prop · G403131 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:131 Regeringens proposition omvissa varvsfrågor, m. m. beslutadden 26 febmari 1981. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollför de åtgärder och del ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås att utöver tidigare anvisade medel får eltfinansiellt stöd om 672 milj. kr. för att läcka kostnaderna för atl avvecklaÖresundsvarvet . I samband härmed redovisas deåtgärder som regeringen har vidtagit för att underlätta bildandet av etlsärskilt bolag i . Etl anslag om 100 milj. kr. föreslås blianvisat för alt sysselsättningsfrämjade ålgärder snabbt skall kunna sättas invid . Vidare föreslås att 59 milj. kr. anvisas för att täckastatens beräknade räntekostnader för elt skuldebrev till för fartygskreditgarantier föreslås till utgången av fåmöjlighet att besluta om fortsatt räntestöd till beställare av fartyg. Ettanslag om 1 milj. kr. föresläs bli anvisat för delta ändamål /82. Vissa frågor om användningen av lidigare beviljade anslagoch garanUer lill varvsindustrin tas också upp. För atl täcka statens beräknadekostnader för att infria garantier lill avseende föriuslläckningföreslås atl etl anslag på 800 milj. kr. Vidare lämnas i proposiUonenen redogörelse för Projekt 80 AB. ti /81. Prop.1980/81:131 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , , Åsling.Söder, Krönmark, , , , , , , , , Propositionom vissa varvsfrågor, m. m. Våren1980 beslöt om omfattande åtgärder i syfte all skapa förutsättningarför en konkurrenskraftig svensk varvsindustri (prop. 1979/ 80: 165, NU1979/80:69. rskr 1979/80:405). Varvsindustrins kapacitet förutsattes blianpassad lill marknadsförutsättningarna. Till grund för beslutel låg bl. a.Svenska Varvs strukturplan, som grundade sig på en analys av de långsiktigamarknads- och konkurrensförutsättningarna för varvskoncernen. Planen innehöllförslag lill en långsiktigt lämplig struktur för och tillaffärsmässig inriktning av de olika dotterbolagen. För Öresundsvarvet ABinnebar strukturplanen all verksamheten vid varvet skulle vara avslutad senastvid utgången av . beslut rörande Öresundsvarvet baseradesdock på en inom varvet utarbetad långsiktsplan och innebar atl verksamheten vidvarvet med viss personal-och kapacitetsminskning skulle drivas vidare enligtdenna plan. Riksdagenhar genom sill beslul klargjort alt den delar regeringens uppfattning attSvenska Varvs strukturplan för - med vissa korrigeringar ochkompletteringar är väl ägnad att i sina huvuddrag ligga till grund för beslutom konkreta ätgärder inom koncernen. uttalade alt det var särskilt vikliglalt ägaren - staten - klart markerade den tidpunkt dä lönsamhetskravet mästevara uppfyllt. Målsättningen var alt skulle vara lönsamsenast och att hade att uppnå detla mål. Ifråga om Öresundsvarvet avvek alltså beslut från regerings-förslagetatt varvet skulle läggas ned. beslöt sålunda i denna fråga i enlighetmed förslagen i motionerna 1979/80:2019 och 1979/80:2020 om fortsatt verksamheli enlighet med den inom Öresundsvarvet utarbetade planen. 1980/81:131 3 Denna plan innebar att personalen skulle minskas frän ca2800 är 1980 till ca 1800 personer . Uttryckt i produktionslimmarmotsvarade detta en minskning från ca 2,2 milj. timmar lill ca 1,3 milj.timmar. Nybyggnadsproduktionen av farlyg skulle enligt planen minska frän ca1,9 milj. Ummar till ca 0,7 milj. limmar . Fartygsproduklionenskulle inriktas mot specialfartyg, t.ex. supplyfartyg och mindre färjor. Vidareskulle enligt planen ökade satsningar ske i fråga om reparationsverksamhet ochindustriverksamhet. 