prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Kommittén anser att kravet pä anställds arbetsinsats underåret med FoU-arbete kan sänkas från nuvarande till . Vi delar dennauppfattnng. Ändringen bör medföra alt ett ökat antal mindre och medelstoraindustriföretag kan komma i åtnjutande av stöd. Ä andra sidan finns mängaföretag som inte heller kan uppfylla detta sänkta krav trots att man bedriverintern FoU-verksamhet. Det kan därför ifrågasättas om inte en alternativregel,som inle ställer krav på viss FoU-arbetstid för varje enskild anställd utanför företaget som helhet, borde tillskapas. De kontrollsvårigheter som en sädanallernalivregel medför bör kunna bemästras genom en något ökad redovisnings-och uppgiftsskyldighet. En del remissinstanser bl.a. IVA, lantbrukarnasskattedelegation, KF, , TCO och SHIO-Familjeföretagentillstyrker utredningens förslag om fördelning mellan basstöd och ökningsstöd.Andra, däribland i , LO och SBEF anser att endastökningsslöd skall lämnas eller atl ökningsstödet skall ökas pä bekostnad avbasstödet. och ifrågasätter ökningsstödet. Allmännaombudet för mellankommunala mål tror inte ökningsstimulansen har nägon effektpå utvecklingen av forskningskostnaderna i elt företag medankonjunkturinstitutet och SIND pekar på risker för varierande insatser och faraför snedvridning av resursanvändningen. Förfarandet m. m. 1 fråga om ordningen för beslut och tillgodoförande harförslaget att stöd skall lämnas i form av bidrag allmänt godtagits avremissinstanserna med undantag för kammarrätten i . Kammarrättenförordar att stödet även i fortsättningen utformas inom ramen förbeskattningen. Endast i de fall då avdragsmöjlighet saknas skall stödetutformas som bidrag. Beträffande beslutsmyndigheten har organisationernagodtagit atl taxeringsnämnden skall pröva stödfrågorna. Bland myndigheternahar förslaget däremot mött en omfattande kritik. ÄÄ V anför: RRV vill ifrågasätta om taxeringsnämnden är ell lämpligtorgan när del gäller att fatta beslut om ett stöd av det slag som föreslås. Vidadministrationen av det nuvarande särskilda forskningsavdraget hartaxeringsnämnden varit den naturliga beslutande instansen. Vid en eventuellövergäng till elt bidragssystem som utredningen föreslär är det inte likasjälvklart atl bibehålla taxeringsnämnden som beslutande organ. RRV anserdessutom att det vore värdefullt med en generell uppföljning av medlensanvändning och förordar därför något organ som sköter bäde administrationen ochen dylik uppföljning. De regionala utvecklingsfonderna är enligt verkets meningde organ som är bäst lämpade för detla. Prop.1980/81:130 264 RSVmotsätter sig atl uppgiften al pröva ansökan om forskningsstöd skall vila påtaxeringsnämnderna. RSV anser av principiella skäl att taxeringsmyndigheternainle skall handlägga frågor om bidrag. Elt genomförande av etl bidragssystem ienlighet med kommitténs förslag medför att taxeringsnämnderna fär en avsevärdökad arbetsbelastning i förhållande till dagens situation. Med hänsyn till deresurser som taxeringsnämnderna förfogar över innebär delta att arbetet meddeklarationsgranskningen blir lidande. Dessutom framgår inte i vilken utsträckninguppgifter rörande forskningsstöd skall dalaregislreras. RSV kan därför intebedöma om de befinlliga tekniska resurserna pä är tillräckligaför att klara eventuell dataregistrering. Enligt RSV:s mening kan prövning avansökan om forskningsstöd lämpligen göras av den utbetalande myndigheten dvslänsstyrelsen. ÄvenAllmänna ombudet för mellankommunala mål. kammarrätten i , STU,länsstyrelserna i , , , och ochÖrebro län samt majoriteten i för lan är kritiskaoch föreslär att beslut i stödfrågor skall fattas av annan myndighet. Vissaförordar länsstyrelserna medan andra anser att de regionala utvecklingsfondernamed SIND som central myndighet är lämpligast. Prop.1980/81:130 265 Regional projektledningshjälp 1 Inledning Regeringenlämnade STU i uppdrag att i samråd med SIND utreda regionalprojektledningshjälp. En utredningsgrupp bildades