prop · G40332 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare fordras att ersättningsfastighetenhar förvärvals inom fyra är från den dag då den ursprungliga fastighetenavyttrades (5 § UppskL), Har den skattskyldige avhänt sig den ursprungligafastigheten genom tvångsförsäljning eller motsvarande fordras att ersättningsfastighetenär jämförlig med den ursprungliga (2 § UppskL), Var den ursprungligafastigheten en schablonbeskattad villa eller en jordbruksfastighet som såldesfrivilligt, krävs att även ersättningsfastigheten är av detta slag och att denskattskyldige bosatte sig på denna faslighet inom ett är frän förvärvet (3 och5 §§ UppskL), Har RSV genom dispens medgett t, ex, förlängning av tidsfristenför förvärv eller bosättning, bör dock denna längre tidsfrist gälla även närrätlen ätt ta hänsyn till tidigare innehav prövas. Både i de fall dä uppskov faktiskt har erhållits och iövriga fall bör en ytterligare förutsättning vara alt den skattskyldigebestämmer ingångsvärdet för ersättningsfastigheten med utgängspunkt i denköpeskilling som betalades vid förvärvet av fastigheten. Väljer han altbestämma ingångsvärdet med ledning av taxeringsvärdet , finns detinte någon anledning att låta honom beakta del tidigare innehavet. Näringångsvärdet bestäms på del sättet är det nämligen en genomgående princip all inleta hänsyn till förhållandena före ingången av det år som taxeringsvärdet avser. Vad jag har anfört har gällt förutsättningarnaför att få beakta ett föregäende innehav. Nästa fråga är hur dettahänsynslagande skall ske. Principen bör vara att den skaltskyldige vidindexuppräkningen av anskaffningsvärdet för ersättningsfastigheten fårtillgodoräkna sig den tid under vilken han har innehaft den ursprungligafastigheten, I anskaffningsvärdet bör i detla sammanhang få räknas införbättringskostnader som har lagts ner på ersättningsfastigheten inom dentidsfrist som gällde för anskaffningen. Även koslnader som har lagts ner påersättningsfastigheten innan den ursprungliga fastigheten avyttrades bör iprincip godtas. Tillgodoräknandet av den tidigare innehavstiden skerlämpligen på så sätt att man vid indexuppräkningen av ersättningsfastighetensanskaffningsvärde - inkl, de nyssnämnda förbättringskostnaderna - utförberäkningen som om fasligheten hade förvärvats - resp, förbättringskostnadernahade lagts ner - Prop.1980/81:32 41 lika före den faktiska tidpunkten som denskattskyldige har innehaft den ursprungliga fastigheten, Detla innebär attersättningsfastighetens ingångsvärde m, m, i princip får indexuppräknas utan initialtbortfall när innehavet av den ursprunliga fastigheten har sträckt sig överminst , Tidigareläggning skall givetvis inte kunna ske med mer än fyraår. En viktigbegränsning måste iakttas. Rätten att lidigarelägga förvärvstidpunkten - ochden tidpunkt då förbättringskostnaderna lades ner - bör i princip inte omfattamer än det kapital som har förts över från den ursprungliga fastigheten lillersättningsfastigheten. Om ersättningsfastigheten har kostat mer ä n vad denskattskyldige har fått ut vid försäljningen av den ursprungliga fastigheten,bör rätten lill tidigareläggning omfatta endast så stor del aversättningsfastighetens ingångsvärde m, m, som motsvarar vederlaget vid avyttringenav den ursprungliga fastigheten. Särskildaproblem uppkommer når förbättringskostnader har lagts ner på den ursprungligafastigheten mindre än före dess avyttring. Anlag att fastigheten köptesår 1, alt ombyggnadsarbeten utfördes år 4 för ,, att fastighetenavyttrades år 6 för , och att en ersättningsfastighet köptes församma pris. Den ursprungliga fastigheten har alltså innehafts i mer än fyra årmen förbättringskostnaderna lades ner före avyttringen. Ett sätt attbeakta de olika tidslängderna skulle vara att vid avyttringen aversättningsfastigheten indexuppräkna . av ingångsvärdet som omfastigheten hade förvärvals före den verkliga tidpunkten och att viduppräkningen av återstående (300 000 - 100 000 =) , medge allanskaffningstidpunkten lidigareläggs