prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För atl tillvaratakursdeltagarnas intressen i fräga omskyddsfrågor och ge dem möjlighet alt delta i skyddsarbetet inom AMU har SÖmeddelat bestämmelser om kursdeltagarnas medverkan i den lokala skyddsorganisationen vid varje AMU-center.Utbildning i skyddsfrågor hargenomförts och planeras fortsätta under innevarande budgetår. SÖ framhåller altden nuvarande för att kunna förverkliga arbelsmiljölagensintention skulle behöva förslärkas med sammanlagt nio tjänster för skyddsingenjörer med regionala verksamhetsområden. Skyddsingenjören skall bistå AMU-centreninom resp. region med råd ochanvisningar i fråga om arbetsmiljön. SÖ planerar atl under innevarandebudgetår som försöksverksamhet anställa en till två skyddsingenjörer samtbegär att om försöksverksamheten utfaller positivt få inrätta ylleriigaretjänster under /82. SÖ;s elevsociala verksamhet omfatlar f.n. viss hälsovård, fritidsverksamhet saml lunch ochkaffeservering vid AMU-center. AMS svarar för boendeservice, på vissa orter kompletterad med barntillsyn, vissakurativa funktioner samt hälsovård. Personalkostnaderna för SÖ:s deluppgick under /80 till 3,5milj. För innevarande budgetär beräknas personalkostnaderna till4,3 milj. kr. och för /82 till 5,7 milj. kr. SÖ betonar atlbehovel av elevsocial verksamhet är stort men framhåller dock dels altförutsättningar f.n. saknas atlöverta hela det elevsociala ansvarel, dels att frågan om fördelningen avhuvudmannaskapet inom AMU f. n. är föremål för utredning. SÖ har under /80 förbättrat deninterna informationen till anställdainom AMU och avser atl utveckla informationsinsatser angående AMU lillarbetsgivare, kursdeltagare m. fi. SÖ beräknar kostnaderna härför lillca 1,5 milj. kr. Under /80 har SÖ, byrå V 3,förberett genomförande av inlernbudgeteringför hela . En stor del av byråns arbetskapacitet har tagils i anspråk för deltaarbete. Bearbetning och uppföljningkommer även fortsättningsvis att kräva slora personalinsatser. Regeringen har för all underiätta den ansträngdaarbetssituationen medgivit utlåning av högst 16 anställda från AMUs lokalaorganisation för tillfälligaarbetsuppgifter hos SÖ. Behov alt få utnyttja denna möjlighet till Prop.1980/81:100 Bilaga 15 69 personalförstärkningkan väntas föreligga även fortsättningsvis. SÖ beräknar behovel av sådanpersonal lill högst 20 för /82. Under /80 genomförde SÖ enutbildningsvolym av ca till en kostnad av I 378milj. För innevarande budgetår har AMS i sin anslagsframställning räknatmed oförändrad ulbildningsvolym, men med hänsyn till del under första hälften av budgetåret rådande konjunktur-och budgetläget har AMS tills vidare beslutat alt uttaget ur denna ramplan inteskall överstiga av de under budgetåret l979/80genomförda kursveckorna dvs ca . SÖ kanför denna ulbildningsvolym disponera I 120 milj. kr. Besparingsåtgärder kommerändå all bli nödvändiga, men SÖ bedömer mol bakgrund av den höga andelen fastakostnader för bl. a. lokaler och personal atl endasi en begränsad besparingseffektkan uppnås under innevarande budgetär. SÖ har fr.o.m. /81infört inlernbudgetering för de ramplanerade kurserna. Eftersom innevarandebudgetår är del första då inlernbudgetering förekommit kan resultaten av dennakomma till användning tidigast vid nästa anslagsframställning. För budgetåret1981/82 har SÖ grundat kostnadsberäkningarna dels på utfallet för budgetåret1979/80, dels på den preliminära internbudgeten för innevarande budgetår samlpä uppskattning av antalet kursdeltagare och utbildningsveckor /82. Med dessa förutsättningar beräknar SÖ i sinanslagsframställning, vilken lämnats direkt lill regeringen, elt totaltmedelsbehov för / 82 lill 1 686 milj. kr. För /82 räknar AMS med ell ökal behov avarbetsmarknadsutbildning. Med utgångspunkt i totalt 149000 dellagare /82 beräknar AMS och SÖ del totala medelsbehovel för AMU till 4314,9 milj. kr. och föreslår en ökning av anslagsmedlen med 1 063,5 milj. kr.lill 3 294,9 milj. kr. Arbetsmarknadsutbildningen har ökat starkt under1970-talels