prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — Många som arbetar inom barnomsorgen har genom erfarenhet tillägnat sig betydandekunskaper inom området. Jag ärinte beredd atl förorda att behörighetskrav fastställs vad gällerutbildningsnivån. Jag ser heller ingen anledning fill farhågor för attkommunerna inte skulle anställa utbildad personal i fillräcklig omfattning. anser jag i likhel med vad som anförts avsocialstyrelsen, kommunförbundel, UHÅ och TCO att en mer enhetlig utbildningför personal inom barnomsorgen bör övervägas. Utbildningen bör bidra till enökad medvetenhet om barnens behov av kontinuerliga kontakter med vuxna.Utbildningen bör enligt min mening i ökad grad sikta till att ge personalenkunskaper om uleverksamhetens betydelse för barnen. Jag vill även betona del angelägna i alt åstadkomma en merspridd ålderssammansättning och en jämnare fördelning mellan män och kvinnorhos den personal som är anställd i daghem och fritidshem. var bland de anställda inombarnomsorgen av förskollärarna, av fritidspedagogerna och 20 %av barnskötarna . Omkring hälften av personalen i resp. yrkesgrupp var under30 år. Dessulom har beräknal att personaltillskottet under åren1977-1980 inneburit en ytterligare ökning av andelen personer i de lägreåldrarna för samtliga nämnda personalkategorier. Prop.1980/81:205 29 Med en höjd medelålder bland dem som arbetar inombarnomsorgen ökar, enligt min mening, sannolikheten för att personer med olikayrkes- och utbildningsbakgrund kommer in i verksamheten. Detta är oftast någotpositivt för såväl barnen som de redan anställda. Jag anser det angelägel atlfå en utveckling i denna riktning. Ambitionenatt höja andelen män inom de olika personalutbildningarna har gettringa resultat. Andelen män i dag- eller fritidshemsverksamheten har höjtsnågot . Vid slutet av uppgick andelen män idaghem fill . I fritidshem var andelen någol högre, . Riksrevisionsverketuttalar i sin rapport om personal och utbildning att den låga andelen män blandpersonalen inom barnomsorgen är ofillfredsslällande och att utvecklingen påkort och lång sikt bör följas av . Verket framhåller attuppmärksamhet bör ägnas åt att även öka andelen män inom barnskötarutbildningen.Frågan ankommer främst på . Jag villerinra om att efter förslag budgetproposition (prop.1979/80:100, bilaga 12) fattat beslut om att den nuvarande positivasärbehandlingen av män bör upphöra redan vid antagningen lill förskollärarutbildningeninför läsåret J980/81. Motivet härför år atl könskvoteringen numera visat sigendast ha en marginell effekt för männens intresse att söka sig tillutbildningen. Jämställdhetskommitténhar till chefen för lagl fram förslag för att ökaandelen män i förskollärar- och frilidspedagogutbildningen. För att få en akfivarerekrytering föreslås bl. a. att informafionsverksamheten i skolorna och SYO-verksamhetenskall intensifieras liksom åtgärder med styrd pryo och prakfik i barnomsorgenför pojkar. Dessa förslag har överlämnats lill UHÅ. Andraförslag från kommittén gäller krav på vidgad arbetslivserfarenhet och vidgatkompetensområde för förskollärare samt gemensam grundutbildning för allalärare. Fritidspedagogutbildningen föreslås bli mer samhälls-orienlerad medmotiveringen att fler män skulle komma att intressera sig för denna utbildning.Dessa förslag kommer senare att tas upp i samband med altlärarutbildningsutredningens förslag behandlas. Vidare föreslås alt arbetsförmedlingarnabör kunna erbjuda betald prövofid för vissa könsbundna yrken. Detta förslag haröverlämnats till . För attmotverka problemet vad gäller åldersfördelningen hos personalen vill jag pekapå att för vissa bristyrken kan arbetsmarknadsutbildning beviljas utan att denenskilde är arbetslös p. g. a. behovet av arbelskrafl inom speciellayrkesområden. har i samråd med berördaarbetsmarknadsparter fastställt inom vilka yrken som bristyrkesutbildning fåranordnas som AMS/SÖ-kurser. Inom vårdområdet anordnas därvid kurser för barnskötaresåväl med som utan prakfisk erfarenhet. Vidare