prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Bestämmelsen i 31§ första slyckel rennäringslagen altsameby eller medlem i sameby ej får - utom i fall som avses i andra stycket -upplåta rättighet som ingår i renskölselrälten bör förbli oförändrad. Deprinciper för förvaltning av renskötselmarker och renskötselrätler som stadgatseller förutsatts i rennäringslagen bör även förbli oförändrade. Prop.1980/81:153 151 Förfarandet.I situation som avses i 11 § lagförslaget bör fiskerältsägare ges sammaställning som fiskenämnd och kommun. Vad angår frågan om i planbestämmelser intagna uppgifter omsättet för fiskets nyttjande skall vara tvingande för tillståndet att bildafiskevårdsomräde synes uppgifterna i betänkandel vara osäkra. Vad som anförts påsid 168 n, 169 m och 170 m i anslutning lill 10 och 12 §§ synes tyda på attsådana planbestämmelser avsetts att vara tvingande. Vad som anförts pä sid 155m och 189 n i anslutning lill 1 § kan lyda på motsatsen. Ibetänkandet saknas klarläggande uppgifter om sättet för utförande avplanläggning pä fiskets område och om planbestämmelser. För planbestämmelsersom avsetts att vara tvingande borde finnas regler bl. a. för utförande, samrådmed fiskerättsägare, utställande och anlagande samt sättet för talan motantagen plan. Dethuvudsakliga syftet med bildande av fiskevårdsomräde bör vara atl åstadkomma ensamverkan mellan fiskerältsägare för god fiskevård, rationellt utnyttjande avfisket och därmed en högre avkastning. Avkastningen av fisket såsom nyttofiskebör tillräckligt beaktas. Att genom myndighetsbeslut (planvillkor) skulledirigeras sättet för nyttjandet av fisket inom fiskevårdsomräde - exempelvisupplåtelse lill allmänheten av handredskapsfiske, upplåtelse till yrkesfiskareeller uteslutande nyttjande av delägarna själva bör vara främmande för enlagstiftning av nu ifrågavarande slag. Genom planläggning bör fiskerätlsägarnasmöjligheler atl själva nyttja sitt fiske inte kunna inskränkas. Idetta sammanhang anföres även all betydelsen av överensslämmelse med upprättadeeller avsedda planer ej bör överdrivas. Skäl i och för sig bör inte ansesföreligga mot bildande av fiskevårdsomräden med ur fiskevårdssynpunkt lämpligomfattning som medför en bättre fiskevård och ett bättre utnyttjande av fisket.Ett fiskevårdsområde kan senare läll utökas eller pä annat sätl undergåförändring. Det sagda kan gälla bl. a. för mänga nu verksammafiskevårdsföreningar. 4.2.35Länsstyrelsen i : Fiskevårdsområde och samernas fiskerätt.Utredningen föreslår all även vatten ovan odlingsgränsen skall kunna ingå ifiskevårdsomräden. finner delta väl motiverat. Länsslyrelsen villdock bestämt avstyrka den av utredningen föreslagna konstmktionen för attsamordna rennärings- och fiskeinlressena. Som ovan framgått anser länsslyrelsenatt del allmänna behöver ökade styrmedel för att medverka till elt rationelltulnyltjande av fiskresurserna. Med den utgångspunkten framslår det som direklolämpligt atl slaten avslår en betydande del av sina befogenheter i avseende påfisket till vissa sektors-intressen, speciellt som det ovan odlingsgränsen ärfråga om mycket attrakfiva fiskevatten inom etl område där många inlressenkonkurrerar. delar den av länets fiskenämnd framfördauppfattningen alt ulredningens förslag kan leda lill atl ur fiskels synpunklirrationella faktorer ges för stort utrymme när dél gäller att få lill ståndoch förvalla fiskevårdsomräden. Denavvägning som bör göras mellan fiskeinlressel och rennäringsinlres-set bör när detgäller vatten inom renskötselområdel i sin helhel handhas av lantbmksnämndendvs. det organ som har alt bevaka rennäringsintresset och ombesörjafiskeförvaltningen ovanför odlingsgränsen. anser därför attlantbmksnämnden skall företräda slaten dä det gäller fiskevårdsområden ovanodlingsgränsen både när del gäller bildandel och 1980/81:153 152 förvaltningen.Länsslyrelsen anser vidare alt fiskevårdsområden bör kunna inrättas i samtligaenskilda vatten inom renskötselområdel utan all särskilda avtal behöver