1 planen beräknades förlusten för Öresundsvarvet under åren1980-1984 uppgå till sammanlagl 142 milj. kr. I sina beslut anvisade 2725 milj. kr. i stödtill Svenska Varv. varav 432 milj. kr. Härav är 275 milj.kr. avsedda att täcka förluster för den löpande produktionen, 57 milj. kr. atltäcka de förluster som uppstår lill följd av extraordinära nedskrivningar och100 milj. kr. alt användas för utveckling av nya produkter. innebar beslut etlgodkännande av vad som anfördes i propositionen. uttalade att SvenskaVarvs ledning, om det visade sig vara ekonomiskl och rationellt, borde samordnaarbetet med strukturförändringar vid och Öresundsvarvel. Tillgängligaresurser borde då kunna las lill vara med minsta möjliga förlust ochproduktionen hållas meningsfull. Verkstadsproduklionen vid liksomvid Öresundsvarvet borde utvecklas så längt det var möjligt för att snabbt geekonomiskl självbärande sysselsältning ät de anställda vid varven i samband medstrukturförändringarna. hade inte nägraerinringar mol Svenska Varvs strukturplan för varvet. Planen innebär allvarvets resurser koncentreras lill marin nybyggnad med speciell inriktning påexport och i viss mån alternativ produktion. uttalade att den valda inriktningen gav varvetbegränsade möjligheter atl genom egna insatser påverka sin försäljningsvolym.Hänsyn måsle tas härtill när lönsamhetskrav ställs på varvet. Regeringen har därtbrett särskilt ansvar för sysselsättningen vid detta varv. I fråga om framhölls ipropositionen all del hade påbörjats elt arbete med atl ändrastrukturen vid företaget. Ändringen syftade till alt företaget skulle upphöraatt vara nybyggnadsvarv och i stället inrikta sig pä annan produktion. Delframhölls atl det inte var motiverat med nägra ätgärder frän statsmakternassida i syfte all försöka åstadkomma annan utveckling. 1 Svenska Varvs strukturplanframhölls bl.a. att om slmkturändringen vid inte senastår 1981 gör verksamheten företagsekonomiskt motiverad skulle företagets verksamhelavvecklas. beslut rörande innebar att kravetpå lönsamhet kunde avvaklas ylterligare nägon lid, dock inle sä länge som tillär 1983. 1 frågaom AB Var/uttalade alt det var angeläget all de dä pågåendeförhandlingarna mellan och ulomslåen-t2 1980/81. Prop.1980/81:131 4 de intressenter - bl.a. ochStockholms och kommuner ledde lill ett sådant resultat atl en fortsatt verksamhelvid varvet kunde säkerställas. En sädan lösning fick dock inte innebära atlSvenska Varv eller slalen belastades med evenluella driftsunderskott iframtiden. 1 propositionen föreslogs alt 62 milj. kr. skulle användasför att läcka kostnaderna för atl avveckla varvsverksamheten vid Varf.1 sitt beslul anvisade totalt 212 milj. kr. som medelslillskotl tillSvenska Varv varav sälunda 62 milj. kr. beslulinnebar att sistnämnda belopp var avsett för nedskrivningar av anläggningar. bemyndigade fullmäktige i altutfärda skuldebrev lill Svenska Varv .AB pä högst 713 milj. kr. förnedskrivning av anläggningar vid de kvarvarande storvarven under åren1980-1981. Detta belopp var 107 milj. kr. högre än det av regeringenföreslagna. Ökningen av beloppet avsägs atl användas för att skriva nedanläggningar vid Öresundsvarvet med 57 milj. kr. och extra nedskrivning vid Cityvarvelmed 50 milj. kr. Svenska Varv bedömde vid sammanträde den 30oktober 1980 atl den plan för omstrukturering av Öresundsvarvel som riksdagenhade fattat beslul om inte var genomförbar inom givna ekonomiska ramar och inteheller kunde leda lill lönsamhel . Styrelsen fann därför inle anledningatt ändra sill lidigare beslut om att lägga ned Öresundsvarvel och besluladeatt nedläggningen skulle ske senast vid utgången av . Svenska Varv ABhar i skrivelse hemställt hos ägaren om finansiellt slödför att täcka kostnaderna för avvecklingen av imder perioden1981 -1983. Svenska Varv har i samband härmed kommit inmed en reviderad plan för koncernens verksamhet och en närmare redovisning avnedläggningskostnaderna. I skrivelsen hemställer bolaget även att särskildamedel slälls till förfogande för ätgärder för äldre och begränsat arbetsföravid . beslöt (prop. 1978/79:49, NU1978/79:17, rskr 1978/79:115) att en s. k. anställningsgaranti skulle införasför de fyra storvarven inom . I ochmed att staten övertog omfattades även detta varv avanställningsgarantin. I senaste beslut rörande varvsfrågor (prop.1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405) gavs till känna atl riksdagenborde få en redogörelse av erfarenheterna av denna anställningsgaranti inomramen för Projekt 80 AB (P80). I skrivelse från Projekt 80 AB harerfarenheterna frän verksamheten redovisats. Skrivelser i varvsfrågorna har kommit in frän bl.a.berörda länsstyrelser, kommuner och företag, fackliga och andra organisationersamt enskilda personer. 