prop · G40348 · 1980-12-31 00:00:00 — En bestämmelsesom gjorde det möjligt att avstå arvfallen egendom till förmån för sådanaintressen skulle emellertid enligt min mening i själva verket innebära enutvidgning av arvsfondens ändamål för vissa speciella situationer. En sådanutvidgning möter betänkligheter från principiell synpunkt och bör inte genomförasutan starka skäl. Jag har inte blivit övertygad om att sådana skäl föreligger. Arvlåtare,som efterlämnar egendom av dessa slag, torde f. ö. ofta ha upprättat testamenterörande egendomen. Även när testamente saknas torde, som kammaradvokatfiskalsämbetethar framhållit, i allmänhet andra uttalanden rörande arvlåtarens yttersta viljakunna påvisas och läggas till grund för ett beslut om att avstå arvet enligt denya regler som jag har förordat." I och med att grunden för ett avstående i enlighet medförslaget ej beror på uttalanden av arvlåtaren eller på att det överhuvudtagetföreligger någon anknytning mellan arvlåtaren och den som får egendomen genomavstående innebär förslaget enligt kollegiets mening på sätt somdepartementschefen anförde i propositionen i realiteten en utvidgning avfondens ändamål. Med hänsyn till arvsfondslagens uppbyggnad bör en ändring avändamålet framgå av 1 §. Kollegiet, som för sin del anser det vara av vikt attförslaget i denna del genomföres, föreslår att i 1 § första stycketarvsfondslagen intages en ny mening lydande sålunda. -,-,-,-,-. Vidare må pådet sätt som anges i 5 § kulturhistoriska intressen samt vård av natur ochkultur främjas. Slutligen bör det enligt kollegiets mening, med hänsyntill syftet med förslaget, ej kunna vara möjligt att avstå egendom till fysiskperson. Därför föreslår kollegiet att texten i denna del ändras sålunda: -,-får avstås till annan - dock ej fysisk person - som har -,-. 6.5 och Statens historiskamuseer: Utredningen föreslår att arv som utgörs av egendom som ärvärdefull från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- ellerkulturvårdssynpunkt ska 1980/81:48 227 kunna avstås företrädesvis till museer, bibliotek,stiftelser och andra institutioner eller sammanslutningar eller ibland tillförmån för kommun. Ämbetet tillstyrker bifall till förslaget med hänvisningtill de motiveringar som anförs av utredningen. Beträffandefast egendom av kulturhistoriskt värde torde ämbetet inte för egen del annat äni undantagsfall kunna ta emot ytterligare fastigheter. Det är lämpligt attsådana fastigheter avstås till respektive kommun eller till stiftelser ellerförening med kulturminnesvård som ändamål. Utredninghuruvida byggnad uppfyller kraven för byggnadsminnesförkla-ring torde kunnagöras av eventuellt efter samråd med . Omdet är önskvärt att byggnad förklaras för byggnadsminne bör detta ske i sambandmed successionen. Beträffande lös egendom av kulturhistoriskt värde anserämbetet att statens kulturråds yttrande bör inhämtas i varje enskilt ärende. tillstyrker det i betänkandetintagna förslaget att allmänna arvsfonden skall få rätt att avstå arv avegendom vilken är värdefull från bl. a. naturvårdssynpunkt till annan som harsärskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. vill i detta sammanhang också framföranågra synpunkter på hur verket skall beredas tillfälle att bevaka naturvårdsintresseti samband med att egendom tillfaller allmänna arvsfonden. Naturvårdsverketanser således, att kammarkollegiet varje gång som fast egendom tillfallerfonden bör göra en bedömning, om egendomen kan ha något värde frånnaturvårdssynpunkt, och att kollegiet, om så finnes vara fallet, skallunderrätta därom. Verket bör därefter -förslagsvis senast sexmånader efter underrättelsen - meddela kollegiet, om verket anser att egendomenbör avstås till naturvårdsfonden eller hur eljest bör förfaras med densamma. I de fall där hävdar, att egendomen skallavstås till naturvårdsfonden, bör frågan därom av kammarkollegiet efter samrådmed verket underställas regeringen för beslut. Det synes angeläget, att verket genom ensådan handläggningsordning som