prop · G40319 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:19 Regeringens proposition Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagils i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att bemyndigar regeringen all medge detintrång i Stora Sjöfallels nationalpark som föranleds av en iredje tilloppstunneltill . 1 1980/81. Prop.1980/81:19 2 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krön-mark, Burenslam , , , , , , ,, , , Proposition om intrång i nationalpark avsattes genomriksdagsbeslut i syfte att bevara ett högnordiskt fjällandskap inaturligt tillstånd. är belägen kring Stora Lule älvs övre loppoch omfattar bl. a. delar av sjöarna Salisjaure, Kakerjaure, Pätsalj, Teusajaure.Suorkejaure. Auta-jaure och de s. k. saml delar av älven Vietasjokk.Nationalparkens areal var ursprungligen ca I . Ett större område omfattandefrämst undantogs emellertid från parken för attmöjliggöra reglering av dessa sjöar. har blivit föremål för fyra regleringar eflertillstånd av vederbörande vattendomstol åren 1927, 1939, 1963 och 1966. I samband med Iredje suorvaregleringen och regleringen av Salisjauremedgav riksdag (prop. JoU 1962: 17, rskr 1962:200) vissaintrång i , dock ulan att parkens gränser tills vidare ändrades.Samtidigt bemyndigade Kungl. Maj:l alt medge intrång inationalparken för en kraftstation och därmed sammanhängande till- ochavloppsleder m. m. vid Vietasjokk. I samband med Ijärde suorvaregleringenbemyndigade 1966 ärs riksdag (prop. 1966: 152, JoU 1966:28, rskr 1966: 355) Kungl.Maj:l att medge del inträng i som skulle föranledas avregleringen. riksdag (prop. 1970: 173, JoU 1970:51, rskr1970:411) bemyndigade Kungl, Maj:t alt medgedel intrång i som skulle föranledas av Silojaures och Autajauresreglering och anläggandet av Ritsems kraftstation. Regleringen av Autajauregenom uppdämning kom dock inte till stånd eftersom projektet modifieradesenligt ändrade intentioner (NU 1971:26, rskr 1971:226). 1980/81:19 3 Till följd av utbrytningen och intrången före år1970 har " av tagits i anspråk. Övervägande delendärav utgörs av vattenområde. Anläggandet av Ritsems kraftstation medförde attytterligare 1,5 km- av togs i anspråk för permanenta tekniskaanordningar. totala areal uppgår därför numera till ca I 300km-. En karta över området mellan Ritsems och Vietaskraftstationer och en karta över aktuellt område vid Vietas lorde bifogasprotokollet i detta ärende som underbilagor (bil. 1 och 2). I skrivelse till regeringen har statens vatlenfallsverkhemställt om tillstånd all - för byggande av en tredje tilloppslunnel till Vietaskraftstation få göra visst intrång i Stora Sjöfallels nationalpark. Efter remiss har yttranden över ansökningen avgells avSveriges meteorologiska och hydrologiska institut, kammarkollegiet,, lanlbruksstyrelsen efter hörande av lantbruksnämnden iNorrbollens län, efter hörande av fiskeriintendenten i övrenorra distriktet, slatens naturvårdsverk, , statens planverk,statens industriverk, geologiska undersökning, domänverket,1 efler hörande av och Jokkmokkskommuner. 2 Ansökan om byggande av en tredje tilioppstunnel till Vietaskraftstation , varmed avses älven ovan sammanfiödet medLilla Lule älv, är i sill övre lopp delad i två huvudgrenar som fiyter samman isjön övre ände nedströms . Den nordliga grenen- Vielasgrenen - i sitt nedre lopp kallad Vietasjokk, flyter genom bl.a.sjöarna . Den sydliga grenen -Vuojatgrenen - genomrinnerbl.a. I en deldom lämnade statens vatlenfallsverktillstånd att anlägga Vietas kraftstation vid Vietasjokks utlopp i Langas förtillgodogörande av vattenkraften inom Vuojatgrenen från tillLangas och inom Vielasgrenen från Salisjaure till Langas. För anläggningenutfördes lill maskinstationen bl.a. en tilloppslunnel från ochen tunnel från Salisjaure. Maskinstationen byggdes med två aggregat för enmaximal drivvattenmängd av 530 mVs. Kraftverket togs i drift är 1971/72. I en ansökan om tillstånd till en första etapp