prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — En stor del av resurserna går till inköp av livsmedel,reservdelar och jordbruksutrustning. En del av den finansiella ramen användsför bundet importstöd. Medel ställs också till förfogande för Mozambiquesegen rekrytering av utländsk personal. Det gällande biståndsavtalet medMozambique är tvåårigt och uppgår tillett belopp på 280 milj. kr. Det löper ut . inleddes en gemensam nordisk insatsinom jordbrukssektorn i Mozambiquesom är 1980 följdes av ett treårigt avtal mellan och de nordiska länderna om fortsalt stöd till jordbruket. Kostnaderna uppgår till omkring270 milj. kr. under de tre kalenderåren 1981-83. svarar för knappthälften av kostnaderna i enlighet med en särskild nordiskfördelningsnyckel. riktades det nordiska stödet till den moderna jordbrukssektorn och de slora statsfarmerna i . En omorientering i regeringens politikmot ökat stöd till småbönderna har emellertid ägt rum ,vilket fört med sig att också det nordiska biståndet i viss utsträckning kommeratt ändra inriktning. Stödet kommer dockalt fortsätta alt gå huvudsakligen till spannmålsproduktion, skogsplantering och boskapsuppfödning. SIDA har detadministrativa ansvaret för insatsen. 1980/81:100 Bilaga 6 79 ingicks ett avtal om svenskt stöd till enfabrik för tillverkning av sågadeträvaror och spånskivor. Av totalkostnaden på omkring 170 milj. kr. svarar den arabiska för vardera ungefären fjärdedel och för . Skogsindustrin är högtprioriterad i . Biståndet till undervisningssektorn används iförsta hand lill yrkes- och vuxenutbildning. Under /80 fick 5 milj.kr. i extra bidrag för det snabbt ökande antalet zimbabwiska flyktingarsom före Rhodesia-krigels slut befann sig ilandet. fick också 10 milj. kr. i livsmedelsbistånd för att avhjälpa den livsmedelsbrist, som torkan hadeorsakat. Av samma skäl har landel erhållit ytterligare 5 milj. kr. i livsmedelsbiståndunder innevarande budgetår. SAREC ger etl allmäntstöd för uppbyggnaden av forskningen inom landetoch dessutom ett särskilt stöd för den historiska forskningen vid landetsuniversitet. Afrikagrupperna i bislår vidrekrytering av biståndspersonal,som direktanslälls av . SIDA ger bidrag tillinsatsen. 1979/80Utgift 57,7 milj. kr. Reservation6,7 milj. kr. 1980/81Anslag 40,0 milj. kr. 1981/82Förslag 20,0 milj. kr. Den nuvarande regimen i övertog landetsledning genom en militärkupp 1977. De utlovade allmänna valen till parlamentet har ännu inte hållits. Politiskapartier i opposition till regimenhar förbjudits och press- och yttrandefrihetenhar beskurits. Strävandena att bringa landets lagar i överensstämmelsemed islamisk lag har mött svårigheter. inmarsch i har försatt i en nysäkerhetspolitisk situation ochmedfört en starkt ökad flyktingström lill landet. Antalet flyktingar beräknades överstigaen miljon. Den ekonomiska utvecklingen har präglats av en viss återhämtning.BNP-tillväxten ligger på . Handelsbalansen fortsätter dock atl försämras ochutlandsskulderna är betydande.Internationella valutafonden beviljade en treårigkredit om . biståndssamarbetemed regleras av ett ettårigt avtal förperioden /81 på ett belopp av 40 milj. kr. Biståndet lämnas som imporlslödvarav 25 milj. kr. är bundna lill upphandling i . Huvuddelen av stödet utnyttjas till etl kollektivtransportsystem i , som genomförs i samarbete med . Projektetomfattar teknisk rådgivning i 1980/81:100 Bilaga 6 80 frågaom trafikplanering, service och underhåll, reservdelshanlering m. m. samtleverans av busschassier. Vid sidan av det reguljära biståndet tillPakistan har / 80bidragit med 5 milj. kr. fill UNHCR och 1,5 milj. kr. fill Röda Korset för stödinsatserbland de afghanska flyktingarna i landel. Jag förutsätter att det reguljära biståndssamarbetetmed avvecklas efterbudgetåren 1981/82 och 1982/83. Del bör ersättas med samarbete i andra former. Förberedelse härför bör skeunder avvecklingsperioden. Dessutombör betydande hjälp till flykfingarna ges. 1979/80Utgift 6,8 milj. kr. Reservafion 8,2milj. 1980/81Anslag 15,0 milj. kr. 