prop · G403204 · 1980-12-31 00:00:00 — Föräldrar kan således under vissa förutsäitningar åberopavård av barn som pensionsår. Enligt arbetsgruppens förslag avses med föräldrarbiologiska föräldrar, fosterföräldrar och adoptivföräldrar. Som förälderbetraktas även den med vilken föräldern är eller har varil gift eller har ellerhar haft barn, om parlerna stadigvarande sammanbor. För att fätillgodoräkna sig årel skall en förälder enligl förslaget göra en anmälan tillden allmänna atl han eller hon avser att vårda egna barn ihemmet under större delen av ett kalenderår. För all en förälder inte skall gåmiste om vårdtid föreslår arbetsgruppen atl anmälan kan få retroakfiv verkanför en fid av högst . När vårdaret avslutas skall sedan föråldernansöka om tillgodoräknande av pensionsår. Den allmänna fattardärefter beslut härom. beslut kan överklagas till försäkringsrätt och försäkringsöverdomstolen. Arbetsgruppenföreslår atl de nya reglerna skall träda i krafl . Reglernabör enligl arbetsgruppen medföra att de föräldrar som efter ikraftträdandeluppfyller villkoren för intjänande av pensionsår får möjlighet till detta. Deföräldrar som vid ikraftträdandet har barn sm fyller den 1 juli 1982eller senare kommer därför, om de i övrigt uppfyller villkoren, atl omfattas avreformen. Krav på ATP-rätt för värd av små barn har framförts avregeringspartierna både i den allmänna poliUska debatten och iriksdagsmotioner. I regeringsförklaringen anges bl. a.att "ATP-rätt införs för vård i hemmet av små barn". Motbakgrund härav har statsrådet i beslut förordnal aft ensärskild arbetsgrupp skulle tillsättas inom för atlutarbeta förslag fill regler för ATP-rätt för vård av små barn. I enpromemoria som har fogats till nämnda beslut framhålls bl. a. atl del harpåtalats som en brisl i pensionssystemet alt vård av egna barn i hemmet integer någon rätt till pensionspoäng. Vidare anges att familjerna bör ha frihetatt ordna sin barnfillsyn som de själva vill. Den som väljer alt stanna hemmaoch själv vårda sina barn bör därför inte drabbas ekonomiskt genom att haneller hon inte får fillgodoräkna sig någon ATP . 1980/81:204 25 Vidare konstateras atl de nuvarande reglerna innebär attför full tilläggspension enligt huvudregeln krävs 30 poängår, av vilka de 15bästa åren bildar bas för pensionen. Det nuvarande syslemel lorde innebära altflertalet föräldrar får ett gott ATP-skydd även om de under inleförvärvsarbetar utan i stället vårdar egna barn. Arbetsgruppen fick i uppdragalt ta fram ett förslag om förbättring av ATP-skyddet för dessa föräldrar.Arbetsgruppen skulle analysera för vilka grupper de nuvarande reglerna inte är fillräckligaoch utforma sina förslag efler de behov som en sådan analys visar. Vid utarbetandet av sina förslag skulle arbetsgruppenbeakta bl. a. kostnaderna för pensioneringen, effekterna på avgiftsbehovel och behovelav administration. I regeringsförklaringen las frågan om ATP-rättåter upp varvid det anges att ATP-rätt kommer att föreslås för vård i hemmet avsmå barn. Arbetsgruppen har utarbetat föreliggande promemoria, sombl. innehåller förslag till åtgärder i fråga om ATP-rätt för vård av småbarn. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskivs i fråga om lagen (1962:381) om allmänförsäkring' dels atl 13 kap. 4 § och 20 kap. 2 § skall han nedan angivnalydelse, dels alt i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap. 6 a §, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har en förälder under större delen av ett kalenderårvårdat ell i riket bosatt barn, som inte har fy Ut tre är, skall vidtillämpningen av 12 kap. 2 § anses som om pensionspoäng tillgodoräknatsföräldern för del året. För sådant tillgodoräknande fordras att de allmännaförutsättningarna för beräkning av pensionsgrundande inkomst frånsett kravetpå förvärvsinkomst enligt 1 § andra stycket är uppfyUda. Vad som sagtsskall inle Lagen omtryckt 1977:630. avse år för vilket pensionspoäng fastställts enhgt 6 §eller 13 kap. 2 §. Pensionspoäng enligl denna paragraf skall inte hellertillgodoräknas för år då undantagande enligt 7 § vartt gällande för denförsäkrade eller för år då pensionspoäng enligl 6 ,? första stycket på grund avimderlålen avgiftsbetalning inle lillgodoräknais föräldern. För samma barn och år får endast en förälder tillgodoräknasig pensionspoäng enligt första stycket. Vid beräkning av det i 12 kap. 2 § första stycket angivnamedeltalet av pensionspoäng bortses , för vilket pensionspoängtillgodoräknats enligt denna paragraf. Sådana år skall inte heller beaktas vid tiUämp-ningenav 12 kap. 1 § första stycket eller 13 kap. 2 § första stycket. En försäkrad förålder som vill göra anspråk på att enligldenna paragraf tillgodoräknas ell år med pensionspoäng skall hos allmän försäkringskassagöra skriftlig anmälan att han avser atl vårda barn som i förstastycket sägs. Vad gäller tid före anmälan får högst beaktas somgrund för beräkning av vårdtid. Föräldern skall vidare efter årets utgång göraen särskild skriftlig ansökan om tillgodoräknande enligl denna paragraf. Dennaansökan skaU göras senast efler utgången av det är som tillgodoräknandetavser. 