med . En sådan metod kan dock ivissa fall leda till belydande komplikationer. Av praktiska skäl anserjag detnödvändigt att i stället tillämpa en metod som innebär alt lidigareläggningenbestäms med hänsyn endast till tidpunkten för förvärvet av den ursprungligafastigheten och aft lidigareläggningen får omfatta ett belopp som omfattarvederlaget vid avyttringen av den ursprungliga fasligheten minskat med de förbättringskostnadersom har lagts ner mindre än före avyttringen, 1 exemplet skulle denskattskyldige fä lidigarelägga tidpunkten för förvärvet aversättningsfastigheten med fyra är men lidigareläggningen skulle bara fåomfatta en belopp på (300 000- 100 000 =) . Av praktiska skäl börförbättringskostnader på detta sätt begränsa utrymmet för tidigareläggningendast när de har uppgått till relativt betydande belopp. Jag föreslår attkostnaderna skall beaktas bara da de har överstigit av detvederlag som erhölls vid avyttringen av den ursprungliga fasligheten. Vad jag hittillshar föreslagit beträffande indexuppräkningen kan sammanfallas enligt följande.Huvudregeln är att ingångsvärdet och förbättringskostnaderna skall räknas ommed hänsyn till de ändringar i konsumentprisindex som har ägt rum från detfjärde året efter det ar då fastigheten förvärvades resp.förbättringskostnaderna lades ner. Har någon i samband med avyttringen av enfastighet förvärvat en ersättningsfastighet, får han vid indexuppräkningen aversättningsfastighetens ingångsvärde m, m, tillgodo- 1980/81:32 42 räkna sig den tid under vilken han har innehaft denursprungliga fastigheten. En förutsättning för delta är dock att uppskov harerhållits vid avyttringen av den ursprungliga fastigheten eller attförutsättningarna för uppskov - med undantag för vissa krav som avser vinstensoch vederlagets storlek samt bosättningen på fastigheten - har varit uppfyllda.Regeln om tillgodoräknande av tiden för ett föregående innehav gäller dockinte för den del av ingångsvärdet för ersättningsfastigheten som överstiger ettbelopp, som motsvarar vederlaget vid avyttringen av den ursprungligafasligheten minskat med avdragsgilla koslnader för förbättringsarbeten som denskattskyldige under sitt innehav av fastigheten har lagt ner på den mindre innan den avyttrades. Förbättringskostnader skall dock beaktas på dettasätt endast då de sammanlagt har överstigit av det vederlag somerhölls vid avyttringen av den ursprungliga fastigheten. De nu föreslagna reglerna får konsekvenser förbehandlingen av uppskovsbelopp och värdeminskningsavdrag. Om fastighetsägaren har fåll uppskov med beskattningen avden realisationsvinst som uppkom vid avyttringen av den ursprungliga fastigheten,bör - som jag har nämnt - i princip gälla att uppskovsbeloppet indexuppräknasförst efter en fyraårig initialperiod. Har den skattskyldige utnyttjat möjlighetenalt vid indexuppräkningen av ersättningsfastighetens ingångsvärde m. m. lidigareläggaförvärvslidpunkten för fastigheten, bör motsvarande tidigareläggning ske viduppräkningen av uppskovsbeloppet. Har han tillgodoräknat sig och alltsåindexuppräknal ersättningsfastighetens ingångsvärde - eller en del av det -utan initialt bortfall, bör även uppskovsbeloppet räknas upp utan begränsning.Har han tillgodoräknat sig t. ex, , skall tipunklen för förvärvet av ersältningsfaslighetentidigare-läggas tre är även vid uppräkningen av uppskovsbdoppel. Motsvarande gäller i fräga om värdeminskningsavdrag o, d, Enliglvad jag har föreslagit skall avdrag som belöper på förvärvsåret (resp,det år då förbättringskostnader lades ner) och de tre närmast följande årenräknas om med hänsyn endast till prisutvecklingen från det fjärde följandeåret. Har tidigareläggning av förvärvstidpunkten (eller motsvarande) gjorts vidindexuppräkningen av ersättningsfastighetens ingångsvärde m, m,, skall denna tidigareläggningbeaktas även vid uppräkning av värdeminskningsavdragen. Detta betyder bl. a.att de värdeminskningsavdrag som belöper pä förvärvsåret eller de tre följandeåren skall indexuppräknas utan