nämnts får möjlighet att bedöma egendomensvärde från naturvårdssynpunkt och vilka konsekvenser i olika avseenden ettavstående av egendomen till naturvårdsfonden eller andra dispositioner avdensamma skulle kunna få. 1980/81:48 228 delar utredningens uppfattning attmöjligheten att avstå från allmänna arvsfondens rätt bör utvidgas till egendomav särskild betydelse från natur- eller kulturvårdssynpunkt. Den föreslagnaregleringen förefaller lämplig. tillstyrker därför förslaget idenna del. har inget att erinra mot förslaget idenna del. Samfundet tillstyrker att vad som föreslagits i dettahänseende lägges till grund för lagstiftning. tillstyrker den föreslagna ändringen i 5 §lagen (1922:281) om allmänna arvsfonden. Vad gäller övergångsbestämmelserna till ändringarna i ärvdabalkenföreslås, att äldre bestämmelser fortfarande skall gälla om arvlåtaren avliditföre . Detta innebär, att arvskungörelser enligt de äldrereglerna kan bli aktuella under en inte obetydlig tid efter denna tidpunkt.Emellertid föreslår utredningen, att kungörelsen (1959:321) med närmarebestämmelser om kungörande, varom i 16 kap. 1, 2 och 3 §§ stadgas,upphävs med utgången av juni månad 1980 utan att motsvarandeövergångsbestämmelse finns. Detta synes ge det otillfredsställande resultatet,att äldre bestämmelser om kungörelser skall tillämpas, medan den närmareregleringen av dessa är gällande. Tingsrätten anser att kungörelsenborde ha en övergångsbestämmelse korresponderande med den för . Detförtjänar att uppmärksammas att motsvarande förhållande gäller beträffandelagen (1958:52) om förlängning av tid för preskription av rätt till arv ellertestamente, en konsekvens, som möjligen kan ha varit avsedd, då denöverensstämmer med andan i den nya regleringen av preskriptionsfrågan. 1980/81:48 229 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 18 kap. 2 §, 21 kap., 23 kap. 2 §, 24 kap. 1 §och 25 kap. 1 och 5 §§ samt rubriken till 21 kap. skall ha nedan angivnalydelse, dels att ibalken skall införas tre nya paragrafer, 18 kap. 1 a § samt 19 kap. 12 a och 20a §§, av nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 18 kap. När särskUd dödsboförvaltning inte har anordnats enligt 19kap. får enskilda delägare i mål som rör boet väcka och föra talan som parter ieget namn men för boets räkning, om övriga delägare är motparter i målet. Delägare som har väckt talan har rätt till ersättning avdödsboet för kostnaderna i målet, i den mån kostnaderna täcks av det som har kommilboet IiU godo genom rättegången. Till dess att egendomen omhändertagits av samtligadödsbodelägare eller av den som eljest har att förvalta boet, skall egendomen,där den ej står under vård av förmyndare, syssloman eller annan, vårdas avdelägare som sammanbodde med den avlidne eller eljest kan laga vård omegendomen, och har han att ofördröjligen underrätta övriga delägare Till dess att egendomen har tagits om hand av samtligadödsbodelägare eller av den som / annat fall har att förvalta boet. skallegendomen, om den ej står under vård av förmyndare, syssloman eller annan,vårdas av delägare som sammanbodde med den avlidne eller annars kan ta hand omegendomen. Den som har tagit hand om egendomen skall genast om dödsfallet saml. där god man för delägare tarvas, hosrätten göra anmålansåsom i 18 kap, 5ä5, V ad nu är sagt om delägaregäller ock efterlevande make som ej är delägare / boet. Är ej någon som sålunda tager vård om den dödes egendom,skall husfolk, husvärd eller annan som är närmast därtill omhändertaga egendomensamt tillkalla delägare eller anmäla dödsfallet till socialnämnden.Polismyndigheten är ock pliktig att utföra vad nu sagls, om dess biträde äskaseller eljest finnes erforderligt. Då anmälan skett, skall socialnämnden, därså erfordras, fuUgöra vad enligt första stycket åligger delägare. Förkostnaderna med anledning härav äger kommunen erhålla ersättning av boet. underrätta övriga delägare om dödsfallet och, om detbehövs god man för någon delägare, göra anmälan hos rätten enligt 18 