prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — denoch om omprövning av inriktningen av olika professurers forskningsområden. Delär enligl min mening nödvändigt all fortsätta den uppbyggnad avforskningsresurserna som har ägt rum . Ett villkor härförmåste dock även på detta område vara en förbättrad hushållning med deekonomiska resurserna. Det förtjänar här att på nytt erinra om vikten av enmera ingående prövning av användningen av redan tillgängliga resurser. Av universitets-och högskoleämbetets (UHÅ) anslagsframställning för /82 framgäratt Insikten härom nu börjar ta sig uttryck 1 ett ökat antal förslag omomprioriteringar frän högskolemyndigheterna. Defta är enligl min mening entillfredsställande utveckling som verksamt bör kunna bidra till en förnyelse avverksamheten trols ekonomiska begränsningar som även högskolan kommer att mötade närmaste åren. Jaganser att det nu är nödvändigt att åstadkomma en ökad rationalisering inomhögskolans administrativa verksamheter. Jag vill här erinra om att UHÅ desenaste två budgetåren har fått vidkännas de sedvanliga tvåprocentiganedskärningarna av anslagen. Vidare har UHÄ fått i uppdrag att redovisainnebörden av en treprocentig nedskärning under vart och ett av de fem närmastföljande åren. Det är nu nödvändigt att högskoleenheternas styrelseråstadkommer motsvarande rationaliseringar i sina administrativa verksamheter. senaste anvisningarna för anslagsframställningen för /82framhålls också nödvändigheten härav och UHÄ för i sin anslagsframställningfram förslag med denna innebörd. Jag avser all återkomma till dennna fråga iI98I ärs budgetproposition. Idet följande redovisas besparingsförslagen mer 1 detalj för olika anslag inomhögskoleområdet. Jag har därvid kunnat utgå från UHÅ:s anslagsframställningför /82. På några punkter går jag utöver de förslag som UHÅ harlämnat. Del gäller främst nedskärning av arkitektutbildning, administrativ ochekonomisk utbildning, forsknings- och utvecklingsarbete för högskolan ochlokalkostnader vid högskoleenheterna. Underde senaste budgetåren har vissa nedskärningar av antagningskapaciteten tillallmänna utbildningslinjer sketl. Sammanlagt rör del sig om ca I 000 antagningsplatser.De förslag som förs fram innebär ytterligare nedskärningar avantagnlngskapacileten vid de allmänna utbildningslinjerna om sammanlagt ca 675platser samt 168 platser inom påbyggnadslinjen för ulbildning avspeciallärare. En viss ökning har däremot skett av utbildningen 1 enstakakurser och lokala och individuella utbildningslinjer. Dessa utbildningar har nuantagningstal av ca 78000 resp. I 200 platser. Jag förordar i del följande enviss neddragning av kapaciteten för denna utbildning med 2 150antagningsplatser på enstaka kurser och ca 135 antagningsplatser på lokala ochindividuella linjer. Tillsammans innebär fidigare beslutade nedskärningar ochde i det följande förordade att utbildningsvolymen minskar med ca 2700årsstudieplatser /82. Som en följd härav kommer jag att underanslaget Studiemedel m.m. beräkna ett minskat behoy av studiestöd motsvarandeen besparing om 35 milj. kr. Prop.1980/81:20 17 Jagvill redan nu framhålla all jag inte bedömer del som möjligt att använda enbarthögskolans dimensionering som besparingsinstrument under de följandebudgetåren om inte förslagen härom då kan grundas på långsiktiga bedömningar avbehovet av högskoleutbildad arbetskraft och efterfrågan på utbildning. ökar nämligen trycket på högskolan genom att de stora ungdomskullarsom nu befinner sig i gymnasieskolan då når högskolan. UHÅ har berört detlaproblem 1 sin anslagsframställning och regeringen har också givit UHÄi uppdrag att närmare analysera de frågor som hänger samman med vad jag nu harberört. Besparingar inom högskolan mäste därför åstadkommasgenom en ökad användning av också andra ätgärder. Iöverensstämmelse med vad statsrådet i del föregående har anfört beträffandeminskning av bidragen till driften av grundskolor och gymnasieskolor anserjagatt av statsbidragen till högskoleutbildning, inbegripetsjukskölerskeulbildningen