prop · G403167 · 1980-12-31 00:00:00 — om villkoren förlönsparande på vinstsparkonto; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en förändrad utformning av vinstsparandet. Den nuvarandesparpremieförmånen slopas och ersätts med ytterligare en vinslutlotlning perår. Reglemaavses träda i kraft med en övergångstid till utgången av år1985. Prop.1980/81:167 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , , , ,, Proposition onn villkoren for iönsparande påvinstsparkonto beslutade att ersätta de dåvarandelönsparformerna ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet - med en nyenhetlig form av lönsparande, det s. k. nya lönsparandet (prop. 1972:22, FiU1972:15, SkU 1972:16, rskr 1972:109, 110). infördes lagen (1972: 128)om skattefrihet vid premiering av sparande. Det nya lönsparandet startade denI . År 1976beslutade om vissa förbättringar av villkoren för det nyalönsparandet, bl.a. höjning av vinstsumman för lönsparande och1978 (prop. 1976/77:47, FiU 1976/77:6, rskr 1976/77:98). Är 1978beslutade att dessa villkor för lönsparandet (numera kallatvinstsparandet) skulle gälla under ytteriigare (prop. 1978/79:45, FiU1978/79:9, rskr 1978/79:68). beslutade om en förlängning av dessavillkor under ytteriigare (prop. 1980/81: 59, FiU 1980/81: 14, rskr1980/81: 59). har i en skrivelse till lön-sparkommitténföreslagit en förändrad utformning av vinstsparsystemet. Förslaget harövervägts inom ekonomidepartementet, varvid samråd skett med företrädare förriksgäldskontoret, bankföreningen. Post- och Kredit-banken, samt HSB:s och KF:ssparkassor. Målet för vinstsparandet angavs i prop. 1972:22 vara attstimulera fill ett långsiktigt och regelbundet sparande och att åstadkomma ett nysparande,dvs. ett sparande som annars inte skulle ha kommit till stånd. Sparformen tar iförsta hand sikte på löntagare och därmed jämställda grupper fysiska Prop.1980/81:167 3 personer.Sparandel skall vara regelbundet och företrädesvis ske vid källan, dvs. isamband med utbetalning av lön eller annan periodisk ersällning. Denvanligaste formen är atl löntagaren genom en särskild anmälan lämnar fullmakt tillarbetsgivaren eller den bank som sköter löneutbetalningen att dra av visstbelopp från lönen och att sätta in beloppet på ett vinstsparkontoför hans räkning. För att stimulera till en bred anslutning och eltlångsiktigt sparande utlottas skattefria vinster och spararna tillförsäkrasdärutöver en skattefri premie på sparmedel som har stått inne under fyra årutöver det kalanderår sparandet påbörjades (spararet). Skaltefriheten medgesenligt lagen (1972: 128) om skattefrihet vid premiering av sparande. Dehuvudsakliga reglema för vinstsparandet är f. n. följande. Insättningpå vinstsparkonlo i bank eller hos sparkassa skall ske med . Undantagsvis kan insättning också ske per kvartal, omdet är fråga om regelbundet sparande av avräk-ningslikvid eller annanmotsvarande ersättning som utbetalas kvartalsvis. Regelbundet sparande haransetts innebära minst åtta månadsinsättningar . På sparat belopputgår bankränta motsvarande högsta inlåningsränta enligt villkoren förkapitalräkning med tolv månaders uppsägning. Räntan tillgodoförs kontot sominsättning per oberoende av maximiregeln för månadsinsättning.De medel som står inne på sparkontot är inte spärrade utan kan disponeras närsom helst av spararen. Vid uttag från vinstsparkonto gäller dock de regler som bankematillämpar for kapitalräkning med tolv månaders uppsägning. Uttag av ränta och sparpremiekan ske provisionsfritt utan uppsägning , dvs. under loppet avdet påföljande året. Densom uppfyller villkoren för vinstsparandel deltar i en årlig vinslutlotlningmed skattefria vinster som slaten bekostar. Utlottningen sker i septembernärmast efter spararet. Som villkor för deltagande i lotteriet gäller attspararen under spararet har ökat