träffasmed samebyarna. För atl skydda rennäringens intresse bör samebymedlem dockinte bli bunden av fiskevårdsomrädes bestämmelser med mindre än dessa godkäntsav lantbruksnämndens rennäringsdelegation. som förutsattessamråda med respektive sameby bör kunna på ett enhetligt sätt bevakarennäringsintresset inom hela renskötselområdet. Rennäringsdelegationensgodkännande bör innebära en prövning av att bestämmelserna icke är lillavsevärd olägenhet för renskötseln, jämför 30 § rennäringslagen. Har lantbmksnämndengodkänt bestämmelserna skall dessa vara bindande för allt fiske som utövas medstöd av rennäringslagen dvs. även för det fiske som upplåtits av sameby jämlikt31 § rennäringslagen. Länsslyrelsen delar uppfattningen atl fiskevårdsomrädena bör gesen omfattning som ansluter till ett planmässigt utnyttjande av resursernavilket torde förutsätta stora områden ofta hela kommuner. För att få tillstånd fiskevårdsområden av denna omfattning lorde dock liksom krävasen relativt bred uppslutning från fiskerätlsägarnas sida. Visserligen finns ilagtexten bestämmelser om all fiskevårdsomräden under vissa fömtsättningar kangenomföras även mot en negativ opinion frän fiskerättsägarnas sida menlänsstyrelsen vill mot bakgrund av erfarenheter frän annan liknandelagstiftning, bland annat fastighetsbildningslagen, uttala tveksamhet för omdel i praktiken kommer att bli möjligt att skapa sådana fiskevårdsområden. 4.2.36Hushållningssällskapens förbund och fiskevattenägareförbund:Fiskerättsförteckning. För atl förenkla förfarandet och hålla nere kostnadernavid områdesbildning accepterar förbunden den förenklade äganderättsutredningen.För att fiskevårdsområdel skall kunna fungera är det emellertid nödvändigt attäven andelstalen räknas fram så att dessa kan tjäna till ledning vid röstning,utdelning, utdebitering m.fl. åtgärder. Det bör alltså åvila förrältningsmannenalt ta fram andelstalen i samband med utredningen rörande äganderätten. Enförutsättning är vidare atl förtällningsmannen beslutar omdelaklighelsförhållandena mellan i omrädel ingående skifteslag och enskildavallen för det fall området omfallar mer än ett skifteslag. Ulredningen föreslår i 8§ som en nyhet planvill kor för bildandet av fiskevårdsområde. Förslagel medför inskränk ningar i fiskevaltenägarnas nuvarande rältigheter. Sälunda torde fiskeval tenägarnas möjligheter alt påverka ett fiskevårdsomrädes omfattning kom ma att starkt begränsas som inskränkningar i nyttjandet kan komma all föreskrivas. finns med något enstaka undanlag inte nägon och regional planläggning på fiskets område. Ulred ningen redovisar inte på vilket sätt och i vilken form den tilltänkta plane ringen skall utföras. För förslagels genomförande krävs bestämmelser, som anger pä vilket sätt och i vilken ordning planläggningen skall ske. Inte minst krävs regler för hur ägarna till den resurs, vars disposition skall planläggas skall ges deltagande och inflytande i planläggningsprocessen. Sä länge della ej har angivits kan en planläggning ej påbörjas och än mindre ulgöra grund för ett planvillkor. Föralt råda bot mol detla och minska den belydande risken för ett kränkande av denenskilda rätlen får förbundel föreslå atl 8 §, som reglerar villkoren förbildandet av fiskevårdsområde i överensstämmelse med för- 1980/81:153 153 slagetlill lag om jaktvårdsområden (SOU 1979; 19) får följande utformning:"Fiskevårdsområde får bildas endast om området med hänsyn lill storlek,läge och övriga fömtsättningar är varaktigt lämpat för sill ändamål, enskildrätt inle kränks samt framlida områdesbildningar inle kan antas bli försvårade.Bildande av fiskevårdsområde skall därjämle lillgodose ändamål som anges i 1§." Fiskevårdsomrädeskall enligt 9§ bildas om angivna villkor är uppfyllda och ägarna lill berörtfiske ej mera allmänt motsätter sig områdesbildningen och har beaktansvärdaskäl för del. Fiskerätlsägarnas inflytande på bildandet av fiskevårdsområdegäller dock ej om det från allmän synpunkt är synnerligen angelägel