prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Förutom en nödvändig översynav skattesystemet i syfte att utjämna skillnaderna mellan olika placeringsalternativbör förändringar av sparsystemen övervägas. Den s. k. skatte-sparreduklionenomfattar ej obligationer varför delta placeringsallernaliv missgynnas iförhållande till t.ex. aktier. En ändring som medför en stimulans avplaceringar i obligationer bör vara en väsentlig åtgärd för att stärkakapitalmarknaden. Problemen med den nuvarande penningpolitiken med bl.a. elthögl ränteläge illustreras också väl av de svårigheter, som många mindre företagoch häribiand lantbrukare befinner sig i. Räntekostnaderna har under senare årstigit lill en nivå som gör att många lantbruks existens är i akut fara.Generellt gäller dessutom, atl hela lantbruket lider brisl på långfristigupplåning till rimliga villkor. Inte mindre än en dryg tredjedel av lantbruketssamlade lånestock på ca . är all hänföra till krediter frånprivatpersoner och leverantörer, medan hypoleksföreningarna endasi kan bidramed ca en fjärdedel - eller ca . En belydande diskriminering av ekonomiska föreningarföreligger belräffande möjligheler all anskaffa riskvilligt kapital. Dekooperafiva förelagens kapitalförsörjning är nu mer angelägen än någonsin allunderlätta, då den höga inflationstakten kraftigl urholkar del egna kapitalelsamlidigl som betydande investeringar fortlöpande måsle göras. 1 de två senaste långtidsutredningarna har perspektivetförlängts fram . En analys av utvecklingstendenser i ett perspektivsom sträcker sig bortom länglidsutredningarnas traditionella femärsperspektivlilldrar sig ell allt större intresse bl.a. mot bakgrund av energiplaneringensoch Försörjningsbalansens utveckling i alternativ 1och 2 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 72 denregionala planeringens långsiktiga karaktär. 1 det läge som svensk ekonomi förnärvarande befinner sig krävs dessutom en analys av de mera långsikligautvecklingstendenserna mot bakgrund av all bytesbalansproblemen är så storaatl del krävs för all återskapa balansen. Alternativ1 för utvecklingen fram innebär en väg som bl.a. via enåterhållsam kostnadsutveckling och en begränsad konsumlionstillväxt återförSveriges ekonomi lill balans mot 1980-talels slut. Produktivitetstillväxtenförutsätts vara oförändrad mellan 1980-lalets båda delar. Genom variationer itillgången på arbetskraft minskar dock den genomsnittliga BNP-tillväxten ialternativ 1 från 2,till 2% mellan1985 och 1990. Trots alt bruttonationalproduktens tillväxt bromsas upp under1980-talels senare hälft kan konsumtionen i alternativ I tillåtas öka snabbareunder än under den första delen av 1980-talet.Invesleringslillväxten planar ut och följer produktionstillväxten. Samtidigtplanar exportens tillväxt ut mot marknadslillväxten senarehälft. Nägon yllerligare svensk kostnadsanpassning förutsätts inte behövasefler i detta alternativ. Förutsättningenför den kalkyl som långtidsutredningen utfört för ulvecklingen fram till år1990 i alternativ 2 är all de kraftigl förvärrade obalanserna fram till 1985med nödvändighet tvingar fram en kraftig kursomläggning i den ekonomiskapolitiken. Därvid antas att samma balansmål skall uppnås fram lill 1990 som vidett fullföljande av ulvecklingen enligl allernaliv I. Dessulomantas den produktivitelsreserv som ackumuleras fram lill 1985 kunna aktiverasfram . Härigenom belyses vidden av de anpassningskrav som kommeralt slällas på den svenska ekonomin under andra hälften av 1980-lalet om dennödvändiga kursomläggningen skjuts upp under dess första hälft. Dettaillustreras i försörjningsbalansens termer i labell 10. Där framgår att ensådan försenad anpassningsprocess bl. a. skulle ställa i det närmasleoefterrättliga krav på konsumlionsutvecklingen . Dennakraftiga åtstramning på konsumtionssidan kommer emellertid inte att varalillräcklig för en återgång mot extern balans. Dessutom krävs en exportökningpå näslan per är 1985-1990, vilket är snabbare än denförutsatta internationella marknadstillväxten. För att uppnå dennaexporttillväxt krävs således en kraftig anpassning av den svenskaexportindustrins kostnader och priser i förhållande till de internationellakonkurrenternas. Det kan komma att kräva kraftiga växelkursju-sieringar.Därigenom skulle emellertid inflationstendenserna i ekonomin förslärkas.Härtill bidrar också den likviditetsuppladdning som i alternativ 2 sker underförsta genom den kraftiga försämringen av statensbudgetsaido. 