prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Det faktiska gävoelenentet hoa en avensk blandad kredit således att skilja sig från det gävoelementsom framkommer enligt DAC:a beräkningsnormerom SEK:a uppläningskostnad inte är exakt . On upplåningskostnaden är högre kommer det faktiska gåvoelementetatt vara större än det gåvoelement som framkommer enligt DAC-formeln.Sannolikheten för att SEK:a uppläningskostnad aedd i ett längre perapektiv kommer att över- eller underakrida 10%-nlvån är omöjlig att förutae.Under den närmaste framtiden torde den dockligga över denna nivå. Prop.1980/81:41 125 förstås här den sammanlagda kostnaden för bäde ränte- och växelkuradifferenser vid SEK:3 ut-och upplåning i olika valutor. Arbetsgruppen anaer vidaxe att de kreditvillkor sofflerbjuds u-landet bör baseras pä en awägning nellan räntesats, återbetalningstid, kreditens totalalöptid, förakottsamdel, återbetalningafri period n.m. Denna awägning bör göraa frän fall till fall med hänsyn till preferenser i mrfttagar-landetoch under beaktande av berörd exportaffärs särskilda kaxaktärlstlka. I vissa fall kan mottagaren fästa stor vikt vid en längre kredittid, t.ex. med hänsyn till den planeradeinvesteringens beräknade kassaflöde. Detsamma kam gälla om mottagairlandets tillgång pä utländsk valuta förväntas bli knapp underkreditperioden. Vissa ytterligare synpunkter på kreditvillkorens utformning hax lämnats i avsnitt 7.5 "Produkteroch projekt". 7.7 Fördelning av atatafinansiell kostnad Svenska blandade krediter har poaitiva effekter både från biatändapolltisk och från exportfrämjande synpunkt. Arbetsgpruppenfinner det därför rimligt att statena koatnad för denna kreditgivning fördelas mellan berörda huvudtitlar pä statsbudgeten. I arbetsgruppens förslag till konatruktlon av blandade krediter gea SEK möjlighet att medge refinansiering på mjukaure villkor än Inom SEK-systemet. Prop.1980/81:41 126 Detta system tillämpasf.n. och kan komma att ändras.Enligt arbetsgruppens uppfattning kan den föreslagnakonstruktionen av blandade krediter bibehållasså länge grundtanken i SEK-syateraet kvarstår, nämligen att SEK kan länma förhandsutfästelae om refinamsiering till fast ränta. Statens kostnad fören blandad kredit kam sägaa sönderfalla i två delar. En första del bestårav koatnaden för den räntesänkning somkan beviljaa inom SEK-aystemet, En andra del tillkonner på grund av att kreditvillkoren ytterligare mjukasupp. Sistnämnda koatnad kallas fortsättningavis "den tillkommande kostnaden" för blandade krediter. Arbetsgruppen föreslår att den första delen finansieras på aamma sättoch över aamma anslag aom motsvarandekostnad inom SEK-aystemet. Den tillkommande kostnaden bör finansieraa med biståndsmedel. Vad gäller utbetalning av statena ersättning till SBK förden tillkommande koatnaden finns olika möjligheter.Man kan låta hela denna kostnad belastastatabudgeten det år en kredit beviljaa, Altemativtkan koatnaden fördelaa jämnt över kreditenalöptid, Arbetagruppen anser det lämpligt att hela den tillkommande koatnadenfinansieras ned medel som atällta till förfogande fördet budgetär då bealut om kreditutfäatelsefattas. Kreditgivningen begränsas därmed automatiskt av storleken på de belopp som budgeterats för ändanälet. Erforderliga budgetmedel bör reserveras när EKN fattat beslut om blamdadkredit. Utbetalning till SEK föreslås ske i form av ett nuvärdesbelopp som Prop.1980/81:41 127 atälla till bolagets förfogande närkredittiden börjar löpa. Nuvärdesbeloppetbör baseras på diskonteringsränta. Kredittidens startp\inkt börför detta ändaunäl definierasenligt de regler aom tillänpaa av EKN. Om utbetalning avkreditbelopp akett innan kredittiden börjatlöpa (\inder byggnadatiden)skall SEK:s sedvanliga refinansierings-räntorgälla fram till startpunkten. För att kunna tillämpa detta avräkningsförfarande krävsatt den tillkommande kostnaden för blandadekrediter kan beräknas på förhand.Arbetsgruppen föreslår att man utgår från de för u-ländema förmånligaste