prop · G403118 · 1980-12-31 00:00:00 — Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfallningsom anges i anvisningarna till 41b§. Premie för grupplivförsäkring, som tecknats av fysiskperson i hans egenskap av utövare av viss rörelse, utgör avdragsgill omkostnadi rörelsen. Om den ersällning, som kan komma atl ulfalla på grund avförsäkringen, utgår efter förmånligare grunder än vad som gäller enligtgrupplivförsäkring för befattningshavare i statens Ijänsl, skall dock endastden del av premien som kan anses motsvara förmåner enligl grupplivförsäkringför nämnda befattningshavare räknas som omkostnad i rörelsen. För den del avpremien som i enlighet härmed icke ulgör omkostnad i rörelsen erhålles allmäntavdrag under de förutsättningar som angivas i 46 § 2 mom. 1 Senaste lydelse 1979:1157. 2 Senastelydelse 1979:1157. 3 1980/81. Bestämmelserna i punkl 6 av anvisningarna till 33 § om avdrag för avgift lill erkänd arbetslöshetskassa gäller också belräffande inkomst av rörelse. Bestämmelserna i punkt 4 av anvisningarna till 33 § om avdrag för kostnader för resor till och från arbetsplatsen gäller också beträffande inkomst av rörelse. till 33 § 4. Även för det fall, att skattskyldig enligt punkl 3 här ovan icke är berättigad till avdrag för ökade levnadskostnader, äger han dock rätt avdraga skälig kostnad för resor till och från arbetsplatsen, där denna varit belägen på sådant avstånd från hans bostad, alt han behövt anlita och även anlitat särskilt fortskaffningsmedel. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår grunder för beräkningen av de avdrag som fårgöras när den skattskyldige använder egen bil för resor till och frånarbetsplatsen. Avdraget skall av verket bestämmas enligt schablon på grundvalav genomsnittliga kostnader för mindre bil och med hänsyn fill både dekostnader, som äro direkt beroende av körd vägsträcka (milbundna kostnader),och övriga kostnader för bilen (årsbundna kostnader). De årsbundna kostnadernaskola av verket fördelas mellan körning, som avser resor till och frånarbetsplatsen, och annan körning på grundval av en beräkning av genomsnittligaårliga körsträckor för de båda slagen av körning. Den andel av de årsbundnakostnaderna som belöper på resor till och från arbetsplatsen skall för milräknat motsvara det belopp, som behövs för alt den skatlskyldige skall erhållafullt avdrag för nämnda andel av kostnaderna, när den sammanlagda årliga körsträckan för Omavståndet mellan den skattskyldiges bostad och arbetsplats uppgår till minstfem kilometer och det klart framgår att användandet av egen bil för resa tilloch från arbetsplatsen regelmässigt medför en tidsvinst ijämförelse med allmänt kommunikationsmedel medges avdrag för kostnader för resamed egen bil. Avdraget skall bestämmas enligt schablon på grundval avgenomsnittliga kostnader för mindre bil och med hänsyn till både de kostnader,som är direkt beroende av körd vägsträcka (milbundna kostnader), och övrigakostnader för bilen (årsbundna kostnader). De årsbundna kostnaderna skall fördelasmellan körning, som avser resor lill och frän arbetsplatsen, och annan körningpå grundval av en beräkning av genomsnittliga årliga körsträckor för de bådaslagen av körning. Den andel av de årsbundna kostnaderna som belöper på resortill och från arbetsplatsen skall för mil räknat motsvara det belopp, sombehövs för 3 Senaste lydelse 1970:915. resor till och från arbetsplatsen motsvarar denschablonmässigt beräknade genomsnittliga körsträckan för sådana resor. För körsträckadärutöver skall avdraget avse endast de milbundna kostnaderna. För skatlskyldig som på grund av ålder, sjukdom ellerhandikapp är nödsakad alt använda bil fastställer särskildagrunder för avdrag för bilresor till och från arbetsplatsen. Detsamma gällerskattskyldig som är tvungen att använda större bil pä grund av skrymmande last. all den skallskyldige skall erhålla fulll avdrag förnämnda andel av kostnaderna, när den sammanlagda årliga körsträckan för resortill och från arbetsplatsen motsvarar den schablonmässigt beräknade genomsnittligakörsträckan för sådana resor. För körsträcka därutöver skall avdraget avse endaside milbundna kostnaderna. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fastställerför varje taxeringsår föreskrifter för beräkningen av avdrag i dessa fall. För skattskyldig som regelmässigt använder bil i tjänsteneller som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp är nödsakad atl användabil tillämpas inte bestämmelserna i andra stycket. Delsamma gällerskatt-skyldig som är tvungen att använda större bil på grund av skrymmandelast. A vdragför kostnader för resor till och från arbetsplatsen medges bara för den del avkostnaderna som överstiger under beskattningsåret. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Vid nämnda taxering gäller dock äldrebestämmelser fortfarande i fråga om resor som har ägt rum föreikraftträdandet. 1980/81:118 36 Lagom extra avdrag för vissa skogsuttag 1 § Fysisk person, dödsbo och familjestiftelse, som i sinsjälvdeklaration redovisar intäkt av skogsbruk, har vid 1982-1984 årstaxeringar till och statlig inkomstskatt rätl till ell extra avdrag iförvärvskällan i enlighet med bestämmelserna i denna lag. 2 § Det exlra avdraget utgör summan av a) av köpeskillingen för skog som haravyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) av köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter samt c) av saluvärdet av skogsprodukter som hartagits ut för förädling i egen rörelse. Avdrag beräknas dock endasipå sådan intäkt som hänför sig till tiden 30 juni 1983. 3 §Exlra avdrag medges endasi om den skatlskyldige framställer yrkande om sådant avdrag och företer tillfredsställande utredning om underlaget för avdragsberäkningen. Dennalag träder i kraft . Prop.1980/81:118 37 Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenom föreskrivs atl 1 § lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den, för vilken vid taxering till Den, för vilken vid taxering till kommunalinkomstskatt såsom inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits ga- skattepliktig inkomst upptagits ga rantibelopp för jordbruksfasfighel, ranlibelopp för jordbmksfasfighel, som vid fasfighelslaxering åsalts del- som vid fastighetstaxering åsatts del- värdet skogsbruksvärde, skall betala värdet skogsbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgifl. Avgiften utgör för skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för varje beskattningsår av varje beskattningsår av skogsbruksvärdel. Har garanfibeloppel jämkats enligl 47 § sjätte stycketkommunalskattelagen (1928:370), skall också underlaget för beräkning avskogsvårdsavgift jämkas. Skogsvårdsavgift utgår i helt antal kronor.Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtio uppåt och vid annat öretalnedåt lill närmaste hela krontal. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Till den del beskattningsåret omfattar tidföre beräknas avgiften dock alltjämt enligt äldre bestämmelser. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:185. 2 Senastelydelse 1979:431. Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1957:262) om allmän energiskatt' dels alt 14 §och bilagan skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas enny bilaga, bilaga 2, av nedan angivna lydelse. Skattenutgår för elektrisk kraft med . För elektrisk krafl, somförbrukas i industriell verksamhet, utgår skatten dock med per kilowatfimmeför den del av förbrukningen som överstiger . Skatten utgår med för elektriskkraft som förbrukas i kommuner som anges i bilaga 2 tiU denna lag. I övrigtutgår skatten för elektrisk krafl med , utom i fråga omsådan kraft som förbrukas i industriell verksamhet, då skatten utgår med 3 öreper kilowattimme för den del av förbrukningen som överstiger . ' Lagen omtryckt 1975:272. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:272. 2 Senaste lydelse 1979:1047. Prop.1980/81:118 39 Bilaga fill lagen (1957:262) om allmän energiskatt Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas ur 27.01 Stenkol ........................................... . ur 27.01 Stenkolsslybb samt stenkolsbriketter ochliknande fasta bränslen, framställda av stenkol ........... . ur 27.02 Brunkolsbriketter ............................ . ur 27.04 Koks och koksbdketter ................... . ur 27.04 Koksstybb ......................................... . ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift avsnabbgående ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor ochbunkeroljor .... . Skatten på oljor beräknas efter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker fakturering annorledesän enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunderför beräkning av volymen. Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas ur 27.01 Stenkol ........................................... . ur27.01 Stenkolsslybb samt stenkolsbriketter och liknande fasta bränslen, framställda av stenkol ........... . ur 27.02 Brunkolsbriketter ............................ . ur27.04 Koks och koksbriketter ................... . . ur27.04 Koksstybb ........................................ . ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift avsnabbgående dieselmotor............................................ . . ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor ochbunkeroljor .... . Skatten på oljor beräknas etter varans faktureradevolym. Kan skatten icke beräknas pä sädant sätt eller sker fakturering annorledesän enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunderför beräkning av volymen. 3 Senaste lydelse 1980:677. Bilaga 2 till lagen (1957:262) om allmän energiskattFörteckning över kommuner som avses i 14 § Denna lag träder i kraft . Den nya skattesatsen för elektrisk kraft lillämpas förenergiförbrukningen efter ikraftträdandel. Om mätaravläsning görs under tidenden 22 juni-den 6 juli 1981 gäller den nya skattesatsen för fiden efter mälaravläsningen.Görs inte mätaravläsning eller görs den i endasi begränsad omfattning,tillämpas den nya skattesatsen för energiförbrukningen frän och med den 1 juli1981, varvid skatten beräknas efter skälig grund. Som mätaravläsning godtasäven avläsning som enligt tillämpade rufiner görs av förbrukaren. Prop.1980/81:118 41 Anmälan till proposition om ekonomisk-politiska åtgärdersåvitt avser verksamhetsområde Under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde anvisas bl. a. medel för livsmedelssubvenfionerna. För innevarandebudgetår har anvisats elt förslagsanslag av 3 . 1979/80:162,JoU 1979/80:47 och 49, rskr 1979/80:413). 1980/81:100 bil. 13 harregeringen föreslagit atl, i avvaktan på särskild proposition iämnet, för /82 beräkna etl förslagsanslag av 4 . Per beräknades ca 4 100 milj.kr. tas ianspråk av budgetmedel för helt är för att bestrida livsmedelssubvenfionerna. Därfillkom 425 milj. kr. i form av låginkomstsatsning m. m. I regeringens prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten aviserades alt livsmedelssubventionerna skulle minskas med250 milj. kr. från och med ytterligare 300 milj. kr. den 1januari 1982, allt beräknat . I detta sammanhang uttalades även vid minskningen av livsmedelssubvenlionerna borde ta särskild hänsyn tillbarnfamiljerna. Konsumlionsmjölken skulle därför inte beröras av minskningen.Minskningen per beslutades av regeringen den 11 december1980. Som ell led i regeringens ansträngningar att ytterligare reducerabudgetunderskottel bör en ytterligare minskning ske av livsmedelssubvenlionerna.Liksom tidigare bör konsumfionsmjölken inte beröras. Minskningen avlivsmedelssubventionerna bör ske med 500 milj. kr. räknat ochgenomföras i två etapper, nämligen med 300 milj. kr. och med200 milj. kr. Besparingen för /82 beräknasdärmed bli 325 milj. kr. ulöver vad som tidigare beräknats. Full effekt avbesparingen uppnås först för /83. Såsom bör det ankommapå regeringen att besluta i hithörande frågor. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört om livsmedelssubvenlionerna. 1980/81:118 42 Anmälantill proposition om ekonomisk-politiska åtgärder såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde Riksdagenbeslöt (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106)alt godkänna regeringens förslag till vissa ändringar av reglerna förräntebidrag. De nya reglerna medför alt de sammanlagda räntebidragen tillegnahem och bostadsrättshus kommer att minska jämfört med räntebidrag enligttidigare gällande regler. Minskningen avser framför allt äldre hus. Isammanhanget kan dock påpekas atl regelsystemet är så utformat att den höjdaräntenivån ökar bidragsvolymen. Denya reglerna kommer att leda lill alt räntebidragen för egnahem ochbostadsrättshus i slörre utsträckning koncentreras till de nyare husen. Detta liggeri linje med de krav som ställdes pä finansieringssystemet när det ändrades år1974.1 nämnda proposition anmäldes alt frågan om ändrade regler förhyreshus i syfte att även för dessa öka koncentrationen av bidragen till denyare husen skulle las upp . Vidare anfördes att dettaborde åstadkommas genom en omfördelning av de bidrag som avser hyreshus.Omfördelningen borde göras inom ramen för en i huvudsak oförändradbidragsvolym. Den samfidigl föreslagna sänkningen av den lägsta garanteraderäntan för hyreshus från 3,4 till borde dock beaktas. Uttalandenaföranledde ingen erinran från sida. Ettav de krav som ställdes på finansieringssystemet var att det skulleförhindra stora skillnader i boendekostnader mellan likvärdiga bostäder avolika ålder. De ändringar av