prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — Genomundanlag p. g. a. geografiska lokala förhållanden och bibehållande avenfogdedistrikl på sina håll, blir antalel distrikt 65. 1 den nyaorganisationen, som är parlamentariskt förankrad och lorde bli verklighet, lärdet p.g.a. arbetsuppgifternas naturliga fördelning mellan kronofogdarna,uppkomma ell kapaci-lelsulrymme på enskilda mål-sidan på många myndigheter,vilket innebär all en integrering av lagsökning och enskilda mål inle skullekräva den resursökning hos kronofogdemyndighelema, som man befarar. Det nya institutet lagsökning bör således införas efter deriktlinjer som skisseras i mbricerade PM, men det bör handläggas avkronofogdemyndighetema integrerat med de enskilda målen, så att prövning avyrkandena och beslut om verkställighet kan ske i ett sammanhang ochkommunikation med partema skall kunna ske för båda ändamålen (att ge gäldenärendubbelt rådrum innebär i de flesta fall endast, att borgenären får vänta påbetalning och det finns ingen anledning lill alt han skall göradel.) 2.26 Kronofogdemyndighelen i : 1 sitlställningstagande lill ovannämnda förslag vill kronofogdemyndigheten (kfm)inledningsvis framhålla att dagens kronofogdedistrikt avlägsnat sig långl frånvad som rådde inom landsfiskalsdislrikien 1964. Som exempel kan nämnasutbildningen av personalen. Inom alla personalkategorier har kunskapsnivånhöjls. För kronofogdepersonalen krävs jur.kand och tingsmeritering som gmndutbildning.Kronofogdesekreterare och kronoassislenl i befordringsgång bestås ulbildningav hög kvalité. Samtlig personal genomgår dessulom fortlöpande underanställningstiden utbildning inom områden som berör arbetet. Utbildningen medåtföljande delegation frigör bl. a. kronofogdepersonal alltmer för nya arbetsuppgifter.Man kan räkna med att denna utveckling bara är i sin början och all myckelkommer att hända inom förslagsvis en femårsperiod (jämslälldhelsarbelet inomexekutionsväsendet, arbetsorganisation, , etc). Delegationen omfattar bådeexekutivt och administrativt arbele. Dessa förändringar medför allkronofogdemyndighelema bör vara myckel lämpliga som plattform för utbyggnad avsamhällsservice inom rältssektom. I detta sammanhang vill kfm framhålla all kfm i sinegenskap av verkställande organ mer eller mindre automatiskt kommer i direkikontakt med aUmänheten. Detta är en möjlighet som måste tas till vara. Att under ovannämnda betingelser låta antalelkronofogdedistrikt vara vägledande i frågan var den summariska processen ochhandräckningsärendena skaU placeras låter sig inte göra. Man bör i ställetavvakta utvecklingen och försl därefter falla beslul om handläggande organ.Enligt kfms uppfattning lalar mycket till kfms förmån beträffande val av myndighel,vilket belyses i det följande. förfarande med betalningsföreläggandena förlagda tillkfm som lagberedningen föreslagil (SOU 1963:28) borde komma vältill pass på gmnd av den samhällsservice en sådan handläggning skulle föra medsig. Vidare blir den enklare handläggningen myckel rationell - målen upptas ochbereds vid en i stället för två myndigheter. Kostnadema för handläggningenmåsle också bli billigare. Några egentliga skillnader mellan betalningsföreläggandeoch lagsökningsmål i nu berörda hänseenden föreligger inte enligt kfmsuppfattning. De borde därför kunna slås samman till en summariskbetalningsprocess och läggas till kfm. Denna lösning har tidigare förordats avjustitiedepartementet i promemorian Ds Ju 1972: 20 Summariskbetalningsprocess. 