prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Ifråga om tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enliglbokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhel del förfa-ringssäliet, attfordringar uppföras såsom inkomst under det år, då de uppkomma, och allränteintäkter hänföras till inkomslen , på vilkel de belöpa, i bäggefallen oberoende av humvida de verkligen influlii under nämnda år eller icke. Åandra sidan lärer del vara vederiagei, all förskollsvis influtna räntor, som tillslörre eller mindre det belöpa å ell kommande år, lill denna delbokföringsmässigt hänföras lill del sisinämnda årets inkomsl. Vid lillämpning av föregäende stycke skall iakttagas bl.a. att skattskyldig skall - även om fakturering icke skell - säsom fordranredovisa värdel av avyttrade varor såvida dessa vid beskatlningsärets utgånglevererats till den nye ägaren. Har den skattskyldiges laxering blivii för läg tillföljd av attvärdel av varulager, kundfordringar, pägäende arbeten eller liknandelillgängar upptagits med för lågt belopp i balansräkningen eller tillföljd avalt avdrag för leverantörsskulder eller för framtida garanllutglfter ellerliknande skulder och reserveringar medgivits med för högl belopp, skall, såvidayrkande om rättelse av felel icke framstäUts inom den ordinarie besvärsliden,felet rättas sä snart ske kan vid taxeringen för senare beskattningsår.Rättelse fär för visst beskattningsår dock icke överstiga del belopp varmedtillgäng eller skuld, som sagts, upptagits med felaktigt belopp i utgåendebalansräkningen för närmast föregäende beskattningsår. Haravverkningsrätt till skog upplåtils mol betalning, som skall eriäggas underloppet av , må såsom intäkt upptagas den del avköpeskillingen, som influtit. Avdrag för minskning i ingåendevirkesförråd m. m., vartill upplåiaren kan vara berättigad, fördelas därvid påde särskilda åren i förhållande lill den influtna likviden. Ombeskattningsmyndighel, med frångående av den skattskyldiges på hans räkenskapergmndade inkomstberäkning, såsom inkomst beskattat vinst, som enligtde vid bokföringen tillämpade gmnderna först ett senare år framkommer såsom bokföringsmässigvinst, skall vid inkomstberäkningen för det följande år, då vinslen ibokföringen kommer lill synes, del sistnämnda årels i bokföringen redovisadevinslresultal med hänsyn härtill justeras på sådant sätt, all den redanbeskattade vinslen icke för det året ånyo tages till beskallning. Motsvarandegäller för det fall, alt beskattningsmyndighel ansett föriust, av beskaffenhetatt avdrag därför får ske, icke böra beaktas vid inkomstberäkningen för detår, under vilket den kommit till synes i räkenskaperna, ellerbeskattningsmyndighet eljest någol år frångått den skattskyldiges bokföring iavseende, som kan hava inflytande på följande års inkomstberäkning. Vad i punkt 2 andra, iredje och femte styckena här ovan sägs angåendedel lägsta värde pä skattskyldigs varulager, som må vid inkomstberäkningengodtagas, haricke avseende pä pennlngförvaliande företags och försäkringsföretagsplaceringar av förvaltade medel i aktier, obligationer, länefordringar m. m.eller pä skattskxJ-digs lager av fastigheter och liknande tillgångar. Värdel avlager av värdepapper och liknande lillgängar skall upptagas till vad som medhänsyn till risk för föriust, prisfall m. m. framstår som skäligt, dock att,sävitt gäller annan än bank, Jörsäkringsföretag, fondkommissionär ellerdotterbolag till investmentföretag, lagret icke jår upptagas lill lägre värdeän det lägsta av marknadsvärdet pä balansdagen eller anskaffningsvärdet. Föiväivas aktie i svenskt aktiebolag av skatlskyldig, somdriver bank- eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, eller avannan skattskyldig, för vilken aktlen utgör varulager-tillgäng, och är deticke uppenbart att den skattskyldige därigenom erhåller tillgäng av verkligtoch särskilt värde för honom med hänsyn till hans rörelse, mä sädan nedgång iaktiens värde som beror pä indelning till den skattskyldige av medel, vilkavid förvärvei