anordnas en verksamhet med beredskapsarbete ikombination med 1980/81:205 30 arbetsmarknadsutbildning (BAMU) sedan hösten 1972.Verksamheten bedrivs av arbetsmarknadsverket i arbelslöshelsbekämpande syfteoch efter bemyndigande av statsmaklerna. Verksamheten avser dels alt bereda möjlighet fillutbildning för redan anställd personal inom primär- och landstingskommunerna,dels att under viss lid ge sysselsältning och arbelslivsorienlering åtarbetslösa ungdomar eller andra på arbetsmarknaden nytilllrädande personer somtemporärt kan ersätta den anställda personal som genomgår kompletterandeyrkesutbildning. B AMU-verksamheten var tidigare begränsad fill kortaperioder vilket förhindrat en mer långsiktig planering av verksamheten. Fr. o. m.hösten 1978 kan verksamheten bedrivas tills vidare. Detta har ökat inlressethos berörda fackliga organisafioner samt hos kommuner och landsting och informationsinsatserhar organiserats för att sprida intresset ytterligare. Enligl min mening har såväl frågan om åldersfördelning somkönsfördelning bland de som är anslällda vid daghem, frifidshem eller ideltidsgrupper stor betydelse för kvaliteten i verksamheten. Barnens kontaktermed vuxna i olika åldrar samt med män och kvinnor ger dem viktiga erfarenheterinför framtiden. Under förskoleåldern grundläggs barnens atfityder till t. ex.äldre människor liksom barnens könsrollsuppfatlning. Det gäller därför attmedvetet arbeta för förändringar inom dessa områden ,såväl på lokal som central nivå. Jag har hår endast angivit ett fåtal exempelpå vad som kan göras. Fortbildning för all personal inom förskolor ochfritidshem började genomföras i samband med förskolereformen . Iregeringens proposition 1976/77:76 om utbildning av förskollärare och frifidspedagogerm.m. fastslogs betydelsen av konfinuerlig fortbildning för all personal inombarnomsorgen. Fortbildningen åvilar kommunerna. Dess former ochomfattning bestäms i samråd mellan kommunerna och de fackliga organisationerna.Socialstyrelsen har ansvaret för planerande och övergripande frågor.Socialstyrelsen har bl. a. till uppgift att i samarbete med och fackorganisationerna framställa studiematerial ochutvärdera verksamhelen. I årels budgetproposifion har i likhel med de tre senasteåren anslagits medel för att ulveckla metoder, innehåll m. m. i fortbUdningsverksamhetensamt för att följa och utvärdera densamma. För /81 har 2 milj.kr. Socialslyrelsen har i sin vägledning för kommunernasbarnomsorgsplanering och 1980-1984 begärt att kommunerna skallredovisa bl. a. omfattningen av den fortbildning som ges personalen. 1980/81:205 31 socialkonsulenternafått i uppdrag av att följa upp fortbildningsinsatserna. Detmaterial som härigenom erhålls ger styrelsen möjlighet atl följa upp ochutvärdera fortbildningsverksamheten. Idepartementspromemorian betonas alt fortbildningen år en viktig förutsättningför arbetet i förskolor och fritidshem. Behovet av samordning med fortbildningför personalgrupper inom angränsande arbetsområden understryks. Socialstyrelsenoch TCO anser att frågor som rör personalens fortbildning borde ha behandlatsutförligare i departementspromemorian. Enligt TCO borde fortbildningenprioriteras och samordnas med utbildningen för personal inom angränsandearbetsområden. Föregen del vill jag framhålla atl fortbildning för personalen inom barnomsorgenår en vikfig förutsättning för att verksamheten skall utvecklas och hållaslevande. Den är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan de personalgruppersom finns inom verksamhelen och de som finns inom angränsande verksamheter, t.ex. socialvården, skolan, barnhälsovården m, m. För dagbarnvårdarna bör fortbildningendessutom syfta till att skapa en brygga mellan verksamheten i hemmet ochkommunens övriga barnomsorgsverksamhet t. ex. den öppna förskolan. Barnensoch personalens deltagande i matlagningsarbetet Efterförslag i propositionen (1978/79:111) om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m. fattade beslut om att livsmedelslagenskulle ändras så att