villkor som kam beviljas för refinanaiering av exportkrediter inom SEK-systemet.För närvarande är dessa villkor kredittid till 8,ränta för län i svenska kronor. En sådaui kredit har 5,gåvoelement. krediten i atälleti utländsk valuta är motsvarande räntesats7,och gåvoelementet 7,. Skillnaden mellan den blandade kreditens gåvoelement och det gåvoelement som kam uppnås vid förmånligast möjliga refinansiering inom SEK-aystemet utgör den tillkommande kostnaden för blandade krediter. Eftersom arbetsgruppen föreslår att gåvoelementet fören blamdad kredit akall beräknas enligt DAC;anormer blir den tillkommande koatnaden, vid ett givet gåvoelement, konataint vid oförändrade gränsvärden i SEK-systemet.Den föräindras alltså inte om kredittiden förlängs eller omen amorteringsfri period beviljas. Den tillkommande kostnaden är enbart beroende av gåvoelementetsstorlek. Prop.1980/81:41 128 enkel att fastställa.Vid gåvoelement blir den biatåndsfinansierade kostnaden 9,av kreditbeloppet omkrediten ges i svenska kronor och 7,om den ges i utländsk valuta. Vid gåvoelement blir den biståndsfinansieradedelen 19,resp. 17,(ae bilaga i). Kostnaden inom ramen förSEK-systemet kommer att variera beroende påSEK:3 upplänlngsränta. Om upplåningsräntan är exakt 10%uppkommer inga kostnadsökningar för SEK-systemet eller aunorteringsfri period. Om upplåningsräntanligger minskar SEK-systemets kostnad, medan bi-atåndakostnaden förblirkonstant. Arbetsgruppen anser emellertid att den kostnad som belastar biståndsanslaget ej börfå överstiga den faktiska gåvoandelenhos en blandad kredit (se avsnitt 2.2.1). För att ge en indikation på hur statens sammanlagda kostnad fördelar sig mellan SEK-systemet och biståndsanslaget har arbetsgruppen räknat fram kostnadsfördelningen vid nägra olika kombinationer kreditvillkor.Det viaar sig då att SEK-systemet kommer attfinansiera 2}% av nuvärdet av statens kostnad för en blamdad kredit, om SEK:s upplänlngsräntaär och kreditens gåvoelement är25%, ökar upplåningsräntanökar också SEK-systemets totala kostnader och därmed dess andel. Se vidare bilaga 1. 7.8 Omfattning och finansiering av svenska blandadekrediter I regeringens budgetförslagför /81 har anvisats 60 nllj.kr. pä tredje huvudtiteln anslaget C 2 Bilateraltutvecklingssamarbete för Prop.1980/81:41 129 finansiering av kostnader i samband med blandade krediter.Detta belopp skall täcka den tlllkommamde kostnad, utöver finansiering inom SEK-syatemet, för vilken redogjorts i föregåendeavsnitt. Hur stor total kreditvolym som med utgångspiinkt frändetta belopp kan komma att beviljas 1 form av blandade krediter beror på vilka kreditvillkor som medges i de enskildafallen. Kreditvillkoren ärav betydelse eftersom ett högre gåvoelement innebäratt en atörre del av de medel aom budgeteratasärskilt för blamdade krediter då utnyttjas för varje enskild kredit jämfört med vadsom akulle varit fallet vid ett lägegåvoelement. Ju högre gåvoelementsom medges i det enskilda fallet desto mindre total kreditvolym kan beviljas iform av blandade krediter. Är gåvoelementet räcker60 milj.kr. till en kreditvolym pä645 nllj.kr. Vid gåvoelement kam en kreditvolym på ca 310 milj.kr. beviljas med hjälp av sanma belopp. Lämplig verksamhetsvolym och amslagabehovför kommande budgetår bör övervägas i detsedvanliga budgetarbetet. Arbetsgruppen föreslår att medel därvidanvisas för kreditgivning i minst motsvaramdeomfattning som för /81. En aärskild faktor att beakta isammanhanget är att de beslut aom fattas av EKNoch SEK avaer förhamda-utfästelser om refinansiering pä visaa kreditvillkor. Det är emellertid inte troligt att alla aådana utfäatelaerkonner att tas 1 amspråk efterson alla affärsförhandlingarinte kan förväntas leda fram 9 1980/81. 