aUfiskevårdsområde bildas. Härslälls opinionsvillkoret mot allmänna intressen. I en sådan situation bör detkrävas att del allmänna, som uppenbarligen måsle anses ha bevisskyldighetenför påståendet alt åigärden är synnerligen angelägen, verkligen dokumenterarbehovel. Vidsådant tvångsbildande som här avses bör enligl förbundets ovan under allmännasynpunkter relaterade uppfattning i området endasi ingå fisket med handredskap. Enligl förslagel (sid. 321) bör slatsbidrag för täckande avförrätlningskoslnader kunna utgå med som högsl dock endasilill områden som förbinder sig att sälja fiskekort till allmänheten i störreomfallning. Högsta bidrag bör enligl utredningen utgå till sädana områden somär av störst belydelse för fritidsfisket. Dettaär enligt förbundens uppfattning en mycket olycklig inskränkning i gällandebestämmelser för slalsbidrag. Förbunden anser, atl som huvudregel nu gällandebestämmelser om statsbidrag bör kvarstå. Emellertid bör högsta procentsats,säledes , kunna utgå även i andra fall än när upplåtelse förutsätts ske iobegränsad omfattning. Det kan vara minst lika angeläget och av minst lika storbetydelse för fritidsfisket all fiskevårdsområden bildas även i andra fall.Etl exempel härpå är alt ell fiskevårdsområde bildas inom vatten som utgörreproduktionsområden för exempelvis laxartad fisk. Bäsla förulsältningarna föreffektiv fiskevård och effektivt skydd för sädana fiskevatten är tillskapandetav etl fiskevårdsomräde inom vars ram dessa frågor enklast regleras ochövervakas. I här relaterade fall bör enligt förbundens uppfattning högstaslalsbidrag ulgå. Förbundenanser vidare alt när tvångsbildande kommer till sländ -säledes när etlfiskevårdsomräde bildas i strid med delägarnas önskan -kostnaderna för en sådanförrättning hell bör bekostas av del allmänna. 4.2.37Lantbrukarnas riksförbund: Villkoren för bildande. Efler förebild frän bl. a.faslighetsbildningslagen föresläs i 9 § alt fiskevårdsomräde ej fär bildas omägare fiske inom området mera allmänl motsätter sig bildandet(opinionsvillkor). Är det ur allmän synpunkt synnerligen angeläget attfiskevårdsområde bildas får delta ske ulan hänsyn lill opinionen. Det är idetla sammanhang nödvändigl all i det fortsalla lagstiftningsarbetet klarläggandeuttalanden görs om vad som avses med "frän allmän synpunkt synnerligenangeläget". Bildandeav fiskevårdsområde mol en sådan opinion bland fiskevallenägarna som omnämnesi 9 § I st är en tvångsåtgärd som inle utan vidare kan accepteras. I sådanttvångsmässigl bildat fiskevårdsområde bör enligt LRFs uppfaUning endasi ingåfiske med handredskap. Planvillkoreti §8 förslag till lag om FVO är ej ändamålsenligt och avvisas. Prop.1980/81:153 154 Huvudmålsättningenvid bildade av FVO måsle i stället vara lämpligheten ur fiskesynpunkt,möjlighelerna alt bedriva ell ändamålsenligt fiske och förutsättningarna förbedrivande av god fiskevård. (Jämför bestämmelserna kring jaktvårdsområde.) 4.2.38Svenska samernas riksförbund: Fiskevårdsområde och samernas fiskerätt. ovan angivna remissyttrande över belänkandel (Ds Jo 1976:6) ang.fiskevårdsområden avgivet av fiskevallensul-redning framhållerriksförbundet bl. a. följande: "Iområdet mellan odlingsgränsen och lappmarksgränsen i Norrbollens ochVästerbottens län har samerna en vidsträckt fiskerätt inom egen sameby. Dennafiskerätt gäller för skogssamernas del . Med anledning härav synessamerna böra anses som delägare i fisket i vattendrag och sjöar mellanodlingsgränsen och lappmarksgränsen. Med anledning härav föreslås nu avriksförbundet all samerna skall anses ha fiskerätt i nämnda vattendrag ochsjöar med hela fiskerätten "ä kronans mark" och i övrigt med entredjedel (1/3) av fiskerätten. (Jfr rennäringssakkunnigas betänkandeSOU 1968; 16 sid 195 och 29) På skatlefjäll (1841 ärs avvill-ringsbrev medsärskild punkl om fisket) och ovan odlingsgränsen utanför enskild mark ägersamerna fisket. Se de av jur doktor författade kap I-V i Cramér- : Studier i renbeteslagsliflning (1970) i förordet till