prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — kan enliglkommittén antas vara en orsak lill den rådande oenhelligheten i bidragsgivningenoch särskilt då i tillämpningen av bidragsreglerna. För alt uppnå en förenkling av den specialdestineradestatsbidragsgivningen och bidragssystemen anser kommiltén alt det är möjligtalt gå fram på olika vägar. Sålunda kan enligt kommittén denprestationsrelaterade bidragsgivningen ökas. En annan möjlighet som nämns äratt avveckla anläggningsbidrag när driftbidrag utgår. Delta skulle kunna skegenom alt del fill driftbidraget läggs ett belopp för en periodiseradanläggnings- eller lokalkostnad. Vidare bör enligt kommittén bidragsunderlagelför vissa kostnadsrelaterade bidrag, t. ex. för äldrevård, nyklerhetsvård ochviss övrig socialvård göras lättare att ta fram, precisera och redovisa.Slutligen anser kommittén att vissa kostnadsuppgifter, specifikationer ochliknande uppgifter bör kunna begränsas. De bidragsförfattningar som meddelas av regeringen kanenligt kommittén i och för sig inle sägas vara onödigt styrande. För altåstadkomma en minskad slallig styrning lorde det enligt kommiltén blinödvändigt all förändra bidragssystemen, dvs. bidragskonstruklionerna och detillämpningsföreskrifter som utfärdas av de bidragsbeviljande myndigheterna.Även handläggningsrutinerna hos de bidragsbeviljande myndigheterna kan enliglkommiltén behöva ses över och förenklas. I vissa fall anses dessa ruiineralltför omständliga och leda lill en utdragen ärendebehandling. Detta i sin turhindrar kommunerna att i rätt tid komma igång med tilltänkta byggnads- ochanläggningsarbeten liksom med annan planerad verksamhei. Kommittén föreslår mot denna bakgrund att regeringen i deårliga budgetanvisningarna ger de anslagsbeviljande myndigheterna i uppdrag atti samband med deras arbete med anslagsframställningar avseende statsbidrag seöver statsbidragsförfaltningar, tillämpningsföreskrifter och anvisningar isyfle alt åstadkomma förenklingar såväl för kommunerna och landstingskommunernasom för myndigheterna själva. Myndigheternas översynsarbete bör enligtkommittén ske i samråd med företrädare för kommunerna och Prop.1980/81:80 30 Enligt kommitténs uppfattning börvissa statsbidrag omgående övervägas av resp. myndigheter. - vårdanstalteroch inackorderings/behandlingshem för alkoholmissbrukare Kommittén fäster i sammanhangetuppmärksamhelen på ett problem med den statliga bidragsgivningen somsammanhänger med den kommunala budgetprocessen. En grundprincip för denekonomiska förvaltningen i kommunerna och landstingskommunerna är all budgetenmåsle balanseras, dvs. budgeten skall redovisa hur de planerade utgifternaskall läckas. Enligl 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen skall budgeten förnästkommande kalenderår normall fastställas av kommunfullmäktige resp.landstinget före november månads utgång. Flera kommuner och landstingskommunerhar till kommittén uttalat alt det är mycket svårt all vid denna lidpunktöverblicka storleken av de statsbidrag som kommer all inflyta under det år sombudgeten avser. Detla torde delvis sammanhänga med att förändringar i denstatliga bidragsgivningen ofta sker under löpande kalenderår, t. ex. ianslutning till att en ny statlig budgetperiod inträder . En annan synpunkl som kommiltén förfram är alt kommunerna och landstingskommunerna ofta råkar ilikvidiletssvårigheler på grund av all vissa slatsbidragskonstmklioner inlemedger alt förskolt utbetalas eller att förskott utgår med alllför låga belopp.Kommiltén har inle ansett del vara sin uppgift att närmare överväga dessafrågor. säll all angripa frågorna kan dock enligl kommittén vara att ensärskild arbetsgrupp filisätts med företrädare för kommundepartementet,budgetdepartementel och de båda kommunförbunden. En sådan arbetsgrupp skulle hatill uppgifi alt kartlägga problemen och överväga möjligheterna lillförändringar. Arbetsgruppen skulle även kunna överväga förändringar iförfarandet för rekvisition och utbetalning av statsbidrag. Det stora flerlalel