prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — Nästanalla remissinstanserna accepterar kommitténs förslag. Vissa remissinstanserframhåller det angelägna i att längre utjämningsperioder kan prövas. :-- Änsmidigare bör systemet kunna bli om uljämningsbeloppenfastställs för längre perioder än vad utredningen föreslår. Om prissvängningarna skulle bli så kraftiga att beloppen blir uppenbart orimliga har den ansvariga myndigheten möjlighet att med omedelbar verkan justera dessa. : anser liksom kommittén att de nuvarande bas-och utjämningsperioderna är lämpligt avvägda. Nackdelarna med att prisutjämningsbeloppenkommer att gälla en relativt och grunda sig på en lika lång periodär främst märkbara för lågförädlade varor inom industri som är mer känslig för råvaruprisföränd-ringar.För övrig industri och för importen torde fördelarna med tremåna-dersperioderöverväga nackdelarna jämfört med kortare perioder. Fasta perioder på tremånader är också klart alt föredra av administrativa skäl. Vid sloraförändringar i prisrelationema bör ingrepp dock kunna ske under löpande period. Detkan enligt nämndens mening vara lämpligt att som kommittén föreslår pröva omexportbidragsbelopp i särskilda fall skall kunna låsas under mer än tremånader. Förfarandet bör dock inledningsvis tillämpas i ytterst begränsadomfattning. : LRF vill också i detta sammanhang underslryka vikten av attexportbidragen även jämkas, om det för någonprodukt uppslår elt orimligt förhållande mellan exportbidragens sloriek ochrådande världsmarknadspris på råvaran ifråga. : Förbundet kan acceptera RÅK:s förslag alt bibehålla nuvarandeutjämningsperioder , givelvis med möjlighel alt ändra beloppenunder löpande period om prisskillnaden för viss råvara skulle ändras drastisktunder perioden. Vi anser del vidare viktigt alt möjlighet ges att i särskildafall kunna faslslälla exporlbidragsbe-loppen än . Sverigeskemiska industrikontor: Kemikoniorel fäster slor vikt vid uttalandel (sid.90). enligl vilket del bör ankomma på den myndighet som ges huvudansvaret förprisutjämningen - sannolikl - att pröva omexportbidragsbeloppen utan olägenhet för utjämningssystemet i särskilda fallkan fastslällas för längre perioder än . För exportvaror som en skälig period. 1980/81:190 143 : Vad beträffar uljämningsperioderna finner vi del lämpligl attkoppla dessa till de lidsintervall man f n använder sig av vid . : KF accepterar förslaget om att nuvarande utjämningsperioder på 3månader kan bibehållas tills vidare (, etc). Vid behov bör såvälbasperiod som utjämningsperiod kunna ändras av huvudansvarig myndighet. Sverigesexportråd: Naturiigtvis är en säker och jämn tillgång på råvaror en fömtsättningför internalionell konkurrenskraft. Långsiktiga avtal inklusive prisgaranliermed utländska kunder kräver motsvarande möjlighet atl teckna långsikliga avlalmed svenska eller ulländska råvaruleverantörer. Denna grundläggandeförutsättning för lönsam export finns inte med i utredningens förslag. Utredningenskompromissförslag på tre månaders giltighet för exportbidrag kan vi inleacceptera som tillfredsställande. Dessutom krävs betydligt längre aviseringsperiodervid ändringar av exportbidragens sloriek. Denenskilda induslrin tar alllid stora risker vid nyetableringar i ullandet. Vianser det rimligt atl berörda svenska myndigheter och organisationer gör sillyttersta för att garantera en jämn och säker tillgäng på råvaror till prisersom är giltiga under längre lid och i nivå jämförbara med världsmarknadens. 