den nu inte omfattar kök i förskola eller fritidshem medhögst 2 avdelningar. Motivet var att måltiderna och aktiviteter förknippade meddem är för de små barnen viktiga händelser som präglar och grundlägger framtidavanor. Barnen har ofta etl naturligt intresse för aktiviteterna runt måltiden.Att planera måltiden, inhandla råvaror, laga mal, duka och diska, är vikligasysslor - en del av vuxenrollen. Därför bör barn ges goda möjligheter atttidigt delta i sådana göromål fillsammans med vuxna. I förskolan ingår delta iden dagliga verksamhelen. Samma synsätt bör gälla för verksamhel i samtligabarnstugor åven i de med fler än två avdelningar. Införandetav arbetslag i förskolorna innebär vidare att personalen deltar i allaförekommande sysslor och således även i köksarbetet. När gränserna mellan olikapersonalkategorier pä detta sätt suddas ut torde formellt all personal i förskolormed mer än två avdelningar omfattas av de bestämmelser i livsmedelslagsfiftningensom gäller för kökspersonal. Detta får bl. a. till konsekvens att årligahälsokontroller måste ske av all personal i arbetslag vid barnstugor. Sammaregler torde i princip gälla för barnen om de skall hjälpa till i det centralaköket. Det skall här poängteras alt livsmedelslagens hälsokonlrollbehov avserhantering av oförpackade livsmedel. Jagär inte beredd att förorda ett längre gående generellt undantag från Prop.1980/81:205 32 Enligl vad jag inhämtat pågårnämligen redan inom livsmedelsverket en översyn av tillämpningen av verketsföreskrifter vad gäller förskolor och fritidshem. hartillsammans med bl. a. påbörjal en översyn av tillämpningen avdessa föreskrifter. Det finns därför inte anledning att nu meddela någotsärskilt uppdrag. Jag förutsätter dock att arbetet sker skyndsamt. I samband med beslut om den fortsattautbyggnaden av barnomsorgen beslutades åven om ett nyllstatsbidragssystem. Statsbidrag utgår fr. o. m. fill driften avförskolor och fritidshem med f. n. per plats i daghemsavdelning somär öppen minst 7 limmar och där barnen vistas mer än . Tillplats i fritidshemsavdelning utgår bidrag med f. n. under förutsätlningatl avdelningen är öppen minst 5 fimmar per dag. I bidragsbeloppen har beaktatsbehovet av extra in.satser för barn med behov av särskilda stödåtgärder. Likasåhar beaktats de kapitaltjänstkostnader som uppstår vid anordnandet av dag- och fritidshemsplaiser. Fullt statsbidrag utgår för plats i daghemsavdelning omminst 2/3 av platserna i avdelningen eller i kommunen som helhet utnyttjas 5limmar eller mer per dag. (Den s. k. För kommunala familjedaghem ulgår statsbidrag avkommunens bruttokostnader för lön, sociala förmåner och omkostnadsersättningtill dagbarnvårdare. Därutöver utgår ett grundbelopp som f. n. utgör 3 250 kr.för barn som vistas minst 7 limmar per dag i familjedaghem saml . förskolbarn och för barn som vistas i familjedaghemmet. Statsbidragssystemet finansieras genom en socialavgiftfrån arbetsgivarna. Socialavgiften är fr. o.m. av detlöneunderlag som gäller för de allmänna socialförsäkringsavgiflerna. Driftbidragen till daghem och fritidshem utgår medförskoll , juli, oktober under bidragsåret saml åretetter. Slullikvid utbetalas i april året efter bidragsårel. Som jag i fidigare avsnitt nämnt beräknas antalet bidragav i förhållande dels fill en ytnorm dels till en s. k. pedagogisknorm. Bidragsbeloppen räknas upp med hånsyn till dengenomsnittliga årliga löneutvecklingen för anslällda i offenflig tjänst. har i sitt delbetänkande III (Ds Kn1978:3) lagt fram förslag om att bidrag i fortsättningen bör utgå som en vissdel av kommunens lönekoslnader. I departementspromemorian diskuleras de svårigheier somkunnat konstateras i nuvarande statsbidragssystem. Härvid konstaterades bl. a.att nuvarande system med samma bidrag för yngre och äldre barn i daghem gör 1980/81:205 33 det förmånligare för kommunerna att i daghem i första handbereda plats för de äldre förskolebarnen. Vidare innebär systemet med halvtbidrag för skolbarn i dag- och fritidshem alt åldersintegrerade