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 73 Fleraremissinsianser ultrycker sin tillfredsställelse över atl man i långtidsutredningengör en utblick mot ell längre lidsperspektiv. Styrelsen.för teknisk utveckling(STU) pekar på önskvärdheten av all den lekniska ulvecklingen beaklas såväl medavseende på dess effekler på svensk induslris framlida inlernalioneHakonkurrenskraft som de krav som härav ställs på investeringar i teknisk FoU.Sådana bedömningar måste göras mot bakgrund av ett längre perspektiv. LU 80 harenligt STU:s mening givit låg priorilel åt de mera långsiktiga bedömningarna.STU finner del angelägel att i framtida långtidsutredningar större vikl läggsvid analyser som kan ge underlag för närliggande beslut med markanl långsiktigverkan. Som exempel pä sådana beslul nämner STU invesleringar i leknisk FoU. Svenska kommunförbundetframför all LU:s långsikliga bedömningar i storl sett bygger på traditionellatrendframskrivningar. Förbundel saknar ocksä en analys av de regionalpolitiskakonsekvenserna av den skisserade ulvecklingen. som ulan alt vara egentlig remissinstans yttrat sigöver LU 80. menar alt det kan vara svårt alt behandla både ett medelsikligt ochell längre perspektiv inom samma utredning. Som etl alternativ för man framtanken på två ulredningar: En kortsiktig som underlag för regeringens finans-och skattepolitik, som omarbetas , och en långsiktig, som omarbetas medsamma intervall som sker. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 74 Förteckning över avgivna remissyttranden över 1980 årslångtidsutredning SOU 1980:52. Efter remiss har följande instanser avgetl yttranden överlångtidsutredningen: (), bostadsslyrelsen, domänverkel, (Kl),lantbruksstyrelsen, postverket, riksrevisionsverkei (RRV), ,(), statens jordbruksnämnd, , statensvaltenfallsverk. statens vägverk, stafisliska centralbyrån (SCB),stalskontorel, slyrelsen för leknisk utveckling (STU), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) - som bifogat yttranden från , ,/och högskoleregion -överbefälhavaren (), fullmäktige iriksbanken, fullmäktige i riksgäldskonloret. Centralorganisationen /SR,. i (LO) - som bifogatyllrande från - ().Svenska arbetsgivareföreningen (). ,, - tillsammans medSveriges köpmannaförbund - hantverks- och industriorganisation.Sveriges industriförbund, kemiska industrikontor, Tjänstemännenscenlralorganisalion (TCO). all vara egentlig remissinstans har () inkommit med yttrande. Dessutom harsocialslyrelsen inkommil med yttrande, vilkel dock anlänt så sent all del inlekunnal beaktas. 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 75 1 Allmänt om uppläggning och metod .................. ... 1 2 Utredningens slutsatser .................................. .. 10 3 Den internationella utvecklingen ....................... .. 15 4 Produktionskapacitetens utveckling ..,..'............. 19 5 Bytesbalans och utrikeshandel ......................... .. 24 6 Utvecklingen av privat konsumtion- och andravälfärdsaspekler 30 7 Den offentliga sektorns resursförbrukning ochproduktion 33 8 Industrin........................................................ .. 39 9 Ulvecklingen i övriga privata näringslivsseklorer ..... .. 46 10 Arbetsmarknaden............................................. .. 55 11 Pris-, löne- och vinstutvecklingen .................... .. 60 12 Den finansiella ulvecklingen .............. 63 13 Utvecklingen på längre sikl ............................... 