9 Utjämningskostnader och flnansiering Kommitténsförslag till finansiering av råvamkostnadsutjämningen accepteras i huvudsak avremissinstanserna. Vissa synpunkter framförs dock. Förslagel lill en för helaråvarukostnadsutjämningen gemensam utjämningskassa tillstyrks eller lämnas utanerinran av samtliga remissinstanser. Riksrevisionsverket:Det interna prisuljämningssystemet bör kunna ges en enklare utformning änutredningen föreslår. Det finska syslemel, som ulredningen redogjort för men inlenärmare kommenterar, borde kunna användas även för svensk del. Vad gällerproduktionen för inhemsk konsumtion skulle ersättningen för i produkternaingående prisreglerade råvaror kvittas mot avgiften för atl man i produktionenanvänt dessa varor. Uppbörden av avgifler skulle därmed inskränkas lill atlavse de importerade varorna, och utbetalningen av ersättningar skulle endastgälla den del av produktionen som exporteras. Eventuella över- ellerunderskoll, uppkomna därför att import- och exportvolymerna inte balanserarvarandra, skulle kunna regleras inom den av kommittén föreslagna gemensammautjämningskassans ram. Vidareförefaller det RRV att systemet skulle kunna förenklas genom att uppbörd av avgifler och utbetalning av bidrag skedde som den för vilken utjämningsbeloppen normalt fastställs. RRV kan inte se något skäl varför företagen skall lämna uppgifter vid flera olika tillfällen då beräkningsgrunderna är oförändrade. Genom denna samordning bör arbetsbelastningen på den ansvariga myndigheten kunna minska.--- 1980/81:190 144 Beträffandefinansieringen av systemet vill RRV ifrågasälla om inte denna med utgångspunktfrån de 1977 fastställda riktlinjerna för jordbrukspolitiken borde kunna gesen någol annoriunda utformning än den kommittén föreslår. Enligt dejordbrukspolitiska riktlinjerna skall jordbruket svara för en del avkostnaderna för utbytesexporten av jordbruksprodukter, och koslnader utanförutbyteshandelns ram skall återverka på jordbmkets intäkter och i principbelasta de produktionsgrenar där överskott uppkommer. Enligl utredningensförslag skulle emellertid endasi en liten del av utjämningskassans inkomslerkomma från jordbruket. Merparten skulle tas ut genom en utjämningsavgift, som ipraktiken troligen skulle få betalas av konsumenterna. RRV anser det rimligt aUytteriigare pröva omfattningen av jordbmkets bidrag. Utredningen talar i olikasammanhang om allernativkostnaden för jordbmket i den händelse molsvarandemängd jordbmksprodukter exporterats som råvaror, men i betänkandet redovisasinte denna altemativkostnads beräknade storiek. RRV förordar all denna tas tillutgångspunkt vid faslslällandel av jordbm-kels bidrag till exportkostnaderna i enlighelmed de jordbrukspoliliska riktlinjerna. Därvid vore del troligen också möjligt atlgenom fördelningen av kostnaderna på olika regleringsföreningar delvis mildraden av utredningen påtalade konflikten mellan systemels effekler och del avstatsmakterna fastställda produktionsmålet för jordbmket. Utredningenföreslår att den gemensamma regleringskassan även skall bestrida bidragen förtillverkning av dextran och för användning av vissa fetter inom annan industri.RRV ifrågasätter om del är rimligl att subventionera sådan tillverkning genomall ytterst avgiftsbelasta konsumtionen av livsmedel. I den utsträckning ell molsvarandesystem bör lillämpas för dessa vamgmpper anser RRV del rimligl att pröva om inleutjämningen även i dessa delar kan göras självfinansierande. : Kommitténs redovisning av nuvarande förhållanden och avkonsekvenserna av dess förslag är enligl nämndens mening fullständig ochuttömmande. Nämndenvill emellertid understryka all det är viktigi att utjämningskassan i enlighelmed kommitténs förslag tillförs medel utöver de direkldestinerade avgifterna. Fn finansieras exportbidrag och prisnedsättning vid export med medel somtillförts jordbruket inom den s k fördelningsplanen, vad gällerspannmålsprodukter med förmalningsavgifier och beträffande socker med medel ursockerregleringsfonden. Vidare finansieras regleringsbidragen för fettvaror avmedel ulom fördelningsplanen. Jordbmket bör därför även fortsättningsvis bära dessakoslnader genom atl motsvarande medel tillförs utjämningskassan. Beloppets storiekbör fastställas i samband med jordbmksprisöverläggningarna. Vadgäller kostnaderna för tullkompensation bör dessa som kommittén föreslagitfinansieras med budgetmedel eftersom behovet av prisutjämning är en direktföljd av tullar som tillförs statskassan. Närdel gäller utjämningskassan kan behov uppkomma av tillgång lill en kredil. Behovelkan bli särskill markanl i initialskedet trols nedan föreslagna övergängsåtgärder,men även senare kan kreditbehov uppstå. Nämnden föreslår därför alt en rörligkredit hos riksgäldskonloret på förslagsvis ställs till förfogandeför atl läcka tillfälliga underskott i utjämningskassan. 