med representanter för STU ochSIND. Gruppen utarbetade etl förslag lill rapport som utskickades till ettantal berörda organisationer vilkas synpunkter kunnat infogas i detslutgiltiga rapportförslaget. Rapportenstuderar utvecklingsprocessen med nedanstående enskilda moment i utvecklingsarbetet - idéanskaffning (identifiering av behov och lekniskamöjligheler) - idégallring (teknisk och marknadsmässig granskning) - provning av prototyp - marknadsföring och försäljning Förfristående idégivare tillkommer i varje enskilt fall ytteriigare minst ett avföljande två moment - etablering av företag - försäljning av exploateringsrätt Nämndatvå moment kan även vara aktuella för företag liksom Underhela arbetets gång krävs - sammanhållning av projektarbetet Utredningsgruppenfann alt de största problemen i utvecklingsarbetet sällan avsåg de direktainsatserna fram till en prövad prototyp. 1 allmänhet kan projektägaren elleranlitad verkstad tillverka en fullgod prototyp. Ett mycket brett utbud finns päden kommersiella marknaden för att bistå i dessa moment. förhållande varett huvudskäl varför utredningsgruppen förkastade uppslaget att den regionalaprojeklledningshjälpen skulle 1980/81:130 266 erhållaformen av uppflnnarverksläder där projeklägarna under sakkunnig ledning kundetillverka prototyper. Det faktum att projektägare som behärskar den utrustningsom kan tillhandahållas i en uppfinnarverkstad ofta har annan tillgång tillmotsvarande utrustning leder också till en relativt begränsad efterfrågan pädenna typ av verkstadsresurser. Andra faktorer talar ocksä motuppfinnarverkstäder säsom svårigheter att kunna tillhandahålla etttillräckligt omfattande utbud av maskiner och verktyg, höga kostnader för fastpersonal, sekretessproblem saml arbetarskyddsproblem. Projektgruppen fann istället att nedanstående moment var betydligt mera kritiska för ett lyckosamtgenomförande av utvecklingsarbetet. 2 Marknadsföring och försäljning av produkten Marknadsföringoch försäljning av en egen produkt kan ske i egen regi, genomförsäljningsföretag, agent eller handelshus. Den första marknadsföringsformenär ofta kostsammast men mest ändamålsenlig, den sista minst kostsam. Underuppbyggnaden och intrimningen av försäljningsfunktionen ligger storapenningbelopp ute som först efter hand kan betala sig. Lanseringen av en förföretaget tekniskt och marknadsmässigt ny produkt utgör vanligen denojämförligt största kostnadsposten i utvecklingsarbetet. Risken förfelbedömningar med vittgående koslnadskonsekvenser är slor. Särskilt gällerdelta för företag och fristående projektägare som saknar tidigare erfarenhet avmarknadsföring inom det aktuella produktområdet. Vid exportansträngningartillkommer ylterligare problem. Idégivande projektägare har därtill oftareteknisk snarare än merkantil bakgmnd. Det kommersiella utbudetav tjänster för att bistå under detta moment är omfattande. Bl.a. genombristande ekonomiska möjligheler och svårigheter att värdera arbetsinsatsernaär efterfrågan på dessa tjänster frän mindre och medelstora företag samtfristående projektägare sannolikt mycket mindre än det egentliga behovet.Svårigheterna är mycket slora atl på kommersiella villkor låna pengar lillmarknadsföringsmomentet eftersom del i sig inte medför uppbyggnad avbelåningsbara tillgångar. Säkerheterna måste således ordnas på annat sätt. Utvecklingsfondernakan bidra med medel som åsatts villkorlig återbelalningsskyldighet.Investeringsbanken kan lämna lån till kommersiella villkor men med begränsadekrav på säkerheter. 3 Etablering av företag Företagväljer emellanåt alt starta nytt företag kring en ny produkt. Denna typ avföretagsbildande är oftast jämförelsevis oproblematisk. 