prop · G403112 · 1980-12-31 00:00:00 — Om adoption inte kunde ske av det handikappade syskonet skulledetta kunna vara till skada för samhörigheten mellan syskonen. Huvudregelnom samtycke av den som ärmyndig eller har fyllt kompletteras av en bestämmelse att adoption inte heller kan ske mot ett yngre barns vilja, ombarnet är så utvecklat att avseende kan fästas vid dess uppfattning. Prop.1980/81:112 27 I en motion till 11(>/(mot.1976/77:661) begärdes en översyn av bestämmelserom krav pä egot samtycke till adoption. Enligtmotionären fanns det anledning att ändra 4 kap. 5 §föräldrabalken så, att ansökan om tillståndatt adoptera kan bifallas när den somskall adopteras inte kan lämna samtycke till adoptionen på grund av psykisk sjukdom eller utvecklingsstörning. Motionärenförmodade att det inte var särskilt mängasådana fall sm uppstod men fann enlagändring motiverad bl.a. för att tmd-vlka att syskon blev olika behandlade 1ett adoptionsärende. uttalade i sitt betänkande med anledning av motionen (LU 1976/77:17) attutskottet i likhet med motionären ansåg skäl tala för att reglerna om eget samtycke till adoption bordemjukas upp så att det blev möjligt att adoptera ocksä dem som inte kunde lämna samtycke. En sådan ändring av adoptionsreglerna kunde emellertid enligtutskottet vara förenad med vissa gränsdragningsproblem och andra svårigheter vilka inte kunde förutses. Utskottet förordade där för att frågan blev föremål för översyn.Enligt utskottet borde det ankomma påregeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande. anslöt sig till vad utskottet hade anfört.Detta gavs till käima för regeringen genom rskr 1976/77:144. I en motion till 1979/(mot. 1979/80:1609) behandlades åter fråganom samtycke av den som skall adopteras. Motionären begärde förslag till en sådan ändring av att den som har fyllt men är ur stånd vissa fall, att lämnagiltigt samtycke till adoption kan adopteras i \ uttalade 1 sitt betänkande med anledning av motionen (LU 1979/80:23) att den av begärda översynen hade påbörjats inom samt underströk vikten av att det genom motionen aktualiserade problemetsnarast löstes. anslöt sig till vad utskottet hade anfört. 1980/81:112 28 5 ÖVERVÄG.-UiDKN OCH FÖP-'?LAG5,1 Samtycke till adoption En adoption har victgäendeföljder för den som skall adopteras (adoptivbarnet). GenoEadoptionen får adoptivbarnet ställning som bar;; till den som adopterar (adoptanten),medan de rättsliga hsndea till de biologiska föräldrarne, ochder33 släkt sViärs av. .'iv naturliga skäl gäller detta dockinte i förhållande till en biologisk förälder so.iiar gift med adoptanten. Syftet med en adoption i detta fall är ju att barnet ckaJl få lika ställningtill dem båda. En adoption innebärsåledes att alla de regler som berör föräldrar och barn blir tillämpliga mellan adoptanten och adoptivbarnet. Som exempelkan nämnas familjerättens regler om vårdnad, förmynderskap och arv. Med hänsyn till de genomgripande förändringar son;en adoption alltså kan medföra har möjligheternaatt adeptera kringgärdats på olika sätt En förutsättning för att en adoption skall tillåtas ar att domstol finner att den är till fördelför adoptivbarnet. Därvid är barr-etsegen inBtälliiing tili sidopticnen av största betydelse. Enligt 4 kap. 5 5 gäller i princip ett obligatoriskt krav på samtycke av bam som har fyllt . Även beträffande ett bam \xnder 12år bör man emellertid fasta stor vikt vid dess inställning, beroende på barnets mognad och ålder. Kravet pä samtycke avden aom skall adopteras gäller även om denne på grund av psykiskt handikapp e.d,saknar rättslig handlingaförmåga oeh därför inte kan lämna ett giltigt samtycke. Det innebär att någonadoption inte kan komma till stånd i ett sådant fall. Detta kan vara otillfredsställande. I rättspraxisfinns exempel på fall där mo- 1980/81:112 29 dern till ett utvecklingsstört barr. har gift sig med ou uan som genoa on .adoption har velat gebarnet .rättslig atällning som barn i äktenskapet raen där kravet pä samtycke ?,7 oai-not -har hindrat detta. I ett rättafall, därdet utvocklingssi.