prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Hovrättenanser att fiskeförvallningen bör omspänna stora områden, exempelvis en hel ädal.Den synpunkten anser vi vara värd att beakta när man skall revidera nuvarandelagar och förordningar. 4.1.36 : är i huvud sak positivt till utredningens förslag i denna del. Bildandel av fiskevårds- områden tillhör de viktigaste ålgärderna för all främja fisket och bör därför stödjas. Förbundetvill dock underslryka att det ej bör få komma i fråga atl tvångsvis bildafiskevårdsomräde mot fiskerätlsägarnas vilja utan atl det allmänna helt klarthar dokumenterat etl synnerligt behov härav. bör komma till klart ullrycki lagsliftningen. 4.2.1 Sveahovrätt, vattenöverdomstolen: Fiskerättsförteckning. Om utred ningens förslag likväl genomförs lorde man ocksä kunna godta all beslul om bildande föregås av en äganderättsutredning som bara är preliminär (s. 152). Emellertid kan del ifrågasättas om del är myckel vunnet med en äganderättsutredning som inle är fullständig. Den ulredning som krävts ligger ju till grund inte bara för beslut om bildande utan också för delägarnas omröstning. I det senare fallel torde del vara ofrånkomligt att ha tillgång till en delägarförteckning som är ej endast preliminär. Initiativ lill bildande av fiskevårdsområde kan enligt förslageltagas, förutom av fiskerältsägare, av fiskenämnd och kommun (10 §).Fiskevårdsområde skall kunna bildas ulan att någon majoritet därför finnsbland delägarna. Uteslutet är ej atl fiskevårdsområde bildas utan samtycke frånnågon enda delägare. Ja del kan t.o.m. genom föreslagna rätt attföranstalta om överprövning av förrätlningsmannens beslul inträffa allfiskevårdsområde bildas, trots all inte vare sig delägarna, förrättningsmannen,fiskenämnden eller kommui| önskar det (46§). I samtliga dessa fall skalldelägarna åläggas all svara för förrättningskostnaderna. Hittillshar statsbidrag för viss del av koslnaden för bildande av fiskevårdsområdekunnal utgå. Så skall enligt förslagel kunna ske även dock endastom fiskevårdsområdet "förbinder" sig att sälja fiskekort. Också omsådan förbindelse skulle lämnas är det dock inle meningen alt rätten tillstatsbidrag skall vara lagfäst. Med tanke på alt förutsättningarna för bildandei förslaget är helt annoriunda än i den gällande lagen anser hovrätten attbestämmelsen om atl delägarna ensamma skall bära hela förrättningskostnadeninle kan kvarstå oförändrad i en lag som i övrigt utformas enligt förslagel.Även bidragsbestämmelserna i lagen mäsle anpassas till det nya lägel. 4.2.2 Hovrättenför nedre : Fiskerättsförteckning. Utgångspunk ten för utredningens förslag är atl delägarnas inställning lill frågan, om 1980/81:153 124 fiskevårdsomrädeskall bildas, mäts på annat sätt än genom röstning med delaktighetstal. Omdenna utgångspunkt också blir vägledande vid lagens slutliga utformning, synesden modell för äganderätlsregislrering som utredningen föreslagit varatillfyllest från rättssäkerhetssynpunkt. Utredningenanför atl förtällningsmannen enligl föreslagen metod ulan nämnvärd insatskommer alt få en uppfattning om den relativa storleken av de olikafastigheternas fiskerätt. Hovrätten vill i sammanhanget understryka vikten avatt uppgifterna klart anges i fiskerätlsförteckningen även om de skulle saknabetydelse vid själva bildandet. En sädan sammanställning ger nämligen delägarnaen översiktlig bild av styrkeförhållandena inom området och kan länkas få denverkan atl krav ej reses på fullständig fiskerättsulredning. har i bilaga lill utredningen redovisat den metod somutredningen sedan anslutit sig lill. Enligl Loré innehåller den preliminäraförteckningen normall alla fiskerältsbärande fasligheler med undantag förevenluella avsöndringar och avslyckningar som har fiskerätt. Risken för attförteckningen innehåller fastigheter som saknar fiskerätt kan antas inskränkasig till de fall då dä skalletalsfastighetens hela fiskerätt har överlåtitsutan att skaltelalel har överförts. Så kan ha sketl i samband med