1980/81:130 267 Fören fristående projektägare som avser atl starta etl nytt företag uppkommer dockvanligen en rad problem. Mänga projektägare väljer trots detta att exploaterasin idé genom egen tillverkning, egen marknadsföring och/eller egenförsäljning. Vanligenbildas en enskild firma, ett handelsbolag eller elt aktiebolag. Verksamheteninriktas i allmänhet mol de aktiviteter som idégivaren uppfattar sina resurservara bäst lämpade för men företagel tvingas ibland -ofta av ekonomiska skäl -att även arbeta inom andra områden. Förde fristående projektägare som saknar tidigare erfarenhet av företagsetableringär problemen mycket stora. Svårigheterna avser säväl de juridiska,ekonomiska och administrativa problem vilka är förknippade med företagsstarteni sig som bristande erfarenhet av förelagets drift. Ekonomiska förutsättningaratt köpa välbehövlig service saknas ofta. samt flertalet utvecklingsfonder lämnarkurser i företagsstarlande. Utvecklingsfonderna kan erbjuda kostnadsfriakonsultationer i etableringsfrågor liksom kommunerna. Etl kommersiellt utbudav tjänster har också börjat etableras. 4 Försäljning av exploateringsrätt Föratt överlåtelse av en licens skall vara möjlig krävs som ovan nämnts iallmänhet en funktionsprototyp som visar att produkten fungerar pä avsett sätt.En mycket stor inlernationell marknad finns uppbyggd för handel med licenser.Trots det är erfarenheterna av försök med licensförsäljning ofta nedslående. STUbedriver verksamhet med villkorlig äterbetalningsskyldighet för att förmedlaexploateringsrätter men arbetet är tidskrävande och resurserna täcker endasi enbegränsad del av behoven. erbjuder också tjänster inomdetta fält men dessa täcker inte heller det totala behovet av tjänster. Ikombination med de höga kostnader som är förknippade med dessa köpta tjänsterhar många idégivare, ofta med bristfälliga egna marknadskunskaper, självaförsökt sälja exploateringsrätter. Resultaten av dessa aktiviteter har sällanblivit tillfredsställande. 5 Köp av exploateringsrätt Köpav exploateringsrätt är ofta ett billigt sätt för företag atl erhålla nyaexploateringsobjekl även om den initiella kapitalinsatsen kan bli betydande.De problem som gäller vid försäljning av exploateringsrätter gäller i hög gradäven vid köp av dem. Detkommersiella och offentliga\itbudel av tjänster för att bistå förelag i 1980/81:130 268 frågorom licensköp är sämre och mera splittrat än i fråga om licensförsäljning. Ettantal offentligt understödda försök är igångsatta för förmedling av i förstahand utländska licenser till svenska företag. Ingen utvärdering har genomförtsav någon av dessa verksamheter. 6 Sammanhållning av projektarbetet Underhela processen frän idé marknadsintroducerad produkt krävs ett kvalificeratarbete för att till lägsta kostnad och med så liten tidsfördröjning sommöjligt slussa projektet via de olika mycket varierande arbetsmomenten framtill och med marknadsintroduktion. arbele underlättas avsevärt om depersoner som utför tjänsterna har tidigare erfarenheter av arbetet, ettetablerat kontaktnät med de funktioner som normalt skall inkopplas samtarbetar flexibelt under de ofta mycket omväxlande och snabbt förändrandeförutsättningar som gäller för denna typ av projekt. Mångaprojektägare saknar tidigare erfarenhet av arbetet och saknar därigenom ävennämnda kontaktnät vilket leder till tidsfördröjningar och kostnadshöjningar.Företagsledare som avser att vara projektledare kan sällan ägna entillräckligt helhjärtad insats ät de problem som uppkommer under projektarbeteteftersom de dagliga driftproblemen tenderar atl ta i anspråk alltför storandel av tiden. Även projektägare som driver projektarbetet på fritid ärhandikappade i detla avseende. Projektarbetet drivs då föga rationellt och medstora tidsfördröjningar. Kommersiellatjänster finns att tillgå inom området men efterfrågan pä dessa förefaller varamycket liten i förhållande till behoven i varje fall frän små och medelstoraförelag saml fristående projektägare. Eftersom storföretag normalt har egnaresurser inom denna funktion har nägon etablerad marknad för dessa tjänsterknappast uppkommit. Offentliga stödfunktioner i detta arbete är också mycketsparsamt företrädda. En viss kompetens inom området uppbyggs vidutvecklingsfonderna både genom egen verksamhel och genom förmedling