prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den förhållandevis snabba tillväxten av efterfrågan påprodukter från verkstadsindustrin som inleddes vid mitten av 1978 bröts hastigtunder . Ett kraftigt fall i orderingången registrerades andrakvartalet. Detta gällde särskilt den inhemska eftertVågan där vårensarbetsmarknadskonflikter kom att sätta djupa spår. Nedgången iexporteflerfrågan blev mindre dramatisk trots alt den tidigare starkaefterfrågan inom OECD-området då påtagligt dämpades. Orderingången fortsatteatt falla särskilt från exportmarknaderna. Detta medförde attorderstockarna började minska . De var dock ännu i septemberbetydande och någon förändring i negaliv riktning av företagens bedömning avderas storlek kom inte att ske ens i septemberbarometern. Den minskning om ca 5%av branschens exportvolym som komatt ske var heltkoncentrerad till . En del av den på grund av konflikternauteblivna verkstadsexporten återhämtades snabbt och tillväxten mellan halvåren blev betydande.Det blev härigenom en ökning av exportleveranserna på drygt 1/i volym från1979 lill 1980 medan för hela gruppen bearbetade varor - variverkstadsprodukterna utgör ungefär hälften en minskning av exportvolymen omca kom att ske. Orsaken till att utfallet blev så pass positivt förverkstadsexporten torde främst vara det stora inslaget av beställningsvaror idenna men också att investeringsefterfrågan inlernationellt var tämligen välhävdad ännu . Även för verkstadsindustrin blevandelsföriusterna betydande genom Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 85 attprisuppgången blev starkare än konkurrenternas. Också den inhemska efterfrågan vände uppåt underandra halvåret så atl en tillväxt om kom att ske mellan 1979och 1980. Det var särskiltmaskininvesteringarna men också leveranser till försvaret som svaradeförökningen. Den privata konsumtionen av verkstadsprodukter -inte minst bilar - sjönk däremot. En vissminskning av förbrukningen av verksiadsprodukier som insatsvaror komvidare att ske totalt sett: en minskninginom industrin kom inte helt altuppvägas av en ökad förbrukning inom övriga sektorer. Ett markant bidrag till eftertrågan kom dessutom från etl omslag i lagercykeln avverksiadsprodukier inom industrin. Dettaomslag till en betydande uppbyggnad -starkast för färdigvarorna -gav etttillskott motsvarande ca 4 1/av den inhemska efterfrågan. Denna eftertrågeutveckling generade en betydandeökning av importen. Dess tillväxt kom att bli räknat i volym,vilket innebar alt de svenskaverkstadsföretagen fortsatte att föriora marknadsandelar lill importföretagen. Produktionstillväxten1979-1980 kom därmed att stanna vid . Verkstadsföretagens exportefterfrågan kanåtminstone vad gäller investeringsvarortill OECD-området komma att minskanågot . Däremotförutses efterfrågan från OPEC-länderna expandera kraftigt - enimporttillväxt för bearbetade varor på har ansetts möjlig. Eftersomandelen lill dessa senare länder är stor beräknas totala Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verk.stadsprodukterexkl. % resp. milj. kr -3,4 -1,8 1980/81:100 86 verkstadsexporten1981 kunna öka från den av konflikterna neddragna nivån 1980.' På hemmamarknaden väntas endast en svag ökning avefterfrågan för slutlig förbrukning. Det är maskininvesteringarna och i någonmån också försvarsleveranserna som förutses öka medan privat konsumtion av verkstadsproduktertorde bli i stort sett oförändrad. Behovet av verksiadsprodukier för löpandeförbrukning beräknas vidare minska något. Bidraget till efterfrågan från lagrenförutses bli starkt negativt då lagren av verkstadsprodukter totalt sett antasbörja minska . Inkl. lager skulle därmed inhemskaefterfrågan minska 1980-1981. Under dessa omständigheter väntas också importen fallatillbaka. Minskningen väntas dock komma att begränsas till någon procent vilkelinnebär att importen även 1981 väntas öka sina marknadsandelar i snabbare taktän den trendmässigt normala. Produktionsvolymen i den svenskaverkstadsindustrin skulle därigenom komma all minska 