bör betalas ut. Jag räknar till följd därav med enbesparing av 3 milj. kr. under anslaget för delta ändamål /82. Denstörsta enskilda besparing jag räknar med inom sektorn för utbildning förtekniska yrken avser arkitektutbildningen. Arkitekter utbildas f. n. vidtekniska högskolan i (KTH), vid () iGöteborg och vid 1 . Underhela 1970-talel har kapaciteten på arkitektutbildningen legal på en oförändrathög nivå med ca 210 antagningsplatser . hararbetsmarknadssituationen för arkitekter försämrats kraftigt. Arkitekter är denhögskoleutbildade yrkesgrupp som genomgående har haft den högstaarbetslösheten. gick över 300 arkitekter utanarbete. En viss förbättring av arkitekternas arbetsmarknadssituation hardärefter skett, men ökade arbetslösheten igen och varuppskattningsvis uppe i 150-200 personer. Under senare hälften av ochunder har sysselsättningen förbättrats. Sysselsättningen förarkitekter vid de privata arkitektföretagen hade dock /80fortfarande inte nätt upp till nivå. Kvinnliga arkitekter ochnyutexaminerade har haft de största svårigheterna alt få arbete. Ca65 % av arkitekterna är verksamma inom den enskilda sektorn till vilken även defria yrkesutövarna räknas. De huvudsakliga arbetsuppgifterna inom denna sektorär byggnadsprojeklerlng. Inom den offentliga sektorn arbetar hoskommuner och landstingskommuner och vid statliga verk och länsstyrelser. Enliglmin mening är de närmaste årens arbetsmarknadsutveckling för arkitekteravhängig ett flertal svårbedömbara faktorer, t.ex. byggnadsverksamhetensomfattning och den offentliga sektorns andel av den samlade samhällsekonominoch tillväxten 1 denna. Någon expansion av betydelse för arkitekternasarbetsmarknad kan f. n. inle förväntas. Mol denna bakgrund och med hänsyn tillden låga sysselsättnings- gradeninom arkitektkåren talar starka skäl för en avsevärd minskning av planeringsramarnaför arkltekfllnjen och för en väsentlig minskning av hithörandeforskningsorganisation. För att uppnå största möjliga besparingseffekt bör ensådan minskning genomföras på en enda högskoleort. Vad gäller valet av ort ärdet enligt min mening angelägel all den stora bredd i utbildningsutbudet som f.n. finns vid de tekniska högskolorna i och bevaras. Jagförordar därför att minskningen genomföres som en avveckling av den utbildningoch forskning inom arkitekturområdet som bedrivs vid i . UHÅbör få i uppdrag alt inkomma med underlag belräffande en sådan avveckling.Sedan detta Inkommit avser jag att återkomma till regeringen 1 frågan. /82 bör Inget intag ske på arkitektlinjen i . F.n.finns tio tjänster inrättade som professor inom arkitekturområdet viduniversitetet i . Härav är en tjänst vakant. Innehavarna av ytteriigaresex tjänster kommer att avgå med pension den närmaste tioårsperioden. Medanledning av vad jag har anfört bör ledigblivna tjänster vid sekfionen förarkitektur vid 1 inte återbesättas. Utbildningpå de fyra nalurvetarllnjerna samt malemalikerlinjen kommer enligt vad jag harerfarit även innevarande budgetär alt anordnas av högskoleenheterna i mindreutsträckning än vad har förutsatt vid sitt beslul omplaneringsramarna. Enligt min mening visar detla all planeringsramarna är förhöga. Jag räknar med att planeringsramen för nyssnämnda linjer minskas med 116antagningsplatser nästa budgetär. Besparingartill följd av ändring av planeringsramar framgår av följande översikt. Jagräknar även med de besparingar som följer av minskningar av planeringsramarunder tidigare budgetär. Konsekvenser av minskningar av budgeläret 1981/82 Innebärnedläggning av utbildningen Innebär all ingel intag sker 1981/82 Jaggår nu över till sektorn för ulbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken. UHÅhar i sin anslagsframställning lagt fram ett förslag till reform av denadministrativt och ekonomiskt inriktade högskoleutbildningen. n. inom . Jag räknar nu med besparingar enligl följandevilket bl. a. innebär nedläggning av sekrelerarlinjen i dess helhet och avsamhällsplanerarlinjen vid i . Jag föreslår