prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — i fråga om identifiering av gäldenären ellerhans fordran, blir sekundogäldenären givetvis inte ersättningsskyldig, om hanbetalar fordringen i strid mot vad som avsågs med förbudet men nägon vårdslöshetinle kan läggas honom till last. Tydligt är, fortsätter beredningen,att om fordringsbevis i själva verket innehas av tredje man pä grund avöverlåtelse eller pantupplåtelse, utmätningen inle berövar tredje mannen hansrätt. Denne kan emellertid mötas I saml Nr 8. Prop.1980/81:8 6 kap. 2 § 5\4 avupplysningen att förbud har meddelats enligt nu förevarande bestämmelse. Hanfår då vända sig till kronofogdemyndigheten och höra hur saken ligger lill.Tredje mannens innehav av handlingen ulgör naturligtvis ett starkt stöd förhans rätt. måste häva förbudei, om inte i undantagsfalliredje mans påstående kan lämnas utan avseende eller föreläggande ges tredjemannen att väcka talan mot sökanden och gäldenären enligt 5 kap. 19 8beredningsförslagel. Utmälningsbeslutet utgör inte heller hinder mol att iredjeman därefter gör godtrosförvärv, om eljest förulsätlningar för sädant förvärvföreligger. Om förvärvaren åberopar handlingen och möts av förbud som harnämnts , får han på angivet sätt vända sig till kronofogdemyndigheten. Beträffande tillämpningen kan det möjligen dyka uppett eller annat fall dä tvekan kan yppas huruvida iredje mans påstådda fång harskett på lojalt sätt. 1 övrigt torde bestämmelsens huvudsakliga betydelse varaall del blir svårare för gäldenären att hindra utmätning genom att hälla undanfordringsbeviset. Beredningen erinrar om alt gäldenären ådrar sig straffansvarenligt 17 kap. 13 8 BrB, om han förfogar över den utmätta fordringen ellerrättigheten. Möjlighet bör finnas att döda handling även i fall då det kanantas alt handlingen undanhålls Gfr 5 kap. 30 8 i förslaget). 1 fråga om utmätnings avbanktillgodohavande m.m. i fall då fordringsbeviset inte har påträffatsunderstryker bankinspektionen i likhet med beredningen att nägot strikt ansvarinte torde kunna krävas ut av en bank som, trols meddelat förbud, av misslaghar kommit alt göra en utbetalning till skada för utmätningssökanden.Inspektionen framhåller att en bank med rimlig säkerhet måste kunna avgöra hurlångt den skall behöva sträcka sig för all hindra utbetalning i strid motförbud frän kronofogdemyndighetens sida. Enligl inspektionens mening måsle enbank anses ha gjort allt som skäligen kan fordras dels om den så snart sommöjjigt med poslen vidarebefordrar ett meddelande om mottaget förbud till sinakontor, dels vid dessa tillämpar adekvata rutiner för att göra förbudeteffektivt. 1 fräga om de rikstäckande storbankerna torde det vara tillräckligtatt underrätta de kontor som hör till centralkontor, region eller motsvarandeenhet. Om motboken har utfärdats av kontor inom torde dockoberoende av sådan indelning samtliga kontor böra underrättas. Det torde varaorimligt att kräva att en räkningsförande svensk bank underrättar samtligaandra banker som till följd av betalnings-Qänsten mellan svenska banker ochmellan dessa och banker i de övriga nordiska länderna kan tänkas bli berörda. Föreningen mellan ombudsmännen hos landshypoteksinstilutionberör frågan om godtrosförvärv av pantbrev som har utmätts trots att det intehar anträffats. anser del för sin del behövligt attförutsättningama för godtrosförvärv regleras i lag, lämpligen genom en särskildbestämmelse i Jordabalken, och att förutsättningarna för sådant förvärv blirdesamma som för godtrosförvärv av panträtt i fall som avses i 6 kap. 7 8 JB. 1980/81:8 6 kap. 2§ 515 Första och andra styckenaöverensstämmer - bortsett från vissa formella ändringar - med vad beredningenhar föreslagit. Såvitt gäller utmätning av skuldebrev som är intecknat iluftfartyg eller reservdelar därtUI biträder Jag beredningens ståndpunkt attförfarandet så långt del är möjligt bör närmas till det som redan gällerbeträffande utmätning av pantbrev i fastighet och i skepp. Utbrytning