1980/81:131 5 2.1 Genomförandet av Svenska Varv-koncernens strukturplan Innan jag redovisar hur Svenska Varv nu bedömer sinutveckling villjag beröra omfattningen av statens stödtill Svenska Varv. erhöll Svenska Varv genom tillskott fränstaten ca 11 500 milj. kr. För beräknas Svenska Varv,inberäknat det tillskott jag nu avser att föreslå att bolaget erhåller för atttäcka avvecklingskostnaderna vid Öresundsvarvel, få ca 3400 milj. kr. i Ullskottfrån staten. Vidare har koncernen från vid export av fartygkunnat utnyttja statsstödda exportkrediter. Totalt har för koncernens produkterkrediter för över 2000 milj. kr. Statsstödels storlek beror pä de internationellaräntenivåerna men kan f. n. uppskattas till av kontraktspriset.Subventionerade exportkrediter utgår till kapitalvaruföre-tag. Syftet medstödet är att underlätta export inom sådana branscher där bedöms halångsiktiga komparativa fördelar. Antalet anställda inom koncernen uppgår till ca 25000. Stödet lill Svenska Varv utgör en stor andel av de senasteårens tolala StaUiga stöd till olika branscher och uppgick som just har nämntsUll ca 11 500 milj. kr. Del statliga stöd om ca 3400milj. som Svenska Varv erhåller under strukturplanperioden 1980-1984innebär dock en markant minskning jämfört med de föregående tre åren. Det ärdock frågan om en mycket betydande belastning på statsbudgeten. Mot bakgmnd avbl. a. rådande statsfinansiella läge kommer det inte att bli aktuellt medytterligare särskilt statligt stöd till varvsindustrin. Dotterbolagen inom har under hösten1980 arbeiat fram långsiktsplaner med förslag om hur den avSvenska fastställda slruklurplanen för deras del skall förverkligas.Bolagens planer har bearbetats och därefter godkänts av Svenska Varvs koncernslyrelse.För och finns ännu inte några godkända planer ulanarbetet med dessa pågår. I följande bedömningar av resultatutvecklingen ingårde båda nämnda företagen med senast tillgängliga planer. Kostnaderna för P80 och för atl avveckla verksamheten vidÖresundsvarvet har Svenska Varv förutsatt atl slaten skall täcka. Dessakostnader ingär därför inte i följande bedömning av resultatutvecklingen förSvenska Varv. Den nu bedömda resultatutvecklingen för väntas medföra att det egna kapitalet vidutgången av uppgår till drygt I 400 milj. kr., vilket är ca I 200 milj.kr. mindre än vad jag redovisade i prop. 1979/80:165. 1980/81:131 6 Skillnadernaförklaras av mänga faktorer men är främst hänförliga till ca 550 milj. kr. ilägre vinster från hanteringen av fartygsengagemanget inkl. LNG-fartygoch ca 600 milj. kr. i högre räntekostnader. Resterande 50 milj. kr. är ett saldoav flera positiva och negativa faktorer. Orsakerna till det försämraderäntenettot är främst högre räntenivåer och det lägre egna kapitalet. Rederiverksamhetentillsammans med upplösning av reserver för kundfordringar på fartyg väntasfortfarande ge koncernen elt visst resultattill-skoll under perioden 1980-1984.Tillskottet är 550 milj. kr. mindre än vad som beräknades i prop. 1979/80: 165efter att hänsyn tagits till viss återvinning av reserveringar för föriustersom har sketl redan i 1979 ärs bokslut. Orsaken till försämringen är främst attfraktmarknaden för tankfartyg bedöms bli ogynnsammare än vad som antogs iSvenska Varvs strukturplan och avyttringstidpunkten har därmed senarelagls.Svenska Varv bedömer dock alt de f. n. myckel låga farlygsvärdena pätankfartyg kommer att öka markant före utgången av är 1984. Fartygsengagemangetväntas enligt nuvarande bedömningar vara helt avvecklat först under är 1984.Jag vill för egen del underslryka viklen av all fartygsengagemangel avvecklasmed beaktande av marknadsbetingelserna. Hållbarheten i de ekonomiska kalkylersom