1980/81:88 101 Vad beträffar de handräckningsmål som handläggs avöverexekuior anser kfm all den gamla idén om en enkel och billighandläggningsform inte uppfylls om målen kategoriskt flyllas över lilllingsrällerna. Kfm håller med om alt del ligger en hel del i all samla dessaärenden på en hand och all del är en fördel om lingsrälien blir handläggare.Ofta är ärendena sådana att de följs av en domstolsprocess. Men all flytta överäven de allra enklaste ärendena till lingsrälien bör inle ske, utan även betr.dessa ärenden finns samma servicevinsler att hämta som beträffandebelalningsföre-läggandena och lagsökningsmålen. Kfm tänker därvid påhandräckningsärenden som avser återtagande av uthyrd lös egendom. De ligger sånära ålertagningsmålen hos kfm att de bör flyllas lill kfm. harsökanden försl hön sig för hos kfm om ålertagning. Man har därvid måst hänvisasökanden lill överexekuior för alt få en exekulionsurkund, varefter ärendetåterkommit för handläggning. Dessa ärenden innefattar ungefär samma rättsligaprövning som ålertagningsmålen enligl avbelalningslagen och de bör av dellaskäl las upp och avgöras direki av kfm ulan särskild exekulionsurkund.Handläggningen kommer således all sammanfalla med ålertagningsmålen, Kfm anser inle au den judiciella prövningen i förenämndaärenden skulle kunna inverka så all kfms opartiskhet vid den fortsallahandläggningen ifrågasätts. 1 och med all kfm inle kan uppträda som ombud ellerslällföre-irädare för parterna bortfaller detla problem (enskilda mål). Besvärsinstilu-lelkan även ulformas så alt ytterligare säkerhet för opartisk handläggning uppnås. Slutligen vill kfm ta upp en aspekt som i det härsammanhanget inle får glömmas bort. Nämligen all kfm måste få annat arbete änbara indrivningsarbete sä all verk.samheten inte blir för negativ (gäller bådepersonal och allmänhel). Även ur denna synpunkl är del därför angeläget all kfmlillförs ovan behandlade servicebetonade göromål. Vad belräffar besvärsinslans vid den av kfm skisseradelösningen, är kfm av den meningen att klagan över kfms beslul skall föras genombesvär till lingsrälien. Delta synes vara del naturliga alternalivel då delgäller den summariska betalningsprocessen. Denna process övergår vid besvärlill en civilprocess inför domstolen. Även belräffande handräckningsärendenasynes tingsrätten vara mesl lämplig som besvärsinslans. Främst med lanke på alttingsrätten handlägger samtliga övriga förekommande handräckningsmål. Somytterligare skäl kan anföras alt om klagan förs genom besvär till tingsrätten,kommer som regel handläggningen vid domstol all ske på en för gäldenären meranäraliggande ort än vad som skulle bli fallet om hovrällen skulle varabesvärsinslans. 2.27 Kronofogdemyndighelen i : Från organisatorisksynpunkl framstår del av olika skäl som naluriigt och önskvärt, all densummariska belalningsprocessen behålls vid de allmänna domstolarna och attdessa i enlighet med förslagel lill ny lagsökningslag övertager även handräckningsmålen. För en överflyttning av handräckningsmålen lill domstollalar flera skäl. Del viktigaste är au man med denna lösning kan uppnå såvälett snabbt och enkelt förfarande som nödvändiga garantier frånrällssäkerhetssynpunkt ulan slörre ingrepp i den beslående organisationen.Vidare lorde personalförstärkning krävas endasl vid vissa domstolar,företrädesvis i de befolkningsmässigt tre största länen. En överflyttning avhandräckningsmålen lill kronofogdemyndighelema skulle däremot skapa problemsärskill i fråga 1980/81:88 102 om mål som är av kvalificerad art och kräver snabbbehandling. I övrigt skulle samma behov av personalförstärkning göra siggäUande som vid domstol. Ingenting talar heller mol den i promemorian framfördaåsikten, all kronofogdealtemalivet därigenom otvivelaktigt skulle medföra en fördyringför statsverket. Vid sidan av den föreslagna lagregeln au allmän underrättskall handlägga handräckningsmål bör man emellertid med fördel kunnaåstadkomma en särreglering såvitt avser vissa av de handräckningsmål, somöverexekutor f.n. handlägger enligt 191 § utsökningslagen. Här åsyftasuteslutande åtgärder för återtagande av uthyrda saker på gmnd av klarakontraktsbrott. Dylika handräckningsmål förekommer ofta hos överexekutorernaoch gäller främsi presenningar, televisionsapparater saml räkne- ochskrivmaskiner. Sådana återtagningansökningar kan understundom också röra sigom fordon, musikinstmment, slörre