vidareminskad dimensionering av jurist- och psykoiogulbildningarna med 90 resp. 50antagningsplatser. Konsekvenser av minskningar av Innebärnedläggning av utbildningen. Somjag anfört Inledningsvis bör besparingar inom högskoleområdet i första handgöras genom neddragning av antagningskapaciteten till utbildningar vilkasantagningskapacitet inle kan utnyttjas fullt ut eller som syftar till enverksamhei inom en för de utbildade osäker arbetsmarknad. När det gällerutbildningarna inom sektorn för ulbildning f. n. inga sådana förulsätlningarför handen. Kännetecknande för samhällets hälso-och sjukvårdssektor är tvärtomen besvärande brist på utbildad personal inom ett stort antalverksamhetsområden. Motdenna bakgrund finner jag alt en besparing på vårdutbildningssek-lorn bör tasut genom en minskning av kostnaderna per utbildningsplats. Jag räknar härvidlagmed en besparing av . för nästa budgetär. Underförevarande anslag räknar jag vidare med en besparing av 430000 under nästa budgetår genom nedläggning av enbiomedicinsk kurs vid i . Inom sektorn för utbUdning för kultur- ochinformationsyrken beräknar jag besparingar genom dimensioneringsförändringarenligt följande. 20 platser VI 1982 Anslagsändring (tkr) Nedläggning av kurs för Nedläggning av tolklinjen Summa Förslagen rörande kullurkommunikationsllnjen ochlolkllnjen motiveras av att planeringsramarna för dessa utbildningar enligt minmening är för höga. När ordningen med enstaka kurser infördes 1 högskolan varsyftet i första hand alt åstadkomma möjligheter till vidareutbildning ochfortbildning inom ett system med återkommande ulbildning. Som jag berört iprop. 1979/80: 158 om ändringar i reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning har emellertid ett slorl antal kurser inom framför allt detidigare filosofiska fakulteternas område för de sökande kommit att framstå somalternativ till allmänna utbildningslinjer (s. 17). Regeringen uppdrog ianslutning därtill till UHÅ att utreda en indelning av enstakakurser i grupper bl.a. med avseende på syftet med kurserna. Enligt min uppfattninghar sedan högskolereformens början en viss utveckling av systemet med enstakakurser skett i en riktning som gör det motiverat med en översyn och enhårdare prioritering. Vid min granskning av de inskränkningar avutbildningsutbudet som bör göras i besparingssyfte har jag därför även funnitatt besparingar bör göras inom utbildning i form av enstaka kurser. I förstahand bör sådana kUrser beröras som ligger pä en allmänt orienterande nivå ochinte har en klar gräns lill folkbildningen. Jag utgår frän att dessa kurserofta är korta, dVs. under 10 poäng. De korta kurser som har klar fördjupnings-eller päbyggnadskaraktär och därför normalt har tidigare högskoleutbildning somförkunskapskrav bör inte beröras av denna besparing. Även i övrigt bör engranskning och prioritering med åtföljande besparing ske mot bakgrund avmålsättningen med de enstaka kurserna. Jag räknar med en besparing av 6 milj.kr. med följande fördelning mellan högskoleregioner: ändring (tkr) Det ankommer på regionstyrelserna att fördela besparingenmellan högskolor inom regionen. Anslagel Extra medel för dimensioneringsåtgärder ihögskolan infördes genom beslut av 1 anslutning till beslutet om dentolaldimensio-nerade högskolan. Avsikten var att medlen skulle fördelas avregionslyrel-serna med hänsyn bl.a. lill den aktuella efterfrågan pä utbildningoch till sädana lokala förutsättningar som inle kunnat beaktas 1 det reguljäraplanerings- och budgetarbetet (UbU 1978/79: 31 s. 7 ff.). Anslaget uppgår förinnevarande budgetår till . Sedan erfarenheter nu vunnits av dettotaldimensionerade planeringssystemet anser jag i den rådande besparingssituationenatt det är motiverat att ompröva anslaget. Jag räknar nu med att omprövningenbör medföra en besparing av 3 milj. kr. under /82. Verksamheten med forskning och utvecklingsarbete förhögskolan bekostas till största delen med medel som fördelas genom beslul avUHÅ. Dessa medel anvisas främst från det särskilda anslaget D 