prop · G403131 · 1980-12-31 00:00:00 — Förtidspensionering kommer atl erbjudas all personal i P80som är saml i begränsad omfattning och efter individuellprövning personer som är 5859 är. var totalt 83 personer fortfaranderegistrerade i P80. Av dessa kommer 18 att förtidspensioneras, 8 personer haravtal om ny anställning och 13 genomgår f.n. utbildning. Enligt vad jag harinhämtat kommer de övriga att i viss utsträckning äteranställas vid de dottetbolagvarifrån de kommer, dock i andra arbetsuppgifter. En stor del av de arbeten som återstår i P80 sker inära konlakl med berörda myndigheter. I likhet med förelaget anser jag det vara mycket svårt altutsätta etl bestämt datum för när de arbeten som återstår inom P80 skall varaavslutade. Jag anser dock att ambitionen bör vara att försöka lösa deåterstående personalproblemen sä snart som möjligt för att definitivt avsluta P80;s verksamhel. Jag övergår nu till atl redovisa hur kostnaderna för P80fördelar sig på verksamhetsåren 19791980. I följande sammanställning tar jagupp det reviderade bokslutet för är 1979, beräknat ulfall för samt enbedömning av kostnaderna för . Kostnader för P80 fördelade på verksamhetsområden (milj.kr.) 1979 1980' 1981 Summa Nya verksamheter - Reservering för kvarvarande Med normal verksamhet avses den verksamhet ocb de ätgärdersom vidtas i P80:s regi för att ta hand om de övertaliga samt för att skaffasysselsättning åt dem såväl inom som utom . Med stimulansbidrag avses bidrag till företag för attdessa skall anställa övertaliga. Med nya verksamheter avses verksamheter som startas i P80:sregi och som övertas av andra bolag. Prop.1980/81:131 21 Underår 1981 kvarstår som jag har nämnt ett antal anställda i P80 vilka intehar kunnat beredas annan sysselsättning eller som pensionerats. Kostnaderna fördenna personal uppkommer dels i form av stimulansbidrag, dels i form avspeciella åtgärder för alt anpassa arbetsförhållandena till derasförutsättningar. Kostnaderna för delta har Svenska Varv beräknal till 43 milj.kr., vilket molsvarar ca . per anställd för den återståendepersonalen. Om de lotala kostnaderna fördelas på den personal som varitanställd vid P80 uppgår kostnaden till ca . BeträffandeanslällningsgaranU vill jag som min uppfattning framhålla att principiella skältalar mot att statsmakterna för enstaka företag eller branscher gör sådanaåtaganden. Det kan från rättvisesynpunkt upplevas som slötande att staten gervissa medborgare ell mer omfattande socialt stöd än vad som lämnas till andra imotsvarande situation. Särskill gäller delta i nuvarande slatsfinansiella lägenär vissa åtaganden från samhällets sida måste omprövas. Vidare kan garantierav detla slag i viss utsträckning motverka att arbetskraften går över lillförelag med goda utvecklingsmöjligheter. Någon ekonomisk utvärdering av P80 ärinte gjord och vore utan tvekan förknippad med slora svårigheter. Dengenomsnittliga kostnaden per anställd, , bör dock noteras. I vissafall kan det dock vara befogal all skapa ett ökal rådrum förarbetsmarknadsmyndigheterna. Rådrummet bör kombineras med aktiva arbetsmarknadspoliliskainsalser. Inom arbetsmarknadspolitikens ram finns olika typer av ålgärder somhar utvecklats . Vidare finns det etablerade medel inom näringspolitikensoch regionalpolitikens områden. Arbetsmarknadsmyndigheternaär självfallet beredda alt sälla in de arbelsmarknadspolitiska åtgärder somkrävs för alt underlätta de varvsanslälldas övergång till annansysselsättning. Jag vill i della sammanhang erinra om atl chefen förarbetsmarknadsdepartementet senare kommer alt föreslå en ny bidragsform,omställningsbidrag, som kan utgå vid sädana driftsinskränkningar som på ettavgörande sätt påverkar den lokala arbetsmarknaden och därsysselsättningsproblemen inte kan lösas med normala arbelsmarknadspolitiskaåtgärder och tillgängliga lokala