prop · G40366 · 1980-12-31 00:00:00 — om vissa åtgärder på teleområdet; Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen redogörs för de förändringar av kundernasefterfrågan och konkurrensförhållandena på telekommunikationsområdet som dentekniska utvecklingen ger upphov lill. föreslås få bättremöjligheter att handla marknadsmässigt genom en ökad ekonomisk handlingsfrihet.Televerket bör få disponera en särskild rörlig kredit i riksgäldskontorel omhögst 800 milj. kr. för finansiering av elektroniska abonnentväxlar, telex-, telefax-ochteletexapparater. Därigenom kan önskemålen från kunder omflexiblare betalningsvillkor för sådana utrustningar tillgodoses. Televerketbör, inom de ramar som fastställs av statsmakterna, också ges möjligheter ökad flexibilitet t.ex. i fråga om samarbete med andra företag påteleområdet. I detta syfte föreslås att ett av helägt dotterbolag, , inrättas. Bolaget skall i huvudsak förvalta akfierna i televerketsdotterbolag. Vidare föreslås att verkstadsrörelse samordnasi samband med övergången till eleklroniktillverkning. Televerketsindustridivision, , och , Tefab,bör därvid efter viss. övergångstid sammanföras i ett gemensamt bolag. föreslås, närmast av konkurrensskäl, överföras tillbolagsform. I propositionen konstateras att en rad starka skäl talarför att på olika sätt bör ges möjligheter att effektivt bidra tillintroduktionen av ny, modern informationsteknik. bör därvid i ökadutsträckning verka i fri konkurrens med privata leverantörer. I propositionen redovisas också en i vissa avseenden nyinriktning av policy när del gäller vilka utrustningar som fåranslutas lill telenätet. Privata leverantörer kommer därigenom att få ökademöjligheter alt tillhandahålla abonnentutruslningar vid sidan av televerket.Vidare 1 1980/81. 1980/81:66 2 framhållsbetydelsen av alt klart skilja myndighetsuppgifter från affärsverksamheten.En ny handläggningsordning för ärenden rörande provning och godkännande avabonnentutrustningar för anslutning lill telenätet bör därför införas. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, BurenstamLinder, , , , , , , , , . Föredragande: statsrådet om vissa åtgärder påteleområdet har i skrivelser och den 28november 1979 hemställt om vissa åtgärder i syfle att öka verkets ekonomiskahandlingsfrihet och uppnå en bättre marknadsanpassning av verksamheten. Verkelföreslår att ett helägl dotterföretag* till , , inrättasmed uppgift alt finansiera vissa abonnentutruslningar. Vidare föreslås enomstrukturering av industrier och inrättande av ett av , . föreslås få som registrerat ändamål "delsalt köpa och till upplåta till nyttjande (t. ex. genom s. k.leasing) sådan utrustning som i sin lur upplåter till sina kundersnyttjande, dels all i övrigt driva finansieringsverksamhet med avseende påutrustning som säljer eller upplåter till nyttjande, dels att lämnaråd och tjänster till i samband med nämnd verksamhet, dels ock altidka annan med det föregående sammanhängande verksamhet". Bolagsbildningen syftar till alt möjliggöra en bättreavgiftskonstruktion för vissa teleutrustningar. De utrustningar för vilka detenligt uppfattning är mest angeläget att finna en bättreavgiftskonstruktion är elektroniska abonnentväxlar, lelexapparater, telefaxapparaler,teletexapparater och larmutrustningar. För att få den flexibilitet och snabbhet i agerandet påmarknaden som krävs för att kunna handla affärsmässigt effekfivt har televerketföreslagit att * I propositionen används begrepp som t. ex."helägda bolagteleverkskoncernen", trotsatt de inte är helt korrekta eftersom aktier i bolagen inte ägs av televerketutan endast förvaltas av verket för statens räkning. Av praktiska skäl användsändå dessa begrepp. Prop.1980/81:66 4 Holdingbolaget skulle övertateleverkets aktier i befintliga dotterföretag och intresseföretag (dock inle ELLEMTEL)och vara ägare av aktier i de företag som kan komma att engagera sigi . Bildandel av holdingbolaget föreslås ske genom att det befintligabolaget (Tefab) byter namn till och får somregistrerat ändamål att "äga och förvalla fasl egendom, aktier och andravärdepapper saml driva annan därmed sammanhängande verksamhet". Tefabsnuvarande verksamhet föreslås därvid inordnas i (). Bildandet av bolagen föreslås ske på sådant sätt all slalsmakternainte skulle behöva anvisa några medel för aktieteckningen. 