prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Insfitufionenunderstryker vikten av, att tjänsteinnchavarna verkUgen får ägna sig åtforsknings- och utvecklingsarbete på området, så att de inte reduceras ullkontakt- och servicepersoner mellan fält och institutioner. Mot denna bakgmndfinns det anledning, menar institutionen, att ifrågasätta om inte vetenskapligameriter, dvs. doktorsexamen, bör gälla båda typerna av tjänster. Beträffandekompetenskraven på tjänsterna instämmer man i kravet på doktorsexamen påforskningsstödtjänsterna och flera remissinstanser (jämför ovan) uttalar attsamma krav bör gälla för resultatuppföljningstjänsterna. Beträffandeplaceringen av tjänsterna framförs från flera remissinstanser att tjänsternainte enbart bör förbehållas de pedagogiska institutionerna. Planeringsnämndenför lärarutbildning vid imiversitetel i anser att utredningen i sinaförslag till forskningsstöd och stöd för resultatupp- Prop.1980/81:97 105 följninggjort en olyckUg insnävning mot de pedagogiska institutionerna.Planeringsnämnden hade önskat ett nytänkande och anser det nödvändigt med enbreddning av forskningsansvaret till att gälla hela "sektorsdelen inomhögskolan för utbildning för undervisningsyrken." Olika modeller för attlokalt eller regionaU lösa frågan om forskningsstöd och resultatuppföljningbör enligt planeringsnämnden prövas. och rektorsämbetet vid universUetet i anser all bådatjänsterna bör inrättas direki under de samhällsvetenskapligafakultetsnämnderna. Institutionenför pedagogik vid i tillstyrker resurserna förforskningsstöd och uppföljningsstöd och menar att det finns många skäl som. talarför att detta slöd kn5'ts till de pedagogiska institutioner som är engageradei läramtbUdningen. Det är en självklar fördel alt kunna knytautvecklingsinsatser inom skolan etc. till en institution med forskartitbildning.Institutionen ställer sig däremol av flera skäl iveksam till konstruktionen avforskningsstödet och uppföljningsstödet. Ett avskiljande för dessa ändamål avviss del av SÖ:s anslag för pedagogiskt utveckhngsarbete och för fortbildningkan få ogynnsamma effekter på flexibiliteten och användningen av återståenderesurser. Om t. ex. anslaget för FoU inte ökar på det sätt som kommittén föreslagitkommer möjlighelerna lill projektorganiserad forskning att begränsas. Avde remissinstanser som representerar universitet och högskola är det endastpedagogiska institutionen vid i som ställer sig heltavvisande till förslaget om tjänster för forskningsstöd. Institutionen anseratt tjänsterna ligger för nära de föreslagna tjänsterna vid länsskolnämndernaoch tjänsterna för resultatuppföljning (se nedan 11.3.3) och anser att dessatjänster kan vara tillräckliga. Institutionen avvisar den föreslagnaförläggningen av tjänsterna, om de ändå skulle komma att inrättas. Man anserdet inte motiverat att ställa de pedagogiska institufionerna vid universitetenutanför och bara låta lärarhögskolorna få del av resurserna. Högskolani anser att även vid en högskola som den i med bred ochdifferentierad lärarutbildning bör kunna inrättas de tjänster utbildningenföreslår för forskningsstöd och resultatuppföljning. Regionslyrelseni anser att arbetsuppgifterna för de särskilt avdelade"resurspersonerna" synes alltför omfaUande och oprecisa. Tjänstgöringskonstmkfionenmed anknylning dels till SÖ - som huvudman , dels till de pedagogiska insliiulionerna som bas för verksamheten - och med kommuner, länsskolnämnder och vuxenutbildningsanordnaresom uppdragsgivare kan enligt knappasl anses ändamålsenlig. LundlMalmö och Göleborg anser samtliga att det är angelägelinrätta nya tjänster för att stimulera det lokala utvecklingsarbetet inom detallmänna skolväsendel. Att binda tjänstema fill de pedagogiska institutionernainnebär dock ett alllför snävt synsätt. Regionslyrelsen i anser alttjänsterna skall tilldelas själva högskoleenheten utan att man centralt binderdem till viss typ av institution. i och högskolan i !Härnö-satidförordar en försöksverksamhet, där även