avstyckning.Utredningen nämner inte att även andra kategorier faller utanför förteckningen,nämligen de grupper som upptas i 4 och 5 §§ i lagförslaget. Som en ytterligarerättssäkerhelsälgärd kunde övervägas atl i fiskerätlsförteckningen nämnabeskrivna felkällor. Vadgäller utredningskosinaderna anmärker hovrätten all förteckningens kvalitetofta väsentligt skulle kunna höjas, om den tilläts ingå som ett led i denkomplettering av faslighetsregislrel som pågår. Fiskevårdsområdeoch samernas fiskerätt. Vad först avser fiske inom de områden som anvisats församernas uteslutande begagnande innebär den föreslagna ordningen att möjlighetformellt öppnas för kränkningar av samernas i 25 § rennäringslagen förbehållnarätt till fiske. Därjämte försvinner samernas nuvarande möjlighel att med slödav 32 § rennäringslagen förhindra att bli helt utestängda från fiske, i ochmed att fisket inlemmas i ett fiskevårdsomräde. Samernas möjlighel att görasig gällande vid fiskestämman kommer, oavsett storleken av kronans och samernasvatten-innehav, all inskränka sig lill en enda röst. Det kan därför intebortses från risken för alt majoritetsbeslut fattas i strid mot samernasintressen. Visserligen finns enligt den föreslagna lagen möjlighet tillröstning efler andelslal, men sådanl förfarande fömtsätter medverkan av andradelägare. Vidare kan samerna såsom delägare föra talan enligl 49 §. Om samernasinlressen skall tillgodoses pä elt tillfredsställande sätt, bör detta därförske redan då grundreglerna för området vid bildandet skall fastställas. Samernaäger enligt förslaget inte formellt delta i själva förrättningen. Derasintressen föreslås bli företrädda av lantbmksnämnden. Enligt hovrättens meningbör samerna ges en annan och starkare ställning vid förtättningen. Detta skullestä i bätre överensstämmelse med den fiskerätt som tillerkänts dem och detinflytande som de kan öva med slöd av 32 § rennäringslagen. (ställning enligt 18 och 19 §§ anläggningslagen.) Närdet gäller spörsmålet om vem som efter bildandet av fiskevårdsområdel skallföreträda fisket delar hovrätten utredningens inställning. Införrennäringslagens tillkomst diskuterades vem som skulle svara förnyttjan-derättsupplätelserna ovan odlingsgränsen. Därvid avvisades en framställningav om att samebyarna själva skulle svara för alla slag avnyltjanderättsupplåtelser i dessa trakter. Som skäl för förslaget 1980/81:153 125 åberopadesatt en samisk förvaltning i praktiken inte skulle kunna utformas sä att deninnefattade tillräckliga garanUer för att övriga befolknings-gmppers intressenblev tillgodosedda i skälig omfattning (prop. 1971:51 s. 132). Med hänsyn tillvad som gäller och vad som föresläs gälla om delägares inflytande ifiskevårdsområden lorde sådana och liknande argument svårligen kunna åberopasmol vad som föreslås. Utredningensförslag, att samerna genom avlal skall kunna avslå från sin fiskerätt inomområden nedanför odlingsgränsen och renbelesfjällen, inger inte någrabetänkligheter. Med hänsyn lill beskaffenheten av den rätl som samerna sålundaavhänder sig kunde dock möjligen övervägas en lidsbegränsning av avtaletsgiltighet, förslagsvis . Förfarandet.Det system som föreslås kan knappasi beskrivas somett renodlat förrällningsförfarande. Det är snarare en blandning av myndighets-och förrällningsmannaförfarande. De överväganden som ankommer på länsstyrelseninnan och stundom efter del direktiv meddelats till förrättningsmannen verkar iallmänhet komma all vara lika omfattande som enligt det förslag sompresenterades i delbelänkandel. Det är därför tveksamt om några ekonomiskafördelar eller tidsvinster av betydenhet slår att vinna genom det nya syslemel.I förhällande lill nuvarande lag ger systemet förmodligen en möjlighel altförkorta tiden mellan förrättnings-sammanträdet och själva beslutet. Dennatidsvinst lorde emellertid ofta gä förlorad av den ökade tid som kommer allåtgå för inledande granskning och förordnande samtförrätlningsmannens samråd i planfrågor. Även om länsslyrelsen skall verka