1 anslutning till förslagen om bolagsbildningarna anfördeteleverket all verket skulle kunna åtaga sig att genom avskrivningarsjälvfinansiera alla investeringar i telenätet. Om skullesjälvfinansiera investeringarna i telenätet finner verkel det naturligt attverket självt får avgöra vilken nivå investeringarna bör ligga på med hänsyn lillmarknadssituationen, rationaliseringspotential och finansieringsmöjligheler.Genom alt reducera framför allt investeringar i byggnadsprojekt är televerketvidare berett att under /81 självfinansiera även dessainvesteringar inom ramen för den förbältrade ekonomi som skulle följa av alt TelefinansAB inrättades. har vidare i skrivelse den 25 juni 1980aktualiserat anställningsförhållandena för den personal som arbetar idotterbolagen. I skrivelsen anförs att och desspersonalorganisationer anser att del vore till stor fördel om anställda inomteleverkskoncernen smidigt kunde övergå mellan olika enheter oberoende avenheternas juridiska form. Sådana övergångar skulle, enligt ,underlättas om man för hela verksamhetsområdet hade samma huvudavtal och sammaavtalsslulande parter. föreslår därför alt personalen, utom verkställandedirektören, i verkels helägda bolag anställs i och utlånas lillbolagen. Denna utlåning skulle enligt kunna ske med stöd av 18 §anställningsförordningen om verkets helägda bolag jämställs med"myndighet eller inrättning inom samma verksamhetsområde". budgetproposition anförde jag alt televerketsframställning remissbehandlades och att jag i avvaktan på remissutfallet och devidare överväganden som detta kunde ge anledning lill hade bedömt televerketsinvesteringsprogram enligt gällande hanteringsordning. En särskild beredningsgruppinom har belyst konsekvenserna av de olika åtgärder somteleverket föreslagit och alternativ till dessa. I gruppen ingickrepresentanter för kommunikations-, ekonomi-, budget- och industridepartementensamt . Gruppen har bearbetat de frågor som aktualiserats avframställningen och remissutfallet samt vissa därmed sammanhängande problem.Mina förslag grundas till stor del på resultatet av gruppens överväganden. Jaghar vidare följt näringsfrihelsombudsmannens (NO) Prop.1980/81:66 5 behandling av en inkommen anmälan om konkurrensbegränsningi samband med nya tjänster telefax och teletex. (/80:14) uttalade vid behandlingenav budgetpropositionen när det gällde anslagel lill Telekommunikationer jämtemotioner att även utskottet fann det angeläget alt ekonomiskahandlingsfrihet och möjligheter att möta en skärpt konkurrens ökades. Dettakunde enligl utskottet ske exempelvis genom de föreslagna bolagsbildningarnaeller i annan ordning. Remissbehandlingen i frågan och de vidare övervägandenaborde dock avvaktas före ett definitivt ställningstagande. behandlade motioner rörandeteleverkets uppgifter och ställning på teleområdet mot bakgrund av den snabbatekniska ulvecklingen och införandel av nya informationstjänster. Utskottetfann inle alt de farhågor som anförts i motionerna för en monopolställning förteleverkets del i berörda avseenden var befogade. Utvecklingen på området bordedock, enligt utskottet, även följas med största uppmärksamhet avregeringen. Att roll skulle begränsas till att i första hand svaraför att ett väl fungerande telenät finns i vårt land fann ulskoltel integodtagbart. En sådan nollambition skulle vara till nackdel för både de svenskakonsumenterna och den svenska teleindustrin. ställning som ett avvärldens ledande telekommunikalionsländer kan inte heller enligl utskottetsuppfattning mofivera en sådan inriktning av landets telepolitik. Efter remiss har yttranden över framställningavgetts av postverket, bankinspektionen, statskontoret, (), kommerskollegium, NO, affärsverksdelegafionen, , ,(K 1976: 01), näringslivets telekommitté (Nlk),i (LO), ochSveriges (). Särskilt yttrande har därutöver avgetts avSvenska () gemensamt med (Metall) och av Leverantörföreningen Kontors-och Datautrustning (LKD) samt . Synpunkter harockså under hand inhämtats från och . En sammanställning av remissyttrandena bör fogastill protokollet i detla ärende som bilaga 1 . Till protokollet bör också fogasen ordlista med vissa begreppsförklaringar som bilaga 2 . 