arbetsförmedlingsresurser. Medhänsyn till den snabba och nödvändiga kapacitelsminskningen vid storvarven iGöteborg fanns det särskilda skäl alt bilda P80. Jag vill emellertid underslrykavad jag har sagt i andra sammanhang, nämligen atl det är mindre lämpligl attanställda i statliga förelag fär särskilda förmåner jämfört med privatanslällda,Samma jämförelse måste också göras mellan olika problembranscher. Jag villockså notera att ell lovvärt arbele har uträttats i P80 för all finna nyaarbetsuppgifter för de anställda. Prop.1980/81:131 22 2.5Vissa anslag, m. m. I prop.1979/80: 165 angavs att behövde skriva ned sina anläggningarvid de kvarvarande storvarven med 606 milj. kr. SvenskaVarv föreslogs fä täckning härav genom atl staten utfärdade skuldebrev Ul)företagel för samma belopp. Villkor för detla var bl.a. atl kapacitetenminskade på det sätt som förutsatts i stmkturplanen. beslöt att höjabeloppet för skuldebreven till högst 713 milj. kr. för alt göra del möjligt attskriva ned anläggningar vid Öresundsvarvet med 57 milj. kr. och vid Cityvarvetmed 50 milj. kr. Med hänsyn till den av mig tidigare redovisade kapaciteten vidGötaverken Cityvarvel bedömer jag att skuldebrev om 50 milj. kr. avseende extranedskrivning av anläggningar vid Cityvarvet inte kommer att behöva utfärdas. Medhänsyn till vad jag tidigare anfört beträffande övriga varv inom bör skuldebrev därmed i stället utfärdas för nedskrivning avanläggningar vid samUiga varv inom uppgående till sammanlagt högsl663 milj. kr. Jag förordar att medgivande inhämtas härtill. Påskuldbeloppet bör ränta utgå med belopp som regeringen bestämmer med hänsyn lilldel allmänna ränteläget. Vid nuvarande ränteläge kan räntekostnaden beräknasuppgå till ca 59 milj. kr. under / 82. Ett förslagsanslag av 59milj. bör därför anvisas för detta ändamål för /82. 2.5.2 avseende förlusttäckning Fullmäktige i riksgäldskonloret har bemyndigats att ikläda staten garan tier till avseende förlustläckning för kundfordringar och fartygsproduktion om sammanlagt 3 350 milj. kr. före utgången av (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343, prop. 1977/78: 174, NU 1977/78:76, rskr 1977/78:377, prop. 1978/79:124, NU 1978/79:47, rskr 1978/79:356 och prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405). hade ca 685 milj. kr. av de tecknade garantierna infriats och motsvarande belopp utbetalats . Nämndagarantier infördes för alt täcka viss del av de förluster som uppstodpå varvens fartygsproduktion. Garantin utvidgades senare till alt omfatta ävenförluster pä kundfordringar. Infriandet av garantierna sker när slutlig föriustpä fartygsproduktionen och kundfordringarna har kunnat konstateras. Förinfriande av garantierna har anvisat elt förslagsanslag om . Förslag om alt anvisa samma belopp för / 82 under förslagsanslagsanslagelG 4. Täckande av förluster på grund av garantier till den statligavarvskoncernen har lagts fram i budgetproposition 1981 (prop. 1980/81; 100,bil. 17 s. 157). 1980/81:131 23 För att en mer realistisk beräkning av de totalastatsutgifterna skall erhållas förordar jag att detta anslag istället för avregeringen tidigare föreslaget belopp nu tas upp med 800 milj. kr. Detla belopp svarar mot beräknade kostnader för infriandeav garantier. 2.5.3 Kreditgaranti för finansiering av alternativproduktion Enligt beslul av (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/ 79:115) får garantier utställas för alternativ produktion vidvarven. 1 vissa fall bildar varvsföretagen särskilda bolag för att genomföra enviss alternativ produktion. Enligt nyssnämnda beslut är del inle möjligt attlämna statlig garanti för finansiering av sådan produktion om den sker inom etlföretag som inte är ett varvsföretag. Jag anser atl möjlighet bör öppnas för engarantigivning även till av varvsföretag bildade och ägda särskilda bolag när syfietär att skapa en alternativ produktion inom varvsorl. Jag förordar attregeringen inhämtar medgivande härtill. Vid prövning av dessa frågorkommer hänsyn att tas lill konkurrensen med andra företag. 