alternativa placeringar av tjänsternaskulle kunna prövas. Bådehögskolorim i /, och hävdar de mindrehögskolornas betydelse i sammanhanget. vid högskolan iSundsvall/pekar pä att i de mindre högskolorna redan finnslärarutbildare som är kompetenta alt svara för den velenskapli- 1980/81:97 106 gahandledningen i lokalt utvecklingsarbete. vänder sig motatt placera tjänstema vid de universitet där fungerande forskningsinstitutionerredan finns. Högskolan anför att forskningsstödtjänsterna bör placeras på demindre och mellanstora högskoleorterna där forskningsin-stitufioner saknas,vilket också skulle höja kvaliteten på lärarutbildningen. SÖtillstyrker de föreslagna tjänsterna till forskningsstöd och stöd förresultatuppföljning. Enligt SÖ:s mening måste mest angeläget vara att samla ochbedöma de erfarenheter som görs i lokalt utvecklingsarbete, att samla kunskapom skolutveckling och att arbeta för utformning av långsiktiga program fördenna verksamhet. Inifiafivet skall ligga lokalt. Forsk-ningsinstitufionernaskall inte leda det lokala utvecklingsarbetet utan stödet från institutionernaskall efterfrågas från lokalt håll menar SÖ. SÖ måste i den föreslagnaförsöksverksamheten med forskarstöd lill lokalt utvecklingsarbete särskiltbeakta att t.ex. invandrar- och handikappfrågorna inom vuxenutbUdningen fårtillräcklig uppmärksamhet. SÖ:s pedagogiska nämnd tillstyrker att pedagogiskaresurser inrättas i de sex högskoleregionerna i enlighet med kommitténsförslag. Länsskolnämndemasinställning till de föreslagna tjänsterna är följande. En majoritet av länsskolnämndema(, , , , , och ,, , , , ochVästerbottens län) tillstyrker forskningsstödtjänsterna. Länsskolnämnderna iStockholms och anser att reguljära tjänster vid högskolan intebör bestridas av FoU-medel från SÖ utan av UHÄ och att tjänsterna bör sorteraunder UHÄ i stället för under SÖ. i intar enavvaktande inställning. Ett större utbyte mellan forskning och lokaltutvecklingsarbete är nödvändigt. Nämnden vill dock påtala risken av att dessatjänster helt sugs upp av forskningen och inte kommer det lokala utvecklingsarbetetfill del i tillräcklig omfattning. Länsskolnämndeni finner att det pedagogiska FoU-anslaget avsevärt mermarkerat skall utnyttjas för tillämpad forskning och i skolvardagen förankratutvecklingsarbete och att beslulen över betydligt större del av det pedagogiskaFoU-anslaget skall läggas närmare människorna i del vardagligaskolarbetet.Nämnden finner det nödvändigt bl.a. att högskolan förses med ensärskild enhet för service, samordning och planering av skolmedlemmarnas ochskolstyrelsens behov av fortbildning kring lärostoff och undervisningstekniker.Nämnden menar all SFK:s förslag om 24 kvalificerade tjänster inom högskolanspedagogiska institutioner skulle kunna utvecklas till en serviceinstans förskolpersonalen då den söker särskilda kunskaper. Länsskolnämndeni anser att forskningsstödtjänslerna bör delas mellan SÖ och länsskolnämnderna.Länsskolnämnderna i Gm-lands. , , , ochÖrebro län anser att arbetsuppgifterna är sådana att tjänsterna bör tillföras länsskolnämndernadirekt. Beträffanderesultat upp följ nings tjänsterna tillstyrker län.s-skolnämnderna i ochÅlvsborgs lån dessa. i uttalar samma farhågorsom beträftände forskningsstödtjänsterna. i länställer sig mycket tveksam till de föreslagna tjänsterna för kontinueriigtstatligt uppföljningssiöd för det lokala utvecklingsarbetet. Nämnden menar, attde uppgifter, som dessa tjänster avser lösa, kan lösas av länsskolnämnderna ochbetonar att kommunerna skall ha e n kontaktväg gentemot staten, när det gäller FoU-arbete,fortbildning och uppföljning, nämligen länsskolnämnden. Prop,1980/81:97 107 Länsskolnämndeni föreslår att förslaget beträffande resultatuppföljning isin helhet överförs till den utredning som inom regeringens kansli ser överfortbildningsverksamheten. Samtliga övriga länsskolnämndersom yttrat sig över tjänsterna anser att dessa bör knytas till länsskolnämnderna.Länsskolnämnden i anför att resultatuppföljning, fortbildning