prop · G403112 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:112 Regeringens proposition om samtyckeoch tillstånd till adoption; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås atl en adoption skall kunnagenomföras ulan samtycke av den som skall adopteras, om denne är förhindrad attlämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling ellerpsykisk abnormitet av annat slag eller på grund av något annat liknandeförhållande. Vidare föreslås atl gällande regler om tillstånd avdomstol lill adoption förtydligas, så alt det framgår atl sådant tillstånd fårlämnas bara om sökanden har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det ellerdet annars med hänsyn lill del personliga förhållandet mellan den som villadoptera och adoptivbarnet finns särskild anledning till adoptionen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1980/81. Prop.1980/81:112 2 Härigenomföreskrivs i fråga om ' dels att 4 kap. 5 och 6 §§ skall ha nedanangivna lydelse, dels att i 4 kap. skall införas en ny paragraf, 5 a §, avnedan angivna lydelse. Utan eget samtycke må den som fyUt ej adopteras, dock må, utan hinder av att samtycke ej föreligger, adoption ske av den som är , därest det kan antagas lända honom till skada alt han tillfrågas. Den som har fyllt får inle adopteras utan egetsamtycke. Sådanl samtycke behövs dock inte, om den som skalladopteras 1. år och del skulle skada honom eller henne all bli fillfrågad, eller 2. är varaktigt förhindrad att lämnasamtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykiskabnormitet av annat slag eller på grund av något annat liknande förhållande. Den som ej fyllt må ej adopteras utan föräldrarnassamtycke. Moderns samtycke skall hava lämnats sedan hon hunna tillräckligtåterhämta sig efter nedkomslen. Vid adoption av adoptivbarn skall i stället inhäftitassamtycke av adoplanlen eller, om make adopterat andre makens barn, av makarna. Samtycke enligt andra stycket fordras ej av den somär sinnessjuk. Den sominle har fyllt får ej adopteras ulan föräldrarnas samtycke. Modernssamtycke skall ha lämnats sedan hon har återhämtat sig tillräckligt efter nedkomslen.Vid adoption av någon annans adoptivbarn skall i stället samtycke inhämtasfrån barnets adoptivföräldrar eller, om en adoptivförälder år gift med någon avbarnets föråldrar, från båda dessa makar. Samtycke enligt första stycket behövs ej av den som är sinnessjuk. Balken omtryckt 1978:853. sinnesslö, utan del i vårdnaden eller å okänd ort. Ärsådant faU för handen beträffande envar av dem som enligt andra stycket skallsamtycka lill adoptionen, skall i stället samtycke inhämtas från barnets förmyndare. Den som är förklarad omyndig må ej adopteras utanförmyndares samtycke. Rätten skall pröva, huruvida adoptionen lämpligen må ägarum. Ej må tillstånd givas, med mindre adoptionen/;/i/je5 lända till gagn förbarnet samt sökanden uppfostrat barnet eller vill uppfostra del eller eljestsärskild anledning är till adoptionen. Ansökningen må ej bifallas, om å någondera sidan vederlagår givet eller utfast, ej heller om bidrag till barnets underhåll år avtalat,med mindre fråga är om bidrag med visst belopp en gång för alla och beloppetinbetalts till socialnämnden i den församling, där adoplanlen är kyrkobokförd,eller till nämnden utfärdats förbindelse å beloppet, vilken blivit av sökandenoch nämnden godkänd. För belopp, som inbetalts fill nämnden, skall genom dessförsorg hos riksförsäkringsanstalten eller svenskt försäkringsbolag inköpasen efter underhållsskyldigheten lämpad livränta åt barnet, där ej enligt sinnesslö, utan del i vårdnaden eller på okänd ort. Årdetta fallet beträffande var och en av dem som enligt första stycket skallsamtycka till adoptionen, skall i stället samtycke inhämtas från barnetsförmyndare. Den som är förklarad omyndig/år inte adopteras utanförmyndarens samtycke. Rätten skall pröva om det är lämpligt att adoptionen ägerrum. Tillstånd/År ges endast om adoptionen är till fördel