35. Forskning ochutvecklingsarbete för högskolan m. m. och frän särskilda anslagsposter tillstöd- och innovatlonsålgärder under anslagen till yrkesutbildnings-sektorerna.Vidare avsätter högskolestyrelserna medel frän sina egna ramar lillutvecklingsprojekt. Jag anser det vara nödvändigt att under /82genomföra rationaliseringar och prioriteringar inom ifrågavarande verksamheioch avser därför att i budgetpropositionen /82 beräkna en besparing av5 milj. kr. Man bör eftersträva alt sä långt möjligt åstadkomma en samladplanering av utnyttjandet av de totala resurser som står till förfogande förverksamheten. Besparingen bör fördelas med 3 milj. kr. under anslagel lillforskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. och 2 milj. kr. Jag anser att UHÅ:s insatser för uppföljning avhögskolereformen och högskolans utveckling i stort inte bör beröras avanslagsminskningen. Försöksverksamhelen med riktad ämneslärarutbildning iHaninge kommun bör inle påverkas av anslagsminskningen. Anslaget Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna belöpersig på närmare 700 milj. kr. och utgör en betydande del av högskolans totala budget.Frän delta anslag, som i motsats till flertalet övriga högskoleanslag Prop.1980/81:20 22 ärett förslagsanslag, bestrids kostnader för lokalhyror, bränsle, lyse ochvatten. Beroende på den särskilda administrativa ordning som gäller förlokalfrågorna med bl.a. som lokalhållare samt del förhållandetatt kostnaderna för lokaler m. m. bestrids ur ett särskilt anslag vägs inlekoslnaderna för lokalulnyttjandel samman med övriga kostnader ihögskolestyrelsernas prioriteringar på del sätt som sker i övrigt inomplaneringssystemet för högskolan. Den rationaliseringsvinst som skulle uppståom lokalerna utnyttjades effektivare kan således inte i nämnvärd utsträckningutnyttjas för andra ändamål. Jag anser att denna ordning är mindre tillfredsställandeoch avser därför att återkomma lill regeringen med förslag om attuppdra till och att utreda och lämna förslag om deanordningar som fordras för all också lokalresurserna skall kunna prioriterastillsammans med högskolans övriga resurser. Jag är medveten om att arbetel påen sådan förändring måsle ha en förhållandevis långsiktig karaktär. Med hänsynhärtill är del nödvändigt att redan nu söka vidta åtgärder som dämparkostnadsutvecklingen för lokalerna inom högskolan. Den neddragning avhögskolans dimensionering som har skett och som jag har förordatbör enligt min mening leda till ett något minskat lokalbehov. Det är därförangeläget att skärpa prövningen av behovet av nya förhyrningar samt åstadkommaen minskning av redan existerande förhyrningar. Det ankommer på högskolestyrelsernaatt i samverkan med vidla de nödvändiga åtgärderna härför.Jag återkommer till regeringen 1 denna fråga. Jag har 1 dessa frågorsamrått med chefen för budgetdeparlemenlel. Jag räknar med att de omedelbaraåtgärder jag här berört leder lill besparingar av 15 milj. kr. inom anslagetLokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna redan under /82. Somframgår av vad jag har anfört i det föregående under avsnittet Skolväsendet harde statliga förvaltningarna tvingats rationalisera genomårliga besparingar. Jag finner det angeläget all berörda högskoleenhetergenomför en effektivisering ocksä av utbildningen för undervisningsyrken ochberäknar därför en besparing under anslaget till utbildning förundervisningsyrken av 10 milj. kr. Speciallärarutbildningenmåste efter SIA-reformen (prop. 1975/76:39 om skolans inre arbete, UbU1975/76:30, rskr 1975/76:367) ges ett annat innehåll och också en annanstruktur än . Genom en differentiering av utbildningstiden och eneffektivisering av utbildningen är del enligt min mening möjligt att förkortaviss del av utbildningen. Den förkortade utbildningen bör ges en klarinriktning på de elevproblem som är mest frekventa i vanliga klasser. Speciallärarlinjensgren I omfattar utbildning för undervisning av elever i särskolan, lärareför hjälpundervisnlng, observalionsundervisning, undervisning