av deremissinslanser som behandlar kommitténs rekommendationer om hur formerna förbidragsgivningen bör förenklas instämmer i vad kommiltén har anfört. Ävenförslagen att myndigheterna ges i uppdrag alt se över bidragsbeslämmelserna ochall en arbetsgrupp 1980/81:80 31 tillsälts med uppgifi all överväga frågan om utbetalningav förskolt av statsbidrag m. m. tillstyrks eller lämnas ulan erinran avremissinstanserna. När det gäller kommitténs synpunkler och förslag avseendevissa enskilda statsbidrag är remissopinionen delad. För egen del vill jag anföra följande. Del är enligt min inening angeläget all fortlöpandeomprövningar görs av den statliga bidragsgivningen lill kommunerna ochlandstingskommunerna. 1 proposilion 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. föreslås olika förändringar av statsbidragen.Regeringen planerar också att förelägga vissaförslag som gäller de kommunalekonomiska frågorna. Jag har efler samråd medchefen för budgetdepartementel funnit all överväganden om statsbidragsgivningentill den kommunala sektorn bör anslå till della tillfälle. Det blir därigenommöjligt all behandla den kominunala ekonomin i ell sammanhang. När del gällerfrågan om besparingar som hör samman med förenklingar i administrativa ruiinerm. m. rörande slalsbidragsanslag har myndigheterna ålagts att redovisa sådana isina anslagsframställningar avseende /82. Myndigheterna skallockså belysa om statsbidragen ger de resullal som stalsmaklerna åsyftar. Detär enligl min mening väsentligt alt ell översynsarbele med denna inriktningbedrivs. I likhet med kommittén och remissinstanserna anser jag all yllerligareårgärder är motiverade. Jag ser därför positivt på slalskontrollkommitténsförslag att ge myndigheterna i uppdrag att i samband med deras arbele medanslagsframställningarna se över slalsbi-dragsförfallningar,tillämpningsföreskrifter och allmänna råd i syfle alt åstadkomma förenklingaroch besparingar. Enligt vad jag inhämtat kommer chefen för budgetdeparlemenlelall föreslå regeringen att ge myndigheterna ell sådant uppdrag. 2.2.4 Statsbidragsberättigade kommunala arbeien revisorer har granskatdet sätt på vilket statliga bidrag lill kommunala investeringar har uinyltjals.Särskild hänsyn har därvid lagits lill effektivitet och kostnader. Resultatetav granskningen har sammanfattats i en granskningspromemoria (4/1977).Promemorian har remissbehandlats. Den har därefter tillsammans med kopior avremissvaren överlämnats till regeringen med hemslällan om all de synpunkler somförs fram i promemorian beaktas i slalskonlrollkommilléns arbele. Regeringenöverlämnade ärendet till kommittén. I granskningspromemorian redovisade undersökningaromkommunernas val av regiform (entreprenad eller egen regi) och upphandling lyderpå alt del i många kommuner har förekommit brisler i del underlag som legallill grund för beslut i dessa frågor. Enligt en av de vid granskningenåberopade undersökningarna har systematiska beräkningar av koslnaderna förplane- Prop.1980/81:80 32 rade projekl saknats i mer ån 40 proceni av de undersöktakommunerna. Mot den bakgmnden har del ipromemorian framhållits som angelägel all kommunernas beslutsunderlagförbällras och all de tillämpade systemen för kalkyler ses över. Syflel därmedskulle vara all få fram ell säkrare underlag för kommunernas beslul om regiformoch mera enhetliga och ralionella metoder för redovisning och kontroll vidbyggnads- och anläggningsarbeten. Revisorerna anser all del vore värdefullt omallmanna riktlinjer för valet mellan olika regiformer utarbetades i syfte alleliminera olikheter i konkurrenshänseende mellan regiformerna. Dessa riktlinjerborde innefatta vissa allmänna rekommendationer om kalkylunderlag. Stalskonlrollkommillén framhålleralt statens bidragsgivning till kommunala byggnads- och anläggningsarbetenförändras ständigt. Sålunda har bidragsgivningen för vissa ändamål avvecklats.Della gäller t. ex. i fråga om bidragen för barnstugor. För andra ändamål såsomför skyddade verksläder är avvecklingen förestående eller