71 Appendix: Förteckning överavgivna remissyttranden 74 Förslag till ändrad utbetalning av kommunalskatt, m. m. Bilaga1.3 Förslag till ändrad utbetalning av kommunalskatt, m.m. Lagom ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m. m. Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns ochannan menighets utdebitering av skatt, m.m,' skall ha nedan angivna lydelse. Kommunär berättigad att under visst är av staten uppbära kommunalskatt med beloppsom motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor ochskatteören i kommunen vid det föregäende årets (taxeringsåret) taxering,beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret. Harenligt 4 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) annan skattesats slutligtfastställts än den som har bestämts tidigare, skall lill grund för utbetalningenläggas den utdebitering som har bestämts i samband med att budgetenfastställdes. Kommun är berättigad attunder visst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvararprodukten av den skattesats som har beslutats för året och det antalskattekronor och skatteören, som enligt taxeringsnämnds beslut rörande detföregående årets taxering till inkomstskatt har påförts deskattskyldiga. Det nu nämnda beloppet ingår i kommunens fordran hos staten vidingången av året näst efter det är, då beslutet fattades. Förskottet avräknasmot den kommunalskatt, som kommunen har rätt att uppbära av staten på grundvalav laxeringen under årel , då förskottet utanordnas enligtbestämmelserna i femte stycket. Ärantalet hos registrerade kyrkobokförda invånare i kommunen vidmitten av augusti månad taxeringsåret större än det var vid mitten av augustimånad två är tidigare, skall förskott, beräknat enligt tredje stycket, ökas iförhållande till ökningen i kommunens invånarantal mellan de angivnatidpunkterna. Sådant ökat förskott ingår i kommunens fordran hos staten ochavräknas enligt tredje stycket. skall senast den 10 septemberlämna kommunen uppgift om det invånarantal och det däremot svarande beräknadeantalet skattekronor och skatteören, som skall ligga fill grund för ökningen avförskottet. Belopp,som vid ingången av ett Belopp, som vid ingången av ett årutgör kommunens fordran hos år utgör kommunens fordran hos staten enligtdenna paragraf, skall slaten enligt denna paragraf, skall 'Lagen omtryckt 1973:437. Senastelydelse av lagens rubrik 1977: 191. -Senasle lydelse 1979: 1161. länsslyrelsen under samma är ulanordna till kommunen med en tolftedel den 24 i varje kalendermånad. Är kommunens fordran icke uträknad vid ulbetalningstillfällena i månaderna , skall utbetalas samma belopp som har utbetalats del föregäende året. När särskilda skäl föranleder det får dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna inte molsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skall den jämkning som föranledes härav ske i fråga om del belopp, som utbetalas . länsslyrelsen under ulan-ordna till kommunen meden sjättedel på åttonde dagen i var och en av månaderna januari, mars, maj.Juli, . Är kommunens fordran icke uträknad vidutbetalningstilljället , skall vid detta tUlfälle utbetalassamma belopp som har utbetalats del föregående året. Närsärskilda skäl föranleder det får länsslyrelsen dock förordna att utbetalningskall ske med annal belopp. Om det belopp som utbetalades ickemotsvarar en sjättedel av kommunens fordran, skal! den jämkning som föranledeshärav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om kommunalskatt tillämpas påmotsvarande sätl i fråga om landstingsskatt. I fråga om församlingsskatt gällerdäremol bestämmelserna i 84 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Denna lag träder i kraft den . 