av elever medläs- och skrivsvårigheter, undervisning av rörelsehindrade elever ochundervisning av elever med synsvårigheter. Prop.1980/81:20 23 Planeringsramenär innevarande budgetår 936 nybörjarplatser. Utöver planeringsramen fillkommer168 platser för särskild, decentraliserad speciallärarutbildning för lärare 1och 2. Riksdagsbeslutetmed anledning av prop. 1975/76:39 om skolans inre arbete markerade enförändring av den specialpedagogiskt utbildade lärarens arbetsuppgifter. Denspecialpedagogiskt utbildade läraren kommer att "i allt störreutsträckning arbeta 1 vanliga undervisningsgrupper ulan begränsning lill visststadium". Detta förutsätter "alt man arbetar förebyggande, deltar ilagarbete och har ett speciellt ansvar för elever som har svårigheter iskolan". Specialpedagogiskt utbildade lärare bör vara "specielltskickade att ansvara för och ge hjälp och räd i fråga om att koppla Ihop deövergripande målen med den dagliga undervisningen särskilt 1 fråga omfärdighetsträning". Inomsärskolan men också inom finns ett behov av särskilt utbildadelärare för elever med uttalade svårigheter. Den största delen av de lärare somgenomgår utbildning inom gren I gär dock tillbaka till sin gamla skola ochingår som resurs 1 arbetsenheter eller klasser. Enligt min mening ärutbildningen Inte relevant i förhållande lill vad en specialpedagogisktutbildad lärare 1 normalfallet har för arbetsuppgifter. Utbildningen bördärför i större utsträckning än nu inriktas pä de svårigheter som möter lärarenvid fullgörande av specialundervisning inom arbetsenhetens eller klassens ram.Från denna utgångspunkt framlägger jag i det följande förslag till nyuppbyggnad m. m. av speciallärarutbildning, gren 1, fr. o. m. /82. Detär viktigt att speciallärarutbildningen har både en bredd och ett djup sommedger att lärare med denna utbildning kan utgöra en reell förstärkning i denlokala skolan. Frägan är då om utbildningen för det stora flertaletspecialpedagogiskt utbildade lärare - dvs. för dem som arbetar "1 vanligaundervisningsgrupper" har en rimlig bredd och ell rimligt djup. Vilkasvårigheter möter specialpedagoger 1 arbetsenheten eller i den enskildaklassen? I huvudsak lorde del röra sig om elever med läs- och skrivsvårigheter,matematiksvårigheler och/eller anpassningsstörningar. Den nuvarandespeciallärarutbildningen på gren I om 40 poäng behandlar dessa problemområden,men som en del av ett större komplex. Jag anser det vara möjligt att i merkoncentrerad form lägga huvudvikten i utbildningen på de uppräknadeområdena. Omfattningen av en sådan utbildning bör kunna ske inom ramen för enkurs om 20 poäng - möjligtvis uppdelad i två lO-poängskurser i ett system medåterkommande utbildning. Utbildningen bör kunna decentraliseras från dehögskoleenheter som anordnar utbildningen och även kunna anordnas så alt såvälhelfidssludier som deltidsstudier blir möjliga. Somjag angav finns det inom särskolan och behov av särskiltutbildade lärare som kan ta hand om elever med uttalade svårigheter. Dettautbildningsbehov bör tillgodoses genom en påbyggnad om ytter- Prop.1980/81:20 24 ligare20 poäng på nämnda 20-poängsulbildning. Del bör vara möjligt, och i ettinitiall skede lämpligt för att säkerställa tillgången på dessa specialister,att denna ulbildning om sammanlagt 40 poäng genomgås i en följd. I ett längretidsperspektiv bör även denna avslutande 20-poängsulbildning kunna organiserasi 10-poängskurser och med möjligheter till säväl heltidsstudier somdeltidssludier. Innehållet 1 utbildningen bör innebära en fördjupning av dengrundläggande speciallärarulbUdningen men också Innehålla moment som beaktar degravt handikappade elevernas situation och i övrigt ge kunskap och erfarenheterför undervisning av dessa elever. Minaförslag vad avser planeringsram kommer jag att redovisa i budgetpropositionen.Jag räknar t. v. med oförändrad planeringsram, dvs. 936 nybörjarplatser i denspeciallärarutbildning på gren 1 om 20 poäng som jag förordar. Vidare har jagutgått från en planeringsram för speciallärarutbildning