grupper idaghem motverkas. Andra svårigheter som redovisats är oklarheter iplatsbegreppet, den s. k. tvåtredjedelsregelns tillämpning, kravet på öppethåUandefider,bidragen lill privat verksamhet m. m. Åven redovisningen av verksamheterna isamband med slatsbidragsansökan har berörts. I departementspromemorian redovisas två alternativaförslag till nytt statsbidragssystem. Det ena förslaget är elt bidragssystemdär statsbidraget skulle utgå per barn i barnomsorgen. Det andra systemet ärett procentuellt bidrag som skulle utgå i förhållande till kommunensbruttokostnader för barnomsorgen. Remissinstanserna har nästan genomgående förordat enövergång till ett procentuellt statsbidragssystem. I årets kompletteringsproposition (1980/81:150)konstateras atl de uppgifter som föreligger rörande barnomsorgsutbyggnadenåren och 1981 tyder på att en viss uppbromsning har skett i förhållandetill angivna planer. Vidare anges att nya platser i barnomsorgen i storutsträckning måste tillskapas genom ett effektivare utnyttjande av redanbefintliga resurser. Möjligheter fill omprioriterings- ochrationaliseringsåtgärder måste således utnyttjas i helt annan utsträckning äntidigare. Det underlättas av ett slopande av den statliga detaljregleringen avbarnomsorgen. De krav som kan ställas på statsbidragets utformning börvara att det år enkelt, överskådligt och lättadministreral. Kommunerna börsjälva, ufifrån vissa grundläggande förhållanden för vilka jag tidigareredogjort, få avgöra i vilka former barnomsorgen skall ordnas. Det antaluppgifter som skall lämnas i anslutning till ansökan om statsbidrag bör minimeras. Vidare bör krävas att kommunernas administrationunderlättas och att den statliga kontrollen och därmed granskningsarbetet påcentral nivå minskas. Statsbidraget bör vidare underlätta tillkomsten av nyaplatser inom barnomsorgen. Jag vill för min del peka på atl nuvarandestatsbidragssystem innehåller moment som är styrande för kommunernasbarnomsorgsutbyggnad. Den nuvarande kopplingen mellan olika normer ochstatsbidragssystemet bidrar inte till den flexibilitet som kommunerna bör ha isin utbyggnad av barnomsorgen, även om statsbidragen har fåtten mera schabloniserad och därigenom mindre detaljstyrande utformning. Jag villförorda att ett nytt statsbidragssystem byggs upp ufifrån principerna attkommunerna skall lämnas så stor frihet som möjligt att utnyttja sina resurser. Jag anser i likhet med flertalet remissinstanser att detstatsbidragssystem som bäst uppfyller de krav som jag tidigare angett är eltprocentuellt bidrag. Med en sådan utformning av statsbidragen uppnås enrättvisare fördelning av statsbidraget mellan barnomsorg för olikaålderskategorier. 3 1980/81. Prop.1980/81:205 34 nernas administration underlättas. Den centralagranskningen av underlaget tUl statsbidragsansökan bör endast skestickprovsvis. På så sått minimeras den centrala administrationen. Fördelarnamed ett procentuellt bidrag är enUgt min mening så stora att ett sådantbidragssystem bör införas fr. o. m. . Vid ett procentuellt bidragssystem föreligger behov av enprecisering av vilka kostnader som bör vara bidragsgrundande. Det närmareberäkningssättet anser jag bör utformas av . Jag vill dock härnågot beröra bidragsunderlaget. Budget- och redovisningssystemet är olikauppbyggt i kommunerna. Kostnaderna för barnomsorgen torde dock vara åtkomligautan alltför stora svårigheter. Följande kostnader bör enligl min mening varabidragsgrundande: Personal inkl. vikarier, fortbildningskostnader samt vissaschablonmässigt beräknade kostnader för den pedagogiska ledningen avbarnomsorgen. Vidare bör kostnaden för lokaler, inventarier, kost, lekmaterial,medel för utflykter och liknande vid daghem, fritidshem, kommunalafamiljedaghem, deltidsförskolor och öppna förskolor inräknas ibidragsunderlaget. I samhäUets barnomsorg ingår, som jag fidigare nämnt även delfidsför-skolan.F. n. utgår inget statsbidrag till delfidsförskolan samfidigt som verksamheteni många fall kan vara svår att skilja ut från