1981/82Förslag 15,0 milj. kr. Den ekonomiska situafionen i är f n. svår.Sedan flera år råder torka i stora delar av , särskilt iOgadenområdet där nomad-befolkningens boskapshjordar decimeratskraftigt. Framför allt kvinnor och barn hardärför sökt sig bort från området, bl. a. över gränsen från in i . Sammanstötningar förekommerockså mellan etiopiska armén och gerillagrupper stödda av . Enligt UNHCR har världens allvarligasteflyktingproblem. Omkring en miljonflyktingar uppges befinna sig i landet. Läger har upprättats i områden medtillgång till vatten och betesmark. Del ökade befolkningstrycket göratt den ekologiska balansen riskerar att brytas ner. Torkan har minskat fillgången på landels främstaexportvara, levande boskap. De samlade exportintäkterna täcker inte enskostnaderna för oljeimporten. Regeringens omfattande utvecklingsprogram harsuccessivt skurits ner. Inflationen är hög. En stor del av landetskvalificerade arbetskraft har flyttal tillgrannländer där löneläget är högre. Undantagstillstånd infördes i oktober1980. utvecklingssamarbete med Somaliaregleras av etl treårigt avtal omstöd till fiskesektorn med sammanlagt 45 milj. kr. Avtalet löper ut vid utgången av /82. Del är enfortsättning på ett rehabiliteringsprogramför att ge lidigare nomader varaktiga försörjningsmöjligheter genom fiske.Medlen har använts för inköp av utrustning och konsulttjänster till ett kustfiskeprogram och enfiskebåtsfabrik samt till personalförstärkningav fiskeministeriel. Biståndet utgår iform av importstöd, varav en tredjedel är bundet. har haft svårigheter att effektivt tillgodogöra sig denna formav bistånd. I en överenskommelse som ingåtts om utnyttjandet avresterande medel läggs därför större vikt vid verksamhetsplaneringoch uppföljning. SIDA har också åtagit sig att svara för erforderligupphandling. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 81 Mol bakgrund av de svårigheter som kunnat konstaterasvid genomförandet av insatser i , bör stödet i enlighet med SlD.A:sförslag upphöra i denna form efter utgången av /82 då insatseninom fiskesektorn avslutats. Ett omfattande svenskt katastrofbistånd till Somaliabör fortsätta. är elt av jordens fattigaste länder och i stort behovav internationellt bistånd för atl kunna försörja den stora mängden flyktingar.Sverige bidrog under /80 med 16,3 milj. kr. för detla ändamål.Medlen kanaliserades via UNHCR, det internalionella livsmedelsprogrammet (WFP)och olika svenska enskilda organisafioner. Vidare har en grupp urFN-beredskapsstyrkans specialenhet för katastrofinsatser ställts till UNHCR:sförfogande för temporär administration av flyktingläger. 1979/80Utgift 86,5 milj. kr. Reservation 13,7 milj. kr. 1980/81Anslag 100,0 milj. kr. 1981/82Förslag 115,0 milj. kr. Trots alt vissa åtstramningsålgärder vidtagits har SriLänkas ekonomi visat tecken på alt överhettas. a. harinflationstakten, och särskilt byggkostnaderna, stigit kraftigt. Underskottet ibytesbalansen har ökat. Betydande skördebortfall, orsakat av torka, har drabbatSri Länka . förekom strejkaktioner som protestmot sjunkande reallöner. Regeringens utvecklingsplan för 1980-84 förutser storastatliga investeringar på tre områden. De avser en kraftig utvidgning av denbevattnade jordbruksarealen saml en utbyggnad av vattenkraften - Mahaweli GängaDevelopment Scheme. Vidare avser man atl anlägga tull- och skattefriaindustriområden samt genomföra etl omfattande program för bostadsbyggande ochstadssanering. Dessa projekt beräknas komma att ge sysselsättning åt uppemoten miljon människor i mitten av 1980-lalet. Mahaweli-programmel omfattar utbyggnad avfem slora kraftverk och dammar. Det s. k. Kotmale-projeklet är ett av dessa. Om hela programmet genomförs skulle den totaltinstallerade vatten-kraftproduktionen öka med 560 MW. Den existerandeproduktionen på 330 MW är otillräcklig. Svår elbrist råder i landet ochtemporära ransoneringar förekommer. Kotmale-projeklet, som finansieras med utnyttjandebl.a. av svenskt importstöd, kommer alt beslå av en damm i en biflod tillMahaweli-Ganga, ett tunnelsyslem samt en kraftstation underjord. Anläggningenberäknas kunna tas i drift . Vid sidan av elkraftproduktionen kommeranläggningen att möjliggöra effektivare konstbevattning och därmed ökadrisproduktion. När Kotmale-projeklet tas i drift kommer en väsentlig inbe-6 1980/81. 