1980-1981. Industribranscherna inom den helerogena övrigsektorn'producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till övervägande del finneravsättning på den inhemska marknaden och till en mindre del avsätts påexportmarknaderna. Till största delen går de inhemska leveranserna till privatkonsumtion. Övrigsektorns efteifrågeläge förbättrades väsentligtunder loppet av 1979. Ordertillväxlen tog fart då en vändninguppåt i hemmaorderingången kom att ske och fortsatteexporieflertVå-gan att växa. Marknadstillväxten beräknas ha varit synnerligengod inom OECD-området inom vilket övrigvaruexporten huvudsakligen finner avsättning.Trots att exporten därmed ökade markant synes dock övrigvarornatotalt sett ha fått vidkännas vissa andelsförluster på exportmarknaderna.Sammantaget ökade övrigsektorns exportvolym 1978-1979. Exportprisernasteg ca 12 %>. Vidaie utvecklades hemmamarknaden relativtstarkt då den privata konsumtionen av övrigvaror åler steg. Dessutom bidrog det kraftigt positiva lageromslaget inomdetaljhandelsledet till en markant efterfrägeökning på övrigvaror under 1979.Höjningen av produktionsnivån inom andra branscher i tillverkningsindustrinmedförde vidare alt förbrukningen av övrigvaror i form av insatsleveranserökade. 'Dessa kalkyler och överväganden avser det högrelönekoslnadsallernativet. Beräkningarnaenligt det lägre lönekostnadsalternativet berörs i sammanfattningen av deltaavsnitt. - Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvara-och tobaksindusiri (SNl 31). textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruinduslri (SNl 32). trähus- och bygg- n'ddssnickeriindustri.möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNl 33 exkl. 33111).träfiberplaltindustri (SNl 34113). pappers-och pappförpackningsin dustri (SNl 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNl 3419), grafisk industri (SNl 342). kemiskindustri, gummivaru-. plast-och plastvaruindustri (SNl 351. 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNl 36) samt arinan tillverkningsinduslri (SNl 39). Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 87 Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19791981 från föregående år. j. kr. -0,3 -0,2 -0,3 -0,4 -0,5 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognosperioden korrigerasdärför i enlighet med mönstret förtidigare avvikelser. återtogemellertid marknadsandelar och införseln av övrigvaror steg meddrygt . Efter den kraftiga neddragningen synesövrigvarusektorns färdigvarulager ha normaliserats och en viss uppbyggnadföretogs sedan mol slutet av året. Produktionen inom övrigsektorn ökade meddrygt 1978-1979. En dämpning av marknadstillväxten inträffade undervåren 1980 på för övrigsektorn viktiga avnämarländer i . torde en ytteriigare försvagning ha ägt rum. beräknas deinhemska tillverkarna av övrigvaror ha höjt sina priser relativt tillkonkurrenterna 1979-1980 och vissa andelsförluster har registrerats. Densvenska expor-len av övrigvaror sjönk kraftigt , docktill största delen beroende på arbetsmarknadskonflikten. Bortfallet inträffadeefter en fortsatt god tillväxt . tordeelt partiellt återtagande av de exportleveranser som försenades till följd avkonflikten ha kommit till stånd, men en svag marknadsutveckling och fortsattaandelsföriusler beräknas ha medfört atl export volymen förövrigvaror sjönk 1/jämfört med . Vidare beräknas tillväxten i den inhemska förbrukningenav övrigvaror ha avstannat . Främsta orsaken härtill är denstagnerande privata konsumtionen. Däremot beräknas den offentliga konsumtionenha 1980/81:100 88 fortsattatt stiga men förbrukningen av övrigvaror inom tillverkningsindustrin ochbyggnadsverksamheten beräknas sammantaget ha ökat i endast måttlig omfattning.En uppbyggnad av övrigsektorns färdigvarulager synes ha givit etl betydandepositivt lageromslag medan däremot handelslagren, efter en kraftig uppbyggnad1979, beräknas ha ökat i endast måttlig omfattning . Importen harunder året fortsatt att ta marknadsandelar och imporlvolymen torde ha ökat 1979-1980. Utrymmet