fördröjning, om ingångsvärdet har blivit föremålför omedelbar uppräkning. Frågan om hur ikraflträdandebestämmelserna bör utformastar jag upp i avsnitt 3,4 Som jag tidigare nämnde var huvudsyftet med 1967 årslagstiftning all läla realisationsvinstbeskattningen träffa spekulativainvesteringar i mark. Prop.1980/81:32 43 ansågs strida mot detta markpolitiska syfte att beskattamindre vinster vid försäljning av egnahem, villor, jordbruksfastigheter ochandra fastigheter som är försedda med bostadshus. Av denna anledning infördes 3000-kronorstillägget, För det fall att en fastighetsavyttring omfattade enbostadsbyggnad föreskrevs att ett tillägg till omkostnadsbeloppel skulle fågöras med , som byggnaden hade funnits på fastigheten.Numera fordras i princip att byggnaden har ett laxerat byggnadsvärde av minst10 . Enligt min mening finns det anledning all nu omprövareglerna om 3 000-kronorstillägg, Den föreslagna begränsningen avindexuppräkningen kan närmast jämföras med vad som skulle vara teoretisktmotiverat om fastighetsägarens egenkapital byggdes upp lill inom entioårsperiod, I fråga om bostadsfastigheter, vilka är de som kan komma i frågaför 3 000-kronorstillägget, har lånen emellertid normalt betydligt längrelöptid. Mot den bakgrunden skulle tilläggets enda kvarvarande funktion vara altåstadkomma en differentiering av beskattningen mellan bosladsfastigheter ochövriga fastigheter. Med hänsyn till utvecklingen på fastighetsmarknaden undersenare år framstår en sådan differentiering inte längre som motiverad, I självaverket har i olika sammanhang hävdats att skillnaden i beskattningshänseendemellan bebyggda och inte bebyggda fastigheter medför svårigheter bl, a, iarbetet med jordbrukets och skogsbrukets yttre rationalisering. Även i övrigtkan reglerna vålla vissa tillämpningsproblem. De har dessulom gett incitamenttill transaktioner av kringgåendenalur. Mot denhär angivna bakgrunden är tiden enligt min mening nu mogen att slopa rätlen lill3 000-kronorstillägg, Hur övergången till de nya reglerna bör ske diskuterarjag i nästa avsnitt, 3.4 Ikraftträdande av de nya reglerna om indexuppräkning m.m. Det är rimligt alt de personer som just slår i begrepp attsälja sin faslighet får några månaders frist att fullfölja försäljningen utanalt träffas av de nya reglerna. Begränsningarna i indexuppräkningen och rättentill 3 000-kronorslillägg bör därför få effekt först när en avyttring sker eflerutgången av , Nästa fräga är om begränsningarna bör verka fullt ul påsamtliga försäljningar som sker efler årels utgång eller om särskilda reglerbör gälla för de äldre innehaven. Enligt min mening är det uteslutet attgenerellt undanta de äldre innehaven från de nya begränsningsreglerna. Med ensådan utformning av övergångsbestämmelserna skulle de avsedda skärpningarna avrealisationsvinstbeskattningen lill en början träffa ett myckel begränsat anlalfall, framöver skulle nuvarande regler om fullindexuppräkning m, m, fortfarande tillämpas pä många försäljningar. En sådanordning kan inle anses acceptabel. Även de äldre innehaven bör alltsä i princip omfattas avde nya reglerna 1980/81:32 44 när en försäljning sker /81,är det av flera skäl önskvärt att övergången inle blir alltfördrastisk. Man bör undvika regler som medför alt en person, som kan sälja sinfastighet ulan eller med endast en obetydlig beskattning, vid en försäljningkort tid träffas av en mycket betydande skärpning. Del ärmotiverat att låta den skattskyldige få tillgodoräkna sig åtminstone det avdragsom han skulle ha fått enligt nuvarande regler vid en försäljning under år1980. Mot denna bakgrund föreslår jag allövergångsbestämmelserna utformas enligt följande. a) De nya reglerna om indexuppräkning innebär att manbortser frän prisutvecklingen . Önskemålet om en mjuk övergång kan lämpligen tillgodoses genom att initialperioden förkortas vid försäljningar som äger rum efter ikraftträdandet. Jag föreslår alt den som säljer en fastighet nägot av åren 1981. 