitletstillämpning i allmänna mål (21 8). Allmänna bestämmelser om redovisning 1 8 I paragrafen ges bestämmelser om när redovisning skalläga rum. Bestämmelserna motsvarar 14 kap. 2 8 och delvis 3 8 i beredningensförslag. 1 137 8 1 mom.första meningen UL föreskrivs att. när utmätt lös egendom har sålts ellerpengar eljest har influtit, utmätningsmannen skall och sist inom tvåveckor därefter tillhandahålla borgenären betalning för hans fordran så långtmedlen förslår. Är beloppet ringa och kan antas att ytterligare medel skallinflyta, får dock enligt andra meningen redovisningen anslå under högst tremånader utöver angiven tid. Bestämmelserna är tillämpliga även när fleraborgenärer har gjort anspråk på beialning, om redovisning får ske utan attfördelningssammanträde hålls. Sålunda gäller bl.a. enligt 138 8 att näregendom som är föremål för handpanlrält eller retentionsrätt har sålts,panthavaren eller retinenten skall få betalning efter vad som sägs i 137 8, 1980/81:8 13 kap. I § 677 I 143 8 I mom. UL föreskrivs attnär fastighet har sålts på auktion, sammanträde för fördelning av den kontantaköpeskillingen, behållen avkastning och andra influtna medel skall hållas päden dag som har kungjorts tidigare. Bestämmelsen, som pä grund av hänvisning iSfL och LfL är tillämplig även efter exekutiv försäljning av registrerat skepp,luftfartyg och intecknade reservdelar till luftfartyg, förutsätter samtidigfördelning av medlen. Detta hindrar dock inte all särskild fördelning kankomma i fråga när medel har infiutit först efler del all fördelningssammanträdehar hållits. 1 2 mom. av 143 8 UL anges att om utmätt faslighet har sålts underhand. den kontanta köpeskillingen och andra tillgängliga medel skall fördelas iförsta hand enligt köpevillkoren och i övrigt enligl de grunder som gäller förupprättande av sakägarförteckning. Även den bestämmelsen förutsätter att medlenfördelas tillsammans. Som första stycke i14 kap. 2 8 föreslår beredningen en allmänt hållen föreskrift alt redovisningskall ske . Någon bestämd tidsfrist har beredningen inteansett behövlig. Föreskriften blir enligt beredningen vägledande även när kronofogdemyndighetenskall enligt 11 kap. 6 8. 12 kap. I 8 eller 13 kap. 20 8 beredningsförslagetsätta ut tid för fördelningssammanträde. Sådant sammanträde bör dock såvittangår fast egendom inle sättas ut att hållas innan auktionen kan beräknas havunnit laga kraft. Om kronofogdemyndigheten har uppdragit ät auktionsförelag,fondkommissionär, mäklare eller annan att sälja lös egendom, börkronofogdemyndigheten bestämma inom vilken vederbörande skall redovisatill myndigheten. I ett andra stycke av 2 8 i 14 kap.anges först att medel, som har influtit innan utmätt egendom har sålts när detskall ske, inte behöver redovisas förrän försäljning har ägt rum ellerförfarandet har avbrutits. Det kan enligt beredningen här vara fråga om t.ex.avkastning eller medel som har influtit genom särskild försäljning avtillbehör. I mera komplicerade fall - t.ex. vid utmätning av fast egendom - kannågon separat fördelning av successivt influtna medel inle ske eftersomsakägarförteckning för auktion regelmässigt skall läggas lill grund förfördelningen, såvida inte försäljning har skett under hand. Vidare innehållerberedningsförslaget som andra mening i andra stycket av 2 S att om beloppet avinflutna medel i annat fall är ringa och det kan antas att ytterligare medelskall inflyta, detta får avvaktas. Bestämmelsen är, liksom paragrafen i övrigt,tillämplig i fråga om såväl lös som fast egendom. Inte heller här harberedningen funnit behövligt att bibehålla den nuvarande fristen förredovisning. Enligt beredningen bör i administrativ ordning meddelas vissaanvisningar om tidsfrister enligt vad som synes praktiskt lämpligt. Det ärtydligt att större belopp som skulle kunna betalas ut inte fårhållas inne. Vid bedömning av vad som kan anses vara ringa belopp får visshänsyn las lill vem som är borgenär. För en enskild person kan ett måttligtbelopp ha viss betydelse, medan det för 1980/81:8 13 kap. I § 678 ett storföretag kan vara utan intresse om samma beloppredovisas,eller först någol . Första stycket av 14 kap. 3 § iberedningens förslag innehåller bestämmelser om all behållen avkastning avutmätt egendom, ersättning som har influtit med anledning av misslyckat försökalt sälja egendomen och tillskotl som någon vid försäljning av utmätt egendomhar