1980/81:100 Bilaga6 82 sparingav utländsk valuta att ske till följdav att oljeimporten kan skäras ned. För övriga projekt inom Mahaweli-programmelförutses brittisk, japansk, kanadensisk och västtysk finansiering. Sri Länkas regering och Skånska Cemenlgjuteriet hartecknat etl entreprenadavtal om förarbeten, som avser vägar, bostäder ochannan infra-stuklur och om underjordsarbeten. Det konsultföretag, som anlitasför anläggningen, föreslog vissa ändringar av den planeradedammens utformning och läge, vilket medfört förseningar för dammbygget.Kontraktsförhandlingar härom beräknas äga rum . tordeförhandlingar komma att föras med svenska förelag om eleklromekanisk utrustningföi' anläggningen. Leveranser av sådan utrustning förutses få inle obetydlig-asysselsättningseffekter i . En exakt bild av kostnaderna för Kotmale-projeklet kaninte ges förrän avtal träffals om samtliga delar av projektet. Den ursprungligakostnadsberäkningen om 800 milj. kr. grundade sig priser. Kraftigaprisökningar har ägt rum. Dessutom kommer anläggningen på grund avtekniska överväganden, men också till följd av prisstegringarna, atl delvis fäen annan utformning än planerat. Den sammanlagda kostnaden för projektetuppskattas nu till ca I 300 milj.kr. beräkas utgöras av lokala kostnader. och Sri Länka har tecknat avtal omutvecklingssamarbete för perioden /81-1981/82 omfattande elt svensktbistånd på 200 milj. kr. Härav utgår 160 milj. kr. i form av importstöd. Detlabelopp ingår i det separata importstödsavlalet på 240 milj. kr. som tecknatsför perioden /81-1982/83. Under avtalets två första år är 130 milj. kr.bundet till upphandling i . Importstödet används i sin helhet förKotmale-projeklet. Enligt de ursprungliga finansiella beräkningarna förKotmale-projeklet skulle det avtalade importstödel räcka till för att täcka dendel av projektkostnaden, som betalas i utländsk valuta. Kostnadsökningarna harlett till ytteriigare medelsbehov, som tillgodoses genom kommersiell upplåningi . Det är den lankesiska regeringens avsikt atl ta i anspråk importstödför återbetalningen. Hitfills har totalt 216 milj. kr. Som anfördes i fjolårets budgetproposition (prop.1979/80:100. bil. 6) har från svensk sida godtagits en begäran från Sri Länkasregering att fä utnyttja det svenska importstödel för Kotmale-projeklet. Jagser ingen anledning till atl frångå den positiva inställning, som den svenskaregeringen visat till den lankesiska regeringens önskan alt användaimportstödel för detta ändamål. Projektbislåndet, som utgör av landramen, ärfrämst inriktat på undervisning, inklusive yrkesutbildning,landsbygdsutveckling och familjeplanering. Med svenskt stöd på ca 12 milj. kr.skall ett avarbetsledare för industrin uppföras . 1980/81:100 Bilaga6 83 Sverigebidrar med utrustning, personalbistånd och stipendier medan Sri Länka svararför byggnadsverksamheten, inhemsk personal och övriga kostnader. Vidare utgårstöd på II milj. kr. till teknisk ochnaturvetenskaplig undervisning. Genom slöd lill ett integreratdistriklsut-vecklingsprogram i Matara. i södra delen av landel, bidrar Sverigemed förbättring av jordbruksrådgivning och -utbildning, upprustning avtefa-briker och byggande av små bevattningsanläggningar. Dessutom kommerförebyggande hälsovård med familjeplanering, skogsplantering, småindustristöd,fiskeprojekt m.m. att ingå. uppgår den svenska insatsen tillca 15 milj. kr. En förlängning planeras. Det svenska stödet till SriLänkas familjeplaneringsprogram, som pågått i över 20 är, kommer atl avslutas1982. Ett flertal insatser som görs i samarbete med FNsfackorgan kommer att avslutas under innevarande budgetår. Det gäller stöd tillexportfrämjande verksamhet via ITC, husdjurs- och mjölkförbättring via FAOyrkesutbild-ningsinslitut via och via FAO. Fortsatta insatser för ledarutbildning av bl. a.kooperatörer, vilken tidigare givits slöd i samarbete med , bereds förnärvarande. SIDA har under /80 lämnat bidrag på ca 3milj. till enskilda organisationers verksamhet i Sri Länka. a. harUngdomens fält bidrag till uppförande av en fisknätsfabrik.Via SAREC finansieras forskningsprojekt inom bl. a. medicin, natur- och samhällsvetenskapsamt jordbruks- och landsbygdsutveckling. 