sin kontobehållning med minsl . inkl.ränta och iakttagit reglema om regelbundet sparande och maximi-och minimiinsättningar.Saldot vid slutet av spararet får inte heller ha underskridits vid någottillfälle fram t. o. m. året efter spararet. Den somhar gått med i vinstsparsystemet under senare delen av spararet har rätt att deltai septembemtlottningen följande år trots alt åtta månadsinsättningar integjorts under spararet. Exempelvis har den som började att spara påvinstsparkonto rätt att delta i septembemtlottningen följandeår om kontobehållningen per uppgick till minsl 100 kr.inkl. ränta och om detta saldo inte underskridits under liden fram t. o. m.den 30 juni året efter spararet. Varje delbelopp av . berättigar till enlotleriandel i vinstutlotlningen. Det högsta antal 100-kronorsandelar med vilkaman kan delta 100, dvs. 11 1980/81. Prop.1980/81:167 4 Densammanlagda vinslsumman var lidigare men är f. n. av den på visst sättberäknade saidoökningen inkl. ränta under spararet, dock minst 2 milj. kr. Allavinster är fria från lotterivinstskatt. Vid vinstutlotlningen i september 1980fördelades ca 88 milj. kr. Vinstplanen omfattade 10 vinster på , 75st. och ett stort antal vinster på belopp från 25 000 till 1000kr. Vidare utlottades s.k. födelsedagsvinster på . till i genomsnitt varsjunde lönsparare. Påbelopp som har stått inne på vinstsparkontot utöver spararet utgår enskattefri sparpremie om , dock högst . Premien bekostas till hälften avstaten och till hälften av den bank eller sparkassa hos KF eller HSB därsparandet har skett. Premie som är . Sparpremienläggs till kapitalet per och medräknas vid fastställande avantalet 100-kronorsandelar i lotteriet. Denna premie beräknas för år 1980uppgå till ca . varav staten betalar ca . Förvinst sparande beslutade all höjavinstsumman vid utlottningen från fill avsaidoökningen inkl. ränta under spararet på vinstsparkontona. Vidare beslutadesatt sparmedel jämte sparpremier , som helteller delvis stod kvar på sparkontot, skulle ge rätt till deltagande i vinslutlotlningsom nytt sparande resp. . År1978 beslutade att de fastställda villkorenför vinstsparandet skulle gälla även . År1980 beslutade om en förlängning av dessa villkor ytterligare ettår. Denna förlängning för innebär bl. a. att sparande somhar gett rätl till sparpremie vid slutet av och som behålls pä kontot,ger rätt till deltagande 1982 som sparande underspararet 1981 och till sparpremie vid utgången av . Utvecklingenav vinstsparandet fram till framgår av följande tabell: 31/12 1972 31/12 1973 31/12 1974 31/12 1975 31/12 1976 31/12 1977 31/12 1978 31/12 1979 31/12 1980 Bankföreningenhar i sin skrivelse den 20 febmari 1980 föreslagit en förändrad utformning avvinstsparsystemet. Förslaget bygger på att de nuvarande vinstsparkontonabibehålls men att villkoren förändras på så vis att sparpremieförmånen slopasoch ersätts med ytterligare en vinslutlotlning Därmed skulle två vinslutlotlningar skapas. Dennuvarande septembemtlottningen som gäller saidoökningen skulle enligt förslagelvara kvar och dessutom skulle ett vinstutlottningslillfälle införas . Vidsistnämnda ullollning skulle kontohavaren få delta med det lägre av saldo-navid de två senaste årsskiftena. Genom marsutlottningen skulle spararenmotiveras att hålla kvar tidigare sparande på kontot. Den som går med ivinstsparsystemet skulle alltså få della dels i en ullollning i september månadåret närmast efter det då insättningar gjorts, dels i varje ullollning fr. o. m. andra året efter insättningsåret och så länge sparmedlen stårkvar på kontot. anser också att några mycket höga vinster börinföras. Enligt förslaget skall övergång ske till det nya systemet omedelbartfrån ett framtida årsskifte. Sparande från de senasle fyra åren skall i ställetför rätl till sparpremie ge rätt till automatiskt deltagande i