för barnet samtsökanden har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det eller det annars medhänsyn tiU det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finnssärskild anledning till adoptionen. Ansökningenfår inte bifallas, om det från någon sida har getts eller utlovats ersättningeller om det har avtalals om bidrag till barnets underhåll. Underhållsbidrag iform av engångsbelopp är dock inte hinder för tdlsiånd till adoptionen, ombeloppet har inbetalts till socialnämnden i den församling där adoplanlen är kyrkobokfördeller om det till nämnden har utfärdats en förbindelse på beloppet, vilken hargodkänts av sökanden och nämnden. För det belopp som har inbetalts tillnämnden skall genom dess försorg hos eller ett svensktförsäkringsbolag inköpas en 2 Senaste lydelse 1981:26. avtalet hinder möter eller nämnden finner att beloppet måpå annat lämpligt sätt användas för barnels underhåll. Avtal om vederlag eller underhåll, som bort föranledaavslag å ansökningen därest avtalet varu för rätten kunnigt, vare, även omansökningen bifaUes, utan verkan. efter underhållsskyldigheten anpassad livränta åt barnet,o»! inte avtalet hindrar det eller nämnden finner att beloppet kan användas pånågot annal lämpligt sätt för barnets underhåll. Ett avtal om ersättning eller underhåll, som borde hamedfört atl ansökningen avslogs om rätlen hade känt fill avtalet, är utanverkan även om ansökningen bifalls. Denna lagträder i kraft . Vad som sägs i 4 kap. 6 § andra stycket omsocialnämnden skall dock till utgången av avse barnavårdsnämnden. De nya bestämmelsernatillämpas även när en ansökan om adoption har gjorts före ikraftträdandet mendå ännu inte har slutligt prövats. Prop.1980/81:112 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , . Mogård, , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , , ,, Lagrådsremiss om samtycke och tillstånd till adoption Gällande regier om adoption finns i 4 kap. föräldrabalken.Riksdagen har förordat att reglerna om samtycke lill adoption av den som skalladopteras ses över. En annan fråga, som har uppmärksammals i den allmännadebatten, är vad som ligger i del nuvarande kravet på atl en adoption skallvara till fördel för barnet och att det i övrigt skall finnas sårskildanledning lill adoptionen för atl en domstol skall ge tillstånd till den. De frågor som sålunda aktualiserats har behandlats idepartementspromemorian (Ds Ju 1980:8) Samtycke och tillstånd till adoption.Promemorian har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels promemoriansom bilaga 1, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena som bilaga 2. I lagstiftningsärendet har samråd skett medjustitiedepartementen i de andra nordiska länderna. 2.1 Samtycke till adoption En adoption har vittgående följder för den som skalladopteras (adoptivbarnet). Genom adoptionen får adoptivbarnet ställning sombarn lill den som adopterar (adoplanlen), medan de rättsliga banden till debiologiska föräldrarna och deras släkt skärs av (utom i fall då en makeadopterar den andra makens barn). Med hänsyn till de genomgripande förändringarsom en adoption sålunda kan medföra har möjligheterna att adoptera kringgärdats Prop.1980/81:112 6 på olika sålt. En förutsättning för att en adoption skall tillåtas är attdomstol finner att adoptionen är till fördel för den som skall adopteras.Därvid är dennes egen inställning till adoptionen av största betydelse. Enligt4 kap. 5 § första stycket gäller i princip etl obligatorisktkrav på samtycke av den som har fyllt . Även beträffande ett barn under 12år bör man emellertid fästa stor vikt vid dess inställning, beroende på barnetsmognad och ålder. Kravet påsamtycke av den som skall adopteras gäller .