avägarhypotek bör sålunda inte ske i fortsättningen. Utredningen angåendeinskrivning av rätt till luftfartyg m.m. har numera avlämnat ett betänkande medförslag till ny lagreglering på detta område. Under del fortsattalagstiftningsarbetet får övervägas i vad män bl.a. förevarande paragraf behöverjämkas för alt bringas i överensstämmelse med nya regler om inskrivning av rätttill luftfartyg. Bestämmelsen i Iredje stycket skall ses i sambandmed 4 kap. 7 8 första stycket. Den bestämmelsen ger kronofogdemyndighetenbefogenhet att utmäta fordran eller rättighet som grundas påpresentationspapper ulan hinder av all fordringsbeviset eller motsvarandehandling inte är tillgänglig vid förrättning. Motsvarande gäller utmätning avpantbrev i skepp eller fastighet eller av skuldebrev som är intecknat iluftfartyg eller reservdelar fill luftfartyg. Förutsättning för sådan utmätningär emellertid bl.a. att det kan antas att utmätningen kan säkerställas. Kan detantas att bevis som avses i första eller andra stycket i förevarande paragrafundanhålls eller att del har förkommil, får säkerställande ske genom att förbudmeddelas sekundogäldenär eller annan förpliktad att fullgöra sin förpliktelsetill annan än kronofogdemyndigheten eller den som myndigheten anvisar. Som har påpekats av bankinspektionen och postbankenkan det, särskilt för de rikstäckande storbankerna, vara förenat medsvårigheter att iaktta ett belalningsförbud. Jag delar beredningens uppfattningatt något strikt ansvar inle bör åvila bank som av misstag har kommit attutbetala belopp lill skada för utmätningssökanden. Ligger däremot vårdslöshetbanken till last, blir den inle fri från betalningsansvar om den efter del altförbudet har meddelats betalar ut medel från konto som omfattas av förbudet.Vad som härvidlag skall räknas som vårdslöshet låter sig inte anges generellt.Bl.a. måsle hänsyn tas lill alt viss lid i allmänhet måste stå lill bankens förfogandeför alt underrätta berörda kontor. Enligt min mening kan del inle ansestillräckligt all banken vidarebefordrar underrättelsen till endast vissakontor. Utmätning av bankbok som inte anträffas torde inte komma att blisärskilt vanlig, och en mer vidsträckt underrättelseskyldighet än den bankinspektionenförordat kan därför inle anses alltför betungande. Av betydelse vidbedömningen kan bli de ökade möjligheter till direkt konto-kontroll somanvändningen av ADB inom bankväsendet ger. Visar det sig all fordringen i själva verkettillhörde tredje man, skall utmätningen givelvis hävas. Delta gäller även närfordringen har förvärvats efter utmätningsbeslutet och förvärvaren därvid var igod tro. Utmätsi fall som avses nu obelånat pantbrev i skepp eller fastighet hos 1980/81:8 6 kap. 2 § 516 denintecknade egendomens ägare kan, som beredningen påpekar, någolbetalningsförbud motsvarande det som skall gälla vid utmätning av banktillgodohavandeoch liknande fordringar inte meddelas. För att ge publicitet åt utmätningen böri stället denna antecknas i fastighelsboken resp. skeppsregistret. Vidutmätning av skuldebrev som är inlecknal i luftfartyg eller reservdelardärtill bör pä motsvarande sätt anteckning ske i inskrivningsboken. Behövligabestämmelser i ämnet kan meddelas av regeringen. Efler beslut om utmätning av pantbrev eller annaninleckningshandling som inte är tillgänglig kan det inträffa all ägaren av denintecknade egendomen upplåter panträtt lill tredje man. En sädan upplåtelsestär sig under vissa förutsättningar mot utmätningssökanden. Beträffandepantbrev i fastighet torde med analogisk tillämpning av 6 kap. 7 8 JB gälla,att godtrosförvärv inträder om den till vilken panträtten har upplåtils varkenägde eller bort äga kännedom om utmätningen. Att utmätningen har antecknats ifastighetsbok utesluter inle god tro hos panlrättsborge-nären Qfr 18 kap. 8 8JB). Denne bör sålunda, i likhet med vad som gäller vid panträtlsupplålelse ifall som avses i 6 kap. 7 8 JB, vara skyddad om han förlitar sig på ettgravationsbevis som normalt inte är äldre än Qfr prop. Någon uttrycklig bestämmelse härom anser jag inte behövlig. När det gäller pantbrev i skepp ligger frågan omgodtrosförvärv annorlunda till. Enligt 23 8 sjölagen skall införing i skepps-eller skeppsbyggnadsregistret, efter utgången av den inskrivningsdag däärendet om införingen togs upp, anses känd för var och en vars rätt till skeppeller skeppsbygge beror av god tro rörande omständighet som införingen avser.God tro rörande utmätningen är sålunda inte möjlig sedan denna blivitantecknad. 