avLuleälvens effektulbygg-nad anhöll att få bygga ulkraftstationerna i , Harsprånget och Ligga med vardera ytterligare ellaggregat till en maximal drivvattenföring av I 040 mVs saml all göra vissaändringar i den vid ti /81. Prop.1980/81:19 4 kraftverken bedrivna korllidsregleringen. Bland andravattenhushållnings-bestämmelser begärde verket rält alt fåavsänka Lulejaure ned till ett visst vattenstånd med 1,5 m , särskild avsänkning,och låta sjön stiga med 0,25 m och högsl 1,0 m . Denna rältskulle enligl ansökan komma all utnyttjas vid tillfälliga belastningsökningardä kraftstationerna i älven måsle utnyttjas till full kapacitet, exempelvis vidstörningar i kraftproduktionen i andra delar av landet. Den härav föranledda avsänkningenav Lulejaure och Langas beror pä skillnaderna i vallenföring genom ochnedanför liggande kraftstationer och Vietas kraftstation. Enligt tillståndeltill Lulejaures tredje reglering, meddelat av 1975,har vattenfalls-verket redan rätt alt avsänka Lulejaure med 0,75 m per vecka.Regeringen fann i beslul hinder enligt vallenlagen inle möta moldenna första etapp av effektutbyggnad, dock att korttidsregleringeni vad den bl. a. avsåg rätten till särskild avsänkning borde utredas ytterligare. 1 motionen1975: 176 framhölls att det skulle vara möjligt alt genom en utbyggnad av Vietaskraftstation för samma vallenföring som för och nedströms belägnakraftstationer undvika den stora avsänkningen av vattennivån i Stora Lulejaureoch Langas och därigenom överföra variationerna till det mindre känsliga Suorvamagasinel,där variationerna skulle bli betydligt mindre. framhöll med anledningav regeringens prop. 1975:30 om energihushållning m.m. att den i principställde sig positiv lill en tillbyggnad av Vietas kraftstation och anläggandeav en kraftstation i Jaurekaska samt all ytterligare undersökningar avförutsättningarna härför borde göras (NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Medanledning av uttalande uppdrog regeringen åt slatensvattenfallsverk all utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av dessautbyggnader i Lule älv. Efler attha genomfört en utredning, för vilken en redogörelse har lämnats i prop.1978/79: 115 (bil. I s. 226-227), föreslog vattenfaUsverket bl. a. attutförandet av en ny tilloppstunnel till övervägsytterligare. I fråga om utbyggnaden av Vietas kraftstation med ytterligare ettaggregat visade utredningen alt denna skulle innebära stora investeringar meddålig lönsamhet. Någol förslag om utbyggnad framfördes inte. 1979/80:33 om vissa frågor inom industridepartementets verksamhetsområde redovisadesalt särskilda insatser krävs för all mildra de struktur- och sysselsättningsproblemsom uppslår inom vattenfallsverket och som slår särskilt hårt mol dem som ärverksamma eller bor i närheten av de orter i vilka valtenkraftsutbyggnader nuhåller på alt slutföras. Den föreslagna tunnelulbyggnaden borde genomförasenligt vattenfallsverkets förslag. En förutsättning för alt så skall kunna skevar enligt propositionen givelvis att nödvändiga tillstånd erhålls. Förutomtillstånd enligt vattenlagen krävs att medger visst intrång i StoraSjöfallets nationalpark. 1980/81:19 5 godkände vad föredragande statsråd anfört ifråga om utbyggnad av en ny tilloppslunnel vid Vietas kraftstation (NU1979/80:25, rskr 1979/80: 134). Vattenmålet.Luleå lingsräll, , lämnade statensvattenfallsverk tillstånd enligt vattenlagen att utföra och nyttja en ny tilloppslunneltill från Suorvamagasinel i huvudsaklig överensstämmelsemed ett i ansökan redovisat utbyggnadsförslag. Tillståndet får enliglvattendomstolen inle tas i anspråk förrän regeringen medgivit om och i vilkenomfattning intrång 1 Stora Sjöfallels nationalpark får ske. Enligt förslaget kommer tunneln att utsprängas i berg ochbli och få en area av 212 m- och anslutas till befintlig tilloppslunnelnågot nedströms nuvarande inlopp från Suorvamagasinel saml uppströmsVietas kraftstation. Vid anslutningarna