senare hälft lill följd av konjunkturnedgång med lägre efterfråganpä arbetskraft och begränsad rörlighet på arbetsmarknaden som nyagrupper sökt sig ut på arbetsmarknaden. Även dä konjunkturen förbättrades underår 1979 har arbetsmarknadsutbildningen haft en betydande roll inom arbetsmarknadspolitikenför all komma tillrätta med obalansen mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Den har kunnat lillgodose utbildningsbehov hosnytilllrädande kvinnor, ungdomar, arbetshandikappade och invandrare medbegränsad eller ringa yrkeserfarenhet eller bristande yrkesutbildning. Jag villsålunda understryka arbetsmarknadsutbildningens roll som arbetsmarknadspolilisklinstrument såväl i lider med lägre efterfrågan på arbetskraft dåarbetsmarknadsutbildningen medverkar till atl hålla arbetslösheten neresamtidigt som man tillför arbetsmarknaden utbildad arbetskraft, som i lider medgod efterfrågan pä arbetskraft då 1980/81:100 Bilaga 15 70 arbetsmarknadsutbildningenmedverkar till atl anpassa de arbetssökandes förutsättningar till de krav och önskemål som arbetsgivarna ställer.Jag vill ocksä erinra om de utjämnande effekter som ulbildningen har pä inkomstfördelningenlill följd av alt den riktas in påde svagaste på arbetsmarknaden. Utbildning i företag vid risk för permittering(20-kronan) som de närmast föregäendeåren haft slor omfattning har under det senaste budgetåret inte behövtutnyttjas i lika slor utsträckning. Under 1970-talel hararbetsmarknadsutbildningens inriktning förähd-rats.Utbildningar mol yrken inom tjänstesektorn har tillkommit medan utbildningar mot lillverkningsyrken har minskal sinandel. Dessa utbildningar svarardock för drygt en tredjedel av kursdeltagarna. Behovet av förberedande utbildning är stort ochtenderar all öka. Eftersom AMU iförsta hand syftar lill att ökamöjligheterna lill arbele bör dock ulbildningen vara målinriktad och denförberedande utbildningen.inle vara mer omfattande än den planeradeyrkesutbildningen kräver. Jag delar AMSuppfattning all arbetsförmedlingen i ell förbättrat sysselsättningsläge mer ingående och under längre lid skall pröva denarbetssökandes möjligheter att få stadigvarande arbele ulan föregäendeutbildning. Det är enligt min mening i varje läge angeläget atlarbetsmarknadsutbildningen inle utnyttjas mer än just i den utsträckning somsituationen pä arbetsmarknaden kräver. Därför måsle arbetsförmedlingeningående pröva varje arbetssökandes möjligheler alt få arbete på hemorteneller pä annan ort innan arbetsmarknadsutbildning föresläs. Ävenutbildningens inriktning och längd bör avvägas mot tillgången på arbeten. Jag stöder således AMS uppfattning altindividuella önskemål som går längre än vad som är arbetsmarknadspolilisklmotiverat skall tillgodoses genom samhällets övriga vuxenutbildning ochmed ordinarie studiestöd och atl reguljärungdomsutbildning som regel inle skall beviljas som arbetsmarknadsutbildning. Arbetsmarknadsutbildningenmåste i högre grad än hittillsinriklas mot arbetsmarknadens och i synnerhet näringslivets behov av personal. Huvuddelen avarbetsmarknadsutbildningen bör därför ske vid de särskilt anordnadeAMU-kurserna. Jag vill i della sammanhang erinra om riksdagensbeslut i anledning av regeringensproposition /80: 145 om ålgärder för all främja ungdomars utbildningi gymnasieskolan, varigenom skolan har givits utökat ansvar och nya möjligheteratl tillgodose l6-l7-äringars behov av utbildning. Som en följd härav begränsades tillträdel lill arbetsmarknadsutbildning för denna grupp och gränsen mellanarbetsmarknadsutbildning och gymnasieskolan fick en klarare kontur. Genom beslut i anledning av regeringensproposition (1980/ 81: 20 bil. II, AU 1980/81: 11, rskr 1980/81:56) om besparingar i statsverksamheten m. m. kommer stimulansbidraget på lOkr.per dag atl slopas från den 1 januari1981 för de vuxna dellagare som ej är berättigade till ersättning frän arbetslöshetskassa.I samband härmed harreglerna för reduktion 1980/81:100 Bilaga 15 71 avdagpenningen ändrats för de elever som uppbär pension, sjukpenning