ör-da barnet had-i ett syskon somblev ?ido-ptorat, uttalade högstadomstolen att starka s.ikliga 3'!'. 'il talade for att även det utveoklingsstörda bjimet borJe h.a kijinat adopter,as, trots att barnet inte .ijälv v,r i slå.ndatt lämna samtycke (MTA X975 s. l?.l), tidigare nämnts har ocksåriksdagen ansott att det finna 3k.älatt tijiia upp reglerna om e.get aauitvcke till . ?,doption så att det blir nbjligt att adoptera äveri dem som inte kan lämna samtycke. Det finns därför anledning att införa ott undantag frän kravet pä samtycke i fall dä den som skall adopteras lider av en sådan psykisk sjukdom e.d, att hans eller hennes inställning till adoptionen inte kan inhäntas . Det behöverknappast befaras att en sådan utvidgning av möjligheterna att adoptera skulle komma att missbrukas.En särskild garanti ligger i dendomstolsprövning sota krävs vid alla adoptioner. Frågan är då hur man lagtekniskt bör avgränsade fall där samtycke av den som skalladopteras kan undvaras. Det kan synas ligga n.ära till hands att välja denformulering som finns i 4 kap. 5 §andra stycket för det motsvarande fallet att enbiologisk förälder inte kan lämna giltigt samtycke tilladoptionen. Enligt denna bestämmelse behövs inte sådantsamtycke om föräldern är sinnessjuk eller sinnesslö. Det äremellertid tveksamt, om en sådan formuleringskulle för adoptivbarnens del helt täcka de fall som har tilldragit sig . 'störst uppmärksamhet,nämligen att den som skall adopterasinte kan lämna samtycke på grund av utvecklingsstörning (jfr SOU 1977:23 s. 208). Beak-ta.-s bör ocksåatt fo.rriiulerlngen är ålderdomlig och inte återger den medicinskaterminologi som används . har i ett annatsammanhang förordat att det genom regeringens försorg sker en översynav terminologin i de bestämmelser i , och ärvdabalkendär uttryck- 1980/81:112 30 en sinnessjukdom och sinnesslöhet förekommer (Lu 1975/76:33 s. 113 ff, rskr 397).Det kan därför inte anses lämpligt att föra in nya bestämmelseri där dessa uttryck används. I och för sig finnsdet skäl som talar för att man avvaktar den översyn av terminologin i bl.a. föräldraoalkensom viksdagen sålunda har begärt. Denna översynhar änna inte genomförts. Det beror bl.a, på att frågan om terminologin när det gällerpsykiskt störda personer har aktualiserats även såvitt avserandra författningar än de familjerättsli-ga,bl.a. och lagen (1066:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (se SOD 1977:23, redovisar1977:14 och Ds S 1978:8). Det har synts naturligt att terminologifrägan löses i ett samiianhangpä ett sä långt möjligt enhetligt sätt. .ed anledningav vad har uttalat vid behandlingen av prop. 1979/80:1 om (se SoU 1979/80:24 och 44, rskr 142 och 385)har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté, socialberedningen (S 80:07), som fått till uppgift att bl.a. se överlagen om beredande av sluten psykiatrisk vårdi viasa fall. I sitt arbete torde denna kommitté också komma in på en avgränsningav sjukdomsbegreppen, vilken kan bli av betydelse även för den näranda terminologifrägan. För att frågan om ett undantag från kravet på eget samtycke vid adoption inteskall fördröja.=i ytterligare bör emellertidett särskilt förslag i den delen läggas fram . Detta förslag fåi' sedan omprövasunder det fortsatt.a arbetet på teminologifrågan i dess helhet. En lämplig lösning synes dåvara att efter mönster av be-atämmelsern3. i 10 kap. 1 § om omyndighetsförklaring föreskrivaatt samtycke av den som skall adopteras kan imdvaras i fall då denne ärförhindrad att lämna samtycke pågrund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutvecklingeller psykisk abnormitet av annat slag. En sådanbestämmelse torde ganska väl täcka de falldär det framstår som rimligt att en adoption kan genomföras utan samtycke av den som skall adopteras. 