prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Valet av företagsform kan således komma att få betydelseför beskallningen av byggmästares egnahem. För att undvika delta börbeskattning av byggmäslararvodet ske, då byggnaden tas i bruk även i det fallrörelsen drivs i annan form än som fåmansbolag. Härigenom skulle ävenöverensstämmelse med mervärdeskatlelagens bestämmelser åstadkommas. Vidmervärdebe-skaltningen anses uttag av byggnad som omsättning när uttaget skerur byggnadsrörelse. Byggnadens saluvärde bestämmes till ortens pris och uttagethänföres till den redovisningsperiod då byggnaden i huvudsak tas i bruk. Vidtillämpningen av lagen om mervärdeskati måsle således fastighetens saluvärdetas fram. För alt undvika orättvisa föreslår vi att det beskattningsvärde, sombyggmästare är skyldig att redovisa enligl mervärdeskatlelagen vid uttag avbyggnad ur byggnadsrörelse, inkomslre-dovisas för del är då byggnaden las i bruk.Härifrån skall avdrag medges för samtliga i byggnaden nedlagda koslnader. Harkoslnader nedlagts på marken, skall molsvarande värde upptagas tillbeskattning. Beredningens förslag avseende omsätlningsfasfighet som ulgöregel hem är rimligt med tanke på de konsekvenser som en försäljning får om densker i inkomstslaget rörelse jämfört med tillfällig förvärvsverksamhel. Vadberedningen möjligen förbisett är att någon beskattning av det "doldabyggmäslararvodet" inle sker när skattepliktig realisationsvinst inteuppkommer vid försäljningen. Del synes därför rimligt att lill beslämmelserna ianvisningarna fill 27 § kommunalskattelagen knyta en schablonregel enliglvilken av försäljningssumman alllid hänföres lill och beskattas sominkomst av rörelse medan vinstberäkningen för resterande del av köpeskillingenoch samtliga avdragsposler sker enligt bestämmelserna i 35 och 36 §§ kommunalskatlelagen. Det får anses principiellt riktigt att byggmästare gesmöjlighet att sälja en i egen regi bebyggd en- och tvåfamiljsfastighet, som hansjälv bebor, utan att eventuell vinst beskattas som inkomst av rörelse. 9 1980/81. 1980/81:68 130 Beredningen skiljer emellertid på om villan uppförts avell fåmansföretag eller av en enskild rörelseidkare. 1 det förra fallet skallfastigheten säljas lill marknadsvärde. Även om fåmansföretaget inte belastatresultatet med några kostnader för villans uppförande skall viss beskattningändå ske. Hänsyn bör las till rabati på inköpl material ochentreprenörtjänsler, eget arbete, ränta på egel kapital och företagarvinst.Skulle bolagel inle debitera marknadspris beskattas mellanskillnaden hosaktieägaren som inläkt av tillfällig förvärvsverksamhet. Byggmästaren kan,efler att ha varit mantalsskriven pä fastigheten under lio år, sedan säljafasligheten utan all eventuell vinst beskattas som inkomst av rörelse.Drivsverksamhelen i annan form sker med samma förulsätlningar-dvs. att rörelseninte belastats med nägra kostnader för villans uppförande - inle någonbeskattning då byggmästaren lar denna i bruk. Denne byggmästare kan efler sammatioårsperiod sälja fastigheten utan alt eventuell vinst beskattas som inkomslav rörelse. Beredningen har ulan närmare motivering avfärdat tankenall låta utlagsbeskatla (avskalla) byggmästarevilla i samband medfärdigställandet. skäl har varit svårigheten all fastställa saluvärdet(marknadsvärdet). Delta är emellertid inle ell bärande argument. När villanfärdigställts måsle en uttagsbeskattning grundad på saluvärdet alllid ske föratt möjliggöra redovisningen lill mervärdeskati. Då byggmästaren flyttar in ivillan efter fårdigslällandel finns således skäl alt föreskrivautlagsbeskatlning. Från denna lidpunkt kan den tioåriga karensen börja löpa.Skulle byggmästaren inte bo kvar i villan under så lång lid som utgörvillan i och med avflytlningen åter omsätlningslillgång i byggnadsrörelsen.Värdel av tillgången vid del tillfället är del lidigare redovisadeutlagsvärdel. För att valet av förelagsform inte skall ha någonbetydelse för beskattning av byggmästarens eget hem föreslår allreglerna