verktyg och maskiner av olika slag. För altfrämsi tillgodose kraven på ell enklare, snabbare och billigare förfarandelorde handräckningsmål av denna typ lämpligen handläggas också direkt avkronofogdemyndighet ulan att någon särskild exekulionsurkund försl tillskapassåsom nu är fallet. En given fömtsäUning för all kronofogdemyndighetema - medexekutionsväsendets nuvarande organisation -skall ha kapacitet att handläggahandräckningsmål av denna beskaffenhet är dock att uthyrningen gmndas på ettskriftligt avtal med särskild rätt för uthyraren lill ålertagning, exempelvisvid utebliven betalning. Därvid bör enbart tryckta formulär till hyresavtal fåförekomma (t.ex. av den föredömliga typ som Aktiebolaget i använder vid uthyming av sina presenningar). På så sättundvikes de oklarheter som ej sällan vidlåder hemmalillverkadeavtalskonstmktioner. Kronofogdemyndigheterna får nämligen inle hamna i densilualionen, att de blir nödgade att ägna sin dyrbara lid ål resurskrävande ochonödig skriftväxling mellan partema i form av kompletteringsskrivelser m. m.för alt målen skall komma i sådanl skick, att de över huvud kan avgöras. Vad gäller frågan humvida den summariskabetalningsprocessen skulle kunna handläggas av kronofogdemyndigheterna får ikorthet endasl framhållas all del från principiell synpunkl är olämpligl attöverflytta judiciella ärenden lill exekutionsväsendet. Judiciella uppgifter börnämligen, så långl möjligl är, hållas skilda från de renl verkställande för allbevara allmänhetens förtroende för kronofogdemyndigheternas opartiskhet. Rentkun-skapsmässigl måste dock kronofogdarna anses vara i och för sig kompetentaatt handlägga såväl lagsökningsmål som mål om betalningsföreläggande. En totalomorganisation av exekutionsväsendet är emellertid nödvändig, omkronofogdemyndigheterna över huvud skall lyckas klara de starkt ökadearbetsuppgifter som ett övertagande av den summariska belalningprocesseninnebär. Antalet kronofogdedistrikl skulle försl och främst behöva minskas lilli princip ett distrikt i varje län. Dessa länsdi-slrikt skulle sedantillförsäkras kvalificerad personal i tillräcklig omfattning för handläggningenav de nya arbetsuppgifterna. Det är därför naluriigt, all nuvarande indelningmed enbart en kronofogde i ell slort anlal kronofogdedistrikl förefaller varai hög grad obsolel. 2.28 Hyresrätlsulredningen: Vi tillstyrker förslaget omall handräckningsfrågorna i samband med överexekutorsinstitulionensavskaffande förs över till tingsrätt. Vi förutsätter all detta inte medför enförlängning av handläggningstidema. Prop.1980/81:88 103 2.29 Rättegångsutredningen:Utredningen tillstyrker att hanteringen av den nya summariska processen fårankomma på de allmänna domstolarna. 2.30 : Fråganvilken myndighet som skall handha den summariska betalningsprocessen haraktualiserats av lagstiftaren i olika sammanhang under de senaste decenniema.Frågan är således inte ny. Såsom promemorians historiska avsnitt visar gårövervägandena härvidlag långt tillbaka i tiden och främst traditionella skälmedförde att den lagsökningsprocess - i sina gmnddrag överensstämmande med denalltjämt gällande - varom regler ursprungligen gavs i UL 2 kap., liksom senarehandräckning för fordran lades på exekutiva myndigheier. Uppfattningen omdessa processers övervägande judiciella karaktär var det huvudsakliga skälettill att betalningsprocesserna genom lagsökningslag fördes över tilldomstolarna. När i diskussioner om handläggandemyndighet för den summariska processen - därvid frågan varitkoncentrerad till betalningsprocessen - en överflyttning från domstolar tillkronofogdemyndigheter förordats har, såsom framhålls i promemorian, främstpraktiska skäl åberopats. Bl.a. har, på gmndval av statistiska uppgifter omfrekvensen av bestridande, den slutsatsen dragits, att den summariskabetalningsprocessens mål har större anknytning till exekutionen än till denvanliga civilprocessen. Den principiella aspekten, nämligen den summariskaprocessens huvudsakligen judiciella stmktur, har, såsom också framhållits,fåll träda i bakgrunden. 