ochsamordning av lokalt utvecklingsarbete ingår i nämndernas vidgade uppgifter.Närheten till fältet, kännedomen om skolverksamheten i länet och anknytningentill det lokala utvecklingsarbetet ger länsskolnämnden bättre förutsättningarför detta arbete än vad de pedagogiska institutionerna kan få. Kommunerna och övriga remissinslanserhar oftast yttrat sig över båda tjänsteslagen tillsammans. Slockholms, ,, , Faluns, , , och kommuner fillstyrkerbåda tjänsterna. och kommuner påpekar vikten av försöksperiod.Gävle kommun anser att tjänsterna bör spridas till högskoleorter som saknarpedagogisk på så sätt närma den kvalificerade forskningentill skolans vardagsproblem. , , och EskUstunakommuner anser att tjänsterna borde tillföras kommunerna. kommunanser att resultatuppföljningstjänsterna borde tillföras länsskolnämnderna,kommun anser all medlen för forskningsstöd bör användas förtillfälliga tjänster som tillsätts för särskilda forskningsuppdrag i samråd medresp. Stödel för resultatuppföljning bör enligt kommunen varaett flexibelt anslag som de pedagogiska institutionerna får använda i samrådmed länsskolnämnder och kommuner. Avövriga remissinstanser föreslår RRV att man beträffande länsskolnämndemasvidgade ansvar för det -lokala utvecklingsarbetet avvaktar utvärdering avpågående försöksverksamhet med samverkan FoU - fortbildning - lokaltutvecklingsarbete som bedrivs vid fem länsskolnämnder innan beslut fattas omverksamhetens närmare innehåll och organisation. FRNinstämmer i utredningens egel konstaterande att skolforskningen i ökadomfattning bör engagera forskning från andra disciplinområden än de rentpedagogiska. Även för synes detsom om anknytningen lill ämnet pedagogik i allt högre grad fått präglabelänkandet och förslagen. Många brister i nuvarande FoU-verksamhet tordeenligt ;s uppfattning kunna undvikas om man bryter den mycket starkakopplingen lill de pedagogiska institutionerna. Om FoU föriades till ämnesinstilutionerborde detta ha en positiv effekt på institutionernas lärarutbildning. HSFRställer sig tveksamt lill behovet och konstruktionen av de tjänster somföreslås dels för forskningsstöd i det lokala ulvecklingsarbelel, dels för uppföljningssiödi samma arbete. Det synes rådet som om de föreslagna tjänsterna blir alltförspecialiserade i riktning mot utvecklingsarbete och administration och att deger föga utrymme för egen forskning från innehavarens sida. Integrationsutredningenanför att i och med att de integrerade handikappade eleverna återfinns i detallmänna skolväsendel kommer de handikappade eleverna att beröras av dellokala utvecklingsarbetet. När SFK föreslår ökade resurser vid länsskolnämndernaför utvecklingsstödjande insatser samt tjänster vid de större pedagogiskainstitutionerna för forskningsstöd och resultatuppföljning, finns det risk attspecialskolans och de integrerade elevernas behov inle erhåller en tillräckliguppmärksamhet genom den mängd uppgifler som kommer all åvila de föreslagnabefattningarna. 1980/81:97 108 Elevvårdskommitléntillstyrker del föreslagna stödet lill lokalt utvecklingsarbete men anser atttjänster för resultatuppföljning inte skall förläggas till de pedagogiska insliiulionernautan att dessa har sin plals i den mera löpande skolverksamheten, varför medlentill dessa tjänster i stället bör gå till länsskolnämnderna. Även komvuxuiredningentillstyrker förslagen till lokalt utvecklingsstöd och förutsätter altvuxenutbildningen får en skälig andel av åtgärderna. Kommunförbundetlillslyrker forskningsstödstjänstema och anser alt dessa skulle kunna ersättaoch utveckla vissa funktioner som åvilar fortbildningsavdelningarna. Fortbildningsavddningarnasfunktioner bör avvecklas och naturligt ingå i SÖ:s utvecklingsarbete. I övriglbör resurserna för fortbildning och utveckling direkt tillföras kommunerna somhar planerings- och genomförandeansvar för utveckling av skolans personal. Landstingsförbundettillstyrker att resurser tillförs de pedagogiska institutionerna enligtkommitténs förslag. LO framhåller det självklara