nämndaulredningar, särskilt om odlingsgränsens begränsade rättsverkan." Deltaär samernas ståndpunkt och utgångsläge vad beträffar samernas rätt till fiske varpå del följande bygger. framhålla atl föreliggande förslag angåendefiskevårdsomräden i många avseenden är bristfälligt, eftersom man bl. a. integjort nägon mer inträngande analys av samernas fiskerätt kontra förslaget omfiskevårdsomräden. Vad gäller områden mellan odlingsgränsen ochlappmarksgränsen har de sakkunniga inte alls berört den samiska fiskerätten. finns 9 samebyar som bedriver renskötsel och därmedsammanhängande näringar inom områdena mellan odlingsgränsen ochlappmarksgränsen och vars gränser är bestämda. Huvudparten av dessasamer/samebyar har inom dessa områden rätl lill fiske hela årel. harUdigare hävdat att samerna/samebyarna äger hela fiskerätten "åkronans" och i övrigt en tredjedel (1/3) av fiskerätten. Konsekvensenhärav blir att samerna/samebyarna skall vara delägare i fisket i vattendrag ochsjöar mellan odlingsgränsen och lappmarksgränsen. För samiskt vidkommande ärdet ett oavvisligt krav att samemas fiskerätt och därmed sammanhängandenäringsgrenar blir beaktade vid bildandet av fiskevårdsomräden. Ett likaledesoavvisligt krav frän samisk sida är all dessa samernas fiskevatten inte skallkunna ingå i fiskevårdsomräde utan medgivande frän respektive sameby och efterhörande av lantbruksnämnden och rennäringsdelegationen. Enligt RL är inlerenskötsel och rennäringsintressena skyldiga att tåla ingrepp och dylikt sommedför olägenheler för de samiska näringarna. Vid förrättning angåendebildandet av fiskevårdsområden inom nämnda områden skall samernas (kronans)fiskerätt företrädas av respektive sameby. Sedan fiskevårdsområde bildats skallgivetvis sameby förvalta samernas (kronans) fiske. Vadbeträffar vattendragen och sjöarna ovan odlingsgränsen där fisket ägs avsamerna/samebyarna berörs ej dessa av förslagel. Däremol föreslår utredningenatt fiskevårdsomräden skall kunna bildas i områden som anvi- Prop.1980/81:153 155 salstill samernas uteslutande begagnande om ägarstrukturen är blandad. Enliglrennäringslagen är del lantbruksnämndernas rennäringsdelegalioner som ärförvaltare av vatten ovan odlingsgränsen. Dessa har vid upplåtelse skyldighetatl ta hänsyn lill fiskevårdsaspekler och i ännu högre grad tillrenskötselintressena. Etloavvisligt krav från samisk sida är att samernas fiske icke skall kunnasingå i fiskevårdsområden ulan medgivande av respektive sameby och efler hörandeav lantbmksnämnden och rennäringsdelegationen. Devattendrag och sjöar som kan bli akluella för bildande av fiskevårdsområdenligger i huvudsak i skogsområdena, vid och i närheten av odlingsgränsen.Förslagels konsejcvenser blir här alt samerna företräder/förvaltar sinfiskerätt i dessa områden i i huvudsak i enlighet med RL:sstadganden. Förvaltningen av fiskevatlnen ovan odlingsgränsen skulle härylterligare kompliceras genom alt bäde sameby och lantbruksnämnden skulleförvalta olika vatten inom en och samma sameby. Delta är en icke önskvärdutveckling. 4.2.39Vattenregleringsföretagens samarbetsorgan: VUlkoren för bUdande. Förslaget tillny lag för fiskevårdsomräden innebär att formerna för bildande avfiskevårdsomräden förenklas. Reformerna, som i och för sig synes välmotiverade,ger dock för vattenkraftens del anledning lill viss erinran. Det kan ickeuteslutas att förslaget, om det antages i oförändral skick, innebär risk förkonflikt mellan, å ena sidan, inlresse som beaktats genom lagakraftvunnen dom ivaltenmål, och, å andra sidan, gmndregler eller stadgar för fiskevårdsomräde.Sådan risk torde kunna förebyggas om ägare av kraftverk, som utnyttjarvattenområde aktuellt för föreslaget fiskevårdsområde, ges tillfälle atl yttrasig vid den prövning enligl förslaget har att göra om del ansöktafiskevårdsområdels överensstämmelse med regional och planläggning.Del är nödvändigl atl lagregeln om fiskevårdsområdes planöverensslämmelsekompletteras på sädant sätt att domar i valtenmål icke äventyras genom attkraftverksägare förlorar rådigheten över fiske som är nödvändigl förverkställigheten. Vidarebör möjlighet föreligga för kraflverksägare all undantaga fiskevatten medensamrätt vid bildandel av fiskevårdsområde. I §41 bör därför ordet"försörjning" utbytas mot "verksamhel". 