1nu framlagt förslag innebärande alt den summariska processen -utvidgad till attomfatta även den på överexekutor ankommande summariska handräckningsprocessenm. - skall vara förlagd till domstol har den nämnda principiella aspektenfått en mer framträdande plats. anser detta vara riktigt. Detför valet av handläggande myndighet i första hand avgörande bör enligtförbundel vara uppgifternas art. Därvidlag har ingen väsentlig ändring inträttsedan den tid då den summariska betalningsprocessens huvudsakligen judiciellakaraktär ansågs motivera en överflyttning till domstolarna. I förhållandehärtill träder enligt förbundets mening i bakgmnden de tidigare betonadeprakliska synpunkler som kunde tala för all processen förlades tillkronofogdemyndigheterna. Frågan om en förläggning till dessa myndigheter hardessulom kommit i annat läge, sedan tanken på tidigare föreslagen radikalomorganisation av exekutionsväsendet förfallit. En ytterligare bekräftelse påde ändrade förutsättningama utgör kronofogdemyndighetsutredningens nyligenframlagda förslag. Redanden summariska process, som hitlills vilat på domstolarna, är således enliglförbundets mening till strukturen sådan att processen även bör varaen domstolsuppgift. Förbundet vill här betona, att -såsom ock antyds ipromemorian - målen i den summariska betalningsprocessen ingalunda alltid ärav den okomplicerade natur som relationen mellan antalet obestridda ochbestridda ansökningar låter antaga. Fastmer erbjuder målen inle sällankomplikationer av olika slag ävensom svårbedömda rättsliga spörsmål. Förbundetvill instämma i vad som sägs om vårdel för notarieutbildningen av att målen omlagsökning och betalningsföreläggande handläggs vid tingsrätt.Utbildningsvärdet härvidlag får förutsättas komma att närmare övervägas underden nu aktuella notarieutredningen. Altden summariska processen nu föreslås omfatta uppgifter, som inte tidigare vilatpå domstolama, är en omständighet, som i ej ringa mån 1980/81:88 104 påverkar frågan om valet av handläggande myndighel.Förbundet anser att även dessa nya uppgifter till sin art är sådana atthandläggningen naturligen och företrädesvis bör ankomma på domstolama. 2.31 : Samfundetdelar den i promemorian framförda uppfattningen att handläggningen av mål omlagsökning och betalningsföreläggande även i fortsättningen skall ligga kvarhos domstol. Från rällssäkerhetssynpunkt bör del inte ifrågakomma att slopa denjudiciella prövningen enligt ett fidigare framlagt förslag. Samfundet har inteheller någol alt erinra mol alt handräckningsmålen vid överexekutors avskaffandeöverförs lill allmän domstol. 2.32 har tidigare stött tanken att den summariska belalningsprocessenskulle hell eller delvis överflyttas till kronofogdemyndighetema.Bankföreningen anser alltjämt att goda skäl kan anföras för denna tanke.Emellertid uttalar promemorian att sådan överflyttning sannolikt skullemedföra ökade kostnader för staten. Detta synes vara huvudskälet till att enliglförslaget tingsrätt skall förbli forum. utgår ifrån attantagandel om kostnadsökningar för staten vid en överflyttning av denna processtill kronofogdemyndigheterna är befogat och vill därför inte så längekostnadsskäl gäller motsätta sig förslaget att den summariska processen förblirhos tingsrätlema. Den nuvarande ordningen därvidlag har inte några avgörandenackdelar. 2.33 finner det - - - riktigt, mot bakgrunden av de principiella,praktiska och kostnadstekniska skäl som anföres i promemorian, att densummariska processen förlägges till allmän domsiol och icke, såsom tidigarediskuterats, till kronofogdemyndighet. 