2.1 verksamhet och organisation uppgift är alt tillgodose samhällets ochenskildas behov av telekommunikationer. Verket drivs i affärsverkels form vilkelbl. a. betyder att verksamhetens kostnader skall täckas med intäkter från demsom utnyttjar verkets tjänster. Härutöver skall förränta det statskapi- 1980/81:66 6 tal som investerats i verkets anläggningar. För att uppnådetta ekonomiska mål har getts en betydande frihet när det t. ex.gäller prissättning. fastställer således självt priserna på alla deapparater som verket tillhandahåller. Endast samtalsmarkeringsavgiften ochinträdes- och abonnemangsavgiften för huvudledning beslutas av regeringen. Slörreomläggningar av taxesystemel kräver också regeringens godkännande. Verksamheten, som beräknas omsluta ca 9 miljarder kronorinnevarande budgetår, omfattar sex olika rörelsegrenar och en verksamhetsgrenmed industriell tillverkning av telemateriel. ombesörjer ocksåutsändningen av radio- och TV-programmen för räkning.Telefonrörelsen är den största rörelsegrenen och svarar för avteleverkels totala intäkter. Övriga rörelsegrenar avser texlkommunikalion,datakommunikation, larm, kommersiell radio och frekvensförvaltning. Av följandesammanställning framgår omsättningen för resp. rörelsegren. Uppgifterna är ungefärligaoch är en prognos för budgetårel 1980/81. Textkommunikation (telex, telefax och telegraf) Totala antalet anställda inom uppgår f. n. tillca 43 900 varav ca 3 600 personer sysselsätts inom televerkels industridivision,. totala investeringar beräknas under budgetåret1980/81 komma att uppgå till varav 1,4 miljarder kronorredovisas över statsbudgeten. Resterande finansierasantingen med anläggningsbidrag från kunderna eller med drifimedel.Anläggningsbidragsmetoden tillämpas numera för alla investeringar i abonnentutruslningar.Fr. o. m. /81 omfattas enligt beslut även lokallinjenätelav denna finansieringsform. Jag redovisar i det följande någol närmare vadfinansieringsformen innebär. Investeringar i bilar, maskiner och inventarierfinansieras med driftmedel. De investeringar som redovisas över statsbudgeten avsertill huvudsaklig del telefonnätet, dvs. i princip telefonstationer ochförbindelserna mellan dessa samt investeringar som krävs för deninternationella lelefonlrafiken. Av investeringarna under /81svarar lelefonrörelsen för . Reslen avser investeringar för övrigarörelsegrenar, byggnadsprojekt. 1980/81:66 7 investeringar av försvarsberedskapskaraktär, utrusiningför utlandssändningar och aktier i av helägda eller delägdabolag. genomfördes efter statsmakternasgodkännande (prop. 1973:171, TU 1973:26, rskr 1973:335) en ny organisation förteleverket. Målet för den nya organisationen var att skapa en organisations-och verksamhetsform som jämfört med den gamla tillät en ytterligare delegeringoch decentralisering till regional/lokal nivå av uppgifter och beslutsfattande.Samtidigt skulle en effektivare styrning av verksamheten kunna erhållas.Organisationsarbetet har fortsatt med en översyn av regionkontorens ställningoch teleområdenas organisation. Efter godkännande (prop.1977/78:148, /78:24, rskr 1977/78:293) upplöstes regionkontoren den 1juli 1978. En nyorganisation för teleområdena med delresultat-enheter ochfunktionella stabsenheter var helt genomförd . Målel för deorganisatoriska förändringarna är att förbättra teleområdenas effektivitet ochuppnå bättre ekonomi, service och arbetsmiljö. Välfungerande telekommunikafioner och ett väl utbyggt telenät möjliggör snabba