1980/81:190 145 Placeringav medlen i utjämningskassan Enligtförordningen (1974:591) om skyldighet för statlig myndighet all anlitariksbanken eller postgirot skall kontanta medel hos statlig myndighet i principvara insatta på checkräkning i eller på postgirokonto. Efter beslutav regeringen i varje särskilt fall får myndighet också ha medel insatta påräkning i annan bank än . S k regleringsmedel och medel tillhörandeskördeskadefonden har regeringen beslutat att jordbruksnämnden får placera i annanbank än . Inflytande räntor på dessa medel tillfaller därmed detändamål för vilkel medlen avsatts och minskar därigenom behovet av ytterligare medelstillskotl.Nämnden förutsätter att samma betraktelsesätt som således anlagts i fråga omandra specialdestinerade medel inom nämndens ansvarsområde bör gälla för denföreslagna uljämningskassan för råvaruprisutjämningen. Nämnden föreslår därföratt regeringen medger att medel tillhörande utjämningskassan för råvamprisutjämningenfår placeras i annan bank än . Förtillverkning före den av varor som omfattas av intern prisutjämningkommer ansökningar in lill jordbruksnämnden efter denna dag. Någonutjämningsavgift utgår ej för dessa varor och kostnaden för prisutjämningenmåste därför finansieras med budgetmedel. Nämnden beräknar all huvuddelen av deansökningar som avser denna produktion inkommer , augusti ochseptember samt beträffande varor belagda med utjämningsskalt under november1981. tillförs statskassan utjämningsskalt för de skattebelagdavarugrupperna. föreslår därför alt även för /82medel för prisutjämning avseende tillverkning före den ställs tillförfogande under anslagel C 3. Kostnaden kan beräknas till ca inklkostnaderna för prisuljämning för dextranprodukler och tullkompensation.Kostnaderna för regleringsbidrag för fettvaror som förbrukats /81 bör däremot bestridas med fettvaruavgifter avseende1981/82. Närdet gäller exportbidrag och prisnedsättning för varor exporterade före den 1juli 1981 bedömer nämnden alt några särskilda övergångsåtgärder inte behövs. Fömtsättninghärför är dock atl regleringskassan fr. o. m. juli månad tillförs influtnainförsel- resp. importavgifter för varor som ingår i det externa systemet. konsumentdelegation: Konsumentdelegationen accepterar RÄK:sförslag till inrättande av en gemensam uljämningskassa för hela råvamkostnadsutjämningen.Konsumentdelegationen kan även godta att denna skall varasjälvfinansierande d. v. s. att avgifler och bidrag skall balansera. Däremotanser Konsumentdelegationen atl regeringens beslul atl medan utredningen höllpå att slutföras dra tillbaka budgetmedel fr. o. m, /82 kommer atlinnebära en onödigt stor exlra belastning på konsumentpriserna, särskilt förvissa varor. Konsumentdelegationen anser atl budgetmedlen kunde ha dragitstillbaka under en tidsrymd av . I syfte att mildra övergången föreslårKonsumentdelegationen att vissa budgetmedel avsätts till kassan under denärmaste åren för alt minska höjningen av utjämningsavgifterna för de mestutsatta produkterna (t. ex. köttsoppa, som dessutom även drabbas av minskadesubventioner). 10 1980/81. 