även om denne på grund av psykiskthandikapp e. d. saknar rättslig handlingsförmåga och därför inte kan lämna ellgiltigt samtycke. Det innebär att någon adoption inte kan komma till stånd iett sådant fall. I rättspraxis finns exempel på fall där modern till ettutvecklingsstört barn har gift sig med en man som genom en adoption har velatge barnet rättslig ställning som barn i äktenskapet men där kravet på samtyckeav barnet har hindrat detla. I etl rättsfall, där del utvecklingsstörda barnethade ett syskon som blev adopterat, uttalade högsta domstolen att starkasakliga skäl talade för att även det utvecklingsstörda barnet borde ha kunnatadopteras, trots att barnet inte själv var i stånd att lämna samtycke (NJA 1975s. 1 en motion till 1976/(mot. 1976/77:661)begärdes en översyn av regler om krav på eget samtycke vidadoption. uttalade i sitt betänkande med anledning av motionen (LU1976/77:17) att utskottet ansåg skäl tala för alt reglerna om eget samtyckemjukades upp, så alt del.blev möjligt atl adoptera också dem som inte kundelämna samtycke. Utskottet förordade att frågan blev föremål för en översyn.Riksdagen anslöt sig till vad utskottet hade anfört. Detta gavs till känna förregeringen genom rskr 1976/77:144. Frågan behandlades på nytt av medanledning av en motion till 1979/(mot. 1979/80:1609). I sittbelänkande med anledning av motionen underströk lagutskottet vikten av attproblemet löstes (se LU 1979/80:23). anslöt sig även här tillvad utskottet hade anfört. 1 departementspromemorian föreslås att man inför ettundantag från kravet på samtycke i fall då den som skall adopteras lider av ensådan psykisk sjukdom e. d. att hans eller hennes inställning till adoptioneninte kan inhämtas under överskådlig lid. En lämplig lagteknisk lösning ärenligt promemorian att det, efter mönster av reglerna i 10 kap. 1 § föräldrabalkenom omyndighetsförklaring, föreskrivs att samtycke av den som skäll adopteraskan undvaras i fall då denne är förhindrad att lämna samtycke på grund avpsykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annatslag. I promemorian framhålls att den föreslagna bestämmelseninte träffar sådana fall där kommunikation med den som skall adopteras ärutesluten på grund av en kroppslig sjukdom eller därför atl denne befinner sigi ett tillstånd som inle kan betecknas som en fysisk eller psykisk sjukdom mensom ligger sjukdomen nära och kanske är resultatet av en sjukdom. Prop.1980/81:112 7 nämns det fallet atl en trafikskadad för överskådlig tidär förhindrad att meddela sig med omvärlden, sedan det av skadan orsakadesjukdomsförloppet har avstannat. Enligt promemorian finns det knappas någotbehov av en undantagsregel i dessa fall, eftersom det inte går att etableranågon personlig kontakt mellan dem .som skulle kunna komma i fråga somadoptivföräldrar och den sjuke eller skadade. Remissinstansernahar överlag ställt sig positiva till förslaget att samtycke inte behöverinhämtas från den som skall adopteras i fall då denne inte kan lämna samtyckepå grund av ett psykiskt handikapp e. d. Flera remissinstanser ifrågasätterdock om inte ett motsvarande undantag från kravet på eget samtycke böruppställas för fall då hindret för samtycke beror på en kroppslig sjukdom elleren trafikskada. För min del anser jag det otillfredsställande att enadoption inte kan komma till stånd i fall då ett psykiskt handikapp e. d.medför att samtycke inte kan lämnas. Detta är särskilt olyckligt när dentilltänkta adoptionen, såsom i rättsfallet NJA 1975 s. 727, avser syskon avvilka något inte kan lämna samtycke. Elt undantag från kravet på eget samtyckebör därför uppställas med avseende på dessa fall. När det sedan gäller fall dåden som skall adopteras är för överskådlig tid förhindrad alt lämna samtycke pågrund av en kroppslig sjukdom eller en trafikskada, torde skälen för enundantagsregel vara mindre starka. Som har framhållits underremissbehandlingen finns det emellertid inte några sakliga skäl som talar föratt dessa fall behandlas på ett annat sätt än då hindret för all lämna ettgiltigt samtycke består i ett psykiskt handikapp e. d. Undantagsbestämmelsenbör därför utformas så att den omfattar även dessa situationer. Det behöverknappast befaras att en sådan utvidgning av möjligheten att adoptera skullekomma att missbrukas. En särskild garanti ligger i den domstolsprövning somkrävs vid alla adoptioner. Sammanfattningsvis förordar jag alt samtycke inte behöverinhämtas från den som skall adopteras, om denne är varaktigt förhindrad atllämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling ellerpsykisk abnormitet av annat slag eller på grund av något annat liknandeförhållande. 