ochbilliga kontakter mellan och inom landets olika regioner. De tekniskaframstegen, inle minsl införandet av elektronisk teknik, förbättrar ytterligareförutsättningarna för användning av telekommunikationer i de regionalautjämningssträvandena. Telefontaxorna och deras konstruktion har också slor belydelseför den regionala utjämningen, särskill i ett avlångt land som vårt. Genom enrad regeringsbeslut under har en successiv utjämning avtelefonkostnaderna inom landet ägt rum. genomförsytterligare en etapp i den regionala utjämningen enligl ett beslul avregeringen om vissa ändringar i taxesystemel. Ändringarna innebäri huvudsak att enhetstaxa införs för kortväga samtal, samt alt avgifterna förinländska samtal differentieras mellan trafikstark och trafiksvag tid, dvs. detblir billigare att ringa , veckoslut och . pågår f. n. arbete med förslag lill ytterligare förändringar av taxesystemelmed inriktning mol fortsatt utjämning av avgifterna mellan korlväga ochlångväga samtal. Utjämningen har inte bara regionalpolitiska fördelar ulaninnebär också för del att taxorna blir bättre kostnadsanpassade ochatt telefonnätet utnyttjas effektivare. De grundläggande föreskrifterna för televerkels verksamhetfinns i förordningen (1965:842) med instruktion för (omtryckt1975:1063, ändrad senast 1979:261). De närmare bestämmelserna för telefon- och lelegraflrafikenmeddelas i telefonreglementet (1963:18, ändrad senast 1979:1106) och lelegrafreglementet(1959:582, ändrad senast 1973:718). Televerkels uppgifter på radioområdet angesi olika följdförfattningar till radiolagen, bl. a. kungörelsen (1967:446) omradiosändare (ändrad senasi 1980:139). Prop.1980/81:66 8 2.2 Utvecklingen på teleområdet framställning skall ses mol bakgrund av densnabba tekniska utvecklingen och de förändringar av efterfrågan och konkurrenspå telemarknaden som utvecklingen ger upphov till. Utvecklingen karakteriserasav att elektronik alltmer ersätter eleklromekanik såväl inom telekommunikationsområdetsom på andra tillämpningsområden. Den ökande användningen av elektronik ger nyamöjligheter att utnyttja telekommunikationer i informationshanteringen. ex. överföring av data över telefonnätet mellan datorer och dataterminalerpå senare år ökat snabbi. Rörelsegrenen datakommunikation visar vid sidan avlarmrörelsen den högsta tillväxttakten i verksamhei. För att bättrekunna möta den ökande trafiken och för att tillgodose de kvalificeradeanvändarnas krav på snabb och säker överföring av data bygger nu uppdet allmänna datanätet. Även i telefonnätet kommer successivt elektroniskutrustning att införas. Ett exempel på delta är den inleddamoderniseringen av telefonstationerna genom installation av datoriserade s. k. AXE-stalioner. Införandet av elektronisk teknik i telenätet betyder bl.a. all det blir allt svårare att dra en gränslinje mellan traditionellteleteknik och datateknik eftersom man börjar använda samma teknik för telefonisom används i datasystemen, s. k. digital teknik. Den nya tekniken medför allsåväl tekniska som ekonomiska fördelar kan uppnås genom att en effektiv ochflexibel trafikavveckling i nätet möjliggörs som drift- och underhållskostnadernakan minskas. Digital teknik kommer successivt att användas inte bara itelefonstationerna utan också för överföringen i nätet. a.att telefonsystemet kan göras alltmer "intelligent", dvs.informationen kan lagras och bearbetas i större utsträckning . Delblir därigenom möjligt alt efter hand bygga in nya tjänster i nätet, t. ex. kortnummerval,automatisk återuppringning, medflyttning m. m. För dessa tjänster kommer detsannolikt att redan inledningsvis finnas en viss efterfrågan både inomföretags- och hushållssektorn. kan telefon- och datanäten bli enplattform för nya generationer av mer kvalificerade tele-eller datatjänster somfrämst kommer att efterfrågas inom företagssektorn. Del är då naturligt altutbyggnadstakten för de nya tjänsterna i första hand styrs av deproduktivitetsvinster företagen kan göra. Egen kunskap om efterfrågan på sådanatjänster inom företagssektorn blir därför allt viktigare för . Den forlsalta teknikutvecklingen leder till att inte baranätet ulan också abonnentväxlar, telefonapparater och andraabonnentutrustningar kommer att baseras på digital teknik. Det betyder att den"intelligens" som byggs in i nätet kan flyttas ut i t. ex. abonnenlväxlarmen också i abonnentutruslningar direkt på den enskilda arbetsplatsen. Vissateletjänster kommer därigenom att kunna realiseras såväl i abonnenlväxlar ochabonnentutrustningar som i nätet. 