avkonsulttjänster. Även dessa insatser är dock mest av punklkaraktär. Stöd lillövergripande sammanhållning av hela enskilda projekt sker inte annat än iundantagsfall. Ettvisst arbete med denna inriktning bedrivs bl. a. vid Produktutvecklingscentrumi även om verksamhetens tyngdpunkt ligger i kontaklskapandefunktioner i de lidigare utvecklingsstadierna fram lill och med prototyp.Svenska Utvecklings AB arbetar också efter dessa linjer i sina strävanden attåstadkomma nya sysselsättningstillfällen som kompensation för nedläggningar avEisers konfektionsenheter i . Prop.1980/81:130 269 Finansieringsfrågornaär ofta mycket svårlösta. Särskilt akuta är problemen för friståendeprojektägare som i många fall saknar nämnvärda egna resurser alt sätta in iprojekten. Möjligheten för dem atl erhålla ekonomisk goltgörelse förutvecklingsarbetet ligger ofta enbart i atl sälja licens. Svårigheterna ärockså stora för mindre och medelstora företag eftersom stora utlägg måste görasinnan intäkter uppkommer. De största kostnaderna och finansieringsproblemenligger för en produkt som är ny för företaget i normalfall i fallande ordningfrån marknadsföring, uppbyggnad av tillverkningsresurser och framställning avprototyp. Särskilt bekymmersamt är atl uppbyggnaden av marknadsföringsresurserej medför uppbyggnad av beläningsbara tillgångar. STUkan delfinansiera och i vissa fall helfinansiera uppbyggnaden av en prototypmed villkorlig återbelalningsskyldighet. Utvecklingsfonderna kan delfinansieraresterande insatser med villkorlig äterbetalningsskyldighet. Investeringsbankenkan ocksä bidra med medel till kommersiella villkor men med begränsad säkerhel.Kommersiella krediter kan erhållas när tillfredsställande säkerheter kanerhållas. Privata och offentligägda investmentbolag kan köpa in sig i företag.Av de senare bildades 1973 för att med minoritetsposter gåin med aktier och konvertibla län i små och medelstora förelag. Svetab, bildade två samt ytterligare tväregionalt inriktade investmentbolag för att bidra med försörjningen av egetkapital till expanderande små och medelstora företag inom intressantabranscher. Engagemangen begränsas ocksä här till rninoritetsposter. Den ökningav egel kapital investmentbolagen medverkar lill ökar länemöjligheterna vid dekommersiella kreditinstituten. Fränsettfinansieringsfrågan är problemområdenas gemensamma nämnare att problemen iallmänhet kan lösas genom att projektet tillförs kompetens.Kompetenstillskottet kan ske i form av kosultinsalser. Utredningsgruppenföreslår därför alt projektägare genom subventioner bereds ökade möjligheteralt anlita konsulter i funktionen atl sammanhålla arbetet iproduktutvecklingsprojekt. Därigenom bör de trösklar kunna sänkas som tidigarehar förhindrat efterfrågan av dessa tjänster att uppnå en sådan volym att eltreellt utbud har uppkommit. Projektägarens möjligheler att bedöma värdet av enkonsultinsats inom dessa områden är nämligen begränsade, framför alli närbeslul om insats skall fattas, dvs. ofta innan arbetet är planerat (konsultenkan bidra i detta arbete) men även efter genomförd insats. Konsultarvodenauppfattas ocksä som mycket höga. o j<: j<: ll oa u oa °?_, u CQ r. TOPQ*-.. > c > c > c "w t/3 u.;3333P3U,u.i-u oSc/ic/iizioot/icoQiQinä w 00 o y '= oo c Cl c c u u Di c/D c/5 c/5 c/n .JM « c/: X X X X X (/) c/1 X X X X 00 '.Z' OJ yo '/ ., c (U C3 -o ii O XI > /> C '* oo'U'i-n3Cc: .E £ - 2. 00.2 > -c i i5 I >.E S--if oou Cr; £T3> -n ra . j t- 1- t- . 