kap, föräldrabalken.Vad som har sagts om delägare gäller också efterlevande make som inte ärdelägare. Finns det inlenågon som sålunda tar hand om den dödes egendom, skall medlem av hushållet somden döde tillhörde, hyresvärd eller annan som är närmast till det ta hand omegendomen samt tillkalla delägare eller anmäla dödsfallet till socialnämnden.Då anmälan skett eller förhållandet på annat sått blir känt. skallsocialnämnden, om det behövs, göra vad som enligt första stycket åliggerdelägare. För kostnaderna med anledning av detta liar kommunen rätt tillersättning av boet. När dödsboet förvaltas av boutredningsmanfår var och enav delägarna i mål som rör boel väcka och föra talan som part i egel namn menför boets räkning, om även övriga delägare är parter i målet och boutredningsmannenavstår från att föra boets talan. Delägare som har väckt talan har rätt till ersättning avdödsboet för kostnaderna i mälet, i den mån kostnaderna täcks av det som har kOmmUboel till godo genom rättegången. Föreslagen /yde/se När dödsboet förvaUas av testamentsexekutör medbehörighet att företräda boet i rättegång får var och en av delägarna i mål somrör boet väcka och föra talan som part i eget namn men för boets räkning, omäven övriga delägare är parter i målet och testamentsexekutorn avslår från attföra boets lalan. Delägaresom har väckt lalan har rätt IiU ersättning av dödsboet för kostnaderna imålet, i den mån koslnaderna läcks av det som har kom/nit boet till godo genomrättegången. 21 kap. Om den dödes gäld Varderej efter ansökan, som göres sist efter det bouppteckning förättades,dödsboets egendom avträdd lill förvaUning av boutredningsman eller tillkonkurs svara delägarna för sådan gäld efter den döde som vid bouppteckningensförrättande var dem veterlig. Yppas efter bouppteckningens förrättande ny gäld eflerden döde och avträdes ej egendomen efter ansökan som göres sist en månaddärefter, svarar delägare, som sådan tid försuttit, för den gälden. 21 kap.Om den dödes skulder Sker egendomsavträde efter ansökan, som ingivits senareän efter del bouppteckningen förrättades, är delägare pliktig att IiUdödsboet utgiva det belopp, varmed gäld. som var honom veterlig en månadföre ansökningsdagen, överstiger värdet av den avträdda egendomen och eljest tillgängUgamedel, men skall ej vidare mot enskild borgenär stå i ansvar efter vad i 1 §sägs. Där borgenär begär det, skall delägare med ed fästa, att gäldsom yrkandet avser ej var honom velerlig en månad före ansökningsdagen. Gitterhan ej gå eden, skall så anses som hade den gälden tidigare varit honom veterlig. Förfaller delägares ansökan om boets avträdande tillkonkurs, enär egendomen i stället sättes under förvaltning av boutredningsman,skall så anses som hade ansökan om avträde till sådan förvaltning gjorts dendag konkursansökningen ingavs. Hava delägarna gUtig anledning antaga, att de ej skolanödgas infria borgen som den döde tecknat eller viss annan förbindelse, skallden gälden ej anses såsotn veterlig. Innan den 11 § forsla stycket stadgade tiden gått tillända eller, där boet står under förvaltning av boutredningsman, uppgörelseträffats om borgenärens förnöjande, må betalning av gäld verkställas allenastdär med fog kan antagas, att betalningen ej länder till men för borgenärer. Sedan den i 1 § första stycket stadgade tiden gått tillända, må borgenär fordra säkerhet för gäld Innanen månad har förflutit efler del alt bouppteckning förrättades eller, om boetförvaltas av boutredningsman, uppgörelse har träffats med samtliga borgenärerom betalningen av skulderna får en skuld betalas endast om det med fog kanantas att betalningen inte är till skada för borgenärerna. Sedan en månad har förflutit efter det att bouppteckningförrättades får borgenärerna kräva säkerhet för efterden döde, som ej är till betalning/ör/rt/Ze/i och för vilken tillräckligsäkerhet ej finnes. Ställes ej säkerhet , må förfallotid ejtillgodonjutas. sådanaskulder efter den döde vilka inle har förfallit till betalning och för vilkadet