prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — En prioritering av detla slag skulle enligt min mening öka våramöjligheter att slå emol lerrorhot som riktas mot befolkningen. Jagvill erinra om alt regeringen har uppdragit åt 1975 årsskyddsrumsulredning alt lämna förslag om vilka lälorler och platser som iforlsältningen främsl bör komma i fråga för skyddsrumsbyggande. Försvarskommitténbör ha nära kontakt med skyddsrumsulredningen i denna fråga. Civilförsvarelsfunktioner och utformning bör i det fortsatta utredningsarbetet granskas molden bakgrund jag här redovisat. Del är enligt min mening vid en avvägningsärskilt angeläget att beakta skyddet för befolk- 51 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:4 ningen.En avvägning bör därvid göras mellan åtgärder som syftar lill alt förebyggaskador saml skadeavhjälpande åtgärder. Liksomnär del gäller del militära försvaret bör kommittén överväga och lämna förslagom en fredsorganisation för civilförsvaret som lill lägsta möjliga kostnadsvarar mol utbildningsbehovet. Denallt starkare specialiseringen inom näringslivet och inom livsmedelssektorn,som medfört atl har blivit allt mindre självförsörjande med råvaror ochhalvfabrikat inom de flesta sektorer, gör all det ler sig allt svårare ochkräver allt slörre resurser all säkerställa en given försörjningsstandard i eltkrisläge. Även sådana förhållanden som centralisering, urbanisering ochspecialisering inom näringslivet medverkar fill detta. De mål för detekonomiska försvaret som fastställdes försvarsbeslut har såledesblivit allt dyrare atl uppfylla och har med hänsyn fill behovel av återhållsamheti statsutgifterna måst skjutas . För atl kunna nå ettmera stabilt läge för det ekonomiska försvaret, krävs enligt min mening enhårdare prioritering i fråga om både mål och medel. Vidprioritering av målen för det ekonomiska försvaret bör befolkningensöverlevnadsmöjligheler i krig fillmätas slor vikl. Ulöver delta bör våramöjligheler alt klara fredskrissilualioner prioriteras. Slödel lillförsvarsmak-len bör anpassas lill de förslag som försvarskommitlén lämnarrörande försvarsmaktens utveckling . Del krävs också en hård granskningav de olika medel som utnyttjas för all trygga försörjningsberedskapen. Detekonomiska försvaret bör I.ex. inte överta kostnader som rimligen bör bäras avnäringslivet. Jaghemställer alt försvarskommilléns uppdrag kompletteras i enlighet med vad jagnu har anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 4.Organisation och arbetsformer för den andliga vården inom försvarsmakten Departementschefen,statsrådet , anför. Denandhga vården inom försvarsmakten är inordnad som en del av personalvården ochbedrivs helt inom försvarsmaktens ram ulan direkt överinseende eller fillsyn avnågon kyrklig myndighet. I försvarsmaktens fredsorganisalion finns inomförsvarsstabens personalvårdsbyrå en fältprost, som vid sidan av annanprästerlig verksamhet inom , mot arvode bereder ärenden rörandeandlig vård. Vid personalvårdsbyrån finns dessulom en helfidsanställdstabspaslor. Vid regionala och lokala myndigheter finns stabs- resp.mililärpaslorer som i Hkhet med fältprosten mot arvode har förordnats alt vidsidan av annan kyrklig verksamhet bedriva andlig vård inom resp. stab ellerförband. Eftersom kostnaderna för mililärpaslorerna bestrids ut kyrkofondensker rekrytering av sådana endast bland präster i . 1980/81:103 52 Sammanlagt finns ell 80-lal stabs- och militärpastorer.Arvodena för dem är beräknade för i genomsnitt ca 10 fimmars verksamhet permånad. Organisationen bygger på beslut av riksdag (prop. 1939:139, SU1939:4, rskr 1939:41). I krigsorganisationen finns i princip vid varje förband enfältpräst med huvuduppgift all svara för personalens religiösa behov.Huvuddelen av fältprästerna fillhör men åtskilliga rekryterasfrån andra samfund. Grundläggande bestämmelser för den andliga vården inomförsvarsmak-len finns i del av regeringen fastställda tjänslereglemenlel förförsvarsmak-len. beredning om stat och kyrka berörde i sillslutbetänkande Samhälle och trossamfund (SOU 1972:36) den militära själavården.Beredningen ansåg att själavården inom försvarsmakten var "i stort behovav nyplanering, både för fredsorganisalionen och under krig". 