marsutlottningarna. För egen del villjag anföra följande. Vinstsparandet har sedan tillkomsten haft stadigt ökandesiffror i fråga om både antalet deltagande och den sammanlagda inneståendebehållningen. Att vinstsparandel - trots introduktionen av skattesparandet år1978 (prop. 1977/78: 165, FiU 1977/78: 37, rskr 1977/78: 346) - har kunnal bibehållaen god anslutning från spararna torde i stor utsträckning bero på deförbättrade villkor som gällt för denna sparform . Motivet för1977 års förbättrade villkor var att det bedömdes angeläget alt förmå spararnatill fortsatt bindning av sparmedlen. Attsparandet inte avbryts är minst lika angeläget under nu rådande för hållanden. Ett stort och ökande finansiellt sparande i hushällssektom är nämligen mycket angeläget med hänsyn till det nuvarande totala sparande underskottet i den svenska ekonomin. Om sparama inte motiveras till fort satt bindning av sina sparmedel efter premiering finns det risk för uttag i storleksordningen . Elt s?n att förhindra en sådan utveckling är atl ytterligare en gång förlänga de tor beslutade villkoren. Emellertid skulle en sådan åtgärd medföra avsevärda komplikationer. Del skulle innebära atl sparande för tredje gången skulle komma in som nysparande. Följande tablå belyser bl. a. detla förhållande. Ar 1972 1973 1974 1975 1976 rätt attdelta i sept.-utlottningen 72 årssparande räknas som nysparande ny rätl atldelta i sept.-utlottningen 1980/81:167 6 Omsparmedel kom in som nysparande skulle systemet blimycket svårhanterligt för den personal som handhar det kompliceradevinslsparsyslemet och troligen också medföra datatekniska problem. De för åren1977- 1981 beslutade villkoren har varit tillfälliga lösningar. Ett merapermanent system bör därför införas för att hålla kvar sparmedlen. Detfinns också anledning att närmare se över konstmktionen av vinslsparandet medhänsyn till att ett nytt lönsparande har tillkommit, nämligen skatlesparandet.Utmärkande för skattesparandet är atl del år inriktat på kategorier av spararesom framför allt vill ha ett skydd mot inflationen, medan vinstsparandet vändersig till grupper som främst är intresserade av de vinstchanser sparformenerbjuder. Enligt min mening är del en fördel om skillnaden mellan de tvåsparsystemen kan markeras ylterligare. sätt att göra detta är att ersätta sparpremienmed ytterligare en åriig vinst-ullottning. Viden omläggning av vinstsparandet bör syftet vara - förutom alt hålla kvartidigare sparande och renodla regelsystemet - alt även i fortsättningenstimulera till ett långsiktigt och regelbundet sparande. Ett villkor för en omläggningav systemet är atl de som sparar enligt det nuvarande systemet inte berövas deförmåner som de har utlovats. Ett annat krav är att statens kostnader för sparandethålls på en rimlig nivå och i varje fall inte blir högre än om de för åren1977-1981 beslutade villkoren skulle föriängas ytteriigare en gång. Bankföreningensförslag till utformning av ett nytt vinslsparsyslem uppfyller i stort sett denu angivna kraven. Som jag har nämnt innebär förslagel dock attövergången till de nya reglema skulle ske från ett framtidaårsskifte. Det nuvarande systemet skulle samlidigl upphöra och äldre sparandefrån i stället för sparpremie ges rätt fill automatisktdeltagande i de nya utlottningama . En sådan avveckling av det nuvarandesystemet skulle innebära atl de ingångna avtalen mellan sparama och bankemarubbades. Det är avgörande för tilltron till de av staten stödda sparformemaatt de som avstår från konsumtion och engagerar sig i dessa sparformer kan litapå att de villkor under vilka de genomfört sitt sparande inte sedermeraåsidosätts. Även om sparpremien ersattes med en extra vinslutlotlning där vinstsummani proceni av sparandet blir av samma storleksordning som sparpremien kan delinte uteslutas att en del sparare