ligger gmnd för Svenska Varvs strukturplan är i stor utsträckning avhängigav ett skickligt hanterande från Svenska Varvs sida av sitt fartygsengagemang. AvvecklingsUdpunktenför olika fartyg beror på många olika faktorer, bl.a. prisutvecklingen för andrahandsfartyg,fraktmarknadsutvecklingen och fartygens ålder. De starkt ökanderäntekostnaderna för fartygsengagemanget kan för vissa fartyg motivera enomprövning av försäljningstidpunkten. Förde tre kvarvarande storvarven beräknas resultaten trots ökade finansiellakostnader förbättras något jämfört med tidigare planer. Jämfört med dessaplaner är förlusten större för , medan en snabbare förbättring väntasske under resten av perioden. Dessa bedömningar är dock förknippade med slorosäkerhet bl. a. med hänsyn till atl genomarbetade och godkända planer förKockums saknas. Förde övriga varven inom Svenska Varv-gruppen, nämligen Gölaverken Cityvarvel, Karlskronavarveloch Varf väntas resultatet bli detsamma som i tidigare planer. Enbedömning av gruppens sammanlagda resultat är osäker beroende på allKarlskronavarvet saknar en av Svenska Varv godkänd långsiktsplan. , , och väntas fä en gynnsam utveckling, särskill motslutet av perioden. För att nä planerade resultat för sektorn erfordras dockavsevärd framgång inom delvis nya verksamhetsområden och på nya marknader. Utvecklingsverksamheteninom Svenska Varv sker i stor ulslräckning inom dotterbolaget med huvudsak- Prop.1980/81:131 7 liginriktning mot utveckling, projektering och marknadsföring av prefabriceradefabriksanläggningar. SvenskaVarv har planerat att använda ca 800 milj. kr. för utvecklingsinsatser.Utvecklingsinsatserna koncentreras till områdena prefabricerade fabriksanläggningar,offshoreteknik, undervattensteknologi, energi (bl, a. kol och vindkraft) samlmiljövård. Detegna kapitalet beräknas är 1984 i nu föreliggande plan för koncernen uppgå tillca I 400 milj. kr., vilkel alltså är 1 200 milj. kr. lägre än i tidigare plan.I jämförelse med vad som redovisades i prop. 1979/80: 165 har refi-nansieradekundfordringar minskat kraftigt genom alt köparna av koncernens produkterantas finansiera köpen med egna lån. Delta medför att koncernensbalansomslutning väntas minska avsevärt mot slutet av perioden. Koncernenssoliditet beräknas vid periodens utgång uppgå till mot beräknade ca 16%i prop. 1979/80; 165. Koncernenskapitalbehov finansieras förutom med eget kapital till största delen genomupplåning mot slalsgarantier för vilka säkerheter i kundfordringar och eget farlygsengagemanglämnats. Föriustenför Svenska Varv uppgår lill ca I 400 milj. kr. beräknas föriustenkomma att uppgå till drygt 900 milj. kr. Iprop, 1979/80:165 angav jag atl de då föreslagna tillskotten till Svenska Varvskulle ge bolaget möjlighet alt läcka ofömtsedda förluster om ca 2 250 milj.kr. innan akUekapitalet behövde tas i anspråk. Enligt de bedömningar som jagnyss har redovisat skulle ca 1200 milj. kr. härav behöva tas i anspråk underperioden. Jag har också redovisat den.stora osäkerheten i bedömningarna av särskillKockums och Karlskronavarvels reslulalul-veckling. Även den mer pessimisfiskabedömningen av vinsterna från hanteringen av fartygsengagemanget inger oro.Försämringar av resultatet kan därför äventyra ett framgångsrikt genomförandeav stmkturplanen, varför åtgärder snabbt och kraftfullt måste sättas in om riskfinns för ytterligare resultatförsämringar. Ylterligare ägartillskott tillSvenska Varv kan inle påräknas, inte minst med hänsyn rådandestatsfinansiella situation. Svenska Varvs bedömning av resultatutvecklingeninnehåller naturiigt nog stpr osäkerhet. Resultatet påverkas i betydande gradav om utvecklingen blir en annan än den anlagna för räntenivåer, hantering av kundfordringar,marknadspriser för fartyg och borriggar. En ytteriigare faktor som bidrar tillosäkerheten i resultatbedömningen är som jag har nämnt all godkända planerför och saknas. Sammantaget får riskerna för negativaresultatavvikelser bedömas vara större än möjligheterna all uppnå bättreresultat. Jagövergår nu till att redovisa utvecklingen för några av de viktigaste dotterbolageninom . I koncernens strukturplanges ansvar för affärsområdena gas/ kemikaliefartyg och färjor samltillsammans med delat ansvar för affärsområdetprefabricerade fabriksanläggningar. Koc-t3 1980/81. 