1980/81:112 31 Den förordade bestämmelsen träffarvisserligen inte sådana fall där kommunikation rned den som skall adopteras är utesluten pågrund av en kroppslig sjukdom eller därför att denne befinner sig i ett tillstånd som inte kan betecknas som en fysisk ellerpsykisk sjukdom men sca ligger sjukdomen näraoeh kanske är resultatet av en sjukdom. Ett exempelär en trafikskadad, som fiir överskådlig tid är förhindrad attmeddela sig med omvärlden sedan det av skadan orsakade sjukdom.jförloppet har avstannat. I sädana fall finns emellertid knappast något egentligt behov av en undantagsregel av det slagsom nu diskuteras. Det går Ju inte att etablera någon närmarepersonlig kontakt mellan dem som skulle kunna komma i fräga som adoptivföräldrar och den sjuke eller skadade. Ooh det önskemål attekonomiskt sörja för ett barn som adoptionen ärett uttryck för kan förverkligas påannat sätt, t.ex. genom ett testamentarisktförordnande. Sammanfattningsvis förordasatt ett undantag frän kravet pä eget samtycke till adoption ställs upp fördet fall att den BOm skall adopteras ärförhindrad att lämna samtycke pågrund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutvecklingeller psykisk abnormitet av annat slag. Att det föreligger ett sådant hinder för att avge samtycke torde i allmänhet börastyrkas genom läkarintyg. Några särskilda föreskrifter om bevisningen kan dock inte anses nödvändiga. I samband med att den förordadeundantagsbestämmelsen tas in i 4 kap. 5 § börparagrafen ändras så att den i fortsättningenbehandlar endast samtycke av den som skall adopteras, medan de regler omsamtycke av adoptivföräldrarna som f.n. finns därförs över till en ny paragraf, 5 a §.Dessa regler bör ändras någotrent redaktionellt. 1980/81:112 32 Enligt 4 kap. 6 §första -=;tyoket fSräl.irabalken skall domstolen, non tidigare liar nämnts,pröva om det er lämpligt att en tilltänkt adoption äger rum. Domstolen får ge till-atan:! till adoptionen end-ast om den är till fördelför barnet ooh dessutom sökanden har uppfostrat barnet eller vill uppfostradet eller det annars fi.nns särskildanledning till adoptionen, .iv 4 kap. 10 §föräldrabalken framgår .att domstolen har en s':yldlghetatt på olika sätt skaf.fa .fram underlag för sitt beslut. Bl.a. skall yttrande inhämtas fränbarnavårdsnämr.den, cm barnet inte h.ar fyllt . 3nligt förarbetenatill adoptionsbestänmelserna bör en adoption tillåtas endast då det finns särskild anledning att tillskapa ett familjerättsligt förhållande mellan den som vill adoptera och den som skalladopteras. I förarbetena sägs sålunda att adoptLonsinstitutetinte bör fä användas för att ge möjlighettill en namnändring sora armars inte skulle hatillåtits eller för att kringgåarvsskatte-eller arbstsmarknadsbestämmelser.Det har emellertid inte ansetts möjligtatt i lagen uppställa några mera preciserade villkor fördomstolens tillstånd till en adoption, utan en lämplighetsprövningfår företas i varje särskilt fall (se lagberedningens förslag till revision av och vissa delar av avd. II den . s. 36). I rättspraxis har tillstånd till en adoption vägrats i fall då det huvudsakliga syftet har varitatt ge adoptivbarnet möjlighet att förvärva adoptantenssläktnanun, vilket en annan bärare av namnet hade motsatt sig (NJA 1920 s. 449). oveahovrätt har vidare i ott beslut uttalat att enadoption, vars huvudsakliga syfte var att underlätta för ett utländskt barn att fätillstånd att stanna i , inte kundeanses vara till sådan fördel för barnet som avses i 4 kap. 6 § första stycketföräldrabalken, dvs. att medföraen varaktig och verklig familjeanknytning Prop.1980/81:112 33 mellan adoptanten och adoptivbarnet. I rättstillämpningen finns emellertid exempel på andra avgöranden som visar att en viss osäkerhet kan föreligga i denna fråga. Som framgår av dettidigare sagda räcker det inte att en adoption är till'-fördelför den som skall adopteras. Det krävs dessutom att denne har uppfostrats eller kommeratt uppfostras av adoptanten eller att det annars finns särskild anledning till adoptionen.Vad som ligger iuttrycket "särskild anledning" kan vålla tveksamhet. Bestämmelsen i 4 kap. 