prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — När det gäller insats av präster förandlig vård vid sjukhusen föreslär ulredningen, atl denna inle såsom nu skallvara ell åliggande för den församling i vilken sjukhuset är belägel.Vårdplalsanlalel skall således inle inräknas i pastoratets folkmängdsunderlagför tilldelning av prästtjänster. I stället skall behovel av prästerliga arbetskraftervid elt sjukhus beräknas uteslutande med hänsyn lill dettas egen storlek. Domkapitlenskall i samråd med sjukhushuvudmannen förordna präst med hel- ellerdeltidstjänstgöring där enligl den förut angivna beräkningsgrunden. Prästenskall dll motsvarande del befrias från sinförsamlingstjänst, vilken i denna del får uppehållas med vikarie. Kostnadernaför sjukhusprästernas löner m. m. skall bestridas ur kyrkofonden och beräknasav utredningen lill 10,3 milj. kr. I gengäld bortfaller vissa nuvarande lönekoslnadersom belastar fonden. övriga insatser för sjukhusverksamheten -kyrkomusik, assistent åt sjukhuspräslen etc. - bör alltjämt den lokalaförsamling inom vilken sjukhuset är beläget svara för. De fria trossamfundens insatser vid sjukhusen skall påmotsvarande säll organiseras av frikyrkoråd i kontakt med samfunden.Ulredningen föreslår, alt deras kostnader härför till en del täcks genom statsbidrag inom ramen för det stöd somstaten lämnar åt de fria trossamfunden. Med en 50-procenlig kostnadstäckningskulle bidraget vid fullt utbyggd organisation uppgå lill ca 4,25 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 138 Språkliga och religiösa minoriteters behov avandlig vård skall tillgodoses genomall sjukhuspräsl/pastor åläggs alt förmedla kontakt med andra trossamfund, när så önskas. De kostnader somhärvid kan uppkomma skall ersättasgenom frikyrkoråd ur slalsbidragsmedel. frikyrkoråd begärde i sinanslagsframställning för /81bl. a. etl särskilt anslag för andlig vård. Denna framställning byggde dllstörre delen på de förslag som ulredningen om andlig vård hade lagt fram rörande den andliga värden vid sjukhus ochkriminalvärdsanstaller (Ds Kn 1979:02).I propositionen 1979/80:100, Bilaga 18, uttalade föredragande departementschefen härom bl. a. att han i likhetmed utredningen förutsatte all bidrag lill de fria trossamfundens insatser förandlig vård bör utgå från anslagetBidrag till trossamfund saml all vidden uppräkning av anslaget som han föreslog hänsyn hade lagils härtill. Vid riksdagsbehandlingen av denna del avpropositionen framhöll kulturutskottet(KrU 1979/80:25) alt del var angelägel atl det ärligen i budgetpropositionenanges hur slor del av anslaget Bidrag till trossamfund som är avsettall utgå som bidrag till dessa samfund för deras insatser för andlig vård vid sjukhus m.m. Utskottet hemställde all som sin mening skulle ge till känna för regeringen vadutskottet i denna del hade anfört. beslöt i enlighet medutskottets hemställan. 1 regleringsbrevet förordnadesalt anslaget Bidrag lill trossamfundskulle disponeras så att 2 milj. kr. skulle utgå lill bidrag lill andlig vård vid sjukhus m. m. I regeringens proposition 1979/80:152 om vissaanslag ur kyrkofonden m. m. lades fram förslag om viss ändring avorganisarionen för medverkan i den andliga vården vidsjukhus. Propositionen behandlade inteomfattningen av de fria samfundens deltagande i den andliga vården vid sjukhusen. Förslagen i proposirioneninnebär i korthet följande. I pastoral, därdel finns en eller flera sjukvårdsinrättningar med sammanlagt minst 1 200 vårdplatser, skall kunna inrättas en ordinarie komministertjänst, vars innehavare skall ha tillhuvudsaklig uppgift att svara för den andliga vården vid sjukhusen. Omvårdplalsanlalel uppgår till minst 2400 föresläs två tjänster kunna få inrättas. I den mån en komministertjänst inrättas enligt vad nu sagts får vårdplatsantaletvid de sjukhus som prästen har atl betjäna tillgodoräknas vid beräkningen avunderlaget för övriga prästtjänsteri pastoratet endast i den del det överstiger 1 200 resp. 2 400.1 de fall där det inte finns underlag för inrättande avnågon tjänst av det slag som avses i propositionen skall nuvarande regler ominräknande av vårdplalsanlalel iunderlaget för den prästerliga tjänsteorganisationen lillämpas som , dock med den ändringen att vissasärregler som gällt för psykiatriska sjukhus och vissa andra slag avsjukvårdsinrättningar skall upphävas. Som kompensation för kostnaderna för den andliga vården vid sjukhusen. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 139 närdenna uppgift ger underlag för en heltidstjänst, föreslås all ett särskiltbidrag skall utgå ur kyrkofonden. Bidraget föreslås ulgå med belopp motsvarandehälften av lön som betalas ut lill innehavare av sådan komministertjänst somavses i propositionen. godkände de i propositionen förordade riktlinjerna för inrättande av prästerliga tjänster för den andliga vården vidsjukhusen saml. medgav atl bidrag fick ulgå ur kyrkofonden enligl ipropositionen förordade grunder (KrU 1979/80:29, rskr 1979/80:357). Vid riksdagsbehandlingen konstaterade utskottet i detbetänkande som låg dll grund för beslut atl propositionen behandladeendast verksamhet i den andliga vården vid sjukhusen saml attden bakomliggande ulredningen tog upp frågan i etl vidare perspektiv. 1anledning av väckta motioner fann utskottet det modveral att i sammanhangetmarkera en principiell ståndpunkt i fråga om deltagandel i den andliga vårdenvid sjukhusen från de trossamfund som företräds av frikyrkoråd. Tilldenna grupp räknade utskottet de trossamfund, bl. a. invandrarkyrkorna, somutan alt vara representerade i frikyrkorådel intimt samverkar med delta i allafrågor, som rör den andliga vården. Utskottet anförde därvid följande. Utskottet har ingen erinran mol den principiellaståndpunkt som ulredningen intagit i vad gäller samverkan mellan svenska kyrkanoch de fria trossamfunden i den andliga vården vid sjukhusen. Utskottet finnerej anledning alt la ställning till vad utredningen anfört om lika anlalpräst/paslorsljänsler för resp. de fria samfunden. Ellställningslagande i denna fråga torde inte vara möjligt ulan alt de friasamfundens rätt att själva disponera sina ekonomiska och personella resurserträds för när. Propositionen lar inte heller upp denna fräga. Den andliga vården vid sjukhusen bör ulgå frånpatienternas egna behov och önskemål. Utskottet vill också understryka atl närsvenska kyrkan och de övriga trossamfunden går in i verksamheten - den förraenligl lag och de senare enligt åtagande - bör den förutsättningen gälla attmöjlighet skall beredas dem alt verka som likvärdiga parter med likamöjligheter alt arbeta. Arbetet bör bedrivas i ekumenisk anda vilkel bl. a.innebär alt det måste präglas av en ömsesidig strävan till samverkan. synsätt bör också markeras med avseende pårelationerna mellan sjukvårdshuvudmännen och trossamfunden. Utskottet anser attriksdagen som sin mening bör ge lill känna för regeringen vad utskottet medanledning av motionerna 1973 yrkande 1 och 1976 yrkande 1 anfört om ansvaretför den andliga vården vid sjukhusen. I verkar etl stort antal trossamfund utanförsvenska kyrkan. Flertalet av de andra trossamfunden erhåller statsbidrag enligtförordningen (1974:404) om statsbidrag lill vissa trossamfund. Som en allmänbakgrund vid sidan av den tidigare förda debatten har arbetsgruppen funnit detvara av intresse att redovisa dels de andra trossamfund som erhållerstatsbidrag saml Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 140 hurde i stalsbidragshänseende är organiserade, dels medlemsantalet för såvälsvenska kyrkan som de andra trossamfunden. Som i del föregäende har anförts erhåller flerlalel avde fria trossamfunden i statsbidrag enligl förordningen (1974:404) omstatsbidrag till vissa trossamfund. De statsbidragsberättigade trossamfundenkan delas upp i två olika kategorier, nämligen dels de svenska friatrossamfunden, dels övriga trossamfund, som till övervägande delen utgörs av s.k. invandrarsam-fund. Statsbidrag till vissa trossamfund administreras avSveriges frikyrkoråd. Fråga om statsbidrag prövas av en samarbelsnämnd. är knuten en delegation, från