har avvecklingaktualiserats. För vägbyggande m. m. är bidragsgivningen under utredning. Enligt kommitténs inening ärstalsbidragsgivningens omfattning inte på något sätt avgörande för desynpunkler som riksdagsrevisorerna framför. De brisler rörandebeslutsunderlaget m. m. som enligt revisorerna finns när del gäller kommunernashandläggning av slaisbidragsberälligade byggnads- och anläggningsarbeten måsleenligt kommiltén antas föreligga vid handläggningen av alla andra kommunalabyggnads- och anläggningsarbeten. Sett ur hela samhällets iniresse bör enliglkommitténs uppfallning förekommande brister i ärendenas handläggning avhjälpasoavsell om arbelena är bidragsberättigade eller ej. Kommittén anser del vidarelänkbart all förbättringar kan göras också hos statliga myndigheter. Kommittén framhåller att det redannu på olika håll finns betydande kunskaper och erfarenheler om byggnaders ochanläggningars funktions- och byggnadslekniska utformning saml utarbetade kalkyl-och redovisningssystem m. m. Bättre spridda och därmed vidare tillämpade ochutnyttjade bör dessa kunskaper kunna medverka lill en förbättring avförhållandena i de avseenden som revisorerna har aktualiserat. Forsknings- ochulvecklingsarbelet inom områdel kan också förväntas fortsätta. En båttrespridning av kunskaper och erfarenheter bör enligl kommittén kunna ske genombl. a. fortbildning av personal. Kommittén föreslår att regeringenger statens råd för byggnadsforskning i uppdrag all i samråd med ,och representanter för kommunerna och landstingskommunernautarbeta underlag för fortbildning när det gäller bl. a. kostnadskalkyleringoch kostnadsredovisning av byggnads- och anläggningsarbeten. Genom forlbildningsålgärder bör manenligt kommitténs mening kunna uppnå en från samhällets synpunkltillfredsställande ordning i de avseenden som riksdagsrevisorerna har påtalat.Att slälla krav på särskilda syslem för 1980/81:80 33 kostnadskalkyleringoch kostnadsredovisning liksom andra formella krav rörande handläggningen avbidragsberättigade byggnads- och anläggningsarbeten finner kommittén direktolämpligt. Sådana krav skulle enligt kommittén komma att gälla en mycketbegränsad del av de kommunala byggnads- och anläggningsobjekten. Kommitténs förslag tillstyrks av nästan samtligaremissinstanser som har yttrat sig om förslagel. Bland dessa remissinstanser ärplanverket, länsstyrelserna i och , Kristianstadsläns landsfingskommun, , , och kommuner,, , och . anser i likhet med kommiltén att det ärolämpligt alt ställa krav på särskilda system för kostnadskalkylering ochredovisning liksom andra formella krav rörande handläggningen avbidragsberättigade arbeten. instämmer i attdet inle är meningsfullt att endast förbättra beslutsunderiaget vidhandläggning av statsbidragsberättigade kommunala byggnads- ochanläggningsarbeten. Det är enligt förbundet av intresse att beslutsunderlaget idenna typ av ärenden är rikfigt, även om arbetena inte ärstatsbidragsberättigade. En mera krifisk inställning till förslaget intas avriksrevisionsverket (RRV). Verket delar i princip kommitténs uppfattning att dehandlingar och kostnadsberäkningar som ligger till grund för kommunens beslutockså bör ligga till grund för ansökan om statsbidrag. anser RRV attdet är angelägel att förbättra kommunernas beslutsunderlag, t. ex. vad avserkalkylering och kostnadsredovisning i byggnads- och anläggningsverksamhet.Vidare bör enligt RRV:s uppfattning så långt möjligt likartade krav ställasoavsett huvudmannaskap för statsbidragsberättigad resp. direkt stalsfinansieradverksamhei. Enligt RRV:s uppfattning är det därför angeläget att enhetligariktlinjer ges för kalkyl- och kostnadsredovisningen vid anläggnings- ochbyggnadsverksamhet som komplement lill den ulbildning som kommiltén föreslår.Framförallt mindre kommuner och statliga myndigheter med Htenanläggningsverksamhet skulle med stöd av riktlinjerna kunna utveckla sinasystem för kalkyl- och kostnadsredovisning. Riktlinjer underlättar också förmindre förelag i deras arbele med offerter. Föregen