kommer den nya tunneln att förses med avstängningsanordningar.Arbetena omfattar ulsprängning av 2 milj. m' bergmassor löst mått och massornaavses att läggas upp vid . Genom den nya tunneln kommer fallförluslernai Vietas kraftstation alt minska och kraftproduktionen i stationen att öka med55 GWh/år (miljoner kilowattimmar/är). Investeringskostnaden har beräknats till320 milj. kr., varav enligl vallenfallsverkel högst 165 milj. kr. kan förräntaspå normall sätt (se prop. 1979/80: 30 s. 20). dom överklagades av Sörkailums och Sirkassamebyar. Valtenöverdomstolen hänsköt i beslut till regeringenfrägan huruvida företaget skall få komma till stånd. Valtenöverdomstolen uttaladeatt vid en prövning enligl vattenlagen av företagets tillåtlighet fårförutsättas alt skada av byggande i vatten uppkommer på fisket under och strax eflerbyggnadstiden genom grumlingar och andra vattenföroreningar fråntunnelbyggandel. Vid sådant förhållande är företaget med uppgivenbyggnadskostnad och beräknat värde på den producerade elkraften icke tillåtligtenligl 2 kap. 3 § första styckei vattenlagen. Domstolen anför dock som sinmening all hinder mot förelaget ej möter på grund av andra bestämmelser ivallenlagen än 2 kap. 3 § första slyckel samt att skada och intrång avföretaget icke lorde bli av den omfattning all denna menliga inverkan bör vara ellhinder för förelaget, därest detta från allmän synpunkt anses böra komma till ständ. Kammarkollegiet har i yttrande över beslutet anfört att omregeringen finner alt de arbetsmarknadspoliliska skälen är av sådan synnerligbetydelse som sägs 1 2 kap. 3 § tredje stycket vattenlagen, har kollegietingen erinran mol all medgivande lämnas lill det nu ansökta företagel.Kollegiet hänvisar i övrigt till det yttrande som avgells i ärendet angåendeintrång i . I deninledningsvis nämnda skrivelsen har statens vattenfallsverkanhållit om tillsiånd att göra del Intrång i somföranleds av byg- Prop.1980/81:19 6 gandel av en tredje tilloppstunnel till Vietaskraftstation. Tunneln kommer att beröra saml detur parken utbrutna området för Suorvaanläggningen. Utsprängningenkommer att ske från tunnelns båda ändpunkter samt från ell mellanpäslag ungefärpå tunnelns mitt. Det nedre påslaget med tillfartsväg är de permanentaanläggningsdelar som berör mark inom . Tillfartsvägenkommer alt bli . Påslaget kommer att ta i anspråk en yta på ca 500 m". Vid remissbehandlingen av skrivelsen har och motsatt sig intrånget, framhåller dels alt företagel endast berör tidigare kraftigtexploaterade delar - som egentligen redan borde ha brutits ut ur nationalparken- och dels att effekterna på naturmiljön bedöms bli mycket begränsade 1förhållande till tidigare påverkan 1 området. Verkel motsätter sig inte alltillstånd lämnas till intrånget. De intrång och de beslående effekter pånaturmiljön som delar av redan utsatts för är emellertid enligtnaturvårdsverket inle förenliga med nationalparksidén. Verkel kommer därförsenare att föreslå att vissa av dessa delar bryts ul ur Stora Sjöfallelsnationalpark. Lanlbruksstyrelsen har en negativ grundinställning ifrågan men motsätter sig inle framställningen mol bakgrund av alt företagetplaneras till ell område som är mycket hårt exploaterat. framhåller att projektet frånsysselsättningssynpunkt har en mycket stor betydelse för ochJokkmokks kommuners befolkning. Tllloppslunneln vid Vietas beräknas medföra arbetsinsatsermotsvarande 600 årsverken, vartill kommer 120 årsverken avseende tjänstemän.Statens planverk anser att i princip bör ingen ytterligare exploatering avnationalparken tillåtas. Områdets karaktär av orörd-hel har undan för undanurholkals och en fortsatt utbyggnad skulle spoliera syftet med parken. Medtanke på projektets relativt begränsade inverkan motsätter sig planverket dock inleatt projektet genomförs. Den planerade tilloppslunneln bör ses som ett projektför sig som inle automatiskt får framtvinga nägon fortsättning i form av ytteriigareutbyggnad