4.3.1Hovrätten för nedre : Allmänt. Kvaliteten på fiskeräitsför-teckningarnakommer sannolikl att medföra all prövning av nytillkommande delägares rättblir betydligt vanligare förekommande än . Inom större fiskevårdsomrädenkommer det förmodligen att bli alltför betungande att låta prövningen skötasav fiskestämman. Delegation lill slyrelsen fär fömtsättas bli den normalaordningen. Med hänsyn härtill anser hovrätten att rättssäkerheten skulle kunnaökas, om i vart fall den som gör anspråk pä delaktighet i området tillätsbesvära sig över styrelsens beslut i delta avseende. Om sådan särregleringskulle anses mindre lämplig, bör frägan uppmärksammas vid utarbetandet avstadgarna. I dessa kan föreskrivas att underställning hos fiskestämman skallske av varje styrelsens beslul om fiskerättsprövning. Därigenom skulle öppnasmöjlighet till överprövning av . Bestämmelsen avser atlreglera förhällandet mellan området och en 1980/81:153 156 förmentdelägare efter bildandet. Dess placering mitt bland förvaltningsbestämmelsernaförefaller dock vara mindre väl vald. 39§.Ordet "medlem" är en kvarieva års förslag och kan saklöslutgå. Röstetal.Nu föreliggande förslag innebär en åtstramning av möjligheten att få till stånddelaklighetsomröslning genom kravet atl sådan omröstning skall ske endast om enfjärdedel av de röstande begär del. Åtstramningen kan vara till betydandenackdel för större fiskerättsägare. Just denna kategori bör ha det siörstaintresset av den ekonomiska sidan av fiskevårds- och upplålelsefrägor.Utredningen har inle anförl någol skäl för den minskade möjligheten attframtvinga delaktighelsröstning som förslagel innebär men däremot förklarat atlregeln förhindrar all samma anlal delägare som genomdriverdelakfighetsröstning skall kunna bli överröstade vid bestämmandel avdelaktighetslal. För alt tillgodose såväl sistnämnda krav som kravet pä enkvalificerad majoritet för bestämmande av delaktighetstal behöver emellertidinte möjlighelerna all få lill stånd delaktighelsröstning minskas.Röstningsregeln kunde förslagsvis ange atl en femtedel av de röstande kanframtvinga delaktighelsröstning. Kan delägarna därefter inte enas omdelaktighetslalen, skall härvidlag gälla vad som beslutas av en majoritet somöverstiger fyra femtedelar av de röstande. Hovrättenvill även peka pä de risker för handlingsförlamning som avsaknaden avdelaktighetsulredning kan föra med sig. Svårigheten atl uppnä fyra femtedelsmajoritet för viss utformning av delaktighetslalen är uppenbar, om än engradskillnad föreligger i förhällande lill det förta förslaget som föreskrevenighet i detla avseende. Ifråga om kretsen av fullmaklsgivare finner hovrätten ej anledning alt ändra påsin tidigare intagna ståndpunkt, dvs. atl antalet fullmaktgivare kan fä uppgåtill fem. Paragrafens andra stycke bör erhålla en lydelse, som tydligareän som föreslagits anger dess avsedda innehåll. Allernativl kan rubrikenändras till "Upplåtelse och fördelning av fiske". 4.3.2 Överbefälhavaren:Upplåtelse av fiske. Del är angelägel alt under stryka viklen av alt förrättningsmannen vid prövning av sådan ansökan då försvarets vatten med tillhörande fiske berörs ger försvaret möjlighet alt påverka beslutel. En viss särbehandling av försvarels vatten är motiverad med hänsyn till sekreless, allmän personsäkerhet eller annan omständighet av belydelse för försvaret. Av dessa skäl bör en särskild bestämmelse som möjliggör undantag i vissa fall av försvarels antas i förslaget till lag om fiskvårdsområden. Detla skulle också tydligare markera utredningens ställningstaganden att undantag mäste kunna göras beträffande upplåtelse av fiske för allmänheten i försvarets . Upplåtelsetill försvarels personal av fiske i personalvårdande syfte bör ävenfortsättningsvis kunna behållas jämsides med upplåtelser till civilaorganisationer i vatten där detta anses lämpligt. Inom vissa områden kan medhänsyn lill sekretess, allmän personsäkerhet eller annan särskild omständighetav betydelse för försvaret medföra hinder mot upplåtelse av fiske till civilaorganisationer eller enskilda. Regeln i 34 § lagförslaget om bestäm mande vid omröstning på fiskestämma kan - säsom även sägs i betänkan det (s 186) - missgynna större delaktighelsägare, särskilt i områden vari s. k. procentsavstyckningar i betydande utsträckning finns representerade. 