för den inhemska produktionstillväxten synes därmed habegränsats till ca 1/. Exportmarknaden för övrigvaror bedöms bli fortsatt svagunder medan förutsättningar finns för en vändning uppåtunder senare delen av 1981. Marknadsandelarna väntas visa en sjunkande tendenssom dock i utvecklingen 1980- 1981 döljs av att arbetsmarknadskonfliktentillfälligt pressade ned marknadsandelen 1980. Exporten av övrigvaror beräknassålunda falla tillbaka något för att sedan stiga mol slutet avåret. Sammantaget väntas exportvolymen öka 1980-1981'. Någon förbättring av efterfrågeläget förutses inte förövrigsektorn på den inhemska marknaden . Efterfrågan på övrigvaror förkonsumtion antas bli i stort sett oförändrad och även tillväxten itillverkningsindustrins och byggnadsverksamhetens behov av insatsleveranserväntas avstanna. En fortsatt måttlig uppbyggnad av övrigsektornsfärdigvarulager kommer troligen till stånd underförstå medanhandelns lager av övrigvaror antas förbli i stort sett oförändrade under året.Denna prognoserade efterfrågeutveckling och den trendmässiga ökningen av andelenimportvaror i försörjningen med övrigvaror beräknas leda till atl importenstiger med 19801981. Produktionen synes därmed bli oförändradmellan helårsgenomsnitten 1980 och 1981. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Som redovisats i kapitel 1 uppskattasbruttonationalproduktens volymtillväxt mätt från användningssidan till . Bruttonationalproduktensförändring beräknad från produktionssidan ger en tillväxt på 2,0%.Produktionstillväxten förklaras av att främst investe-ringseflerfrågan ökadekraftigt. Varuexportens volymminskning 1979 1980 uppskattas lill medanimporten beräknas ha ökat . Utrikeshandelssektorns bidrag tillBNP-ökningen blev därmed - . Preliminära beräkningar av produktionsutvecklingen inomolika näringsgrenar 1980 och prognoser redovisas i nedanståendetablå. ' Dessa kalkyler och överväganden avser det högrelönekostnadsalternativet. Beräkningarna enligt det lägre lönekostnadsalternalivet berörs isammanfattningen av detta avsnitt. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 89 dömningarnagrundar sig på ekonomidepartemenlets prognoser för den internalionella och deninhemska utvecklingen. På vissa punkter innebär dessa en avvikelse frånkonjunkturinstitutels prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel 1. Produktionen inom jordbruket beräknas enligt statensjordbruksnämnd ha ökat i volym mellan 1979 och 1980.Animalieproduktionen. produktion av kött, mjölk, ägg m. m. ökade med 1.2 %medan vegela-bilieproduktionen (potatis och sockerbetor, spannmål, olje- ochköksväxter) minskade med närmare 0,. väntas produktionen totalt ijordbruket öka . Vegetabilieproduktionen förutses öka med drygt 3 %och animalieproduktionen med närmare 1 1/. Skogsbrukets bidrag till bruttonationalprodukten ökadeunder 1980 enligl grova kalkyler. förutses oförändrad nivå.Trots den ökade avverkningen störde råvarusituationen produktionen iflera företag. 1980-1981 bidrar de högre prisernaoch de e.xtremt låga råvarulagren till att hålla avverkningen uppe trots sänktproduktion i sågverk och massafabriker. Preliminära beräkningar visar att den totalaindustriproduktionen ökade med 1979-1980. Produktionsbortfallet i majpå grund av storkonflikten har av uppskattats till1,av årsproduktionen. Skogs- och verkstadsindustrin berördes kraftigast.Trots detta visar verkstadsindustrin bortsett från varv oeh personbilsinduslrinden största produktionsökningen . För flera basindustribranschervände produktionen nedåt, t. ex. järnmalmsgruvor, stålverk, skogsindustrin. För1981 kalkyleras en nedgång för hela industrin med . Hänsyn har härvidtagits till de effekter som följer avprognosavvikelserna mellan ekonomidepartemenlel och konjunkturinstitutet.Minskningar förutses för praktiskt taget samtliga delbranscher, särskiltmarkant för trävaru- och massaindustrin. Prognosen för elsektorn bygger på bedömningar somgjorts av statens industriverk. Elproduktionen väntas öka kraftigt under 1981.Kärnkraftverk nummer 