prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Energisparlån lämnas av låneunderlagel. Förätgärder i småhus som fastighetsägaren utför själv lämnas stöd endast tillmaterialkostnaden. Ifräga om småhus som ägs av personer som har fyllt , handikappade ochvissa andra grupper kan lån lill sädana energibesparande ätgärder som avses ienergibidragsförordningen lämnas också enligt förbättringsläneförordningen(1980:261). Lånet lämnas högsl med ett belopp som motsvarar av den godkändakostnaden. Frågorom bidrag eller lån enligt nägon av de nu nämnda författningarna prövas avlänsbostadsnämnden efter yttrande av förmedlingsorganet i kommunen. Stödlill energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler lämnas i form avbidrag för i princip samma ätgärder som enligt energisparförord-ningen. Enligt38a§ kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler(omtryckt 1976:794, ändrad senast 1980:336) lämnas bidrag av dengodkända kostnaden för åtgärderna, dock högst med , per projekt. Närdet gäller kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. Prop.1980/81:133 49 lämnasstöd enligl förordningen (1979:816) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder i kommunala och landslingskommunala byggnader m. m. (omtryckt1980:335). Slöd lämnas till alla åtgärder som bedöms spara energi eller minskabehovet av olja. Stöd lämnas i form av bidrag av den godkändakostnaden för åtgärden eller, om den slutliga kostnaden uppgår till lägrebelopp än den kostnad som godkänner, av detta belopp.I vissa fall kan slöd också lämnas i form av lån. Stödetomfatlar fömtom kommunala och landstingskommunala byggnader bl. a. även vissabyggnader som tillhör kyrkan, försäkringskassor och ideella organisationer. Frågorom bidrag prövas av bostadsslyrelsen, medan lånefrågor prövas av regeringen. Förenergibesparande åtgärder i befintliga statliga byggnader disponerarbyggnadsslyrelsen (KBS) /74 ett särskilt anslag (en delpostinom anslaget B 17. Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m.m.). Den tolala ramen t. o. m. /81 uppgår till 210 milj. kr.Fram lill användes dessa medel enbart för energibesparande åtgärder iKBS; s fastighetsbestånd. Under liden därefter har med dessa medel finansieratsäven energibesparande åtgärder i andra statliga byggnader. I det följandediskuterar jag först de allmänna riktlinjerna för energisparstödet lillbostäder och till kommunala och landstingskommunala byggnader. Därefter larjag mer i detalj upp förslag till nya stödområden och inriktningen av stödet.För energisparåtgärder i statliga byggnader föreslår jag inte nägraförändringar av gällande regler. Vidare föreslår jag i avvaklan på betänkandefrån samlingslokalkommittén (Bo 1979:09) inga förändringar av reglerna förstöd till samlingslokaler. Jag kommer därför inte att vidare behandla stödellill dessa byggnadskategorier. Till frågor om ramar och anslag återkommer jag idet följande (avsnitt 10). 6.2Allmänna principer för energisparstödet Denhöjning av ambitionen för energisparandet som jag lidigare har föreslagit(avsnitt 2) förutsätter att den totala investeringsvolymen ökar och attspareffektiviteten höjs för de vidtagna ätgärderna. Det är därför angeläget attenergisparstödet utformas sä att det pä bästa sätl kan tillgodose de nyakraven. De kraftigt höjda energipriserna påverkar också stödels utformningeftersom prishöjningarna har medfört att lönsamheten för mängaenergisparåtgärder har ökat markant. Del statligaenergisparstödet ulgör etl viktigt medel för atl påverka energisparandetsomfattning och inriktning. För all stödet skall vara effektivt måste detfortlöpande anpassas till ändrade förutsättningar som t.ex. ny och förbättrad teknik,nya forskningsresultat inom energiområdet m. m. saml förändrade energipoliliskautgångspunkter. En viklig energipolitisk 4 1980/81. 