1980/81:41 130 Planeringa- och projekteringstiden för investeringair i är ofta lång. Iblamd kan det röra sig on åtskilliga är. Under sådamaonständlgheter kan det hända att nottagaxlandet t.ex. ändxar det planerade projektets inriktning eller utfornningaå att avenaka leverantörer inte längreär aktuella. Mottagaxlandet kam också senareläggsen planerad investering . Arbetsgruppen anser därför att utfästelseron finansiering i fom av blandade krediter bör vara tidsbegränsade. Glltietetiden för löften omblandade krediter bör överensatänna med giltighetstiden för utfästelser om EKN-garamtiför saunna transaktioner. Utfästelser om blandade krediter bör ockaåkunna förlängas på aaunna aätt som utfästelserom garamti, Alla utfästelser omblandade krediter kan, som nämnts, inte föinräntasresultera i att kreditbeloppen verkligen utnyttjaa. Beträffande exportkreditgarantier utgår EKN f,n, frånatt av beviljade utfästelser avaer affärer som blir av, Garantiutfästelser avräknasdärför av sitt belopp mot den ram för garantigivning som statsmakterna fastställt. Förkreditgivning inon SEK-aystemet tillänpaaen motsvarande avräkningsprocent på , Blandade Icredlter ärbetydligt förmånligare för mottagaren än erbjudanden on exportkrediter på sedvam-llga villkor. Arbetsgruppen anaer därför att avräk-ningaprocenten för blandade krediter bör vara högre än för kreditgivning inom SEK-systemet eller vid EO:s garantigivning.Under en inledningsperiod kan det vara motiverat att inte bevilja löften on en störrevolym blandade krediter än vad aon verkligen kan finan-sierasned budgeterade medel. Prop.1980/81:41 131 av i vilken utsträckningsådana utfästelser utnyttjas får avgöraa om avräkning börbibehållas eller om en lägre procentsats kam fastställas. För att blandad kredit akall kunna utgä erfordras att EKN-garanti eller annan tillfredsställande säkerhetföreligger. Arbetsgriappen utgår från att EKN 1merparten av fallen skall kunna lämnagaranti inom ramen för ordinarie garantisystem dvs, normal-gaxamtieller S-U-gairanti, inte anser sig kunna medge S-U-garamtiinon ordinarie systen och det rör sig om särskilt biständapolitlsktmotiverad export som avses finansieras med blandade krediter, bör nöjlighetfinnas att ändå överväga aådan garanti. Ett tillägg till det bemyndigande som nämnden erhållitgenom prop, 1978/79:201 krävs för att den i dessa fall skall ha möjlighetatt acceptera ett ökat risktagande. En sådan möjlighetskall självfallet inte påverka gällanderiktlinjer för S-U-systemet eller ändra principema förrisktagandet i övrigt. Arbetsgruppen anaer att den aärskilt biatåndspolitiaktmotiverade garantigivning som kan föranledasaw blandade krediter bör kunna rymmas inom den ram för högstabetalningaansvar aon anvisats av riksdag och regering för EKN:a S-U-ayaten. Enligt gruppena nening.torde detendast bli aktuellt att nedge ett fåtalsådana gsan-tier imder varje budgetår. Det börankomma på EKN att fastställa premiesats och täckningsgrad för dessa garantier. Premiemedel försärskilt biatåndspolitiakt motiverad 1980/81:41 132 garantigivning i samband med blamdade krediter bör tillförasen särskild s.k. säkerhetsreserv, upprättad inom EKN enligt aamma principer aom för annan garantigivning. Utbetalningar på grund av skadefall på dessa garantier bör finansieras med medel från säkerhetsreserven.Är reserven ej tillräcklig bör,på aamma aätt som vid annan garantigivning, tillfälliga dragningar kunna göras på den rörliga kredit som står till förfogande hos . Nämnden bör årligenredovisa säkerhetsreservens storlek tillregeringen. Skulle reserven då visa signegativ bör EKN ha rätt till viss ersättning.Ersättning kan utgå för gjordautbetalningar antingen efter respektive obetald fordransförfallodag eller efter det attmultilateral skuldkonsoliderlngsöver-enskommelseingåtts. Även räntekostnader för sådanautbetalningar bör ersättas. Denna ersättning till EKN bör utbetalas frånbiståndsanslaget. Någon svårighetatt budgetera beloppets storlek börej uppstå eftersom det rör sig om ersättningi efterhand. Betalningar som inflyter från köpare till EKN, efter det att nämnden gjort utbetalning till garantitagare, bör tillförassäkerhetsreserven. Därmed minskar behovet av framtida utbetalningar från biståndsanslaget. 