1979/80Utgift 3,8 milj. kr. Reservation 14,6 milj. kr. 1980/81Anslag 10,0 milj. kr. 1981/82Förslag 10,0 milj. kr. På regeringens förslag har beslutat att förde tre budgetåren 1979/80- 1981/82 fastställa en äriig medelsram för Swazilandpå 10 milj. kr. 1 fjolårets budgetproposition anfördes alt biståndet - medhänsyn till den snabba ekonomiska utvecklingen i landel sedan borde kunnatrappas ned, om inle nya faktorer tillkom, som förändrade bilden. har inlett samarbete med de afrikanskt styrda staterna i södra ramen för den regionala ekonomiska samverkan, som kommit till stånd bl.a. genom möten i och . Delta utgör elt nytt element, som kan bidralill att främja självständighet. Uppmärksammas bör också Swazilandsmedvetna och framgångsrika strävan att successivt återförvärva jord- ochnaturtillgångar frän utländska vita ägare. Mol denna, delvis nya, bakgrundförutser jag etl fortsalt biståndssamarbete med också /82. Del bör då inriktas på finansiering av den swaziskadelen av regionala samarbetsprojekt i södra och på andra insatser som ärägnade att 1980/81:100 Bilaga6 84 främjaelt ökat oberoende av , eller att tillfredsställa behov hos de faltigagrupperna i . genomförs del svenska biståndet lillSwaziland till största delen i samarbete med FN. Det omfattar slöd tilllantbruksutbildning, utbyggnad av grundskolor, primär- ochsekundärskoleundervisning samt personal till förvaltning. Sverigeger också bilateralt stöd till ett program för småindustriulveckling.Huvuddelen av biståndet är koncentrerat till undervisningssektorn. Med hänsyntill bristen pä utbildad arbetskraft och landets jämförelsevis goda ekonomiskasituation består insatserna till övervägande delen av personalbistånd. Den största enskilda insatsen avser slöd via FAO tillkurser vid lantbruksfakulteten. Genom dessa utbildas lärare i husdjursskötseloch i hus-hällskunskap saml jordbruksinspeklörer. i landet stöds genombistånd till etl byggnadsprogram och en planeringsenhet inom ,som byggs upp med hjälp av . Stöd lämnas också via lill en refi)rmav läroplanerna på gymnasienivå. Dessa projekt väntas vara avslutade vidutgången av /82. Undantaget är stödet till lantbruksfakulteten,där medlen beräknas räcka över ännu ett budgetår. 1979/80Utgift 316,6 milj. kr. Reservation 56.3 milj. kr. 1980/81Anslag 380,0 milj. kr. 1981/82Förslag 415,0 milj, kr. allmänna val resulterade i enbetydande missnöjesyttring. De sittande parlamentsledamöterna förlorade i närahälften av valkretsarna. President omvaldes för en ny femårsperiod, somhan förklarat skall bli hans sisia. nuvarande ekonomiska kris är denallvarligaste sedan landet blev självständigt. Förhoppningar om att situationenskulle förbättras infriades inte. Tillväxten inom jordbruk ochindustri slagnerar. Livsmedelssiluationen har försämrats kraftigt. Prisökningarslår hårt mot de fattigaste grupperna. Underskottet i utrikeshandeln beräknasförbli mycket stort både 1980 och 1981. De bakomliggande orsakerna är både tillfälliga ochstrukturella. Översvämningar, torka, oljeprishöjningar och kostnader förtrupperna i har åderlåtit landets resurser. Till bilden hör ocksåminskande produktion av exportgrödor, lågt kapacitetsutnyttjande inom industrinoch transportsektorn, långsikliga relativa prisförsämringar gentemot utlandeloch bristande organisation för användning av befintliga resurser. Regeringen har vidtagit motåtgärder, där man betonarkonsolidering av pågående snarare än igångsättande av nyautvecklingsaktiviteter. Sverigeoch har träffat en treårig överenskommelse om ut- 1980/81:100 Bilaga 6 85 vecklingssamarbete.Den omfattar I 105 milj. kr. för budgetåren 1979/80-1981/82. De tvä siörsta samarbetssektorerna ärindustri och undervisning. Biståndetgår /81 till följande sektorer (milj. Flertalet av dessa projekt och program har sintyngdpunkt på landsbygden. 