betalt för att bevara sin rält skall fördelas tillsammans medköpeskillingen när egendomen har sålts. I allmänhet är del inte möjligt allgöra någon separat fördelning av sådana accessoriska belopp, men även om säskulle kunna ske synes det enligt beredningen bättre att avvakta fördelning avden köpeskilling som kommer att inflyta för den utmätta egendomen. Beredningsförslagetgör emellertid undantag för det fäll att annat föreskrivs. Undantag kan sägasfölja bl.a. av 10 kap. 7 8.11 kap. 22 8 saml 13 kap. 16 och 43 88, vilkaföreskriver särskild användning av vissa medel. I andra stycket av 3 8 iberedningens förslag anges att medel som har influtit genom särskildförsäljning av tillbehör lill faslighet skall fördelas medköpeskillingen för fastigheten. kritiserar beredningens förslag att slopa den nuvarandetidsfristen för redovisning. Förbundet anser inte att det finnsnågot sakligt skäl för ändringen och förordar att nuvarande regler behålls,delar däremot beredningens uppfattning alt bestämdtidsfrist för redovisning inle behöver anges i lagen. Beredningens förslagatt den nuvarande tidsfristen för redovisning av influtna medelskall slopas har, med ell undantag, godtagits av remissinstansema. Även Jaganser det lämpligt att fristen får utgå och ersättas med en bestämmelse om attredovisning skall ske . Utöver vad som erhålls vidrealisation av ulmätt egendom kan ibland inflyta även andra medel. vara fråga om belopp som gäldenären frivilligt betalar in elleravkastning av utmätt egendom. När sådana medel inflyter innan utmätt egendomhar sålts, bör det i allmänhet kunna anslå med redovisningen tills försäljninghar ägt rum och även köpeskillingen kan redovisas. Avkastning eller andramedel som inflyter före försäljningen uppgår oftast till mindre belopp ochgemensam redovisning med köpeskillingen torde som regel vara till fördel försåväl borgenären som kronofogdemyndigheten. Även i andra fall bör det kunnaanstå med redovisningen, om influtet belopp är ringa och ytteriigare medel kanantas inflyta i målet. Jag åsyftar bl.a. det fallet att två eller flera objekthar utmätts och endast något har hunnit säljas. Även utmätning av lön ellerliknande förmån avses. Vid löneutmätning bör redovisning som regel ske en gångi månaden. 1 fråga om registrerat skepp,registrerat luftfartyg m.m. och fastighet bör, liksom i gällande rätt, gemensamfördelning av köpeskilling, av- 1980/81: 8 l- ''"P- - 79 kastning och andra liknande medel vara obligatorisk.Föreskrifter härom har i departementsförslaget tagits upp i 10 och 11 88.Beträftände annan egendom behövs däremot enligl min mening, ulöver debestämmelser som jag har förordat i del föregående, inte någon motsvarandeföreskrift. 1 enlighet med det anförda har idepartementsförslaget som första stycke i I 8 tagits upp bestämmelse om attmedel som har influtit till kronofogdemyndigheten i mål om utmätning skallredovisas . Som undantag härifrån föreskrivs i andrastycket att när medel har influtit innan utmalt egendom har sålts, redovisninginte behöver ske förrän försäljning har ägt rum samt att om influtet belopp i annatfall är ringa och det kan antas att ytterligare medel kommer att inflyta imålet, detta får avvaktas. Vid bedömande av vad som kan anses som ringa beloppbör viss hänsyn kunna tas lill vem beloppet skall tillkomma. Bestämmelserna i 10 och 11 88 om gemensamfördelning efter försäljning av fast egendom m.m, innebär för där avsedda fallen skärpning av vad som föreskrivs i andra stycket av förevarande paragraf. 2 8 Paragrafen innehåller bestämmelser angåenderedovisning av ränta pä influtna medel. Den motsvarar 14 kap. 5 8 beredningensförslag. 160 8 I mom. ULinnehåller föreskrift om insättning av influtna medel i bank mol ränta. Räntaningår i de medel som redovisas och fördelas, trots att uttrycklig bestämmelsehärom saknas. I 160 8 2 mom. sägs att räntan på belopp som innestår förborgenärs räkning tillkommer borgenären. Om influtna medelsom har satts in i bank inte är reserverade för viss borgenärs räkning, börenligt beredningen den ränta som upplöper till dess fördelning skall skebehandlas på samma sätt som det insatta beloppet. Detta gäller l.ex. ränta påhandpenning för fast egendom. En sädan regel överensstämmer med sättet förberäkning av anmälda fordringar. Dessa räknas fram t.o.m. den dag dåfördelnings-sammanträde skall äga rum och tas upp med de belopp till vilka dedå