1980/81:66 9 En effektiv användning av utrustningarna förutsätteremellertid tillgång lill väl fungerande nät. Det finns därför ett nära sambandmellan teknikutvecklingen när det gäller nätet och de utrustningar som äranslutna till detta. För att skall få fullt utbyte ekonomiskt ochdriftsmässigt av en modernisering av nätet krävs en samordning med utvecklingenav abonnenlulrustningarna. Utan samordning riskerar man avsevärda felsatsningarnär det gäller investeringar i nätet resp. abonnentutruslningar. Ensamordning är också nödvändig från användarnas synpunkt för att de skall kunnautnyttja sina investeringar i abonnentutrustningar fullt ul och på ett lönsamtsätt. Ju större ekonomisk betydelse telekommunikationerna får för förelagensinformationshantering desto viktigare blir det att ökar sinlyhördhet inför marknadens krav. En god kännedom om kundernas behov är också enförutsättning för en balanserad och samordnad utbyggnad av telesystemet i sinhelhet. Detta gäller särskilt när tjänsterna kan realiseras både i och utanförnätet. En konsekvens av att tele- och datatekniken alltmersmälter samman är en ökande konkurrens inom telekommunikationsområdet. Förelaginom data-och kontorsmaskinbranscherna kommer ätt ha möjlighet alt erbjuda konkurrenskraftigaalternativ till de traditionella teletjänsterna, telefoni, telegrafi och telex.För överföringsfunktionen är hitlills möjligheten att anlita televerketsnätanläggningar som regel del enda realistiska alternativet. Endast i vissafall finns alternativet att bygga upp fristående telenät, något som dockkan komma att påverkas av satellitteknikens utveckling. Det är konkurrensen om företagskunderna som framför alltkommer alt göra sig gällande. Företagskunderna har en avgörande belydelse förteleverkets ekonomi och svarar f. n. för av televerkels intäkter.Kommunikationssystemen hos företagen kommer med all sannolikhet att i ökandegrad integreras med företagens övriga rutiner, t. ex. med datahantering i vidmening. Den tekniska ulvecklingen och nya informationssystem leder på det sätlettill alt gränserna såväl mellan kundägda tele-/ datasystem och det allmännatelenätet som mellan telenätets olika delar alltmer förändras. Detla leder isin lur till att förelagens behov av information om telenätets ochabonnentutrustningarnas långsikliga ulvecklingsinriklning ökar. haren central roll när det gäller att sprida denna information och en ökadmarknadsorientering ter sig även av detla skäl som angelägen. Vid sidan av den konkurrens inom teleområdet som dentekniska integrationen av tele- och datatjänster har medfört, har den rymdlekniskautvecklingen kommit att innebära ell hot mol lelenätsinnehavarnas överföringsmonopol.Denna utveckling har lett till att avancerade privata satellitbaseradekommunikationssystem f. n. växer fram i . De möjliggör integreradöverföring av såväl bild, text och dala som vanliga telefonsamtal och är iförsta hand avsedda för stora kunder med geografiskt spridd verksamhet med kvalificerade telekommunikationskrav. 