7-9 beräknas successivt tas i drift . Ettelöver-skott på motsvarande av produktionen beräknas därför uppståoeh säljas på export. Hela denna kapacitet kan nämligen inte användas för attminska oljekonsumtionen. Ändå väntas oljeförbrukningen för värmekraft nästanhalveras genom ett ökat utnyttjande av kärnkraften. Industrins elförbrukningminskar på grund av den lägre aktiviteten, särskilt i de mest elslukandedelbranscherna. Övriga branscher och hushållens elanvändning beräknas ökatrendmässigt. Totalt minskar förbrukningen något. Sammantaget väntas produktionen inombyggnadsverksamheten öka med 1981. Investeringarna i byggnader ochanläggningar förutses totalt minska . Därav väntas investeringarna ipermanenta bostäder minska . 1979-1980 var motsvarande minskning 8 %.För 1981 förutses en igångsättning av ca 49000 lägenheter varav 32000 i 1980/81:100 90 småhus.Industrins byggnadsinvesteringar som minskat ökade kraftigt ,men väntas minska med . Produktionen av privata tjänster ökade med knappt2 % 1980. Visserligen stagnerade den privata konsumtionen men drevden ökade investeringsaktiviteten påtjänsteproduktionen . väntas den privata konsumtionen vara i stort sett oförändrad mot 1980 vilkelger en långsammare ökning av produktionen av privata tjänster. Ökningen av den offentliga tjänsteproduktionen1979-1980 uppskattas till 3 %.Landstings- och primärkommunerna ökade med medan statensproduktion steg med 1/i volym. 1 kapitel 9 ges en detaljerad beskrivning av denväntade utvecklingen inom denoffentliga sektorn. Sammantaget innebär dessa kalkyler atl produktionen inom den offentliga sektorn skulle ökamed 1981. Kommunerna väntas öka med drygt 2 1/medan staten väntas haoförändrad produktionsvolym. Mot bakgrund avovan redovisade prognoser för olika näringsgrenar skulle bruttonationalprodukten mätt från produklionssidan öka med 0,7 %1981. Bruttonationalproduktenkalkylerad från användningssidan ger en tillväxt på . Andel av total produktion. Procentuell förändring i produktionsvolymen El-, gas-, vatten- och 3,0 0 -1,5 Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Läget på arbetsmarknaden har tillsensommaren 1980 successivt förbättrats. Antalet sysselsatta nådde en absoluttopp, som arbetslösheten minskade liksom även antalet personer sysselsattai arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Bakom denna utveckling finns flera orsaker.Kommunerna har fortsatt sin expansion. Den kommunala sysselsättningsökningen är45000 personer mellan tredje kvartalet 1979 och 1980, som den totalasysselsättningen ökat med 53000 personer. Industrin har under konjunkturtoppen tillfälligt ökatantalet sysselsatta. Bristen på byggnadsarbetare har i vissa regioner utgjorten hämsko för byggandet. Den genomsnittliga arbetstiden har sjunkit till följdav ökad långlidsfrånvaro på grund av sjukdom, studier m, m. och högre andel personermed deltidsarbete. Förändringen i arbetstid orsakas av atl arbetskraften fåren ändrad sammansättning. Nästan hela sysselsättningsökningen gäller kvinnor.Detla gäller också industrin. har dock efterfrågan på arbetskraftbörjat vika till följd av den avtagande aktiviteten i många branscher. Denöppna arbetslösheten ökar främst bland nytilllrädande grupper påarbetsmarknaden som ungdomar och kvinnor saml outbildad arbetskraft. 1 november1980 var96000 personer arbetslösa. Kassaarbetslöshelen ökar inte lika mycket.Att aktiviteten sjunker märks också på att antalet varsel ökar. Antal personerberörda av varsel om uppsägning var nästan det dubbla mot hösten1979. Varsel om korttidspermiltering är en åtgärd som i stort sett inleförekommit men som snabbi tilltari omfattning. Antalet personer i beredskapsarbeten och i arbetsmarknadsutbildninghar minskat kraftigt under loppet av året, delvis till följd av minskat stödtill beredskapsarbeten för ungdomar, berördes 61 000 personer.