1980/81:133 50 strävanär att främja övergången lill uppvärmning med fasta bränslen. En successivutveckling skall ske mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Stödsystemet skall främja en övergång till nya energikällor och användning avflexibla uppvärmningssystem. EHDhar genomförl en översyn av principerna för stödet. Delegationen understrykervikten av att stödet i framUden utformas sä att det blir sparfrämjande ocheffektivt som det inte bör leda till några från fördelningssynpunkl oacceptablaeffekter. Delegationen pekar i sammanhanget ocksä på att det från allmännautgångspunkter är önskvärt att taxor, priser och tariffer utformas så att despeglar knappheten på energi. EHDförordar följande rikllinjer. - Energisparstöd bör lämnas föråtgärder som medför energibesparingar som står i rimlig proportion till insattaresurser. - Lånemöjligheter bör förekomma,om samhällsekonomisk lönsamhel kan konstateras. Amorteringstiden ochräntesubventionen bör fastställas så att energibesparingen skapar etl överskottför återbetalning. - En omprövning av stödsystemetskall ske fortlöpande. En strävan bör vara att undvika hastiga förändringar igällande regelsystem. Förutsättningar för atl genomföra en mer genomgripandesamordning av regelsystemet för energifrågor och samhällsplaneringsfrågor iövrigt bör föreligga i samband med den tolala omprövning av den samladeenergihushållningen i samhällel som föreslås ske omkring . EHDföreslår vidare alt energisparbidrag i fortsättningen inte skall lämnas förnågon byggnadskategori. Borttagandet av bidrag motiverar EHD med de kraftigaprisstegringar på energi som har skett . Den realaprisökningen för t. ex. villaolja var till mars1980 . Den viktigaste orsaken till att energibesparande åtgärder harutförts i småhus har enligt EHD varit de slora prisökningarna pä energi som harmedfört att mänga åtgärder har blivit fastighetsekonomiskl lönsamma. Enmajoritet av remissinstanserna stöder EHD; s förslag att avskaffaenergisparbidragen. Några, däribland vissa kommuner, menar dock atl bidragetbör behållas, om del skall vara möjligt att nå de uppsatta sparmålen.Bostadsstyrelsen, som delar uppfattningen att bidragen generellt sett böravskaffas, anser dock atl ett bidrag bör finnas för att stimulera ätgärder somär särskilt önskvärda från samhällets synpunkt. Föregen del villjag anföra följande. De riktlinjer som EHD har förordat i fråga omdet ekonomiska stödsystemet innebär i huvudsak inte nägon ändring i förhållandetill de övergripande principer som gäller . Liksom börstödsystemet inriktas så att det stimulerar sådana energisparåtgärder som ärsamhällsekonomiskt motiverade. Den fastighelsekonomiska lönsamheten skallendast avgöra hur stödet utformas. Jag kan självfallet hell och hållet instämmai EHD:s uppfattning. 1980/81:133 51 Energisparbidraghar använts dels för atl överbrygga skillnaden mellan vad som ärsamhällsekonomiskl lönsaml och vad som är fastighetsekonomiskl lönsamt, delssom ett instrument att även i det fall del redan är fastighetsekonomiskllönsamt stimulera genomförandet av angelägna ålgärder. Jag finner del naturligtatt bidragen nu slopas. Enligt min bedömning har de kraftiga energiprishöjningarnamedförl att bidraget inle längre krävs som komplement till lånemöjlighelen föratt göra energisparandet attrak-Uvl. EHD har konstaterat att en slor ande!småhusägare som har genomfört energisparätgärder med etl statligt slöd i formav lån och bidrag uppger att de skulle ha genomfört åtgärderna även utanbidrag. Det är därför enligl min mening andra instmment än bidrag som böranvändas för alt öka fastighelsägamas benägenhet atl spara energi. Bl.a. genomen fortsatt satsning på den kommunala rådgivnings- och besiktningsverksamhetenoch genom energisparkampanjer bör fastighetsägarna göras medvetna om detlönsamma i att vidla energisparätgärder. Jag föreslär därför attenergi-sparbidragel avskaffas för alla åtgärder. Delta får emellertid intemedföra atl finansieringen av energisparåtgärderna försvåras. Principen bördärför vara att energisparlån skall lämnas för den del av kostnaden somhittills har täckts av ett bidrag. 