1980/81:66 10 satellitsystem har dock än så länge inte visat sig varakommersiellt bärkraftiga. Endast ett fåtal kunder har hitlills visat intresseav att utnyttja systemens tjänster. Eflerfrågeutvecklingen är således osäkermen en snabb tillväxt kan inte uteslutas. Liknande system år självfallet fullttänkbara i och en möjlig utveckling är att kunder i kommeratt vilja knyta sina dotterbolag i till systemen. Europeiska förelag kandessutom komma alt efterfråga samma service i som erbjuds i . Deeuropeiska teleförvaltningarna studerar därför möjligheterna alt självatillhandahålla sådana kvalificerade teletjänster. deltar aktivt idetta arbete. Den konkurrens som växer fram innebär att det finns enökande mängd konkurrerande sätt att tillgodose telekommunikafionsbehoven. Detjänster erbjuder på överföringssidan kan komma attrealiseras på andra sätt eller genom annan teknik. Principiellt är delta ingennyhet för . Överföring av signaler kan exempelvis ske antingenvia luftledningar, kablar eller radiolänk. De tekniskt/ekonomiskaförutsättningarna för skilda alternativ ändras fortlöpande. Inför framtidenutgör t. ex. optiska fibrer och satellitöverföring två nya överföringsmöjlighetersom på ett komplext sätt både konkurrerar med och kompletterar varandra. Det måsle särskilt framhållas alt den potentiellakonkurrensen inte enbart avser nya tjänster eller ligger utanför degrundläggande telefontjänsterna. Erfarenheter, som kan utläsas av utvecklingeni , pekar på att nytillkommande företag inom teleområdet har behov av attbelägga sina nya avancerade system också med de volymmässigt tungatelefontjänsterna. Konkurrensholet har medfört att samarbetet mellan deeuropeiska teleförvaltningarna har fördjupats och att t. ex. harmoniseringenav avgiftssystemen har påskyndats. Arbetel med standardisering av utrustningaroch tjänster har intensifierats och över huvud taget har förberedelserna förall kunna möta förändringskrav ökat. Ytterligare exempel på ökande konkurrens finns när detgäller abonnentutrustningar där utvecklingen mot allt mindre, allt billigareoch mer komplexa elektronikkomponenter gör att ett stort antal produkter förtelekommunikation f. n. kommer fram i olika länder, och i princip blirtillgängliga på den svenska marknaden. Ökningen av mängden produkter stimulerassärskilt av utvecklingen på telemarknaden i . Denna kännetecknas bl. a. avökade möjligheter att ansluta kundägda utrustningar till telenäten. IStorbritannien pågår en likartad utveckling och vissa förändringar av bl. a.telefonmonopolet har aktualiserats. Om produkter som sprids utomlands sedan kanavsättas på den svenska marknaden är givetvis beroende av vilken policyteleverket tillämpar i fråga om anslutningsmöjligheter till nätet. Jagåterkommer i det följande med en redogörelse för en delvis ny sådan policy.Avsättningsmöjligheterna för ufiändska produkler påverkas också av att en ivissa fall dyrbar teknisk anpassning till 1980/81:66 11 vår nafionella standard kan bli nödvändig. En annantyp av konkurrens är redan påtaglig, nämligen den växande konkurrensen ompersonal med kompetens som är attraktiv även ulanför . Dennakonkurrens berör inte främst "nya" områden, ulan avser personal med tele-och datalekniskl kunnande som är en förutsättning för all klara den pågåendemoderniseringen av telenätet. För alt skall kunna rekrytera ochbehålla kvalificerad personal har regeringen i vissa fall givit verket rätt atttillämpa kontraktsanställningar med löner utanför den statliga löneplanen.Televerket har vidare fått införa ett delvis nytt lönesystem som medger en mer marknadsmässiglönesättning. Sådana särlösningar har bidragit till att möjliggöra fortsattdrift av i affärsverksform. Endast bolagsformen medger annars enfriare lönesällning och därmed möjlighet till lönemässig konkurrens omarbetskraften. Den ökandekonkurrensen i olika avseenden, som beskrivits i det föregående understrykerbehovet av ökad effektivitet och marknadsorientering hos televerket.Konkurrenshotet påverkar emellertid i övrigt inte själva inriktningen avverksamheten utan visar närmast, enligl min mening, all verkets framtid blirberoende av dess förmåga att också i en konkurrensmiljö möta kundernas krav. Telesektornär en vikfig och snabbt växande sektor i de högindustrialise-rade länderna. Denmoderna, snabbi expanderande tele- och datatekniken gör det möjligl att medtekniska hjälpmedel i tidigare ej förutsedd omfattning lagra, söka, behandlaoch överföra information.