1980/81:150 Bilaga 1.3 3 Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs att 84 § lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse' skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Församling är berättigad alt under visst är av statenuppbära församlingsskatt med belopp som molsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid delföregående årels (taxeringsåret) taxering, beräknal efter den skattesats somhar bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen(1951:69 Dom viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhör älnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp,som församlingen annars skulle ha varil berättigad atl uppbära av slalen,nedsältas i motsvarande män. Församling är berättigad alt under visst år av slalensåsom förskoll uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skallesals somhar beslutals för året och det antal skattekronor och skalteören, som enligltaxeringsnämnds beslul rörande det föregående årels taxering till kommu nalinkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Del nu nämnda beloppet ingår iförsamlingens fordran hos staten vid ingången av årel , . Förskottet avräknas mol den församlingsskatt, somförsamlingen har rätt att uppbära av staten pä grundval av taxeringen underåret efter det, då förskollel enligt bestämmelserna i nästföljande styckeutanordnas. Belopp, som vid ingången av ett Belopp, som vid ingången av ell är utgör församlingens fordran hos ärutgör församlingens fordran hos slaten enligl första och andra slyc- statenenligl första och andra styc kena, skall under kena. skalllänsstyrelsen under utanordna till kommun, i sammaär ulanordna lill kommun, i vilken församlingen är belägen, vilkenförsamlingen är belägen, med en sjättedel på åttonde dagen i meden loljledel den 24 i varje ka var och en av månaderna , lendermånad.Är församlingens mars, maj. , september och no- fordraninle uträknad vid utbeial- vember. Är församlingens fordran ningslillfäUenai månaderna janua- inte uträknad vid uibetalningslill- rioch februari skal! vid dessa till fället , skall vid det- fallenutbetalas samma belopp som ta tillfälle utbetalas samma belopp utbetaladesi december månad före- som utbetalades gående år.När särskilda skäl föran- föregående år. När särskilda skäl lederdel får länsslyrelsen dock för- föranleder det fär ordna allutbetalning skall ske med dock förordna att utbetalning skall annalbelopp. Om något av de be- ske med annat belopp. Om del be- lopp somutbetalades i månaderna lopp som utbetalades må- Januarioch februari inte motsvarar nad inte molsvarar en sjättedel av entolftedel av församlingens ford församlingens fordran, skall den ran,skall den jämkning som för- ' Lagen omtryckt 1976:500. Senasle lydelse 1979:1162. 1980/81:150 4 jämkningsom föranleds härav ske anleds härav ske i fråga om det i fråga om det belopp som utbeta- belopp som utbetalas må las . Kommunen skall därefter av- skall därefter avlämna medlen lill lämna medlen till kyrkorådet, kyrkorådet. Länsstyrelsenskall senasl lill församlingen överlämna för nästföregående årupprättad redovisning över församlingen tillkommande och till församlingenulanordnad församlingsskatt. angående dylik redovisning meddelas av regeringen eller denmyndighet regeringen förordnar. Dennalag träder i krafl . 1980/81:150 Bilaga 1.3 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs att 24§ 2 mom., 28 §, 54 § 1 mom. samt 55 § 2 mom. uppbördslagen(1953: 272)' skall ha nedan angivna lydelse. 2 mom.'Preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag som avses i 39 eller40 §, skall betalas senast den 18 i den uppbördsmånad, som infaller närmastefter utgången av den månad, då skatteavdraget gjordes. 