1982 eller 1983 skall få börja indexuppräkningen efler en inilialperiod pä endast ett. Detta betyder att de nya reglerna får full effekt på äldre innehavförst när försäljningen sker eller . Den här skisserade successiva övergången fär betydelse i de fall där fastigheten har förvärvats före ingången av är 1980. Jag har tidigare anfört att det är motiverat att låta densom vid övergången innehar en fastighet få tillgodoräkna sig åtminstone detavdrag som han enligt nuvarande regler skulle ha fått vid en försäljning underår 1980. I praktiken torde den förordade successiva övergången i de flesta fallge ett sådant resultat. För att helt säkerställa detta bör systemet dockkompletteras med en särskild garantiregel. Denna bör innebära att en person,som efter utgången av är 1980 säljer en fastighet som han har förvärvat 1979eller tidigare, alltid får avdrag för anskaffningskostnaden och för sådanaförbättringskostnader som han har lagt ner före ingången av med minstdel belopp som han skulle ha tillgodoförts enligt nuvarande regler vid enförsäljning . Den här föreslagna ordningen innebär all man vidförsäljningar efter utgången av skall göra en jämförelse mellan detresultat som garantiregeln ger och resultatet enligl övriga regler. Skerförsäljningen något av , skall jämförelsen avse det resultat somerhålls vid en tillämpning av den föreslagna övergångsregeln. Omförsäljningen sker senare, görs en jämförelse med resultatet vid ett fyraårigt initialtbortfall av indexuppräkningen. Den skattskyldige har rätt till avdrag enliglden regel som vid jämförelsen visar sig vara mest förmånlig för honom. Vidfortsatt inflation kommer garantiregeln givelvis med tiden att mista sinbetydelse. Det kan dä finnas skäl att också formellt avveckla den. b) Detinitiala bortfallet av indexuppräkningen har getts en sådan utformning att de länga innehaven får en relativt förmånlig behandling. För att ytterligare ta hänsyn till dem som vid ikraftträdandet av de nya reglerna redan har haft sin fastighet föreslår jag att 3 000- 1980/81:32 45 kronorstillägget slopas bara för innehavsår efter 1980.Den som avyttrar en fastighet får beräkna tillägg enligt nuvarande regler.Den som senare avyttrar en fastighetsom har förvärvats före årets utgång fårtillgodoräkna sig tillägg enligt nuvarande regler för och tidigareinnehavsår. c) Debestämmelser, som medger att en skattskyldig vid avyttringen av enersättningsfastighet får beakta innehavet av den ursprungliga fastigheten, börtillämpas endast i de fall då den ursprungliga fastigheten avyttras efterutgången av är 1980. Om avyttringen har skett tidigare, har full indexuppräkningfält göras enligt nuvarande regler och det finns då inte anledning att låta denskattskyldige tillgodoräkna sig tiden för innehavet av den ursprungligafastigheten. Den föreslagna successiva övergången till de nya reglernaför indexuppräkning gör det vidare nödvändigt att införa särskilda regler fördet fall då den ursprungliga fastigheten har avyttrats något av åren 1981-1983.Vid denna avyttring har det initiala bortfallet av indexuppräkningen inteomfattat mer än ett, två eller . Tidigareläggningen av förvärvslidpunktenför ersättningsfastigheten bör då inte heller få omfatta mer än högst ett, tvåresp. De nuföreslagna ikraflträdandebestämmelserna innebär att kommer altförflyta mellan offentliggörandet av lagrådsremissen och ikraftträdandet.Tidsfristen är, som jag redan har berört, önskvärd med hänsyn lill planeradeseriösa försäljningar. Del måste emellertid särskilt övervägas om åtgärderbehöver vidtas för alt hindra alt fristen utnyttjas för all vinna inle avseddaskatteförmåner. Jag vill erinra om att man vid införandet av 1967 ärslagstiftning fann det nödvändigt att införa särskilda reglerför alt hindra attskattskyldiga genom försäljningar lill närstående före ikraftträdandet skaffadesig särskilda förmåner. Frågan är om liknande regler behövs även . Enligt min mening lalar flera skäl mol att denna gänginföra sådana särregler. Utgångsläget är helt annorlunda än är 1967. Dågällde del att hindra alt skallskyldiga