funnos hos det indelande bolagel och icke motsvara tlllskjuieibelopp, ej föranleda att aktien vid inkomstberäkningen för den skattskyldigeupptages till lägre belopp än som molsvarar hans anskaffningskostnad föraktlen. Innan sådan utdelning skett, upptagils till lägre belopp änden skattskyldiges anskaffningskostnad, må aktien vid utgången av detbeskattningsår, varunder utdelningen äger rum. Icke upptagas lill lägre beloppän aktiens värde I beskattningshänseende vid ingången av samma är med tilläggav ett belopp, som motsvarar skillnaden mellan den skatlskyldiges anskaffningskostnadför aktlen och nämnda värde, dock högst av det utdelade be- Sker utdelning utan att det värde för aktlen, somligger till grund för beräkningen av den skatlskyldiges Inkomst, påverkas ochmedför detta alt den skaitskyJdige efter överiålelse av akiien eller upplösningav bolagel redovisar föriusl, skall därifrån avräknas det belopp som molsvararuidelningen. Utdelning som avses i detta stycke anses I forsla hand gällaandra medel än sädana som motsvara tillskjutet belopp. Vad som sägs om aktie idella stycke äger motsvarande lillämpning pä andel j ekonomisk förening. Medtlllskjuiei belopp avses därvid inbetald insats. Fasligheter, .som ulgöra lagertillgäng I byggnadsrörelse,lomtrördse. handel med fastigheter eller försäkringsrörelse, får icke upplagaslill lägre värde än del lägsta av åttiofem proceni av summan avjastigheternasanskaffningsvärden eller summan av fastigheternas beräknade skaltemässigarestvärden. Det beräknade skattemässiga resnärdet for en fastighet utgör skillnadenmellan anskaffningsvärdet och summan av de värdeminskningsavdrag som denskatlskyldige enligl 22, 25 och 29 fi under innehavsliden hade kunnat ätnjuiavid inkomstberäkningen för fasligheten i fråga. Vid tillämpning av föregående stycke beräknasanskaffningsvärde enligl de grunder som angivas i punkt 3 sjätte stycket avanvisningarna till 29 ff. Bestämmelsen i tredje stycket äger motsvarande tillåmpningvid yärdering av fastigheter.som Innehavas av sädanl fastighetsförvaltandehandelsbolag som avses I punkt 3 själie stycket av anvisningarna till 27 f).Har nedskrivning icke skett i handelsbolagets räkenskaper äger delägare ihandelsbolaget skriva ned värdel av sin andel I motsvarande mån. handelsbolag andel i bolaget, skall på delägaren belöpandenedskrivning av Jastighet äterföras lid beskattning hos denne. Visar skattskyldig, som bedriver byggnadsrörelse,lomiröre/se e/ler handel med fasligheter, att det sammanlagda värdel av de irörelsen ingående fastigheterna är lägre än vad som följer av tredje-femtesiyckena får fastigheterna tagas upp till detta lägre värde. Rätt till avdrag för nedskrivning av faslighet,värdepapper och liknande lillgängar, som utgör lagertillgångar i rörelse,föreligger endasl om den skattskyldige haft ordnad bokföring, som avslulas medresultaträkning och balansräkning, och om motsvarande nedskrivning skett ibokföringen. Har skattskyldig, som bedriver byggnadsrörelse,tomlrörelse eller handel med fastigheter, åtagit sig att utan ersättning utföraarbete pä en av honom avyttrad fastighet, fär avdrag älnjutas med belopp som iräkenskaperna för beskatlnlngsärei avsatts för täckande av utjästdsen.Överstiger avsättningen uppenbar/igen de beräknade kostnaderna pä grund av utfäste/sen, skal/ avdraget nedsättas i motsvarande mån. Avdraget skaU återförastill beskattning näsijöljande beskattningsår. Vid beräkning av värde av pågående arbete skall, sävittgäller arbete som utjöres lill fasl pris, bestämmelserna nedan I tionde -trettonde styckena tilllämpas. För arbele som utföres pä löpande räkninggäller bestämmelserna i fjortonde stycket. Sistnämnda bestämmelser fär -oavsett om arbetet utjöres lill fast pris eller pä löpande räkning - lillämpasjämväl av fysisk person som driver sin verksamhet utan biträde av/lera än rvåårsanställda och i vars rörelse den åriiga bruiloomsätl-ningssummanunderstiger . Såsom värde av pägäende arbete i byggnads- elleranläggningsrörelse skall upptagas lägst ell belopp