6.3Förändringar i energisparstödet. EHDföreslår i sitt belänkande att energisparstöd även fortsättningsvis skalllämnas till de ätgärder som är stödberätligade. Dessutom föreslårdelegationen att följande nya ålgärder blir stödberätligade. Övergäng från enskildvärmeanläggning till gemensam värmecentral Övergäng tillfastbränsleeldning i mindre anläggningar Övergäng till uppvärmning ochvarmvattenberedning med el, dock ej s. k. direktverkande el med elradiatorereller motsvarande Deätgärder som sålunda föreslås bli stödberältigade skall enligt EHD utgå frän kändeller ny teknik som har lämnat forsknings- och utvecklingsstadiet. Övergängentill ett nytt energislag skall vara varaktig. Endast i undantagsfall kan detaccepteras att befintliga energislag används i form av tillskottsenergi. Innanbeslut fattas om stöd för olika enskilda åtgärder mäste lokala och regionalamiljöaspekter samt rävarutillförselaspekter beaktas. Närdet gäller vidgningar av energisparstödets tillämpningsområde slöder denövervägande delen av remissinslanserna EHD:s förslag. Föregen del vill jag anföra följande. Genom beslut av (prop. 1978/79:115bil. 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79: 394) har regeringen bemyndigats atl fattabeslut om vilka ätgärder som skall vara stödberätligade så länge det inteinnebär någon ändrad inriktning av stödet. Prop.1980/81:133 52 band med övergång från enskild till gemensam värmecentraloch övergång till fastbränsleeldning i mindre anläggningar samt övergång fränolja till el innebär enligt min mening en delvis ändrad inriktning avstödverksamheten. I likhet med EHD anser jag vidare atl det är viktigt attnu premiera en övergång från individuell uppvärmning till gemensammavärmeanläggningar. 1 många fall är värmepannorna överdimensionerade vilketmedför att pannverkningsgraden blir lägre än vad som är nödvändigt. En sammanslagningav uppvärmningssystemen i flera byggnader kan i många fall göra det möjligt atthöja effektiviteten i energianvändningen. Därtill kommer att en övergång fränindividuell uppvärmning till uppvärmning med gemensamma anläggningar kanunderlätta en övergäng till fasta bränslen och en introduktion av nyaenergikällor. Jag föreslår därför all energisparslöd skall fä lämnas även förålgärder i samband med en sådan sammankoppling av värmesystemen i enskilda husså att befintliga värmeanläggningar kan användas mer effektivt i områden sominte har ett utbyggt Qärrvärmenäl eller där konventionell fjärrvärmeutbyggnadinte planeras. Enligl gällande ordning ges stöd för åtgärder i sambandmed övergång till fastbränsleeldning när det gäller uppvärmningsanläggningar ienskilda hus. EHD har föreslagit att energisparstöd skall kunna medges försådana åtgärder även när det är fråga om anläggningar för uppvärmning av flerahus eller gmpper av hus. Jag kan ansluta mig ; s förslag i denna del.Anläggningar av detta slag är ofta en förutsättning för all t.ex. ved-ochfliseldning skall kunna ske på elt lillfredsslällande sätt såväl av miljövårdsskäloch sanitära skäl som med hänsyn till hanteringen av bränslet och effektiviteteni förbränningen. Jag föreslår därför att energisparstöd skall medges föruppförande av nya anläggningar för övergäng till fastbränsleeldning i mindreuppvärmningsanläggningar som värmer upp ca 250-300 lägenheter. Som villkor föralt stöd skall ges bör gälla alt den sökande kan redovisa en godtagbar plan förbränsleförsörjningen. De anläggningar som det i dessa fall är frågan om kan fåen storiek som moUverar särskilda överväganden. Dessa anläggningar kommer t.ex. alt ha ett nära samband med utbyggnaden av mindre fjärrvärmesystem. Jaganser atl ansökningar om stöd bör behandlas i en ordning som lämpar sig föranläggningarnas karaktär. Det bör ankomma pä regeringen alt fastställa denna. Jag vill här erinra om att regeringen i prop. 1980/81:90har förordat en omfattande utbyggnad av fjärrvärmen under 1980-talel. Ipropositionen anfördes därvid att det är angeläget alt det inom ramen för denkommunala energiplaneringen tillses atl omfattningen av lämpligafjärrvärmeområden inte onödigtvis minskas