prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till den i beräkningarna förutsattaproduktionsutvecklingen och vid den angivna uppräkningen av stödet ökarkostnaderna enligt nämnden med yUeriigare 1 milj. kr., totah således 28,6 milj.kr. Föregen del vill jag betona att de problem med lönsamheten som föreligger inomjordbmket i det aktuella området är av allvarlig nalur. Det är därför viktigtfrån såväl jordbrukspolitiska som regionalpolitiska synpunkter att prisstödettill jordbruket i norta inte urholkas. Mot bakgrund av jordbmksnämndensredovisning förordar jag att en uppräkning per görs avprisstödet. En uppräkning bör göras ocksä av prisstödet tillrennäringen. Jagföreslår att uppräkningen motsvarar de belopp inom resp. stödområden somjordbmksnämnden har angett. Beloppen och stödområdena framgår av bilaga 2. SlutligenvUl jag här också nämna atl jag fått regeringens bemyndigandeatt tillkalla en kommitté med uppgift att se över det slatliga stödet lilljordbruket i norra . 3.5.1Allmän bakgrund och reformbehov 1Sverige, liksom i flertalet västeuropeiska länder, tillämpas inomjordbmksprisregleringen en s. k. producentprislinje. Detta innebär allproducentpriserna på jordbruksprodukter främst genom ett gränsskydd i form avinförselavgifter hålls på en högre nivå än vid helt fri import. Den industri,främst livsmedelsindustrin, som använder jordbruksråvaror i sin fillverkningmåste därför köpa såväl inhemska som importerade råvaror till 1980/81:190 25 ettpris som i regel överstiger det s. k. världsmarknadspriset. Om inga särskildaåtgärder vidtas kan följaktligen denna industri både på hemmamarknaden och videxport komma i ett sämre läge än konkurrenter i andra länder som har tillgångtill jordbmksråvarorna till världsmarknadspris eller annat lägre pris. För attneutralisera sådana konkurrensnackdelar eller förhindra att de uppkommer kanman tillämpa olika system för råvarukostnadsutjämning ellerråvaruprisutjämning. Traditionellthar den inhemska industrins konkurtensnackdelar gentemot import utjämnatsgenom atl de tullar som utgått på industriprodukter som innehållerjordbmksråvaror fömtom etl manufaktureringsskydd även innehållit kompensationför de högre råvarupriserna inom landet. Vid export avlivsmedelsindustriprodukter har restitution medgetts av eriagda tullar ochavgifter på ingående jordbruksråvaror eller - i fråga om inhemsk råvara -exportbidrag lämnats. tillkomst inkluderades vissa av livsmedelsindustrinsprodukter bland de varor för vilka tullarna successivt skulle avskaffas. De idessa produkter ingående råvarorna lämnades däremot i regel utanför EFTA:stullsänkningsprogram. För att inte försämra konkurrensförmågan hos den industrisom tillverkar sådana produkter gentemot utländska tillverkare av sammaprodukter och för att inte försvåra jordbmkets avsättningsmöjligheter avråvaror till följd av minskad produktion hos denna industri, vidtogs särskildaåtgärder för att kompensera industrin för råvamfördyringen till följd avjordbmksprisregleringen. Motsvarande problem skulle ha uppkommit vidtillkomsten av EFTA-ländernas frihandelsavtal med EG om inte regler förråvaruprisutjämning införts i även dessa avtal. Därmed kom två olika systemför utjämning av industrins råvamkostnader att tillämpas, nämligen internprisutjämning och extern prisutjämning. Internprisutjämning infördes till följd av anslutning tillEFTA-konventionen. Del innebär att tillverkare av vissalivsmedelsindustriprodukter genom bidrag erhåller sina genom jordbmksprisregleringenfördyrade råvaror till väridsmarknadspris. Bidrag lämnas för hela produktionen,dvs. även för den del som exporteras. Internprisutjämning medges f. n. för choklad- och konfeklyrvaror, biscuits ochwafers, fmkostflingor, senap, såser, soppor m. m., fiskkonserver o. d. samtför starköl. Deviktigare jordbmksprisreglerade råvaror som f. n. kan komma i fråga förutjämning inom nämnda färdigvamgmpper är mjölk-, ägg- ochspannmålsprodukter, socker, fettvaror och kött. Kostnadernaför den interna prisutjämningen (utom