prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Som stöd för EK:s arbete finns U-fondens ordinarie resurser,branschens specialister och SIND:s centralt uppbyggda serviceresurs. EK aktiveraroch styr marknadens fackmän att ta sig an energifrågorna systematiskt Detta skall ske i samråd och i samarbete med övriga intressenter inom områdetVerksamheten leder till att kompetensnivåninom såväl företag som hos fackmän och entreprenörerhöjs. Genom att tjänster och övrigainsatser på förhand analyseras av fackman kan krav ställas på det arbete som skall utföras och kostnaderna kan kontrolleras. Detta möjliggör också standardisering av vissa insatser med åtföljande bedömningsgrunder, rapportmallar, språkbruk m m. EK-verksamheten ger möjlighetertill att samla energidata i utvecklingsfondens ordinarie företagsregister. Dessa data kan sedan användas av konsulenten vid bl a uppföljningoch av kommunerna vid arbete med de kommunala energiplanerna. På central nivåbehövs dessa data för branscher, prognosarbete och underlag för FoU m m. FörSIND öppnar dessa energidata möjligheten att snabbt fånga upp energispartips och konkreta sparåtgärder om vilka man snabbt kan spridaerfarenheter till hela landet - Inom valdabranscher etableras energirådgivare medstöd från staten. bör branschorganisationerna helt finansiera denne rådgivare. - Inom övriga branscher med behov av speciellbranschinriktad rådgivning, "omskolas"befintliga rådgivare för energifrågormed statliga medel. - För att säkerställa branschrådgivaresarbete inom den samlade verksamheten kan staten ge stöd för utvecklingav arbetsmetoder, speciella utredningar samt subventionera företagens rådgivningskostnader. Det bör observeras att branschkunnigaenergiexperter är ett komplement tillenergikonsulenterna. Orsaken är att deendast är rådgivare för de rent branschspecifika energifrågorna och speciellt då inom processdelen. Ett problem ärockså att alla företag inom en bransch inte är medlemmar i branschorganisationen. 4:2:5 ENERGIANSVARET INOM FÖRETAGEN Inom EK-verksamheten skall man sträva mot att utse energiansvariga inom företagen. Varje sådanenergiansvarig, Ea "tilldelas" en Ea-grL'pp (samling av Ea från olika företag).Energikonsulenten initierar och etablerar gruppen och dess arbete. Ea-gruppen erbjuds anpassad utbildning för sin samordnade och enskilda Ea-verksamhet. Easkall bli en kompetent funktion för företaget i tex skötsel-, upphandlings- och hushållningsfrågor.Lämpliga kurser och hjälpmedel tas fram för att hjälpa Ea-grupper. 7 1980/81. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet Frän energikonsulent företag, bransch, kommun Uppgifter, motiv och argument AnsvarU-fond/EK Mil: Uppföljning Inom respektive företag Ansvar:U-fond/EK Mål: Beslut att göra en fackmannamässiggenomgång Bestämma kostnadsramar för nästa steg Allmän diskussion och information Beslut om nästa steg Huvudansvar:U-fond Operativt ansvar: Konsult Genomgäng, analys, och ätgärdsförsiag - TipsKatalog för energikonsulent/konsult Det övergripande målet för arbetet är att ordinarie fackmän som stöttas via energikonsulenten utför ett planmässigtarbete där; Varje moment anpassas tillrespektive företags resurser och kompetens Enhetliga bedömningsgrunder, rapportsystem och språkbruk används.Dessa hjälpmedel utarbetas av SlND-service. Erfarenheter och basdata samlas inför U-fondens register ur vilkendelar förs vidare till branscher, kommunalenergiplan, prognosverksamheten vid SIND. Bearbetade erfarenheter återförs till företagen, till rådgivarem fl. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 99 EXEMPEL PÄ RESULTAT AVPRIMÄRINSATS Utbildningsplanför energiansvariga Prioriterad åtgärdssammanställning Gemensamma frågorför grupp av energiansvariga Orientering om energisituationen genom överslagsbalanser - lönsammaste tekniska åtgärder . - driftövervaknings- och underhållsåtgärder Energisparplanmed konsekvenser, budget och tidsplan / . j -'' ' Plan för fortsatt spararbete Basdata till U-fondens register Genomförande {Exempel påarbetsområden) - Åtgärder för egen personal ordinarie konsult, m fl - Förändringar i layout. verksamhet, produktion. användning av ny teknik - Uppföljning för komp- Spararbetet kan rationaliseras genom arbete med flera företag , t ex inom samma industriområde eller bransch. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 100 Under budgetåret1980/81 är anslaget för rådgivning ochpengarna kommer att användas till förberedelsearbete för etablering av rådgivningsverksamheten som förutsätts /82. Uppbyggnaden av rådgivningenplaneras ske . Under verksamhetens etableringsskede krävs ett omfattande initialarbete. En rad kontaktermed myndigheter och organisationer måstetas för att klargöra hur ett framtida samarbete skall fungera.Utvecklingsfondernas energidataregister måsteman utveckla tillsammans med framtida användare. Serviceenheten påenergibyrån blir den centralaerfarenhetsbanken. Ett omfattande arbete blir att utveckla kvalificeratinformationsmaterial, rapportsystem och styr- och hjälpmedel förden operativa verksamheten. Kostnaderna har preliminärt uppskattats för respektive budgetår. Programmet ärej detaljplanerat varför en viss förändring kanbli aktuell. Osäkerheten beror främst på vad en förhandling angåendebranschrådgivningen ger samt i vilken taktkonsulenter kan anställas. Rådgivningsverksamheten under /81 inriktas på att vara en förberedelse för verksamheten 1981/82 då ett antal konsulenter beräknas börjasin verksamhet Ett antal projekt i linje med konsulentens framtida arbetegenomförs och följs upp. En del projekt skall genomföras i samverkan med andra som är aktiva påenergiområdet. Samarbetsformer,arbetsmetoder, hjälpmedel och styrmedel skallstuderas. SIND avser att analysera energiutbildningsbehovet ochtesta olika utbildningsformer inom näringslivetDessutom bör energiutbildning ges till konsulenterna,till konsulter som är verksamma inom energiområdet och till branschernas rådgivare. Föratt genomföra detta ämnar SIND finansiera en utbildningskonsulent somskall samarbeta med energikonsuienterna. SIND kommer att kontakta myndigheter,branschorganisationer och organisationer förtillverkare, entreprenörer och konsulter för diskussioner om den framtida rådgivningsverksamheten. Målet med dessa överläggningar äratt finna lämpliga samarbetsformer. Behovet av kompletteringar och anpassning avutvecklingsfondernas företagsregister för att lagra energidata utreds. Den ekonomiska ramen /81 är . Dessa medel tillåter finansiering av försöksverksamhet med fyra konsulenteroch tre delfinansierade branschrådgivare. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 101 Under detta budgetåranställs 8 st konsulenter på utvalda utvecklingsfonder. SIND:s serviceenhetetableras och ca tre personer anställs. Efter förhandlingarmed branschorganisationer etableras rådgivninginom minst tre branscher En utbildningskonsulent knuten till rådgivningsverksamheten placeras förslagsvis inom SIFU. För att genomföra rådgivningenerfordras stödresurser till t ex sidokonsulter,information, hjälpmedel för verksamheten, specialprojekt avses uppdelade i en regional basresurstill resp konsulent och en central del som fördelastill konsulter efter varje utvecklingsfonds program och behov. Under etableringen uppstår initialkostnader central fört ex handböcker, standardiseraderapportmallar, informations- och erfarenhetsbibliotek, kursmaterial,utredningar och specialisthjälp. Kostnadsuppskattningarna måste betraktas som preliminäraeftersom uppbyggnad av denna typ av verksamhet innehåller osäkerhetsmomentoch är beroende på förhandlingsresultat,men bedöms inte överstiga . 5:3 Budgetär 1982/83 Under detta budgetåranställs ytterligare 8 konsulenter.Totalt finns då 16 konsulenter. Ytterligare minst tre branschrådgivare etableras. Kostnaderna beräknas till . 5:4 Budgetår 1983/84 Resterande 8 konsulenter anställs på kvarvarandeutvecklingsfonder. Ytterligare minst fyra branschrådgivare etableras. Totalt bör då minst 10branschrådgivare finnas. Kostnaderna beräknas till . 