genom all individuellauppvärmningsformer används inom dessa områden. De uppvärmningsanläggningar,som jag här föreslår skall komma i fråga för energisparslöd, är atl hänföratill de uppvärmningsformer, som inte bör användas inom fjärrvärmeomräden. Prop.1980/81:133 53 Delföreslagna stödet skall därför inte lämnas för anläggningar i områden som harett utbyggt fjärrvärmenät eller där en fjärrvärmeulbyggnad planeras. Dettredje åtgärdsområdet, som enligl EHD bör bli berättigat energisparstöd iframtiden, omfattar sådana åtgärder, som främjar en övergång från olja till elför uppvärmning och varmvattenberedning. Regeringen har i prop.1980/81:90 föreslagit att den tillgängliga elproduktionskapaciteten skallutnyttjas för att pä effektivast möjliga sätt ersätta olja. För attoljeanvändningen snabbt skall kunna minskas genom tillvaratagande av dentillgängliga kapaciteten inom elproduktionen krävs enligt ELAK en omfattandekonvertering av oljepannor och panncentraler till el under en relativt begränsadUdsperiod. ELAK föreslär att stöd lämnas för installation av elpanna, elpatron,elkassett och varmvattenberedare. ELAK föreslår också att det skall varamöjligt atl göra del till ell villkor för erhållandet av energisparstöd att enövergång görs till el genom installation av elpatron eller molsvarande. Flertaletremissinstanser stöder ELAK:s förslag. Jag noterar att ELAK:s förslagbeträffande lån till åtgärder i samband med konvertering från olja till elstämmer väl överens med de nya stödområden som EHD har föreslagit och kan föregen del ansluta mig till de båda utredningarnas uppfattning. Jag föreslärdärför att lån skall kunna lämnas för övergång till el genom installation avelpatron, elkassett och varmvattenberedare. som försörjs med gas framställdav lätt eldningsolja eller bensin bör i della sammanhang jämställas medoljepanna. För att skapa en framlida flexibilitet och för att tryggavärmeförsörjningsberedskapen i händelse av en kris bör stöd lämnas i form avlän till kombinationspanna. Däremot bör slöd i normalfallet inte lämnas förövergäng till elpanna. Undanlag bör dock göras när elpanna installeras vidsidan av en i byggnaden redan fungerande pannanläggning eller när det av andraskäl skulle framstå som uppenbart orimligt att ej lämna stöd. Däremotkan jag inte ansluta mig till förslaget att konvertering till el skall kunnautgöra ett villkor för atl få energisparstöd. Det är enligl min bedömning storrisk för att ett sådant villkor snarare hämmar energisparverksamheten ängynnar en övergång til elvärme. För att anspråken på elinte skall leda till en oekonomisk utbyggnad av ledningssystemet torde det varanödvändigt att förmedlingsorganet inhämtar yttrande från eldistributören. Detbör därför vara en förutsättning för energisparlån lill konvertering attförmedlingsorganels yttrande grundas på elt yttrande från eldistributören. År1979 fattade ett beslut (prop 1978/79; 115, bil. 3, CU 1978/79: 37,rskr 1978/79; 394), som innebar att om kommunen har avstyrkt stöd till energisparätgärderi bostadshus och avstyrkandet gmndas på översiktliga ställningstaganden avkommunalfullmäktige beträffande bl.a. energiförsörjningsplaneringen ikommunen, fär 1980/81:133 54 stöd lämnas endast om det finns särskilda skäl för det.Vad jag nu har föreslagit ifråga om hänsynstagande lill kostnaderna för enulbyggnad av elnätels kapacitet är till sitt innehåll sädant att det får ansesfalla inom ramen för den av är 1979 antagna regeln. Den av migförordade nya förutsättningen bör därför innefattas i den bedömning som skallske enligt den redan gällande regeln. Byte av oljepanna lill elpanna eller kombinationspanna ärenligt ELAK lönsamt för fastighetsägaren endasi då den gamla pannan ärutsliten. ELAK hävdar emellertid all från samhällsekonomisk synpunkl är det ifiera fall lönsaml all lidigarelägga pannbyten. ELAK föreslår därför atl enviss del av kostnaden skall täckas av ett bidrag. Skillnaden mellan fastighetsekonomiskoch samhällsekonomisk lönsamhet beror enligt ELAK på atl