prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag övergår nu till att behandlaåtgärder som kan medverka till att öka säkerheten för att beredskapslagren avolja hos näringslivet är intakta inför krissituationer. 2.3.6 Den s. k. vinterdispensen Ända sedan 1958-1962 årsoljelagringsprogram har det funnits en s. k. vinterdispens vid lagring aveldningsolja. Innebörden härav är att säljare och storförbrukare som ärlagringsskyldiga enligt lagen om oljelagring m. m. (1957:343, omtryckt1977:939, ändrad senast 1980:181) genom särskilda regeringsbeslut har gettsmöjlighet att successivt minska den mängd eldningsoljasom de eljest är skyldiga att lagra. Endast behöver hela denlagringspliktiga volymen finnas i lager. Den i 1958-1962 årsoljelagringsprogram ingående försörjningsreserven hade inte något uttalatsäkerhetspolitiskt syfte. Den ansågs kunna trygga försörjningen 1980/81:90 16 med svåra isförhållanden och skulle motsvarabehoven under en normal vinter. Med hänsyn till motivet förförsörjningsreserven och på det sätt vilket storleken beräknades framstodordningen med vinterdispens som naturiig. Trots att försörjningsreserven i och med1963-1969 års oljelagringsprogram fick benämningen avspärrningsreserv och enklar säkerhetspolitisk motivering behölls ordningen med vinterdispensoförändrad. Den nu gällande vinterdispensen Jag vill framhålla att dengrundläggande principiella svagheten med vinterdispensen är attförsörjningsuthålligheten varierar över året. Enligt kommitténs mening är detönskvärt att dämpa denna negativa verkan. Den föreslår därför attvinterdispensen vid lagring av eldningsolja begränsas så att tvångslagret inteunder någon månad skall utgöra av lagringsskyldigheten.Förslaget föreslås träda i kraft fr. o. m. . Flertalet remissinstanser har intetatt erinra mot kommitténs förslag till sänkt vinterdispens. Vissa remissinstanser avstyrkerdock förslaget bl. a. mot bakgrund av de kostnadshöjningar det skulle medföra. I likhet med kommittén anser jagatt den säsongsmässiga svagheten i försörjningssäkerheten bör reduceras. Jagansluter mig således till kommitténs förslag att tvångslagren under månadernaapril-juli bör utgöra av lagringsskyldigheten i januari samma år.För övriga månader föreslår jag, i likhet med kommittén, ingen ändringi gällande ordning. Jag återkommer senare till den finansiella innebörden avförslaget. Prop.1980/81:90 17 2.3.7 Oljeavgift och vitesföreläggande Kommittén har i enlighet meddirektiven gjort en översyn av sanktionsreglerna om oljeavgift ochvitesföreläggande i lagen (1957:243, omtryckt 1977:939, ändrad senast 1980:181)om oljelagring i syfte att för framtiden förhindra att de lagringsskyldiga görotillåtna uttag ur föreskrivna lager på så sätt som skedde . Kommittén föreslår att oljeavgiftennågot mer än fördubblas. Vitesföreläggande bör i fortsättningen, enligtkommittén, användas för att påskynda återfyllnad av ofillåtet ianspråktagnatvångslager. Förslaget om höjd oljeavgift stöds av remissinstanserna. Frågan om skärpningen avsanktionssystemet i oljelagringslagen och avvägningen mellan oljeavgift ochvitesföreläggande kräver ytterligare överväganden innan förslag till ändringkan läggas fram. Jag avser emellertid att återkomma till regeringen idenna fråga. Kammarrätten förordar i sittremissyttrande en fortsatt översyn av de nuvarande bestämmelserna omlagringsskyldighet vid överlåtelse av anläggning. Jag utgår från att kommitténkommer att behandla denna fråga i den andra utredningsetappen. Kommittén föreslår två ändringar isynen på beredskapslagren. Det första förslaget gäller de kommersiella lagrensutnyttjande i kriser. När behovet av beredskapslager föravspärrningssituationer har beräknats har befintliga kommersiella lagerbeaktats och tillåfits reducera behovet. Om en fredskris inträffar kommer dekommersiella lagren att förbrukas först. Hinder föreligger nämligen inte förnäringslivet att sälja eller använda dessa lager. Enligt kommittén är detdärför lämpligt att i fortsättningen betrakta den del av de kommersiella