i att centrala FoU-projektskall vila på en vetenskaplig grund. Dessa projekt bör därför i störreutsträckning än i utredningens förslag förläggas externt till olikainstitutioner. /SRtillstyrker förslaget om forskningsstöd men fömtsätter alt medlen överförs frånFoU-anslaget till riksstatsanslagen förde samhällsvetenskapliga fakulteterna.Beträffande förslaget till uppföljningsstöd avstyrker /SR bestämt dettaförslag. Resurserna för uppföljningsstöd bör hämtas ur FoU-anslaget och tUldelasfortbildningsavdelningama/de decentraliserade SÖ-enheterna. /SR anförvidare att en betydande brist i den nuvarande organisationen är attlärarhögskolorna f. n. saknar fasta forskningsresurser utanför de pedagogiskainstitutionerna. För att möjliggöra en ökning av särskilt det ämnesmetodiskautvecklingsarbetet vore det enUgt /SR angeläget, att från FoU-anslagetöverföra förslagsvis 10 milj.kr. till anslagen för grundutbUdning inom utbildningssek-tomatt fördelas mellan läramtbildningarna vid olika högskolor. TCOanför att det är angeläget att det lokala utvecklingsarbetet och den forskningsom bedrivs vid de pedagogiska insfitutionerna knyts närmare varandra. Med tankepå lärartjänstutredninen och LUT74 synes det f.n. inte finnas tillräckligtunderlag för definitiv ställning till förslaget om forskningsstödstjänster. RHSföreslår att artangemang som liknar det som tillämpas för den socialaforskningens vidkommande: en delegation för pedagogisk forskning knuten tUlutbildningsdepartementet och lokala utvecklingsprojekt (som möjliggörinrättandet av de udsbegränsade tjänster, då faktiskt behov föreligger, somutredningen nu föreslår). 5/Vmenar att FoU-arbete med avseende på invandrare och minoriteter haft en blygsamdel av anslaget. instämmer i förslagen om ökat ansvar tUl länsskolnämnder,pedagogiska institutioner och lokal försöksverksamhet och understryker viktenav att invandrar- och minoritetsfrågor beaktas då stort behov av gmndforskning m.m. föreligger inom invandrarområdet. Regionalsamordning av FoU, grundläggande lärarutbildning, fortbildning och lokaltutvecklingsarbete Remissinstansemasinställning till förslagen beträffande regional samordning av FoU, gmndläggandeläramtbUdning, fortbildning och lokalt utvecklingsarbete är sammanfattningsvisden, att man är posifiv tdl samlat FoU-program för lärares gmndutbildning ochinrättande av utvecklingsblock som ett led i arbetet med samordning av läraresgmndutbildning och Prop,1980/81:97 109 lokaltutvecklingsarbete medan förslagel att låla regionstyrelserna få ansvar förregional samordning av forsknings- och utvecklingsarbete får ell mycket blandatmottagande. Beträffandesamlat FoU-program för lärares grundutbildning anser UHÄ det självklart att deresurser som kan ställas fill förtogande för FoU inom sektorn för utbildningför undervisningsyrken så långl möjligt bör disponeras inom ramen för ettsamlat program och har också strävat efter en sådan uppläggning. UHÄ avvisarkommitténs påslående att SÖ:s forskningsprogram inte fick någon fortsättning i UHÅ.UHÄ är väl medvetet om att sektorn har fått vidkännas en minskning iförhållande till resursläget då SÖ avsatte medel för lärarulbildnings-FoU.Det måste dock ankomma på UHÅ - och när del gäller lokalt utvecklingsarbete påhögskolestyrelserna - att inom givna resursramar avväga behoven av FoU-resurserför skilda sektorer av högskolan. Pedagogiska institutionenvid högskolan för lärarutbildning i är i princip för att ett mersamlat FoU-program ulvecklas inom UHÅ, vad gäller anknytning av FoU-arbete tillden gmndläggande lärarutbildningen. Institutionen understryker starkt vikten avatt pedagogisk forskning, dess resultat samt teorier och metoder ingår som ennaturtig del i den gmndläggande lärarutbildningen. Metodikundervisningen måstefå en fastare vetenskaplig bas och en starkare knytning till pedagogiskforskning. U-heredningeninom UHÄ är som enda remissinstans direkt negativ till ett samlat FoU-programför den grundläggande lärarutbildningen i den form utredningen föreslår. Detmåste