vilken samarbetsnämnden skallinhämta yllrande i ärende om statsbidrag lillandra trossamfund än de svenska fria trossamfunden. frikyrkoråd är ett samarbetsorgan för kristnatrossamfund, i vars församlingar medlemskap grundar sig på bekännelse avkrislen tro. Frikyrkorådels uppgift är bl. a. alt främja samförstånd ochsamverkan mellan olika samfund, främst mellan dem som tillhör rådet, att varasamfundens gemensamma kontaktorgan med myndigheterna, t. ex. som remissorgan. ingår som medlemmar följande samfund: frikyrkoräds samarbelsnämnd har, som nämnts,till uppgift alt pröva fråga om statsbidrag. I samarbetsnämnden ingårföreträdare för de svenska kristna trossamfund utanför , somerhåller statsbidrag. Ledamöter i samarbetsnämnden och suppleanter för demutses av regeringen efter förslag av frikyrkoråd. I samarbetsnämndeningår företrädare för, ulöver frikyrkorådels medlemssamfund, följande kristnaorganisationer: Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 141 Till samarbetsnämnden är knuten en delegation förstatsbidrag till vissa trossamfund. 1 ärende om statsbidrag lill andratrossamfund utanför än de i del föregäende nämnda, skallsamarbetsnämnden inhämta yttrande från delegationen. I delegationen ingår förutomföreträdare för samarbetsnämnden, företrädare för följande andra trossamfund: - De ortodoxa kyrkorna - Estniska evangelisk lutherskakyrkan - Ungerska protestantiska kyrkan - Anglikanska kyrkan (fr. o. m. år1980) Företrädare i delegationen för samarbetsnämnden utsesav nämnden medan företrädare för de andra trossamfunden utses av regeringenefter förslag av resp. trossamfund. I Statistiken över kyrkobokförda finns när del gälleruppgifter om religionstillhörighet endast uppgift om vilka somfillhör resp. står utanför. Statistiken, vari här även harintagits antal utiräden ur , ser , 1976-1978 utsom följer: 1974 1976 1977 1978 8 169 479 8 237 487 8 258 682 8 282 140 414 494 457 547 494 914 539 462 2,2,3, 5,5,6,6, 10 869 11537 14196 31016 A = Antal svenska och utländska medborgare B = Antal svenska och utländska medborgare som intetillhör C = Procentandel svenska medborgare som inte tillhörsvenska kyrkan D =Procentandel utländska medborgare som inte tillhör E = Procentandel av befolkningen som inte tillhörsvenska kyrkan F =Antal utträden ur Någon officiell registrering av medlemsantalet i andratrossamfund än finns sålunda inte. När det gäller de samfund somerhåller statsbidrag fastställer emellertid frikyrkorådets samarbelsnämndårligen dessa samfunds bidragsgrundande medlemsantal. Dessa grundar sig påuppgifter de olika bidragsberäldgade samfunden lämnar frikyrkorådel. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 142 Uppgifter av intresse i delta sammanhang harridigare redovisats, dels av 1968 årsberedning om stal och kyrka i bilaga 20 (SOU 1972:38) lill betänkandet "Samhälle och Trossamfund"(SOU 1972:36), dels ock när del gällerinvandrarnas religionstillhörighet av invandrarulredningen i betänkandet "Invandrarna och minoriteterna"(SOU 1974:69). Invandrarulredningengrundade sina uppgifter på en intervjuundersökning. Frikyrkorådels samarbelsnämnds uppgifter om desvenska till frikyrkorådels samarbelsnämnd anslutna trossamfundensmedlemsantal per den 31 december1978 jämfört med berednings uppskattningar framgår av följandetabell: Att anmärka i sammanhanget är att etl stort antalav medlemmarna i de svenskafrikyrkosamfunden också är medlemmar i . Sålunda är 1. ex. enorganisation inom . Vidare torde så gott som samtliga inom Frälsningsarménoch tillhöra . Även inom de andra samfunden finns sådana som tillhör . När del gäller övriga trossamfund tillvilka frikyrkorådels samarbelsnämndfördelar statsbidrag finns uppgifter om medlemsantal. Även de fastställs av samarbetsnämnden. Flera avdessa trossamfund har ett annal medlemsbegrepp än de svenska frikyrkorna. De ärav s. k. folkkyr-kokaraklär och imedlemsantalet räknas också in barnen. Invandrarulredningen (lU),liksom beredning har i sina betänkanden också redovisat uppgifter ommedlemsantal i vissa övriga trossamfund. De hänfördesina uppskattningar dll års beredning lill . Deolika uppskattningarna framgår av följande labell. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 143 2 000 / 4 500 f 'Uppgift saknas. beredning begränsade sin undersökning till att avsetrossamfund som ansåg sig betjäna minst 3 000 personer. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 10 A. Kommundepartementetm. 11 Kommittéer m.m. 11 Extra utgifter 13 Lokala skattemyndigheterna 13 Kronofogdemyndigheterna 13 Civilbefälhavarna 2 596 700 000 86 Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: Förvaltningskostnader 10 229 000 89 Ersättningar till kyrkor m. m. 90 Vissa ersättningar till kyrkofonden 5 051 000 90 Kurser för utbildande avkyrkomusiker m. m. 91 Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor 2 790 000 94 Bidrag till restaurering avVadstena klosterkyrka 1 800 000 95 Bidrag till ekumenisk verksamhet 380 000 96 Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna 421 000 96 Bidrag till reparationsarbeten på de svenska utlandsförsam lingarnas kyrkobyggnader 40 000 97 Bidrag till trossamfund 31000 000 100 Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund 11 800 000 102 102 104 106 107 D. m. m. Beredskapför oljebekämpning till havs m. m. Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m. m. Bidrag till kostnader tör beredskap 2 707 694 000 Underbilaga 18:1 Sammanfattning av fögderiutredningensbetänkande (Ds Kn 1979:4) Lokal skattemyndighets organisatoriska ställninginom skatteförvaltningen Underbitaga 18:2 Sammanställning av remissyttrandenöver betänkandet (Ds Kn 1979:4) Lokal skattemyndighets organisatoriska ställninginom skatteförvaltningen Underbilaga18:3 Statens stöd till trossamfunden 'av anslaget kommer att behandlas i en särskild proposition till Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 1980/81:100 Bilaga 19 och dess verk m. m, Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avser och dess verk m. m. Fullmäktigei riksgäldskonloret och förvaltningsstyrelse har den 20 novemberresp. överiämnal förslag lill de anslag som bör redovisas under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. /82. har upprättat en sammanställning av förslagen, vilken bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga19.1. Jag hemställer all regeringen föreslår alt pröva de förslag till anslag som har avgetts av fullmäktige i riksgäldskonloret och riksdagensförvallningsslyrelse. 1 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 19 tillbudgetpropositionen 1981 2 RIKSDAGENOCH DESS VERK M. FÖRSLAGTILL MEDELSANVISNING M. Förslagen från fullmäktige i riksgäldskonloretoch förvallningsslyrelseangående regleringen för /82 av utgifterna för och dess verk m. m. har liksomföregäende år av praktiska skäl sammanförts. Förändringarna inom och dess verksområde i förhållande till statsbudgetenför /81 framgår av följande sammanställning. Beloppenanges i 1 000-tal kr. -1- 8 106 -1- 127 448 1980/81:100 Bilaga 19till budgetpropositionen 1981 ANSLAGEN A 1.Riksdagen: Arvoden m. m. till ledamöter 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 50705 420 48 912 000 55 613 000 + 2 522 000 a) arbetsgivaravgift till den allmänna sjuk- -1- 1 442 000 b) arbetsgivaravgift till den allmänna till- c) avgift till grupplivförsäkringen d) arbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäk- ringen och det kontanta arbetsmarknads- e) socialförsäkringsavgift till folkpensione- + 1 206 000 f) arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsut- -1- 397 000 -H 6 831 000 + 6 701 000 Frän anslaget bestrids kostnader för arvoden ochkostnadsersättningar lill riksdagensledamöter samt arbetsgivaravgifter avseende dessa kostnader. Kostnadsersättningen har enligt beslut(KU 1977/78:18, rskr 33) anpassats till gällande basbelopp enligl lagen om allmänförsäkring. Ökningen underanslaget har beräknats riil totah , varav . avser arvodesomräkning riil följd av en motsvarandetillämpning av lönebelopp, somutgår lill statstjänstemän (KU 1974:28, rskr 269). avser kostnadsersättningar,varvid beaktats att Viksdagenbeslutat (KU 1980/81:6, rskr 16) att ändra reglerna för kostnadsersättning. Förordningen1979:846 om ändring i kungörelsen (1969:412) om uppbörd Prop.1980/81:100 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 4 avvissa arbetsgivaravgifter från staten har av beslutals träda itillämpning fr. o. m. den . Arbetsgivaravgifterna för riksdagensledamöter har för nästkommande budgetår beräknats på nu kända förhållanden.