1980/81:190 146 beräkningar skulle visst överskott uppkomma om nuvarande avgifts-och bidragsnivå bibehölls. Konsumentdelegationen anser det viktigt att avgifteroch bidrag inom resp. varuområden i möjligaste mån balanseras och atteventuella överskoll kvarstannar inom uljämningskassan. Konsumentdelegationentillstyrker ulredningens förslag atl utjämningskassan ulöverutjämningsavgifter även tillförs medel från jordbmket, vilka nu tillförsjordbruket inom och utom fördelningsplanen (bl. a. förmalningsavgifier resp.regleringsbidrag för fettvaror). Beloppets storlek kan lämpligen bestämmas isamband med överiäggningar om jordbrukspriserna. Generaltullstyrelsen:Kommittén föreslår en utökning av antalet varuslag som skall bli föremål förextern eller intern prisutjämning. Vad beträffar den inlerna prisutjämningenföreslås att därav omfattade varor vid införsel skall beläggas med en utjämningsavgiftav mycket varierande höjd beroende på mängden och arten av ingående råvaroroch priserna på dessa i och på den s. k. världsmarknaden. Avgiftenskall ersätta nu utgående utjämningsskalt, vilken emellertid dels utgår för ettavsevärt mindre antal vamslag, dels utgår efter en enhetlig skallesats (somändrats högsl en gång om årel) för samlliga varor inom stora varugmpper. sålunda föreslagna åtgärderna kommer att medföra ett merarbete förtullverket. Detta merarbete kan inte kvantifieras , eftersom detär beroende av hur de kommande tillämpningsföreskrifterna utformas. Generaltullslyrelsenfömtsätter emellertid atl statsmakterna tar hänsyn lill detta merarbete vidfastställandet av anslag under kommande budgetår. Äveni övrigt innebär kommitténs förslag att konsumenterna får vidkännasprishöjningar på ett flertal varor. Nämnden finner detta beklagligt, även omkommitténs förslag kan medföra vissa förenklingar genom en bättre anpassningtill internationell praxis och en mer samordnad administration. ---- Förslagetinnebär att uljämningskassan kommer att belastas med störrekostnader för exportbidrag och berörda importvaror all stiga i pris genom högreimportavgifter. ---- understryka vikten av alt behovsprövning skerför de produkter, som inordnas i utjämningssystemet, men också atl sådanafinansieringsformer eftersträvas som inte innebär en övervältring avutjämningssystemets kostnader på konsumenterna. Dennuvarande administrativa uppbyggnaden av industrins råvamkostnadsutjämning medett flertal olika utjämnings- och finansieringssystem är både svåröverskådligoch komphcerad. SIND tillstyrker de riktlinjer till ett förenklatadministrativt system som föreslås av RÅK. instämmer ikommitténs mening om aft uppenbara negaliva följder av de nyautjämningsreglerna kan justeras av den myndighet som kommer att bära ansvaretför tillämpningen av de föreslagna åtgärderna. : Finansieringen av del föreslagna utjämningssystemet har slorekonomisk betydelse för berörda intressenter. Förbundels inställning tilldenna fråga är atl finansieringssystemet måste vara i 1980/81:190 147 överensslämmelsemed de jordbmkspoUtiska riktlinjer, som antagit, och all systemetinte i sig bör innebära en ekonomisk försämring för jordbruket jämfört meddagens syslem. Derörliga avgifler, som las ul på import inom ramen för del externa systemet,används för aU finansiera exportbidrag inom detta system. Bakom detta liggerprincipen om utbytesexport. Vad som därutöver åtgår täcks med medel frånrespektive regleringskassa enligt principen om jordbmkets ansvar förexportkostnaderna. Utredningenhar nu föreslagit atl en gemensam fond skapas för industrins råvamkostnadsutjämning.Bland annat interna och externa prisutjämningsåtgärder skall finansieras medmedel ur fonden. För atl finansiera åtgärder inom det interna systemet föreslåsatl en utjämningsavgift las ul. Del föreslagna sättet alt beräkna denna avgiftbedöms med nuvarande handelsmönster leda till ett visst överskott i fonden. Ulredningenhar föreslagit att detta överskott skall användas för prissänkande ändamål inomlivsmedelssektorn eller inbetalas till statskassan. Medhänsyn till atl det är svårt atl bedöma effekterna av del föreslagna systemetföreslår förbundet att evenluella överskott tills vidare fonderas. Kostnadernaför exportbidrag inom det externa systemet skall enligt ulredningen finansierasmed till fonden inflytande importavgifter och med inomramsmedel, som tillförsrespektive regleringskassa. Bidraget från regleringskassan skall enligtutredningen högst motsvara kostnaden för all alternativt avsätta ingåenderåvaror på export. LRFkan tillstyrka det föreslagna finansieringssystemet. Förbundel har därvid ulgåltfrån att, liksom , inflytande