ränlebidragsreglerna som har gjorts ifråga om egnahem och bostadsrältshus kommer atl minska skillnaderna ikapitalkostnader mellan äldre och nyare hus. Härigenom skapas bättreförutsättningar för att åstadkomma en boendekoslnadsslruktur som slår iöverensstämmelse med det nämnda kravet. Motsvarande ändringar bör nu görasför hyreshusen. Medhänsyn till det slatsfinansiella läget bör ändringarna göras på ell sådant sällatt de lotala kostnaderna för bidragen fill hyreshusen minskar någotjämfört med kostnaderna enligl nu gällande regler. Enligl min mening bör detvara möjligt att minska dem med 200 milj. kr. bör ske genom enextra upptrappning av de garanterade räntorna för vissa årgångar. Jag föresläratt de garanterade räntorna höjs med följande procentenheter . Höjning avden garanterade räntan UpptrappningExlra upp- Total upp- enligt nugäl- trappning trappning Paritetslån och nominella lån enligt 1967 årsbostadslånekungörelse Räntelån, inkl. de hus för vilka sädant län kunnat utgä men ej Den årliga upplrappningen av de garanterade räntorna förhyreshus återgår till vad som gäller , dvs. 0,25procentenheter. Vid en höjning av de garanterade räntorna i enlighet medvad jag har föreslagit kommer del genomsnittliga räntebidraget per lägenhet förolika årgångar av hyreshus atl minska på följande säll . 1980/81:118 44 Låneform Minskat räntebidrag på grund av Färdigställandeår extra upptrappning av den garante- rade räntan" kr./är kr./mån. Paritetslän och nominella lån enligt bostadslånekungörelse inkl. de hus för vilka sådant lån kunnat utgå men ej sökts " Intervallet visar lägsta resp. högsta minskningenav det genomsnittliga räntebidraget för de angivna årgångarna. För resp. århar bidragsminskningen beräknats för den läneform som dominerar. De sammanlagda räntebidragen fill hyreshus kan i nugällande kostnads-och ränteläge beräknas uppgå lill ca 3 100 milj. kr. /82 och lill ca 3 900 milj. kr. under /83. Den nuföreslagna upplrappningen innebär att bidragen under /83 minskarmed ca 200 milj. kr. Bidragen under /82 påverkas däremot inle,eftersom räntebidragen betalas ul halvårsvis i efterskott. De första utbetalningarnaav räntebidrag till nyproducerade hus med tillämpning av den nya lägstagaranterade räntan kan beräknas ske under /83. Ökningen avräntebidragen på grund av de nya reglerna kan beräknas till ca 50 milj. kr. förvarje tillkommande årgång, varav ca 35 milj. kr. I sammanhanget vill jag ta upp frågan om hur man mergenerellt skall kunna åstadkomma sådana förutsättningar att man kan undvikastora skillnader i boendekostnader mellan likvärdiga bostäder av olika ålder. finns en hyressplittring, dvs. en skillnad i hyra mellan likvärdigabostäder av oHka ålder. Detta beror bl. a. på räntebidragssystemets utformningoch genom bruksvärdesystemet får det också effekt på hyresnivån i fastighetersom inte omfattas av räntebidragsreglerna, dvs. i huvudsak lägenheter i husbyggda . En mer omfattande omfördelning av räntebidragen från äldretill nyare hus skulle som syslemel är utformat även leda lill en förmögenhelsomfördelningtill förmån för ägare av äldre fastigheter. Denna effekt motverkas dock i denmån de sistnämnda fastigheterna är belånade och det allmänna räntelägel stiger.Belåningens omfattning i det äldre beståndet varierar emellerfid kraftigtmellan skilda fastigheter och samman- 1980/81:118 45 a. med i vilken utsträckning som nya län har upptagils t. ex. i samband medägarbyten. Frågorna hur utjämningen av kostnaderna mellan hus av olika ålderlämpligen skall ske är myckel invecklad och kräver ytterligareöverväganden. Jag hemställer att regeringen föreslår allgodkänna vad jag har förordat i fråga om extra upptrappningar av de garanteraderäntorna 1982. Prop.1980/81:118 46 Proposifion........................................................ .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... .. 1 1 Inledning..................................................... 3 2 Föredragandens överväganden....................... ... 3 2.1 Samhällsekonomisk och slatsfinansiellbakgrund ...... 3 2.2 Ekonomiskt handlingsprogram ................. 5 2.3 Budgetförstärkande ålgärder................... 13 2.4 Avslutande synpunkter.......................... 16 3 Hemställan.................................................. 17 4 Beslut................................................. ... 17 Bilaga1 verksamhetsområde.. 18 Bilaga2 Budgetdepartemenlets verksamhetsområde. Bilaga 3Jordbruksdepartementels verksamhetsområde 41 Bilaga4 verksamhetsområde..... 42