5 § första stycket gäller att den som är fåradopteras utan eget samtycke, om det kan antas skada honom eller henne att blitillfrågad. Bestämmelsen, som kom lill för alt bl. a. främja dennordiska rättslikheten, angavs i första hand ta sikte pä fosterbarn somadopteras. Enligt förarbetena kunde det nämligen allvarligt skada ett barn ipubertetsåldern att få reda på atl fosterföräldrarna inle var barnels riktigaföräldrar. Det förutsattes att bestämmelsen skulle tillämpas endast i klarafall (se prop. 1958:144 s. 219). Underremissbehandlingen har bl. a. och föreslagit att bestämmelsen avskaffas, eftersom det numera ansesviktigt för barnets utveckling att barnet på etl tidigt stadium 1980/81:112 8 får kännedom om sitt biologiska ursprung. Också jag anseratt det är tveksamt om bestämmelsen bör behållas. Frågan har emellertid sambandmed det allmänna spörsmålet om ett barns ställning i rättsliga sammanhang. Delspörsmålet övervägs f. n. av utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt. Enligtmin mening är det lämpligt att den nu väckta frågan behandlas av dennautredning. Jag lar därför inte ställning till frågan i detta sammanhang. Ulöver del nu berörda spörsmålet är det. som jag senareskall återkomma till, en del andra frågor som har kommit upp i dettalagstiftningsärende och som lämpligen bör behandlas av utredningen om barnensrätt. Jag avser atl senare föreslå regeringen att ge ulredningen detilläggsdirektiv som behövs. 14 kap. 5 § andra stycket föreskrivs attden som är inte får adopteras utan att de biologiska föräldrarnahar samtyckt till adoptionen. Enligl 4 kap. 5 § tredje stycket föräldrabalkenbehövs dock inte samtycke av den som är sinnessjuk, sinnesslö, utan del ivårdnaden eller på okänd ort. I departementspromemorian har dessa bestämmelsermed endast vissa språkliga justeringar förts över till en ny paragraf, 4 kap. 5a § . Under remissbehandlingen har , domstolsverketoch ifrågasatt om det inte för enhetlighetens skull finns anledningatt i dessa bestämmelser använda samma medicinska terminologi som i dentidigare behandlade bestämmelsen om samtycke av den som skall adopteras. Som nämnts i promemorian har förordat alt delgenom regeringens försorg sker'en översyn av terminologin i de bestämmelser i ,och där uttrycken sinnessjukdom och sinnesslöhetförekommer (LU 1975/76:33 s. 113 ff, rskr 397). Den översynen har ännu integenomförts, bl. a. därför att den har samband med det arbete som f. n. bedrivsav socialberedningen (S 1980:07). Att det finns anledning att redan nu behandlaterminologifrågan i ett begränsat avseende innebär inte att den nämndaöversynen i övrigt bör föregripas i detta sammanhang. Frågan om en ändring avterminologin i bestämmelserna om samtycke från föräldrar får därför anstå. Jagvill understryka vad som har sagts i promemorian om att denterminologi som har valts när det gäller ett undantag från kravet på egetsamtycke vid adoption får ses som en i viss mån provisorisk lösning, som fåromprövas under det försatta arbetet på terminologifrågan i dess helhet. 2.2 Tillstånd till adoption Enligt 4 kap. 6 § första stycket skalldomstolen pröva om det är lämpligt att en adoption äger rum. Domstolen får getillstånd till adoptionen endast om den är till fördel för barnet och dessutomsökanden 1980/81:112 9 har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det eller detannars finns särskild anledning till adoptionen. Enligt förarbetena till adoptionsbestämmelserna bör enadoption tillåtas endast då del finns särskild anledning att skapa ett familjerättsligtförhållande mellan den som vill adoptera och den som skall adopteras. 