2.34 föreningsbankers förbund:Ulan tvekan skulle vissa rationaliseringsvinster kunna uppnås om lagsöknings-och betalningsföreläggandemål överfördes till kronofogdemyndighelema. Ensammanföring på en hand av den judiciella och exekutiva handläggningen avfordringsmålen reser emellertid också invändningar av principiell natur.Då dentidigare diskuterade omorganisationen av kronofogdemyndigheterna nu inte längresynes komma till stånd vill förbundet därför fillstyrka att lagsöknings- ochbetalningsföreläggandemålen även i fortsättningen handläggs av tingsrätterna.Förbundet har ingen erinran mot att sådana handräckningsmål som f.n. handläggsav överexekutor enligt 191 och 192 §§ utsökningslagen, överflyttas tilltingsrätterna. 2.35 Sverigesstadshypotekskassa: Enligt styrelsens mening har i promemorian lagts framövertygande skäl för att handläggningen skall ske hos domstolarna. 2.36 Finansieringsföretagens förening:På i betänkandet anförda skäl och utgångspunkter (s. 65 fO har föreningen ingainvändningar mot att den summariska betalningsprocessen behålls vid domstolarnaoch att dessa övertar handräckningsmålen. 2.37 : Ivad avser frågan vid vilken myndighet handläggning av summarisk process skallske kan förbundel lill 1980/81:88 105 en början konstatera att del nu framlagda förslagetinnebär ell övergivande av den lidigare från jusliliedeparlementel framfördatanken all den summariska belalningsprocessen hell eller delvis skulleöverflyitas lill kronofogdemyndigheterna. Såsom skäl för att frångå dentidigare inställningen, sådan den kom lill uttryck i bl.a.jusliliedepartemenlels promemoria 1972: 20. anförs nu administrativa,ekonomiska och principiella betänkligheter inför att föra över handläggningenav den summariska prt)cessen till kronofogdemyndigheterna. Förbundel kan islort instämma i vad som anförs från . Redan detförhållande all ett överförande av den summariska betalningsprocessen lillkronofogdemyndigheterna skulle medföra kostnadsökningar för staten lorde varaskäl nog att avstå från en sådan förändring. Emellertid kan inle heller bortsesfrån de principiella aspekterna på frågan. Således kan med fog hävdas all detur näringslivets och den rältssökande allmänhetens synvinkel sannolikl framstårsom rimligast all vända sig till domstol, inte lill exekuliv myndighel, för attföra sådan fullgörelsetalan varom här är fråga. Någon avgörande praktiskolägenhet med att dels behöva vända sig lill domstol för att erhållaexekutionstitel och dels därefter lill exekuliv myndighel för verkställelsentorde inle föreliggga. Som framhålls i promemorian skulle även en handläggninghos kronofogdemyndighet av ifrågavarande ärenden med nödvändighet varauppdelad i ell judicieUt och ett exekuiivi förfarande. Förbundel kan såledeslillslyrka den framlagda promemorian i denna del. 2.38----------------------------------------------------------- : I förslaget har diskuterats möjlighelen att överföra mål om lagsökning ochbetalningsföreläggande till kronofogdemyndighelen, varigenom vissarationaliseringsvinster skulle uppkomma för borgenärerna genom att både detjudiciella och del exekuliva ledet samlas hos en myndighel. Enligl förbundetsmening är en sådan reform olämplig. Personalen vid landelskronofogdemyndigheter skulle behöva omskolas för hell nya uppgifter,beträffande vilka en ingående sakkunskap nu finnes hos de allmänna domstolama.En sådan reform skulle också minska allmänhetens förtroende för myndigheien ochstrida mot den allmänna principen i svenskl rättsväsende att hålla isärjudiciella och verkställande uppgifler. Del synes också vara olämpligt allöverflytta handräckningsmålen enligt 191 och 192 §§ utsökningslagen tillkronofogdemyndigheten, då dessa mål ofta kräver särskilda juridiska kunskaper.Däremol har förbundet inte någol att invända mol all, då överexekuior i enframlid avskaffas, handräckningsmälen överföras lill allmän domstol. 2.39 har liksom tidigare den uppfallningen att judiciella uppgifter intebör läggas på verkställande organ. förslag att föra över vissalagsöknings- och handräckningsärenden till kronofogdemyndighelen kan nu avandra skäl inle komma i fråga. Det nu föreliggande förslaget att låta dessaärenden prövas av domstol vill förbundet ge sin fulla anslutning. Den nuvarandeordningen vid överexekutors prövning av vräkningsansökningar innebär allprövning vid domstol ändå får ske om del inle anses uppenbart all hyresgästenär skyldig alt avflytta. 