prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Slalens uppgift är att bl.a. via energiforskningsprogrammetsäkerställa att omställningen sker med tillräckligt snabb reduktion avoljeberoendet, att förnybara energikällor prioriteras och att skadligamiljöverkningar förebyggs. Målet är att göra ny teknik med från samhälletssynpunkl önskvärda egenskaper lill attraktiva alternativ. De tidigare delprogrammen förallmänna studier och samhällets varuflöden har sammanslagits tilldelprogrammet Samhällets varuflöden m.m. Inom detta föreslås att den tidigareverksamheten på återvinning och energibesparing i samhällets varuflödenfullföljs. Till delprogrammet hör också vissa allmänna studier och delar av detinternationella samarbetet inom lEA. Delprogrammet Trä, massa och papperföreslås fä ökad omfattning. En dominerande del av verksamheten faller inomcellulosaindustrin. Inom denna bransch finns en mycket stor besparingspotentialoch möjligheter atl ersätta olja med inhemska bränslen. Utvecklingen av nyaenergieffekiiva processer inriktas mol större nyinvesteringar inom branschenunder 1980-och 1990-talen. Delprogrammet Järn och stål ni. m.föreslås få en kraftig ökning. DFE:s programförslag är främst inriktat påinsatser som på kort sikl kan ge resultat i form av energisparande ochdärigenom förbättra lönsamheten inom branschen. Belräffande nyasmältreduktionsmetoder föreslås inom programmet enbart en bevakning avenergiekonomiska frågor. Till delpro-30 1980/81. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 466 grammet hör även insatserna inom verkstadsindustrin somförväntas erbjuda en betydande besparingspotential. Delprogrammet Övrig industridomineras i DFE:s förslag av insatser för kemisk industri ochlivsmedelsindustri. Kemisk industri har kommit att framstå som en bransch medpotentiellt stora möjligheler lill oljeersättning och energisparande. Enfortsatt inventering av sparpotentialen inom branschen och möjlighet att inomprogramperioden initiera specielll lovande projekt föreslås. Till industriprogrammet hör delprogrammetJordbruk och trädgårdsnäring. Här föreslås insatser med sikte pä att ersättaoljeanvändningen med alternativa bränslen, främst jordbruksprodukter, och ökaanvändningen av solenergi. En oplanerad reserv för störreförsöksanläggningar föreslås som en särskild delpost inom programmet. Medelhärifrån föreslås sättas in för försöksanläggningar m. m. efter regeringsbesluti varje särskilt läll. Förslagel i oförändrad ekonomisknivå karaktäriseras i förhållande till huvudförslaget genom atl främsl mera långsiktigainsatser ej kan inrymmas i programmet. Målsättningen atl utveckla ny energisnålteknik för den förväntade utbyggnaden av pappersbruk kan ej behållas. Reservenför större försöksanläggningar måste utgå i sin helhet. STU:s förslag till satsningar ulöverhuvudförslaget kännetecknas av en breddning och forisatt satsning på meralångsiktiga projekt. En stor del av ökningen fäller inom järn- ochsiålbranschen. En ökad satsning inom såväl järn och stål som inom övrigaområden kan ge effekt i form av förbättrad energiekonomi. Vidare föreslåsreserven för större försöksanläggningar få en väsentligt slörre omfallning. Möjligheterna atl sänkaambitionsnivån har undersökts för insatserna inom trä- massa- ochpappersindustrin samtjärn- och stålbranschen. Konsekvenserna blir en förseningfrämst av energibesparande teknik. Energianvändning för transporter och samfärdsel Transportsektorn inrymmer enligtDFE:s uppfattning vikliga uppgifter för energiforskningen dels pä grund avomfattande oljeanvändning, dels pä grund av sårbarheten vidtillförselstörningar. Prisökningar på drivmedel har endast långsamt medförtförändringar i teknik och Iransporlmeloder. Au stödja utvecklingen ochinförandet av alternativ vad gäller transporlsy-siem, drivmedelsanvändning m.m. är en uppgift som åvilar staten. 