1skrivelse har överbefälhavaren med hänvisning lillberedningens uttalande hemställt alt den militära själavårdens organisation ochfunktion uireds saml lämnat förslag fill sammansättning och inriktning för ensådan utredning. Genomskrivelse (FöU 1975/76:7, rskr 1975/76:24) påkalladeriksdagen, med anledning av en motion i ämnet, en översyn av själavården i fredinom försvarsmakten. Regeringen beslutade att överlämnaskrivelserna från överbefälhavaren och filltjänstereglementsutredningen (Fö 1974:05) för beaktande i utredningens arbele. Genomskrivelse (FöU 1978/79:3, rskr 1978/79:10) anmälderiksdagen, med anledning av en motion i ämnet, atl den lidigare påkalladeöversynen av själavården inom försvarsmakten borde utvidgas all avse ävenfrågor avseende huvudmannaskapet. En särskild utredning borde om möjligtanförtros samtliga berörda frågor. I sittbetänkande Nytt tjänstereglemente för försvarsmakten (DsFö 1979:4) anfördetjänstereglementsutredningen med hänvisning till skrivelse den 18oktober 1978 bl.a. atl den andliga vården inom försvarsmakten borde överlämnaslill en särskild utredning och alt den därför inte ansett sig böra lämna någrasärskilda förslag i denna fråga. Mol bakgrund av del anförda bör en översyn av den andligavården inom försvarsmakten nu komma till stånd. För denna översyn bör ensärskild utredare tillkallas. Utredarenshuvuduppgift bör vara all ange målel för den andliga vården inom försvarsmaktensåväl i fred som under krig samt atl lämna förslag lill organisation ocharbetsformer för alt uppnå della. I della sammanhang bör möjligheterna attorganisera den andliga vården på ekumenisk bas, liksom frågor belräffandehuvudmannaskap och finansiering för den föreslagna organisationen övervägas. Arbetet bör bedrivas i nära kontakt medkyrkoberedskapskommittén (U 1976:09). Detåligger utredaren alt under arbetets gång informera berörda personalorganisationeroch bereda dem tillfälle alt framföra synpunkler. Utredaren skall därutöver pålämpligl säll informera berörda arbetstagare m.fl. om sitt arbete. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen bemyndigarchefen för försvarsdepartementet 53 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:5 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt se överorganisation och arbetsformer m.m. för den andliga vården inom försvarsmakten, alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver atl kostnaderna för ulredningen skall belasta fjärdehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till militäraflygindustrikommitté (Fö 1979:02) Departementschefen, statsrådet , anför. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkalladesen kommitté med uppdrag atl utreda vissa frågor rörande den militära flyginduslrinsframfida struktur m.m. 1 de ursprungliga direktiven lill kommittén (Dir. 1979:66)angavs all del är angelägel alt skyndsamt utreda vilka resurser som i framtidenerfordras för utveckling, tillverkning, underhåll och drift av de militäraflygplanssystemen saml hur dessa resurser lämpligen bör fördelas ochorganiseras. Kommittén skulle belräffande altackoch skolflygplanssyslemensersällning ulgå från den inriktning av framlida flygplansanskaffning som harbeslutats av (prop. 1978/79:138, FöU 1978/79:23, rskr 1978/79:327),de kompletterande anvisningar avseende del militära försvaret för programplanerför perioden /81-1984/85 och anslagsframställningar för /81som regeringen beslutade saml de beslut som kan komma attfattas med anledning av dessa. Utredningsarbetet skulle bedrivas så all överväganden ochförslag kunde redovisas . Regeringen förordar i prop. 1979/80:117 om vissaanslagsfrågor