6 § första stycket om domstolens lämplighetsprövningbör därför förtydligas,så att det klart framgår att det måsteföreligga en särskild anledning att genom adoptionen befästa ett personligt förhållande mellan adoptanten oohadoptivbarnet. Normalt bör det vara fräga om ett förhållande av väsentligensamma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och bam. Bestämmelsen bör ändras rent språkligt. I detta sammanhang bör understrykas vikten av att domstolarna enligt 4 kap. 10§ inhämtar tillräckliga upplysningar om skälen till adoptionen. I fall då den som skall adopteras är torde domatolen 1 regel fä ett tillfredsställande underlag för sin bedömning genom den utredning sombarnavårdsnämnden har verkställt 1 ärendet. I andra fall kan det vara lämpligt att domstolarna Inhämtar yttrande från exempelvis någon social myndighet eller, när en utländsk medborgare skall adopteras, från invandrarverket. De förordadelagändringarna bör träda i kraft . De nya bestämmelserna börkunna tillämpas även när en ansökan om adoption har gjorts före ikraftträdandet men dä ännu inte har slutligt prövats. En föreskrift om detta bör tas in i övergångsbestämmelserna. 1980/81:112 34 FromckBorlans huvudsakliga innehåll 1 2 GÄLLANDE ORDNING I 6 2.2 Bakgrundentill reglerna om samtycke 7till adoption 3 GÄLLANDE ORDNING I DE ANDRA NORDISKALÄNDERNA 9 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 11 5.1 Samtycke till adoption 11 5.2 Tillstånd till adoption I5 5.3 Ikraftträdande m.m. 16 Prop.1980/81:112 35 Sammanställningav remissyttrandena över departementspromemorian (Ds Ju 1980:8) Samtycke ochtillstånd till adoption Efterremiss har yttranden över departementspromeniorian avgetts av ,, , statens invandrarverk, ,adoptionsfrågor, , invandrarpolitiskakommittén (A 1980:04), utlänningslagkommittén (A 1975:04), utredningen (Ju1977:08) om barnens rätt, sociala centralnämnden i , socialacentralnämnden i kommun, , . Föreningen - Barnens Rätt I Samhället, Förbundet adoptionscentruni,och . Idet följande återges yttrandena i oavkortat skick under olika avsnitt. Götahovrätt, , , Handikappförbundens centralkommittéoch : Förslagentillstyrks eller lämnas utan erinran i huvudsak. Socialstyrelsentillstyrker de rent språkliga förändringar, som föreslagits i promemorian.Lagtexten, sådan den utformats i det aktuella lagförslaget, står i godöverensstämmelse med det enkla och klara språkbruk, som man med fördel serersätta ett tungrott och föråldrat språkbruk. Hovrättenanser--- att vissa av de föreslagna bestämmelserna bör erhålla ennågot annan lydelse. Sålunda bör - med hänsyn till att oförmåga att på grund avpsykisk sjukdom eller dylikt lämna samtycke skall vara av varaktigt slag-denföreslagna regeln i 4 kap. 5 § 2. lyda: "är ur stånd att lämna giltigtsamtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykiskabnormitet av annat slag". Uttrycket "har hunnit återhämta sig" liksomuttrycket "av båda makarna" i 4 kap. 5 a § första stycket bör ändras till"har återhämtat sig" respektive "från båda makarna". Prop.1980/81:112 36 Hovrätten vill ifrågasätta om det inte för enhetlighetensskull finns anledning att även i den föreslagna bestämmelsen i 4 kap. 5 a §andra stycket redan nu införa samma medicinska terminologi som i 4 kap. 5 §.Enligt hovrättens uppfattning finns det knappast skäl som talar för att manavvaktar med en sådan ändring på grund av det pågående terminologiskaöversynsarbetet. Tingsrätten biträder uppfattningen att det finns skäl attmjuka upp reglerna om eget samtycke till adoption så att det blir möjligt attadoptera även dem som inte kan lämna eget samtycke. Vad i promemorian anförtssom bakgrund till 5 § 2 st. 2 p. i förslaget finner tingsrätten mycket beaktansvärt.Det borde enligt tingsrättens uppfattning även övervägas att låta ändringenomfatta också sådana fall som nämns överst på s. 14, vid kroppslig sjukdom. Detkan t. ex. på grund av ett fosterbarnsförhållande föreligga en redan etableradpersonlig kontakt och det är då rimligt att kunna genomföra en adoption utansamtycke av den som skall adopteras. Förslagets 5 § 2 st. 2 p. kan lämpligenkompletteras efter mönster av bestämmelsen i 18 kap. 3 § . Dårätten enligt 4 kap. 6 § i förslaget har att pröva att adoptionen är tillfördel för barnet, behöver inte befaras att en sådan utvidgning avmöjligheterna till adoption skulle komma att missbrukas. 