2 mom.Preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag som avses i 39 eller40 §, skall betalas senasl den 18 i den uppbördsmånad, som infaller närmastefter utgången av den månad, då skatteavdraget gjordes. Skatt som harinnehållits av församling, kommun eller landstingskommun skall dock betalassenast den 24 i denna upphördsmånad. Kvarstående skatt uttages ej. Kvarstående skatt, som uppgår till högst , skallbetalas senast den 18 i uppbördsmånaden mars året efter taxeringsåret. Annankvarstående skatt skall betalas med lika belopp senast den 18 i var och en avuppbördsmånaderna året efter taxeringsåret. Om öretal uppkommer skalldock det belopp som skall betalas under uppbördsmånaden mars bestämmas tillnärmast lägre och det andra beloppet till närmast högre hela antal kronor. Ifråga om kvarstående skatt som församling, kommun ellerlandstingskommun har gjort skatteavdrag för är i stället för den 18 den 24senaste betalningsdag. / mom.''Arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag, skall utan anmaning lämna uppgift(uppbördsdeklaration) om detta till länsstyrelse som avses i 52 § förstastycket. Sådan deklaration skall lämnas senasl den 18 i den uppbördsmänad sominfaller närmast efler utgången / mom.Arbetsgivare, som har gjort skatteavdrag, skall utan anmaning lämna uppgift(uppbördsdeklaration) om della till länsstyrelse som avses i 52 § förstastycket. Sädan deklaration skall lämnas senast den 18 i den uppbördsmånad sominfaller närmasl efler utgången ' Lagen omtryckt 1972:75. Senasle lydelse av lagens rubrik 1974: 771. Senaste lydelse 1979:489. Senasle lydelse 1979:489: Senasle lydelse 1979:489. av den månad under vilken skatteavdraget gjordes. av den månad under vilken skatteavdraget gjordes. Församhng, kommun och landstingskommun skall dock lämna deklaration senast den 24 i denna uppbördsmånad. Efter anmaning av eller lokalskattemyndighet är också den, som inte är deklarationsskyldig enligt förstastycket, skyldig alt avge uppbördsdeklaration. Uppbördsdeklarationskall avges på heder och samvete samt avfattas på blankett enligt fastställtformulär. 1) arbetsgivarenspersonnummer, organisationsnummer eller särskilda redovisningsnummer; 2) uppgift om dentid för vilken redovisning lämnas; 3) summan av debelopp som har dragits av för skatt samt fördelning av denna summa på preliminärA-skatt och kvarstående skatt; 4) summan av delönebelopp på vilka skatteavdrag för preliminär A-skatt har beräknats. Arbetsgivare skall för varje arbetstagare med inbetalningskort som anges i 33 § eller på blankett enligt fastställt formulär redovisa hur myckel som har dragils av för kvarstående skatt. Därvid gäller bestämmelserna om uppbördsdeklaralion i tillämpliga delar. Arbetsgivare skall för varje arbetstagare medinbetalningskort som anges i 33 § eller på blankett enligt faslslällt formulärredovisa hur myckel som har dragils av för kvarstående skatt. Därvid gällerbestämmelserna om uppbördsdeklaralion i tillämpliga delar. Sådan redovisningskall dock också församling, kommun och landstingskommun lämna senasl den 18 iuppbördsmånaden. Vid redovisning enligl första stycket får i stället förinbetalningskort användasförteckning enligt formulär, som länsslyrelsen har godkänl efler får på ansökan av arbetsgivare medge altskalleavdrag förkvarstående skall redovisas i annan ordning än som anges i förslå eller Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1979:489. 1980/81:150 Bilaga 1.3 7 Lag om ändring i lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Härigenomföreskrivs alt 19, 24, 24 a och 29 §§ lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. skall ha nedan angivnalydelse. Den preliminära avgiften skall eriäggas under ulgiftsåretenligt debitering. Beräknas arbetsgivaravgiften uppgå till högst ettusenkronor skall preliminär avgift debiteras endast om finnerskäl fill det eller om arbetsgivaren begär det. Avgiften debileras i en gemensam post, vilken avrundastill närmast lägre hela krontal, som ulan atl örelal uppkommer är jämnt delbartmed antalet inbetalningstillfällen. Den preliminära avgiften skall inbetalas med lika belopp senast den 18 i envar av månaderna februari, april, juni, augusti, eller, vid debitering under utgiftsåret, i de av dessa månader som infaller under återstoden av året. Den preliminära avgiften skall inbetalas med lika beloppsenast den 18 i envar av månaderna februari, april, juni, augusti, oktober ochdecember eller, vid debitering under ulgiflsäret, i de av dessa månader sominfaller under återstoden av året. I fråga om avgifter som skall erläggas