m.m. rörande försvaret bl.a. att flygplansanskaffningen nu börinriktas mol alt i början av 1990-lalet påbörja ersällning av helaViggensystemet med elt nytt flygplanssyslem (JAS), som i så hög grad som möjligttillgodoser de särskilda svenska kraven på allsidighet och operativaförutsättningar. Vidare förordas alt elt beväpnat skolflygplan inte börutvecklas och anskaffas. Regeringen har givit överbefälhavarenkompletterande anvisningar till grund för planeringen med anledning av prop.1979/80:117. Överbefälhavaren skall lill regeringenredovisa erforderligt beslutsunderlag beträffande anskaffning av etlJAS-system. Beslutsunderlaget skall minst omfatta de båda huvudallernafiven föranskaffning av ell JAS-system, dvs. etl syslem med inhemskt sammanhållenutveckling och produktion och ett system som anskaffas i utlandel. Arbetet medunderlag rörande elt inhemskt sammanhållet JAS-system skall ledas av DelIIFö:6 Skr.1980/81:103 54 överbefälhavarenbiträdd av en särskild ledningsgrupp. Ledningsgruppen skall i första handarbeta fram till . Moldenna bakgrund bör följande ändrade riktlinjer gälla för utredningsarbetet. Kommitténbör beträffande den framtida flygplansanskaffningen utgå från alt dennainriklas mol all påbörja ersättning av Viggensystemetmed elt JAS-system. Kommittén bör utreda konsekvenserna för svensk industri avde båda huvudalternativen för anskaffning av etl JAS-system, dvs. etl systemmed inhemskt sammanhållen utveckling och produktion och ell system somanskaffas i utlandel. Arbelel bör bedrivas i nära kontakt med överbefälhavarenoch de organ som biträder denne. Utredningsarbetetbör bedrivas så atl överväganden och förslag kan redovisas senast den 1 oktober1981. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 6.Värnpliktsförmåner under beredskap och krig Departementschefen,statsrådet , anför. Närvärnplikfiga fullgör tjänstgöring enligl värnpliktslagen (1941:967, omtryckt1969:378) får de och deras anhöriga förmåner enligl ell särskilt förmånssystem.Förmånssystemet är utformat främsl med hänsyn lill den tjänstgöring som ägerrum i fred men gäller också under beredskap och krig i den mån inte särskildabestämmelser meddelas för dessa förhållanden. Några sådana särskildabestämmelser finns inle f.n. Devärnplikfiga genomgår i fred grundutbildning och repetilionsutbildning. Om detbehövs med hänsyn till försvarsberedskapen kan de värnpliktiga med stöd av 27§ 2 mom. värnpliklslagen (ändrad senast 1975:555) inkallas att fullgöra eneller flera beredskapsövningar under sammanlagt . Vidare ger 28§ värnpliklslagen (ändrad senast 1978:555) regeringen möjlighet atl filltjänstgöring inkalla alla värnpliktiga eller det mindre antal som behövs, omrikels försvar eller säkerhet kräver det. 133§ värnpliklslagen (ändrad senast 1978:521) slås fast att de värnplikfiga isamband med tjänstgöringen är berättigade lill olika slags förmåner. Såledesanges bl.a. atl en värnpliktig har rätt lill dagersättning eller dagpenning,särskilda ersättningar för tjänstgöring av särskilt slag eller i vissbefattning, utryckningsbidrag, reseförmåner, fri förplägnad, fri inkvartering,fri utrustning och fri hälso- och sjukvård. Avlider den värnpliktige undertjänstgöringen, utgår begravningshjälp fill hans dödsbo. I paragrafen angesockså att staten meddelar grupplivförsäkring för dödsfall ål värnpliktiga undertjänstgöring. I fråga om en värnpliktigs rätt till familjebidrag ochersättning för skada eller sjukdom som han ådrar sig under tjänstgöringenhänvisar 33 § lill familjebidragslagen (1978:520, ändrad senast 1980:328),lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statligersättning vid ideell skada. 