5:5Budgetär 1984/85 Den fortsatta rådgivningsverksamhetenbör stanna vid en årlig kostnad på ca16 Mkr. Under detta budgetårgörs en utförlig analys av rådgivningsverksamhetenseffekter. " Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 103 Sammanfattningav och remissyttranden över energisparkommitténs rapport 1979:01 1 Sammanfattningav energisparkommitténs rapport .. 104 1.1 Bakgrund ................................................. 104 1.2 Rapportens huvudsakligainnehåll .................. 104 1.2.2 Övergång till oblekt papper iförpackningar 104 1.2.3 Returnerbaratransportförpackningar ....... 105 1.2.4 Energideklaration avförpackningar ............ 106 1.3 Förslagtili åtgärder 107 1.3.1 Inledning............................................... 107 1.3.2 Övergång till oblekt papper ................... 107 1.3.3 Övergång till returnerbaratransportförpackningar 107 1.3.4 Energideklaration avförpackningar ............ 108 1.3.5 Förslagens genomförande ...................... 108 2 Remissyttranden ............................................ 108 2.1 Remissförfarandet ...................................... 108 2.2 Allmänt .................................................... 109 2.3 Blekt och oblekt papper.................................. 110 2.4 Övergång till returnerbaratransportförpackningar 113 2.5 Energideklaration avförpackningar ................ 114 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 104 I Sammanfattning av energisparkommitténs rapport erhöll den 16oktober 1975 regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för att påvissa områden införa restriktioner eller förbud för visst slag avenergianvändning. Inom ramen för detta uppdrag lät energisparkommittén under år1977 genomföra en förstudie kalladEnergi och förpackningar. Vid sammanträde behandladeenergisparkommittén den utförda förstudien. I det fortsatta projektet skullede tekniska och administrativa förutsättningarna studeras för att bringa nedenergi för förpackningsändamål. tillsatte också enstyrgrupp som inbjöds att delta i projektet. har därefter fullföljt de uppgifter som angavsi förstudien. Resultatet av utredningsarbetet har energisparkommjtlén redovisati rapporten (ESK 1979:01) Energi och förpackningar. 1.2 Rapportens huvudsakliga innehåll I rapporten diskuterades tredelområden inom förpackningssektorn: att använda oblekt papper i förpackningar,att övergå till returnerbara dryckes- och transportförpackningar samt attenergideklarera förpackningar. Inom varje delområde haruppskattningar gjorts rörande olika åtgärders betydelse för energikonsumtionen.Det betonas emellertid att uppskattningarna är baserade på teoretiskaberäkningar som i liten utsträckning tar hänsyn till vilka insatser som kananses rimliga för att uppnå en viss energibesparing. Angivnaenergibesparingsmöjligheler kan i viss utsträckning tyckas vara marginella.Man bör dock inte underskatta följdverkningar och psykologiska effekter somkan medföra energibesparingar också på andra områden. Genom beslut den 22 september 1980har rapporten i de delar som rör frågor om returglas och engångsförpackningarför drycker överlämnats till utredningen (Jo 1980:05) om återvinning av vissadryckesförpackningar, m. m. I det följande kommer därför att tas upp de delarav utredningen som rör övergång till oblekt papper i förpackningar, returnerbaratransportförpackningar och energideklaration på förpackningar. I dessahänseenden anförs i rapporten i huvudsak följande. 