1 fråga om utmätning av skuldebrev som är inlecknali luftfartyg eller reservdelar därtill torde av 13 8 skuldebrevslagen i principfölja att en pantsättning som innehavaren av inteckningen gör efter utmätningdärav står sig mot utmätningssökanden, om panträttsborgenären var i god trobeträffande utmätningen. Att utmätningen har antecknats i inskrivningsbokentorde i det fallet inte i och för sig ha någon betydelse för den goda tron. Det är givelvis inte helt tillfredsställande attdet efter utmätning av pantbrev resp. inteckningshandling som inte ärtillgänglig kommer att gälla olika regler i fråga om möjligheten att göragodtrosförvärv av panträtt, beroende på om panträtten gäller i faslighet, skeppeller luftfartyg. De skäl som i andra fall motiverar en skiUnad mellan främstfasfighet och skepp i detta hänseende har inte samma bärkraft när det gällerutmätning av pantbrev i fall som avses . Utmätning av pantbrev ellerinteckning utan att handlingen påträffas torde emellertid knappast komma attbli vanlig. Det föreligger därför enligt min mening inte tillräcklig anledningatt införa särskilda regler i saken. Prop.1980/81:8 6kap.3§ 5\1 3 8 Paragrafen upptar bestämmelser om säkerställande avutmätning av annan fordran eller rättighet än som avses i 2 8 och av byggnad påannans mark. Paragrafen motsvarar 7 kap. 3 8 beredningens förslag. Beträffandeinnehållet i 75 S 2 mom. UL hänvisas till redogörelsen under kapilelrubriken.Någon bestämmelse om säkerställande av utmätning av rättighet som avses i 7kap. JB eller bostadsrätt finns inte fn. I dessa fall torde den allmännabestämmelsen i 75 8 2 mom. UL vara tillämplig i den män den passar. Beredningenföreslår i första stycket av 7 kap. 3 8 en allmän bestämmelse om säkerställandevid utmätning av andra fordringar och rättigheter än som avses i 2 8. Denomfattar bl.a. utmätning av säljarens rätt enligt avbetalningskonlrakt.Bestämmelsen innehåller inle någon föreskrift om att tillgänglig handling måstetas i förvar i hithörande fall. Sädan åtgärd blir enligt 9 8beredningsförslaget fakultativ, om inte nägon skärpande bestämmelse meddelas iadministrativ ordning. Däremot skall den förpliktade denuntieras.Detta skall enligt förslaget ske genom alt förbud meddelas sekundogäldenäreller annan förpliktad alt fullgöra sin förpliktelse till annan änkronofogdemyndigheten eller den som myndigheten anvisar. Om sekundogäldenäröverträder förbudet, torde han inte kunna drabbas av ansvar för överträdelse avmyndighets bud enligt 17 kap. 13 8 BrB. 1 fräga om skyldighet all prestera pånytt gäller vad som i anslutning till 2 8 har anförts om motsvarande fall. Iadministrativ ordning kan närmare regleras hur förbud skall delges. Vidutmätning av rättighet som inle kan sägas utgå frän någon person, t.ex.patenträtt, kan något förbud inte utfärdas. 1 andra stycket behandlarberedningen frågan om underrättelse vid utmätning av vissa särskildarättigheter m.m. Först uppmärksammas utmätning av rättighet som avses i 7 kap.JB. De rättigheter som nämns där är arrende, hyra, tomträtt och annannytGanderätt saml servitut och rätt lill elektrisk kraft, om rättigheten harupplåtits genom avlal. Utmätning av tomträtt behandlas enligl förslaget somutmätning av fast egendom och hör alltså inte hit. Av övriga rättigheter ärhyresrätt ofta pä grund av beneficiereglerna i 6 kap. undantagen fränutmätning. Servitut kan inte lösgöras från den härskande fastigheten och fårdärför utmätas endast tillsammans med denna. Beredningen påpekar att