vad avser fettvaror för fiskkonserver)bestrids från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område. För altfinansiera kostnaderna för prisutjämningen för choklad- och konfeklyrvaror,biscuits och wafers samt för starköl utgår en utjämningsskatt på dessa varorsåväl för inhemsk produktion för avsätt- 1980/81:190 26 ninginom landet som vid import. Skallen uppgår fr. o. m. den till110 öre per kg för choklad- och konfeklyrvaror saml biscuits och wafers samttill per liter för starköl. För övriga varor inom det interna systemetutgär inte någon utjämningsskau. Kostnaderna för dessa finansieras således medbudgetmedel. Kostnadernaför den interna prisutjämningen uppgick för /80 till 185 milj.kr. Härav utgjorde kostnaderna för den med utjämningsskalt finansieradeprisutjämningen 149 milj. kr. och prisutjämningen för övriga varor 36 milj.kr. Den totalt influtna utjämningsskatten beräknas för /80 till146 milj. kr. Deninterna prisutjämningen administreras något olika för de olika vamgrupperna.Riksskatteverket handlägger i samråd med jordbmksnämnden prisutjämningen förchoklad- och konfeklyrvaror, biscuits och wafers samt starköl i samband meduppbörd av utjämningsskatten. Tillverkare av ifrågavarande produkter har alltill redovisa skattebelagd produktion. Prisuljämning förfaktiskt använda råvaror avräknas i princip mot utgående utjämningsskatt. Förexporterade produkter erläggs inte någon utjämningsskalt. Prisutjämningen förövriga produkter i det interna systemet handhas helt av jordbruksnämnden. Externprisutjämning infördes i fr. o. m. den till följd avSveriges frihandelsavtal med EG och därav föranledda ändringar iEFTA-konvenfionen. Det innebär att man tar ul röriiga avgifter vid import ochutbetalar motsvarande bidrag vid export. Prisutjämningen sker således genom med de röriiga avgifterna åstadkommer en råvamfördyring för de importeradefärdigvarorna till samma nivå som för motsvarande i tillverkade varor.Vid export lyfts fördyringen av genom bidrag. Detexterna systemet omfattar f. n. följande vamslag: fondantmassor, mandelmassorm. m.; glass, glasspulver, puddingpulver m. m. och beredningar förframställning av dryck, innehållande kakao; beredningar av mjöl och stärkelse;makaroner m. m.; gryn och flingor av stärkelse; matbröd, skeppsskorpor ochandra enklare bakverk; bakverk utom biscuits och wafers; icke alkoholhaltigaberedningar för framställning av drycker, glass, glasspulver, puddingpulver m.m., andra livsmedelsberedningar; äggalbu-min; enzympreparat innehållandefödoämnen. Deråvaror som kan komma i fråga för utjämning inom det externa systemet är ihuvudsak desamma som inom det interna systemet. Kostnadernaför den externa prisutjämningen utgörs av de exportbidrag som lämnas. Dessakostnader bestrids i första hand med införselavgiftsmedel från import av defärdigprodukter som omfattas av det externa systemet och dämtöver med bl. Kostnaderna för exportbidragen utgjorde /80 47 milj. kr. Härav täcktes I9 milj. kr. med inkomster avröriiga avgifter från ifrågavarande produkter och resterande belopp med bl. Den externa prisutjämningen administreras av statensjordbmksnämnd. Prop.1980/81:190 27 Tillföljd av jordbruksprisregleringen har vissa andra prisiiijämningsför-farandeninförts för att helt eller delvis avlyfta kostnadsbelastningen för tillverkare avvissa produkter. Vissa av dessa förfaranden infördes redan före EFTÄ:stillkomst. Således medges bl. a. återbetalning av erlagd fettvamavgift förprodukter, huvudsakligen andra än livsmedel, som tillverkats av vegetabiliskaoch animaliska fetter och oljor, bl. a. fiskkonserver, läkemedel, tvål ochtvättmedel. Prisrabattering förekommer för stärkelse som används förtillverkning av derivat inom derivatindustrin och pappersindustrin. Vidare kannämnas att prisutjämning medges för socker vid tillverkning av dextran, som ihuvudsak används som ett blodersätlningsmedel. Genom s. k. tullkompensationutjämnas den fördyring av vissa fettvaror som beror på tullskyddet pä dessaråvaror. Slulligen kan också