del vill jag anföra följande. Mot bakgrund av de omständigheter som anges iriksdagens revisorers granskningspromemoria måste det anses vara av betydandeintresse såväl för staten och dess olika handläggande myndigheter som förkommunerna och landstingskommunerna alt handläggningen av byggnads- ochanläggningsarbeten förbättras. Av remissyttrandena över revisorernasgranskningspromemoria framgår bl. a. all man inom kommunförbunden har påbörjatarbete med att åstadkomma ett bättre syslem för att kalkylera byggnads- och Prop.1980/81:80 34 för byggnadsforskningbedriver ett omfatiande forskningsarbete med anknytning till de avrevisorerna aklualiserade spörsmålen. Rådet sprider också på olika säll dekunskaper och resultat som vinns genom forskningsarbetet. Vidare torde delredan nu finnas lillfredsslällande system för kostnadskalkyler, redovisning avbeslutsunderlag m. m. Sådant malerial bör kunna hämtas bl. a. hos statligamyndigheter, som för statens räkning handhar byggnads- och anläggningsarbeten,sjukvårdens och socialvårdens planerings- och ralionaliseringsinsiilul (Spri),universitet och högskolor, konsultföretag m. fl. Dessa system och kunskaper börenligt min mening tillvaratas och spridas för ell vidare utnyttjande. Jag anserdel därför vara angelägel med den forlbildningsverk-samhel somstalskontrollkommiltén har föreslagit. En sådan verksamhet bör kunna getill resultat all man för såväl statliga byggnads- och anläggningsarbeten somkommunala sådana arbeten med eller utan statsbidrag kommer alttillämpa så långl möjligl enhetliga system för kostnadskalkyler och kostnadsredovisningar.Genom alt utnyttja gjorda erfarenheter bör man också kunna tillämpa bästa kändateknik för byggnads- och anläggningsobjeklens funktions- och byggnadstekniskautformning liksom för hela byggprocessen. Om resultatet av forlbildningsverksamhelenblir det som jag förmodar, bör det leda lill bygghandlingar och beslutsunderlagsom uppfyller kraven för både den enskilda kommunens egen behandling ay frågorom anslag, finansiering och val av regiform m. m. och de statligamyndigheternas beslut i stalsbidragsärenden. Delta skulle således innebära attnågra komplellerande bygghandlingar och kostnadsberäkningar inte behöverframställas i själva slalsbidragsärendel. Mol denna bakgrund anser jag att detinle finns skäl att upprälla särskilda normer för kalkyl- ochkostnadsredovisning vid anläggnings- och byggnadsverksamhet. Statskontrollkommitlén föreslår altstatens råd för byggnadsforskningges i uppdrag att utarbeta underlag förfortbildningen. Sedan kommittén överlämnade sill belänkande har emellertid denarbetsgrupp om de statliga myndigheternas tillsyn och kontroll(stat-kommungruppen) som jag har nämnl tillsatts. Den har i uppdragall föreslå begränsningar i sådan slallig normgivning och annantillsynsverksamhet som medför ökade kostnader för kommuner ochlandstingskommuner. Stat-kommungruppen skall även sträva efler alt minskakrångel och onödig byråkrati. 1 sitl arbele har gruppen tagit upp bl. a. frågorom markexploalering och byggprocessen. Enligl min mening bör gruppen i anslulninglill behandlingen av dessa frågor kunna samla in och bearbeta detunderlagsmaterial som behövs för fortbildnings-verksamheten. Jag avser altföreslå regeringen all stat-kommungruppen ges i uppdrag all göra delta arbele.Del är därvid väsenlligl all gruppen utnyttjar de forskningsresultat somframkommit genom den verksamhei som statens råd för byggnadsforskning bedriverpå området. Gruppen bör dessulom samråda med bl. a. ,och riksrevisionsverkel. Prop.1980/81:80 35 Det material som gruppen utarbetar bör sedan kunnaanvändas i de statliga myndigheternas och kommunförbundensforlbildningsverksamhel. Jag har i denna fråga samrått medcheferna för budget- och bostadsdepartementen. 