ändras i enlighet med vad som ovan anförts. Vissa övergångsregler torde emellertid vara erforderliga.Den av beredningen föreslagna lagstiftningen är lill viss del av retroaktivkaraktär. Då de nya reglema om fåmansbolagen trätt i kraft den 6 april 1976lorde beredningens förslag kunna läggns till grund för ianspråktagande somsketl . föreslår ett uttryckligt stadgande om altskäligt byggmäslararvode skall bli föremål för beskattning när byggmästaresäljer en i egen regi uppförd villafastighel, vilken använts som privat bostad. Förslaget all byggnadskostnader på faslighet, som belastatbyggnadsrörelsen, skall återföras, fill beskattning då fasfigheten säljsriskerar enligt i län att medföra konlrollsvårigheler: Kontrollproblemen torde komma all bli väsentliga när detgäller all avgöra vilka kostnader som lagls ner på den privata fastigheten. Ettsätt alt öka kontrollmöjligheterna är, enligl uppfattning, altfnstslälln fastighetens ingångsvärde redan när fastigheten tasi bruk.Byggmästaren bör därvid i deklarationen uppge vilka och hur stora koslnader somavser den privata bostaden. Dessa uppgifler kan sedan kontrolleras mot dekoslnader som belastat rörelsen. I takt med att förbättringar och reparationergörs av fastigheten bör också sådana koslnader redovisas separat ideklarationen. 1980/81:68 131 Även i anser att de föreslagnareglerna kommer all leda lill kontrollproblem. i lar upp en speciell situationtill behandling: har inlel all erinra mot alt viss lättnadinföres vid beskallningen av byggmästares försäljning av en ellerivåfamiljsfasfighel som utgjort permanenlboslad. Delframlagda förslagel kan leda lill tveksamhet på i vart fall en punkl. Om denlidigare nämnda blandade användningen föreligger (kontor/bostadsutrymme, vilketinle är alldeles ovanligt), uppkommer frågan hur beskallning skall ske vid enförsäljning efter det alt byggmästaren varil mantalsskriven på fastigheten . Man kan tänka sig anlingen en uppdelning på rörelse- ochrealisationsvinstbeskattning eller endera inkomstslaget efler en huvudsaklighelsprincip.Ett klarläggande på denna punkl synes vara av värde. Det föreslagna kravel all den skallskyldige skall ha varilmantalsskriven på fastigheten före avyttringstillfälletifrågasätts av SBEF: SBEF vill emellertid ifrågasätta förslagel all denskattskyldige skall ha varil mantalsskriven på fastigheten vidavyttringstillfället och oavbrutet närmast dessförinnan.Med hänsyn till all manlals-skrivningslidpunkt valls kan stadgandet om entioårsperiod realiter innebära all vederbörande varil bosall på fastigheten iuppemot . Enligl SBEF:s mening är della krav alllför strängt. Envillafastighel som en person - oavsett om den del gäller är byggmästarsmittadeller ej - är bosall pä sedan fiera år med familj lorde knappast säljas därförall man spekulerar i vinst på försäljningen. I de fall spekulation förekommertorde försäljning sålunda ske innan den skattskyldige och de han sammanbor medrotat sig pä fnslighelen. Enligl SBEF:s uppfattning torde sannolikheten för ntlen villnfaslighet anskaffats i spekulationssyfte - rednn onvbmlenbosättning vara mycket litet. SBEF fär därför föreslå ntl tioårsperioden enligtförslaget i en kommande lagsfiftning ändras lill en femårsperiod. Eftersomfemårsperioden anknyter till mantalsskrivningen kan femårsperioden komma attuppgå till mellan och , vilket bör vara fullttillräckligt för att uppfylla de krav som avses skulle tillgodoses med enlängre sammanhängande mantalsskrivning. Lantbrukarnas skattedelegalion anser all en särskildbeslämmelse behövs för det fall all make som tillsammans med nndre maken varitmantalsskriven på fastigheten genom bodelning tillskiftas den senareslagerfastighel före tioårsperiodens ulgång. I denna situation bör enligldelegationen fasligheten ändå byta karaktär när tioårsperioden går ut. Vad beredningen föreslagit om att en faslighel skall ansessom lagerlillgång i byggnadsrörelse om den innehas av företagsledare ifåmansbolag som bedriver sådan rörelse eller av vissa anhöriga