Övriga stödåtgärder (genom de nybildade AB Samhällsföretag ochArbetsmarknadsinstituten samt halvskyddal arbete och arkivarbele) har haftoförändrad omfattning. sysselsattes 56000 personer härmed.Totalt saknade sålunda 213000 personer arbete på den öppna arbetsmarknaden. stördes arbetsmarknaden avden största konflikten någonsin i , mätt i antal strejkande samt frånarbetet utestängda personer. Direkt berördes 689000 anställda i privat tjänst,främst inom industrin och 28000 offentligt anställda. Statensförliknings-mannaexpedition har uppskattat den totala förlusten av arbetsdagartill 4,2 miljonei motsvarande drygt 1/av årssysselsättningen. 1980/81:100 92 Utbudet av arbetskraft bestäms av den inhemskabefolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt utvecklingen avförvärvsfrekvens hos olika befolkningsgrupper.Med förvärvsfrekvens avses andelen av en befolkningskategori som tillhörarbetskraften, antingen som sysselsatt eller som arbetslös. Förändringari förvärvsfrekvensen är den mest betydelsfulla faktorn för arbetskraftsutbudets utveckling. harnämligen folkökningen närmaslstagnerat. ökade folkmängden med ca 20000 personer, varav huvuddelenhänför sig till en nettoinvandringom 14000 personer. harnetloinvandringen legat på en lägre nivå, ca 10000 personer. Folkmängden beräknas ha ökat med 16000 personer. Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna i olikaåldersgrupper redovisas i tabell 5:1. Totalt ökade förvärvsfrekvensen mellan tredje kvartalen 1979 och 1980, en ökning avsamma storleksordning som under 1977-1979. Hela ökningen utgörs av ell ökatkvinnligt deltagande i arbetslivet. Ökningen av antalet personer i arbetskraftenillustreras i diagram 5:1. var antalet personer iarbetskraften 51000 fler än undermotsvarande kvartal 1979. Av denna ökning berodde närmare två tredjedelar på den ökade förvärvsfrekvensen.Totall ökade antalet personer i arbetskraften, eller utbudet avarbetskraft, med 1,. Arbetskraftsutbudet i timmar beräknas under 1980ha ökat med 0,, vilket är en någotlägre ökningstakt än . Denna nedgång i arbetkraftsutbudets ökningstakt förklaras nästan helt av storkonfliklenpå arbetsmarknaden ,vilken beräknas ha minskat timutbudet med 0,. Andra faktorer som förklarar att utbudet avarbetskraft uttryckt i antal timmar ökar långsammare än utbudet i antalpersoner är ökad långtidsfrånvaro på grund av sjukdom, värnplikt, studier m.m.och den ökade andelen kvinnor iarbetskraften. Eftersom kvinnorna har kortare medelarbelstid än männen innebär den ökade andelen kvinnor i arbetskraften atl medelarbetstiden sjunker med 0,1 %1980. Den ökade långtidsfrånvaronberäknas ha minskat timutbudet med 0,1980. Tabell5:1 Relativa arbetskraftstal, tredje kvartalet 1970, 1976-1980 Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19741980 Säsongrensade månadsdata, 3 månaders glidande genomsnitt Anm. För saknas uppgifter p. g. a. konflikten.Källor: och . Som mått på arbetskraftsefterfrågans utveckling kan mananvända dels statistiken över nyanmälda oeh kvarstående lediga platser hosarbetsförmedlingarna, dels andelen företag som uppgivit brist på olikakategorier arbetskraft i kvartalsvisa barometerundersökningar.Självfallet utgör också sysselsättningsutvecklingen en indikator påarbels-kraflsefterfrågan. Analysen av slatisfiken över antalet nyanmälda ledigaplatser försvåras av den anmälningsplikt som successivt införts i olika delarav landet. Enligt beräkningar gjorda av AMS har denna anmälningsplikt medförtalt antalet till arbetsförmedlingarna lediga platser ökat med . ökade antalet nyanmälda lediga platserkraftigt, och ökningen fortsatte in på 1980. Uppgången bröts dock under sommarenefter att ha nått en topp på över 90000 platser. Under tredje kvartaletnyan-mäldes i genomsnitt ca 51000 platser , vilket innebar en vissminskning jämfört med . I diagram 5:2 redovisas utvecklingen av antaletkvarstående lediga platser på totalnivå och för fyra delsektorer. Antaletkvarstående lediga platser ger en indikation på den icke tillgodoseddaefterfrågan på arbets- Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser 19741980 Anm.Delbranscherna summerar sig inte till totalen då vissa branscher uteslutils./Cfl/to''. Tabell 5:2 som uppgivit brist påarbetskraft och 1980 Massa-, pappers- och Järn-, stål- och Brist på byggnads- ocl Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 95 kraft.