molsvarande älilofemprocent av de vid beskattningsårets utgång nedlagda direkta kostnaderna avseendede arbeien som vid nämnda lidpunkt ännu icke är färdigställda. I fräga om annanverksamhet än nu sagts skall såsom värde av pägäende arbele upplagas lägst ettbelopp molsvarande samtliga vid beskattningsårets utgång nedlagda direktakostnader avseende de arbeten som ännu Icke är färdigställda.Från sistnämnda värde fär avdrag åtnjutas med högst , dock Ickemed högre belopp än som svarar mot de direkta koslnaderna. Har denskattskyldige uppburit ersäiiningför arbete, som avses I detta siycke, skallbeloppet Icke redovisas som Intäkt ulan som en skuld till den för vars räkningarbetet utförs. År värdel av pågående arbete i byggnads- elleranläggningsrörelse vid utgången av beskaitningsdrei lägre än det genomsnittligavärdet av pägäende arbeten vid utgången av de tvä närmast Jöregäendebeskattningsåren, äga de i punkt 2 femte styckei angivna grunderna förvärderingen motsvarande tillämpning. Nedskrivning enligl tionde eller elfte stycket fär Ickeske JÖr pågående arbeten som den skatlskyldige utför för närstäende förelagsräkning. Kan den skatlskyldige göra sannolikt alt värdel avpägäende arbeien understiger ett värde, som beräknats enligt tionde - tolftestyckena, fär det lägre värde godtagas som den skaltskyldige med hänsyn ullföreliggande risk för föriusl eller prisfall visar vara påkallat. Pågående arbete som utjörs på löpande räkning skall ickeredovisas som tillgäng. I stället skall säsom inläkl redovisas summan av debelopp avseende arbetet som den skatlskyldige under beskattningsåretfakturerat eller - såvida den skatlskyldige i mer än obetydlig omfallningunderiåtit alt fakturera belopp som enligl god redovisningssed hade kunnal faktureras- summan av de belopp som skäligen kunde ha fakturerats. Denna lag triider i kraft ivå veckor efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har utkommit frän trycket i Svenskförratiningssamling, och tillämpas första gången på besknllningsär för vilkeltnxering i första instans sker , Diirvid skall dock inktlngnsftiljnntle. De nynbestiimmelsernn i punkl 3 iredje-femie siyckena av anvisningarna lill 29 >jtillämpns endnst på invenlnriev som anskaflåis under besknllningsär för vilkeilaxering i forsla inslnns sker eller senare, De nyabesiämnielsernn i punkl 10 andra och iredje siyckena av anvisningnrna till 29i: lilliimpjis endnst på skada som uppkommit under beskaiiningsår lör vilketlaxering i första inslnns sker eller senare, De nynbesliimmelsernn i punkt 3 förstn slyckel nv anvisningarna lill 41 >!tillämpns forsin gången på beskattningsår för vilket taxering i första inslnnssker , Harskattskyldig med stöd av punkt 3 av anvisningama till 25 i; enligl dess äldrelydelse åtnjutii nvdrng för värdeminskning nv byggnad, som vid ingången nv detbesknllningsär ftir vilket tnxering i första instans sker utgörlagertillgång i byggnadsrörelse, lomtrörelse, handel med fasligheter ellerförsäkringsrörelse, äger tlen skatlskyldige återföra sålunda åtnjutna avdragtill beskattning vitl ISl års eller senare års taxeringar. De till beskaUningåterförda beloppen skall upplagas som inläkl av rörelse (jfr punkl 1 sislaslyckel av anvisningnrna till 28 i). Intill dess samtliga fidigare ålnjutnavärdeminskningsavdrag återförts till beskattning får, vid lillämpning av punkl3 Iredje slyckel av anvisningarna lill 41 ;;, fastighetema icke upplagas lilllägre värde än av summan av fastigheternas anskaffningsvärden. somingår i lomtrörelse enligl punkt 2 andra slyckel av anvisningnrnn lill 27 . ibokslut till ledning 1980 eller tidigare 1980/81:68 48 Nuvarande Ivdelse Föreslagen lyddse år upptngiis till lägre varde iin nn,sk;ilfiiingsvärdel,äger den skaltskyldige senasi vid inxeiini; ull heskniiuing åteilörndebelopp vnrmed tomlen sålunda neclskriviis. i Inr niciioring skett sk;ill vinstvid nvyllring nv tomten - utnn hinder nvbesiiiniiiiclsciii.i i .sjiitte siyckei nv nämndn nnvisningspunki - i denulslriickning som ;ingO'i i lemie och sjunde siyckena nv anvisningspunktenicke inses si:iii iiikinisi :iv rörelse utan som renlisntionsvinst. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrives att-------------- taxeringslagen(1956:623) skall hanedan angivna lydelse. Har vid inkomstberäkningen avdrag gjorts för koslnader för repre-senlalion skall vid självdeklarafion fogas uppgift enligl faslslälll formulär ulvisande huru kostnaderna fördela sig på följande huvudgmpper: 25 a Har vid inkomstberäkningen avdrag gjorts förkoslnader för representation och liknande ändamål skall vid självdeklarationfogas uppgift enligl Insislälli formulär ulvisande huru kostnadema fördela sigpå följande huvudgrupper: 1) koslnader för mal, dryck, betjäning, hotellrum,teaterbiljetter o. dyl. i samband med affärsförhandlingar och liknande, med angivande av hum myckel av koslnaderna, som belöper å representation utövad i den skatt skyldiges eller hos honom anställds hem, 4) koslnader för gåvor, som icke äro alt hänföra till reklam och som icke upplagils såsom löneförmån / konirolluppgift, 5) utgivna representalionsersättningar och representationsbidrag, med angivande av huru mycket härav som upplagils / kontrolluppgift, samt 6) övriga representationskostnader. Har vid Inkomstberäkningen avdrag gjorts för koslnader gentemot de an- 2) kostnader som vid 1) sägs i sambandmed jubileum för företaget, invigning av anläggning för verksamheien,stapelavlöpning och jämföriiga händelser, med angivande av hum myckel avkoslnaderna som belöper å represeniaiion utövad i den skatlskyldiges eller hoshonom anställds hem, 3) koslnader i form av underhåll,hyra, löner m. m. avseende fasfighet, våning och invenlarier, som hell ellerhuvudsakligen nytijas för represen-laiionsändamål och liknande, 4) koslnader för represeniaiion gentemotanställda I samband med per-sonaljester, informationsmöten o. dyl. och Jörannan till personalvård hänföriig represeniaiion. 5) koslnader för gåvor, som icke äroalt hänföra lill reklam och som icke upplagils såsom löneförmån åkonirolluppgift, 6) uigivnarepreseniaiionsersäll-ningar och representalionsbidrag, med angivande av hurumyckel härav som upplagils ä konirolluppgift, saml 7) övrigarepreseniaiionskoslna-der. 4 1980/81. Prop.1980/81:68 50 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ställda i samband med personaljéster, Informationsmötenoch liknande händelser skall vid självdeklarationen fogas uppgift om dessakoslnader enligt fastställt formulär. Omräkning av inkomsl på grund av 43 § 1 mom.kommunalskalldagen eller laxering lill inkomslskait på gmnd av 57 § 3mom. samma lag må icke verkställas av taxeringsnämnd. au sådanåtgärd bör vidtagas skall skriftlig anmälan härom göras hos skallechefen. Denneäger göra framsiällning i frågan hos länsskalleräiien, I förekommande fallskall han överiämna anmälan lill allmänna ombudet för mellankommunala mål förframställning hos den mellankommunala skatterätten och samlidigl underäiiaskallechefen i annat län, där den skaltskyldige taxerats lill kommunalinkomsiskatl. Om handläggning av framställning enligl förslå slyckel ochom fullföljd av talan mol beslul i sådan fråga skall i tillämpliga delar gällavad som är stadgal om besvär rörande taxering. Kan en ifrågasatt ändring av taxeringen heh eller delvisbortfalla genom att den skattskyldige i enlighel med beslämmelserna i 41 §tredje styckei kommunalskatlelagen (1928:3 70) upprättar ett ändrat bokslut,fär taxeringsnämnden, om yrkande framställes därom, äsätta den skaltskyldigelaxering i enlighel med del ändrade bokslutet utan hinder av att detla ickefastställts för taxeringsnämndens beslut rörande den skattskyldigestaxering. Är en ändring av bokslutet förenad med synnerlig olägenhet för denskatlskyldige fär taxeringsnämnden vidare, om det kan antagas all delifrågasatta felet kommer att rättas genom bokslutet för nästföljande beskatttti ngsår, äsätta den skattskyldige taxering utan hänsynstagande Itu felel ifråga. meddelat beslut med stöd avföregående siycke, skall skrifUig anmälan göras tdl skattechefen. Besvären