skulle motsätta sig en sådan förändring. En vinslutlotlningi vilken vinster inte tillfaller alla sparare har en annan karaktär ån sparpremiensom tillfaller alla som uppfyller de i förväg uppställda villkoren. Enalternativ möjlighel som har övervägts skulle vara atl ersätta sparama med en"diskonterad" summa av intjänad sparpremie. Detta skulle innebära en avtrappningav den 5-procentiga sparpremien. På belopp som stått inne ulöver spararet skulle t. ex. en sparpremie på utgå, skullege en sparpremie på och en spar- 1980/81:167 7 Evenluellt skulle också maximibeloppet 300kr. Åven en övergång med avtrappning innebär att givna reglerändrades under spartidens gång. Ocksä en sådan ändring skulle kunna betraktassom en försämring av sparamas villkor. Statens kostnad för sparpremien skulledessutom öka kraftigt vid övergången. Mol bakgrund av vad jag har anfört anser jag attbankföreningens förslag visseriigen kan tjäna som utgångspunkt för ett nyttsystem för vinstsparandet men att sparpremiema bör avvecklas successivt. Under ärendets beredning i ekonomidepartementet har, somjag inledningsvis har nämnt, samråd sketl med företrädare förriksgäldskontoret, affärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankema. Därvidhar enighet nåtts om riktlinjerna för ett ändrat vinstsparsystem. De ändringari vinst-sparsystemet som jag förordar i det följande stämmer i allt väsentliglöverens med dessa rikllinjer. Denskattefria bonusen, som sannolikt inte utgör något starkt motiv för att sparapå vinstsparkonto, ersätts med ytterligare en ullollning . Vid denna utlottning,som bör äga mm , deltar kontoinnehavaren med det lägsta av saldonapå vinstsparkontot vid de två senaste årsskiftena. För deltagande i marsutlottningenkrävs alltså inte - till skillnad från deltagande i den nuvarande septembemtlottningen att något nysparande skett utan också den kontoinnehavare som endast låtertidigare sparade medel helt eller delvis stå kvar på kontot kan delta i vinstutlotlningen.Härigenom motiveras spararen att behålla tidigare sparande på kontot. Somvillkor för deltagande i lotteriet bör gälla - för att inte mindre restsal-donskall tynga systemet - att saldot inkl. ränta per något av de två senasteårsskiftena uppgår till minst I . Vinstsumman i marsutlottningen bör beräknas till I % avdet belopp som ligger lill gmnd för utlottningen. Varje helt hundrakronorsbelopppå kontot skall berättiga till en lotteriandel. Vinstema skall vara fria från lotterivinstskatt. Septembemtlottningen bör behållas i sin nuvarandeutformning för att stimulera spararen till ett nysparande. Vinstsumman på avsaidoökningen inkl. ränta under spararet på vinstsparkontona bör bestå. Dockbör varken vid denna utlottning eller vid marsutlottningen någon begränsningförekomma i fråga om det antal vinstandelar med vilka man kan delta i lotteriet.Jag förordar alltså att den nuvarande begränsningsregeln slopas och attvinstsumman vid septembemtlottningen beräknas på av saidoökningen inkl.ränta enligl den metodik som använts vid tidigare vinslutlotlningar. Även "födelsedagslotteriet" bör behållas i dennuvarande utformningen. För deltagande i detta lotteri krävs att nysparandehar skett under spararet. Vinstema betalas med en del av den vinstsumma somavser septem-berutlottningen, dvs. viss del av av saidoökningen inkl. räntaunder spararet på samtliga sparkonton. Prop.1980/81:167 8 Förall göra del enklare för allmänheten och för att underlätta hanteringen förden personal som handhar lönsparsystemen bör likartade krav på regelbundetsparande gälla för skattesparandet och vinstsparandet. Jag förordar därför attbestämmelsen om regelbundet sparande inom vinstspar-systemel ändras så att sexmånadsinsättningar mot f. n. åtta berättigar till dellagande i septembemtlottningen.För att åtnjuta skattelättnader enligt skattesparandet