beräknas uppgå. Om fördelningssammanträde inte skall hållas, beräknasfordringen i stället per den dag då myndighetens beslut om fördelning meddelas.I enlighet härmed har beredningen som första stycke i paragrafen tagit upp enbestämmelse om att vad som i kapitiel sägs om influtna medel också gäller räntasom har upplupit på sådana medel t.o.m. den i 8 8 angivna fördelningsdagen. I fråga om ränta pä medel sominnestår efter den i 8 S angivna dagen är. framhåller beredningen, läget ettannat. I många fall kan utbetalning inte ske förrän efter fördelning.Borgenär som får vänta på betalning bör ha rätt till den ränta som faktiskt harupplupit på hans fordran frän fördelningsdagen t.o.m. utbetalningsdagen. Vemsom är rält borgenär kan ibland tills vidare vara ovisst, men om t.ex.avsättning har sketl av belopp som Prop.1980/81:8 13 kap. 3 § 680 avser tvistig fordran skall ränta som upplöper efterfördelningsdagen tillkomma den borgenär som slutligen visar sig ha rält tillbeloppet. Beredningen påpekar att på grund avbeslut om inhibition hinder kan möta att verkställa fördelning på avsedd dag.Även dä skall enligt beredningen ränta som upplöper efter den först utsattafördelningsdagen tillkomma de enskilda borgenärerna i förhållande lill vadenvar skulle ha tillagts av influtna medel, om fördelning hade verkställtsnämnda dag. Del nu sagda bör, framhållerberedningen, även tillämpas på fordringar som har bevakats reservationsvis,t.ex. lönekrav och arvode åt konkursförvaltning. Sädana fordringar blir oftabestämda först någon tid efler fördelningsdagen. Borgenären bör då erhålla denbankränta som har upplöpt på insatt belopp, i den mån detta motsvarade hansfordran per fördelningsdagen. Har lönekrav, konkurskostnad e.d. reservationsvisbevakats med högre belopp än som slutligen visar sig skola utgå. skallöverskottet och upplupen ränta därå gå till borgenärer som genom reservationsbevakningenhar blivit nödlidande och i förekommande fall gäldenären. Beträffande här ifrågavarande räntapå belopp som innestår efter fördelningsdagen föreskrivs i andra stycket av 58 i beredningens förslag alt räntan tillkommer den som finnes berättigad tillbeloppet. De nu angivna principerna börenligt beredningen tillämpas även om nägon formlig fördelning inle behövs, dvs.när endast en borgenär finns. 1 den situationen bör ränta på borgenärensfordran i vanlig ordning beräknas t.o.m. den dag då kronofogdemyndighetenbeslutar om utbetalning, varvid myndigheten för betalningen fär använda delstill myndigheten influtna belopp dels bankränta som därefter har upplupit. Omdröjsmål beror av borgenären, t.ex. därför att denne inte företer skuldebrevsom han innehar, upphör dock riinleberäkningen på hans fordran. När beloppundantagsvis avsätts på grund av tvist om bättre rätt till medlen, bör beslutom avsättning räknas lika som betalning. Beredningen har inte ansett behövligtatt meddela någon särskild bestämmelse för dessa fall ulan anser utan vidareklart att reglerna i 5 8 skall tillämpas. Förevarande paragrafi departementsförslaget överensstiimmer med beredningens förslag. Det kanerinras om att någon uttrycklig föreskrift om insättning i bank av influtnamedel inte har tagits upp i departementsförslaget. Bestämmelser i denna sak kanmeddelas av regeringen. 3 8 Paragrafen innehåller föreskrift om ianspråktagande avsäkerhet för handpenning m.m. Den motsvarar 14 kap. 4 8 beredningsförslagel. Har säkerhet förhandpenning ställts hos överexekutor och betalas inte ogulden del avköpeskillingen senast på bestämd dag, skall överexekutor enligt 143 a S I mom.första meningen UL göra bruk av säkerheten, om det behövs för betalning av vadden försumlige köparen 1980/81:8 13 kap. 4 § 681 har all svara för, 1 2 mom, samma paragraf föreskrivs attbestämmelserna i 1 mom. har motsvarande tillämpning när sakägare har lämnatsäkerhet för belopp som skall fördelas med köpeskilling. 