inte redan finns tillräcklig säkerhet. Ställs ej säkerhet ,får dödsboet inle längre tillgodoräkna sig någon förfallotid. Är eflerden döde gäld som ej förfader , må den, där fleradödsbodelägare finnas eller allmänna arvsfonden är ensam delägare, hosborgenären uppsägas till betalning efter uppsägningen. Borgenär,som till säkerhet för sin fordran har panträtt i fast egendom eller tomträtteller har inteckning, är dock ej skyldig att taga betalning före förfallodagen,där han efter uppsägningen giver tillkänna att han vill hållasig allenast till säkerheten. Finns det flera delägare i dödsboet eller är allmännaarvsfonden ensam delägare, får en skuld som inte förfaller lill betalning sägas upp hos borgenären till betalning efteruppsägningen. Om borgenären till säkerhet för sin fordran har panträtt i fastegendom eller tomträtt eller har inteckning och han efteruppsägningen meddelar att han vill hålla sig endast till säkerheten, är handock inte skyldig att ta emot betalning före förfallodagen. Sker egendomsavträdeefter del bodelningen eller arvskifte ägt rum, skall bodelningen eller skiftetgå åter. Då gälden finnes ej vara större än att den kan betalas av den dödestillgångar och, om han var gift, vad av andra makens egendom på hans lott belöpt,om gälden gått i beräkning vid bodelningen, skall Ukväl avträdande till förvaUningav boutredningsman allenast omfatta vad som enligt dennes prövning erfordrastill gäldens betalning och kostnaderna för förvaltningen. Sker bodelningeller arvskifte innan den dödes och boets andra skulder har betalts eller medeltill deras betalning har ställts under särskild vård, skall bodelningen ellerskiftet gå åter. Ärskulderna inte större än att de kan betalas av den dödes tillgångar och, om hanvar gift, vad som av den andra makens egendom skuUe ha belöpt på hans lott fördel faU att skulderna hade beaktats vid bodelningen, skall återgångenbegränsas till vad som behövs för att skulderna 2 Senaste lydelse 1970:1001, 16 1980/81. 1 saml Nr 48 erfordras skall av delägarna utgivas i förhållande tillvad envar vid bodelningen eller arvskiftet njutit för mycket; och skallbodelningen eller skiftet / övrigt förbliva ståndande. Yppas hos någon delägare brist, skall den fyllas av deövriga med vad de vid bodelningen eller skiftet vunnit. Egendom, som utgivits såsom legat eller jämliktändamålsbestämmelse, skall återbäras, såvitt det erfordras för täckning av gäld.Finnes egendomen ej i behäll, skall dess värde gäldas, såvitt ej särskildaskäl äro däremot. och kostnaderna för boets förvaUning skall kunna betalas.Vad som sålunda behövs skall utges av delägarna i förhållande till vad var ochen av dem har fått för myckel vid bodelningen eller arvskiftet, / övrigt skallbodelningen eller skiftet bestå. Uppkommer brist hos någon delägare, skall de övrigadelägarna täcka bristen med vad de har fått vid bodelningen eller skiftet. Vad sotnbehövs för att brislen skall kunna täckas skall utges av delägarna iförhållande till vad var och en av dem sålunda har fått. Egendom som har utgetts som legat eller / enUghet med enändamålsbestämmelse skall lämnas tillbaka tiU boet, om det behövs för att dendödes skulder skall kunna betalas. Finns egendomen inte i behåll skall dessvärde ersättas, om del inle finns särskilda skäl mol detla. Skyldighelatt utgiva egendom jämlikt 5 eller 6 § skall tilUka omfatta ränta eller avkomstav egendomen. Nödig kostnad för egendomen skall ersättas, så ock nyttigkostnad, där den var gjord i god tro. Den somenligl 4 eller 5 § är skyldig att lämna tiUbaka egendom till boet eller attersätta egendomens värde skall utge även ränta eller avkomst av egendomen. Hanhar dock själv rätt till ersättning för nödvändiga kostnader för egendomenoch, om han var i god tro, kostnader som har varil tid nytta för egendomen. Hava delägarna betalt gäld i strid med vad i 8 § sägseller, under lid för egendomsavträde enligt 1 § första 1980/81:48 235 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse eller andra stycket, till men för