1980/81:131 8 kumsproduktionsvolym beräknas i denna till ca 2,4 milj. limmar vid utgången av är1982. Produktionskapaciteten uppgår f.n. lill ca 3,5 milj. timmar. Orderstockenbestår f. n. av två roll on/roll off-fartyg, fyra biltransportfartyg och en bostadsplallform.Den senare ordern är tagen i samarbete med . Orderstocken gerfull sysselsättning och för en del av . Underär 1980 var produktionskapacitet oförändrad jämfört med . Skäletlill detta var att den i slrukturplanen förutsedda kapacitelsminskningenbedömdes störa både möjlighelerna all snabbi öka effektiviteten inom bolagetoch att intensifiera marknadsbearbetningen. Utvecklingenvid varvet blev avsevärt sämre än beräknat. Marknadsbearbetningen gav inte tillfredslällanderesultat. Budgelen kunde därför inte hållas utan förlusten ökade frånberäknade 275 milj. kr. till sammanlagt ca 650 milj. kr. före boksluisdisposilioneroch skatt. Det är alltså nödvändigt med snabba åtgärder för att förbättraresultatet vid . En fortsatt verksamhet vid nuvarande kapacitet innebär sloraekonomiska risker. För att minska dessa har beslutat attförbereda en snabb minskning av verksamhetsvolymen efter orderslocken till deni strukturplanen angivna nivån 2,4 milj. timmar. Anpassningen lill den lägreproduktionsvolymen innebär att personalen behöver minska med ca 1 500 avnuvarande ca 4600 anställda. Den lägre verksamhetsvolymen kan komma altinnebära atl måsle prioritera nägot av nuvarande affärsområden. Jagvill i detla sammanhang understryka att resultatutvecklingen vid ingeroro. Kraftfulla åtgärder torde bli nödvändiga för att undvika fortsatta storanegativa resultatavvikelser. GötaverkenArendals affärsområden är offshore-anläggningar och tillsammans med Kockumsprefabricerade fabriksanläggningar. Produktionskapaciteten beräknas liggamellan 1,5-2,5 milj. limmar beroende av möjlighelen all erhålla lönsammaorder. Underår 1981 levereras de två återstående fartygen i orderstocken. 1 övrigt bestårorderstocken enbart av offshore-anläggningar. Beställningarna ger fullsysselsättning för en del av är 1982. Varvethar gynnats av stor efterfrågan på offshore-anläggningar.Prisnivån pä företagets produkter har myckel markant förbättrats. Resultatetväntas följa tidigare planer. Uddevallavarvetges i slruklurplanen ansvaret för affärsområdena bulk-, tank- och enhetslaslfarlyg.Verksamhelskapaciteten beräknades motsvara ca 2,2 milj. timmar. Orderslockenbestår f. n. av 11 tank- och bulkfartyg. Sysselsättningen är därmed tryggad förår 1982. Underåren 1981-1984 beräknas resultatet förbättras slarkl. De order som har tecknatspå senare tid har haft en med hänsyn lill marknadsförutsättningarna godkostnadsläckning. 1980/81:131 9 Cityvarvet inriktas enligl slrukturplanen mol atltillgodose reparationsbehoven på den regionala marknaden.Produktionskapaciteten beräknades minska frän ca 1,9 milj. limmar till ca 1,4milj. Senast är 1982 skall varvet uppnä lönsamhel. Under år1980 har resultatet förbättrats jämfört med föregäende är bl. a. beroende på enhögre prisnivå och en förbättrad effektivitet. En ytteriigare förbättringväntas . Produktionskapaciteten beräknas komma att uppgå till ca1,6 milj. timmar motsvarande ca 1 800 anställda. EnligtSvenska Varvs strukturplan skall Karlskronavarvels framtida inriktning varaproduktion för den svenska marinen, expori av fartyg samt utveckling avvindkraft- och plastskrovsteknologi. Enligl nämnda strukturplan bedömdeskapaciteten vid Karlskronavarvel behöva minska frän 1,2 milj, limmar till ca 1milj. Personalmässigl molsvarar detta en minskning från 1 550 lill 1250 anställda. Planernahar inte helt kunnal fullföljas för del. De marinaexportorder som tidigare bedömdes möjliga atl få har förskjutitssä att beslut