14 kap, 4 8 förstastycket beredningsförslaget överensstämmer i sak med 143 a 8 I mom, förstameningen UL, frånsett att överexekutor har ersatts av kronofogdemyndigheten.Andra stycket beredningsförslagel innehåller alt motsvarande gäller när annansakägare än köparen har ställt säkerhet för belopp som skall fördelas. Del är,framhåller beredningen, självfallet att när fråga om försäljning av fastighetförfaller sedan rättighetshavare har ställt säkerhet, denna skall återlämnas,liksom att kontant tillskott som rättighetshavare har lämnat skall betalastillbaka om fastigheten inte säljs. Föredraganden.Departementsförslaget överensstämmer med beredningens förslag. Paragrafenslydelse har emellertid Jämkats något. Beträffande säkerhet förhandpenning vill Jag framhålla att av bestämmelsen följer att säkerheten skalltas i anspråk bara om del visar sig att det behövs för att köparensbetalningsansvar skall fullgöras. Säkerheten skall sålunda inte automatiskt tasi anspråk genast utan först om och i den mån det under förfarandets fortsattagång visar sig behövligt. Om sättet för ianspråktagande av säkerhet finnsföreskrifter i 2 kap. 26 8 i departementsförslaget. 4 8 I denna paragraf ges bestämmelser i vilka fallfördelningssamman-iräde skall hållas och om kallelse lill sammanträdet. Denmotsvarar 14 kap. 6 8 beredningens förslag. /ande rätt. När utmätt lösegendom har sålts under hand skall enligt 141 8 I mom. ULfördelningssammanträde sättas ut om det inle är uppenbart obehövligt,Gäldenären, sökanden och envar annan rättsägare som är känd förutmätningsmannen skall kallas till sammanträdet minst i förväg. Närsärskilda skäl föranleder det, skall lid och plats för sammanträdet kungöras iden eller de ortstidningar som utmätningsmannen bestämmer eller på annatlämpligt sätt. Har lös egendom sålts på auktion skall enligl 141 8 2 mom.fördelningssammanträde sättas ut. om annan än sökanden har gjort anspråk påbetalning enligt 139 8 eller, när det finns flera sökande, någon av dem harpåstått bättre förmånsrätt än utmätningen medför. Till sammanträdet skallgäldenären, sökanden och envar annan känd rättsägare kallas. 11418 3 mom. angesalt fördelningssammanträde enligt I eller 2 mom. skall hållas inom två veckorefter utgången av tid som föreskrivs i 137 8. dvs. som regel senast fyra veckorefter det att försäljning har skett. När fastighet har sålts på auktion,skall enligt 143 8 1 mom. UL fördelningssammanträde hällas på den dag som harkungjorts tidigare. Prop.1980/81:8 13 kap. 4 § 682 8 FfL skall auktionskungörelsen innehålla uppgift omfördelningssammanträde. När faslighet har sålts under hand. skallfördelningssammanträde äga rum (143 8 4 mom. UL).Sammanträdet skall kungöras på lämpligt sätt minst i förväg. Har detexekutiva förfarandet avbrutits utan att fastigheten har sålts, behöver någolnytt kungörande inle ske, om bevakningssammanträde har hållits ochfördelningssammanträdet äger rum på förut kungjord lid (4 mom. tredjemeningen). Har däremot bevakningssammanträde inle hållits eller kanfördelningssammanlräde inle äga rum , måsle särskilt sammanträdesältas ut och kungöras, Bestämmelsema i 143 8 UL har enligt 23 S SfL och 24 8LfL motsvarande tillämpning i fråga om fördelning efter exekutiv försäQning avregistrerat skepp, luftfartyg och inlecknade reservdelar till luftfartyg. Beredningen anseratt de nuvarande bestämmelserna om fördelningssammanträde kan förenklasbetydligt. 1 första stycket av 14 kap, 6 8 har beredningen tagit upp föreskriftatt sammanträde för fördelning av influtna medel skall hållas när det ärföreskrivet eller i annat fall är oklart hur medlen skall fördelas. Attfördelningssammanträde skall vara obligatoriskt efter försäljning avregistrerat skepp, registrerat luftfartyg eller inlecknade reservdelar saml närfast egendom har sålts på auktion följer av 11 kap, 6 8, 12 kap. I 8 och 13kap. 20 8 i beredningens förslag. I övrigt tordefördelningssammanträde i allmänhet böra hållas i de fall då sådant sammanträdenu är obligatoriskt. Detta gäller bl.a. när fast egendom har sålts under handsamt då förfarandet har avbrutits före försäljning av registrerat skepp,registrerat luftfartyg, inlecknade reservdelar eller fast egendom och medelfinns tillgängliga. Även dä kan emellertid förhållandena ibland vara så enklaoch klara att särskilt fördelnings-sammanträde är överflödigt. För tördelningav medel som har flutit in vid försäljning av vanlig lös egendom kan det iblandbehövas sammanträde, om flera borgenärer konkurrerar. Enligl beredningensförslag ankommer det på kronofogdemyndigheten alt. när fördelningssammanträdeinte är obligatoriskt, bedöma om det är oklart hur medlen skall fördelas. Andra stycket i paragrafen innehållerbestämmelser om kungörande av sammanträde som inle har blivit utsatt i sambandmed kungörande av auktion. Bestämmelserna avser närmast fall då det inle ärobligatoriskt att hålla fördelningssammanträde.