ankomma på UHÄ att avväga behoven av FoU-program för såväl lärare somandra yrkesgrupper mol varandra. i , som instämmer i kommitténs förslag om samlat FoU-programför läramtbUdningen, finner det angeläget påpeka att ett sådant program kommerall omfatta olika lärarutbildningar, således även de som är inriktade mottjänst inom barnomsorgen. SÖanför att det efter högskolereformen 1977 inte finns något samlat program för FoUför den gmndläggande lärarutbildningen av den storleksordning som SÖ lidigaresvarade för inom ramen för sitl FoU-anslag. SÖ delar komitléns bedömning attett sådant program åter bör byggas upp. Förslagetatt inrätta utvecklingsblock på sådana orter med högskola för läramtbUdningsom saknar egna resurser för forskning stöds bl. a. av rektorsämbetet ochpedagogiska institutionen vid universUetet i , pedagogiskainstitutionerna vid i och i ,högskolorna i och SundsvaU/, regionstyrelserna i ,/, , , vidare SÖ och dess pedagogiska nämnd, länsskolnämndernai , , , , och . Rektorsämbetetvid universUetet i anför att planeringen av de föreslagna blocken börske med hänsynstagande till tidigare erfarenheter av FoD-verksamheten. Iblocken bör prövas nya former för samverkan mellan läramtbUdning och lärare ikommunernas skolor. Högskolani finner de av utredningen redovisade resultaten intressanta och anserför sin del att inrättande av ett pedagogiski utvecklingsblock i anslutningtill läramtbUdningen vid högskolan i i hög grad skuUe underlätta detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet inom utbildningsregionen ochutgöra en viktig sfimulans för såväl skolmyndigheter som lärare i det lokalaskolarbetet. 1980/81:97 110 Högskolanframhåller att de pedagogiska utvecklingsblocken, som inrättats i ett antalkommuner, har utgjort ett betydelsefullt stöd för det lokala utvecklingsarbeteti dess strävan att underiätta en bättre samverkan mellan pedagogisk teori och prakfiskverksamhet inom hela skolväsendet. Regionstyrelseni finner utredningens tankar om samfinansierade utvecklingsblock ivissa kommuner intressanta. Regionslyrelsen vill dock framhålla att dess ekonomiskaåtaganden i samfinansierade utvecklingsblock f.n. inte kan bli särskilt omfatiande.Utredningens ord om att "betydande resurser" står till högskolansförfogande, äger knappast tillämpning på regionstyrelsernas medel förforskningsanknytning, vilka är de resurser som avses. Regionstyrelseni anför att en viktig åtgärd måste vara att ge lärarutbildare envidareutbildning i vetenskapligt hänseende. Utredningens förslag tillförstärkning av de pedagogiska utvecklingsblocken i kommunerna genom att inomramen för bl.a. regionstyrelsernas forskningsanknytningsanslag avsätta medelför detta tillstyrks. En viktig fömtsättning måste dock vara att det i förstahand blir lärarutbildare som kommer att bedriva utvecklingsarbetet. Regionstyrelseni tillstyrker förslaget om utvecklingsblock på alla läramtbildningsorterför att skapa förutsättningar för lärarkandidater och läramtbildare attmedverka i och få kunskap om lokalt utvecklingsarbete. SÖanför beträffande utvecklingsblocken att dessa bör inrättas med sikte på ettlokalt utvecklingsarbete, vars erfarenheter kan generaliseras och medvetetspridas. Blocken får inte primärt styras ufifrån läramtbildning-ens specifikabehov. Som konsekvens härav bör ansvaret för att inbjuda kommunerna att bUdautvecklingsblock åligga SÖ. Länsskolnämndeni län erinrar om att de kommunala anslag som avsattes i samband med attdet pedagogiska utvecklingsblocket i län skapades alltjämt finns kvar i flertaletkommuner, vilket vittnar om det stora intresse kommunerna har för det lokalautvecklingsarbetet. Försöksverksamheten avstannade inte när utvecklingsblocketupphörde. Åven länsskolnämnderna i och län samt kommunframhåller det posifiva i utvecklingsarbete på länsnivå. iÖrebro län anför att orda erfarenheter pekar på stora möjligheter tillanknytning mellan enskilda lärare och forskning, framför allt forskning pålokal nivå på högskolan i närheten. Det fmns också