om dem kommer att fattas i bästa fall under är 1981. Vidare hartillverkningen av plastskrov för stora farlyg visat sig mera kostnadskrävandeän vad som förutsatts, varför eventuella kommersiella tillämpningar inom dettaområde inle kommer att uppnäs inom den närmaste Uden. Karlskronavarvethar fullt kapacitetsutnyttjande t. o. m. , men därefter avtarbeläggningen drastiskt. Mot bakgrund av den negativa utvecklingen beslötstyrelsen för alt anpassa personalstyrkanUll den framtida bedömda tillverkningsvolymen. Beslutet innebär att ca 90tjänstemän och arbetsledare och ca 310 arbetare måste varslas om uppsägning lillslutet av . Därtill kommer viss naturlig avgång. Mot bakgmndav bekymmersamma beläggningssituation anser jag det befogatatt vidta åtgärder som förbättrar möjligheterna för varvet atl uppnå den av slyrelsenangivna tillverkningsvolymen. Olika åtgärder övervägs f. n. inom regeringen.Jag bedömer alt 100 milj. kr. bör finnas tillgängliga för atl finansiera sådanaåtgärder. För att de snabbt skall kunna påbörjas bör etl särskilt anslag förändamålet benämnt Tillskott av medel för sysselsätlningsfrämjande åtgärder vidKarlskronavarvet tas upp på tilläggsbudget III till statsbudgeten /81. Mot bakgmndav beslut avseende Varf har förhandlingar förts medregionala intressenter, vilka har visat ett starkt intresse av att en tungverkstadsindustri som Varf bibehålls i . Deregionala intressenternas representanler har förklarat sig beredda atl medverkatill atl sysselsällningsuljämnande objekl förläggs lill Varf. Underlaghar utarbetats som visar de ekonomiska konsekvenserna för dels olika omstmktureringsalternativ,dels en nedläggning av verksamhelen. 1980/81:131 10 Den ekonomiska analysen visar atl en omedelbar avvecklingav varvet blir ca 10 milj. kr. dyrare än en avveckling som en följd avmisslyckad omstrukturering. Detta beror bl. a. pä alt en omedelbar avvecklingbedöms medföra omfattande störningar vid färdigställandet av pågående nybyggnadsarbete. En omstrukturering av verksamheten vid Varfskulle därför, även om den misslyckas, vara ett billigare alternativ än direklavveckling. Av anslaget G 7. Medelstillskotl till om212 milj. kr. skall enligl beslut 62 milj. kr. avse nedskrivning avanläggningar vid Varf. Med hänsyn lill alt anläggningarna endast ärbokförda till ca 20 milj. kr. har i skrivelse den 26 januari1981 hemställt om att fä använda återstående medel till förlusttäckning under omstmktureringstidenför Varf. Jag förordar att detla får göras. Regeringen bör inhämtariksdagens medgivande härtill. Om omstruktureringen av ohka skäl inte kangenomföras och en avveckling därför blir nödvändig får eventuella ytterligarekostnader läckas inom ramen för anvisade medel lill . Svenska i Landskronakan tillverka fartyg på upp till 130000 dwl'. Varvels anläggningar möjliggöräven reparationer och ombyggnader av farlyg saml industriell verksamhet. Produktionenhar varit inriktad på specialfartyg och färjor. Såväl denekonomiska som produktionsmässiga situationen vid Öresundsvarvel har undersenare år kraftigt försämrats. Den av Svenska Varv tidigare beslulade och underär 1979 pågående omorienteringen av nybyggnadsverksamheten innebar storapåfrestningar på organisation och anställda, vilket medförde mycket storaproduktionskostnadsökningar. Vidare påverkades verksamheten negativt av dediskussioner som föregick rekommendationen av Svenska Varvs strukturutredningalt avveckla verksamheten vid varvet. Den fakturerade försäljningen under är1979 var 716 milj. kr. Förlusten före boksluisdisposilioner och skaller uppgicktill 83 milj. kr. Leveranserna omfattade sex farlyg om totalt93750 dwl. Till grundför det riksdagsbeslut om Öresundsvarvet som jag har redovisat låg en plansom utarbetats inom företagel. Planen var dock inte godkänd av varvelsstyrelse. Enligt planen skulle Öresundsvarvets förluster under åren1980-1982 uppgå till 203 milj. kr. Fr. o. m. är 1983 bedömdesverksamheten visa vinst. Såsom Svenska Varv hade förutsett i sin strukturplanvisade sig dessa