1 delprogrammet Åtgärder itransportsystemet föreslås fortsatta studier dels av faktorer som påverkartransportarbete och drivinedelsbehov, dels av samband mellan bebyggelse ochtransportbehov. Praktiska försök bör göras med nya former för passagerar- ochgodstransport. Delprogrammet Energianvändning i fordon m.m. inrymmer delsåtgärder för att stödja en införandestrategi för alternativa drivmedel, delsutvecklingsarbete för effektivisering av motorer och fordon. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 467 som drivmedel faller väsenlligen utanförenergiforskningsprogrammet men bör stödjas genom forskning på miljöeffekter.Utveckling av renalkoholmotorer föreslås för atl möjliggöraytterligare minskning av oljeberoendet. Utvecklingsverksamhet på drivsystemmed bättre flerbränsle-egenskaper och miljöeffekter föreslås. Detta inbegriperäven elektrokemiska drivsystem. I DFE:s förslag på oförändradekonomisk nivå minskas satsningar pä effektivisering av drivsystem. Sammamålsättning föreslås bibehållen för FoU-slöd till införandet av alternativadrivmedel. I STU:s förslag lill satsningarutöver huvudförslaget ökar insatser som stödjer den inhemska industrinsmöjligheter att följa utvecklingen på fordonsområdet på . Forcering av leknikstödet tillinförande av renalkoholdrift redovisas, liksom sänkt ambitionsnivå förlångsiktigare molorutveckling. Bebyggelseseklorn svarar för ca 40%av landels energianvändning och oljeberoendet är mycket stort. Del finns godamöjligheter att på medellång sikt åstadkomma stora förändringar i form avoljeersättning och förbättrad energihushållning. Insatser inomenergiforskningsprogrammet på den lokala tillförseln av värme är av storbetydelse. Staten har ett klart ansvar för att leda omställningarna. Elt huvudmål inom DFE:s förslag äratl det s.k. Sol-85-programmel skall fullföljas, dvs. etl beslutsunderlag fördet fortsatta införandet av solvärme och värmepumpar skall finnas framme vid1980-talets mitt. Värmepumpar hör lill de teknikersom har goda möjligheter att minska oljeanvändningenbetydligt. Insatserna underlättar ett införande i större skala.Gruppcentralteknik förväntas fä stor betydelse i mindre bebyggelseområden.DFE:s förslag omfattar försökscentraler med olika värmepumpsystem och småskaligförbränning av fasta bränslen, främst flis. Värmedistributionstekniken är avstrategisk betydelse. DFE föreslår insatser på kulvertteknik som lämpar sig imindre energitäta områden. Av stor vikt för den framtidahandlingsfriheten blir tekniken för värmedistributionen. DFE:s förslaginnefattar framtagande av fjärrvärmesystem, anpassbara till lågtemperaturkällorsåsom solvärme och spillvärme, samt utveckling av sådana metoder för denkommunala energiplaneringen som tar hänsyn till nya tillförseltekniker. DFE:s förslag innebär atl de flestanu intressanta teknikerna för säsongslagring i vatten och mark prövas iförsöksanläggningar. Härigenom kan systemens egenskaper verifieras och i vissafall demonstreras. Vad gäller solvärmecentraler prioriteras satsningar på storavatten- och marklager, I.ex. bergrumsmagasin och djupmarkslager. På området kemisk lagring föreslås en intensifieradsatsning, så Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 468 att man vid mitten av l98()-talet kan göra marknadsbedömningarav dessa tekniker jämfört med andra lägringsmetoder. marknadsförda solfångare är fördyra för en omfattande användning av solvärme. Därför föreslås industriellutveckling av solfångarkonslruk-lioner som är billiga och har de långtidsegenskapersom del svenska klimatet kräver. Även insatser avseende nya former avvärmepumpar, t. ex. förbränningsmotordrivna och kemiska, ingår i programmet. Energihushållande ålgärder ochannan byggnads- och installationsteknik inryms i den s.k. EUD-verksamheten somfinansieras på annal säll. Energiforskningsprogrammet föreslås på detta områdehuvudsakligen omfatta industriellt utvecklingsarbete. DFE har funnit att detfinns en stor besparingspotential, framför allt för elenergi, inom bebyggelsensövriga energianvändning. Här föreslås dels invenlerande insatser med syfte allfä fram underlag för statliga åtgärder, dels industriellt utvecklingsarbete. I DFE:s