energiskatten på elf.n. är högre än pä olja. Vid en neutral energibeskattning blir pannbytetenligl ELAK lönsaml även för fastighetsägaren varvid behovel av bidragbortfaller. Frågan om energiskatternas utformning utreds avenergiskattekommil-tén (B 1979:06). Jag anser att kommitténs överväganden ochförslag måste inväntas innan ställning tas till behovet av bidrag i detlasammanhang. Jag är därför inte beredd att förorda ELAK:s förslag att ge bidragtill pannbyten. Jag går över lill frägan om finansieringen av enövergång till nya och förnybara lokala energikällor. EHD föreslår även attålgärder i samband med en sådan övergäng skall göras stödberältigade. Enligt gällande regler lämnas redan slöd pä det omräde somEHD pekar på. Del finns enligt min mening all anledning alt fortsätta denkonverte-ringsverksamhet som energisparstödet hitUlls möjliggjort. Stöd börerbjudas i form av län så utformade att konvertering till sädana energikällorsom bedöms kunna bli lönsamma pä nägon sikt underlättas. Stimulansen fär intevara slörre än vad som är nödvändigt för alt ätgärden skall kunna komma tillsländ. Den nödvändiga stimulansen kan uppnäs genom utformningen av ränte- ochamorleringsvillkoren. Räntebidrag skall ej utgå. Jag föreslär att regeringeninhämtar bemyndigande att närmare utfornia de nämnda villkoren. Energisparslöd lämnas enligt gällande regler endasi tillätgärder som syflar till en bättre hushållning med energi eller användning avannal bränsle än olja vid uppvärmning av bostadshus. Del cenirala mälet är attspara energi och snabbt minska oljeberoendet. Jag anser därför inte att stödetbör begränsas till ätgärder i byggnader. Jag återkommer strax till denna fråga(avsnitt 6.3.2). Jag övergår nu till alt diskutera vissa villkor förenergisparsstödet till bostadshus. Villkoren för stöd lill byte till en panna förfastbränsleeldning och frägan om stöd till braskaminer har berörts i olikasammanhang. Prop.1980/81:133 55 harsagt anser jag atl en övergång till fasta bränslen bör sUmuleras. Jag anserdock att principen därvid skall vara att övergången är beslående och atlfastbränsleeldning med hänsyn till lokala fömtsättningar inte medför sanitäraolägenheler. Enligt bostadsslyrelsens föreskrifter gäller f. n. att för stöd tillövergång till vedeldning krav ställs pä viss eldstadsvolym hos värmepannan ochpå tillgäng tili fri ved. Enligt vad jag har erfarit har slyrelsen för avsiktatt ta bort villkoren pä viss eldstadsvolym och fri ved. kommunstyrelsehar i en skrivelse till regeringen begärt en översyn av reglerna för statligtenergisparstöd till putsad tilläggsisolering i bostadshus. Kommunstyrelsenmenar att reglerna missgynnar vissa fasad-material, eftersom stödet inte svararmot de faktiska kostnaderna. Det ankommer pä att fortlöpandegranska reglerna för energisparstödet så att hänsyn tas till ändradekostnader. För fasadskikt av tjockputs har schablonbeloppen ändrats. Som jag harframhållit är det angeläget atl energibesparande åtgärder genomförs på etlriktigt sätl så att de fär maximal effekt. Fastighetsägare har i allmänhet intekunskap nog att själva bedöma vilka ätgärder som är mest angelägna att vidta.Som jag har föreslagit (avsnitt 4) bör det bl. a. därför såsmåningom göras till ett villkor för slöd att byggnaden besiktas. Krav påbesiktning bör dock inte ställas som villkor för energisparstöd för mindreåtgärder som syflar lill att ersätta olja med andra energislag t.ex.installation av elpatron eller elkassett. Det bör inte heller ställas sädanakrav i de fall besiktning är uppenbart onödig. Jag tänker dä främst päbyggnader som har besiktats av en besiktningsman som kommunen harutsett eller pä något annat godtagbart säll. I småhusområden med flera hus avsamma typ anser jag vidare att det bör vara tillräckligt att etl hus i varjegrupp besiktas. Jag är inte beredd alt bestämma ett datum för införandelav elt sädani villkor. Jag föreslär därför alt regeringen inhämtar bemyndigandeatt införa ett sådant villkor och avgöra lidpunkten för införandel. För