2.2.5 Begränsning av myndigheternasföreskrifter, anvisningar och råd Den statliga styrningen avkommunerna och landstingskommunerna sker i slor ulslräckning genom all statligamyndigheter utfärdar föreskrifler, anvisningar och råd. Till grund för dennanormgivning ligger myndigheternas instruktioner samt lagar och andraförfattningar som reglerar olika kommunala och landstingskommunalaverksamheter. Ulvecklingen mol ell alll slörreinslag av ramlagstiftning har inneburit att myndigheternas normgivning fåll enökad belydelse för samhällsresursernas användning. Mol bakgrund av dennautveckling har myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd uppmärksammalsi skilda sammanhang . En generell inskränkning av myndigheternasbefogenhel all utfärda kostnadshöjande normer infördes sålunda genomkungörelsen (1970:641) om begränsning i myndighets rält all utfärdaföreskrifler, anvisningar och råd, den s. k. begränsningskungörelsen.Bestämmelserna i denna har senare skärpts (1977:629 och1980:388). Enligt begränsningskungörelsen fårslallig myndighet inte, ulan alt underställa regeringen frågan, ge ändradeeller nya föreskrifter, anvisningar eller råd som kan påverka gällande standardeller tillämpade normer och som i mer än oväsentlig grad kan leda till direktaeller indirekta kostnadsökningar i den verksamhei som berörs. Myndigheten skallulreda normförslagets kostnadsmässiga konsekvenser och höra företrädare för demsom kan förutses slutligt få bära de ökade koslnaderna för ändrade normer. Vadsom nu sagts gäller dock inte om regeringen förordnar annorlunda i ett särskillfall eller meddelar undantag för ett vissl verksamhetsområde. Föreskrifternagäller inle heller om kostnadsökningarna förutses komma all slutligt och i sinhelhet falla på kommuner och landstingskommuner och företrädare för dessa inlehar påkallat all frågan underställs regeringen. Myndigheterna har vidare ålagtsalt samråda med stat-kommungruppen i de fall nya eller ändrade föreskrifler,anvisningar eller råd omfattar eller landstingskommunal verksamhet. De statliga myndigheterna har sedanår 1978 i de årliga anvisningarna för myndigheternas anslagsframställningaravkrävts redovisning av vilka nya eller ändrade normer som planeras för denärmaste budgetåren. 1 budgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 3)underströks också all myndigheterna måsle vara restriktiva med all utfärda nyanormer. Vidare anmodades myndigheterna all se över befintliga normer för alluppnå besparingar. Föredraganden framhöll också all myndigheterna särskill Prop.1980/81:80 36 borde överväga om det är nödvändigt all tillämpa nugällande standard eller normer inom alla delar av den verksamhei som berörs avnormeringen eller om det är möjligt att differentiera kraven. Även riksdagenansåg all en omprövning av gällande anvisningar och normer var angelägen sålänge de övergripande målen för verksamheten inle därigenom sätts i fråga (FiU1977/78:24, rskr 1977/78:230). Frågor om översyn och omprövning av den offentliga sektornhar behandlats av förvallningsulredningen i betänkandet (SOU 1979:61)Förnyelse genom omprövning. Omprövning av lidigare gjorda åtaganden ochbefintliga verksamheter bör enligl ulredningen bli ell viktigt inslag iansträngningarna att förnya den offentliga sektorn och därmed öka den samladevälfärden. Enligt utredningen bör ett systematiskt arbele (s. k. översyner)bedrivas för all få fram underlag som gör det möjligl att ompröva åtaganden ochverksamheter. 1979/80:150 med förslag till slullig reglering avstatsbudgeten för /81 m. m. (komplelteringsproposition) betonasdel angelägna i all ökade ansträngningar görs för all få lill stånd ett aktivtomprövningsarbete. hade ingen erinran häremot (FiU 1979/80:41, rskr1979/80:394). Till slalskontrollkommitténs uppgifter har hört attbehandla de statliga myndigheternas föreskrifter m. m. ur den kommunalasjälvstyrelsens synvinkel. Efler förslag från kommittén uppdrog regeringengenom en skrivelse åt vissa cenirala stathga myndigheterall se över gällande föreskrifter, anvisningar och råd och tillkommundepartementet redovisa vidtagna och planerade åtgärder. Utgångspunktenskulle vara att statlig fillsyn och detaljkonlroll över kommunerna ochlandstingskommunerna skulle las bort, när den kan anses