till sådanförelagsledare eller 1980/81:68 132 till person som bedriver byggnadsrörelse, lämnas iallmänhel ulan erinran av remissinstanserna. Även de motsvarande regler somföreslås i anslutning till bestämmelserna om s. k. okvalificeradfastighelshandel godias i huvudsak. RSV och 5ö£F avstyrker emellertid förslagetall anhörigas faslighelsinnehav skall kunna ulgöra omsätlningslillgång ibyggnadsrörelse. RSV avstyrker emellertid den av beredningen föreslagnakonstruktionen alt fasligheter som ägs av hemmavarande barn ellermake i vissa fall skall anses utgöra omsättningstillgång. Om en byggmästaresäljer en lagerfastighet till ett hemmavarande barn som är blir denskaltemässiga konsekvensen enligt förslagel annorlunda än då byggmästarensäljer en lagerfastighel till ett hemmavarande barn som är . Enligt RSV:smening kan olikheten i beskattningshänseende uppfattas som omotiverad. 1 praktikenlär det dessulom i fråga om fastigheier komma all företas transaktioner mellannärslående personer i en mängd olika varianter som blir svårbedömbara vidtillämpning av förslagel. Del kan vidare påpekas att förslaget inte omfattarbenefika fång, och att gränsdragningen mellan benefika och onerösa fång iblandär besvärlig all göra. RSV förordar pä grund av vad nu anförts all praxis,liksom , får lösa frågan om i vilka fall fastighet skall anses utgöraomsättningstillgång i byggnadsrörelse. RSV, vars synpunkter delas av i Jönköpingslän, anser vidare att de föreslagna bestämmelserna om anhörigasfaslighelsinnehav är oklara: Av ordalydelsen i den föreslagna författningstexten (punkl3 femte styckei av anvisningarna lill 27 § KL) får man del intrycket attfastigheten i sädant fall förlorar karaktären av omsättningstillgång när barnetfyller resp. när make genom äktenskapsskillnad upphör all vara make. Detgår även att tolka förslagel så att ifrågavarande fastigheter alltid skallanses utgöra omsättningstillgäng hos fastighetsägaren. Beredningen har inteuttalat sig på denna punkt. Om förslaget genomförs anser RSV att del ärnödvändigt att tolkningsfrågan blir löst i del fortsatta lagstiftningsarbetetgenom ell förtydligande av författningstexten eller genom ett klargörandeuttalande. Enligt beredningens förslag skall den personkrets som kanberöras av byggmästarsmitla omfatta dels skatlskyldig som själv bedriverbyggnadsrörelse, dels sådan skallskyldigs make eller hemmavarande barn under16 år, dels företagsledare i fåmansföretag, som bedriver byggnadsrörelse, ochdels sådan företagsledares make eller hemmavarande barn under 16 år.Beredningens förslag innebär således att person som inte själv bedriver rörelseskall anses under vissa förutsättningar inneha rörelsetillgång av denanledningen att en nära släkting bedriver rörelse. Förslaget innebär allgrundläggande principer för gränsdragningen mellan inkomst av rörelse samtinkomsl av icke yrkesmässig avyttring rubbas. Inte beträffande någon annan typav verksamhet förekommer del alt den skatlskyldiges make eller barn drabbas avrörelsebeskatlning av det skälet att vederbörande är gift med eller avkomlinglill skaltskyldig rörelseidkare. Något skäl för den föreslagna särlagstiftningen i fråga omanhöriga lill 1980/81:68 133 byggmästare har beredningen inte åberopat. SBEF anserdärför att den föreslagna lagstiftningen inte bör komma i fråga. Anhöriga tillbyggmästare bör därför i beskattningshänseende behandlas på samma sätt somsläktingar till andra rörelseidkare. Krav pä alt verksamheten bedrivsyrkesmässigt och självständigt bör därför gälla även . SBEF fåremellertid understryka att om den föreslagna lagstiftningen genomförs kommermake och barn lill byggmästare inte på samma villkor som andra skattskyldigaall kunna - ulan att snegla på skattekonsekvenserna - fritt välja mellankapitalplacering i fasligheter, värdepapper och andra tillgångar. För attundvika negativa skattekonsekvenser kan delta få lill följd all i andraavseenden icke önskvärda civilrältsliga hänsyn tas. Exempelvis kan det visa sigur skattesynpunkt vara mindre