2D-i(:Q.D.a.DH en t/5 Q. .5 2 = C c c u = >«;;; s " E c (/3 CJ '- "::: O0;co ra I I I tt. Prop.1980/81:130 271 Konsultinsatsernabör kunna innefatta att bistå kunden i arbetet med - attupprätta Udplan och ekonomisk plan för projektarbetet attkontakta lillslåndsgivande myndigheter, konstruktions-, tillverk nings-, provnings- och marknadsföringsresurser samt underleverantörer - uppbyggnad av tillverknings- ochmarknadsföringsresurser - öppnande av marknadskontakter licensförsäljning och licensköp när inte särskildaresurser anlitas härför start av nya företag som etableras kring en nyprodukt övrig sammanhållning av projektarbetet Därutöverbör kunna ingå smärre arbetsuppgifter av annan karaktär när projektet såfordrar för atl kunna löpa smidigt. Sådana uppgifter kan också ibland vara enlämplig inkörsporl i ett projekt för att etablera kontakt mellan projektägareoch projektkonsult. Huvudregeln är dock att arbetsuppgifter av detta slag,exempelvis av karaktären konstruktionsarbete eller framtagande av prototypskall finansieras via andra redan existerande stödformer. arbetsuppgifter ingår alllid att - fortlöpandebedöma projektets tekniska och marknadsmässiga förut sättningar att kunna drivas till lönsam exploatering. I flertalet fall är de tekniska kunskaperna i bedömningsarbetet väl företrädda genom idégi varen, som ofta har teknisk inriktning, samt, såsom framgår nedan, av samarbetsgruppen. De tekniska förutsättningarna förändras också mindre ofta än de marknadsmässiga i etl projekt som lätt päverkas av att funktion, formgivning och pris blir annoriunda än avsett, att marknaden förändras genom tillkomsten av andra produkter, nya konkurrenter, nya lagar, modeförändringar etc. Därvid kan förutom nya hot även nya marknadsmöjligheter öppna sig. Projektetsframtidsmöjligheter i dessa avseenden meddelas fortlöpande till projektägaren. Erfarenhetsmässigtligger de största problemen i ett utvecklingsprojekt i de senare stegen avutvecklingskedjan. Dessa moment är mycket kostnadskrävande varförfelaktigt agerande där kan bli mycket kostsamt. Huvuddelen av efterfrågan påkonsulttjänster förutses därför bli kompetensmässigt inriktad motkommersialiseringsfrågorna i utvecklingsprocessen. Förtekniska frågors lösning föresläs särskild behandling när så är lämpligt.Problemen kan vara av sådan karaktär att de bäsl löses via den tekniskakompetens som finns samlad vid högskolorna. förstärkningar som består av fem kontakt-sekreterare har bl. a. idirektiven till uppdraget att överflytta kontaktsekretariaten lill UHÄ älagtsuppgiften alt kunna åla sig sammanhällningsfunk-Uonen i utvecklingsprojekt(prop. 1977/78: 111 s. 110 och 131). Utredningsgruppen föreslär därför attkonlaklsekreterarna vid sidan av sina övriga uppgifter bör kunna åta siguppdrag som projektkonsulter för dessa pro- 1980/81:130 272 Sedan de tekniska problemen är lösta väljerprojektägaren mellan fortsatt konsultinsats från kontaktsekreterarens sidaeller andra konsultinsatser. I vissa fall bör förmedling av ägarkapital kunna ske.Detta kan i lämpliga fall kombineras med konsultinsatser. Organisatorisk uppläggning av verksamheten Följande femmodeller är tänkbara för verksamhetens utformning. Vidutvecklingsfonden fast anställda konsulter. En basfunktionvid utvecklingsfonden som ekonomiskt stödjer projektägares upphandling avkommersiellt tillgängliga konsulttjänster. En friståendeorganisation med fast anställda konsulter. En frislåendeorganisation som ekonomiskt stödjer projektägares upphandling av kommersiellttillgängliga konsulttjänster. Konsultstödetbakas in i nuvarande projektstöd från STU och utvecklingsfonderna. Utredningsgruppen föreslär att organisationsmodell 2 skallgälla. Projektägaren bestämmer själv lämplig konsult men om utvecklingsfondenbedömer konsullen som olämplig kan stödel avslås. Utredningsgruppen föreslär vidare alt beslut omkonsultstöd skall fattas av utvecklingsfonden efter rekommendation från denfasta samarbetsgruppen mellan utvecklingsfonden och STU. Dennaorganisationsmodell möjliggör fri specialisering av tjänsterna efter behoven ivarje enskilt projekt. Resurserna kan avpassas till en volymmässigt varierandeefterfrågan utan att besvärande kösituationer uppstår. Ett kommersiellt utbuduppkommer inom detta för småförelagen mycket väsentliga område som även kommericke understödda projekt tillgodo. Den konstruktion tillåter i tillämpliga fallett ägarsamarbete mellan idégivare och entreprenör (konsult). Organisationsmodellenkan lätt anpassas efter nya förhållanden. Utvecklingsfonderna ochprojektkonsullerna