1.2.2 Övergång till oblekt papper i förpackningar Det totala energibehovet vidtillverkning av papper för förpackningsändamål kan antas uppgå till 6,3TWh/år. Vid en övergång till oblekt papper minskar energiåtgängen beroende pädels ändrad processteknik, dels att ca Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 105 mindre råvara behöver bearbetas. Under antagande av entotal övergång till oblekt papper skulle energibehovet minska med ca 0.4TWh/är. En övergång til oblekt papper medför även andra positiva effekter såsomminskade kostnader och minskade utsläpp till den yttre miljön. En övergång till oblekt papper erbjuder inte någratekniska problem. Gjorda investeringar i blekningsanläggningar sätter dock engräns för en snabb övergång. Vidare kan ett förbud för svenska producenter att användablekt papper leda till problem om inte även utländska producenter, som säljerpä den svenska marknaden, tvingas över till oblekt papper. De marknadsmässigaaspekterna begränsar således de beräknade besparingseffekterna betydligt,åtminstone på kort sikt. gjorda studier rörande dentotala energiåtgången för en förpackning under dess brukningstid har visat attmaterialtillverkningsledet svarar för av totala energibehovet medankonvertering, distribution och kvittning enligt rapporten i detta sammanhanghar mindre betydelse. Detta resultat bekräftas av gjorda undersökningar somindikerar att en energibesparing om är möjlig vid en övergäng tillreturnerbara förpackningar. Från distributionsteknisk synpunkt är det fördelaktigt omen standardisering och modulanpassning kan åstadkommas. Även om ett sådant systemär praktiskt genomförbart och lämpligt kan det emellertid medföra ökadenergiförbrukning i transportledet. En övergång till returnerbaratransportförpackningar kan också leda till ökade arbetsinsatser för viss personal.Mänga butikers lagringsutrymme torde inte heller räcka till för förvaring avtransportemballage i avvaktan pä returtransport. Vidare kan det uppstå högainitialkostnader i samband med att ett stort förpackningsbestånd måste byggasupp. Ett alternativ pä sikt till dagens retursystem kan vara att en regleringav förpackningsbeståndet hos varuägare, terminaler och detaljister sker genomuttag eller inlämning av förpackningar vid särskilda depåer. Varje mera omfattande retursystem måste kombineras med enstrikt standardisering och modulanpassning av ingående transportförpackningarvarvid strävan måste vara att minimera antalet förpackningsstorlekar ochförpackningstyper. En fullständig övergäng till returnerbaratransportförpackningar skulle medföra en energibesparing på drygt /år. Detmåste emellertid påpekas att möjligheterna att påverka valet av förpackningarär begränsade bl. a. av den export och import som förekommer. Det är därförrealistiskt att anta att sparpotentialen är högst I TWh/år, vilket motsvararca av förpackningssektorns totala energiförbrukning. 1980/81:90 Bilaga1.5 Industridepartementet 106 Syftet med energideklaration skall vara att gevägledning vid val av förpackning. Detta innebär att de energivärden som räknasfram för olika förpackningar måste vara jämförbara. För att de skall varadetta, måste beräkningarna basera sig på samma förutsättningar, både när detgäller t. ex. tvä olika förpackningar i samma material och två förpackningargjorda av olika material. Beträffande dessa förutsättningar råder f. n. vissosäkerhet. Någon form av principiella ställningstaganden måste göras beträffandevilket energivärde som skall råda för varje enskilt material oberoende av tillverkareså att en allmänt accepterad tabell över energivärden för olika material kanupprättas. Dessa tabeller eller standardvärden måste sedan med vissregelbundenhet revideras som en följd av förändrade tekniskaproduktionsförutsättningar. Det bör erinras om att förforskning och utveckling på energiområdet, NEFOS, f.n. bedriver ett projektrörande möjligheterna att utveckla en praktisk metod för energianalyser. Innan man tar ställning till i vilken form enenergideklaration skall delges berörda parter, bör man sätta in frågan i sittsammanhang. Med detta avses dels förpackningssektorns totala energiförbrukning,vilken beräknats till totalt 2,av sammanlagda energiomsättning,dels vad man kan uppnå i besparingssyfte. Processindustrin svarar för dendominerande energiåtgången utan att i egentlig mening tillhöraförpackningsindustrin. Papper och plast har många andra användningsområdenförutom förpackningar. Processindustrins energiproblem är således inte iförsta hand ett förpackningsproblem. Vad förpackningsindustrin kan göra ärdäremot att använda det material