nämnas att återbetalning av avgift förekommer isamband med export av varor och i vissa fall även vid tillverkning av varor, t.ex. wellpapp och farmaceutiska specialiteter. Kommitténför industrins råvamkostnadsutjämning har sett över de olika systemen förråvamkostnadsutjämning och lagt fram förslag till vissa förändringar i syfteatt bl. a. åstadkomma ett förenklat system. a. att en av fömtsättningarna för att produktionsmålet i 1977års jordbmkspoUtiska beslul skall kunna förverkligas är en livskraftig ocheffektiv svensk livsmedelsindustri, som kan förädla i första hand våra egnajordbmksprodukter men ocksä importerade livsmedelsråvaror. Även om dennaindustri i huvudsak är och kommer atl förbli en hemmamarknadsindustri är detenligt kommittén angeläget atl möjligheterna till en utvidgad och lönsamexport tas tillvara, inte minst för mer förädlade livsmedelsindustriprodukter.Kommittén konstaterar att den internationella konkurrensen är hård inom dennaindustrisektor och att den ytterligare försvåras genom de handelshinder som olikaländer har infört på jordbruks- och livsmedelsområdet. Det är därtör enligtkommittén angelägel alt söka finna vägar, som - för den industri vilken påhemmamarknaden och vid export är föremål för inlernationell konkurrens sälängt möjligt neutraliserar jordbruksprisregleringens fördyring avjordbmksråvarorna. Sådana åtgärder ingår i flertalet industriländers handels-och livsmedelspolilik under benämningen råvaruprisuljämning. Kommitténhar i sitt arbete beaktat dels de allmänna jordbrukspolitiska riktlinjerna, iförsta hand produktionsmålets och prisregleringens utformning, dels behovetatt för den industri som använder svenska jordbmksråvaror så långt möjligtåstadkomma konkurrensvillkor likvärdiga med dem som konkurtenter i andra länderhar. Kommittén har eftersträvat att bl. a. finna ett enhetligt och enkeltsystem för råvamkoslnadsutjämningen. Vidare anser kommittén att i princip sammaprisnivå för råvarorna bör gälla inom landet i såväl icke prisutjämnade som iolika utjämnade färdigvaror inom livsmedelssektorn och att denna prisnivå skallvara densamma som råder för råvarorna som sådana till följd av jordbrukspris- 1980/81:190 28 regleringen.Därmed kommer inle konsumenterna alt vid prissättningen på olika livsmedelbelastas med mer än vad som är en följd av jordbruksprisregleringen. En sådanbelastning bör heller inle ske. Vid export av färdigvaror, som är föremål förråvamkostnadsutjämning, bör enligt kommittén jordbruket enligt gällandejordbrukspoliliska rikllinjer bidra med medel som molsvarar allernativkostnadenför export av ingående jordbmksprisreglerade råvaror. Med hänsyn till rådandeslatsfinansiella läge har kommittén som mål haft att de föreslagnautjämningssystemen om möjligt bör vara självfinansierande. Kommittén har vid sinprövning även beaktat internationella regler. Den har vidare försökt angeramarna och principerna för den framtida utjämningen och anser attdetaljfrågorna bör kunna överlåtas till den myndighet som kommer att geshuvudansvaret för tillämpningen av utjämningsanordningarna. Remissinstansernahar i huvudsak inte haft något att erinra mot de allmänna principer som legatlill grund för kommitténs överväganden. Föregen del vill jag anföra följande. De allmänna utgångspunkter som legat lillgrund för kommitténs överväganden finner jag i likhet med remissinstanserna välvalda och avvägda. Jag ansluter mig även till den uppfattning som framförts avsåväl kommittén som remissinstanserna i fråga om behovet av en effektiv ochlivskraftig livsmedelsindustri. Det är av stor betydelse för jordbmket att detinom landet finns en rationell livsmedelsindustri, som kan förädla ochmarknadsföra jordbrukets produkter. Det ligger även i konsumenternas intresseatt ha en livsmedelsindustri som är konkurrenskraftig och effektiv så altkonsumenternas berättigade krav på säker tillgång till livsmedel av högkvalitel till rimliga priser kan tillgodoses. Genom olika ålgärder frånsamhällels sida kan fömtsättningarna för en