importavgifter först tas i anspråk innanytterligare medel tillskjuls. Detta synsätt är i överensslämmelse medprincipen för utbytesexport. får därefter som underlag för jordbmksnämndengöras en bedömning av hur stort jordbrukets nettobidrag till fonden skall bliutifrån det exportbehov, som förelegat , och de alternativaavsättningskostnaderna. Den lägsta alternativa avsätt-ningskoslnaden måste varautgångspunkl för beräkningen av jordbrukels bidrag. Överskott kan avsättas inteenbart genom export utan också i viss utsträckning för den inhemska marknaden. Erfarenheternafrån export av potatis och potatisprodukter är exempel på atl en sådanbedömning är av utomordentligt stor ekonomisk betydelse för jordbruket. Skulledet visa sig att del under årel har utbetalats mer i exportbidrag än som ärmotiverat, med hänsyn till lägsta alternativa avsättningskostnad för råvaranifråga, bör enligt förbundels uppfattning medel frän det interna systemet kunnautnyttjas. LRF fömtsätteratt särskilda tillämpningsföreskrifter utarbetas för hur jordbmkets bidrag lillsystemet skall beräknas. Depotatisprodukter som utredningen föreslår skall omfattas av systemet, är fömtompotatismos, flingor m. m. ä/en vissa potatisprodukter av typ pommes frites,potatissallad och liknande. Förbundet vill i princip inle motsätta sig deltamen vill peka på att förslagel kan leda till en ökad odling av potatis, blandannat genom att potatisråvaran för dessa produkter är kontraktsodlad. Ettfaktiskt överskott kan då uppkomma, även om marknaden i övrigl är i balans.Detta har i viss utsträckning redan skett som en följd av en ökad export avpotatismos m. m. Enligt LRFs uppfattning bör jordbmket via SPI inte bärakostnaderna för en sädan export med balans på marknaden i övrigt.Dessa exportkoslnader 1980/81:190 148 fåristället finansieras med hjälp av andra medel inom fonden. Detta synes ocksåstå i överensstämmelse med ulredningens utgångspunkter. Medhänsyn till de förutsättningar som RÄK haft atl arbeta med lill följd avnyssnämnda lilläggsdirektiv och besparingsproposition vill Industriförbundetinte motsätta sig kommilléns ovan redovisade förslag rörande finansieringen. Vivill emellertid hänvisa till vad Chokofa i sill bilagda yttrande anför rörandede konsekvenser som den föreslagna omläggningen av finansieringssystemet, ikombination med den genomförda avsevärda höjningen av den särskildavaruskatten, eventuellt kan komma att få för Choklad- och Konfektyrinduslrin. Kommillénsförslag vad gäller prisuljämning för vissa livsmedelsindustriprodukler lillföljd av tullskyddel på fetter och oljor samt prisutjämning för produkter andraän livsmedelsindustriprodukter kan accepteras av förbundel. Sverigeskemiska industrikontor: Kemikoniorel vill inle motsätta sig vad RÅK härföreslår. Om elt syslem enligt RÅK:s förslag kommer till stånd, kan det iprincip le sig som befogat med en koordinering av utjämningsavgifter och uljämningsbidragberäknade på produktionen så atl företagens redovisning i bägge dessa avseendenkommer alt omfatta samma volymer färdigvaror under resp. redovisningsperiod. Ikombination med etl clear-ingförfarande för in- och utbetalningar så långt sommöjligt skulle man härigenom uppnå enklast tänkbara administration på ömsehåll. Uppenbarligen har utredningen icke haft möjlighet att närmare penetreraalla de praktiska problem som är förenade med en utjämningsavgift lagd påproduktionen. Särskilt kan problem uppstå vid övergången från utjämningsskatttill utjämningsavgift. Detta inträffar för chockladvaror och sockerkonfektyrer.På gmnd av tidsbrist fick RÅK knappast tillfälle att tillfredsställande gåigenom här uppkommande övergångsproblem. En omläggning av företagensdatarutiner kräver en relalivi lång förberedelsetid. Dessa frågor måsle få ennöjaktig lösning, vilket kan innebära antingen att tidpunkten för genomförandeav etl nytt syslem för chokladvaror förskjuls lill kommande årsskifte eller finner det lämpligt att lägga utjämningsavgiften på försäljningen. Etttredje alternativ som