större möjligheter fiU attsammanföra fler lärare som påböijat ett utvecklingsarbete inom samma sektor. Göleborgskommun framhåller att de s. k. utvecklingsblocken varit och är utomordentligtvärdefulla företeelser. Det är dock angeläget menar kommunen att de ramar somfinns för blocken görs flexiblare så att även mindre kommuner kan delta.Femårsperioden bör ej förkortas; en så behövs för att ett gottresultat skall kunna uppnås. Länsskolnämndeni anför bl. a. att nuvarande verksamhet med pedagogiska utvecklingsblockinte utvärderats och att förslaget innebär koncentration av knappa resurser tUlvissa kommuner med högskola, som redan därigenom har en gynnad ställning. Regionstyrelseni samt länsskolnämnderna i och förordarandra lokala modeller i fråga om kopplingen mellan FoU och läramas gmndutbildningaltemativt försöksverksamhet av olika slag, innan man låser fast enorganisationsform av typ nuvarande utvecklingsblock. 1980/81:97 111 När det gäller regionsiyrelserna som sammanhållandeinstans inom utbildningsområdet är remissopinionen myckel splittrad. Remissinstansernaär med få undantag överens om att någon form av regional samordning av olikaaktiviteter som berör skolans verksamhet behövs. Positiva lill regionstyrelserna för regional samordning ärbl.a. UHÅ:s planeringsberedning för sektorn Jör de samhällsvetenskapligafakulteterna (A-beredningen), pedagogiska InstUutionen vid högskolan förlärarutbildning i , pedagogiska InstUutionen i , instUutionenför praktisk pedagogik vid universUetet i , rektorsämbetet och pedagogiskainstUutionen vid universUetet i , högskolan i , samtligaregionstyrelser utom regionslyrelsen i , pedagogiska nämnden, länsskolnämndernai , , , , och , samtvidare och . vid högskolan förlärarutbildning i instämmer helt i utredningens förslag röranderegional samordning inom utbildningsområdet. anför attregionalt bör samarbetet på FoU-området byggas upp med somsammanhållande myndighet. I en sådan organisation bör finnas representanter förlokala skolväsendet, länsskolnämnderna, den gmndläggande lärarutbildningen,fortbildningen, forskning och forskamtbildningen. i anser att kommitténs förslag att regionslyrelsenbör få ett sammanhållande ansvar för ett regionalt samarbete på utbildningsområdetinom en högskoleregion är intressant och sammanfaller i stort medregionstyrelsens i strävanden. TCO fillstyrker i princip utredningens förslag under fömtsättningav att verksamheten organiseras på ett sådant sätt att skolintressena och deberörda fackliga organisafionerna får ett tillräckligt inflytande. De remissinstanser som avstyrker förslaget beträffanderegionstyrelserna är bl. a. UHÄ, planeringsberedningen för undervisningsyrkeninom UHÄ, och i ,pedagogiska och psykologiska institutionerna vid i , SÖ, länsskolnämndernai , , , , , Västmanlandsoch och /SR. UHÄ anser att förslaget om regional samordning ler signågot diffust till innebörden. Regionstyrelsernas ansvarsområde är högskolanoch frågan om en eventuell vidgning av dess uppgifter lill andra delar avutbildningsväsendet torde inte vara okontroversiell. Den lorde i vart fallkräva betydligt mer ingående överväganden än dem SFK redovisar. Åven SÖ hänvisar till att regionstyrdsernas ansvarsområdeär högskolan och anser att regionstyrelserna inte bör ha ett ansvar för detkommunala skolväsendet. vid i beträffande regionstyrdserna som sammanhåUande instans att dessa befinnersig i ett uppbyggnadsskede och erfarenhelema av dem hitfills otillräckliga. Detkan enligt institutionen inte vara lämpligt att redan nu lägga på dem en ny,stor uppgift. Enligt i år förslaget i och försig intressant men alltför lösligt skisserat. För att styrelsen skall kunna taställning krävs ett mer genomarbetat underlag än det kommitién presenterat. i anför, i likhet med mångaandra remissinstanser, att redan primärt har många olika uppgifteratt arbeta med, varför det fmns risk för att frågor som gäller utvecklingsarbeteinriktat på skolområdet inte kommer att få det utrymme som 1980/81:97 112 krävsför deras behandling.