2.5.4 Avskrivningslån till varvsindustrin I del senaste riksdagsbeslutet rörande varvsfrägor (prop.1979/80: 165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405) anvisades 1055 milj. kr. föravskrivningslån till varvsindustrin, m.m. Av detta belopp har regeringen genomolika beslut fördelat 725 milj. kr. i avskrivningslån till Svenska Varvkoncernenoch 230 milj. kr. i avskrivningslän till privata mindre och medelstora varv.Regeringen har lämnat förslag till i prop. 1980/ 81:101 (bil. 1) om bl.a.användning av de 15 milj. kr. som avsågs för för ombyggnadav vissa fartyg. Återstående 85 milj. kr. av anslaget skall inte utnyttjas.Dessa medel kommer att levereras in på statsbudgetens inkomstsida. 2.5.5 Räntestöd till beställare av farlyg anvisade (prop. 1979/80: 165, NU1979/80:69, rskr 1979/80: 405) 300 milj. kr. att användas för räntestöd lillsvenska beställare av fartyg. Syftet med stödet är atl förbättra de svenskavarvens konkurrensvillkor genom alt varven ges möjlighet alt erbjuda sammaräntor vid fartygsfinansieringen som utländska varv kan erbjuda. Ränteslödetavser beställningar för vilka kontrakt tecknas . Dä övriglstatligt stöd till varvsindustrin upphör bör även frågan om fortsaltsubventionerad kreditgivning prövas. I sitt beslul uttalade bl.a. att det var svårtatt motivera en ordning som innebär att svensk beställare av farlyg vid svensklvarv i räntehänseende inte är likställd med utländsk beställare vid svensktvarv. Systemet med ränlestöd till varvsindustrin borde enligt riksdagenutformas pä sädant sätt att kravet på likställighet mellan svenska ochutländska beställare tillgodoses. Slutligen förutsatte atl regeringenåter- 1980/81:131 24 kommer till om det visar sig att ytterligaremedel behövs för ändamålet. Ränteslödet innebär atl svenska rederier kan finansieraköp av farlyg byggda vid svenska varv till en av slaten garanterad ränta.Räntan uppgår f. n. till 8,för lån i US dollar med löplid. För molsvarandelän i svenska kronor ökas räntan med 0,. Dessa villkor innebär samma subventioneringsgradsom för utländska beställare. De angivna räntenivåerna är f. n. avsevärt lägreän motsvarande marknadsräntor. Kostnaderna för att täcka skillnaden bärs av slaten. (), som beslutar iärenden rörande räntestöd, har i skrivelse lill industridepartementet den 12december 1980 påpekat att anvisade 300 milj. kr. enligt nämndens beräkning intekommer att täcka behovet. Under angiven stödperiod kommer enligt nämndenbehovet att kraftigt överstiga anvisade medel. Mot denna bakgrund bör enligtnämnden ytterligare medel anvisas räntestöd för beställare av fartyg.Nämnden anför vidare i skrivelsen alt det är omöjligt att med någon högre gradav precision fastslå hur stort medelsbehovet kan komma atl bli. Medelsbehovetär beroende av ränteutvecklingen i och inlernationellt för de lån som uppbär ränlestöd. Mot bakgrund av de svårigheter som FKN påpekat finns föratt beräkna kostnaderna för ränlestödet för de beslul om sädant stöd som FKNkommer att fatta avseende beställningar gjorda lill utgången av , förordarjag att för räntestöd till beställare av fartyg elt förslagsanslag om I milj.kr. anvisas för /82. Kostnaderna för räntestödet blir väsentligtmycket större senare budgetär. De av beslutade reglerna förräntestödet innebär, sett över hela perioden, en viss merbelaslning påstatsbudgeten jämfört med regeringens förslag i prop. 1979/80: 165'. Del avriksdagen anvisade reservationsanslaget G 13. Räntestöd till varvsindustrinför innevarande budgelår om 300 milj. kr. kommer således inte att ulnylljasutan kommer att levereras in på statsbudgetens inkomstsida. För alt FKN