Även här försvåras analysen av den ovan nämnda successiva utvidgningen av anmälningsplikten. Antalet kvarstående lediga platser har utvecklats påsamma sätt som de nyanmälda lediga platserna, en kraftig ökning från mitten av1978 som bröts . var antalet kvarstående ledigaplatser 38800, vilkel var drygt 7000 färre än . 1 tabell 5:2 redovisas bristen på yrkesarbetare inomolika branscher enligt konjunkturinstitulets kvartalsvisabarometerundersökningar. Enligt dessa undersökningar ökade andelenindustriföretag som angav brist på yrkesarbetare under de tre första kvartalen1980 i de flesta branscher, mest påtagligt i verkstadsindustrin. Byggföretagenangav fortsatt brist för olika kategorier av byggnadsarbetare under sammakvartal. Den lotala sysselsättningen uppgick under tredjekvartalet 1980 till drygt 4,3 milj. personer, vilket innebar en ökning med53000 personer jämfört med . Ökningen gäller både heltids- ochdeltidssyssel-satta, såväl män som kvinnor. Huvuddelen avsysselsättningsökningen föll på kvinnorna. Antalet sysselsatta kvinnor varunder tredje kvartalet 1980 2,högre än . Ökningenbland männen uppgick till 0,. Av de deltidsarbetande är kvinnor, men dedeltidsarbetande männen ökar i antal. av de sysselsatta kvinnorna arbetadedeltid , motsvarande andel bland männen var . Sysselsättningenfördelad på näringsgrenar framgår av tabell 5:4. Den uppgång i industrisysselsättningen som inleddes ibörjan av 1979 fortsatte . Antalet sysselsatta itillverkningsindustrin var ca 11000 fler än undersamma kvartal 1979. Del innebär en ökning med drygt 20000 personer sedanuppgången inleddes. Ökningen har främst ägt rum inom verkstadsindustrin. Tabell 5: 3 Sysselsättningsutvecklingen enligt ,1976-1980 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal 1976 1977 1978 1979 1979 1980 Sysselsatta 4 088 4099 4115 4 180 4171 4 236 män 2337 2314 2297 2315 2313 2336 kvinnor 1751 1785 1818 1865 (merän35tim./v.) 3239 3 191 3 152 3 169 3 171 3 197 (20-34 ('im./v.) 603 659 710 766 760 802 (l-l9tim./v.) 246 249 253 245 240 237 Tabell 5:4 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19781980 1 000-1,ni 1 (rtHf Itll ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel,bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltningm. - Den totala sysselsättningsutvecklingen fås fränarbelskraftsundersökningarna korrigerade för kalendariska effekter m. m. för attöverensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. En viss diskrepansuppstår mellan sysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna ocharbetskraftsundersökningarna. Sysselsättningen inom den privata tjänstesektorn ökadei snabb takt . Mellan tredje kvartalen 1979 och ökade antaletsysselsatta i denna sektor med 33 000 personer, de snabbast växande delarna avsektorn var partihandeln och banksektorn. Den kommunala sysselsättningen fortsatte att ökakraftigt . Mellan tredje kvartalen 1979 och ökadesysselsättningen i kommunerna med 45 000 personer. Den genomsnittligasysselsättningsökningen var dock något lägre, då ökningen underandra kvartalet begränsades av konflikten på arbetsmarknaden och minskningenav de kommunala beredskapsarbetena. Sysselsättningen inom den statliga sektorn ökade under1980 betydligt långsammare . Under de tre första kvartalen 1980 varsysselsättningen 3000 personer större än 1979, men ökningenbromsades upp . sysselsattes endast 1000 personer fler än . Den minskning av arbetslösheten som pågått under 1978och 1979 fortsatte . var antaletarbetslösa 15000 färre än 1979 (tabell 5:5). Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 5:5 Arbetslösheten 1978-1980 Års-och kvartalsmedeltal, 1 000-tal () Relath'a arbetslöshetstal (arbetslösa i procent Diagram 5:3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående ledigaplatser 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Källor: , konjunkturinstitutetoch . 7 1980/81. 1980/81:100 98