som frän funktionssynpunkt bäst uppfyllerställda krav på resp. förpackning under beaktande av energihushållning. Om det därför är möjligt att uppfylla samma förpackningskravmed olika material eller kombinationer av material, bör en energideklarationstyra valet mot det energisnålaste alternativet. Man måste emellertid ha klartför sig att besparingsmöjligheterna är begränsade inom förpackhingssektorn ochatt andra faktorer än energi, t. ex. kostnad, påverkar valet av ingåendematerial i en förpackning. Det är i det närmaste omöjligt att göra någonrelevant uppskattning av minskningen i energibehov inom förpackningssektorn somföljd av en energideklaration. En gissning är att avenergiförbrukningen, dvs. ca /år, skulle kunna sparas. I fråga om tänkbara former för publicering avenergideklarationerna kan följande anföras. En energideklaration som ges somseparat information innebär betydligt färre initialsvårigheter än endeklaration som skall ges direkt pä själva förpackningen. En deklaration direktpå förpackningen är tekniskt mer komplicerad att genomföra och innebär ocksåytteriigare text på varje förpackning. Det är också svårt att ge deklarationenen sådan utformning att konsumenten kan få en uppfattning om den relativa energiåtgängen. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 107 1.3 Förslag till åtgärder Det kan konstateras attbruttoenergiåtgängen inom förpackningssektorn exkl. energi nedlagd iförpackningsmaterial kan beräknas till ca 34 PJ. Detta utgör av dentotala energianvändningen . Besparingspotentialen har beräknats till ca20% av energiförbrukningen inom sektorn. Utöver den direkta energibesparingentalar även andra indirekta skäl för åtgärder pä detta område. Många avengångsförpackningarna torde av stora grupper uppfattas som en av de mesttydliga yttringarna av en "slit- och slängmentalitet". Åtgärder pådetta område torde därför understryka statens medvetna strävan att handskasvarsamt med energi-och naturresurser. Följande åtgärder föresläs. 1.3.2 Övergång till oblekt papper Man konstaterar att det ur teknisksynpunkt inte föreligger några hinder för en övergång från blekt till oblekt materiali förpackningar. Däremot medför en övergång en rad fördelar såsom den minskadeenergiåtgängen, minskad materialförbrukning, lägre kostnader och mindre utsläppi miljön. Kommittén vill dock inte uteslutaatt en sådan övergång skulle kunna innebära en försämrad konkurrenssituationför svenska producenter. Från svensk sida bör man därför initiera ettinternationellt samarbete - t.e.x. inom ramen för ,lEA, och andra internationella organ - för att undanröja konkurrensnackdelarvid övergången till oblekt papper. Den här föreslagna internationella samordningen innebärdock inte enligt energisparkommittén att svenska myndigheter skall avstå frånatt medverka till en snabbare övergång till oblekt material. En sådan övergångär tänkbar vad gäller såväl transportförpackningar som konsumentförpackningar.I den sistnämnda gruppen är detta aktuellt för varugrupper där marknadenpräglas av monopolitiska tendenser, t. ex. mjölk, mjöl och socker.Energisparkommittén vill därför anmäla alt den därför avser att initieraförhandlingar med producenter med dominerande marknadsställning i syfte attpåskynda en övergäng från blekt till oblekt papper i förpackningarna. Om intesådana frivilliga överenskommelser leder till erforderliga resultat avserkommittén att överväga andra styrmedel. 1.3.3 Övergång till returnerbara transportförpackningar På transportförpackningsområdetvisar beräkningarna klara skillnader i energibehov mellan engångs- ochretursystem. Befintliga system för returnerbara transportförpackningar bördärför förbättras och utvidgas till nya varugrupper. På kort sikt bör möjligheternautredas till utbyte av konkurrensneutrala returnerbara transportförpackningarmellan de största svenska distribu- 1980/81:90 Bilaga1.5 Industridepartementet 108 tionsföretagen.Genom en sådan samverkan skulle distributionsföretagen kunna bygga upp ettgemensamt returförpackningsbestånd, vilket