äveneljest hinder mot utmätning kan möta, t.ex. därför all rättighet inle kanöverlåtas. När emellertid rättighet som avses i 7 kap. JB har blivit utmätt,synes enligt beredningen lämpligt att fastighetsägaren underrättas. Motsvarandebör gälla vid utmätning av byggnad på ofri grund. Nägot anslag pä byggnaden omatt den är utmätt torde däremot som regel inte lämpligen böra sättas upp. Ombyggnaden lätt kan flyttas (l.ex. ell härbre) kan dock anslag vara behövligtQfr 1 8 tredje stycket beredningens förslag). I första meningen i andra styckethar tagits upp en bestämmelse om sådan underrättelseskyldighet som har nämntsnu. Prop.1980/81:8 6 kap. 4 § 518 när underrättelse skall lämnas, i första handhålla sig till den som är inskriven som lagfaren ägare i fastighetsboken. Görannan anspråk på fastigheten, bör även denne underrättas. Utöver underrättelselill fastighetsägaren bör i allmänhet kontrakt eller annan handling som visargäldenärens rält till egendomen i fräga tas om hand enligt 9 8. Enligt 6 kap. I S 6 i förslaget ärbostadsrätt lill lägenhet som Qänar gäldenären till stadigvarande bostad ividsträckt omfattning undantagen från utmätning. Om bostadsrätten har lämnatssom pant. får den dock utmätas för panlfordringen. Niir utmätning avbostadsrätt sker, skall kronofogdemyndigheten f n. enligt 75 8 2 mom. UL labostadsrättsbevis eller annan upplålelsehandling i förvar, om sädan påträffas.Denna åtgärd har dock inle någon relevans i förhållande till tredje man.Däremot är det enligt beredningen viktigt att bostadsrättsföreningenunderrättas. Härigenom vinns att gäldenären inte efter utmätningen till skadaför sökanden kan förfoga över sin bostadsrätt genom överlåtelse eller pantsättningtill godtroende tredje man. 1 förslaget har ocksä utmätning av bostadsrättuppmärksammats och i en andra mening i andra stycket i 3 8 föreslås attbostadsrättsföreningen skall underrättas. anmärker all med uttrycket "underrättas" i andrastycket måste avses krav på delgivning. i länpåpekar att vid utmätning av tillgodohavande på checkräkning vissa bankerkräver att gäldenärens checkhäfle skall omhändertas. Huruvida sådan skyldighetföreligger är enligt tveksamt. För egen del anser länsstyrelsenatt omhändertagande bör ske. Föredraganden.Departementsförslaget överensstämmer med beredningens förslag. Med anledning avkronofogdeföreningens påpekande vill Jag framhälla att uttrycket"underrättas" i andra s'ycket innebär krav pä all vederbörandeverkligen har fått del av underrättelsen. Något krav på all detta har skettgenom delgivning enligt delgivningslagen ställs emellertid inte upp. Närmarebestämmelser om hur underrättelseskyldigheten skall fullgöras torde - liksombeträffande motsvarande fräga enligt första stycket - få meddelas avregeringen. 1 likhet med iNorrbollens län anser jag att checkhäfte om möjligt bör omhändertas, när tillgodohavandepå checkräkning utmäts. Tredje man kan annars lätt lida förlust till följd avutmätningen. Befogenheten att omhänderta checkhäftet följer av 10 8. 4 8 Paragrafen innehåller regler om säkerställande avutmätning av annan lös egendom än som avses i 2 eller 3 8 och om nytQande avutmätt sådan egendom. Paragrafen motsvarar 7 kap. 4 8 beredningens förslag. Beträffandeinnehållet i 74 8 I mom. andra och tredje meningarna UL hänvisas till redogörelsen under kapitelrubriken. Prop.1980/81:8 6 kap. 4 § 519 allmänhet brukar utmätningsmannen ta hand om smycken ochandra mindre värdesaker, medan skrymmande gods som möbler, maskiner, varulagerm.m. lämnas kvar hos gäldenären. Egendom som får bli kvar i gäldenärens värd utmärksmed s.k. ulmätningsinsegel eller annat utmätningsmärke. Förrättningsmannenförsöker all anbringa utmätningsmärket så att det inte väcker onödiguppmärksamhet. 