lagrensom finns hos raffinaderier och oljehandel som en fillgång ifredskrissituationer och således minska behovet av särskilt anordnadefredskrislager. En sådan ordning är förenlig med bestämmelserna i (lEP). Däremot bör även fortsättningsvis kommersiella lager hosstorförbrukare räknas som en tillgång i avspärrningssituationer med hänsynfill lEP-bestämmelserna. De samlade fillgångarna av beredskapslager för krigs-,avspärrnings- och fredskrissituationer påverkas ej av denna förändring.Säkerheten ökar för att nödvändiga lager för avspärrningssituationer verkligenfinns tillgängliga. Jag delar kommitténs uppfattningatt man i fortsättningen bör betrakta den del av de kommersiella lagren somfinns hos raffinaderier och oljehandel som en tillgång i fredskrissituationeroch att således behovet av särskilt anordnade fredskrislager minskar. Sammaförhållande bör enligt min mening även gälla för kommersiella lager hosstorförbrukare. I tillämpningen av lEP-bestämmelserna görs nämhgen inte någonskillnad mellan lager som finns i 1980/81:90 18 oljehandeln och hos storförbrukare. Genom att hänförasamtliga dessa kommersiella lager fill fredskrislagren och i motsvarande gradhöja lagringsmålet för avspärrningsreserven ökar säkerheten ytterligare utöverkommitténs förslag för att nödvändiga lager för avspärrningssituationerverkligen finns tillgängliga när denna typ av kris inträffar. I den av migfidigare förordade revideringen har denna förändrng genomförts. Det andra förslaget avserutnyttjandet av beredskapslagren. För fredskriser beredskapslagras storakvantiteter råolja. Denna måste raffineras innan den kan nyttiggöras i en kris.De svenska raffinaderiernas kapacitet motsvarar av konsumtionen ilandet och varierar mellan olika produkter. I vissa typer av fredskriser är dettänkbart att raffinering av råolja under krisen inte förslår för att ge landetförutsatt konsumtionsstandard för alla produkter. I en sådan situafion anserkommittén att det kan vara lämpligt att ta i anspråk konsumtionsfärdigaprodukter som ingår i avspärrningsreserven och att omföra en motsvarandekvanfitet av fredskrislagret av råolja till avspärrningsreserven. Raffinering avdenna senare kvantitet bör genomföras så snart detta är möjligt. Kommitténerinrar om att vid olika fillfällen har uttalat (FöU 1975/76:35, rskr1975/76:298 och FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) att det bör vara en strävanfrån statsmakternas sida att inte på grund av fredskris minska den beredskapsom är motiverad av vår säkerhetspolitik. Jag delar kommitténs uppfattning idenna fråga. Mot bakgrund av vad uttalat bör dock detta uttag endastfå ske i begränsad utsträckning och . Uttaget bör underalla förhållanden ej tillåtas överskrida av de produkter som är beräknadeför avspärrningssituationer. Medelsbehovet för att finansieradet av mig förordade reviderade oljelagringsprogrammet uppgår för statens deltill ca 5 200 milj. kr. Från juU 19801, o. m.december 1984 kan med nu gällande avgifter och föreliggandeförbrukningsprognoser drygt 7 000 milj. kr. avsedda förförsörjningsberedskapsändamål förväntas inflyta fill oljelagringsfonden.Utöver oljelagring finansieras även vissa andra investeringar förförsörjningsberedskapen över oljelagringsfonden, främst beredskapslager avpetrokemikalier. Sådana investeringar för omkring 1 000 milj. kr. ingår f. n. iplaneringen. Medelsbehovet från oljelagringsfonden för det ekonomiska försvaretskulle därmed sammantaget uppgå till 6 200 milj. kr. Föreslagetoljelagringsprogram synes alltså kunna finansieras fill utgången av medberäknade inkomster även om vissa prisstegringar på olja skulle inträffa. Den ändrade sammansättningen avtvångslagren samt den sänkta vinterdispensen innebär investeringskostnader förde lagringsskyldiga uppgående 1980/81:90 19 till 548 milj. kr. netto i prisläget . Deårliga driftkostnaderna kommer att öka med 84 milj. kr. Kostnaderna för den tvångslagringsom säljare och förbrukare av olja genomför bestrids i första ledet av delagringsskyldiga. Enligt kommitténs mening bör de ökade kostnaderna förändringarna i tvångslagringen finansieras genom de priser som lagringsskyldigatar ut av konsumenterna. Detta motsvarar en prishöjning med per literbensin, . per m' tunn eldningsolja och . per m' dieselolja. Förtjockolja motsvarar det en kostnadsminskning med . per m'. Det kan dock, enligt kommitténsmening, finnas skäl för statsmakterna att underlätta för de lagringsskyldigaatt genom lån anskaffa kapital för de nödvändiga investeringarna. SPI anför att de finansiella kravenpå oljeföretagen blir oskäligt höga med en ökad lagring av bensin ochdestillat. Man understryker att statsmakterna bör underlättakapitalanskaffningen för dessa investeringar. Om detta inte sker avstyrker SPIbestämt att den föreslagna ökningen av produktinlagringen läggs på oljeföretagen. Jag är inte beredd att förorda attstatsmakterna skall underlätta kapitalanskaffningen. Däremot anser jag detlämpligt att -tidsplanen för utbyggnaden av tvångslagren av motorbensin,motorbrännolja och tunn eldningsolja förlängs med i förhållande fillkommitténs förslag. Den utbyggnad som kommittén föreslagit bör då varagenomförd före utgången av 1986. Regeringen har av fått iuppdrag att närmare överväga om det är lämpligt och medför besparingar att låtadriftkostnader för oljelagring helt eller delvis bestridas frånoljelagringsfonden. Därvid bör särskilt beaktas principiella och budgettekniskasynpunkter (FöU 1980/81:10, rskr 1980/ 81:69). Oljelagringsfonden inrättades genombeslut av regeringen . Fonden är räntelös och förvaltas avriksgäldskontoret. Till fonden förs huvuddelen av inkomsterna av den avgift somtas ut av konsumenterna i samband med köp av olja och bensin med anledning avbestämmelserna i lagen (1973:1216, ändrad senast 1980:1083) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter. Från oljelagringsfonden rekvirerarÖEF medel för att genomföra av statsmakterna beslutad lageruppbyggnad av råoljaoch petroleumprodukter i övrigt. Från oljelagringsfonden har i huvudsakrekvirerats medel för investeringar i varor och anläggningar. Medel från oljelagringsfonden har ivissa fall i begränsad omfattning använts för driftkostnader i anslutning tilloljelagringen (kostnader för inlagring) samt efter medgivande tillindustristöd inom det Prop.1980/81:90 20 petrokemiska området (prop. 1979/80:101, FöU 1979/80:11,rskr 1979/ 80:188). De löpande driftkostnaderna för den verksamhet somfinansierats med investeringsmedel över oljelagringsfonden bestrids dock överstatsbudgeten. Enligt vad som inhämtats från ÖEFär en finansiering av vissa driftkostnader över oljelagringsfonden möjlig. Enförändring av finansieringskällan innebär dock ingen besparing i fräga omdriftkostnadernas totala storlek. Enligt ÖEF:s uppfattning föreligger det vissasvårigheter att finna en direkt koppling mellan finansieringen avinvesteringarna och de driftkostnader som följer härav. En uppdelning avdriftkostnaderna på olika finansieringskällor blir därför till viss delgodtycklig och medför ett budget- och redovisnings-tekniskt merarbete. Om enändring av nuvarande principer för finansiering av driftkostnaderna skall skeföreslår ÖEF i första hand att driftkostnaderna exkl. räntekostnader ochpersonalkostnader för delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. under anslagetF2. Drift av beredskapslager förs över fill fondfinansiering. Övriga kostnaderunder anslaget bör som bestridas över statsbudgeten. ÖEF har ävenframhållit att om driftkostnaderna för oljelagringen skall finansieras överoljelagringsfonden måste lagen ändras så att fonden permanentas. För egen del anser jag det principiellt riktigt attdriftkostnaderna för oljelagringen i likhet med investeringarna får bestridasöver oljelagringsfonden. En förändring av finansieringsprinciperna i sådanriktning måste emellertid genomföras så att den budgettekniska hanteringen ochöverskådligheten i systemet blir så enkel som möjligt. Jag förordar därför attsamtliga driftkostnader exklusive räntekostnader för delprogrammet Bränslen ochdrivmedel m.m. under anslaget F2. Drift av beredskapslager förs över tillfondfinansiering så länge oljelagringsfonden finns. Överföringen bör såledesäven omfatta driftkostnaderna för de lager som inte finansierats överoljelagringsfonden. Driftkostnaderna för de lager inom delprogrammet Kemiskaprodukter m.m. som finansierats ur oljelagringsfonden är så begränsade ochredovisningsmässigt svåra att avskilja att jag anser att de ävenfortsättningsvis bör finansieras över statsbudgeten. Beträffande räntekostnadernavill jag framhålla att de endast är bokföringsmässiga transak-fioner påstatsbudgetens utgifts- resp. intäktssidor och att dessa i enlighet med deprinciper som gäller för kapitalkostnadsberäkningar bör ligga kvar påstatsbudgeten. En ändring av finansieringen i enlighet med vad jag här harförordat innebär i sig ingen besparing av de totala kostnaderna för lagringen,utan endast att statsbudgeten avlyfts ett belopp av samma storlek somoljelagringsfonden påförs. För /82 uppgår detta belopp enligtdet budgetförslag jag lämnar i det följande till drygt 17,7 milj. kr. 1980/81:90 21 Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna deriktlinjer för ett reviderat program tör beredskapslagring av råolja ocholjeprodukter t. o. m. som jag har förordat, 2. godkänna deändringar för oljelagringsfondens användning som jag har förordat. 4 Anslagsfrågor för /82 ELFTE HUVUDTITLEN Med anledning av den genomfördaöversynen av det löpande oljelagringsprogrammet anmäldes i 1981 årsbudgetproposition (prop. 1980/81:100, bil. 14) under denna rubrik atthuvuddelen av delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. utbrutits ur budgetpropositionenoch att regeringen senare skulle återkomma med förslag beträffande denfortsatta utbyggnaden av oljelagringen. I budgetpropositionen lämnades förslagi anslagsfrågorna för delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. under anslagetF 1. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader samt tillviss del under anslaget F3. Beredskapslagring och industriella åtgärder. Motbakgrund av vad jag fidigare anfört beträffande den fortsatta utbyggnaden avoljelagringen återkommer jag nu till medelsbehovet i övrigt för budgetåret1981/82 under anslagen F2. Drift av beredskapslager och F3. Beredskapslagringoch industriella åtgärder. Anslaget omfattar driftkostnaderför beredskapslagring, exklusive centrala myndighetskostnader. 1980/81 Anslag 1981/82 beräknar föredraganden Bränslen och drivmedel m. m. Prop.1980/81:90 22 Samtliga driftkostnader utomräntekostnader finansieras genom medel från oljelagringsfonden.Räntekostnaderna som beräknas uppgå fill drygt 250 milj. kr. Med hänvisning till vad jag anförti det föregående och med hänvisning till anslagsberäkningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Drift av beredskapslagerför /82 anvisa ytteriigare . Beredskapslagring och industriella åtgärder Anslaget omfattar samtligainvesteringar i varor och förråd, engångsan-visningar för inlagringskostnaderför vaminvesteringar samt olika former av industristöd. De poster som underinnevarande budgetår redovisas under anslagen F3. Beredskapslagring och F4.Industriella åtgärder är sammanförda under ett anslag F3. Beredskapslagringoch industriella åtgärder för att möjliggöra en flexibel avvägning av nämndaberedskapsåtgärder. 1980/81 Anslag 1981/82 beräknar föredraganden Bränslen och drivmedel m. m. 387 531 -387 530 1 669 705 - 1 669 705 Från oljelagringsfonden, beräknasefter beslut av regeringen, tas i anspråk 1 669 705 milj. kr. för investeringari varor och anläggningar. Därav beräknas ca 1 639 milj. kr.för inköp av varor, varav 1 620 milj. kr. avses för uppfyllnad av färdigställdaråoljeanläggningar och ca 16 milj. kr. för uppfyllnad av lagringsanläggningarför flygdrivmedel. Inlagringskostnaderna uppgår fill 2,9 milj. kr. För investeringar i anläggningarför lagring har beräknats 30,6 milj. kr. enligt följande investeringsplan. Investeringsplan för anläggningar (1 000-tal kr.) Faktisk Kalkylmässigt år-mån år-mån t. o. m. beräknad 1979/80 ----------- 1980/81 1981/82 Objekt under byggnad etter objekt för vilka byggstart beräknasunder budgetåret 19801 81 Råoljeanläggning, , BI Råoljeanläggning, , A3 + B3 Råoljeanläggning, Nynäs, A2 + B2 Råoljeanläggning, Nynäs, C2 Flygdrivmedelsanläggning IV Flygdrivmedelsanläggning VII Motorbrännolja/eldningsolja 1-2, anläggning 5, Eldningsolja 3-5, anläggning Eldningsolja3-5, anläggning 2 Objekt för vitkel byggstart beräknas under budgetåret1981/ 82 83 250 92 060 55 850 25 480 5 520 78-05 81-06 194 240 208 530 157 000 41400 9 800 77-02 81-12 61280 61490 59 300 800 - 76-06 79-09(81-06) 54400 63 840 44 000 16 500 5 430 78-09 81-08 393 170 425 920 316150 84 180 20 750 24 280 24 890 24290 600 - 76-08 78-10(81-06) 12 500 - 5 900 3 800 81-10 83-08 24 280 37 390 24290 6 500 3 800 14 300 14 800 9 300 5 000 500 79-09 81-06 9 300 5 000 5 300 3 640 4 900 400 - 79-09 80-12 80 1 590 2 050 81-05 82-10 5 300 3 250 4 980 1 990 2 050 3 500 82-01 83-01 - 3 500 97 670 30 600 I Reviderings- och ombyggnadsarbete. 1980/81:90 24 I sammanhanget vill jag eftersamråd med statsrådet ta upp frågan om överstyrelsens för ekonomisktförsvar upphandling av råolja. beslöt (prop. 1978/79 115 bil.1, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429) att Svenska skulle svara fördenna upphandling. ÖEF har anmält att ett samarbetsavtal har träffats mellanöverstyrelsen och bolaget i vilket regleras frågor om bolagets medverkan vidinköp för den statliga beredskapslagringen. Såvitt avser upphandling av råoljainnebär avtalet att överstyrelsen äger rätt att vända sig till annan leverantörom bolaget inte med leveranser ur sina långtidsavtal kan åta siginköpsuppdraget. Enligt min mening utgör detta en lämplig ordning. Frågan börnu underställas . Med hänvisning till vad jag anförti det föregående och med hänvisning till anslagsberäkningen hemställer jag attregeringen föreslär 1. att bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för förrådsanläggningar inom dekostnadsramar som jag förordat. 2. godkänna ettmellan överstyrelsen för ekonomiskt försvar och Svenska träffatsamarbetsavtal i vad avser rätt för överstyrelsen att vid upphandling anlitaannan leverantör. 1980/81:90 25 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde............... 1 1 Inledning................................................................... ....... 1 2 Föredragandensöverväganden................................ ....... 2 2.1 Bakgrund.......................................................... ....... 2 2.2 Förutsättningar........................................... ... 4 2.2.1 Risk förstörningar i oljetillförseln........... ....... 4 2.2.2 Kostnader.............................................. ....... 5 2.2.3 Nya prognoserför energianvändningen ....... 5 2.2.4 Försörjningsplanpå energiområdet ...... ....... 6 - ransoneringsåtgärder......................... ....... 6 - kommersiellalager.............................. ....... 7 - möjlighet attersätta olja med ved, el och kol 7 2.3 Förslag till lagringsprogram.............................. 8 2.3.1 Särskild reservför att täcka osäkerheter i förutsättningarna 9 2.3.2 Sammansättningav beredskapslagren 10 2.3.3 Behov avberedskapslager.................... 11 2.3.4 Lagringsanläggningar............................ ..... 14 2.3.5 Återbetalningav den rörliga krediten.... 15 2.3.6 Den s.k.vinterdispensen ...................... ..... 15 2.3.7 Oljeavgift ochvitesföreläggande........... 17 2.3.8 Andra frågor.......................................... 17 2.3.9 Finansiering........................................... ..... 18 2.4 Oljelagringsfondens användning...................... 19 3 Hemställan................................................................ 21 4 Anslagsfrågorför /82 .................... ..... 21 Bilagor till bilaga 3 ingår i separat bilagedel Bilaga 3:1 Sammanfattning av delbetänkandet (SOU 1980:41)Olja för kristid Bilaga 3:2 Sammanställning av remissyttrandena överdelbetänkandet (SOU 1980:41) Olja för kristid 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 1 Sammanfattningav en rapport (SIND 1980:17) från statens industriverk om energiförsörjningenpå 2 Den internationellasituationen ......................... ... 2 2.1 Olja ........................................................ ... 3 2.2 Kol .......................................................... ... 6 2.3 Naturgas .................................................. ... 7 2.4 Elenergi .................................................... ... 7 3 Fömtsättningar förberäkningarna ........................ ... 7 4 Energianvändning ochenergitillförsel ................. . 10 5 Sammanfattande slutsatser .............................. 14 5.1 Oljeersättning med kol ............................... . 16 5.2 Oljeersättning med inhemska bränslen.............. . 17 5.3 Elförsörjningen ........................................... . 18 5.4 Uppvärmning av bostäder ochlokaler ........... . 19 5.5 Energihushållning ...................................... . 22 5.6 Den ekonomiska utvecklingensbetydelse ...... . 23 5.7 Oljeförsöijningen ....................................... . 23 5.8 Oljemarknadens förändradestmktur .............. . 24 5.9 Tjock eldningsolja ..................................... . 24 5.10 Lägsvavlig olja ......................................... . 25 6 Sammanfattning............................................... . 26 I 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 2 Den långsiktiga planeringen av energiförsörjningenmåste utformas som en strategi där dagens beslut kan klara näraliggandeförsörjningsproblem ulan att samfidigt leda lill långsiktiga bindningar. Denkan inte formuleras med utgångspunkt i någon entydig och säker bedömning avsamhällsutvecklingen och energianvändningen. I del långa perspektiv som är nödvändigtför energiplaneringen blir antalet möjliga utvecklingsalternativ mycket stort.Sannolikheten är för mänga av alternativen ungefär lika stor, som dekan ha mycket varierande konsekvenser för energiförsörjningen. Som underlag vid utformningen av en strategi,liksom för successiva omprövningar av fattade beslut, är en rullande planeringav stort värde. Den verksamhet som statens industriverk (SIND) bedriver pådetta område skall ses i ett sådant sammahang. Senast SIND gjorde en övergripande studie av denlångsiktiga utvecklingen av energiförsörjningen var 1977 i samband arbete. har utvecklingen pä den internationellaoljemarknaden genomgått kraftiga förändringar med en fördubbling avoljepriserna . Vidare har på basis av utslaget ifolkomröstningen om kärnkraften fattat beslut om den framtida omfattningen avkärnkraften. Dessa faktorer samt en översyn av den svenskaekonomins utveckling har motiverat att utvecklingstendenserna pä energiområdeti sin helhet ånyo granskas. Under arbetets gång har preliminära bedömningartillställts bland annat oljelagringskommitté och den s.k.elanvändningskommittén. Dessutom har kalkyler för perioden fram till 1985avrapporterats till långtidsutredning. Vid sidan av förutsättningarna gällande de framtidaenergipriserna och den ekonomiska tillväxten utgår beräkningarna från dennuvarande energipolitiken. Det innebär att våra bedömningar skall ses som ettförsök att beskriva en sannolik utveckling med utgångspunkt i den energipolitiksom gäller . Kopplingen till långtidsutredning, somutformats med sikte att nå vissa samhällekonomiska mål, gör dock redovisningenbetingad av hur den ekonomiska politiken kommer att föras. För att belysakänsligheten i resultaten med avseende på denna centrala förutsättning harberäkningarna kompletterats med ett alternativ som innebär en långsammareproduktionstillväxt i industrin. Det finns också skäl att redan inledningsvis pekapä några särskilda svårigheter vad gäller bedömningarna av den framtidaenergianvändningen. Miljökraven för alternativa bränslen som skall ersättaolja är ännu inte fastlagda. Användningen av kol och inhemska bränslen som torvoch flis kan av detta skäl inte anges med någon större precision. 1980/81:90 Bilaga1.1 Industridepartementet 3