fördelaktigt all gifta sig. Vidare kan man avskalleskäl dröja med alt överföra fastigheier på barn lill dess alt de fyllt 16år. Ytterligare problem uppstår när barnet fyllt om del innehar faslighetsom varit smittad men för vilken smittan enligl förslaget upphör närbarnet fyllt . Sisinämnda problem avser eventuella nedskrivningar,återföring av värdeminskningsavdrag m. m. Beredningen föreslår som ovan konstaterats altbyggmästarsmittan skall utvidgas lill förutom företagsledare även dennes makeoch hemmavarande barn . Några särskilda övergångsbestämmelserföreslås däremol inle för de fall stadgandet leder lill alt fasligheter somenligl nu gällande praxis behandlas enligl realisationsvinstreglerna iframliden kommer att behandlas som omsättningstillgångar. För all förhindra personkrets som förslagel kommer alt beröra endasl av skatteskäl avyllrarfastigheter före lagens ikraftträdande får SBEF därför föreslå att vidtillämpning av punkl 1 Iredje slyckel av anvisningarna till 28 § KL på berördapersonkrets faslighelsinnehav rörelsen skall anses ha tagit sin början vidtidpunkten för lagens ikraftträdande. i anser all även makes andeli fastighetsförvaltande handelsbolag bör betraktas som omsätlningstillgång iden skattskyldiges byggnadsrörelse. i , somförordar att också andel som innehas av hemmavarande barn skall omfatlas,anför: Beredningen föreslår, all om skatlskyldig, som driverbyggnadsrörelse eller handel med fasligheler, innehar andel i enbartfastighetsförvaltande handels- eller kommanditbolag, skall såväl andelen som enmot andelen svarande del av fastighelsbeständel anses ingå somomsällningslillgång i rörelsen. Regeringsrätten har i dom i anledningav förhandsbesked (RSV/FB Dt 1978:2) ansett, att byggmästares hustrus andel ifastighetsförvaltande kommanditbolag inte skall utgöra omsättningstillgång irörelse. I sill förhandsbesked ansåg dock all hela köpeskillingenvid försäljning av fastigheier skulle ulgöra skatlepliklig intäkt av rörelse. Lagförslaget synes inte förhindra att regeringsrättens domblir vägledande även i framliden. Enligt vår mening får delta till följd, attden s. k. subjekismitlan begränsas i alltför hög grad. Vidare öppnasmöjligheter för byggmästare att genom bildande av handelsbolag ellerkommanditbolag undgå full beskattning av byggmäslararvodet. Enligt beredningensförslag skulle en av byggmästaren och hans hustru gemensamt ägd faslighel i sin 1980/81:68 134 helhet betraktas som omsättningstillgång om fastighetenuppförts av mannen. Skulle fastigheten däremot ägas av makarna via ett handels-eller kommanditbolag, kan hustruns andel komma att gå fri frän rörelsebeskatlning.Denna möjlighet all uppnå omotiverade skattelättnader bör enligt vår bestämdamening förhindras. I punkl 3 femte stycket anvisningarna lill 27 § KL har dens. k. subjekismitlan föreslagits omfatta företagsledare i fåmansföretag snmlmake och barn . Bedriver fysisk person byggnadsrörelse, omfntlnrsubjeklsmilinn även make och hemmnvnrnnde bam under 16 är. För nll i framlidenundvikn kringgåenden bör reglernn om andelar i handelsbolag även gälla denpersonkrels som omnämnls ovan. Företagsformen bör inle ha någon belydelse vidbedömningen av dessa frågor. i län ifrägnsäller om inle delägnre ifåmansbolag bör jämställas med företagsledare i sädanl bolag vid bedömning avom faslighel ulgör omsättningstillgång i byggnadsrörelse resp. om okvalificeradfastighelshandel föreligger: Beredningen föreslår alt regler tillskapas som avgör närhandel med fastigheter får sådan omfattning att den skall anses utgöra inkomstav rörelse. Handel med fasligheler skall anses föreligga när någon driververksamhei som avser försäljning med fastigheier, vilka anskaffats föryrkesmässig avyttring. I övrigt skall handel med fasligheter anses föreligganär nägon under fem kalenderår avyttrat minst fem fastigheter, om lika stortantal fastigheter förvärvals under samma lidsperiod genom köp, byte ellerdärmed jämförUgt fång. Rörelsen anses påbörjad i och med avyttringen av denfemte