i . Enligt statens industriverk år tillbyggnaden inleekonomiskt motiverad även då samhällsekonomisk hänsyn tagils tillsysselsättningsläget i regionen. Verkel anser det från kraftförsörjningssynpunktinle vara motiverat att tillstyrka en utbyggnad av en ny tunnel vid Vietaskraftstation, utgörande den första etappen av en tillbyggnad av stationen. Lånsstyrelsen i tillstyrker ansökan underförutsättning alt samråd på platsen äger rum beträffande bl, a. tillfartsvägensexakta läge och erforderliga efterbehandlingsarbeten. ochriksantikvarieämbetet har intet att erinra mot projektet. Enligt fiskeristyrelsenpäverkar det ytterligare intrång som sker genom den tredje tunneln ej någrasärskilda värden från allmän fiskerisynpunkt. Prop.1980/81:19 7 och geologiska undersökning motsättersig inle projektet. Geologiska undersökningen framhåller vikten av alt undersökningenbereds tillfälle att dokumentera berggrunden i den planerade tunneln. anser all ingreppen är av ringa betydelse i den redan svårtskadade men att de inte bör utföras förrän ställning har tagitstill vattenfallsverkets utredning om Vietas-Jaurekaska. Kammarkollegiet,som tagit del av övriga remissyttranden, gör den bedömningen all företaget isig medför ell från allmän nalurskyddssyn-punkl relativt ringa ingrepp inationalparken. En uppföljning av Vielaslun-neln med ytterligare ell aggregat iVietas kraftstation med en avloppstunnel som mynnar nedströms StoraSjöfallet och med massuppläggning i fallets omedelbara närhet får dockbetecknas som ett allvariigt ingrepp i miljön kring . Denaktuella Vietastunneln ger obestridligen en god sysselsättningseffekt men ingenlönsamhet och ell obetydligt kraftutbyte. Den främsta bevekelsegrunden vidtillkomsten av utredning om Vietas och Jaurekaska var att sökaåstadkomma vissa skadeförebyggande åtgärder vid regleringen av sjön . Vietastunnelnger emellertid ingen sådan effekt. Däremot skulle en utbyggnad av Jaurekaskakraftstation bl.a. få lill resultat att man får den eftersträvadesynkroniseringen av tappningen frän Suorvamagasinel lill Lulejaure. Kammarkollegietanser alt vattenfallsverkets utredning om Vietas-Jaurekaska bör remissbehandlasinnan beslul fattas om intrång i . Statens vatlenfallsverkhar i påminnelser bl. a. framhållit all det är angelägel attbyggstarten kan ske för alt skapa sysselsättning åt debyggnadsarbetare som friställs efter hand som arbetena vid och Harsprångetblir färdiga. Dröjsmål innebär att sysselsätiningssvårigheter i första handuppstår för ett antal bergarbetare. Elldiagram över sysselsättningsläget för byggnadsarbetarna torde bifogasprotokollet i delta ärende som underbilaga (bil. Stora Sjöfallels nationalpark avsattes i syfte allbevara ett högnordiskt fjällandskap i ett naturligt tillstånd. För att göra detmöjligt all reglera de s. k. ulbröls dessa jämte vissabyggnadsområden ur . har ytterligareregleringar och kraftverksutbyggnader lett lill omfattande intrång inationalparken, inle minst i området kring nuvarande Vietas kraftstation. Del vattenmålsom ligger lill grund för framställningen om intrång i Stora Sjöfallelsnationalpark avser en tredje tilloppslunnel till Vietas kraftstation.Ändamålet med tunneln är att minska fallförlusterna i tilloppet tillkraftstationen och att därigenom få en större produktion i stationen. 1980/81:19 8 duktionsökningen uppgår till 55 GWh/år. Tunneln kan byggashelt oberoende av en sådan utbyggnad av Vietas kraftstation med ett iredjeaggregat, som diskuterades i prop. 1978/79:115 bil. Del senare projektet får ses som ellalternativ lill den särskilda avsänkning i Lulejaure, för vilken jag tidigarehar redogjort. De anläggningsarbeten som berör kommer tillhelt övervägande del all ulföras underjord. Permanenta ovanjordsanläggningarblir endast ett tunnelpåslag och en kortare tillfartsväg lill tunnelpåslagel.De utsprängda bergmassorna kommer att läggas upp vid Suorvadammarna, belägnainom den tidigare utbrutna delen av . Ovanjordsanläggningarnaligger i anslutning till de områden av som har påverkals avtidigare arbeten för . De kommer inte att ge upphov tillnågon fortgående verksamhei efter del alt arbetena med dem slutförts. Några egentliga olägenheter av förelaget lorde bara uppstäunder byggnadsskedet, vilket beräknas vara i ca 4,5 är. kanvisst intrång i renskötseln uppkomma inom arbetsområdet. Det är därtor angelägetalt samråd sker med de berörda samerna. Likaså kan viss påverkan ske på fiskeoch fiskbestånd i Kårljejaure och Langas till följd av grumlingar och andravallenföroreningar från tunnelbygget. Åtgärder bör därför vidtas föratt imöjlig mån minimera föroreningarna. Eftersom elproduktionen i Vietaskraftstation kommer all ske med användande av mindre vatten än . kommerföretagel all medföra alt vatlenståndsvarialionerna lill följd av korllidsregleringenminskar. Remissutfallet har varit delat men fiertalel remissinstansermotsätter sig inte intrånget. För egen del vill jag anföra följande. I anledning av prop. (1978/79: 115 bil. 2) angående intrång i Pieljekaise nationalpark underströkriksdagen (JoU 1979/80:39, rskr 1979/80:345) starkt viklen av allnationalparkernas områden bevaras intakta för framtiden och att den allrastörsta restriktivitet iakttas när ingrepp aktualiseras av nägon angelägenanledning. Jag instämmer helt i uttalande. Vad gäller det nu aktuella intrånget villjag framhålla attdel område av som berörs, i ännu högre grad än ifråga om del i Pieljekaise berörda området, redan är påverkat avvattenkraftutbyggnader. Det är beläget nära Vielasbygget, där anläggningsverksamhelhar pågått under hela 1970-lalet. De förändringar av landskapsbilden som det nuaktuella intrånget skulle orsaka lorde därför framstå som helt obetydliga 1jämförelse med tidigare påverkan. Projektet har tidigare behandlats av medanledning av prop. 1979/80:33 om vissa frågor inom industridepartementetsverksamhetsområde. godkände därvid vad chefen förindustridepartementet hade anfört i fråga om byggandet av en ny tilloppslunneltill Vietas. För närmare uppgifler om energilillskott, kostnader,sysselsättningseffekter Prop.1980/81:19 9 m.m.vill jag hänvisa lill vad som anfördes i förenämnda proposition. I fråga omsysselsättningseffekterna villjag ytterligare anföra följande. Ettväsentligt syfle med företagel är att under en övergångslid beredasysselsättning för den personal som annars måste friställas allt eftersom vattenfallsverketsanläggningsarbeten på andra håll inom länet avslutas. Del framgår av diagrammetatt detta kommer all ske i mycket snabb takt under de närmaste två till treåren. Jagser allvariigt på en sådan uiveckling, särskilt som den kommer all drabba ettlän som har stora sysselsättningsproblem. Valtenöverdomstolenhar i det beslul varigenom prövningen av vallenmålet hänskjutits tillregeringen funnit att företaget inte uppfyller de ekonomiskatillåtlighetsreglerna 1 2 kap. 3 § första styckei vattenlagen. Jag anseremellertid alt företaget - framför allt med hänsyn lill dess sysselsältningsskapandeeffekt - har så stor betydelse från allmän synpunkt att del ändå bör medges enligl2 kap. 3 § tredje styckei vattenlagen. Deenergi- och sysselsätlningspolitiska skälen i delta fall väger tyngre än skyddetav en del av som redan har blivit föremål för stora ingrepp. Jagvill i sammanhanget också erinra om all enligt sitt yttrandeavser att senare föreslå att vissa delar bryts ul ur med hänsyntill de ingrepp som skett. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen allbemyndiga regeringen att medge del intrång i somenligl vad som har framgått av det föregående föranleds av en iredje tilloppslunnellill Vietas kraftstation. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genom proposilionföreslå alt antaga det förslag som föredraganden har lagt fram. »ca Q. "3 "O W Bilai;a \ SYSSELSÄTTNING FÖR BYGGNADSARBETARE (EGNA+ENTR) Prognos 80 OA ;«\\\\\\\\\\\\\\\\\\Vs\s\\\ °o°äs°£°;°:säö°ö£S°ö:öä:scäSäöäö;ösösö°ö°ö°