skallha möjlighet att besluta om fortsatt räntestöd lill beställare av fartyg ienlighet med lidigare beslut ankommer del i fortsättningen päregeringen atl hos ärligen hemställa om anvisning av medel för atttäcka de löpande kostnaderna för beviljat ränlestöd, alltså en ordning somliknar den som f.n. gäller för det s.k. SEK-systemet där kostnaderna belastar ellsärskill förslagsanslag. Jag vill i detta sammanhang påpeka atl i de fallvillkoren för svenska beställare vid svenska varv i fråga om låneandel ochlånetid är förmånligare än vad som gäller vid export eller att i övrigtfördelar föreligger för beställare atl beställa vid svenska varv är del rimligtalt sädana fördelar balanseras t.ex. genom en höjning av räntesatsen. De avriksdagen beslutade principerna för räntestödet leder till ökade utgifter förstaten. Med hänsyn härtill anser jag att övrigt stöd lill varvsindustrin räknasned. Jag vill därför erinra om atl jag 1980/81:131 25 nyss har bedömt atl en neddragning av stödel tillvarvsindustrin kan ske med 135 milj. kr. varav 85 milj. kr. avser minskning avavskrivningslän och 50 milj. kr. minskning av skuldebrev. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen dels föreslär atl 1. godkänna deändrade riktlinjer för alt lämna garantier till svensk varvsindustri förfinansiering av alternativ produktion som jag har förordat, 2. godkänna attregeringen får utfärda skuldebrev till för sammanlagt 663000000kr. enligt de riktlinjer som jag har förordat, 3. godkänna vadjag har anfört om användningen av det i statsbudgeten för /81uppförda reservationsanslaget Medelstillskott till , 4. godkänna vadjag har anfört om användningen av det i statsbudgeten för /79uppförda reservationsanslaget Bidrag till sysselsältningsåtgärder inomvarvsregionerna, 5. till Tillskottav medel tiU för sysselsättningsfrämjande åtgärder pätilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 6. till TiUskottav medel till för nedläggning av /82 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav , 7. till Kostnaderför skuldebrev till för /82 under fjortondehuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , 8. till Täckandeav förluster på grund av garantier tdl den statliga varvskoncernen /82 under fjortonde huvudtiteln - istället för i prop.1980/81:100 (bil. 17 s. 358) föreslaget belopp - anvisa elt förslagsanslag av800OCX), 9. till Räntestöd tdlvarvsindustrin för /82 under Qortonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av I , delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anförl om Projekt 80 AB.Ärendet bör behandlas under innevarande . 1980/81:131 26 Regeringenansluter sig föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionförelägga vad föredraganden har anfört för de ätgärder och detändamål som framgår av föredragandens hemställan. Prop.1980/81:131 27 Innehåll Proposition ..................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1 Inledning ..................................................... ... 2 2 Föredragandens överväganden ........................ 5 2.1 Genomförandet av strukturplan ... 5 2.3 Insatser för att främjasysselsättningen i vissa varvsregioner 13 2.3.1 insatser .................................. .. 13 2.3.2 Fortsatta insatser................................... 15 2.4 Projekt 80 AB ........................................... 19 2.5 Vissa anslag, m.m......................................... 22 2.5.1 Skuldebrev till ................. 22 2.5.2 Garantier till Svenska Varv ABavseende förlustläckning 22 2.5.3 Kreditgaranti för fmansieringav alternativ produktion 23 2.5.4 Avskrivningslån tillvarvsindustrin ............ 23 2.5.5 Räntestöd till beställare avfartyg ............. .. 23 3 Hemställan .................................................... 25 4 Beslut .......................................................... 26