föralt området slär i överensslämmelse med rådande planering-på fiskets område,kan dock handläggningsliden begränsas, om länsslyrelsen endast anger deminimikrav som anses böra uppställas (se härom mera i nästa avsnill). Hovrättenaccepterar därför systemet, även om det i många fall inle kommer all innebäraalt handläggningstiden minskar i jämförelse med nuvarande ordning. Hovrättenanförde i förra remissomgången atl det kunde före komma flera fall där delägarkrelsen inom området är utredd samt all del dä saknades skäl att tillgripa kungörelsesedelgivning. Koslnaden för kungö relsedelgivning kan, om delägarkrelsen är förhållandevis liten, komma alt vida översliga koslnaden för ordinär delgivning. Föreskriften om kallelse bör därför inte ges den föreslagna kategoriska utformningen. 1förslagel nämns inle någol om vad som skall ske med sådan tvistig fiskerätt somicke kan avgöras genom fastighetsbeslämning. Exempel på sådan kan vara tvistmellan arrendator och ägare i fråga om vem som skall företräda fisket. Paragrafens sisla stycke kan utgå. De krav som där uppställs torde ändåkomma att beaklas av . Del handlingsutrymme som direktiven ger förrältningsmannen ärbegränsat. I vissa fall förefaller della kunna leda till icke önskade resultat.Om sakägarna exempelvis inte anser sig kunna acceptera det förslag lillgrundregler om nyttjande som förrältningsmannen framlägger och planmyndighetenej ger avkall på sina krav kan följden bli att något fiskevårdsområde överhuvudinle kommer lill stånd, oaktat det tänkta området är lämpligt urfiskevårdssynpunkt. Hovrätten anser att denna och liknande frågeställningar börbeaklas av såväl den direktivulfär-dande myndigheten som planmyndighelerna. Detmåste starkt understrykas att planläggning pä fiskets område inte får blinågol självändamål. Renl allmänt bör därför direktiven begränsas till alt angede absoluta minimikrav som frän allmän synpunkt uppställs på det tänktaområdet. 1980/81:153 126 nomfår förrättningsmannen stor frihet atl beakla enskilda inlressen vidförrättningen. En ofta ansenligsakägarkrets, kanske inom sig förespråkande vitt skilda lösningar på olika problem,kan stundom komma all slälla förrältningsmannen pä svåra prov vidtillämpningen av den föreslagna metoden för opinionsmätning. Vad gällergrundreglernas innehåll är det en besväriig uppgift att avgöra vilkaomständigheter som skall beaklas och vilka som skall lämnas ulan avseende. Renafiskevårdsskäl, exempelvis behov av från fiske fredade områden, torde ofta varavärda beaktande liksom de som åberopas av yrkes- eller binäringsfiskare.Avvägningen blir svär när del gäller att bedöma styrkan i andra typer avargument. Somliga fiskerältsägare hävdar måhända, som skäl mol självaområdesbildningen eller mol förslaget om gmndregler, atl de har ell i derastycke berättigat krav all för husbehovsfiske eller rekreation få nyttja denegna fiskelotten. Deras ekonomiska intresse av en upplåtelse väger måhändamyckel lätt mol dessa önskemål. Andra åler, kanske de som är ibesittning av de mest attrakfiva vattnen eller strandremsorna, menar kanske altde inte anser sig behöva ens mol ersällning tåla del intrång och dennedsmutsning som kan bli följden av upplåtelse till en vid krets personer.Sådana och andra invändningar skall förrältningsmannen la hänsyn lill när hanslutligen utformar sitt beslul, som även skall tillgodose allmänna inlressen.Följderna av etl "felaktigt" avgörande kan bli att en negaliv andasprids redan från början och all förutsättningarna för elt givande samarbeteinom området spolieras. Även om erfarenhel finns från förrättningsverksamhetenligl andra lagar hade del varil värdefullt om dessa avvägningsfrågormotivledes berörts. Anledningen lill alt så ej sker kan möjligen vara allsamhällsintressena och andra förhållanden varierar så slarkl all enprecisering på förhand av de argument vid vilka avseende normall bör fästasansetts vara av mindre värde. Hovrätten vill dock understryka vikten av att denfaktiska opinionen inte åsidosätts vid prövningen. Utredningen har, i syfte atl undanröja påstådd oklarhet i uttryckssättet"fiske i vatten med flera delägare", fylligare beskrivit de objeklsom kan bli föremål för områdesbildning. 