Ökningen uppgår till sammanlagt . atl lill : Arvoden m. m. tid riksdagensledamöter för /82 anvisas ell förslagsanslag av . : Reseersättningar m. m. till ledamöter 1979/80 Utgift 12 589 862 1980/81 Anslag 14 345 000 1981/82 Förslag 15 048 000 Från anslaget bestrids dels kostnaderna förriksdagsledamöternas flyg- och järnvägsresor m. m. inom riket, delstraktamenten lill riksdagsledamöter under lid pågår enligl lagen omändring i ersältningssladgan (1971:1197) för ledamöter. Frånanslaget bestrids även kostnaderna för sådana resor, som riksdagsledamöternaföretar med utskotten inom . Utgifterna under anslaget beräknas öka i fråga omiraklamentsersällning-ar och fasta kostnader för järnvägsresor (SJ:s årskort)med . Kostnaderna för riksdagsledamöternas flygresor inomSverige har beräknats lill oförändrat belopp, , då "" kunnat användas i slörre utsträckning än vad som kunnatförutses. Kostnaderna för riksdagsutskottens studieresor beräknas minska med . Netloökningen beräknas härefter till . (304 000 + 475 000 -76 000). alt till : Reseersättningar m. m. tdlriksdagens ledamöter för /82 anvisas ett förslagsanslag av . : Riksdagsledamöters deltagande i verksamhet 1979/80 Utgift 963 913 1980/81 Anslag 800 000 1981/82 Förslag 1 065 000 Från anslaget bestrids kostnader för riksdagsledamötersdellagande i verksamhet enligl bestämmelser (RFS1967:15, ändr. Prop.1980/81:100 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 5 Någonsärskild ambitionshöjning förutses inte för /82 iförhållande lill innevarande budgetår. Med hänsyn lill de fortgåendeinternalionella prisstegringarna för flyg och hotell och till all belastningenpå anslaget för /80 uppgick till närmare 1 milj. kr. föreslåsanslaget uppräknat till . all lill : Riksdagsledamöters deltagande iEuroparådets verksamhet för /82 anvisas ell förslagsanslag av . : Riksdagsutskottens studieresor utom 1979/80 Utgift 34 891 1980/81 Anslag 2 771 000 1981/82 Förslag 2 846 000 Från anslaget bestrids kostnaderna för utskottensstudieresor ulom . Anslagsberäkningenhar grundals på uppgifter som lämnats av utskotten rörande planerade resor utomSverige. all till : Riksdagsutskottens studieresor ulomSverige för /82 anvisas ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 207 338 1980/81 Anslag 450 000 1981/82 Förslag 450 000 Från anslaget bestrids kostnader för sådana besök avofficiella delegationer från andra länders parlament, vilka inbjudils avtalmanskonferensen och för vilka slår för värdskapet, samt för avtalmanskonferensen utsedda svenska riksdagsdelegationers besök i utlandel. Antalet utländska delegationsbesök kan uppskattas tilltvå ä tre besök under nästa budgetär. På grund av väntade prishöjningar bordeanslaget uppräknas med . Med hänsyn lill strävandena all i nuvarandeläge hålla alla kostnader nere föresläs emellertid anslaget utgå med sammabelopp som föregäende år. Under förevarande anslag har medel beräknats förkostnader för parlamentariska delegationer enligl följande: Prop.1980/81:100 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 Utländskadelegationsbesök i 325 000 Delegationsbesöki utlandet 125 000 all till : Parlamentariska delegationer /82 anvisas ett förslagsanslag av . : Bidrag till studieresor 1979/80 Utgift 155 275 Reservarion 13 067 1980/81 Anslag 200000 1981/82 Förslag 196 000 Från detta anslag bestrids kostnaderna för bidrag tillriksdagsledamöternas enskilda studieresor. Bidragen beviljas avtalmanskonferensen. Under /80 fördelades bidrag omsammanlagt . Den reservation som vidutgången av /79 uppgick lill . har den 1 juli 1980minskal till . När talmanskonferensen