den statsbidragsberättigadeverksamheten. Det förekommer t. ex. alt personal från daghem tjänstgör viss tidi deltidsförskolan, att lokaler i daghem eller fritidshem utnyttjas fördeltidsförskolan samt att barn från deltidsförskolan ingår i daghemsgrupper. I landet pågår en utbyggnad av den s. k. öppna förskolan.Denna verksamhet är ofta förlagd till en mindre lokal i ett bostadsområde. Enförskollärare eller barnskötare arbetar där och föräldrar/dagbarnvärdare ärvälkomna att besöka lokalen tillsammans med sina barn. Ett stort intresse finnsför de möjUgheter till kontakt mellan barn och vuxna, som den öppna förskolanger. Jag vill föreslå att även kommunernas kostnader för såväl delfidsförskolansom den öppna förskolan - dvs. för personal, lokaler och utrustning - räknas ini det statsbidragsgrundande underlaget för kommunernas barnomsorg. Jag har beräknat bruttokostnaderna för delfidsförskolan fillca och för den öppna förskolan fill ca 55 milj. kr. I departementspromemorian har föreslagits att även vissaadministrativa kostnader bör vara bidragsgrundande. Jag anser det vara viktigtatt de administrativa funktionerna som t. ex. barnomsorgsassistenternas,pedagogkonsulenternas och barnomsorgspsykologernas arbetsuppgifter utvecklasoch byggs ut i takt med barnomsorgsutbyggnaden. föreligger storasvårigheter att skilja ut dessa funktioner eftersom samutnyttjande med andrakommunala verksamheter ofta förekommer. Jag är därför inte beredd att föreslåatt dessa kostnader generellt blir bidragsgrundande. Denna personal svarar emellertidför en viktig funktion när det gäller samordning och ledning 1980/81:205 35 av det pedagogiska arbetet inom barnomsorgen. Med hänsyn härfillbör ett belopp som molsvarar den direkla lönekostnaden för en barnomsorgsassistentper 500 barn inom barnomsorgen i kommunen kunna ingå i bidragsunderlaget. Jag har beräknat alt brullokostnaden för denna verksamhet- i den omfattning jag angivit - uppgår lill ca 67 milj. kr. Som jag tidigare anfört bör kommunernas planering ochutformning av barnomsorgen inte redovisas fill som underlag förutbetalningen av statsbidrag. I ansökan om statsbidrag bör således kommunernaendast ange de koslnader som föreligger i kommunen som helhet. För atl en viss kontroll skall kunna ske av statenskostnader bör enligt min mening en regel införas som innebär alt statsbidragetför befintlig barnom-sorgsverksamhel i daghem och frifidshem i viss kommun fåröka i förhållande fill föregående år högst motsvarande den genomsnittligaårliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Kostnaderna förunder bidragsåret nedlagd verksamhet får dras ifrån bidragsunderlaget föreuppräkning. Under bidragsåret fillkommande verksamhet redovisas särskilt ochstatsbidrag ulgår med viss andel av kostnaden för denna. Före beräkning avmöjlig ökning får helårseffekten beräknas och ingå i underlaget. Utbetalningenav statsbidragen bör även fortsättningsvis åvila . Genomjämförelser med stafistiska underlag i barnomsorgsplanerna ochkostnadsredovisningen i statsbidragsansökan bör översiktligtkunna få en bild av kostnadsutvecklingen. bör härigenom ocksåkunna ta upp diskussioner med enskilda kommuner om kostnaderna förnytillkommande verksamhet där dessa väsentUgt överskrider kommunens kostnaderför barnomsorgen i övrigt per enhet (barn, avdelning, barnstuga e. Omskillnaden inte beror på särskilda omständigheter bör kunnafrångå kommunens redovisning. Motsvarande gäller om kommunen av liknande skälredovisat för låg kostnad för nedlagd verksamhet. För familjedaghem utgår statsbidrag enligt huvudregeln irelation till de reella kostnaderna för verksamheten. Jag ser det som angeläget att kommunernas arbete när detgäller statistikredovisning förenklas så mycket som möjligt. Jag vill i detta sammanhang nämna atl ochstatistiska centralbyrån aUtmer samordnat insamlingen av statistikuppgifterfrån kommunerna om barnomsorgsverksamheten. lämnades uppgifter tillbåda dessa myndigheter vid flera olika tillfällen . Vidare avsåg de s.k. årsberättelserna