avförsamlingar, kommuner eller landstingskommuner är dock senaste betalningsdagden 24 . Även utan debitering får preliminär avgifl, för atl nåbällre överensstämmelse med den beräknade slutliga avgiften, erläggas underulgiftsåret eller efter utgången därav. Kvarståendeavgijt skall erläggas med lika belopp senasl den 18 i vardera av månadernafebruari och april efler ulgiftsåret, dock atl belopp, somskall erläggas , avrundas till närmast lägre hela antal kronor,varvid återstoden erlägges , samt alt kvarstående avgift om högst femhundrakronor skall erläggas i feb- Denkvarstående avgiften skall erläggas med lika belopp senasl den 18 i vardera avmånaderna under andra årel efler ulgiftsåret, dock atlbelopp om högst femhundra kronor skall erläggas . Den kvarståendeavgiften tas inte ul om den understiger . Vid uppdelning av denkvarstående avgiften skall det ' Lagen omtryckt 1974:938. Senaslelydelse av lagens rubrik 1974:938. - Senastelydelse 1980:314. 1980/81:150 8 Kvarstående avgift under tju- belopp som skallerläggas gofem kronor uttages icke. avrundas till närmasl lägre helaan- tal kronor och återstoden erläggas . Ifråga omavgifter som skall erläggas av församlingar, kommuner eller landstingskommunerär dock senaste betalningsdag den 24 . På den kvarstående avgiften skall arbelsgivaren eriäggasärskild avgift med tio proceni om den kvarstående avgiften uppgår till , om den kvarstående avgiften överstiger femtusenkronor men ej och femlon proceni om den kvarståendeavgiften överstiger . Den särskilda avgiften påförs dock ejom den understiger etthundra kronor. Vid bestämmande om och med vilket belopp särskild avgiflskall ulgå, skall i den preliminära avgiften icke inräknas preliminär avgiftsom avses i 19 § sista stycket och som erlagts efler årel nästefler ulgiftsåret. Del belopp, vara särskild avgift skall beräknas, avrundaslill närmast lägre hundratal kronor. Överstiger erlagd preliminär avgifl den slutliga avgiftenför utgiftsåret, skall ombesörja att den överskjutandeavgiften jämte ränta återbetalas till arbelsgivaren, om summan därav, iförekommande fall efter avdrag för kvarstående avgift, uppgår lill minstljugofem kronor. Vid beräkningen av räntan äger 24 § tredje och fjärde styckenamotsvarande tillämpning. Ränta skall ej utgå om räntebeloppel . Räntautgår för är enligt den högre av de procentsatser, som underulgiftsåret fastställts enligl 69 § 1 mom. andra stycket uppbördslagen (1953:272). Räntanberäknas för av . På ej debilerad preliminär avgifl, somerlagls efler under ulgiflsäret men påföljandeår, utgår dock räntan för en beräknad tid av . Räntanberäknas för en lid av Qorton månader. På ej debilerad preliminär avgifl, someriagts efler under ulgiftsårel men senast den 30 aprilpåföljande år, utgår dock räntan för en beräknad lid av . I frågaom arbetsgivare som är församlingar, kommuner eller landstingskommuner skallsistnämnda ränteberäkning tillämpas på belopp som erlagls efler den 27december under ulgiftsårel men senast den 30 aprU påföljande år. Efler den18 i envar av de i 19 S tredje stycket angivna månaderna åligger detriksförsäkringsverket atl upprätta och till vederbörande Eflersenaste betalningsdag i envar av de i 19 § Iredje stycket angivna månadernaskall upprätta och lill veder- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.3 länsstyrelseför indrivning överlämna uppgift i tre exemplar över avgiftsbelopp, som skolatinbetalas till verket men icke erlagts inom föreskriven tid eller, om anståndbeviljats, före anståndstidens utgång. börandelänsstyrelse för indrivning överlämna uppgift i tre exemplar över deavgiftsbelopp som inte har erlagls lill verket inom föreskriven lid eller, omanstånd beviljats, före anslåndslidens utgång. Denna lag träder i kraft . 1980/81:150 10 2 Fullmäktiges i riksbank skrivelse Denfortsatta kraftiga ökningen i statsbudgetens underskott som kan fömtsesskapar allt svårare problem för kredilpolitiken med stigande räntor och hårdakreditreslriktioner sorn följd.