eller liknande förmåner sä att dagpenningen fördenna grupp inte reduceras till lägrebelopp än . Jag kommer att förelägga regeringen förslag om atl i en särskild proposition föreslåriksdagen två nya dagpenningklasser i arbetslöshetsförsäkringen fr.o. m. den Iapril 1981. Jag kommer i del sammanhanget även alt anmäla höjning av delhögsta dagpen-ningbeloppel för kassaberälligade dellagare iarbetsmarknadsutbildning fill 210 kr.och föreslå en slutlig avveckling av stimulansbidraget. AMS har föreslagit alt sädani utbildningsbidragsom enligt föreskrifter i regleringsbrevkan utgå jämsides med studiemedel, dels som särskilt bidrag i form av hyresbidrag till ensamslående föräldrar, dels som särskilt bidrag till handikappade för merkostnader i samband med utbildningen skall överföras lill del ordinarie studiestödet. Eftersom statligt och statskommunalt bostadsbidrag kan utgå tillensamstående med barn avser jag föreslåregeringen att det särskilda hyresbidraget inom AMU bör avvecklas. Vad gällerdel särskilda bidraget lill handikappade för merkostnader i samband med studier bör del tills vidarebibehållas inom AMU i avvaktan påöverväganden och förslag äv studieslödsutredningen som bl. a. har i uppgift allinom studiestödets ram föreslå förändringar sä atl handikappade elever - pä grund av sitt handikapp - inleförorsakas större skuldbörda för sinutbildning än andra. Inle heller finner jag anledning atl biträda AMS förslag atl överföra det särskilda bidrag somutgår till invandrarungdomar som deltar i introduktionskurs/sommarkurs för gymnasieskolalill del ordinarie studiestödet. I likhet med lidigare årharjag beräknat . för bidraglill utbildning i svenska för finska ungdomar som skall feriearbela i . Jag har erfarit altreglerna i 2) § 21 arbetsmarknadskungörelsen (1966:368,omtryckt 1979:528) om ersättning vid studieresa inom landet i form av resekostnadsersätlning och traktamentehar tolkats så alt ersättning kanulgå för individuella studiebesök, fältstudier m. m. Enligl min uppfattningbör elever med utbildningsbidrag, vilka deltar i kurser inom del reguljära skolväsendel, naturligtvis hamöjlighet alt delta i för kursen gemensammaoch för utbildningen obligatoriska studieresor. Ett överutnyttjande av dennaförmån för andra ändamål bör emellertid stävjas. Jag anser också atttraktamente vid studieresa bör likställas med sådanl traktamente som utgär vid tillfällig bosättning pä annanort i samband med arbetsmarknadsutbildning.Det bör ankomma pä regeringen att meddela föreskrifter om detta. SÖ har i sin anslagsframställning framhållit attkonjunkturuppgången under föregående budgetär medfört att behovet avarbetsmarknadsutbildning varitmindre . Vakanser har inom vissa utbildningsområden varitbetydande och kapacilelsulnyttjandet har sjunkit till i genomsnitt mot under /79. I likhetmed vad min företrädare underströk budgetproposition (1979/80:100bil. 15 s. 59) vill jag Prop.1980/81:100 Bilaga 15 72 framhållaalt de utbildningsresurser som finns vid AMU-centren i görligaste månmåste tillvaratas. Som jag tidigare framhållit börarbetsmarknadsutbildningen inriklas mol arbetsmarknadens och särskilt industrins och den konkurrensulsalta sektornsbehov av arbetskraft. Kurserna vid AMU-center bör utnyttjas i första hand. 1 den mån vakanser uppstår inomAMU-center har kommunerna givilsmöjlighet alt för gymnasieskolan utnyttja ledig utbildningskapacitet.Vid konjunkturdämpning, då behovet av arbetsmarknadsutbildning ökar kan det vara lämpligl alt i stället förkostnadskrävande nyinvesteringarköpa ledig utbildningskapacitet från företagen. Jag anser det angeläget allarbetsmarknadsutbildningen även i övrigt bedrivs på etl sådant sätt altbefinlliga resurser utnyttjas rationellt och ekonomiskt. Den under är 1980 tillsatta kommittén för översyn av arbetsmarknadsutbildning och utbildning i förelag (A1980:02) har som en huvuduppgiftalt pröva i vad män den nuvarande inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen svarar mot de mål som fastställdesgenom beslut (prop.1975:45, InU 1975: 