livskraftig industri förbättras. Ensådan åtgärd utgör bl. a. råvarukostnadsutjämningen för viss industri somanvänder jordbmksprisreglerad råvara. Med hjälp av prisutjämningenneutraliseras för denna industri sådana konkurrensnackdelar som, både påhemmamarknaden och vid export, annars skulle uppstå i förhållande tillindustrier i andra länder som har tUlgång till jordbmksråvarorna tillvärldsmarknadspris eller annat lägre pris. Deförslag som jag i det följande lägger fram har utformats med hänsynstagandefill våra internationella åtaganden enligt EG-, EFTA- och GATT-avtalen. Vidtillämpningen av råvarukostnadsutjämningen bör en av utgångspunkterna givetvisvara att internationella regler beaktas. Somgrund för kommitténs översyn av råvarukostnadsutjämningen har legat behovet avprisutjämnande åtgärder. Enligt kommitténs uppfattning bör liksom vidbehovsprövning i första hand hänsyn tas till den intemationellakonkurrenssituationen. För att interna utjämningsanord- 1980/81:190 29 ningaroch utjämning vid import skall var befogade måste enligt kommitténs mening deberörda varorna vara utsatta för sådan importkonkurtens atl avsättningen avoch/eller priset på de svenska varorna på hemmamarknaden i avsaknad avutjämningsanordningar skulle påverkas i nämnvärd grad. Vad gällerutjämningsförfarandet vid export förordar kommittén mindre långtgående krav påeffekterna av den internationella konkurrensen. Detla kan sägas innebära enfortsatt tillämpning av nu gällande ordning. Det medför en betydande administrativförenkling. Kommitténhar övervägt olika metoder att fastställa behovet av pris-Utjämnande åtgärder.Kommittén förordar att denna fråga får prövas av ett råd inom den myndighet somfår huvudansvaret för tillämpningen av pris-utjämningsförfarandet. Den formellabeslutsrätten skall givetvis ligga hos myndigheten. Flertaletremissinstanser har inte haft något att erinra mot de villkor kommittén ställtupp för behovsprövningen. Några remissinstanser betonar kraven på att enverklig konkurtens bör föreligga, vissa anser atl ett tillräckligt villkor föratl medge prisutjämning är att en produkt innehåller jordbmksprisregleradråvara. Jagdelar kommhléns uppfattning när det gäller behovsprövningen. Jag tillstyrkeräven kommitténs förslag alt prövningen sker hos den myndighet som fårhuvudansvaret för prisutjämningen. Beträffande det av kommittén föreslagnarådet återkommer jag i det följande. Kommitténanser att de färdigvaror som kan komma i fråga för prisutjämning i principskall uppfylla följande villkor, nämligen att deskall utgöra mer industriellt förädlade varor, framställda helt eller delvis avjordbmksprodukter, deskall vara framställda av sådana jordbmksprodukter som, om färdigvarornatillverkas t , är fördyrade som en följd av jordbmksprisregleringen ochtullarna på fettvamområdet, deskall ulgöra sådana varuslag som tillverkas inom landel eller konkurterar medvaror som tillverkas inom landet, deinom landet tillverkade varorna skall vara utsatta för internationellkonkurtens, på hemmamarknaden och/eller exportmarknaden. I konkurrentprodukternafömtsätts jordbmksprodukter förekomma lill världsmarknadspris. Produktersom ligger nära råvaran - de egentliga jordbmksprodukterna - kommer enligtdessa kriterier även i fortsättningen atl omfattas av jordbmksprisregleringensregler. Kommitténanser att följande livsmedelsindustriprodukter f. n. bör omfattas avråvamkoslnadsutjämningen, nämligen delsde produkter som f. n. omfattas av intern eller extern prisutjämning, delsföljande produkter, nämligen vissa fisk- och skaldjursberedningar,köttberedningar med innehåll av köttvara, vissa slag av barnmat,fmkler frysta med socker, kanderade fmkler, sylt, marmelad 1980/81:190 30 etc,vissa sockrade safter, sockrade läskedrycker samt vissa polatispro-dukter avtyp pommes frites, potatissallad och liknande. Försockrade läskedrycker bör enligt kommittén prisutjämningsåtgärder vidtas endastvid export. Belräffandeandra produkter än livsmedelsindustriprodukter - s. k. tekniska produkter anser