behövlig.Myndigheternas svar har varil en av utgångspunkterna för de förslag tillgenerella åigärder som kommiltén lagt fram i sitt slutbetänkande. Kommittén redogör i betänkandet försvaren på skrivelsen. Den har besvarats av 42 myndigheter. Av dessa har 13uppgeit alt de inte utfärdar några föreskrifter, anvisningar eller råd av delslag som avses i skrivelsen. , ,, trafiksäkerhetsverket, luftfartsverket, lanlbruksstyrelsen,livsmedelsverket, jordbruksnämnden, , strålskyddsinslitulet,arbelsmarknadsslyrelsen, arbelarskyddsstyrelsen, bosladsstyrelsen, lantmäteriverketoch brandnämnden har meddelat att de med anledning av skrivelsen har påbörjaten översyn av de föreskrifter, anvisningar och råd som de utfärdar eller all deinom kort kommer att påbörja ett sådant arbete. förfastighetsdata, transportnämnden, bussbidragsnämnden, överstyrelsen förekonomiskt försvar och planverket har uppgett att regeringens skrivelse intehar föranleti någon speciell åtgärd. Kommittén har mot bakgrund avmyndigheternas redovisning funnit att del är angelägel att en fullständiggenomgång av myndigheternas föreskrifler m. m. genomförs i syfle all stärka denkommunala självstyrelsen. Prop.1980/81:80 37 tén föreslår därför att det i en särskild förordning föreskrivsatt de statliga myndigheter som meddelar föreskrifler, anvisningar ellerallmänna råd skall pröva möjlighelen alt ta bort sådan slalligtillsyn och detaljkontroll över kommuner och landstingskommuner som inte längrebehövs. Enligt statskontrollkommitténs uppfattning är det ytterstangeläget att det skapas klarhet i fråga om vilka regler som är bindande ochvilka som endast är rådgivande. Denna fråga uppmärksammades även avdecentrahseringsut-redningen. I sitt principbetänkande (SOU 1978:52) Läggbesluten närmare människorna föreslog utredningen vissa terminologiskaförändringar. Förslagel innebar alt de bindande regler som fordras för t. ex.en enhefiig rättsfillämpning liksom skall kallas föreskrifter. Allaandra normer borde enligt utredningen betecknas som allmänna råd, dvs. uppslagoch idéer som myndigheterna och den enskilde efter egen bedömning skall kunnata fill vara. I slalskontrollkommitténs betänkande redovisas utförligtbehandlingen av decentraliseringsutredningens förslag om renodling avterminologin. Regeringen tog ställning tilldecenlraliseringsulredningens förslag i proposilion 1978/79:111 om åtgärder motkrångel och onödig byråkrati m. m. Föredragande departementschefenframhöll att det är angelägel att regionala och lokala myndigheter och enskildainte skall behöva vara tveksamma om verkningarna av underlåtenhet att följaolika regler. Föredraganden framhöll vidare all förutsättningarna för bättreklarhet om olika reglers rättsliga status hade ökat genomkungörandelagslifiningen. Han förklarade sig införstådd med att innebörden avbegreppet anvisningar ibland kan vara oklar men var inle övertygad om attbegreppel kan undvaras inom alla områden eller alt de nuvarande anvisningarnakan hänföras antingen lill bindande föreskrifter eller lill allmänna råd. Dennafråga borde övervägas ytterligare, bl. a. mol bakgrund av den redovisning somde statliga myndigheterna skulle lämna med anledning avuppdraget från regeringen all se över föreskrifter, anvisningar och råd.Konstitutionsutskottet anslöt sig i sitt belänkande (KU 1978/79:35) lilluppfattningen all kungörandelagslifiningen bidragit lill ökad klarhet och attbegreppel anvisningar inte kan undvaras inom alla områden. Frågan borde därförövervägas ytterligare när redovisning förelåg av regeringens översynsuppdragtill myndigheterna. följde utskottet (rskr 1978/79:364). Slatskonlrollkommiltén har motbakgrund av bl. a. myndigheternas redovisning funnit att begreppel anvisningarmyckel väl kan undvaras. Kommittén föreslår därför alt begreppet avskaffas delsgenom att myndigheterna i en särskild förordning åläggs all omarbetaanvisningar som riklar sig fill kommuner och landstingskommuner lillföreskrifler eller allmänna råd, dels genom all begreppel mönstras ul urbegränsningskungörelsen.