förslag pä lägre ekonomisknivå måste Sol-85-programmet skjutas . Värmepumpar i införandeskedetblir utan stödjande FoU. Värmedistributionstekniken är av särskilt storstrategisk betydelse och får oförändrat FoU-stöd. BFR:s förslag till satsningarutöver huvudförslaget innebär bl. a. alt en andra generationensförsöksanläggningar kan byggas, vilkel bl. a. medför säkrare beslutsunderiagefter Sol-85-programmel och därmed möjligheler till elt snabbare införande. Möjligheter tiW forcering redovisasför värmepumpar och gruppcentralteknik, medan följder av sänkt ambitionsnivåhar studerats för solvärmesystem och kemisk värmelagring. Programmet Energiproduktionföresläs benämnt Energitillförsel. Delprogramindelningen har ändrats för attförbättra beskrivningen av hur programmet inriklas mot kortsiktiga ochlångsiktiga mål. Insatser beträffande lättvattenreaktorers säkerhet föresläsutgå ur programmet. 'DFE förutsätter därvid att kraven på hög kompetens påområdet kan upprätthållas genom olika insatser utanförenergiforskningsprogrammel. Delprogrammet Skogsenergi, torv m.m. föreslås ha till målatl undanröja de hinder som föreligger för att dessa inhemskaenergiresurser tillvaratas i större omfattning. För att bidra till atlmarknader etableras behövs utveckling av metoder och teknik såväl pålillförselsidan som på användarsidan. Torvutnyttjandet fordrar utveckling avmetoder och teknik som möjliggör ekonomisk brytning under slörre delen av året.Programförslaget innebär också att förbränningsmetoder vidareutvecklas fördessa energiråvaror. För att på något längre sikttillhandahålla större kvantiteter inhemska energirävaror föreslås attutvecklingen av metoder för Energiodling fullföljs, vilkel innebär ökadeforsknings- och utvecklingsinsatser. Huvudvikten läggs vid fortsatta försökmed energiskogsodling. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 469 För att inhemska bränslen och kolsnabbt skall finna bred användning har utveckling av bränsleförädling och nyametoder för el- och värmeproduktion stor betydelse. Dessa områden sammanförs ivar sitt delprogram. Bränsleförädlingen syftar tillomvandling av råvaran så att den kan användas flytande eller i gasform.Insatserna för kol avser rening av kol och rökgaser. Vidare föresläs insatserpå s. k. bränsleblandningar, dvs. fast pulverbränsle i olja eller vatten. Dessablandningar kan relativt snabbt ersätta vissa mängder olja i befintligaanläggningar. En längre driven förädling krävs för framställning av syntetiskabränslen. Insatser föreslås för förgasning och direktförvälskning av i förstahand inhemska bränslen. För att möjliggöra effektiv ochmiljövänlig användning av inhemska biobränslen och kol iproduktionsanläggningar för el och värme föreslår DFE teknikutveckling i frågaom förbränning, miljöteknik m.m. i värme-och kraftvärmeverk. Vindprogrammet föresläs fullföljtenligl nuvarande planering. Del innebär atl man till 1985 skall ha underiagför att bedöma vindenergins roll i ett framtida svenskt energisystem. I DFE:shuvudförslag ingår installation och driftförsök med två tidigare beställdafullskaleprototyper. Därutöver föreslås förberedande studier på alternativakonstruktioner av vindkraftaggregat innefattande bl. a. havsbaserade ochvertikalaxlade. Ett antal energitekniker, som ihuvudsak kan få betydelse på läng sikl, har samlats i ett delprogram för s. k.teknikbevakning. Del gäller solenergi i olika former, akvatisk energi,geotermisk energi, vissa avancerade elge-nereringsmetoder samt energilagring.Verksamheten föreslås här omfatta internationellt samarbete syftande tillsvensk kompetensulbyggnad. På t. ex. solenergiområdet bevakas utvecklingen avsolceller, som internationellt tillförs stora resurser. I några fall måstebevakningen också omfatta längre gående utveckling inom landet. Det svenskavågenergiprogrammet föreslås fortsätta till slutet av 1981 och därefteromprövas. Teoretiska studier av systemfrågorsom rör samspelet mellan olika tillförseltekniker i energisystemet är viktigaoch föreslås ske inom ett