2.40 : Utredningen föreslår atthandräckningsmål skall överföras från överexekuior till domstol. kanacceptera denna princip dock under förutsättning att ändringen inle medförföriängda handläggningslider. Med nu gällande ordning har handläggningenibland tagit så lång lid 1980/81:88 106 som innan ulslag erhållits. Delta är enliglSABO oacceptabelt. 2.41 SACOISR: Efler all ha noga vägt för- ochnackdelar med olika alternativ har centralorganisationen kommil till den uppfattningen all kronofogdemyndighet är den lämpligaste myndigheten all handlägga den summariska betalningsprocessen, dvs. motsvarigheten lill de nuvarande instituten lagsökning och betalningsforeläggande. 1 fråga om handräck ningsmålen anser /SR övervägande skäl talar för att dessa såsom föreslagils handläggs av tingsrätt. /SR utgår därifrån att överexeku torsinstitutionen skall avskaffas. I fråga om handräckningsmålen finns grupper av merarättsligt invecklade mål, där bestridanden är vanliga. /SR syftar härvidpå vägt vis-ler, handräckning för bortförande av byggnad samt tvister mellanjordägare och arrendator. Med hänsyn härtill och de vittgående konsekvensersom vid verkslällighel av dylika handräckningsbeslut kan få för den enskilde,anser centralorganisationen att domstol är lämpligaste forum för handräckningsmålen.Eftersom dessa mål inte heller är särskilt frekventa blir rationaliseringseffektenvid örverförandet till kronofogdemyndighet av dessa mål knappast mätbar. 2.42 : Föreningen villför sin del framhålla viklen av alt rättsordningen tillhandahåller ett väl fungerande summariskt processförfarande. Därvid slår i förgrunden ett behov att till låga process kostnader få till stånd en snabb och enkel handläggning. Av vikl är emel lertid att ett summariskl förfarande ej gör avkall på rimliga rättssäkerhets krav. - Såvitt gäller den summariska betalningsprocessen anförs i prome bärande sakskäl för att organisatoriskt behålla domstol som hand läggande myndighel. Föreningen delar uppfattningen att en sådan ordning är att föredra framför en handläggning hos exekuliv myndighet. Principiellt är det också en fördel om judiciella och verkställande uppgifter hålls klart åtskilda. - Vad gäller handräckningsmålen föreslås i promemorian att dessa överförs till allmän domstol i händelse av överexekutors avskaffan de. Föreningen har ej något att erinra häremot. Detta innebär dock ingel ställningstagande till del förslag som i annat sammanhang framförts att överexekutor skall avskaffas. 3 Enhetlig summarisk process 3.1 : Domstolsverketansluter sig till förslaget i promemorian att de nuvarande summariskaprocesserna lagsökning, betalningsföreläggande och handräckning enligt 191 och192 §§ UL ersätts med en enhetlig summarisk process kallad lagsökning.Härigenom åstadkommes inle oväsentliga förenklingar såväl för den rältssökandeallmänheten som för domstolarna. 3.2 Datainspektionen: Handräckning föravhysning m. m. är av annan karaktär än den summariska betalningsprocessen.Syftet med en begäran om avhysning eller om återställande av besittning kaninte typiskt sett anses vara att få betalt för en fordran. Praktiskt fungeraremellertid ofta hot om t. ex. avhysning som ett effektivt påtryckningsmedel föratt få Prop.1980/81:88 107 betalt,kanske t. o. m. effektivare än ell hot om lagsökning ellerbetalnings-föreläggande. Datainspektionen har haft alt la ställning till dennafråga vid tolkningen av 6§ inkassolagen (1974: 182), som stadgar aU rätisligåtgärd med anledning av fordran inte får vidtas förrän gäldenären tillställtskrav som avses i lagens 5 §. Enligt inspektionens uppfattning avses här med"rätislig åtgärd" även ansökan om avhysning o.d. Sambandet härvidlagmarkeras om lagsökning för fordran och för avhysning m. m. sammanförs fill enlag.