är det nämligentillräckligt att insättning har skett under minst sex av kvalifikationsåretsmånader. En sparare bör inte fä göra insättningar på mer än ett konto undersamma år. Ifråga om minimi- och maximiinsättningar och vinstsparsystemet i övrigt börnuvarande riktlinjer fortfarande gälla. Fråganom utformningen av vinstplanen vid mars- resp. septembemtlottningen fårövervägas av riksgäldsfullmäktige. Enligt min mening finns det goda skål förbankföreningens förslag att införa några vinster på myckel höga belopp. Deav mig förordade ändringama i vinstsparsystemet bör träda i kraft den I januari1982. För de deltagare i det nuvarande vinstsparandet som vill gå in i det nyasystemet skall följande gälla fill utgången av . Sparbelopp påvinstsparkontot inkl. sparpremie förs allteftersom beloppen har premieratsöver till det nya systemet. Den första överföringen sker den ochavser sparande som skett och som alltjämt står kvar på kontot.Den sista överföringen sker vid ingången av och gäller det sparande somhar skett och som alltjämt står kvar på kontot. Något nytt konto läggs inte upp utan det gamla vinstsparkontotbehålls. De premierade belopp som successivt förs över betraktas inte som nysparande.Detta innebär att beloppet inte berättigar till deltagande i septemberutlottningen.Däremot får spararen rätt att delta i marsutlottningen under fömtsättning atthan låter beloppet stå kvar på kontot till utgången av året före det då utlottningensker. Vid den första marsutlottningen, som kommer att äga mm , är alltsåvarje kontoinnehavare, som har fått premierat belopp överfört till det nyasystemet och som har låtit det överförda beloppet stå kvarhelt eller delvis (dock minst I .) på kontot t. o. m. den 31 december1981, berättigad att deltaga med det lägre av saldona, dvs. högst detöverförda beloppet, vid utgången av och . Om kontoinnehavarenfortsätter att nyspara efter ökas antalet vinstandelar vidmarsutlottningarna, som han får möjlighet att delta i septembemtlottningama.Under en övergångsperiod kommer det alltså att finnas tvåvinstsparsystem, ett tidigare under avveckling och ett nytt med enbart vinstutlottningar.Enligt vad jag har inhämtat från företrädarna för bankema kommer förekomsten avtvå parallella system inte att medföra några större datatekniska problem. Föratt inte lagstiftning skall behöva tillgripas för att förändra elleravveckla vinstsparandet bör i avtalen mellan bankerna och sparama Prop.1980/81:167 9 tasin en klausul som ger bankema och staten rätt atl genomföra en förändringeller avveckling, eventuellt efter en viss uppsägningstid. Somjag har nämnt fiir statens kostnader vid omläggningen av vinstsparandetinte bli högre än om de för åren 1977- 1981 beslulade villkoren skulleförlängas yllerligare en gång. Genom all sparpremien borttages frigörs medelmotsvarande av marsutlottningens vinstsumma. Dessutom blir septembemtlottningensvinsisumma lägre, eftersom denna utlottning endast kommer allomfatta egentligt nysparande och inte äldre premierat sparande. Skillnadenmotsvarar av vinstsumman i marsutlottningen. Sammanlaget innebärdetta all de totala kosinadema för del nya sparsystemet kommer atl bli i stortsett oförändrade. Staten bör svara för och bankema för av marsutlottningensvinstsumma för att samma kostnadsfördelning som skall råda. Detnya sparsystemet bör som administreras och övervakas av riksgäldskontoret.Planläggning och genomförande av propagandakampanjer för det nya sparsystemetbör under riksgäldsfullmäktige lönspar-kommittén handha. Jag fömtsätter därvidatt sparinstituten själva bekostar den större delen av sparinformationen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att uppdragaåt fullmäktige i att utforma reglema för vinstsparandet ihuvudsak enligt vad jag har förordat i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.