på gren I omytterligare 20 poäng om 180 platser. Antagningav de studerande bör ske såväl höst som vär, med ca hälften av de studerandevid varje tillfälle. Antagningtill den särskilda decentraliserade speciallärarutbildningen på gren 1 somanordnas utanför planeringsramen, 168 platser, bör upphöra efter budgetåret1980/81. Dennya utbildningen bör anordnas fr.o.m. /82 och liksom den nuvarandeutbildningen organiseras som påbyggnadslinje i enlighet medhögskoleförordningens föreskrifter. Den grundläggande20-poängsutbildningen bör lokaliseras till följande orter: , ,/, , , , och . Den ytterligarepåbyggnadsutbildningen om 20 poäng bör koncentreras lill , ochGöteborg för all möjliggöra nödvändig integrering med övriga grenar inomspeciallärarutbildningen. Behörigheten till dengrundläggande speciallärarutbildningen borde kunna vara densamma som tillnuvarande speciallärarutbildning, gren I. Fördelningav utbildningsplatser mellan skilda lärarkategorier borde också kunna varaoförändrad, dvs. av antagningsplatserna bör tillfalla sökande som ärbehöriga till tjänst som lärare 1-2, till lärare 5-15, 20 och 21samlca25%tlll lärare 16-19, 152-161 och 167-171. Denytterligare påbyggnaden bör förbehållas lärare som är behöriga till tjänst somlärare I och 2. Igrundskolan finns tjänst som lärare 3 och 4 för specialundervisning. Behörigtill sådan tjänst är klasslärare som genomgått speciallärarutbildning om tväterminer för den undervisning som tjänsten avser. Åven den nya20-poängsutblldningen bör ge klasslärare behörighet till tjänst som lärare 3och 4. I särskolan finns tjänst som lärare 2 och 3 för undervisning i skola förgrundundervisning. Behörig till sådan tjänst är bl.a. klasslärare som genomgåttspecialutbildning om två terminer vid speciallärarilnjens Prop.1980/81:20 25 För behörighet till tjänst som lärare 2 och 3 i särskolan bör även i framtidenkrävas genomgång av utbildning om två terminer, dvs. genomgång avgrundläggande 20-poängsutbiIdning saml påbyggnad inom gren I omfattandeytterligare 20 poäng. Speciallärarutbildningenhar en hög kostnad per årssludieplats. Detta beror dels på att utbildningen isig är kostsam, dels på att de studerande uppbär lön(med eller utan B-avdrag) eller ulblld-ningsarvode. Vissa studerande ärdessutom berättigade till resekostnadsersättning och traktamente underutbildningen. Jagberäknar den sammanlagda besparingen till ca 50 milj. kr. För budgetåret1981/82 begränsas besparingen till ca 24 milj. kr. Delta beror på altstuderande antagna i den gamla 40-poängsutbildnlngen slutför sinulbildning . Besparingar uppstår dels under anslagetUtbildning för undervisningsyrken, dels under anslagen Bidrag till driften avgrundskolor m. m. och Bidrag lill driften av gymnasieskolor. Ur driftanslagenbestrids kostnader för lön dels för de lärare som genomgår speciallärarutbildning,dels för de lärare som vikarierar . Jagavser senare föreslå regeringen att ge UHÅ 1 uppdrag att i kommandeanslagsframställningar och 1 sitt arbete med utarbetande av utbildningsplanerför den omstrukturerade speciallärarlinjens gren 1 överväga de ytterligareförändringar som kan vara befogade med avseende bl.a. på utbildningenslokalisering och dimensionering. Dessutom bör man pröva en anpassning avutbildningens Innehåll till andra skolformer än . Jagövergår nu lill frågan om omprövning av vissa ersättningar lill studerande somgenomgår lärarutbildning. Speciallärarlinjengren 3 (40 p) är avsedd all ge behörighet som lärare i särskolan och att geutbildning av förskollärare 1 särskolan och vid sjukhus. Behöriga att antastill utbildningen är bl.a. lärare 5-15 och motsvarande i gymnasieskolan(lärare i praktlsk-estetiska ämnen), yrkeslärare, förskollärare ochfritidspedagoger. Den som före utbildningen är behörig lill slatiigl regleradlärartjänst blir efter genomgången utbildning i allmänhet behörig till annantjänst med högre lön. Den som har statligt reglerad tjänst har oavkortad lönunder utbildningstiden. Den som inte har statligt reglerad tjänst harutbildningsarvode.