7.10 Schematisk översiktöver gången hos ett ärendeenligt arbetsgruppens förslag till konstruktion av svenskablandade krediter Ett svenskt exportföretagpreliminärförhandlar med en köpare i ett u-land. Båda parter ärintresserade av fortsatta diskussioner om en konkret affär. Prop.1980/81:41 133 1) Exportören ansöker hos EKN om mjuka kreditvill kor och exportkreditgaranti. ansöks hoa SEK om kreditutfästelae, 2) EKN bereder kreditärendetmed beaktande av ut- Tecklingsfrämjande, industripolitisk och export- främjamde effekt. Besked inhämtas frånmottagar landets regering om att man därprioriterar den aktuella affären och att den har en utvecklings främjande effekt. Garantiärendet bereds av EKN i vamlig ordning. I förekommande fall bereds frågan om regeringsavtal parallellt inom kanslihuset. 3) Nämndens S-U-styrelaebeslutar om bifall eller avslag av ansökan i vad avser mjuka kreditvill kor respektive exportkreditgaranti. Nämndensbe slut kan ej överklagas. Erforderliga budgetmedel reserveras. Styrelaebehandlingen avseende mjuka kreditvillkor koncentreraspå länderval, utvecklingaeffekter, exportfrämjamde effekt och gåvoelementetsstorlek. EKN utfärdar utfästelse om garanti och om förmånligakreditvillkor. 4) Sedam SEK för sin del berett ärendettau: dess styrelse, ned EKN-beslutet som grund, ställning till utfästelseom refinansiering på förmånliga kreditvillkor. 5) Den svenskaregeringen tar om aå erfordras ställning till om ett övergripande avtal med erbjudande on den föreslagna krediten skall ingäa med Prop.1980/81:41 1.34 regeringen i mottagande u-land. 6) Förhandlingar mellan köpare och säljare slutförs, 7) Plnansieringsavtalingås mellan kreditgivare ochmottagare. 8) Kreditbeloppetutbetalas av SEK som då av budgetmedel erhåller ersättningmed nuvärdet av den tillkommande kostnadenför den blandade krediten. 7.11 Ikraftträdande,författningsändringar m.m. Arbetsgruppen anser att blamdade krediter bör kunna beviljas så snart under /81som det med hänsyn till riksdagsbehandling ooh adminiatrativaförberedelaer är möjligt. Målsättningen bör vara att ayatemet akall kunna tillämpas fr.o.m. den 1 jamuari 1981, bör en löpande utvärderingav ayatemet för blandade krediter ake i aambandmed det årliga budgetarbetet inomregeringskansliet. Arbetsgruppens föralaginnebär att och ålägga delvianya uppgifter, vilket torde kräva viaaa författnings ändringar. Den närmare utformningen av de föreslagna reglema för blamdade krediter och förgsrantlglvning i samband med aådanakrediter bör enligt arbetsgruppens Prop.1980/81:41 135 mening ake i förordning.Vidare torde instruktionen (1965:660) förexportkreditnämnden behöva ändras. De nya uppgifter aom SEK erhåller enligt arbetagruppena föralaginnebär ett tillägg till, men inte nödvändigtvis en utvidgning av, de förvaltningsuppgifter rörande stataatödd exportkreditgivning, son bolagetanförtrotts med atöd av lagen (1978:403) om bealutanderätt för avenakt kredltaiktiebolagi fråga om exportkredit i viaaa fall. Bäde de hittillavarande och de nya uppgiftema innebär myndighetautövning.Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen kräva det stödi lag för att överlämna förvaltningsuppgift som innebär myndighetsutövningtill annan än nyndighet. Det bör därför öveirvägas om utformningen av ovannämnda lag täckerSSK:a nya uppgifter. En mer detaljerad reglering av SEK:s nya uppgifter kan lämpligen ske i förordningsform. Vidare bör uppgörelse träffasmellam staten och SEK om formerna förersättning till bolaget för kostnader i samband med blandade krediter. 