skola anföras av skallskyldig eller kommun och av taxeringsinlendenl från den dag, då beslulet rörande fastighetstaxeringen meddelades. Besvär enligl denna paragraf må Besvär enligl detta moment må ej ej förelagas till avgörande, förrän företagas lill avgörande, förrän laga Har faslighetstaxeringsvärde legal till grund för inkomsttaxering ellerförmögenhetslaxering och sker genom beslut av regeringsräiien, kammarrält ellerfaslighelsiaxe-ringsräli sådan ändring beträffande fastigheisiaxeringen auinkomsttaxeringen eller förmögenhetstaxeringen bör bestämmas lill annat beloppän som skett, må besvär med yrkande om härav föranledd ändring i taxeringenför inkomst eller förmögenhet anföras av den skattskyldige, taxeringsinlendenloch, säviti angår taxering till inkomstskatt, vederbörande kommun. lagakraftägande beslut rörande fastighetstaxeringen föreligger. Har faslighels laxe-ringsvärde legal lill grund för inkomsttaxering ellerförmögenhetslaxering och sker genom beslul av regeringsräiien, kammarrälteller fasiighetsiaxeringsräii sådan ändring belräffande faslighetslaxeringenall inkomstlaxeringen eller förmö-genheisiaxeringen bör besiämmas lill annatbelopp än som skett, må besvär med yrkande om härav föranledd ändring ilaxeringen för inkomsl eller förmögenhei anföras av den skallskyldige,laxeringsinlen-denl och, såvitt angår laxering till inkomsiskatl,vederbö- kraftägandebeslut rörande fastigheisiaxeringen föreligger. Har skaltskyldig taxerats för .sädan inläkt som avses I punkt 3 trettondestycket av anvisningarna till 29 § kommunalskalldagen (1928:370) och har han pägrund därav vid senare ärs laxeringar äinjuiii avdrag i den ordning somföreskrives i samma stycke, mä för det fall att den skattskyldige genom beslutav regeringsrätten, kammarrätt eller skatterätt befunnits icke skolat laxerasför intäkten i fräga, besvär med yrkande om härav föranledd ändring avlaxeringarna för de senare åren anjörasav laxeringsintendenten och, sävitt avser taxeringen till kommunalinkomstskatt, vederbörande kommun. Senaste lydelse 1973:1106. 1980/81:68 52 Besvären skola anföras av kommun och av taxeringsinlendenlinom älta månader frän den dag, dä beslut enligl Jöregäende stycke meddelades. Besvärenligt detta moment md ej företagas till avgörande, förrän beslul enligtförstastyckei vunnit laga kraft. 1980/81:68 53 Sammanställning av remissyttranden över betänkandetBeskattning av företag (SOU 1977:86 och 87) Efler remiss har yttranden över betänkandet avgetts avbokföringsnämnden (BFN), , bankinspektionen,försäkringsinspekfionen, , , allmännaombudet för mellankommunala mål (AO), , ,kammarrätterna i och , samtliga länsstyrelser,Centralorganisafionen /SR, Föreningen revisorer (),Föreningen arkitekter (), HSB;s riksförbund,Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), KonungariketSveriges sladshypolekskassa. (), iSverige (LO), , (),Sportslugefrämjandet, Slyrelsen för teknisk utveckling (STU), . (), ,(), Svenska företagares riksförbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund. (), Svenska revisorsam-fundel (SRS), Svenska sparbanksföreningen.Svenska uppfinnareföreningen, , , , , , hantverks- ochindustriorganisafion (SHIO) och , , , ,, redovisningskonsulters förbund, . (),Tjänstemännens centralorganisafion (TCO) och Trädgårdsnäringens riksförbund.Skrivelser har även inkommit från delegationen för förelagens uppgiftslämnande(DEFU), , , hotell- ochreslaurangförbund och några ytterligare organisationer saml ett antal företag. i har till sitt yttrandefogat ett yttrande från lokala skaltemyndigheten i fögderi.Länsstyrelsen i län har till sitt yttrande fogat yttranden frånLO-distriklet i sydöstra , läns handelskammare. i södra resp. norra och läns landsting. Länsstyrelseni lån har lill sitt yttrande fogat ett yttrande från lokalaskattemyndigheten i fögderi. i har till sittyttrande fogat ett yttrande från handelskammare. iVästerbottens län har bifogat ett yttrande från Västerbotiens handelskammare.LRF och föreningsbankers förbund åberopar utlåtande av Lantbrukarnasskattedelegation. 