kommittén vidare atl sådana som f. n. är föremål för någon form avuljämningsåtgärder bör inordnas under det gemensamma utjämningsförfarandet. Kommitténanser att regeringen bör besluta om vilka varuslag som bör kunna omfattas avråvarukostnadsutjämningen. Den myndighet som ges huvudansvaret förprisutjämningen bör pröva behovel av prisutjämning i särskilda fall förenskilda varor inom den ram som regeringen anger i fråga om vamslagen.Myndigheten bör vidare fortlöpande följa utvecklingen på området och inkommamed förslag lill regeringen rörande behovet av förändringar. författningsförslag framgår närmare förslaget tillfärdig-vamomfattning (se bilaga 4). Flertaletremissinstanser tillstyrker kommitténs förslag till vilka varuslag som börkunna komma i fråga för råvamkostnadsutjämning. Ett par remissinstanseravstyrker prisutjämning för vissa av de föreslagna varorna, ett parremissinstanser föreslår prisutjämningsåtgärder för ytteriigare några vamslag.LRF avstyrker att köuberedningar innehållande köttvara förs inunder råvamkoslnadsutjämningen. är tveksamt till att vissa avde föreslagna produkterna som innehåller socker skall kunna komma i fråga förprisutjämning. anser atl även s. k. folköl börinordnas i prisuljämningssystemet. LRF anser att biodlarna bör kompenseras förett högre sockerpris genom bidrag från sockertegleringsfonden. Kommerskollegiumavstyrker prisutjämning för sockrade läskedrycker vid expori, medanindustriförbundet inte kan se något skäl i att som enda produkt undanta dessaprodukter från prisutjämning vid import. Ilikhet med kommittén och remissinstanserna anser jag att det bör ankomma påregeringen att beslula om vilka vamslag som bör kunna omfattas avråvarukostnadsutjämning. Den närmare behovsprövningen för enskilda varor inomden ram som regeringen anger i fråga om varuslagen, bör som jag tidigareframhållit, göras av ansvarig myndighet. Myndigheten bör vidare fortlöpandefölja utvecklingen på området och inkomma med förslag till regeringen rörandebehovet av förändringar av färdigvamom-fattningen. Jagtillstyrker kommitténs förslag till vilka vamslag som f. n. bör kunna komma ifråga för råvamkostnadsutjämning. Om behov av prisutjämning anses föreligga förköttberedningar med innehåll av köttvara bör myndigheten bevakaatl inle önskvärda effekter uppstår inom jordbmksprisregleringen till följd aveventuella gränsdragningsproblem 1980/81:190 31 gentemotköttberedningar med innehåll av köttvara. Sådana köttberedningarkommer även i fortsättningen att omfattas av jordbrtiks-prisregleringen. Ifråga om sockrade läskedrycker anser jag atl ett bemyndigande bör lämnas tillmyndigheten att lillämpa prisutjämning även vid import. Jag vill dock erinra omalt för andra än kolsyrade läskedrycker i bundit tullfriheten,vilket innebär alt elt externt prisutjämningsförfarande med rörlig avgift vidimport inte kan tillämpas för dessa varor. Detta föruisätter omförhandling avGATT-bindningen. Kommitténhar även lagt fram förslag om övergång till värdetullar för vissa fisk- ochskaldjursprodukter enligt tulltaxenr 16.04 och 16.05, Förslaget bereds f. n.inom . Det kan nämnas att de nuvarande vikttullarna i storutsträckning är bundna i och en övergång till värdetullar kräver därföromförhandlingar med berörda länder inom . Kommitténs förslag till vilkafisk- och skaldjursprodukter som bör kunna omfattas av råvamkostnadsutjämningär anpassat till förslaget till ändring av tulltaxan. Det får ankomma påvederbörande myndighet att ta ställning till behovet av prisutjämning på dessaprodukter. Vadbeträffar prisutjämningsåtgärder för biodlingen vill jag erinra om atllantbmksstyrelsen f. n. gör en översyn av stödet till biodlingen. Stöd böremellertid inte lämnas inom ramen för råvaruprisutjämningen. Enligtnuvarande piisutjämningssysiem har man för varje färdigvarugrupp fastställtvilka jordbmksprisreglerade råvaror som kan komma i fråga för utjämning. Därvidhar man för resp. grupp tagit med de råvaror som är de vanligast förekommandeingredienserna. Jagdelar kommitténs