1 sisla stycket sägs alt"Fiskevårdsomräde fär ... bildas av en fastighet med fleradelägare". Denna formulering ger utrymme endasi för samägda "ijordeboken upptagna fiskerier, varmed äganderätt lill grunden ej ärförenad" (Jmf JP I0§ och 5§ lag 24.5.1895 om vad lill fasl egendom är allhänföra). Under angivna punkt kommer med den valda formuleringen inle atlinrymmas det fiske som tillhör en "vanlig" samägd faslighet. Sådanafastigheters fiske kominer inle heller atl kunna hänföras till den föregåendepunkten. Lämpligen bör sista punkten få följande utformning: "... bildasav fiske som tillhör eller utgör endast en fastighet om denna har fleradelägare". 8§.Paragrafens sisla punkl kan utgå. Förslagel om fördelningen av kostnaderna bygger på tanken alldelägarna själva skall svara för bildandekostnaderna. Under avsnitt 9.2.2redogör ulredningen för hur stalsbidragsbeslämmelserna lämpligen bör utformas.Hovrätten motsätter sig ulredningens förslag därvidlag och vill hävda all omkostnaderna bestrids av allmänna medel skulle det stimulera till bildande. Omhovrättens synpunkler i kostnadsfrågan skulle beaklas, saknas behov avbestämmelser om kostnadsfördelning. Skulle däremol huvudprincipenöverensstämma med ulredningens förslag, finner hovrätten alt en uppmjukning börske beträffande sökandens skyldighet all bestrida kost- 1980/81:153 127 nadför förrättning som inte lett till beslul om bildande. Som etl skäl för denföreslagna regeln kan möjligen andras att den föranleder den enskilde att päegen hand mäta opinionen innan han ger in sin ansökningshandling. Å andra sidankan sägas alt risken för att allmänna medel skulle komma att bmkas förbehandling av helt gmndlösa ansökningar torde vara försumbar genom denförprövning som gör redan innan kostnader av betydelse hunnituppslå. 4.2.3 Kammarrätten i Jönköping:Fiskerättsförteckning. Förslagel i lagen om fiskevårdsomräden att slopa enfullständig fiskerättsutredning innebär en viss försämring urrältsäkerhetssynpunkt. Mot della fär vägas fördelen med avsevärt minskadekostnader vid del föreslagna förenklade förfarandet. Kammarrätten anser allförslaget uppfyller sådana krav ur rättssäkerhetssynpunkt att det kanaccepteras. 4.2.4 förfastighetsdata: Fiskerättsförteckning. inomfastighelsdatasystemet omfattar mer än hälften av landets fastigheter.Hela landet planeras vara koordinalregistrerat 1985. 1 koordinatregistret finnsalla levande fastigheter och alla levande registrerade samfälligheter. Iregistret finns för varje enhet uppgift om bl. a. cenlral-punktskoordinat samthänvisning lill registerkartblad. Genom alt koordinatregistret förs med hjälpav ADB kan samköming ske med andra register säsom inskrivningsregister ochfasfighetstaxeringsregister. Nuvarande regler förbildande av fiskevårdsomräden förutsätter en fullständig fiskerättsulredning,vilket innebär ett omfattande arbete för att få fram både delägande fastigheteroch deras delaktighet. Enbart undantagsvis finns fiskesamfälligheter upptagnai fastighelsregistren. Delaktighetsredovisning saknas nästan helt. Någonradikal ändring på delta förhållande kan inte heller förutses de närmasle åren.Fiskevaltensutredningen föreslår också i kostnadsbesparande syfte etlregelsystem som endasi kräver förteckning över de delägande fastigheterna.Vidare föreslås all förteckningen skall upprättas på ett förenklat säll. Detär i detta sammanhang CFD anser att koordinatregistret på olika sätt kanutnyttjas för att hälla utredningskostnaderna nere. Erfarenhetsmässigt ärrätten till fiske oftast samfällt för en eller flera byar (primärt skifteslag).Utredningarna kan därför inledas på två olika säll när koordinatregistretanvänds. Det ena innebär atl fastighelsregistermyndighelernas (FRM) kopia avkoordinatregistret (koordinatlistan) används. Koordinatlislan är ständigtajourhållen