särskilt delprogram. deltar f.n. i etlEG-samarbete inom fusionsförskningsområdet. En stor satsning görs för enförsöksanläggning, det s. k. . DFE har funnit attfusionsforskningen i princip bör inrymmas i forskningsprogrammet, även omspeciella omständigheter föreligger och tekniken troligen kan inforas förstmycket långt fram i tiden. I alternativet på lägre ekonomisknivå föreslår DFE, i förhållande lill huvudförslaget, en betydande minskning avinsatserna för skogsenergi och torv men bara en mindre neddragning avenergiodlingsförsöken. Utvecklingen avbränsleförädlingstekniker får i det närmaste samma omfattning, medanteknikbevakningen minskas avsevärt. I denna ekonomiska ram föreslås detsvenska deltagandel i EG:s fusionssamarbele utgå i konkurrens med andraprogrämdelar. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 470 DFE har funnit att satsningarutöver huvudförslaget kan möjliggöra snabbare och säkrare införande av bränslensom ersätter olja och att även den långsiktiga omställningen av energisystemetkan få ett stärkt utvecklingsstöd. Forceringsmöjligheter redovisas påområdena torv och biomassa och för förädling och omvandling av dessa bränslenoch kol. Möjligheterna atl minska verksamheten beträffande vindkraft och fusionredovisas. Till programmet Allmännaenergisystemstudier hör tillämpad forskning och studier som beskriverenergipolitikens möjligheter och begränsningar och sätter in EFUD-insatserna iett energipolitiskt sammanhang. DFE föreslår att denna verksamhet koncentreraspå att studera förutsättningarna för energisystemets utveckling och de medelsom finns för alt påverka detta. Fömtsättningarna förenergisystemets utveckling klarläggs genom metodutvecklingsprojekt, studieroch kunskapsöversikter. energitillförsel och energianvändningstuderas, liksom energisystemets omställning och omställningsprocessenskonsekvenser, däribland hälso- och miljöproblem. För att fä översikt över devägar som finns för att påverka utvecklingen studeras beslutsprocesser samtinstitutionella och ekonomiska styrmedel. DFE föreslår en särskild funktioninom programmet för att åstadkomma syntes och spridning av resultaten. Vidarelämnas som tidigare en oplanerad reserv att användas för projekt somtillkommer pä forskares initiativ. Det särskilda programmet förEnergirelaterad grundforskning omfattar sådan naturvetenskaplig och tekniskgrundforskning som inte stöds inom övriga program. Särskild vikt föreslås lagdvid forskningsområden som fotosyntesen, mikrobiologiska processer, kemiskenergilagring och elektrokemi, solenergi samt hälsoeffekter av energisystemet. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet Tabell2 DFE:s förslag till resurstilldelning för treårsperioden /821983/84.Belupp i . Anslag 1978/79-1980/81 - Samhälletsvaruflöden m. m. - Trä, massa ochpapper - Järn och slålm. Energian vändning för transporteroch samfärdsel - Energianvändningi fordon m. m. - Skogsenergi,torv m. m. - Styrelsen förteknisk utveckling av huvudprogrammet Summa tuivadpriigram Energiforskning 115"-I " Preliminär uppgift. Kan inkludera vissa insatsersom avser bebyggelseprogrammets delprogram Värmedistribulion. '' Pädelprogramnivå jämförbara belopp saknas. ' 1 detta belopp ingår även 45 milj. kr. som nu föresläs ulgå samt . för Helvalienleknik.som lill större delen föreslås öveiflyltad till bebyggelseprogramniet. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 472 2 Sammanställning av remissyttrandena Genom tilläggsdirektiv fickdelegationen för energiforskning (DFE) i uppdrag att utarbeta förslag tillomfattning och inriktning av insatserna inom Huvudprogram Energiforskning efterden . DFE redovisade sitt förslag ibetänkandet (SOU 1980: 35) Energi i utveckling (EFUD 81). Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av styrelsen för internationellutveckling, , , ,statens vägverk, statens väg- och trafikinstitut,transportforsk-ningsdelegafionen, , luftfartsverket,transportrådet, (),statens geotekniska institut, , (),universitets- och högskoleämbetet, (UHÄ), efter hörande av universiteten och detekniska fakulteterna, forskningsrådsnämnden, naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR), ,lantbruksstyrelsen, , ,jordbrukstekniska institutet, , koncessionsnämnden förmiljöskydd, , statens råd för skogs- och jordbruksforskning,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), ,, statens råd för byggnadsforskning (BFR), statens institutför byggnadsforskning, statens planverk, statens industriverk (SIND), Sverigesgeologiska undersökning, , (), styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens provningsanstalt,NE), domänverket, programrådet förradioaktivt avfall, i , iJönköpings län, i , energisparkommittén (I 1974:05),oljeersättningsdelegationen (OED), , ,(), . ,CF/STF, Näringslivets energidelegation.Lantbrukarnas riksförbund (), . (), (), Sveriges re-d-areförening.Svenska uppfinnareföreningen, AB Asea-Atom, Centrala driftledningen (CDL),. (), Svenska gasföreningen.Svenska lokaltrafikföreningen. Svensk kärnbränsleförsörjning AB, ,, Tekniska högskolornas energiarbetsgmpp (THE), , () samt . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 473 Remissinstanserna har genomgående uttalat sigpositivt om den allmänna uppläggningen av EFUD 81. I stora drag accepterasbakgrundsteckningen, lägesbeskrivningarna av olika teknikområden och avvägnings-principerna.Flera remissinstanser, bl. , AB Asea-Atom och , påtalar dockavsaknaden av resultatredovisning och utvärdering av verksamheten inomenergiforskningsprogrammet. Bygg-nadsforskningsinstitutel understryker viktenav att den framtida energiforskningen vägleds av en noggrann utvärdering i tvåavseenden, nämligen dels vad gäller dess potentiella verkan på möjligheternaatt länka energitillförsel och energihushållning mot energipolitiska mål, delsvad gäller den faktiska effektiviteten i pågående forskning. Asea-Atom anseratt betänkandet nästan helt saknar kritisk analys av resultaten från nuvarandeforskningsprogram och åtföljande omprövning av projekten. bör det nya programmet i högre grad än vad som tycks varafallet baseras på resultat och slutstser från de två tidigare treårsprogrammen. En av utgångspunkterna för DFE:s överväganden är enbedömning av de internationella energiråvammarknadernas utveckling på längresikt. saknar härvid en redovisning av de rentfysiska begränsningarna för oljeproduktionen, som leder till attoljeanvändning-en inte kan ökas ens i en lugn värld under de närmaste tvådecennierna, varför energiförbrukande länder måste utveckla andra alternativ.En annan uppfattning har Svenska uppfinnareförenittgen, nämligen alt olja ochgas från s. k. okonventionella källor räcker för en måttligt ökande förbmk-ningunder mera än . Ytterligare några remissinstanser, bl. a. , anser att naturgasanvändningens potential har underskattatsbetydligt. 2.3Programmets omfattning, inriktning m. m. DFE har lagt fram ett huvudförslag omfattande 1440milj. /82-1983/84 i löpande priser och ett förslagi lägre ekonomisk ram, svarande mot omfattningen av verksamheten budgetåret1980/81 och beräknat till 1 030 milj. kr. Därutöver har DFEredovisat de programförslag på högre ekonomisk nivå som programorganen inomenergiforskningsprogrammet har presenterat som underlag till delegationen. De flesta av de remissinstanser som uttalar sig omprogrammets omfattning, bl. a. energisparkommittén och ,anser att huvudförslagets nivå är välmotiverad. Försvarets forskningsanstaltanser att även en högre nivå skulle kunna motiveras och anser att betänkandet 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 474 inte redovisar underlag som gör det möjligt atl taställning för just huvudförslagets nivå. CDL finner det nödvändigt att manfrån samhällets sida har en målsättning för utvecklingsarbetet som minstmotsvarar huvudförslaget. Samma uppfattning framförs i flera remissvar.Sveriges civilingenjörsförbund anser att den totala omfattningen avverksamheten bör ligga under huvudförslagets. Försiktighet motiveras med hänsyntill bl. a. personella resurser för en