1 UL finns inte någon uttrycklig bestämmelse som reglerar i vadmän utmätt lös egendom får brukas av gäldenären. Det torde allmänt antas attgäldenären får nylQa utmätt egendom som lämnas i hans värd. Första stycket i 48 beredningsförslaget ansluter nära lill vad som gäller. Bestämmelserna ärtillämpliga på lös egendom i gäldenärens besittning med undantag av pengar,fordran och rättighet som faller under 2 eller 3 S. Under den senare paragrafenfaller även byggnad på ofri grund. Som första alternativ anges alt den utmättaegendomen skall tas i förvar. Detta förutsätter att kronofogdemyndigheten tarhand om egendomen och för den till kronofogdemyndighetens lokaler ellersärskilt förhyrt utrymme. 1 andra hand kan utmätt gods lämnas i gäldenärensvård. Frågan huruvida detta kan ske får enligt beredningen prövas från fall tillfall med hänsyn till gäldenärens personliga förhållanden och vad slags egendomsom har blivit utmätt. Mindre föremål - såsom smycken, guld-och silverarbelen -bör i regel tas om hand av kronofogdemyndigheten. Mera skrymmande objekt, såsommöbler, TV-apparater, maskiner, bilar m.m., kan däremot ofta lämnas kvar hosgäldenären. Föreligger anledning till misstanke att gäldenären sökerundanskaffa sådant gods, måste kronofogdemyndigheten vidta sådana åtgärder attgäldenären inte kan omintetgöra utmätningen. Om utmätt egendom lämnas igäldenärens vård, skall den utmärkas som utmätt. Utmärkandet torde böra ske påsamma sMt som , dvs. i allmänhet genom alt ett märke med texten"Utmätt" e.d. klistras på godset. Märket behöver inte anbringas päett iögonenfallande ställe. kan kronofogdemyndigheten böra vidta åtgärdför att hindra egendomens användning. Utmätt egendom kan t.ex. placeras i enlåda hos gäldenären som kronofogdemyndigheten låser. 1 fråga om bil kan kronofogdemyndighetenta hand om nycklarna. Vid utmätning av fartyg kan rodret säkras med kätting ochhånglas. Bestämmelsen om försegling ger kronofogdemyndigheten möjlighet attlämpa förfarandet efler omständigheterna. Ordet "förseglas" användssålunda i förslaget inte enbart i betydelsen att egendomen förses med sigillsom måste brytas för att egendomen skall kunna användas. Beredningen påpekar att utmätninginle i och för sig torde innebära hinder mot att den utmätta egendomen nylQaspå normalt sätt, om det inte innebär konsumtion. Ett onormalt utnytQande kandock komma i strid mot 5 kap. 27 8 i förslaget. Beredningen har ansett detönskvärt att kronofogdemyndigheten kan reglera gäldenärens befogenhet i dettaavseende. Prop.1980/81:8 6 kap. 4 § 520 andra stycke i 4 8 har i enlighet med det sagda tagits uppen föreskrift om alt kronofogdemyndigheten bestämmer i vad män ulmätt egendomsom inte har tagits i förvar eller förseglats får nylQas. Har sådan egendom förseglats,faller det av sig självt att förseglingen inle fär brytas Qfr 17 kap. 13 8BrB). Om utmätt egendom lämnas i gäldenärens vård utan försegling, börkronofogdemyndigheten vid behov ange i vad mån egendomen får brukas. Som regelbör gäldenären få fortsätta att nylQa egendomen på normalt sätt. Att normallbrukande ibland innebär viss förslitning och därför kan medföra någonvärdeminskning bör kunna godtas. Det torde alltså vara klart att gäldenären börfå använda t.ex. TV-apparat, äkta mattor eller miöbler somkronofogdemyndigheten har ansett kunna stanna i gäldenärens vård. Likaså börgäldenären kunna fä tillgodogöra sig mjölk frän en kreatursbesättning ellernylQa utmätta hästar. I sådana fall behöver inte någon föreskrift om nytQandetmeddelas annat än om särskild anledning förekommer. Om utmätning har skett förskatt eller andra krav från det allmänna, kan kronofogdemyndigheten tänkas äveni övrigt vara ganska liberal och t.ex. tillåta gäldenären att använda busseller lastbil. kanföreskriva särskilda villkor för eller inskränkningar i rätlen att nylQaegendomen. bör fästa stort avseende vid sökandensönskemål, om användningen är förenad med risk. I administrativ ordning kan gesnärmare föreskrifter i ämnet. beslut kan ändras när detfinnes påkallat och gäller alltså endast tills vidare. RSV tar uppfrågan huruvida någon åtgärd för säkerställande alltid behöver vidtas vidutmätning av sådan egendom som avses i paragrafen. När egendomen läminas kvar igäldenärens vård har enligt