utnyttjade den skattefrihet som enligt dittillsgällande regler inträdde innehav. är skatteplikten inteberoende av innehavstidens längd. Vidare medför mina förslag alt ennärståendetransaktion knappast kan ge några särskilda förmåner.Antag att någon innehar en äldre fastighet som han planerar att avyttra till enutomstående någol av . Om någon närstäendelransaktion inte vidtasunder , kommer den skattskyldige på grund av garantiregeln alltid att fågöra avdrag med minst det indexuppräknade belopp som han skulle ha fåtttillgodoräkna sig vid en försäljning är 1980. Genomför han i stället enförsäljning till en närstående person under är 1980, blir resultatet vid envidareförsäljning till en utomstående efter utgången av i principdetsamma eftersom de nya reglerna om initialt bortfall av indexuppräkningenkommer alt tillämpas vid vidareförsäljningen med utgångspunkt i tidpunkten för närståendetransak- Prop.1980/81:32 46 Min slutsats är att några särregler förnärståendetransaktioner inte behövs, 3.5 De nya reglernas effekter på skatteunderlaget De nya regler som jag har föreslagit medför att det högstabelopp till vilket en given faslighet kan säljas utan skattepliktig vinst blirlägre än enligt nuvarande regler. Detta innebär emellertid inle att deskattepliktiga realisationsvinsterna automatiskt ökar i samma omfattning. Detfinns enligl min mening skäl all räkna med att en skärptrealisationsvinstbeskattning får en dämpande effekt på den framtidaprisutvecklingen. Med den föreslagna utformningen av skatteskärpningen, därkorta innehav träffas relativt sett hårdare än längre, finns det ocksåanledning att tro att omsättningstakten kan påverkas i viss utsträckning. Ivarje fall kan därför färre försäljningar komma attske, vilket givelvis reducerar det sammanlagda skatteunderlaget. Inledningsvis vill jag nägot belysa effekten iindividuella fall. Jag ulgår i exemplen från den prisutveckling som faktiskthar ägt rum i del förflutna och antar att denna inle skulle ha påverkats avändrade realisationsvinstregler. Som jag just har nämnl finns det i och för siganledning att ifrågasätta ett sådant antagande, men antagandet kan ändå varabefogal när det gäller att belysa omfattningen av den skärpning som förslagelinnebär. Jag utgår i exemplen frän att fastigheterna avyttrats under år 1979.Del bör understrykas att de skattepliktiga vinsterna i exemplen förutsätteratt de nya reglerna tillämpas fullt ut. Pä grund av de övergångsregler som jaghar föreslagit i föregäende avsnitt kan detta bli fallet först beträffande fastighetsavyilringarsom sker eller . I fråga om försäljningar främst under år 1981men även kommer ökningen av de skattepliktigavinsterna att ligga på en avsevärt lägre nivä än som framgår av de följandeexemplen. berörde jag ett fall där en villafastighetinköpts för . och sålts för . Lagfarlskostnadernavid inköpet uppgick till . och försäljningsomkostnaderna till 10 000kr. Den nominella vinsten var alltså . och den skattepliktiga vinstenenligl nuvarande regler uppgick till . Den av mig föreslagnabegränsningen av indexuppräkningen innebär här att uppräkningen skall avseendast och leder till en ökning av den skattepliktiga vinslenmed , lill sammanlagt . Ett avskaffande av 3 OOO-kronorslilläg-getskulle innebära en ökning med ytterligare , till totalt /// 230 kr.Jag vill emellertid erinra om all mitt förslag innebär att detla tilläggfortfarande skall medges för år . Den senare effekten bliralltså endast aktuell i de fall där innehavet ligger . Det andra exempel som jag nämnde avsåg en hyresfastighetsom inköptes Prop.1980/81:32 47 för 1 milj. kr. och såldes för 1.5 milj.kr. Nägon skattepliktig vinst uppkommer inte enligt dagens regler, eftersomvärdestegringen ligger betydligt under inflationen . Med deföreslagna reglerna skulle emellertid indexuppräkningen endast få avse perioden1977-1979 och därmed skulle en skattepliktig realisationsvinst fä redovisas med299 . Del avskaffade 3 OOO-kronorstillägget skulle därutöver betyda enökning med , till totalt . Båda dessa fall avser förhållandevis korta innehav, därindexbegränsningen fär stor effekt. Om man i stället utgår från envillafastighet som har inköpts ar 1965 för , och som har sålts år1979 för , - vilket ungefär motsvarar den genomsnittliga villaprisulvecklingenunder perioden - får man följande siffror, Lagfarfskoslnaden antas ha varit , och försäljningsomkostnaderna . Den nominella vinsten uppgår lill249 , och därav blir enligl nuvarande regler . skattepliktiga.Den föreslagna indexbegränsningen innebär att uppräkningen skall utgå från år1969 och medför en ökning av den skattepliktiga vinsten med , tillsammanlagt . Ett avskaffande av 3 000-kronorstilläggen skulle i denna situationfä den större effekten och innebära en ökning med ytterligare , lilltotalt . Det är just mot bakgrund av tilläggens relativt sett större belydelseför de äldre innehaven som jag har föreslagit att dessa tillägg skall behållasför åren t, o, m. Att göra beräkningar över hur del totala skalteunderiagetpåverkas är mycket vanskligt. De senaste statistiska uppgifterna avser 1978 årstaxering (försäljningar). Dä uppgick de samlade skattepliktigavinsterna frän fysiska personers faslighelsförsäljningar till ca 440 milj. kr.Av denna summa kom från villor och fritidsfastigheter, frånjordbruksfastigheter och I % från hyreshus. Uppskattningsvis kan detla hamotsvarat 270-300 milj. kr. i skatteinkomster för stat och kommuner. Det bördock observeras att del är oklart hur slor del av delta belopp som faktisktaktualiserades resp, för hur stor del skattekredit har lämnats i form avuppskov. har fastighetspriserna fortsallatt öka betydligt snabbare än den allmänna prisnivån. Med hänsyn lill detla ochtill vad som är känt om utvecklingen under innevarande år finns detanledning att räkna med att de skattepliktiga vinsterna årsfastighetsförsäljningar blir betydligt slörre än . Mycket grovt kan mankanske anta all de skulle motsvara ett skattebelopp om ca 600-700 milj, kr, näräven juridiska personers vinster medräknas. Med denna utgångspunkt kan ökningenlill följd av den föreslagna indexbegränsningen schematiskt uppskattas bli över1 000 milj, kr..utan hänsyn tagen lill frågan om i vilken omfattninguppskovssystemet utnyttjas. Det bör också understrykas alt beräkningen är gjordunder förutsättningen att de nya reglerna är i full funktion. På grund av desärskilda övergångsreglerna som jag har föreslagit kommer ökningen iskatteuttaget att bli mera begränsad . På längre sikl blirökningen av skatteunderlaget däremot större genom att effekten av det 1980/81:32 48 slopade 3 000-kronorslilläggel för åren efler 1980 gör siggällande, I detta sammanhang finns det anledning all något beröra defarhågor som kan finnas för att den föreslagna skärpningen avrealisationsvinstbeskattningen skall leda till ett ökat skattefusk.Köpeskillingen skall visserligen uppges vid en lagfarlsansökan, men givelvisfinns det möjlighet för skrupelfria personer att lämna en falsk uppgift, Möjlighelenfinns också alt köpare och säljare kommer överens om att redovisa ett lågt prisför själva fastigheten, medan överpris i stället betalas för sådant lösöre sominte träffas av realisationsvinstbeskattning. Jag vill emellertid erinra om att köpare och säljare här iprincip har motstridiga intressen, eftersom köparen vid en framtida försäljningnormalt måste räkna med att en oredovisad del av köpeskillingen ökar hansskattepliktiga realisationsvinst med sitt indexuppräknade belopp. Även i andraavseenden lar köparen en viss risk genoni alt acceptera att ell alltför lagtbelopp uppges officiellt. Sålunda gäller t, ex, enligt jordabalkens regler attett köp är ogiltigt om köpehandlingen inle tar upp köpeskillingen. Trols dettafinns det sannolikt anledning att räkna med att försök till skatteundandragandekommer att förekomma. Köparen kan t, ex, räkna med att inneha fastigheten sälång lid att en allernativregel, som medger att ingångsvärdet beräknas medledning av fastighetens taxeringsvärde , blir tillämplig vidförsäljningen.