expansion av programmet. Flera remissinstanser, däriblandSIND, . och AB Asea-Atom, anser att det främsta motivet förenergiforskningen och därmed en primär vägledande målsättning är atl snabbtminska oljeberoendet. understrykervikten av att en kraftsamling görs för att minska oljeberoendet. Därvid gerenligt verket ny energiteknik för att ersätta olja för uppvärmning och i industriprocesserde största effekterna och medför att oljeanvändningen redan på kort ochmedellång sikt kan reduceras kraftigt. Verket anser det värdefullt att EFUD 81så starkt betonar denna målsättning. framhåller att ersättandebränslen måste användas i större omfattning för att snabbt minska vårtoljeberoende. Förhållanden av denna art måste vara grundläggande vid bedömningav erforderliga insatser vad avser forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet. bör därför en koncentration ske påoljeersättande bränslen och teknik. Fördelningen av resurser mellanolika sektorer kommenteras i några remissvar. DFE anser att medlen för snabbminskning av oljeberoendet ligger i sparåtgärder på användningssidan och i bränslesubstitutionpå tillförselsidan. Detta resonemang godtas genomgående. NE ställer sig ihuvudsak bakom förslaget. , energisparkommittén och finner avvägningarna inom de tre användar-sektorerna industri,transporter och bebyggelse vara rimliga. finner detnaturligt att den kraftiga satsningen pä energihushållning fortsätter och tilldel också återspeglas i forskningsprogrammet. i länanser att det från naturvårdssynpunkt är av vikt att den totalaenergianvändningen hälls nere på en sådan nivå att ekologiska kriser undviks.Forskningsinsatser som syftar till bättre energisparande, framför allt på långsikt, bör därför enligt ges hög prioritet. förbyggnadsforskning finner att tillförselsidan överbetonats i förslaget. Denförhållandevis blygsamma satsningen på forskning och utvecklingsarbete omgenomförande åtgärder och hushållning kan enligt institutet ge otillräckligkunskap om de hinder och begränsningar, som finns för en övergång till andraenergikällor och leda till en fortsatt osäkerhet om den reella sparpotentialeni olika hushållningsåtgärder. anser attproporfionerna mellan resursinsatserna till olika program har konserverats fråndet nu löpande programmet och att omfördelningar inte har övervägtstillräckligt i en övergripande prioriteringsdiskussion. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 475 Medan en tyngdpunkt iprogramförslaget ligger i oljeersättning pä kort och medellång sikt, anges iEFUD 81 som ett andra viktigt mål all möjliggöra kärnkraftsavvecklingen och pålång sikt omställningen lill elt energisystem baserat på uthålliga, helst inhemskaoch förnybara energikällor. Därjämte har DFE vid prioriteringar inom en lägreekonomisk ram strävat efter att bibehålla insatserna på områden där statligtstödd forskning och utveckling är den dominerande förändringskraflen. och ansluter sig till dessaprinciper. hävdar däremot alt principen inte kan ligga tillgrund för dimensioneringen av insatserna inom områdena Skogsenergi ochEnergi-odhng. När det gäller avvägningen mellaninsatser inriktade på kort respektive finns det bland remissvarenen markerad betoning av vikten av konkreta och näraliggande resultat. anser att programmet ihögre grad än och mer än vad som föreslagits bör inriklas påprojekteringar och byggande av försöksanläggningar inom de mest lovandeteknikområdena. Även Näringslivets energidelegation är av denna uppfattning.LRF ser det som nödvändigt att energiforskningen tilldelas så myckel medel altpraktiska försök kan genomföras. Praktisk tillämpning och prövning bör prioriterasframfor teoretiska beräkningar. Profileringen av det svenskaenergiforskningsprogrammel ses av några remissinstanser i ett internationelltsammanhang. anför t ex: Med begränsade resurser ärdet härvid naturligt alt internationellt samarbete utnyttjas i denutsträckning som det är möjligt dvs i de fall där program med lika ellersnarlika mål som de svenska finns pä annat håll.