1980/81:41 136 Statens kostnad för svenska blandade krediter -räkneexempel Arbetegruppen har räknat fram nägra exempel som belyser atatena koatnad för blamdade krediter. Beräkningarna baaeras pä det förslag till utformning av kreditgivningenson redogjorts för i kapitel 7. Blandade krediter antas i exenplen ges i svenska kronor. Eftersonblandade krediter föreslås delvis bekostas ned ett nuvärdesbelopp son belastar bl-ståndsamslaget det är beslut fattas, har den kostnadson faller på SEK-systenet ocksä nuvärdesberäk-nats för att möjliggöra en jämförelse. SEK:a upplåningakoatnad beatåx av ränta sant växelkurskostnad, i de fall sådan uppstår. Beräkningarnaavser i samtliga fall ett kreditbelopp på 100 nllj.kr. SEK-systenet utnyttjas för att refinansiera den blandadekrediten till 8,faat ränta vid en löptidpå . Resterande kostnad finansierasned nedel frän biståndsamslaget. Vid längre kredittider förblir den sålunda framräknade biständakostnaden konatemt. Nedanstående tabeller baseras pä sex olika uppsättningarkreditvillkor. Tre av dem illustrerar: gåvoelenent (framräknat enligt DAC:s normer). De övriga tre illustrerar gåvoelement. De exemplifieradekreditvillkoren hax valts för att belysa förmånlig kreditgivning med tonvikt lagdpå sänkt räntesats, förlängd äterbetalningstid eller 1980/81:41 137 en återbetalningsfri period imderkredittidens första år. Återbetalningi lika stora halvårsvisa rater har antagits. Följande uppsättningar kreditvillkor har jämförts: onvikjt £å_sänkt_rän_tea_ts kredittid 10 åra kredittid 5,ränta 3,ränta onvik £å_f£rl.äng;d t£reialnln£sii 20 åra kredittid 20 åra kredittid 7,ränta 5,ränta onvikjt £å_en terbe_talnin£s£r_i £e£id_i_b£rj_an kredittid, varav I5 åra kredtitidvarav 5 återbetalningsfria år 5 återbetalningsfriaår 7,ränta 5,ränta I följande tre tabeller illustrerasdels den sammanlagda statliga kostnaden förblandade krediter med de exemplifierade kreditvillkoren, och dels fördelningen av denna kostnad mellan biståndsanslaget och SEK-systemet. Beloppen i tabellerna är nuvärdesbeloppi nllj.kr. Bxenuel på statenskostnad för blandade krediter on tonviktenlagts på sänkt räntesats 1?,? 1?,5 Exemnel på statenskostnad för blandade krediter om tonvikten läggs 1) Den kostnad aom belaatar biståndsanslaget börej få överstiga den faktiska gåvoandelenhos en blamdad kredit Prop.1980/81:41 139 biständsmedel: SEK-svatemet: 9,3 274 +5.9 174 19,5 144 +5,9 +44 9,3 101 +0.1 +1 19,3 101 +0.1 +1 19,3 77 5.7 23 9,5 45 11.5 55 Son framgår avtabellerna ökax SEK-systemets kostnad när SEK:s upplåningsränta stiger. Den koatnad aon finamsieraa ned biståndsnedel påverkaadärenot inte av vaurlationer i uppläningakoatnaden. Tabellerna 1-3 anger de kostnader son uppstår vid en kreditvolym pä 100 milj,kr. Med utgångspunkt från deaaa exempel kam man aåledes räknafram hur atort belopp aon behöver tas i amspråk frän biatändaam-slaget föratt finanslera en viss kreditvolym. Exempel: En blandad kredit på 100 milj.kr. ned gåvoelenentkostar 19,5 nllj.kr. Är kreditvolymen 200 nllj.kr. kostar den 58,6 nllj.kr.osv. Onvänt räcker 60 nllj.kr. i biståndamedeltill en kreditvolyn på 3II milj.kr, om gävoelementet är25%, Är gävoelenentet räcker sanma belopp i stället till en kreditvolyn på 645 milj,kr. t) Den kostnad som belastar blståndsanalaget börej få överstiga den faktiska gåvoandelen hoaen blandad kredit. Prop.1980/81:41 140 Efter remiss har yttranden över arbetsgruppens rapportavgivits av styrelsen för internationell utveckling (SIDA), (), kommerskollegium (KK). exportkreditnämnden (EKN), (), statens industriverk (SIND), bankinspektionen, allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, exportråd. (), Centralorganisationen /SR, i (LO),(), - med instämmandeav PKbanken, , AB (),. ,, Hantverks- och -Familjeföretagen, , ,fonden för industriellt samarbete med (),utbildningsberedningen, beredningen för internationellt läkemedelssamarbete, (Swedtel), utvecklingsfonden i ,utvecklingsfonden i samt nationalekonomiska institutionen vidStockholms universitet. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) förordar enmodell där blandade krediter ges inom två system. Ett med syfte att öka detfinansiella flödet till programländer och ett för att subventioneraexportkrediter i sådana fall dä svenska företag riskerar att förloraexportorder p. g. a. att konkurrentföretag från andra länder kan erbjudaförmånligare krediter. Alternativt föreslår SIDA att en del av det belopp somanslås för blandade krediter reserveras för krediter till de allra fattigasteoch kommersiellt minst intressanta länderna, eller att klarare direktivformuleras för ländervalet. SIDA anser att blandade krediter som innehållerbiståndsmedel i princip enbart bör ges till programländer och länder med vilkaSverige bedriver ett bredare samarbete. SIDA framhåller vidare att blandade krediter bör kunnautgöra en viktig del av samarbetet med länder där biståndet håller på attavvecklas. I enreservation mot styrelsens yttrande anförs att yttrandet borde ha utformats somett otvetydigt stöd till utredningens förslag. Det är en felsyn att betraktablandade krediter så att de antingen måste vara enbart bi-ståndsmässiga, ochalltså utan kommersiellt intresse för , eller enbart kommersiella, och idet fallet utan utvecklingseffekter som kan överensstämma med biståndspolitiskamål. Givetvis kan båda effekterna föreligga . Riksrevisionsverkel (RRV) har inget att anföra. () understryker vikten av att man i olika internationella sammanhang medkraft verkar för att överläggningar tas upp i frägan om exportkreditstödjandeåtgärder för att därigenom uppnå en förbättrad efterlevnad av deinternationella regler som redan finns på området. Det bör vidare uppmärksammas att consensus-överenskommelseninte 1980/81:41 141 står i överensstämmelse med de grundläggande principernaför subventionskod, vare sig allmänt eller ifråga om exportsubventioner.Genom en särskild undantagsbestämmelse har emellertid överenskommelsensexistens de facto accepterats. Den tänkta konstruktionen av de blandade krediternainrymmer, enligt KK, en målkonflikt: å ena sidan skall de biståndspolitiskamålsättningarna hävdas vid ländervalet vilket innebär en tonvikt på defattigare , å den andra skall man främja de svenska företagensintresse av att etablera export till intressanta u-landsmarknader, särskiltsådana med förväntad högre investeringstakt än OECD-området. Dessa marknadertorde främst finnas hos de bättre lottade och inte i de fattigasteskrets. Kollegiet är starkt medvetet om att andra stater tillämparexportsubventioner av berört slag särskilt till vissa länder och marknader.Detta förhållande gör det svårt att motsätta sig att även svenska statenmedverkar med exportsubventioner. Därmed är inte sagt att den internationellaordning som råder till följd av consensus-överenskommelsen ärtillfredsställande ur svensk synpunkt. Kollegiet erinrar om den debatt i internationella fora somf. n. förs rörande "graduation" när det gäller handelspolitiskaförmåner för och som särskilt aktualiserats i samband med den pågåendeöversynen av det generella tullpreferenssystemet (GSP) till förmån för u-länderna.Med "graduation" menas att särbehandlingen anpassas till respektive u-landsutvecklingsnivå. Detta kan ta sig uttryck på två sätt, dels genom "phasingin", dvs. att med ökad utvecklingsnivå påtar sig ökade förpliktelser,dels genom "phasing out", dvs. att de mest utvecklade och bästställda förlorar sin status som förmånsbehandlade länder. I dennadebatt har förmärkts ett betydande intresse från i-ländernas sida att utveckla bl.a.GSP i denna riktning som man är medveten om svårigheterna att i praktikengenomföra "graduation" bl.a. av politiska skäl, och svårigheterna attuppställa tillräckligt objektiva kriterier. Det kan finnas anledning att anlägga ett analogtbetraktelsesätt ifråga om biståndsandelarna inom ramen för blandade krediterenligt consensus-överenskommelsen. KK undrar om man inte måste enas om en listapå de länder som skall kunna komma i fråga för olika u-landspolitisktmotiverade åtgärder. Risk kan annars uppstå att samma u-land bedöms olikaberoende på om ansökan gäller investeringsgaranti, bidrag från ellerblandad kredit. Kollegiet vill till skillnad från arbetsgruppen inteunderskatta risken av att förekomsten av ett svenskt system med blandadekrediter leder till att ett växande antal kommer att krävasådana krediter för all import från . () noterar att det är särskiltvanligt att i-länder erbjuder blandade krediter till sina forna kolonier.