1 samarbete med övriga nordiska länder stödslandsbygdskooperalion och jordbruksutbildning. Den bundna delen av importstödel omfatlar 40 milj.kr. Det användshuvudsakligen till tele- ochgruvutrustning samt papper. En stor leveransav järnvägsvagnar från verkstad har slutförts. Det svenska stödet lill industrisektorn är huvudsakligen av två slag:ett investeringsprogram (pappersbruk, småindustri och investeringsbank) och stöd tilluppbyggnad av institutioner (konsultgrupp, standardiseringsbyrå och branschorganisationer). Flera av dessastödformer är innovativa och lovande,inte minst det småindustristöd som utformats i direkt samarbete medsvenska småföretag. Lån och bidrag till skogsindustriprojektet i Mufindi blev tillgängliga för utbetalning . Finansiärerna är,förutom och , , , , , Nordiska Invesleringsbanken och samväldets utvecklingsbolag.Merparten av del svenska bidraget, eller 165 milj. kr., förutses utbetalasunder innevarande budgetår och under /82. Projektförberedelsernahar försenats, särskilt vad gällerdet blivande fabrikssamhället. Fördyringar kommer atl bli följden. Pä undervisningsområdet har arbetet fortsalt inomsamma delområden som , dvs. vuxenutbildning, lärarutbildning förprimärskolan, folkhögskolor och yrkesutbildning. Det svenska stödet är avavgörande belydelse för sektorn. Elt nytt samarbetsavtal kommer atl ingås undervåren 1981. Biståndets inriktning på lång sikt kommer då att diskuteras.Sannolikt kommer den nuvarandesträvan tiU koncentration på industri och undervisning att modifieras medhänsyn till den ekonomiska krisen,eftersom de nödvändiga budgelåtstramningarnasvårt drabbar nya industriprojekt och undervisningssektorn. De båda sektorerna blir dock troligen alltfort, jämteimport-stöd, de största inomsamarbetsramen. Stödet tillvattenförsörjning, skogs-utvecklingoch hälsosektorn bör fortsätta. Former för koncentration lill delseklorer inom de nämnda samarbetsområdena böruppmärksammas. Ett 8()-tal svenska biståndsarbetare är f. n.anställda i , exklusivebiståndsfinansierade konsulter. SIDAs bidrag /80 lill svenska enskilda organisationersbiståndsverksamhet i uppgick 1980/81:100 Bilaga6 86 tillomkring 4,5 milj. kr. En stor del därav går till missionen för utbildnings-ochhälsovårdsakliviteter. SAREC har avtalat om stöd till tanzanisk forskning viaetl nyupprältat nationellt forskningsråd. fick /80 katastrofbistånd pä 25milj. för inköp av råvaror och reservdelar lill industri- ochjordbruksproduktionen. Flera biståndsfinansierade institutioner samarbetar medTanzania. har inlett eller förbereder projekt för tillverkning av bl.a. järnvägsvagnar, sprängämnen, läromedel och betongvaror. Facklig utbildninggenom LO/TCO, främjande av tanzanisk export till genom IMPOD ochidroltsutbildning genom är andra inslag isamarbetet. 1979/80Utgift 324,6 milj. kr. Reservation 310,8 milj. kr. 1980/8! Anslag 365,0 milj. kr. 1981/82Förslag 365,0 milj. kr. ekonomi är hårt ansträngd. Härtill bidraråterkommande naturkatastrofer i form av torka och översvämningar liksomkonflikten med och interventionen i . Omläggningen av ekonomin ilandels södra del - i syfte att införa samma planekonomiska syslem som i norr-har inneburit stora påfrestningar. Landels livsmedelsunderskolt är stort ochimporten har inte täckt behoven. Delta har lett till fortsatt livsmedelsransoneringmed minskade ransoner. Landets ekonomiska långsiktsplanering ger prioritet åtjordbruk och konsumtionsvaruindustri för att höja befolkningenslevnadsstandard. Reformer, som innebär ökade möjligheter till privatförelagande, har genomförts i syfte atl stimulera produktion avkonsumtionsvaror och exportprodukter. Den flyktingström, som förorsakats bl. a. avsamhällsomvandlingen i söder, det svåra ekonomiska läget samt konflikten medKina och därmed förknippade etniska motsättningar, har avtagit väsentligt meninle upphört helt. Ett program för legal utvandring, i samarbete med FN:sflyktingkommissarie, har inletts i syfte att bidra till en mer ordnad emigration. Flera västländer har minskat elleravbrutit sitt bistånd till efter interventionen i . Detta harlett lill etl ökat beroende avSovjetunionen. Större delen av det svenska biståndet har gått till trestora projekt, massa- och pappersindustrin i Bai , barnsjukhuset i allmänsjukhuset i . Bistånd har också givits i form av imporlslöd. 