kommer att tillföra varandra värdefulla kunskaper inomproduktutvecklingsomrädel men kan trots detta verka i ett oberoende förhållandetill varandra. Kontaktsekreterarna fär en ställning som är likvärdig övrigakonsulters. För alt handlägga stödel föreslär utredningsgruppen ettresurstillskott vid utvecklingsfonderna, en basfunktion, där en ansvarighandläggare ombesörjer att beslul om konsultstöd verkställs. Dennaprojeklsamordnare bör enligt utredningsgruppen ingå i samarbetsgruppen -lämpligen som sekreterare och föredragande. Utvecklingsfonden bör söka den subventioneringsandel avkostnaderna som leder till att tjänster frän projektkonsulter efterfrågas pä enur samhällsekonomisk synvinkel lämplig nivå. Som riktvärde försubvenlione-ringsandelen föreslår utredningsgruppen . 1980/81:130 273 bör dock kunna variera från projekt lill projekt beroendepå behoven av medel i varje enskilt fall efter de normer som f.n. lillämpas avSTU. Fristående projektägare kan enligt dessa normer erbjudas en högresubventioneringsandel än foretag. I enlighet med tidigare praxis föreslär utredningsgruppenatt projektägaren avgiftsfritt erbjuds en konsultinsats motsvarande tre dagarsarbete. Denna tid kan exempelvis disponeras för att upprätta offert för enstörre konsultinsats. Beslul om tredagarsinsats kan delegeras tillsamarbelsgruppen och - mot krav pä efterhandsrapporlering - vidare tillprojeklsamord- Även om en viss erfarenhet finns inom området betraktarutredningsgruppen efterfrågevolymen av projektkonsultstödet som osäker. Somtidigare nämnt är även lillgången till kommersiella tjänster av berört slagbegränsad. Utredningsgruppen har därför stannat för en försöksverksamhet med iprincip två olika nivåer för insatsernas storlek. Inkl. projektägarnas egenfinansiering motsvarar dessa nivåer 15 milj. kr. resp. 40 milj. kr. i extern,riksomfattande och fullskalig verksamhet. Utredningsgruppen föreslår attförsöksverksamheten startas i fyra län varav med den lägre nivån i två län ochden högre nivån i tvä län. Utfallet av försöksverksamheten fär sedan utvisavilken dimensioneringsmodell som kan vara lämpligast för riksomfattandeverksamhet. Förförsöksverksamheten föreslår utredningsgruppen att basfunklionenfärdigdimensioneras redan från starten. I inledningsskedet kommerbas-funktionerna att lida av begränsningar som följd av bristande kontaktnätoch bristande kunskaper om lämpliga konsulter. En successiv utbyggnad av deexterna medlens nivå är därför motiverad. Utredningsgruppen föreslår att dennauppbyggnadsperiod utsträcks till . Utredningsgruppenföreslår vidare att den statliga finansieringen av utvecklingsfondernasdriftverksamhet 31 december 1980 skall utgörafördelningsgrund för den länsvisa dimensioneringen avprojektkonsultverksamhetens försöksverksamhet. Denna fördelningsgrund börrepresentera en sammanvägning av lämpliga dimensionerande faktorer såsombefolkningsunderlag, näringslivsslruktur - främst med avseende på små ochmedelstora företag - saml regionalpoliliska överväganden. Därvid uppkommer fördelningen enligt tabell 2. 18 1980/81. Prop.1980/81:130 274 Tabell 2, Externa kostHader för projektkonsultverksamhetenefter uppbyggnadsperiodens slut, kostnadsläge 1000-tal kr. Län Alt I Alt 2 C, D, E, F, G, H, 0, P, R, För flertalet län uppgår därvid de externa kostnadernatill storleksordningen . vilkel ungefärmotsvarar arbetsinsatserna från en å tvä resp. fyra heltidsarbetande konsulter.Medlen bör täcka nägot till nägra tiotal projekt per är i varje län. Utredningsgruppenföreslår att varje utvecklingsfond i initialskedet erhåller samma resurser,nämligen medel för en kvarts- resp. trekvarts-lidstjänst som projeklsamordnaresamt övriga kansliresurser enligt nedanstående sammanställning. Per utvecklingsfond (kostnadsläge 1980) 1 000-lal kr. Projeklsamordnare, kvarts- resp. trekvartslid Kontorist,åttondels- resp. tredjedelstid Lokaler Resor, expenser Förundersökningsmedel Externa kostnaderför information och register ' 35000 resp. . under första verksamhetsåret.