14, rskr 1975: 178) eller behöver ändras. Kommittén skall därvid analysera vilka åtgärdersom behövs för alt säkerställa ensådan flexibilitet alt resursinsatserna kan anpassas efter rådande konjunkturläge. Kommittén haräven fått i uppdrag att med förtur pröva frågan om hur elt utvecklat system för planering och budgetering kan byggas upp. Jaghar med tillfredsställelse noterat alt SÖ under innevarande budgetår har påbörjat införande av inlernbudgetering förAMU-verksamheten. Utredningsarbetet har därmed underlättats och kommitténavser att läggafram ett förslag om etl mer utvecklat planerings-, budgeterings- och uppföljningssystemför AMU-verksamheten. Kostnaderna för verksamheten vid AMU-centrabestäms i hög grad av de läroplanersom fastställs för olika utbildningar, bl. a. genom de krav pä lärarkapacitel,läromedel och övrig utrustning som ställs i dessa planer. Med hänsyn till det begränsade ekonomiska utrymme som f.n. finns bedömerjag atl endasi mycket angelägna önskemål på della område kan tillgodoses. Alla möjligheler lill besparingar måsle tillvaratas. Det är min avsikt all senare föreslå regeringen alt utfärdasådana föreskrifter för läroplansarbetetsom behövs för att della syfte i görligaste mån skall bli tillgodosett. 1 detla sammanhang vill jag dockunderstryka del väsentliga i atl delpåbörjade arbetet med läroplan för utbildning av tvåspråkiga barnskötarefullföljs. I avvaktan på kommitténs överväganden och förslagi fräga om budgetsystem ochansvarsfördelning mellan AMS och SÖ anser jag det lämpligl atl i likhet med vad som gäller för flertaletmyndigheter ange medelsramar förvissa utgiftsposter inom arbetsmarknadsutbildningen. Del bör ankomma pä regeringen atl närmare fastställa sädanamedelsramar. Fråganom formerna för upphandlingen inom den av SÖ bedrivna kurs- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 73 verksamhetenär under prövning vid överläggningar mellan SÖ, RRV och . Jag väntarmig att denna prövning kommer attresultera i en ökad konkurrens i sådana sammanhang och därmed lill elt bättre utnyttjande avtillgängliga resurser. Jag kan inle biträda SÖ:s förslag om inrättande avnio tjänster för skyddsingenjörer med regionala verksamhetsområden.Skyddsfrågorna bör kunna bedrivas effektivtoch i enlighet med arbetsmiljölagens inlen-fioner inom ramen för den nuvarande organisationen vid AMU-center. Däremot finner jag skäl alt biträda SÖ:s förslagom förstärkning av byrå V 3 /82 med högst 20 personer genom inlåning från AMU:s lokala organisation. Jag avser föreslåregeringen att denna förstärkningav byrå V 3 tillvaratas sä alt en systematisk planering med mer långsiktigt perspekfivav kostnader för personal, lokaler och övriga investeringar kan genomföras samt atl en sådanplanering och förbättringar av rutiner vidtas så all uppföljning och utvecklingav gjorda insatser kan genomföras under nästa budgetår. För /82 räknar jag med ettminimibehov av arbetsmarknadsutbildning omfattande 98000 deltagare, varav70500 i SÖ-kurser. Mot bakgrund häravberäknar jag att de totala utgifterna för arbetsmarknadsutbildningen kommer att uppgå lill 3225,1 milj. kr. varav 1 846,6 milj. kr. för AMS kostnader och 1 378,5 milj. kr. Över anslaget finansieras 2195,1 milj. kr.Återstoden finansieras med inflytandearbetsgivaravgifter. Vid beräkningarna har jag tagil hänsyn till de höjningar av dagpenningen i utbildningbidragetsom jag kommer attanmäla i en särskild proposition om höjning av dagpenningklasserna iarbetslöshetsförsäkringen. Jag vill slutligen erinra om beslut ianledning av prop. 1979/ 80: 150 bil. 2 i vilken dåvarande chefen förbudgetdepartementet redovisade ettförslag till sammanslagning av arbetsmarknadsutbildningsfonden, arbetslöshelsfonden och fonden för statliglönegaranti vid konkurs. (FiU 1979/80:40) underströkmed instämmande av finansutskottetall vid delta tillfälle endast kunde göra elt principielltuttalande. Regeringen förutsattes återkomma till när detaljerna för fondens användning hade blivit meraklarlagda och jag avser atl undervåren 1981 återkomma fill regeringen i denna fråga. AMS har anmält alt de för innevarande budgetår anvisade medlenför arbetsmarknadsutbildning ejkommer att räcka. Jag räknar emellertid med all det eventuellt utökademedelsbehovel kan tillgodoses genom en sådan fondsammanslagning. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår alt lill Bidrag tdl arbetsmarknadsutbildning /82 anvisa etl anslag av . 1980/81:100 Bilaga15 74 1979/80Utgift 3290441000 Reservation 1567693000* 1980/81Anslag 2125000000 1981/82 Förslag 2193900000 * Vid utgången av /80 fanns beslut/beställningar om ca I 568 milj. kr. som ännu inte hade utbetalats. Beloppet är det slutligt redovisadeoch avviker därför från det i AMS petitapreliminärt angivna belopp. Frän anslaget bestrids utgifterna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder. ProgrammetSysselsättningsskapande ätgärder består av delprogrammen Beredskapsarbeten,Induslribeslällningar, Delaljplaiieringsbidrag och Investeringsfondsärenden. Beredskapsarbeten Induslribeslällningar Detaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Beräknad ändr 3 130 583 000 87 704 000 45 783000 26 371000 2050000000 lOOOOOOO 40000000 25000000 - 5 000000 + 10000000 + 10000000 + 2 920000 - 4000000 + 2900000 Delprogrammet Beredskapsarbeten omfatlar statligaberedskapsarbeten saml statsbidrag lill kommunala och enskildaberedskapsarbeten, ävensom statligt stöd lill tidsbegränsad fortsatt drift vidnedläggningshotade företag. Beredskapsarbeten syftar lill att motverka arbetslöshettill följd av säsong-och konjunkturnedgång eller när arbetstillgången av andraskäl är otillräcklig. Vidare ges genom beredskapsarbeten sysselsättning ätäldre, lokalt bunden eller handikappad arbetskraft, som har svårigheter all fåarbele på öppna marknaden även i goda konjukturer. Bestämmelser om beredskapsarbetenåterfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt senast 1979:528).Till detta delprogram hänförs också företagsstöd enligl kungörelsen (1972:302) om statsbidrag i vissa fall till nedläggningshotade förelag (ändrad1974:370). Under delprogrammen Induslribeslällningar ochDetaljplaneringsbidrag faller kostnader för slalliga induslribeslällningar somläggs ut av sysselsältningsskäl samt kostnader för projektering av vissa allmännaarbeten i syfte att öka beredskapen mot arbetslöshet. Delprogrammet Investeringsfondsärenden belastas avadministrationskostnader, vilka ingår i förvaltningskostnaderna. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 75 För /80 anvisades tillberedskapsarbeten 1 882,5 milj. kr. påstatsbudgeten samt 479 milj. kr. med utnyttjande av den finansfullmakt enligt vilken regeringen av bemyndigatsbesluta om utgifter lill ett beloppav 2500 milj. kr., sammanlagt 2361,5 milj. kr. Beredskapsarbetenas fördelning på olika ändamålhar utvecklats på säll som framgår av följande tabeller. Sysselsättningsdagar i beredskapsarbeten (1000-lal) 1979/80' *avser endasi tiden 1979-07-01-12-31. 'Antalet dagar för /80 är det faktiska utfallet enligl bokslutoch avvikerdärför något från de preliminära uppgifterna i AMS petita. Det förbättrade konjuklurlägel under budgetåret1979/80 har gjort att volymen beredskapsarbeten har kunnat minska betydligt,eller till ca 7,7 milj. sysselsältningsdagar mot ca 11,1milj. /79 och ca 8,4 /78. Den största minskningen har skett inom ijänsle-och vårdsektorerna. Dessutom redovisas etl lägreantal sysselsältningsdagar förindustriella beredskapsarbeten beroende på att dessa övergick lill den 1 januari 1980.Antalet i beredskapsarbeten sysselsattapersoner var i medeltal under budgetåret ca 34000 . Underföregäende budgetår var antalet ca 52000. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 76 Sysselsättningsdagaroch kostnader vid olika slags beredskapsarbeten under /80 i milj. kr. sättningsdag i kr. Summa 7 691 3789 2554 493 332 Deredovisade siffrorna är de faktiska utfallen och dessa avviker något från deuppgifter som lämnades i AMS petita. ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan ingå även iandra ändamålsgrupper, företrädesvishusbyggnad. - Avserendast tiden 12-31. För ungdom har beredskapsarbete anordnats dels hosslalliga myndigheter och institutioner i form av praktikarbele, dels hoskommuner och landsting inom framför allt tjänste- och vårdsektorn, dels hosenskilda förelag och organisationer. /80 var i medeltal 19900ungdomar under 25 är sysselsatta i beredskapsarbeten. Som mest var30207 ungdomar sysselsatta i olika typer av beredskapsarbeten i december 1979mot 44395 . Av den redovisade tabellen där antaletsyselsättningsdagar i beredskapsarbeten fördelals,framgår att tjänste-och vårdsektorerna under /80 svarade för 49%av den lotala sysselsällningen mol budgetärel 1975/76. Resterande utgörbyggnads- och anläggningsarbeten, skogs- och nalurvårsarbelen samt övrigaarbeten. Av tabellen framgår vidare all en förskjutning skett fråninvesteringsarbeten lill tjänste- och värdarbeten. En anpassning har därmedskett lill arbetslöshetens struktur. Av tabellen framgår också att den totaladagsverkskostnaden varierar mellan . för husbyggnadsarbeten och 319 kr.för arbeten inom tjänste- och värdsektorn. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 77 Antalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- ochkönsfördelning vid mitten av vissa månader Tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft inom tekoindustrin harför /80 beviljats 768 företag med ca 39900 anställda, varav ca11 900 var fyllda . Det beräknade bidragsbeloppet för perioden uppgår till 363 milj. kr. varav faller på företag iÄlvsborgs län. Under /80 utfördes som tidigareredovisats 7,7 milj. sysselsättningsdagari beredskapsarbete. 1 del konjukturläge som förväntas råda under störredelen av budgetärel 1980/81 bör enligt AMS strukturella förändringar inom näringslivet i första hand mötas medätgärder som underlättararbetskraftens omställning lill andraarbeten pä den öppna arbetsmarknaden.Härigenom begränsas också anspråken på beredskapsarbeten. Sådana rörlighelsfrämjande insatser förutsätter dock enförstärkning av de resurser som stårtill förfogande för ändamålet då det råder elt nära samband mellan å ena sidan de satsningar som görs för allunder- 1980/81:100 Bilaga 15 78 lättaanpassningen på arbetsmarknaden och å andra sidan belastningen på beredskapsanslaget. Åven med begränsningar i anslagsbelastningen somkan följa av bl. a. förstärkta rörlighelsfrämjande insatser kommer dockberedskapsarbeten atl behövas i väsenlligomfallning. Del gäller äldre och handikappade och lokalt bunden arbetskraft som inte kan beredasarbele på den öppna arbetsmarknaden liksom ungdomar med begränsadeförutsättningar atl konkurrera om tillgängliga arbeten. har regeringen isysselsältningslödjande syftemedgivit tidigareläggning av statliga byggnads- och anläggningsarbeten saml statsbidragsberättigade kommunala byggnadsprojekt.Dessa arbeten har finansierats genom atl myndigheternas ordinarieanslag har ökats. Erfarenheterna av denna ordning har varit goda. AMS anser detdärför angeläget att medel också i fortsättningen, efter förslag i varje särskilt fall, kan lämnas till myndigheter föratl i samråd med AMS användas i sysselsättningsslödjande syfte. Enligt AMS finns del skäl alt räkna medmöjligheten av en försämrad konjunkturunder /82. Med tanke på delta, strukturförändringarna inäringslivet och problemen för vissa grupper av arbetssökande räknar AMS medelt påtagligt behov av beredskapsarbeten även under /82.Behovel av medel för beredskapsarbeten blir i viss mån avhängigt insatserna på andra områden, främsl åtgärderna för allunderlätta den ömsesidiga anpassningen på arbetsmarknaden. De av beslutade ätgärderna i anledningav regeringens proposition 1979/80:145 om ätgärder för alt främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m. m. innebär ett minskat behov avberedskapsarbeten för ungdomar i åldern 16-17 är. Kostnaden per sysselsältningsdag iberedskapsarbeten är starkt beroende av valet av objekt dvs om delgäller statliga eller kommunala och enskildaarbeten, resp. investeringsarbeten eller andra arbeten.