genom FRMs försorg. Genom alt kopiera koordinatlistan erhållsenkelt ell underlag för all upprätta fiskerätlsförteckningen. Detandra sättet innebär alt alla levande fasligheler inom det primäraskifteslagets gränser maskinellt skrivs ul på en förteckning. Detla kan ske medhjälp av befintliga rutiner vid CFD. Denna förteckning kan sedan utgöraunderlag för det fortsatta utredningsarbetet. Efterdel att ovanslående underlag kompletterats på sätt som föresläs i betänkandettill en förteckning över berörda fasligheler kan denna användas som indatatill system vid CFD. Från faslighetslaxeringsbanden hämtas taxerade ägare ochderas adresser saml efterhand som inskrivningsregistret införes lagfarna ägareoch deras adresser. Med hjälp av systemet kan framställas listor medinformationen sorterad både på faslighelsbe-teckning och ägare samtadressetiketter. Kostnadsbesparingar gentemot tidigare meloder harkonstaterats i prakfiskt arbele. 1980/81:153 128 4.2.5Kammarkollegiet: Fiskevårdsområde och samernas fiskrätt. Utredningensreviderade förslag till ny LOFO öppnar viss möjlighet att "områden somblivit anvisade till samernas uteslutande begagnade" - varmed avseskronomarkerna ovan odlingsgränsen i och renbetesfastigheterna iJämtlands län - skall kunna ingå i fiskevårdsområde, nämligen då blandadägarslmktur föreligger. Vatten med blandad stmktur förekommer dels igränslinjen fill odlingsgränsen och renbetesQällen, men dels ocksä i vissutsträckning ovan odlingsgränsen. En samordning av formerna för fiskeutövningeni dessa gemensamt ägda vatten har länge varit etl önskemål. Kollegiettillstyrker därför att reformen genomförs men får framföra elt parerinringar mot förslagets utformning. Ifrågavarandevatten förvaltas av lantbmksnämnderna. Dessa vatten disponeras - säsom framgårav bil 3 lill betänkandel - på olika sätt beroende pä deras speciella betydelseför rennäringsutövarna. En del vatten är förbehållna för samernas eget fiske,andra upplåts till allmänheten, varjämte blandformer förekommer. Denna ordningär lill stor del en följd av bestämmelserna i 32 § RL om upplåtelse av rätttill fiske. Härför fömtsattes, utom annat, att upplåtelse kan ske utan avsevärdolägenhet för renskölseln eller besvärande intrång i samernas egenfiskeulövning. Dessa krav måste ovillkorligen ocksä gälla vid prövning av omsådant vatten kan anslutas till fiskevårdsområde. Detta bör på någol vis kommatill uttryck i LOFO. Största avseende måste fästas vid vad lantbruksnämnden ochsamebyn anser i frågan om anslutning. Bildande av fiskevårdsområde fär såledest.ex. inte leda till anhopningar av en frilidsfiskande allmänhet inom förrenskötseln känsliga områden. Enligtförslaget förutsattes - genom ett nytt tredje stycke lill 31 § RL -att samebybeträffande sin rätl till fiske i övrigt inom renskötselområdel (nämligenenskilt vatten ovan odlingsgränsen saml allt nedom odlingsgränsen inomlappmarkerna) skall kunna ingå avtal, varigenom samebyn helt eller delvisavstår från att nyttja fisket. Med hänsyn lill renskötsel-institutets mycketspeciella natur - i näringen ingående birättigheter såsom jakt och fiske kansålunda inle av den enskilde näringsutövaren överlåtas pä annan! bör vidbildande av fiskevårdsomräde enligt kollegiets mening ocksä här störstaavseende fästas vid vad lantbruksnämnden anser om avtalets förenlighet medrennäringens intressen. Även detta bör komma till klart uttryck i LOFO. (Hänvisningen i förslagels 2§ 3sl LOFO till 31 § 2 st RL torde rätteligen avse31 § 3 st.) Omområde som blivit anvisat lill samernas uteslutande begagnande fär ingå ifiskevårdsområde skall, enligt förslagels 6§ LOFO, sameby inom vars områdefisket är beläget anses som delägare enligt LOFO. Kollegiet får erinra om attsamebyn inte är ensam rättighetshavare vad gäller fisket inom samebyns område.Enligt 34 § RL gäller sålunda att avgift som utgår för upplåtelse av bl.a. rätttill fiske skall fördelas mellan samefonden och samebyn enligt bestämmelser sommeddelas av regeringen. (Bestämmelserna