55 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:6 Den närmare utformningen av förmånssystemet framgår avvärnpliktsför-månsförordningen (1976:1008, ändrad senast 1980:514). Enligl 7 §denna förordning utgår dagpenning lill en värnplikfig, som inkallas lilltjänstgöring med slöd av 27 § 2 mom. eller 28 § värnpliktslagen, dvsberedskaps- och krigstjänstgöring. Dagpenningen uppgår till detsjukpenningbelopp som den värnpliktige är berättigad till enligl lagen(1962:381, ändrad senast 1980:315) om allmän försäkring vid sjukdom.Dagpenningen får dock inte understiga . Vidare har han enligt 11 § rättfill en befallningspenning som för dag uppgår fill 4, 6, 8, 10 eller 12 kr.beroende på den befattning som han tjänstgör i. En värnplikfig som fullgörsjötjänstgöring eller fallskärmstjänst får särskild ersättning för delta. Dessaersättningar regleras av särskilda regeringsbestämmelser, nämligen dels ellbeslut med bestämmelser om särskilda ersättningar lillvärnpliktiga vid sjötjänstgöring m.m., dels förordningen (FFS 1977:41) omsärskild ersällning lill värnplikfiga under flygtjänstgöring och fallskärmstjänst. Värnpliktsförmånsförordningen innehåller ocksåföreskrifter om fria hemresor under grund- och repetilionsutbildning (19 §),fri förplägnad och fri inkvartering (28 §), fri hälso- och sjukvård (34 §) samlbegravningshjälp (38 §). Däremot ges inle några regler om fria hemresor vidberedskaps- och krigstjänslgöring. Dagpenningen bestäms och betalas ul av de allmännaförsäkringskassorna över riksförsäkringsverkels datacentral i Sundsvall.Utbetalningsavin skickas fill den värnpliktiges hemadress. Övriga förmånerbetalas ul av del förband där den värnpliktige tjänstgör. Vid beredskaps- och krigstjänstgöring, liksom vidrepelifionsulbildning, utgår inga andra familjebidrag än näringsbidrag.Näringsbidraget som utgår med högst . för dag tillkommer en sådanvärnpliktig som har sin huvudsakliga inkomst av näring eller rörelse som drivsav honom eller hans maka och som under tjänstgöringen tvingas anlita särskiltavlönad arbetskraft för alt helt eller delvis ersälla den värnpliktige. Den lagstiftning om ersättning vid personskador som gällervid fredsljänsl-göring innehåller inga undanlag för beredskapsochkrigstjänslgöring. Det har i olika sammanhang gjorts gällande att detförmånssystem under repetilionsutbildning som finns och som är tillkommetför fredslida tjänstgöring inle är lämpligt vid beredskaps- ochkrigstjänslgöring. Bl.a. har man pekat på alt dagpenningsystemel, som jubestäms av den civila inkomsten, torde komma att upplevas som orättvist underde förhållanden som beredskaps- och krigstjänslgöring innebär i form av bl.a.långa tjänstgöringsperioder. Vidare har upplyst altförsäkringskassorna skulle behöva slora personalförstärkningar för att kunnabetala ul dagpenning till elt så stort antal värnpliktiga som del blir fråga omvid mobilisering av försvarsmakten. Detla skulle vara svårt atl åstadkomma i ensådan situafion. har också pekat på del synnerligen storamedelsbehov som måsle ställas fill verkets och försäkringskassornas förfogandevid ersättning med dagpenning enligt sjukpenningsyslemel. Även jag är av den uppfattningen atl del förmånssystem somf.n. finns inle kommer all fungera väl, när förhållandena är sådana all storadelar av försvarsmaktens personal är inkallad fill tjänstgöring. Jag anserdärför efter samråd med chefen för budgetdepartementet och stalsrådel Johanssonatt etl särskilt förmånssystem för beredskaps- och krigsförhållanden börutformas och att denna uppgift bör lämnas åt en särskild utredare. Utredaren bör ha slor frihet atl söka sig fram fill eltpassande förmånssys- 1980/81:103 56 Jag vill dock ange några utgångspunkter förutredningsarbetet. Den svenska säkerhets- och försvarspolitiken förutsätteralt alla medborgare på något säll skall la del i landetsförsvarsansträngningar. Därvid skall varje medborgare användas på den plats därhan eller hon gör den största nyttan. En följd av detla blir all vissavärnplikfiga måsle stanna kvar på en arbetsplats och fortsätta en förkrigssamhällel viktig verksamhet, medan andra värnpliktiga rycker in filltjänstgöring i de mobiliserade krigsförbanden. För alt hållalolalförsvarstanken levande krävs atl