1 promemorian föreslås att de fall där samtycke av den somskall adopteras kan undvaras skall lagtekniskt avgränsas efter mönster avbestämmelserna i 10 kap. 1 § , varigenom de mer tidsenligatermerna psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling och psykisk abnormitet avannat slag kommer till användning. Även om förslaget härigenom kan komma attföregripa det arbete som pågår i annat sammanhang med sjukdomsbegreppens avgränsninganser domstolverket det välgrundat att inte använda de ålderdomligaformuleringarna sinnessjukdom, sinnesslöhet och annan rubbning avsjälsverksamheten. Enligt mening skulle det emellertid varaen fördel om terminologifrågan löstes på ett enhetligt sätt i 5 och 5 a §§. Ilikhet med vad som anförs i promemorian angående valet av terminologi i 5 § bördärför även beträffande 5 a § ett särskilt förslag läggas fram , som sedanfår omprövas under det fortsatta arbetet på terminologifrågan i dess helhet. Somutgångspunkt för närmare överväganden i detta avseende föreslår domstolsverketatt 5 a § 2 st. ändras enligt följande. "Samtycke enligt första stycketbehövs inte av den som på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutvecklingeller psykisk abnormitet av annat slag är förhindrad att lämna ett sådantsamtycke. Samtycke behövs inte heller av den som inte har del i vårdnaden ellervistas på okänd ort. Är detta fallet. . .". Prop.1980/81:112 37 Ipromemorian föreslås att det införs en lagstadgad rätt att frångå kravet på samtyckeav den som skall adopteras om denne på grund av psykiskt handikapp e. d. saknarrättslig handlingsförmåga och därför inte kan lämna ett giltigt samtycke. Denföreslagna lagtexten avser att reglera ett synnerligen svårbemästraträttsområde, som rör ömtåliga mänskliga förhållanden. En så pass betydelsefulländring i förhållande till gällande rätt, som i promemorian förordats, bör integenomföras utan starka skäl. finner att de skäl, som ipromemorian åberopats till stöd för en sådan lagändring, har den tyngd som görsgällande i promemorian. Av rättspraxis på området framgår likaledes att starkasakliga skäl talar för att psykiskt utvecklingsstörda barn i vissa fall bordefå kunna adopteras även om de själva är ur stånd att lämna giltigt samtycke.Socialstyrelsen finner ej anledning invända mot att undantag från samtycke vidadoption på angiven grund lagfästes samt finner härutöver att den i promemorianförslagna bestämmelsen i allt väsentligt tillgodoser högt ställda krav påändamålsenlig reglering av rättsområdet. Ipromemorian föreslås vidare att den nuvarande regeln i 5 § andra stycket föräldrabalkenöverförs till en ny paragraf, 5 a §. Innehållet i paragrafen är i sakoförändrat. Man har därför valt att bibehålla uttrycken"sinnessjukdom" och "sinnesslöhet". Detta är naturligtvisinte särskilt tillfredsställande. Uttrycken "sinnessjukdom" och "sinnesslöhet"har utmönstrats ur modernt medicinskt språkbruk. I vårdlagarna har uttryckenersatts av andra medan de alltjämt kvarstår i viss annan äldre lagstiftning bl.a. i . Genom regeringens försorg sker en översyn av terminologini de bestämmelser bl. a. i , där uttrycken sinnessjukdom och sinnesslöhetförekommer. Detta förhållande påtalas i promemorian, där detta likaledes anförssom skäl för att nu inte föra in nya bestämmelser i , därbegreppen sinnessjukdom och sinnesslöhet alltjämt används. Frågan om en ändringav terminologin i reglerna om adoption i bör, enligt vad som anförsi promemorian; inte aktualiseras i föreliggande lagstiftningsarbete utan denföreslagna lagtexten bör omprövas under det fortsatta arbetet på terminologifrågani dess helhet. ställer sig emellertid