borgenärer ulgivUlegat, fullgjort ändamålsbestämmelse, såU, förpantat, annorledes använt ellerock förfarit boets egendom eller ådragit boet förbindelse, svara de för sådan gäldefter den döde som, då de så förf oro, var eller sist vid därefter förrättadbouppteckning blev dem veterlig. Kom av åtgärden allenast ringare skada ellerföretogs den av obetänksamhet eller bristande kännedom om boets ställning, skaUallenast skadestånd gäldas. Sker bodelning eller arvskifte innan all gäld är ,svara delägarna för gäld efter den döde, som då var eller sist vid därefterförrättad bouppteckning blev dem velerlig. Bodelning skall dock icke medförasådan påföljd, där efterlevande maken ej erhållit något av den dödes egendom. Hava delägarna, sedan boet blivU avträtt till förvaltningav boutredningsman, utverkat rätlens förordnande att boet icke längre skallsålunda förvaltas, skaU i fråga om ansvar för gäld så anses som hade egendomsavträdetej ägt rum. Försitter delägare, som har boel i sin vård, tid förboupptecknings förrättande, skall han svara för all den dödes gäld. Samma lagvare, där delägare vid bouppteckningen eller dess edfästande genom veterligen 1980/81:48 236 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse oriklig uppgift eller svikligt förtigande äventyrarborgenärers rält. Häftar delägare i ansvar för gäld efter den döde, skallansvarigheten ock gälla annan boets gäld; och är delägare förty i fall somavses i 2 § första styckei pliktig att utgiva vad som erfordras för täckning avgäld, som före egendomsavträdet ådragils boel. Vad i 1 -4 saml 11 -15 §§ stadgas om skyldighet fördelägare att svara för gäld skall ej äga tiUämpning å delägare som är omyndig,ej heller å allmänna arvsfonden eller annan som företrädes av god man, menförmyndaren eller gode mannen skall gentemol borgenärerna svara för skada som kommilav hans åtgärd eller försummelse. Hava flera enligl detta kapitel ådragit sig ansvar för gäldeller för skada, svara de en för alla och alla för en. Vad sålunda utgivits skaUdem emellan fördelas enligl den i 18 kap. 6 § stadgade grunden. Har arvinge eller testamentstagare ej njuttt förmån avboet och ej heller tagit annan befattning därmed än att han fullgjort vad enligl18 kap. 2 § åligger honom och deltagU i bouppteckningens förrättande, är hanfri från ansvar på grund av underlåtenhet att avträda boet. Finnes efter den döde allenast egendom som ej kunnat hoshonom tagas i mäl, skall vad i detta kapitel är stadgat om ansvar för gäld ejäga tillämpning. Vad nu är sagt länder dock ej tiU inskränkning i delägaresskyldighet all låta egendomen eller dess värde gå i betalning för gälden. Mot delägares bestridande må skifte e] företagas, innanbouppteckning skett och all veterlig gäld blivit eller delägaren frilagilsfrån ansvar för gälden eller medel till dess betalning ställts under särskildvård. Skalllegat eller ändamålsbestämmelse fullgöras av oskifto, må skifte ej motdelägares bestridande äga rum, innan förordnandet verkställts eller delägarenfritagits från att svara för dess fullgörande eller erforderlig egendom blivitställd under särskild vård. Står boet under förvaltning av boutredningsman ellertestamentsexekutör, må skifte ej företagas, innan denne anmält att utredningenslutförts. Mot någon delägares bestridande /år skifte e] företasinnan bouppteckning har förrättals och alla kända skulder har betalts ellermedel till deras betalning har ställts under särskild vård. Skall legat eller ändamålsbestämmelse fullgöras av oskifto,/Årskifte ej mot delägares bestridande äga rum innan förordnandet har verkställtseller delägaren har fritagits från att svara för dess fullgörande ellererforderlig egendom har blivit ställd under särskild vård. Står boet under förvaltning av boutredningsman ellertestamentsexekutör, får skifte ej företas innan denne har anmält attutredningen har slutförts. Hava,vid samförvaUning av dödsbo, delägarna överenskommit att leva samman ioskiftat bo, gäller, i den mån ej annat föranledes av avtalet, omförvaltningens