verkels uppfattning märkning av egendomen såsomulmätt i allmänhet inte någon praktisk betydelse. Förrättningsmannen skallenligt förslaget söka anbringa utmätningsmärket så att del inte väcker onödiguppmärksamhet. I vissa fall kan pä grund av egendomens art något märke inteanbringas, t.ex. när del gäller levande inventarier. Märkning torde inte annatän i undantagsfall förhindra godtrosförvärv, eftersom en gäldenär som harbeslutat sig för alt avyttra utmätt egendom även torde se till att märkningenavlägsnas. anser i likhet medberedningen önskvärt att kronofogdemyndigheten kan reglera gäldenärensbefogenhet all nytQa ulmätt egendom som lämnas i hans vård. Enligt vadberedningen har anfört bör gäldenären som regel få fortsätta alt nylQaegendomen på normalt sätt. Detta bör enligl hovrättens mening framgå klarare avlagtexten. Denna bör vidare formuleras så att bestämmelsen ger ullryck för hurgäldenären skall tolka avsaknad av instruktioner från kronofogdemyndigheten iberört hänseende. Utredningen angående inskrivning av rätt till luftfartygm.m. 1980/81:8 6 kap. 5 § 521 stryker viklen av att utmätt fartyg hälls i drift i denmån det låter sig göra. Utredningen påpekar också att en del svenska skeppaldrig anlöper eller på grund av sin storlek inte ens kan anlöpa svensk hamn,någol som kan resa hinder mot att en utmätning fullföljs genom exekutivförsäljning. Huvudregeln försäkerställande av utmätning av annan lös egendom än pengar, fordringar,rättigheter o.d. bör i huvudsaklig överensstämmelse med beredningens förslagvara all egendomen tas i förvar eller att den lämnas kvar hos gäldenären,varvid den förseglas eller förses med utmälningsmärke. När utmätt egendom lämnas kvar igäldenärens värd har det som RSV påpekat i allmänhet inte så stor praktiskbetydelse att egendomen utmärks som utmätt. Den gäldenär som vill saboterautmätningen genom att t.ex. överlåta egendomen torde nämligen lätt kunnaavlägsna märkningen. Att enbart av denna anledning göra märkningen fakultativanser Jag dock inte motiverat. Åtgärden innebär inte något extra besvär förkronofogdemyndigheten, när utmätningen beslutas i samband med besök hosgäldenären. En viss avhållande effekt i fråga om olovliga förfoganden tordemärkningen ocksä ha. Märkning eller försegling kanemellertid ibland framstå som obehövlig, l.ex. när det gäller slörre maskinersom endast med svårighet kan rubbas och som gäldenären använder i sinverksamhet. kännedom om gäldenären kan vidare göra attdel framstår som riskfritt att lämna egendomen i hans besittning ulan märkningeller försegling. I sådana fall bör märkning eller försegling helt kunnaunderlåtas. Detta har i departementsförslaget uttryckts på det sättet attegendom som lämnas i gäldenärens besittning skall förseglas eller utmärkas somutmätt, om det inte framstår som obehövligt. Av bestämmelsen, Jämförd med 4kap. 7 8, följer all hembesök eller motsvarande i anslutning tillutmälningsbeslutet endast behöver göras om det finns behov av det för kontrollav egendomen eller för värdering. Andra stycket innehåller enbestämmelse om nytQande av utmätt lös egendom. 1 likhet med anserJag all huvudregeln bör vara att gäldenären får fortsätta att nylQa utmätt lösegendom som inle las i förvar eller förseglas. Delta överensstämmer i huvudsakmed de motiv som ligger bakom motsvarande bestämmelse i beredningens förslag.Departementsförslaget har avfattats i enlighet härmed. 5 8 Paragrafen tar upp en bestämmelse om överlämnande tillkronofogdemyndigheten av obelånat pantbrev eller annan inleckningshandling somgäller i utmätt egendom. Den motsvarar 7 kap. 6 8 beredningens förslag. Utmäts fartyg,luftfartyg eller gods i fartyg eller luftfartyg, skall enligt 73 8 2 mom. ULägaren eller befälhavaren på anmodan överlämna pantbrev eller annaninleckningshandling som han innehar. Prop.1980/81:8 6 kap. 6 § 522 Handlingen fär därefter inte pantförskrivas utanöverexekutors tillstånd. Beträffande fast egendom finns en motsvarande bestämmelsei 4 8 andra stycket FfL.