1980/81:153 157 Förslagel innebär i detla avseende i viss mån en skärpningi förhällande lill vad som föreslogs är 1976. Såsom jämförelse må nämnas allenligl 12 och 49 §§ lagen 1973; 1150 om förvallning av samhälligheler röstetalefter del-ägarfastigheternas andelstal alllid skall beräknas vid fråga avekonomisk betydelse, om medlem begär det. Majoritetskraven för beslul om delaktighelsröstning ochbeslämmande av delaktighetstal enligt lagförslagets 34 § gmndas framför allt påalt särskild delaktighetsulredning med därav föranledda kostnader inte skallbehöva framtvingas i onödan. Kraven slår knappasi i samklang med molsvarandebestämmelser i lagen om förvaltning av samfälligheter. De delägare som begärsådana röstningar har som regel jämförelsevis höga andelslal. 1 de allra flestafall är de säkerligen angelägna om alt inte åsamka omrädel onödiga kostnader.Även om det kan finnas goda skäl för krav på kvalificerade majoriteter i dessafall, blir det likvisst alltid svårt att finna en majoritetsregel, som inleibland kan leda till klart otillfredsställande resultat. Det skäligaste vorealt endasi föreskriva atl röstning vid beslul angående upplåtelse, avgifterför upplåtelse och ersättning till delägarna skall ske efter delaktighetslal,om delägare begär del, och att särskild delaktighetsulredning skallverkställas, om inle delägarna enas om delaktighetstalel. 4.3.4 : har vid remissbe handlingen av det tidigare ändringsförslaget påpekat viklen av all reglerna för bildandel av fiskevårdsomräde är sädana all verket även i fortsättning en i vissa speciella fall (t. ex. för avelsfiske och i samband med tappnings bestämmelser) kan behålla sin rätl all ensamt förfoga över fiskevattnel. I betänkandet på s. 157 har verkets synpunkter behandlats. Utredningen anser det tillfyllest atl förrältningsmannen i grundreglerna beaktar verkets inlressen. Dessa gmndregler kan emellertid enl. §43 i lagförslaget ändras genom beslul varpå lill följd av röstning efler huvudlal inte kan inverka. Beträffande del föreslagna förfarandet vidomröstning som normall förutsattes ske efter huvudlal såväl i fråga omupplåtelse som i ekonomiska frågor anser verkel alt nu gällande regler skallbibehållas då dessa bällre möjliggör alt varje delägare kan påverka besluten irelation till den salsning han gör i form av tillskjulen fiskevaltenandel,ätgärder för fiskevård, markupplåtelse etc. Upplåtelse av fiske. Vidare bör möjlighel föreligga förverkel att undantaga fiskevatten med ensamrätt vid bildandel avfiskevårdsomräde. 1 §41 bör därför ordet "försörjning" utbytas mol"verksamhel". 4.3.5 : Röstetal. Enligt ulredningensförslag skall omröstning normalt ske efter huvudlal såväl i fråga om upplåtelse som i ekonomiska frågor (34§). Domänverkel anser atl reglerna för omröstning i gällande lag om fiskevårdsomräden skall bibehållas, då dessa ger delägarna bättre möjligheter att kunna påverka besluten i relation till de satsningar de gör i form av tillskjutna fiskevaltenandelar, ålgärder för fiskevård, markupplå telser elc. Av utredningen föreslaget förfarande kan minska vallenägares motivation att ingå i fiskevårdsomräde. Med hänvisning lill synpunkterna på innehållet i 34 §anser domänverket alt följande tillägg skall göras i andra stycket 42§:"Grundreglerna skall innehålla uppgift om vilka delaktighetslal som skallgälla vid omröstning i ekonomiska frägor". 1980/81:153 158 4.3.6 i län:Allmänt.