uppfattning att en gemensam råvamlista bör lUlämpas församtliga råvamkostnadsutjämnade livsmedelsindustriprodukter. För prisutjämnadevaror utanför livsmedelsindustriområdel bör för varje vamgrupp anges vilkaråvaror som får beaktas. Vilkaråvaror som bör kunna omfattas av prisutjämning bör beslutas av den myndighetsom får ansvaret för prisutjämningen. Även sådana frågor som att en spärregelbör tillämpas för ingredienser som ingår till ringa del i en färdigvara och attprisutjämning bör tillämpas för vissa blandningar eller andra beredningar avråvaror bör prövas av den ansvariga myndigheten. Kommitténhar sökt åstadkomma ett förenklat och om möjligt enhetligt sy.stem förprisutjämningen. Eftersom ett externt system innebär reglering av minstamöjliga vammängder har kommittén ansett det naturligt all i första handundersöka möjligheterna att tillämpa ett externt system för hela vamområdet.Ett annat skäl är enligt kommittén att vår största handelspartner tillämparett sådant system. Det har enligt kommittén emellertid visal sig inte varagenomförbart att välja endast etl externt system, bl. a. med hänsyn tillinternationella åtaganden. Kommittén har inte heller ansett det vara lämpligtatt genomgående tillämpa elt internt system, bl. a. med hänsyn till att heladen inhemska produktionen i sä fall 1980/81:190 32 skullekomma att omfattas av ett sådanl system även om utrikeshandeln är blygsam. Kommitténhar således kommit fram till atl den mesi ändamålsenliga lösningen är attlillämpa ett externt system för vissa varor och ett internt system för andravaror. bör i princip sådana varor som f. n. omfattas avexterna åtgärder även i fortsättningen kunna inrymmas i elt externt system. Närdet blir fråga om att utjämna nya livsmedelsindustriprodukter bör i förstahand det externa systemet väljas. internt system bör även i fortsättningenkunna tillämpas för de livsmedelsindustriprodukter som utjämnas genominterna åtgärder. Kommitténföreslår atl del inlerna systemet på livsmedelsområdet finansieras med enutjämningsavgift. Denna avgifl kommer därmed atl ersätta den nu utgåendeutjämningsskatten för vissa varor och de budgetmedel som f. n. utgår förövriga varor i systemet. kan priserna till följd häravberäknas stiga, främst för de varor som f. n. är budgetfinansierade, dvs. inleär belagda med utjämningsskalt. Kommitténhar övervägt om förändringen av det interna systemet för de varor som f. n.inte är belagda med utjämningsskall bör ske i flera sleg. Regeringen har iprop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. uttalat attutgångspunkten fr. o. m. /82 bör vara att den nu aktuellaråvamkoslnadsutjämningen utformas på ett sådant sätt att den inte medför någranettoutgifter på budgeten. Vidare framhålls i propositionen att nyafinansieringsvägar således måste sökas för denna prisutjämning. Med hänsyn härtillavstår kommittén från att framlägga förslag om en sådan förändring i flerasteg. Flertaletremissinstanser accepterar kommitténs förslag i fråga om val av system förprisutjämningen liksom den föreslagna finansieringsformen för det inlemasystemet. Vissa remissinstanser anser del i princip önskvärt med ett externtsystem för samtliga livsmedelsindustriprodukter. Flera remissinstanser,jordbruksnämndens konsumentdelegation, LO, , Sverigeskemiska industrikontor och KF, anser dock atl en förändring av det inlemasystemet för fmkostflingor, såser, soppor, m. m. bör ske stegvis under någraår. Dessa framhåller att prishöjningarna till konsument kommer att bli av ensådan storleksordning alt negaliva effekter uppstår i form av minskad konsumtionoch därmed även minskad produktion och sysselsättning. Föregen del vill jag anföra följande. Jag biträder i likhet med flertalelremissinstanser kommitténs förslag i fråga om val av system för prisutjämningen.Således bör för de livsmedelsindustriprodukter där prisutjämning skergenom interna åtgärder även i fortsättningen ell internt system kunnatillämpas. Som kommittén framhåller undviker man därigenom att brytaGATT-bindningar.