1980/81:68 54 har till sitt yttrande fogat yttranden från . , , , samtSveriges redareförening hänvisar till yttrande av Näringslivetsskattedelegalion. , och inkommit med egna yttranden. harlill sitt yttrande fogat ett uttalande av Svenska väslkustfiskarnascentralförbunds årskongress 1978. SHIO och hänvisarjämte sitt eget yttrande till en bifogad rapport från SHIO:s skatlekommitté1977. I följande sammanställning redovisas i pnncip endastyttranden över de delar av förelagsskatteberedningens betänkande som tas upp ide remitterade förslagen. Sammanställningen ansluter i huvudsak tilldispositionen av den allmänna motiveringen i lagrådsremissen. I varjehuvudrubrik hänvisas till del avsnitt i betänkandet där resp. fråga behandlas. 2.1 Maskiner och andra inventarier (11.3) Beredningen föreslår en regel om all avdrag enligtiriventariereglerna inte får ske för anskaffning av fillgångar av privatkaraktär som helt saknar anknytning till den skattskyldiges egentligaförvärvsverksamhel. Utformningen av den föreslagna bestämmelsen kritiseras avlänsslyrelserna i och län. Beträffande anvisningarna till 29 § KL föreslårberedningen i punkl 3, tredje stycket, att avdrag inte får åtnjutas omanskaffningen avser tillgång av privat karaktär vilken helt saknar anknytningtill den skattskyldigas egentliga förvärvsverksamhet. Länsstyrelsenifrågasätter om inte regeln utformats alltför kategoriskt och kan föranleda attavdrag skall medges för till exempel den totala anskaffningskostnaden även omendast en viss, låg anknytning finns till verksamheten. Detta kan knappast varaberedningens avsikt. föreslår ett förtydligande i denna punkt. Lånsstyrelsen i Krislianslads län: Utöver nu gällande regler innebärande attvärdeminskningsavdrag vägras fåmansföretag, som anskaffat inventarier avseddauteslutande eller så gott som uteslutande för företagsledares eller honomnärstående persons privata bruk, har beredningen föreslagit en bestämmelse avinnebörd, alt värdeminskningsavdrag också skall vägras vid anskaffning av'tillgång av privat karaktär, vilken heU saknar anknytning till denskattskyldiges egentliga förvärvsverksamhet. Denna senare bestämmelse gällerinte bara fåmansföretag. Kravet att tiUgången helt skall sakna anknytning tillförvärvsverksam- 1980/81:68 55 heten medför svåra fillämpningsproblem förbeskatiningsmyndighelerna. Bevisläget torde i dessa sammanhang inte sällan varasådant, att taxeringsmyndigheterna visserligen kan visa att en viss tillgånghuvudsakligen eller i allt väsentligt inköpts för privat bruk. Att mot enskattskyldigs bestridande visa att en fillgång helt saknar anknytning tillförvärvsverksamheten torde däremot i flertalet fall vara näst intill omöjligt.Den av beredningen föreslagna lagregeln bör därför skrivas om så att av denframgår, att den är tillämplig även i sådana fall, där den anskaffadefillgängen i allt väsentligt saknar anknytning till den skatlskyldigesförvärvsverksamhet men utnyttjats i mycket begränsad omfattning i dennaverksamhet. i län lar upp frågan om bestämningenav invenlariebegreppet från en mer generell utgångspunkt: Beredningen har inte gjort något försök att definierainventariebegreppet. Det är emellerfid av utomordentlig betydelse att klararegler ges i KL vad gäller avgränsningen mellan varulager och inventarier å enasidan samt inventarier och kortfidsinventarier å den andra. Avgränsningen ärockså viktig vad gäller avgöranden om investeringsavdrag etc. skall medges.Enligt nuvarande praxis medges, om särskilt undantag inte finns, investeringsavdragpå sådan egendom som får skrivas av enligt inventariereglerna. Så t. ex. medgesinvesleringsavdrag på anslutningsavgifter som i vanligt språkbruk intebetraktas som inventarier. Närmast som ett undantag från den nämnda regeln omanknytning till verksamheten föreslår beredningen en regel om att avdragsrätlenligt inventariereglerna skall föreligga i fråga om lösa konstföremål varsanskaffningskoslnad framstår som skälig med hänsyn lill den skattskyldigesverksamhet.