den ekonomiska ersättningen till devärnpliktiga står i någorlunda proportion lill den arbetslön som betalas utfill dem som stannar kvar i sin civila verksamhet. krav som således börställas på förmånssystemet i krig är all del skall vara rättvist i den meningenatl de ersättningar som betalas till de värnpliktiga bör ligga på ungefär dennivå som i en sådan silualion gäller på arbetsmarknaden. Mol bakgrund av denosäkerhet som råder om den allmänna lönenivån under krig ellerberedskapstillstånd torde det emellerfid vara svårt alt redan i fred ange någotbelopp för värnpliklsersätlningens nivå. En utväg kan vara att knytaersättningen fill basbeloppet enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring ulanatl i fred bestämma någon procentsats. Värnpliktsersättningen påverkas också av skatteochuppbördssystemet i krig. Utredaren bör därför försöka all konstruera etlförmånssystem som kan anpassas lill de förändringar i fråga om skatterna ochuppbörden av dem som kan komma atl vidtas under beredskaps- ochkrigsförhållanden. Över huvud laget måste utredaren i sina förslag belysaförslagens konsekvenser för marknadsekonomin. Jag tänker här bl.a. på kostnadenför samhället och följderna av ell alltför stort penningflöde. Också frågan omelt allmänt belalningsanslånd (moralorium) har samband med storleken av deersättningar som betalas ut fill de värnpliktiga. Etl annal krav som bör ställas på förmånssystemet är atldel också bör tillgodose de behov av ekonomisk hjälp som de värnplikfigasanhöriga har. En utväg kan vara att betala en mindre del av lönen fill denvärnpliktige och resten lill hans familj. Det är också tänkbart atl det ärlämpligare all välja ett behovsprövat familjebidragssyslem som påminner om detsom nu gäller vid grundutbildningen. Jag vill betona alt det är av den störstabetydelse för slridsförmågan och moralen att den värnpHklige vet alt försvaretdrar försorg om hans familj när han själv är inkallad. Ett förmånssystem som skall fungera under beredskaps- ochkrigsförhållanden måsle vara enkelt atl administrera. Det innebär atlutredaren bör sträva all undvika invecklade regler för bestämmandet av ersättningarna.Vidare bör utbetalningen ordnas så att den kan fungera utan datorstöd och varaanpassad fill det betalningsväsende som kan gälla under sådana förhållanden. Utredaren bör överväga från vilken tidigaste tidpunkt somövergången från fredsförmånsbeslämmelserna bör kunna ske. Den nalurligaulgångs-pukten borde vara den tidpunkt, när värnplikfiga inkallas lillberedskapsövningar. Det är dock inle uteslutet atl det finns ett behov av allbyta syslem ännu tidigare. Som har redovisats i det föregående räknas lillvärnpliktsförmånerna också de ersättningar som utgår enligl lagen om statligtpersonskadeskydd och lagen om stafiig ersättning vid ideell skada saml enliglden statliga grupplivförsäkringen. En översyn av dessa förmåner bör fallautanför utredningsuppdraget. Däremot bör utredaren överväga om de särskildaersättningarna vid sjötjänslgöring, dykeriarbete, flygtjänslgöring och fall- 57 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:7 skärmstjänsl bör ulgå under beredskap och krig. Ocksåbehovel av reseförmåner bör övervägas. I försvarsmaktens krigsorganisation tjänstgör förutomvärnpliktiga olika grupper av frivillig personal. Utredaren bör pröva om dessahelt eller delvis kan omfattas av samma krigsavlöningssystem som devärnpliktiga. Om detla inte är möjligt, bör utredaren lägga fram förslag tillell särskilt förmånssystem för dessa kategorier. I totalförsvaret i krig tjänstgör civilförsvarsplikligaoch vapenfria ijänsteplikliga. Dessa kategorier bör liksom hitfills inordnas isamma syslem som de värnpliktiga. Utredaren bör lägga fram förslag lill de författningar sombehövs. Uppdraget berör många olika samhällsområden. Del fårankomma på utredaren atl la de samråd som han finner erforderliga. Del kan dockfinnas anledning att särskilt peka på behovet