1förarbetena sägs sålunda att adoptionsinstitutef inte bör få användas för att gemöjlighet till en namnändring som annars inte skulle ha tillåtits eller för attkringgå arvsskatte- eller arbetsmarknadsbestämmelser. Det har emellertid inteansetts möjligt att i lagen uppställa några mera preciserade villkor fördomstolens tillstånd till en adoption, ulan en lämplighetsprövning får företasi varje särskilt fall (se lagberedningens förslag till revision av giftermålsbalkenoch vissa delar av avd. Il den . 1913, s. 36, återgivet iNJA II 1917 s. 474). 1 rättspraxis har tillstånd till en adoption vägrats ifall då det huvudsakliga syftet har varit atl ge det tilltänkta adoptivbarnetmöjlighet att förvärva adoptantens släktnamn, vilket en annan bärare av namnethade motsatt sig (NJA 1920 s. 449). Vidare finns ett antal hovrättsavgörandendär tillstånd till adoption inte har getts i fall då det huvudsakliga ändamåletmed adoptionen har varit att underlätta för ett utländskt barn atl få tillståndatt stanna i . Sålunda uttalade i ett beslut den 18december 1978 alt en adoption med detla syfte inle kunde anses vara till sådanfördel för barnet som avses i 4 kap. 6§ första stycket , dvs. attmedföra en varaktig och verklig familjeanknylning mellan adoplanlen ochadoptivbarnet. I rättstillämpningen finns emellertid exempel på andraavgöranden som visar atl det kan föreligga en viss osäkerhet om hur hithörandebestämmelser skall tolkas. I departementspromemorian föreslås därför attbestämmelserna i 4 kap. 6 § första stycket om domstolenslämplighetsprövning förtydligas, så atl del klart framgår alt det måsteföreligga en särskild anledning att genom adoptionen befästa ett personligtförhållande mellan adoplanlen och adoptivbarnet. I promemorian sägs att detnormalt bör vara fråga om ett förhållande av väsentligen samma innehåll som detsom föreligger mellan föräldrar och barn. Under remissbehandlingen har promemorieförslaget i dennadel i allmänhet godtagits. och ulredningen om barnensrätt ifrågasätter dock om det finns något behov av att förtydliga 4 kap. 6 §första stycket . Enligl min mening är del, med hänsyn till den tveksamhetsom trots allt råder om hur de ifrågavarande bestämmelserna skall tolkas,befogat att lagtexten förtydligas. Detta kan lämpligen ske på det sätt som harföreslagils i promemorian. Jag förordar därför att detta förslag genomförs. Med anledning av påpekanden under remissbehandlingen villjag nämna att jag avser att i samarbete med sörja för altdomstolarna på lämpligt sätt informeras om bl. a. den lagändring som jag nu harförordat. 1980/81:112 10 Under remissbehandlingen har även berört bestämmelserna i 4 kap. 6 § andra stycket ,som innebär att en ansökan om adoption i princip inte får bifallas om del frånnågon sida har getts eller utlovats ersättning eller om del har avtalats ombidrag till barnets underhåll. Enligt nämnden bör bestämmelserna utformas såatt det är möjligt för en socialnämnd alt ge ekonomiskt stöd tillfosterföräldrar även efter det att de har adopterat etl fosterbarn. För min del kan jag visserligen från principiell synpunktse vissa nackdelar med detla förslag. Frågan bör dock utredas närmare. Enligtmin mening är det lämpligt att den övervägs av ulredningen om barnens rätt, somredan tidigare har varit inne på ett närgränsande spörsmål (se SOU 1979:63 s.78). Under remissbehandlingen har och Förbundet berört frågan om utländskabarns rättsliga ställning i i de fall en förespeglad adoption i Sverigeinte fullföljs här. Med anledning härav vill jag framhålla atl dåvarande chefenför har beslutat att en skrivelse frånSveriges socionomförbund belräffande samma fråga skulle överlämnas lillutredningen om barnens rätt för att beaktas i utredningens arbete. Utredningensförslag i denna del bör avvaktas innan slutlig ställning tas till den väcktafrågan. Förbundet har även tagit upp frågan omSveriges anslutning till om behörig myndighet,tillämplig lag och erkännande av beslut rörande adoption. Denna frågabehandlades i prop. 1971:113 med förslag till lag om internationellarättsförhållanden rörande adoption, m. m. (s. 27). Frågan sköts emellertid dåpå framtiden. framhölls att ett sådant tillträde om möjligt borde skegemensamt med övriga nordiska länder. hade endast Österriketillträtt konventionen. har även och samtSchweiz ratificerat den. Enligt min mening år tiden nu inne atl bestämma sigför om skall tillträda konventionen. Det synes lämpligt att fråganövervägs av utredningen om barnens rätt. Utredningen bör därvid samråda med deandra nordiska länderna. har i sitt remissyttrande framhållit att det,bl. a. från systematisk synpunkt, kan finnas anledning all i ell slörresammanhang se över adoptionsbestämmelserna i 4 kap. . En sådanöversyn bör enligt hovrätten avse även frågan huruvida de olika åldersgränsersom nu gäller är lämpliga. 1 det föregående har jag förordat alt utredningen ombarnens rätt skall överväga flera olika frågor som rör adoption. Ulredningenbör enligl min mening ta upp också de spörsmål som har väckt. 1980/81:112 11 2.4 Ikraftträdande m. m. De förordade lagändringarna bör träda i kraft den 1 juli1981. Som har föreslagits i promemorian bör de nya bestämmelserna kunnatillämpas även när en ansökan om adoption har gjorts före ikraftträdandet mendå ännu inte har slutligt prövats. En föreskrift om detta bör alltså tas in iövergångsbestämmelserna. 1 enlighet med vad jag nu anfört har inomjustitiedepartementet upprättals elt förslag till lag om ändring i föräldrabalken.Förslaget bör fogas till protokollet i detla ärende.' Den som har fyllt får inte adopteras utan egetsamtycke. Sådanl samtycke behövs dock inte, om den som skall adopteras 1. är och det skulle skada honom eller henne att bli tillfrågad, eller 2. ärvaraktigt förhindrad att lämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annat slag eller på grund avnågot annat Uknande förhållande. Paragrafen har redigerats om och innehåller nu endastregler om samtycke av den som skall adopteras. De regler som f. n. finns i andra-fjärdestyckena om samtycke av andra än denne har brutits ut och förts över till en nyparagraf, 4 kap. 5 a §. Bestämmelsen överensstämmer med vad somgäller f. n. Med anledning av ett påpekande under remissbehandlingen kanframhållas att bestämmelsen förutsätter att den som skall adopteras har lämnatsitt samtycke av fri vilja. Ett samtycke som har framtvingats genom påtryckningari en eller annan form är inte giltigt och kan alltså inte läggas till grund fören adoption. Om det finns anledning att misstänka att ett samtycke av ett underårigtbarn inte motsvarar barnets verkliga vilja, kan domstolen vid sin prövning avadoptionsansökningen enligt 4 kap. 6 § föranstalta om en barnpsykiatriskundersökning e. d. för att få klarhet i denna fråga. Undantagsbestämmelsen i punkt 1 motsvararvad som gäller f. n. Som har nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1)bör emellertid ulredningen om barnens rätt överväga om det är lämpligt attbestämmelsen behålls i fortsättningen. ' Bilagan har uteslutits här. Förslaget är likalydande meddet som är fogat till propositionen. 1980/81:112 12 Undantagsbestämmelsen i punkt 2 är däremot en nyhet. Eftermönster av bestämmelserna i lO kap. 1 § om omyndighetsförklaring föreskrivs början att samtycke av den som skall adopteras kan undvaras när denne ärvaraktigt förhindrad att lämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annat slag. Beträffandeinnebörden av dessa uttryck kan hänvisas till förarbetena till 10 kap. 1 S(framför allt SOU 1970:67 s. 64-67; jfr SOU 1964:40 s. 210-224 och prop.1966:53 s. 159-163). Samtycke kan vidare underlåtas när kommunikation med dettilltänkta adoptivbarnet är utesluten på grund av något annat liknandeförhållande. Det kan röra sig om en fysisk sjukdom eller om etl tillstånd somligger sjukdomen nära och kanske är resultatet av en sjukdom.