fastigheten. Vid beräkning av antalel fasligheter medlas onerösa förvärvsamt avyttringar som företagits av make och hemmavarande barn samlav fåmansföretag, i vilket den skatlskyldige, dennes make eller - om denskattskyldige är hemmavarande barn - förälder är företagsledare. Skillnaden mellan företagsledare och delägare ifåmansföretag är ofta inte slor. ifrågasätter därför om inlereglerna bör kompletteras även för köp och försäljningar som gjorts avdelägare. Beredningen föreslår vidare att regler införs om attfaslighel, som innehas av förelagsledare i fåmansföretag, skall anses ulgöraomsällningslillgång i byggnadsrörelse under förutsällning alt fasfigheten, omden innehafts av fåmansföretaget, skulle ha utgjort omsättningstillgång i sådanrörelse. 1 fåmansföretag är del ofta svårt att avgöra vem som ärden egentliga förelagsledaren. Delägare i bolaget har ofta väsentligtinflytande över beslutsfattandet. Denna omständighet kan i och för sig indikeraalt delägaren också är företagsledare. För all förenkla tillämpningen samterhålla större likformighet vill länssiyrelsen ifrågasätta om inle ocksådelägare i fåmans-förelag och inle endasl förelagsledare bör omfaltas avovanslående regler. i anför liknande synpunklersaml förordar vidare att den föreslagna åldersgränsen för barn höjs till . 1980/81:68 135 i ifrågasätter om den olikabehandlingen av omyndiga barns faslighelsinnehav, beroende på ålder och om deär hemmavarande eller inle, är motiverad. Län.sslyrelsen I fruktar att de föreslagnareglerna kommer att medföra kontrollproblem: Beredningen har föreslagit all fastigheter som innehas avvissa familjemedlemmar skall utgöra lagerlillgång i byggnadsrörelsen. Vidarehar beredningen föreslagit att vid bedömning om handel med fastigheterförekommer skall hänsyn las lill vissa familjemedlemmars och fåmansföretagsförvärv och försäljning av fasligheler. har i sak ingel allerinra mot förslagen. vill emellerfid fästa uppmärksamhet påvilka praktiska svårigheter som uppstår vid kontrollen av att en sådanlagstiftning efterlevs. För taxeringsnämnden förefaller del nästan omöjligt allpå ell lillfredsslällande säll kunna avgöra lidpunklen när handel medfasligheter påbörjas. , som ligger lill grundför bedömning om handel med fasfigheter påbörjats, kan olika familjemedlemmarflytta mellan olikn kommuner och län, fåmansföretag med säte i olika kommunerkan innehas, varför taxeringsnämnderna inle torde ha praktisk möjlighet att pådetla område utöva en tillfredsställande kontroll. Liknande svårigheter kanäven uppkomma vid bedömning om en viss fasfighet ulgör lagerlillgång ibyggnadsrörelse. Har en viss fastighet konstaterats vara lagerlillgång ibyggnadsrörelse eller i handel med fasligheler måste ur kontrollsynpunkl enligllänsstyrelsens uppfattning registrering härav ske på innehavarens taxeringsavi. Även i pekar i sitt yttrandepå risken för praktiska svårigheter. 2.4.5 ResuUatutjämning och konsolidering Beredningens försing alt företng, som bedriverbyggnadsrörelse eller handel med fastigheier, ges räll alt skriva ned lager avfastigheter av fastigheternas sammanlagda anskaffningsvärde lämnasutan kommentar av flerlalel av remissinstanserna, Inle heller förslagel altbyggnads- och anläggningsförelag skall medges nedskrivning av värdel avpågående arbeten med dels indirekta byggnadskostnader och dels av direktabyggnadskostnader föranleder i allmänhel några erinringar. Bland deremissinslanser som har synpunkler på förslagen anses emellertid i allmänhetall nedskriv-ningsreglernn blir alllför gynnsamma. undantag ulgör SBEF sommenar att förslaget i vissa delar är för restriktivt. /?5Vsaint nägra av länsslyrelserna förordar en minskningav reserveringsutrymmet för förelag som bedriver handel med fasligheler. Beredningen föreslår i punkt 3 tredje slyckel avanvisningarna lill 41 § KL bl. a. att fasligheler som ulgör lagerlillgång ihandel med fastigheier inte får upptagas till lägre värde än avfastigheternas anskaffningsvärde. 