skulle skapa förutsättningar förrationella och kostnadsbesparande lösningar för hela varudistributionen. Pälängre sikt bör även mera omfattande retursystem närmare utredas med avseendepä främst administrativa och transportekonomiska konsekvenser. Det föreslås därför att det bör ges i uppdrag åtlämpliga organ att initiera ett samarbete med berörda intressenter i syfte attförbättra och till nya varugrupper utvidga befintliga system förreturnerbara transportförpackningar. F.n. saknas varje form av energideklaration.Huvudmålsättningen med en sådan är att initiera tillverkning och användning avenergisnålare förpackningar. Framför allt torde den ha betydelse vid beslut ominköp hos större konsumenter. Ett offentligt register bör därför upprättas underen försöksperiod, förslagsvis 5 är. över olika förpackningars energibehov.Delta bör ske i Svenska Förpackningsforskningsinstitutets regi och resultatenbör på lämpligt sätt publiceras. Förpackningstillverkare och förpackningsimportörerföresläs därför bli ålagda uppgiftsskyldighet rörande respektive förpackningsmaterialsammansättning i vikt. Alla erhållna viktvärden förutsätts därvid varasekretessbelagda. De förslag energisparkommittén framlagt berör mångagrupper såsom konsumenter och uppköpare i olika led, varutillverkare ochdistributionsföretag etc. Effekten av flera av de förslag som lagts fram är ihög grad beroende på vilka informationsinsatser som sätts in. Detta gällersärskilt beträffande bl. a. energideklaration av förpackningar. Om beslutfattas om genomförande av kommitténs förslag är det därför viktigt att också resurseravsätts för informationsinsatser. Informationsinsatserna torde lämpligen kunnaske i samverkan mellan energisparkommittén och . Efter remiss av energisparkommitténs rapport haryttrande avgetts av , ,transportforskningsdelega-tionen, transportnämnden, (),(), universitets- och högskoleämbetet, statensnaturvårdsverk, kommerskollegium, statens pris- och kartellnämnd (SPK),. 1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 109 , arbetarskyddsstyrelsen, statensindustriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), länsstyrelserna iSödermanlands, och , delegationen (1 1975:02) förenergiforskning, delegationen (B 1977:09) för företagens uppgiflsläm-nande(DFU), AB Bryggerier, Centralorganisationen /SR,(), , Institutet förStorhushåll, (). i (LO),, (MlGRl) och Miljöcentrum,(PLM PAC). p. a.. . Grossislför-bund, hantverks- ochindustriorganisation. i (SIS),Systembolaget, (), AB Vin- ochspritcenlralen. Härutöver har i anslutning till remitteringen inkommityttranden frän . Ett stort antal remissinstanserfinner att nödvändigheten alt spara energi på alla områden är uppenbaroch ställer sig positiva till de strävanden med energi- och resurshushållningsom rapporten ger uttryck för även om besparingspotentialen frän energisynpunktav många remissinstanser bedöms som marginell. betonar vikten avalt miljöaspekten systematiskt vägs in i de besparingsåtgärder som framdeleskan komma atl beslutas. Energibesparingar medför inte nödvändigtvis bättremiljöförhållanden. Alternativa material eller alternativa produktionsprocesserkan från miljöskyddssynpunkt ge allvarliga störningar och bl. a. försvåraavfallsbehandlingen. anser att de framlagda ålgärdsförslagen igörligaste mån bör förverkligas. SIS betonar att beräkningarna avbesparingspotentialen från energisynpunkt är behäftade med en hög grad avosäkerhet. i länframhåller att besparingar inom förpackningsområdet, trots att dessa endasthar marginell betydelse, ändå är väsentliga. ävensom ett stortantal andra remissinstanser pekar också på att olika faktorer, bl. a. stigandepriser på energi, kommer att verka i riktning mot en energibesparing inomförpackningssektorn. Denna uppfattning delas av bl. a. PLM PAC och . För att på kort sikt åstadkomma några mer betydandebesparingar torde emellertid, enligt mening, statliga initiativoch åtgärder vara nödvändiga. i anser att depsykologiska aspek- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 110