återfinns i 3§ rennäringskungörelsen1971:438.) Med hänsyn inte minst härtill bör ifrågavarande inteföreträdas av samebyn ulan av lantbmksnämnden. Del viktigaste ur fiskerätlsägarens synvinkel måste vara allbildandet av elt fiskevårdsomräde framstår såsom fördelaktigt för honom ochhans meddelägare. Är del tveksamt om ell dylikt resultat kan uppnås, bör detvara förståeligt om hans inställning förblir tämligen ljum i all synnerhet omhans kostnadsansvar för områdets bildande skärps. Det befogade i all delallmännas nytta - ibland lill synes Prop.1980/81:153 129 kanskeäven pä bekostnad av den enskilde fiskerätlsägarens molsvarande gagn såstarkt betonats i förslagel kan därför ifrågasättas. Befaras kan atl denuvarande fiskevårdsföreningarnas medlemmar ingalunda kommer atl begära atl fåföreningarna ombildade till fiskevårdsomräden i så slor utsträckning somulredningen synes förutsätta. Möjligt är all de föredrar att i första hand sökaanlita nägon av de alternativa lösningar som anvisas lag omförvallning av samfälligheter. Mellan allmänna och enskilda intressen kan pågrund härav konflikter länkas uppkomma som inle alltid blir så lätta atl lösa. Detkan mot bakgrund av det nu anförda finnas skäl all mildra del kategoriskakravet enligl lagförslagets 8 § på överensslämmelse med den kommunala ochregionala planeringen. Del allmänna planeringsinlressel bör bli tillräckligttillgodosett genom en föreskrift av innebörd all tillkomsten av ett begärtfiskevårdsområde inle bör få verka försvårande pä framlida områdesbildningarinom ramen för den kommunala och regionala planeringen. Ifrågasättas kan ocksåom det är befogal att kräva all fiskerältsägare som motsätter sig all eltfiskevårdsområde bildas måsle anföra "beaktansvärda skäl" för sinståndpunkt. Om en allmän opinion bland fiskerättsägarna motsätter sig tillkomstenav ell fiskevårdsområde, borde redan detta förhållande kunna sägas utgöra ellfullgott skäl för alt omrädel inte bör fillskapas. "Beaktansvärdaskäl" förekommer emellertid pä motsvarande ställen även i annanlagstiftning såsom t. ex. i 5 kap 5 § faslighetsbildningslagen 1970:988 och 7§anläggningslagen 1973: 1149. Såvitt framgår av förarbetena lillfaslighetsbildningslagen (tredje lagutskotten : 35 s 140) har man genom atlanvända detta uttryck främst velat framhålla atl uppenbart ohållbara skäl intefår hindra angelägna förelag. Lydelsen på denna punkt av lagförslagets 9§ bördärför kunna godtagas. Den närmare tolkningen av begreppel får överlämnas åträttstillämpningen. Förenklingarna av förfarandet bör föranleda attförrättningskostnaderna minskar, vilkel i och för sig bör stimulerafiskerältsägarna till alt la inilialiv lill bildandet av fiskvårdsområden. ---- Tillskillnad mol vad som gäller föreslås all bidrag skall kunnautgå till fiskevårdsomräden, endasi under den förutsättningen atl de förbindersig att sälja fiskekort lill allmänheten eller på annat sätl sörja för attfisket upplåtes till allmänheten. Utredningensmotiv till förslaget all skäipa fiskerätlsägarnas kostnadsansvar äruppenbarligen atl söka utöka allmänhetens möjligheler till fritidsfiske.Fiskerättsägarnas intresse all genom upplåtelser av skilda slag medverkahärtill bör dock kunna sUmuleras på andra vägar. Oavsett fiskerätlsägarnasuttalade inställning vid fidpunkten för lillkomslen av ell nyttfiskevårdsomräde bör likväl som regel bildandel av området ulgöra en godfömtsättning för atl sädana upplåtelser skall kunna komma lill stånd.Nägot bärande skäl föreligger knappasi all skärpa fiskerätlsägarnaskostnadsansvar i förhållande lill vad som gäller. 4.2.6Statskontoret: Kostnaderna för bildande. Utredningens förslag till förenkladfiskerättsutredning bör göra del möjligt att till rimliga kostnader åstadkommanödvändig samverkan mellan fiskerättsägarna. Denna bedömning fömtsätteremellertid atl antalet besvär inle blir alltför stort. Besvär skall kunnaanföras bl.a. mol förrättningsmannens beslul om hur kostnaderna förförrättningen skall fördelas mellan fiskerältsägarna.