att full spareffektskall uppnäs är det enligt EHD i vissa fall nödvändigt att olika åtgärdervidtas i kombination med varandra. En förutsättning för alt slöd skall lämnas tillsådana ätgärder bör då vara att de utförs . EHD har i sitt betänkandeföreslagit att del för statligt stöd skall ställas krav pä atlombyggnadsålgärder följs av ätgärder för reglering av värmetillförseln tillbyggnaden. Enligt min mening är detangelägel att mer omfattande, främsl byggnadstekniska ätgärder som minskarenergiförlusterna genom transmission och ofrivillig ventilation i byggnaderåtföljs av en kontroll av uppvärmnings-och ventilationssystemet och, om detbehövs, också av åtgärder i detta. Jag anser därför att det bör vara ettvillkor för alt få energisparslöd att låneansökanden vidtar sädana åtgärder.Jag avser att återkomma till regeringen i fråga om krav på inreglering avuppvärmningssystemet. EHDhar i sitt betänkande förordat att krav i ökad utsträckning skall 1980/81:133 56 slällaspå typgodkännande för erhållande av statligt stöd. Atl en produkt är typgodkändinnebär att den har genomgått bl.a. funktionskontroll. Vidare har delegationenuttalat att det är angelägel att staten slöder en snabbare utveckling avmetoder för provning och kontroll inom energihushållnings-området. Flertaletremissinstanser ställer sig bakom EHD:s förslag att typgodkännande i ökadutsträckning skall utgöra ett krav för att energisparstöd skall lämnas. Mängaframhåller emellertid att ökade resurser måste ställas till förfogande förprovningsverksamheten. Detfinns enligl min mening anledning alt i ökad utsträckning kräva atl produktersom installeras skall vara typgodkända. Närmare föreskrifter om typgodkännandesom villkor för stöd utfärdas av . Enligl vad jag har erfarilavser att i ökad utsträckning införa sådana krav. Föratt det skall vara möjligt att utvidga typgodkännandeverksamhelen krävs det attlämpliga provningsmeloder utvecklas inom energiområdet. Den pågåendeutvecklingen inom energiområdet kan väntas medföra att ett stort antal nyaprodukter kommer fram. I energiprovningsutredningens betänkande (Ds I 1980:12)Provning för bättre energihushållning redovisas en bedömning av vilka behov avutveckling av provningsmetoder, som finns inom energiområdet. Förslagen ibetänkandet har tidigare i vår redovisats i propositionen om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1980/ 81:90). Enligt utredningen är metodutvecklingenför provning inom energiområdet eftersatt och särskilda medel bör därförställas förfogande för utveckling av sädana metoder. Av propositionenframgår att särskilda insatser behöver göras i första hand för att utveckla nyaprovningsmetoder och prototyper till provningsutrustning. Det framgår också attsärskilda medel bör slällas lill förfogande för ändamålet ur de ramar som görstillgängliga för energiteknisk forskning och utveckling och för energihushållningsälgärderinom olika samhällssektorer. Jag anser att det är angeläget att resurserslälls lill förfogande för alt dels ta fram objektiva meloder för provning delsfortlöpande prova nya produkter som har samband med energihushållning ibyggnader. Särskilda resurser har genom riksdagsbeslut redananslagits till statens provningsanstalt i syfte att snabbt få igångmetodutvecklingen när del gäller energiprovning. Enligt min bedömning erfordrasytteriigare resurser inom detta område. Jag återkommer senare till frågan ommedel för detla ändamål. Jagövergår nu till atl behandla vissa regelfrågor inom ramen för energisparstödet.Ett av de väsentligaste inslagen i det nuvarande energisparstödet när detgäller bosläder är att fastighetsägarna garanteras en fullgod finansiering av deätgärder som är önskvärda. Detla bör enligt min mening gälla också ifortsättningen. Enligt gällande bestämmelser lämnas energisparlån för den delav den godkända kostnaden som inte täcks av energisparbidrag. Milt förslag attslopa bidraget medför, om det genomförs att 1980/81:133 57 heladen godkända kostnaden kommer att kunna finansieras med lån.