en redovisning av uppgifter för varje institution inomresp. Omläggningen innebär att uppgiftslämnandet samordnas till ettenda tillfälle och att kommunen utgör den lägsta redovisningsnivån. Informationsinsamlingen kan för delfortsättningsvis begränsas till att kommunerna insänder sin barnomsorgsplan.De 1980/81:205 36 uppgifter som insamlas till SCB börfortsättningsvis kunna inhämtas genom särskilda mindre frekventaundersökningar. Den barnomsorgsundersökning, som utfördes av SCB ,är som jag tidigare nämnt ett viktigt tillskott till beslutsunderlaget förstaten och kommunerna. En undersökning av den här arten förlorar naturligtvisaktualitet. Det finns enligt min mening inte nu skäl att beslula om en nyundersökning. Behovet av en ny barnomsorgsundersökning på riksnivå bör senaretas upp till förnyad bedömning. Nuvarande bidrag till familjedaghemsverksamheten äruppdelad på dels ett procentuellt bidrag (av brultokostnaderna) dels eltgrundbidrag som utgår per plals i familjedaghem. Avsikten har varil attkommunernas kostnader för en familjedaghemsplats skall vara likställd medkostnaderna för en daghemsplats. Nuvarande bidragssystem är emellertidsvåröverskådligt genom uppdelningen på olika bidragstyper. Jag ser belydandefördelar i ett bidragssystem som är likadant uppbyggt och med samma procentsatsför de olika barnomsorgsformerna. Statsbidragets nivå bör vidare bestämmasutifrån den kostnadsfördelning som föreligger mellan stat och kommun. Jag föreslår sålunda att ett nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen införs fr. o. m. enligt de principer jag fidigareredogjort för. Bidraget bör ulgå av kommunernas bruttokostnader förbarnomsorgen exkl. administrativa kostnader. I bidragsunderlaget bör enligt vad jag lidigare nämntinräknas kommunernas bruttokostnader (exkl. administrationskostnader) fördaghem, frilids-hem, familjedaghem, deltidsförskola, öppen förskola samt enschablonmässigt beräknad kostnad för pedagogisk ledning. Det statsbidrag som utgår till barnomsorgen motsvarar enligt min beräkning av dettautvidgade bidragsunderlag. En förutsättning för erhållande av statsbidrag skall som f.n. vara att verksamheten finns angiven i kommunens barnomsorgsplan. Sedan effekterna och erfarenheterna av det nyabidragssystemet kan överblickas kan bidragsnivån behöva omprövas med hänsyntill såväl utvecklingen av kostnaderna för verksamheten som denstatsfinansiella situationen samt allmänna kommunalekonomiska överväganden. Statsbidrag fill daghem och frifidshem utbetals delsi fyra förskottsbetalningar dels med en slutbetalning. Detta system bör lills vidare fillämpas åven för det avmig föreslagna nya statsbidragssystemet. Mot bakgrund av att nuvarande slalsbidragfill familjedaghemsverksamheten utgår kalenderårsvis i efterskott bör detsammanlagda förskottsbeloppet till viss kommun uppgå till av det totalastatsbidraget till barnomsorg i kommunen under föregående år. 1980/81:205 37 Stafiigt bostadslån kan medges för ny- och ombyggnad avbostäder och lokaler för boendeservice, dvs. a. för daghem,deltidsförskolor och fritidshem. Bostadslånels storlek bestäms vid nybyggnad pågrundval av ell låneunderlag som molsvarar beräknade mark- och byggnadskoslnader.I varje låneärende fastställs, förutom etl låneunderlag också etl panlvärde förfasfigheten eller huset. I flertalet ärenden överensstämmer låneunderlag ochpantvärde. Som villkor för bostadslån gäller alt den beräknade kostnaden förbyggnadsföretaget inte väsenlligl får överstiga panlvärdel. Vid beräkning av låneunderlag för nybyggnad av barnstugafår hänsyn inte tas till sådan yta som överstiger 20 m- per plats. Förtillbyggnad gäller att i låneunderlaget inte får inräknas belopp för slörre ylaän vad som kan filiföras anläggningen som helhet utan alt ovan angivetgränsvärde överskrids. Efter förslag budgetproposition (prop.1979/80:100 bil. 16 s. 53-56) har införts en produkfionskostnadsanpassadbelåning för vissa bostadsprojekt som upphandlas i konkurrens. De nya reglernaomfattar även barnstugor.