1samband med all investeringsfasen i de tre projekten gick mot sitt slutminskades landramen för för /81. För att projekten skallfå full utvecklingseffekt och gjorda investeringar skall kunna utnyttjasrationellt har 1980/81:100 Bilaga 6 87 överenskommelseingåtts om stöd till driften av de båda sjukhusen samt pappers-och massaindustrin. De båda sjukhusen är nu färdigbyggda.Barnsjukhuset i , som beräknastas i drift omkring /81, kommer atl fungera både som vårdenhetoch forskningscentrum för barnsjukdomar. Allmänsjukhuset i har som upptagningsområde denomkringliggande provinsen. Bai omfattar bl. a. fabriker förtillverkning av massa, papper ochkemikalier, ett kraftverk samt elt program för skogsplantering, avverkning och transport. Dessutom ingåromfattande samhällsinvesteringar i form av en hamn, vägar, järnvägar,bosläder, sjukstugor och skolor. Kapacitetenvid full produktion beräknas till55000 ton skriv- och tryckpapper förskolbruk och till 5 000 tonomslagspapper. 1 projektet ingår enomfattande yrkesutbildning. Ett nytt avtal om återstående investeringar ochtreårig drift av Bai from slöts . Detta avtal ersätter 1974 årsöverenskommelsen om Bai . Enligt detnya avtalet maximeras den svenska kostnaden för invesleringsfasen lill 1600 milj. kr. medan bidraget för driftenfastställs till 400 milj. kr. 1 driftkostnaderna ingår såväl teknisk rådgivningsom leverans av reservdelar, pappersmassa och andra råvaror för BaiBång. Projektet harunder en rad av är drabbats av förseningar och höjda kostnader. Genom en omorganisation, som pågått har möjligheterna att undvika framlida förseningaroch kostnadsökningar förbättrats. En gemensam budget, innehållande också denvietnamesiska insatsen, och en gemensam tidsplan har upprättats. Årliga aktivitetsplaneroch budgetar skall underställas SIDA för godkännande. Genomgripande projektgenomgångar kommer att ske två gånger perår. Den centrala vietnamesiska projektledningen har genom omorganisationenfått utökat mandat. har upprättats i Bai . Projektledningen har förstärkts medpersonal från konsortiet Scanmanagement som genom ett särskilt avtalfr.o.m. kommer att bistå berörda ministerier och projektstyrelsen i Bai i frågor omprojektledning och drift. Konsortietbestår av företag inom svensk skogsindustri. WP-system kommer att slutföra sina arbeten vad gällerinvesteringsfasen som underkonsult till Scanmanagement. Omorganisationen har skapat möjligheter till effektivstyrning av återstående invesleringsarbeten och igångkörning och drift av fabrikens delanläggningar. De ansvarigavietnamesiska myndigheterna har fälten central roll i projektgenomförandel. De kommer därigenom att under flera årfå den praktiska erfarenhet av projektledning, som är nödvändig för att senaresjälvständigt driva anläggningarna. Projektets olika delar las i bruk successivtallteftersom de färdigställs. Underhösten 1980 har anläggningen för vattenrening, kraftverket och den första pappersmaskinen tagils i bruk.Kraftstationen levererar redan överskotlskraft till del vietnamesiskaelnätet. Driftstöd kommer att sättas in allteftersom olika anläggningarfärdigställs. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 88 Importstödet uppgick under /80 till 100milj. kr., varav 30 milj. kr. var bundna till upphandling i . / 81 uppgår importstödet till 100 milj. kr., varav 40 milj. kr.är bundna. Importstödet har framför allt använts för import av pappersmassatill andra pappersbruk än Bai och insatsvaror och reservdelar tillbefintlig industri.