av samråd med arbetsmarknadensparter. Med hänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet alt tillsätta en särskild utredare med uppdrag all utredafrågan om värnpliktsförmåner m.m. under beredskap och krig, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver altkostnaderna skall belasta fjärde huvudfitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Vissa frågor rörande upphandling av försvarsmateriel departementschefen, statsrådet ,anför. En grundläggande princip för den statliga upphandlingen äratt den skall vara affärsmässig. Detta fastslås i upphandlingskungörelsen(1973:600). Avsteg från principen om affärsmässighet får göras om det finnsskäl alt lägga vidare bedömningar på etl upphandlingsärende, I.ex. avförsvars-, sysselsättnings- och försörjningsberedskapsskäl. Del ankommer påregeringen all fatta beslut i upphandhngsärenden där sådana vidare bedömningarkan komma i fråga. De överväganden som har varit grundläggande vid utformningenav nu gällande bestämmelser redovisas i upphandlingskom-milléns belänkande (SOU1971:88) Offentlig upphandling och i regeringens proposition angåenderiktlinjer för den offentliga upphandlingen (prop. 1973:73).Riksrevisionsverket har all utfärda anvisningar lill upphandlingskungörelsen.Genom beslut (prop. 1979/80:24, UU 1979/80:13, rskr 1979/80:138) harSverige anslutit sig fill en överenskommelse inom del allmänna tull- ochhandelsavtalet () om statlig upphandling. För försvaret gäller förutom upphandlingskungörelsensärskilda föreskrifter (Föreskrifter angående upphandling avförsvarsmateriel). 1980/81:103 58 Dessa föreskrifter lar sikte på fall då konkurrens avolika skäl inte föreligger eller bedöms uppenbarligen vara otillräcklig. Dessabestämmelser har ännu inte anpassats till upphandlingskungörelsen ochriksrevisionsverkets anvisningar. Mol denna bakgrund bör en särskild utredare fillkallas förall se över dessa föreskrifter. För utredningsarbetet bör följande riktlinjergälla. Utredaren bör inledningsvis studera hur 1968 årsföreskrifter har fillämpats. Härvid kan det vara lämpHgl atl utgå från ettantal kontrakt mellan försvarels materielverk och industrin. Urvalet bör görasså att olikheter mellan försvarsgrenarna belyses. Vidare bör granskningenkoncentreras fill avtal med väsentlig ekonomisk betydelse för försvaret. Valav kontraktsformer, prisvariationsklausuler, vinslpålägg och förskott bör särskiltuppmärksammas. I den mån fillämpningen avviker från föreskrifterna börutredaren ange och analysera orsakerna till delta. Utredaren bör även klarlägga på vilka punkterupphandlingskungörelsen och GATT-överenskommelsen föranleder förslag tillförändringar av föreskrifter. Utredaren bör vidare studera lämpligheten av det syslemmed långsikfiga s.k. särskilda bestämmelser för upphandlingen hos vissa störreförsvarsindustriföretag som har tillämpats av försvarelsmaterielverk. En annan fråga som bör studeras är de s.k. huvudverkstadsavlalenseffekter i olika avseenden. Bl.a. mot bakgrund av dessa studier bör utredarenutvärdera föreskrifter och motivera behovel av särskilda bestämmelserför försvarets del. Om utredaren kommer till slutsatsen atl särskildabestämmelser behövs, bör förslag till förändringar lämnas. Den förstautgångspunkten bör vara en anpassning lill upphandlingskungörelsen ochriksrevisionsverkels anvisningar för statlig upphandling. En annanutgångspunkt för översynen bör vara den försvarsindustriella strukturulvecklingsom skett och kan förväntas ske under 1980-lalel. Vidare bör denförändrade inriktningen av arbete mol ökad tonvikt påsystemvärdering och sysiemupphandling beaktas. UtveckUngen mol ökalhuvudleverantörsskap för industrin bör också uppmärksammas. Utredningsarbetet bör bedrivas så alt överväganden ochförslag kan redovisas senast . Till utredaren bör knytas en referensgrupp medrepresentanter från berörda departement och myndigheter. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet