prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — är den myndighet som har haft det huvudsakliga ansvaret för attfrämja energihushållningen i samhällsbyggandet. Enligt min mening bör-planverket fortsättningsvis ha ansvarel för utformningen av den utbildning sominriklas pä energibesiktningsförrältarna i kommunerna. Härigenom finnsförutsätlningar för alt bedömningskriterierna blir enhel-hga i alla kommuner,framför allt vid besiktningar inom bostadsbyggeisen. Betydelsen av detta ökar enligtmin uppfattning om sådan besiktning görs till villkor för statligt stöd tillenergibesparande åtgärder. Genomförandet av ulbildningen sker f.n. iKommunförbundets regi regionall och lokall. Jag förutsätter att denna ordningbibehålls. Detla medför all planverket bör ha ett nära samarbete medKommunförbundet i denna fråga. Planverketbör vidare ha ansvaret för och slödja utbildningen av de redan yrkesverksammapersonalgrupper som har ett avgörande inflytande på den energitekniskakvaliteten i byggprocessen (projektering, uppförande och konlroll av ny- ochombyggnader), och som därmed direkl eller indirekt tillämpar planverkelsbestämmelser. En annan vikUgpersonalgrupp i energisparhänseende är enligt min uppfattning handläggare vidde kommunala förmedlingsorgan som handlägger ärenden rörande energisparstöd.Ett stort behov av vidareutbildning för dessa och för länsbostadsnämndernaspersonal har anmälts av . Behovet av samordning medenergibesiklningsförrältarnas utbildning talar enligt min uppfattning för attplanverket här bör ges det samordnande ansvarel för utformningen av denenergitekniska utbildningen. bör givetvis ha en aktiv rollsåväl vid kursuppläggning som vid genomförandet. Styrelsens verksamhel med attinformera och utbilda handläggarna orn bestämmelseändringar m. m. inskränksgivelvis inte med detla, men dessa insatser bör i görligaste män samordnas medenergiutbildningen. Beträffandeinriktningen av stödet tiil energiutbildning inom detla område villjag anföraföljande. Vid fördelningen avutbildningsmedel bör planverket enligt min mening prioritera insatserna delsefter hur stor påverkan akluella yrkesgruppers energikunnande har påenergikvaliteten i byggprocessen, dels efter hur stort kunskapsbehov sombehöver fyllas. Verket bör därvid ge stöd till utarbetande av läro- ochstudiemedel men dessutom i vissa fall till mer direkt slöd tillutbildningsinsatser där detta bedöms angeläget och nödvändigl för att en storanslutning skall åstadkommas. 1980/81:133 67 Medelför stöd till energiutbildningen m.m. bör anvisas särskilt och disponeras avstatens planverk. Jag älerkommer anslagsfrågan i det följande (avsnitt 10).Jag anser det avslutningsvis angeläget att utbildningen utvärderas. 1980/81:133 68 9 Forskning och experimentbyggande 9.1Forskning i anslutning till energihushållningsverksamheten Jagvill nu la upp vissa verksamheter som bedrivs av statens råd förbyggnadsforskning och som är av belydelse för energihushållningen i den befintligabebyggelsen. Rådet svarar för energiinriktad utvecklings- ochdemonstrationsverksamhel (EUD) i anslutning lill energisparplanen. Huvuduppgifteni EUD-arbetet är att stödja genomförandet av energisparplanen för befinfiigbebyggelse (prop. 1978/79:115 bil. 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394). Dennaverksamhet finansieras dels med medel från anslaget B 17. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. dels med avgiftsmedelfrån fonden för byggnadsforskning. Fråganom avskaffande av den särskilda byggforskningsavgiften bereds f. n. iregeringskansliet. Regeringen avseratt senare i samband med förslag Ullförenklade regler för socialförsäkringsavgifter m. m. återkomma idenna fråga. Ianslutning lill sin anslagsframställning för /82 lämnade statensråd för byggnadsforskning en verksamhetsplan för rådets hela verksamhet förtreårsperioden /82-1983/84. Regeringensställningstagande till de icke energiinriktade delarna av rådets verksamhel harredovisats i den framlagda budgetpropositionen (prop. 1980/81; 100bil. 16, anslaget B 15. Rådelsplan för forsknings-, utvecklings- och demonslrationsverksam-helen i anslutningtill energisparplanen redovisas av rädel som etl särskilt program benämntEnergihushållning. Målen för programmet är enligt rådet att skapa underlag förplanering och styrning samt för bedömning av besparingspotentialen, altutvärdera olika åtgärders fakUska kostnader och effekter, att utveckla kunskapom bmkarefrågor, alt utveckla nya lekniska lösningar samt att bidra till eneffektivare tillämpning av känd teknik genom information, utbildning ochdemonstrationsverksamhel, Fömtsättningenför verksamheten är bl.a., som rådet redovisade i sin kompletterandeanslagsframställning att forskningsverksamheten successivt trappasned inom sådana forskningsområden där del teoretiska kunnandet har nättförhållandevis långt och där lönsamheten bedöms som god. Ansträngningarna börenligt rådet koncentreras på elt målinriktat utvecklingsarbete och pä att föraut kunskaperna i praktisk tillämpning. Verksamhetenkommer enligt rådet atl löpande avkasta resultat somkan underlätta och effektivisera genomförandet av energisparplanen. finns i ett längre perspektiv en viktig koppling mellan EUD-programmet ianslutning till energisparplanen och insatserna på alternativa energikällor ienergiforskningsprogrammets program 3 Energianvändning för bebyggelse. Tätaoch välisolerade hus kan i många fall vara en fömtsättning för denlågtemperalurteknik som behövs för introduktion av nya energikällor. 1980/81:133 69 Verksamhelen inom rådets program Energihushållning bedrivsinom fyra delprogram som korresponderar med de angivna målen, nämligenfömtsättningar för energihushållning, brukarfrågor, byggnads- ochinstallationsteknik samt genomförandeprocesser. Följande tablå ger en överblicköver de av rådet föreslagna satsningarna och deras fördelning. Tabell 9.1 Ekonomisk översikt. kr., löpande priser. -bidrag t FoU 10,9' 19,4' -lån t Exp -bidrag t FoU -iån t Exp -bidrag t FoU -lån t Exp ' varav utgör FI3-medel. " varav utgör F13-medel. ' Inklusive experimentbyggnadsmedel men exklusive medelför täckande av rådets För /82 föreslår rådet all verksamheteninom forskningsprogrammet i sin helhet finansieras med anslag och begärsålunda medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet, energiinriktadprototyp- och demonstrationsverksamhet samt planering, uppföljning ochutvärdering av forskningsinriktat experimentbyggande inom programmet omsammanlagt 41,7 milj, kr. under anslaget B 17. Vissa energibesparande ätgärderinom bostadsbeståndet m. m. Jag vill inledningsvis ta upp en avgränsningsfräga mellanEUD och energiforskningsprogrammeis program Energianvändning för bebyggelse.Samordnade statliga insatser på forskning och utveckling inom energiområdethar bedrivits inom ramen för huvudprogram Energiforskning i en förstatreårsperiod under budgelären 1975/76-1977/78. En fortsättning med en andratreårsperiod beslutades av (prop. 1977/ 78:110, NU1977/78:68. rskr 1977/78:341). Den perioden löper ul efter vissa av riksdagenbeslulade förändringar i och med utgången av innevarande budgetär. Inom energiforskningsprogrammethar rådet programansvar för program 3. Energianvändning för bebyggelse. Prop.1980/81:133 70 finansierasmed medel från anslaget F 13. Energiforskning under industridepartementetshuvudtitel. Delegationenför energiforskning (DFE) har lämnat förslag om fortsatta insatser . Förslaget har tagils upp i den energipolitiskapropositionen (prop. 1980/81:90). Regeringen har därvid i sittställningstagande energiforskningsprogrammel för perioden / 82-1983/84även behandlat program 3. Energianvändning för bebyggelse. För rådetsverksamhet inom energiforskningsprogrammet innebär förslagel en i huvudsakbibehållen ambitionsnivå i förhållande till programperioden /79-1980/81. DFEhar inför den kommande treårsperioden gemensamt med rådet kommit fram till atten gränsdragning mellan EUD och energiforskningsprogrammet i kategorierna nyresp. befinllig bebyggelse inte är tillräcklig. DFE förslår därför enprecisering av avgränsningen med utgångspunkt i bl.a. distinktionen mellan nyavärmetillförselsätt och energihushållningsåtgärder. Enligt förslagel skallinsatserna inom energiforskningsprogrammet omfatta nya värmetillförselsätt medtonvikt på lokala energikällor, medan EUD skall omfallaenergihushållningsåtgärder i både ny och befintlig bebyggelse samtinstallationsteknik anpassad lill nya värmetillförselsätt. Vidare skallenergiforskningsprogrammet omfatta industriellt utvecklingsarbete avseendeeffektivare energianvändning. Vid sin behandling av dessa frågor i prop.1980/81:90 har regeringen angivit att den av DFE och rådet föreslagna principenfortsättningsvis bör vara vägledande för avgränsningen. Jag kommer därför atlta hänsyn till detta vid mina medelsberäkningar för EUD. Ifråga om EUD vill jag framhålla följande. I den framlagdabudgetproposiUonen anmälde jag under anslaget B 15. a.att jag avsåg att ta initiativ lill en samlad analys och utvärdering av rådetsforsknings- och utvecklingsverksamhet. I avvaktan pä resultatet av dennautvärdering förklarade jag att jag inte är beredd att ta ställning till mer ändet första verksamhetsåret i rådets Ireårsplan. Genomförandefrägorna, dvs.spridandet av kunskaper till praktisk tillämpning genom utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet, har enligt min mening stor betydelse särskilt förbesiktnings- och rådgivningsverksamheten saml skötsel och drift av olika lyperav syslem och anläggningar. Till genomförandesidan hör också denenergiinriktade prototyp- och de-nionstralionsverksamheten (EPD) som enligl minuppfattning har visal sig vara ett verksamt medel att föra ut känd kunskap ochteknik lill mer allmän tillämpning. Utvecklings- och demonstrationsverksamhetensamt en samlad kunskapsförmedling är av stor betydelse inte enbart p. g. a.energihushållningens stora vikt utan även mol bakgrund av energihushållningensbetydelse för introduktionen av oljeersättande uppvärmningsformer. Det ärangeläget atl rådets verksamhet i dessa delar samordnas med och kan Prop.1980/81:133 71 utgöra grund för den energiinriktade information somlämnas av myndigheter inom såväl bostadsdepartementels somindustridepartementets ansvarsområde som rådet bör utnyttja sinamöjligheler att aktivt förmedla kunskaper och stimulera kommunen och slörrefastighetsförvaltare inom särskilt angelägna områden. Ianslutning till frägan om olika uppvärmningsformer villjag peka pä dels behovetav lämplig teknik för vallen- och luftburna distributionssystem, dels behovetav kunskap om de krav på energihushållningsåtgärder som nya uppvärmningsformerbaserade på lågtemperatursystem ställer. Vissabieffekter av den omfattande satsningen pä energibesparande åtgärder böruppmärksammas och förslag till ätgärder framläggas pä ett tidigt stadium. Jagsyftar här främst på de hälsorisker och risker för fukt- och mögelskador somkan uppslå genom felaktigt utförda energihushållningsälgärder. Avslutningsvis villjag peka pä behovet av samordningmellan insatserna för EUD och delar av energiforskningsptogrammets program 3Energianvändning för bebyggelse. Jag syftar dä främst pä delprogrammen värmepumparoch effektivare energianvändning inom del sistnämnda programmet. Jag har idenna fråga samrätt med chefen för industridepartementet. För EUD bör under /82 disponeras en ram avhögst 39 milj. kr. Till anslagsfrågan återkommer jag i del följande (avsnitt10). 9.2 Experimenlbyggande inom energiområdet Jag övergår nu till all behandla forskningsiniiktatexperimentbyggande inom energiområdet. Denna verksamhet syftar till atl prövaoch lill mer allmän tillämpning föra ut resultaten av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom energiområdet. Förfördyrade byggnadskoslnader i samband med forskningsinriktat experimentbyggandepå energiområdet lämnas fr.o.m. /78 särskilda lån frän anslagetB 16. Län till experimentbyggande inom energiområdet m.m. Syftel är att nybyggnads- och installationsteknik systematiskt skall kunna prövas i fullskala. Ett antal experimentbyggnader avses därutöver ocksä kunna ulnylljas somdemonstrationsanläggningar dä ny teknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Genomriksdagens beslut med anledning av propositionen med riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1978/79; 115 bil.3, CU 1978/79:37, rskr 1978/ 79:394)utvidgades experimentbyggnadsverksamheten för att komplettera de väsenlligtutökade forskningsinsatserna inom solvärmeområdel. Forskningsinsatserna ingär iprogrammet Energianvändning för bebyggelse inom det samlade energiforskningsprogrammet. Ramarnaför beslut om lån till experimentbyggande har under den senas-le treårsperiodenvarit följande (milj. 1978/79 1979/80 1980/81 Prop.1980/81:133 72 Statensråd för byggnadsforskning framhåller i sin anslagsframställning för budgetåret1981/82 behovet av ökade medel för forskningsinriktat experimentbyggande.Orsaken lill del ökade behovet är enligl rådet statsmakternas väsentligt ökadesatsningar på forskning och utveckling som en central del av det målinriktade solvärmeprogrammetSol-85 (prop. 1978/ 79:115, bil. 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79: 394, NU1978/79:60. rskr 1978/ 79:429). Syfiet med satsningarna är att bredda ochintensifiera utvecklingsarbetet och göra praktiska försök med bl. a. olikametoder för långtidslagring av solenergi. Målet för insatserna preciserades iprop. 1978/ 79: 115 på så sätt atl dessa satsningar från mitten av 1980-laletskall kunna ge beslutsunderlag rörande möjligheterna alt införa solvärme iolika systemlösningar och systemkombinationer och för inriktningen avfortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser inom området. Rådethar enligt sin redovisning i stort sett lyckats följa sin planering medanledning av solvärmeprogrammel. Det har emellertid inle varit möjligt attundvika vissa förseningar för de utvecklingslinjer som bygger på en omfattandeexperimentbyggnadsverksamhet. 1 högre grad än väntat har enligt rådet dennormala planerings- och byggnadsprocessen, som expeii-mentbyggandet är beroendeav, utgjort en hämmande faktor. Speciellt utvecklingslinjen solvärmt tappvatlenhar försenats. Vidare har kostnaden för införandet av denna teknik i befinlligbebyggelse visat sig vara högre än väntat. Satsningeni fråga om värmepumpar har enligt rådet avancerat starkt. Ett stort antal förstudiertill experimentanläggningar har genomförts och flera sådana anläggningar ärunder uppförande. Begränsningen här har enligl rådet närmast utgjorts av bristpå medel. Satsningenbeträffande värmelagring i vatten ligger enligl rådet väl till tidsmässigt, menkostnaderna för uppförda experimentanläggningar är höga. Dessutom ligger enligtrådet kostnaderna för projekterade anläggningar på en högre nivå änenergianläggningar som bygger på känd teknik. Erfarenheternaav slödel till experimentbyggandet inom energiområdet är enligt rådet goda ochvisar att tillämpningen av ny teknik har påskyndats genom en planmässigintegration mellan FoU-verksamhet och praktisk prövning av dess resultat. Tyngdpunkteni forskningsverksamheten inom solvärmeprogrammet kommer enligt rådets förslagatt ligga på frågorna om lagring av värme frän sommar samtutnyttjande av värmepumpar i olika systemlösningar. Huvuddelen av det ökadebehovet av experimentbyggnadsmedel härrör frän behovet av fullskaleförsök inom dessaområden. Föratt det skall vara möjligt att hålla den angivna lidplanen behövs enligl rådetväsenlligt ökade medel för experimentbyggande, främsl för /82.För de två resterande åren är behovet lägre. berorenligt rådet pä att om ett tillfredsställande 1980/81:133 73 underlaginför statsmakternas beslut i mitten av 1980-lalel skall kunna finnastillgängligt erfordras erfarenheter frän två eldningssäsonger. För att entillfredsställande teknisk utveckling skall kunna ske i anslutning tillenergisparplanen för befintlig bebyggelse erfordras enligt rädel en utökadexperimentverksamhet även inom rådets forsknings- och utvecklingsverksamhetinom energihushållningsomrädet. Regeringen har, som jagtidigare nämnt, i den energipolitiska propositionen (prop. 1980/81; 90) lagtfram etl förslag till nytt Huvudprogram Energiforskning för treårsperioden1981/82-1983/84. För program 3 Energianvändning i bebyggelsen beräknasmedelsbehovet uppgå till 256 milj. kr. För del förstaåret beräknas medelsbehovel lill 75 milj. kr. Fördelningen på de olikadelprogrammen framgår av följande sammanfattning (milj. 1981/82-1983/84 Summaenergianvändning för bebyggelse 256 Målelför programmet Energianvändning för bebyggelse skall enligl propositionen varaatt genom teknisk forskning och utveckling bidra till en snabb minskning avoljeanvändningen samt finna långsiktigt användbara lösningar påuppvärmningsproblem i olika typer av bebyggelse. Resultaten av verksamheteninom programmet väntas bl.a. successivt kunna utnyttjas som underlag förbeslut om införande av solvärme och värmepumpar i olika systemkombinationer. Ipropositionen framhålls som angeläget alt en samlad utvärdering av insatsernainom solvärmeområdet kan göras med början omkring . Rådetbegär i korrespondens till förordade forskningsmedel totalt förexperimentbyggande inom energiområdet m.m. 75 milj. kr. för /82. Jag vill understrykavikten av att åtgärder vidtas som leder till att resultaten av forsknings- ochutvecklingsarbete kommer till praktisk användning. Delta gäller framför alltsädana resultat som leder lill att inhemska energikällor kan ersätta olja ocholjeprodukter. Solvärme och värmepumpar är exempel på energikällor som iframliden kan bidra till alt minska vårt oljeberoende i bebyggelsen. Enligt minmening bör därför verksamheten inom anslaget Län till experimentbyggande m.m.samordnas med energiforskningsprogrammets program 3 Energianvändning förbebyggelse även , dvs. 1980/81:133 74 Närdet gäller större försöksanläggningar avseende värmelagring börexperimentbyggnadsinsatserna enligt min uppfattning koncentreras till de i ettbrett värmeförsörjningsperspektiv mest intressanta tillämpningarna. I dennafråga harjag samrått med chefen för induslrideparlementet. Jagvill här understryka behovel av alt en samverkan mellan insatserna inom detforskningsinriktade experimentbyggandet beträffande solvärme, värmepumpar ochvärmelagring m.m. och verksamhelen inom den nya oljeersältningsfonden genomförsi de fall där utvecklingsarbetet ger underlag för en snabb praktisktillämpning. 1 dessa frågor har jag samrått med chefen förindustridepartementet och med statsrådet . Jagvill också avslutningsvis understryka viklen av att Län till experimentbyggandeinom energiområdet m. m. används som elt aktivt medel i den energiinriktadeutveckhngs- och demonslrationsverksamheten (EUD) i anslutning tillenergihushållningsverksamheten i befintlig bebyggelse. Tillanslagsfrågan återkommer jag i det följande {avsnitt 10). Prop.1980/81:133 75 10 Ramar och anslag Jagövergår nu till ram- och anslagsfrågor och tar först upp anslaget B17. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Fördisposition av innevarande budgetårs anslag för olika ändamål gäller följandefastställda ramar för beslut om lån och bidrag. Bidrag och lån förenergibesparande ålgärderi bostadshus 1 . Bidrag förenergibesparande åtgärder i allmännasamlingslokaler lOOOOOOO kr. Stöd förenergibesparande åtgärder i Bidragför energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala Ramarnaför beslut om lån och bidrag anger de högsta belopp inom vilka stöd kan lämnas.Riksdagen beslöt (prop. 1979/80; 100 bil. 16, CU 1979/80:18, rskr1979/80:216) om ändrad finansiering av energisparstödet för bostadshus. Fr.o,m. lämnas lånedelen av stödet för bostadshus i form avbostadslån. Det innebär atl den huvudsakliga delen finansieras, som lidigarehela stödet, över statsbudgeten. Jaghar i det föregående (avsnitt 3) redogjort för mitt förslag till uppdelning avenergisparverksamheten i byggnader i två program - ettenergihushållningsprogram som omfattar såväl enklare som mer omfattandeenergibesparande åtgärder och ett konverteringsprogram som omfattar åtgärderför en övergång från i första hand olja till andra energislag. Under enövergångstid bör detta program även omfatta konvertering från olje- Ullelanvändning. Jag har i det föregående inom konverteringsprogrammets ram(avsnitt 6) föreslagil stöd för övergång lill användning av nya energikällorsamt stöd för övergång till användning av el för uppvärmning m. m. Med hänsynhärtill föreslår jag all följande ramar fastställs för lån och bidrag tillenergibesparande ålgärder under /82. I fråga om ramen för stödUll energibesparande åtgärder i statliga byggnader harjag samrått med chefenför budgetdepartemenlet. ibostadshus m. m. iallmänna samlingslokaler 5000000kr. Prop.1980/81:133 76 Deav mig föreslagna satsningarna på de båda programmen som ingår ienergisparplanen uppgår således till 2 365 milj. kr. Med tanke på osäkerheteni bedömningen av resursbehovet för att uppnå energisparmålet får frägan omytterligare medelstilldelning vid behov tas upp till prövning och då bedömasmot bakgmnd av vad som är samhällsekonomiskt motiverat. Jag bedömer dock att deanslagna medlen skall vara tillräckliga bl. a. beroende på den allt bättreprivatekonomiska lönsamheten av energibesparande åtgärder. Medhänsyn till bl. a. sysselsättningseffekterna bör långivningen i fråga omålgärder i bostadshus fördelas jämnt under budgetåret. Det bör ankomma påregeringen atl utfärda närmare föreskrifter om detla. Regeringen bör utverkariksdagens bemyndigande att göra utbyte mellan de olika ramarna med hänsyn tillden faktiska efterfrågan för olika ändamål. Tidigareår har del utöver de för budgetåret fastställda ramarna även funnits en planeringsreserv.Avsikten med reserven har varit alt utjämna variationer i sysselsättningen.Planeringsreserven är för / 81 600 milj. kr. Erfarenhetema avanvändningen av planeringsreserven är att den har försvårat planeringen ocharbetet inom bostads verket. Nägra effekter på sysselsättningen har inle kunnatpåvisas. Jag förordar därför att planeringsreserven avskaffas och har i mittförslag till ramar tagit hänsyn härtill. Jag har föreslagit(avsnitt 4) alt medel skall ställas till förfogande för bidrag tdl kommunernaför rådgivnings- och besiktningsverksamhet m. m. av . Förbidrag under /82 förordar jag en beslutsram av 130 milj. kr. Förbidrag under vart och ett av budgetåren 1982/83, 1983/84, 1984/85 och 1985/86bör gälla en ram om minst samma storleksordning som för /82. Jagförordar därför att det för vart och etl av dessa budgetår preliminärtfastställs en beslulsram om 130 milj. kr. På samma sätt som under innevarandebudgelår bör det, enligt vad jag lidigare har anfört, ankomma på regeringen attmeddela närmare bestämmelser om dispositionen av dessa medel. Medanledning av mina förslag till uppläggning, avgränsning m. m. avutbildningsinsatserna inom energihushållningsområdet (avsndt 8) bör liksomunder innevarande budgelår särskilda medel slällas lill förfogande för stöd tidenergiutbildning m.m. Jag beräknar medelsbehovet till sammanlagt 3 milj. kr.under /82. Medlen för stöd UH energiutbildning m. m. bör liksomunder innevarande budgetår disponeras av statens planverk. Det bör ankomma påregeringen alt meddela närmare bestämmelser om användningen av de föreslagnamedlen. Medhänvisning lill vad jag har anfört i del föregående (avsnitt 9.1) beräknar jagde sammanlagda kostnaderna för den energiinriktade utvecklings- ochdemonslrationsverksamheten lill högsl 39 milj. kr. under /82.Jag förordar att medel till energiinriktad utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet m.m. ställs lill förfogande för statens råd för 1980/81:133 77 byggnadsforskningintill elt belopp av 22 milj. kr. under /82. Rådet behöver försin planering av verksamheten kunna göra åtaganden även för följande budgetår.Jag föreslår att rådet får göra sådana åtaganden för budgetåren 1982/83 och1983/84 intill 15 resp. 10 milj. kr. Idet föregående (avsnitt 7) harjag behandlat behovet av särskilda medel förinformation m. m. med hänsyn bl. a. till de av mig föreslagna ändringarna avstödsystemet. Jag beräknar medelsbehovet för information m.m. till 5 milj. kr.under /82.