behandlatframställningar om bidrag lill studieresor har det visat sig att tillgängligamedel inle räckt lill anmälda och i för sig berättigade anspråk.Talmanskonferensen har därför beslutat att reducera bidragsbeloppen med 15 %för resor och för resor under är 1980. Även /81 är del Irohgl all bidragsbeloppen måste reduceras. alt till : Bidrag tid studieresor /82 anvisas ett reservarionsanslag av . : Representation m. m. 1979/80Utgift 171286 1980/81 Anslag 325 000 1981/82 Förslag 325 000 Från anslaget bestrids kostnader för riksdagensrepresentation gentemot utländska diplomater, företrädare för näringslivet ochför pressen. Vidare bekostas utgifter för mållider m. m. för etl stort antaludändska pariamen-tarikergrupper eller motsvarande, vilkas Sverigevislelse iövrigt handhas och bekostas av UD/eller av de utsändandeinstitutionerna själva. Frånanslaget bestrids även kostnaderna för del representalionsbidrag som Prop.1980/81:100 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 7 enhgtriksdagens beslut (KU 1980/81:6, rskr 16) skall utgå dll talmannen och vicetalmännen. Med hänsyn till alt besöksfrekvensen och utbytet medutländska parlament ständigt ökat samt att kostnaderna för måltider och annanservice stigit avsevärt skulle en anslagshöjning avstorleksordningen . ha tett sig motiverad. Med hänsyn till strävandenaatt i nuvarande läge hålla alla kostnader nere föreslås emellertid anslagetutgå med samma belopp som föregående år. att dll : Representation m. m. för budgetåret1981/82 anvisas ett förslagsanslag av . : Bidrag till interparlamentariska grupp 1979/80Utgift 344 046 1980/81 Anslag 320 000 1981/82 Förslag 321000 Styrelsen för interparlamentariska grupp harredovisat nedanstående uppställning för innevarande budgetår. Förslagetinnebär att medelsbehovet ökar med . Bidrag till Interparlamentariska unionen och dessgeneralsekreterar- 147 000 association Utrikes möten 152 000 Nordiska samrådsmölen samt representation m. m. Förvaltningskostnaderoch reseförsäkringar 2 000 Avgår medlemsavgifter - 1 700 att till : Bidrag till riksdagensinterparlamentariska grupp för /82 anvisas ett förslagsanslag av321 . 1980/81:100 Bilaga19 till budgetpropositionen 1981 : Bidrag till Sällskapet och forskare 1979/80 Utgift 140 000 1980/81 Anslag 200 000' 1981/82 Förslag 115 000 Styrelsenför Sällskapet och forskare () är ett forum för kontakt och informarion mellanriksdagsmän och forskare. En viktig uppgift är att på ell tidigt stadiumaktualisera sådana frågor som på grund av den vetenskapliga och tekniskautvecklingen blir betydelsefulla i arbete. arbetsformer har under de år verksamhetenbedrivits kontinuerligt utvecklats. Tyngdpunkten har förflyttats frän allmännadiskussionsmöten lill studiegrupper inom specialområden. En del av verksamhet har varit denkontaktförmedling mellan enskilda riksdagsledamöter, tjänstemän inom riksdagenoch olika forskningsorgan som startade . Denna verksamhet permanentades1976/77 och en kontaktsekreterare anställdes på deltid med placering iriksdagshuset. har kontaklarbetet successivt vuxit ut. Kontaktsekreterarverksamheten kommer att fortsätta isin hitdllsvarande form, men fr. o. m. den 1 juh 1980 är kontaktsekreterarenenhgt beslut av förvallningsslyrelse anställd inom riksdagensförvaltningskontor (upplysningsljänsten). Detta får lill följd att anslagsäskandeminskas med ett belopp som budgeterats för kontaktverksamheten. har beräknat sina kostnader för /82dll . Fördelningen av kostnaderna framgår av nedanståendesammanställning. Löner och sociala kostnader Studiegruppssekreterare, kontaktmän m. fl. RIFO-nytt, redigering 13 200 Externa föreläsningar 3 300 1 Av anvisat anslag återbetalas . Prop.1980/81:100 Bilaga 19 till budgetpropositionen 1981 9 Av budgeterat belopp kan ca . läckas medmedlemsavgifter och . av övriga inläkter. Vid etl anslag om 115 000 kr.uppslår ett underskoll på , som dock kan läckas med sällskapelsdllgångar. alt lill : Bidrag till Sällskapet forskare för /82 anvisas elt anslag av . : Bidrag till utrikespolitisk informationsverksamhet