tveksam till om man isamma lag och t. o. m. i samma kapitel i lagen bör ha olika uttryck för i principsamma psykiska tillstånd. Enligt4 kap. 5 § första punkten i föreligger vid adoption i principett obligatoriskt krav på samtycke av barn som har fyllt . Genom lagändring1958 infördes ett undantag från kravet på barnets eget samtycke. Enligt dennaundantagsbestämmelse får barn utan hinder av eget samtyckeadopteras om det kan antagas skada barnet om barnet tillfrågas. Av skäl, somdepartementschefen anförde i prop. 1958:144, framgår att 1980/81:112 38 önskanatt åvägabringa största möjliga nordiska rättslikhet på adoptionslagstiftningensområde i icke oväsentlig mån bidragit till att ifrågavarande undantagsbestämrnelseinfördes i svensk lagstiftning. Bestämmelsen angavs i första hand ta sikte påfosterbarn, som i puberteten kunde förväntas ta allvarlig skada av att fåkännedom om att fosterföräldrarna ej tillika var barnets biologiska föräldrar.Det uttalades att bestämmelsen skulle användas med stor restriktivitet. Socialstyrelsensätter ifråga om denna bestämmelse alltjämt bör behållas. Öppenheten i foster- oehadoptivbarnsförhållanden har alltsedan 1958 ökat väsentligt och attityderna isamhället beträffande dessa frågor har förändrats. Det är normalt av vikt förbarnets utveckling att barnet på ett tidigt stadium och före pubertetsåldernfår vetskap om de rätta förhållandena och sitt biologiska ursprung. Ifosterbarnstillsynen ingår såsom en angelägen uppgift att tillse attfosterbarnet och på lämpligt sätt får denna kunskap. I desällsynta fall ett äldre barn för adoptionen saknar kunskap omsitt biologiska ursprung är det numera regel att fosterföräldrarna i problematiskafall får stöd från barnavårdsnämnden (eller annan berörd myndighet), som därvidtillser att situationen på ett för barnet skonsamt sätt blir klarlagt. I dagenssamhälle framstår undantagsbestämmelsen i 5 § såsorn en onödig formalitet. Bestämmelsensnarare bidrar till att skjuta konflikter i stället för attförebygga dem. På skäl som anförts föreslår att 5 § förstapunkten i utgår. adoptionsfrågor (); NIAtillstyrker att , FB, ändras så att även ett barn kanadopteras oavsett att barnets psykiska tillstånd är sådant att det inte självkan lämna sjtt samtycke. NIAvill därutöver ifrågasätta nödvändigheten av att I FB 4 kapitlet 5 § ha kvarmöjligheten att underlåta att höra en ungdom med anledning av attdet skuHe vara till skada för honom eller henne att bli hörd. Bestämmelseninfördes och enligt promemorian gysåg den i första hand fosterbarn som ipuberteten skulle kunna ta allvarlig skada av att få kännedom om att"fosterföräldrarna inte var barnets riktiga föräldrar". villpåpeka att öppenheten i foster- och adoptivbarnsförhållanden ökat väsentligtsedan 1958 och attityderna i samhället till dessa frågor har förändrats.Myndigheter som arbetar med fosterbarns och adoptivbarnsplaceringar är i dagangelägna om att poängtera för foster- Qch adoptivföräldrar vikten av attbarnet på gtt mycket tidigt stadium får kännedom om de rätta Prop.1980/81:112 39 förhållandenaoch om sitt ursprung. Detta arbete kan försvåras av paragrafens nuvarandelydelse. ifrågasätter således om denna undantagsbestämmelse längre fyllernågon funktion. Skulle i något enstaka fall en ungdom inte känna tillförhållandena och fosterföräldrarna önskar adoptera honom eller henne börfosterföräldrarna i stället få myndigheternas hjälp att klargöra situationen,att skjuta upp ett sådant klargörande kan inte vara till fördel för barnet. NIAföreslår därför att bestämmelsen tas bort i förslaget till ny lydelse av 4kapitlet 5 §. 2.6 Utredningenom barnens rätt: Avinnehållet i promemorian framgår att det uppenbarligen finns anledning attinföra ett undantag från kravet på samtycke i fall den som skall adopteraslider av sådan psykisk sjukdom e. d. att hans eller hennes inställning tilladoptionen inte kan inhämtas . Vi tillstyrker därför att 4kap. 5 § ändras och har inte någon erinran mot utformningen avbestämmelsen.