handhavande Om ettdödsbo förvaltas av delägarna gemensamt och de har kommit överens om att levasamman i oskiftat bo, gäller i fråga om förvaltningen av boet och rätten attföreträda ochboets företrädande vad i 18 kap. 1 § sägs; och skall vad 13,4 och 6 §§ sammakapitel är stadgat äga motsvarande tillämpning. boetvad som sägs i 18 kap. 1 §, om inte annat har avtalats. Också bestämmelserna 13,4och 6 §§ samma kapitel skaU tUlämpas. I frågaom rätten för enskilda delägare att väcka och föra talan som parter i eget namnmen för boets räkning gäller vad som sägs i 18 kap. 1 a §, om inte annatavtalas mellan delägarna. Är någon borta och hava sedan han veterligen sist var vidliv förflutit eller, där han skulle vara gammal, femår, mä ansökan göras om hans dödförklaring. Befann sig den bortovarande ilivsfara då han veterligen senast var i livet, må ansökan ske efter det tre årförflutit. Är någon borta och har del sedan han veterligen senast varvid liv förflutit eller, om han skulle vara gammal,, får ansökan göras om hans dödförklaring. Kan del antas att den som ärborta befann sig i livsfara då han veterligen senast var i livet, får ansökangöras har förflutit, /iir der utrett att han befann sig ilivsfara, får ansökan dock göras sedan ell år har förflutit. Har den i kungörelsen fastställda dagen gått till ända,skall rätten, om sådan tid som i 1 § sägs år förfluten och man ej vet att den bortovarandeavlidit, förklara att han skall anses för död; och skall han antagas havaavlidit, i fall som i 1 § första punkten sägs vid utgången av den månad då nyssangiven tid gick till ända eller, i fråga om bortovarande som fyllt sextiofemmen ej när han veterligen sist varvid liv, vid utgången av denmånad under vilken han skulle hava fyllt samt, i Har den i kungörelsen fastställda dagen gått till ända,skall rätten, om sådan tid som anges i 1 § är förfluten och man ej vet att den bortovarandeavlidit, förklara att han skall anses för död. Han skall då antas ha avlidit, ifall som anges i 1 § första meningen vid utgången av den månad då angiventid gick till ända eller, i fråga om bortovarande som fyllt sextiofem men när han veterligen sist var vid liv, vid utgången av den månad undervilken han skulle ha fyllt samt. fall enligt andra punkten i samma paragraf, å den dageller, ej är känd, vid utgången av den månad då livsfaran förelåg. Irättens beslut skall angivas vilken dag sålunda är att antaga såsom dödsdag. i fall enligt andra eller iredje meningen i sammaparagraf, på den dag eller, ej är känd. vid utgången av den månad dålivsfaran förelåg respektive kunde antas föreligga. I rättens beslut skallanges vilken dag som sålunda är att anta såsom dödsdag. 1, Denna lagträder i kraft , 2, I fråga omdödsbodelägares ansvar för den dödes skulder tillämpas fortfarande äldrebestämmelser, om den döde har avlidit före ikraftträdandet, 3, Har ansökan omdödförklaring gjorts före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 12 kap, 2§ ' skall ha nedan angivna lydelse. Emotdödsbodelägares bestridande må bodelning ej äga rum, innan fl// veterlig gäld,för vilken den döde svarade, blivit eller delägaren fritagits frånansvar för gälden eller medel till dess betalning satts under särskild vård.Har den dödes egendom blivit avträdd till konkurs, må bodelning städse äga rumutan hinder av delägares bestridande. Mot någondödsbodelägares bestridande får bodelning ej äga rum innan alla kända skulderför vilka den döde svarade har betalts eller medel till deras betalning harsatts under särskild vård. Har den dödes egendom blivit avträdd till konkurs,får bodelning alltid äga rum utan hinder av någon delägares bestridande. Denna lag träder i kraft , Har den dödeavlidit före ikraftträdandet, tillämpas dock fortfarande äldre bestämmelser. 1 Balken omtryckt 1978:854, Lag om ändring i lagen (1937:81) om internationellarättsförhållanden Härigenomföreskrivs att 2 kap, 3 och 7 §§ lagen (1937:81) om internationellarättsförhållanden rörande dödsbo skall ha nedan angivna lydelse.