synes Kemikoniorel värt atl överväga är atl gå över tillett externt system. : Choklad- och konfeklyrvaror samt biscuits och wafers kommerenligt RÄK's förslag att ingå i den inlerna prisuljämningen. Den nuvarande utjämningsskaltenpå dessa produkter kommer atl ersättas med en utjämningsavgift baserad på råvaruinnehållet.Det nya systemet bör innebära att utjämningsavgiften tas ul på varans neltovikt,vilket innebär en förändring mot nuvarande system, där utjämningsskalten tas utpå varans vikl inklusive konsumentemballage. Detta medför att när det nyasystemet träder i kraft utjämningsavgiften kommer att uttas på varans nettoviktexklusive konsumentemballage, och den särskilda vamskatten på dessa varorkommer att beräknas efter varans neltovikt inklusive konsumentemballage. Dennafråga är i och för sig inte en angelägenhet för , men delbör påpekas, all när man nu går över till ren neltovikt vad beträffarutjämningsavgiften, samma princip även bör tillämpas beträffande den särskilda vamskatten. 1980/81:190 149 : KF tillstyrker i och för sig förslag att inrätta en för hela råvamkostnadsuljämningen gemensam utjämningskassa. I syfte att mildra övergången för konsumenterna och för berörd livsmedelsindustri får KF föreslå att budgetmedel likaväl avsätts till denna utjämningskassa under ålminstone de närmasle budgetåren för att härigenom kunna minska utjämningsavgifterna från den mest drabbade delen av livsmedelsindustrin (t. ex. fmkostflingor, köttsoppor). KFanser det viktigt att avgifter och bidrag inom resp. vamområden i möjligastemån bör balansera under en följd av år när syslemel väl börjat fungera. Omöverskott uppstår inom hela utjämningskassan bör dessa enligt KF:s meninganvändas för prissänkande ändamål för vissa särskill utsatta livsmedel. Undernågra år bör, som KF tidigare föreslagil, budgetmedel tillskjutas för attmotverka den chockartade övergång som eljest drabbar främst fmkostflingor ochköttsoppor, där de påtvingade prisstegringama väntas minska konsumenternasefterfrågan avsevärt. KFfår beträffande t. ex. fmkostflingor konstatera atl konsumtionen totalti var eller ca och till stor del i bamfamiljer.Huvudråvaran för är majs som i övrigl mest användes som foderråvara.Ökningen av råvamprisel kan beräknas bli vilket medför enkonsumentprisökning med , och för KF:s musliflingor med resp. och8 %. KF anser atl en ev. avgiftshöjning i ett steg för dessa varor närmast voreofillböriig och atl en ev. höjning bör ske etappvis . o. m. vilja ifrågasätta om inte råvaran majs i fmkostflingor tills vidareskulle kunna undantas från utjämningsavgift - som alternativ till attbudgetmedel lillskjuts. Inom den intema prisutjämningen drabbas i övrigt särskillköttsoppor där en förväntad prisstegring på (fömtom att köttsubvenfionenreduceras) kan minska konsumfionen med bortåt hälften, varför KF även härkräver stegvisa avgiftsförändringar . KFanser aft det även är viktigt alt den svenska livsmedelsindustrin får möjlighetaft konkurrera på lika villkor med utländsk livsmedelsindustri såväl inomSverige som vid export, och att prisutjämning då kan ske genom exportbidragfrån utjämningskassan. Hittillsvarande underskott har täckts av regleringsmedelfrån jordbmket, som alltså "svarat för en exportkostnad som motsvarar ahernativkoslnadenatt avsätta råvaran på export", vilket RÅK förespråkar även för framtideni de fall där överskott finns för ingående jordbmksråvaror. KF kan godta dennaprincip som i praktiken torde innebära aU man utgår från prisskillnaden mellanvärldsmarknaden och i , : RÅK har beräknat atl den interna prisutjämningen kommer att ge eUÖverskoU och föreslår all detta används till prissänkande ändamål inomlivsmedelssektorn eller betalas in till statskassan. Förbundet menar, atlpengarna istället bör fonderas tills en utvärdering av systemet har skett. 1980/81:190 150 10Förslagens effekter på utrikeshandeln och handelspolitiska konsekvenser Dennafråga behandlas främst av kommerskollegium. Synpunkler har dock lämnats även avnågra andra instanser.