1980/81:68 136 Den föreslagna regeln torde ge störrekonsolideringsmöjligheter åt dem som driver handel med fasligheler än de harenligl nuvarande praxis. I vissa fall föreligger knappast någon risk förprisfall. Om t. ex. en fastighetsmäklare strax före beskattningsårets utgångköper en en- eller tvåfamiljsfastighet och säljer den strax efler nästabeskattningsårs början löper han normalt sett ganska liten förlustrisk. RSV ifrågasätter om inte en schablonmässig nedskrivningmed högst skulle vara tillräcklig beträffande en- ochtvåfamiljsfastigheter som utgör omsättningstillgång i rörelse avseende handelmed fasligheler. Beredningen föreslår att den som bedriver handel medfastigheier skall, i likhet med byggmästaren, få skriva ned sitt lager . Förlustriskerna torde dock vara betydligt mindre i denna verksamhet.Erfarenheterna visar på att de varit helt obefintliga under senare år.Även om förluster kan länkas uppkomma i vissa fall anser engenerell nedskrivning alltför generöst filllagen. Enligllänsstyrelsens mening bör någon procentsats inte anges utan, liksom , böreventuell nedskrivning bedömas från fall fill fall. Det lorde då oftast visasig alt någon nedskrivning inte är befogad. Även länsstyrelserna i och och Älvsborgslän anser att rätlen till nedskrivning av lagerfasligheter i företag sombedriver handel med fastigheter bör inskränkas lill vad som kan anses skäligtmed hänsyn lill risken för prisfall. Handel med fastigheter avser mestadels stora objekt därdet rör sig om stora belopp. anser att nedskrivning avfasligheler i sådan rörelse därför bör begränsas till 5 eller mol föreslagna15 %. Länsslyrelserna i , , ,och föreslår en generell begränsning avnedskrivningsunderlaget på lagerfastigheter till av anskaffningskostnaden,medan i kan tänka sig en sänkning lill . De nu gällande reglerna för konsolidering och reserveringi byggnadsförelag är - som beredningen påvisat - myckel generösa.Reserveringsutrymmet har därför utnyttjats till mindre än hälften. Trols detlahör del till ovanligheten att andra byggföretag än de allra största -huvudsakligen de börsnoterade - över huvud taget redovisar nettointäkt avrörelse. Med hänsyn härtill och då de goda reserveringsmöjligheterna till endel missbrukats anser att viss skärpning av reglerna bör ske.Därvid bör nedskrivningsmöjlighelerna på lagerfasligheter i första handbegränsas. Enligt bör större nedskrivning inle medges än avfastigheternas sammanlagda anskaffningsvärden mot av beredningen föreslagna . Även länsstyrelserna i och Gollands länförordar en lägre nedskrivning än vad beredningen föreslagit. iGöteborgs och län anför: 1980/81:68 137 Enligt de av riksskatleverkel utfärdade anvisningarna förnedskrivning av lager på fastigheier och pågående arbeten äger byggnads- ochanläggningsföretag räll alt nedskriva dessa tillgångar till lägst resp.80 %. Beredningen har ingående analyserat byggnadsföretagen och funnit allendast av fillgängligt reserveringsulrymme enligl riksskatteverketsanvisningar utnyttjats. Någon inskränkning i möjligheterna all bilda reserverföreslår beredningen emellertid inle ulan endasl en anpassning tillberedningens förslag om nedskrivning av lagertillgångar och avsättning tillresullatutjämningsfond. Beredningen föreslår således, att lagerlillgångar avfastigheter och värdet av pågående arbele i byggnadsrörelse skall få nedskrivastill lägst . Genom rätten all göra avsättning lillresullatuljämningsfond kommer byggnadsföretagens möjligheter lill konsolideringsannolikt all öka. Enligl länsslyrelsens mening bör rällen all skriva ned lagerav fastigheter inskränkas betydligt. har ingel eget förslag tillprocentsats utan anser all denna fråga bör utredas ytterligare. i anser alt generellnedskrivning inle bör medges för s. k. förvaltningsobjekt: Begreppet lagerfastigheter inrymmer förutom färdigslälldabebyggda fastigheier och tomter jämväl fasligheler under ny- till- ellerombyggnad. Sålunda kan man skilja mellan fasligheter som kanrubriceras som förvaltningsobjekt och fastigheter som är föremål för byggnationi egen regi.