13 kap. 4§ Om förtidspension utgår för tid efter det alt ålderspension med stöd av 12 kap. 3 § upphört att utgå, skall förtidspensionen minskas med motsva rande tillämpning av 12 kap. 3 och 4 §§. Vid beräkning av förtidspension Vid beräkning av förtidspension skall hänsyn icke tagas tillpensionspoäng som enligt 11 kap. 6 § första och Iredje styckenatillgodoräknats den försäkrade för fid då förtidspension enligt denna lagutgått med anledning av samma inkomstförlust. skall hänsyn inle tas tillpensionspoäng som enligt 11 kap. 6 § första och tredje styckena eller 11 kap. 6a§tillgodoräknats den försäkrade för tid då förtidspension enligt denna lag utgåttmed anledning av samma inkomstförlust. Vid tillämpningen avbestämmelse i 3 kap. 1§ och 4 kap. 8-10 §§ saml 21 kap. 1 § om försäkrad, som sammanbormed barn, skall med barn som där sägs likställas fosterbarn. Med förälder skall vidtillämpning av bestämmelserna i 4 kap. och 9 kap. 4 § likställas den, medvilken förälder är eller varil gift eller har eller har haft barn, om destadigvarande sammanbo. Vid tillämpningen avbestämmelse i 3 kap. 1 § och 4 kap. 8-10 §§, 11 kap. 6a § samt 21 kap. 1 § om försäkrad,som sammanbor med barn, skall med barn som där sägs likställas fosterbarn. Med föräldrar skall vidtillämpning av bestämmelserna i 4 kap., 9 kap. 4 § och 11 kap. 6 a §likställas den, med vilken förälder är eller varit gift eller har eller harhaft barn, om de stadigvarande sammanbor. Dennalag träder i kraft . 3 Vissa statistiska uppgifter 3.1 Barnfamiljernas sammansättning m. m. Följande tabell visar barnfamiljernas sammansättning den31 . Av tabellen framgår alt det /80 fannsca 1 050 000 familjer med hemmavarande barn . Av dessa hade ca 920000 familjer ett eller två barn. Ca 130 000 familjer hade tre eller flera barni den aktuella åldern. Ca 20 000 familjer hade fyra eller flera barn.Flerbarnsfamiljerna har minskat kraftigt . 1980/81:204 29 Följande tabell visar befolkningens ålderssammansättningvid slutet av fördelad på kön. Tabellen ger möjlighet atl bedöma hur många kvinnor ochmån som finns i de barnafödande åldrarna och som således kan bli berörda avregler om rätt till ATP för vård av barn. Ca 890 000 kvinnor och ca 930 000 mänär mellan . 1980/81:204 30 Nedansiående tabell visar antalet levande födda barn . Under första hälften av 1960-lalet ökade antalet föddabarn påtagligt. har del sedan skett en kraftig nedgång avantalet födda barn i . Nedgången var mycket kraftig under åren 1968-1969varefter del skedde en viss uppgång. Därefter har antalet födda minskatfortlöpande då det skedde en viss uppgång som fortsatte under år1980. Antalet platser i den kommunala barnomsorgen var längemyckel begränsat. Sålunda fanns endasi ca 12 000 daghemsplatser . Enförsiktig utbyggnad påbörjades och har sedan fortsalt iaccelererande lakl under 1970-lalel. Ca 90 000 platser beräknas bli byggdaunder . Antalet kommunala familjedaghem har också ökatkraftigt . Ulvecklingen framgår av nedanstående labell. 2 Varav 90 000 för barn och 29000 för barn , 93 000 för förskolebarn och 31 000 för skolbarn och 96 000 förförskolebarn och 32 000 för skolbarn. 3.2 Familj och arbete Antalet kvinnor i förvärvsarbete har ökal snabbi under 1970-talet.Under perioden 1970-1980 sleg antalet sysselsatta kvinnor i åldrarna 20-64 årmed 410 000. Andelen sysselsatta kvinnor i denna åldersgrupp ökade därmed från59 % till , en ökning . Sysselsättningsökningen avser främst lång delfid, dvs.20-34 limmar . Som framgår av följande tabell har det skelt en mycket snabbökning av sysselsatta kvinnor med barn . Kvinnormed barn fördelade efler sysselsättningsstalus , 1973, 1976och 1977 År Ej förv, arb deltog av kvinnorna med barn under sju åri arbetskraften mot . Framför allt har antalet deltidsarbetande ökalkraffigt från till . Andelen heltidsarbetandekvinnor med barn har ökat från lill ca 1980/81:204 32 Nedansiående tabell visar mäns och kvinnors relativa arbetskraftstal(i arbete, frånvarande och arbetslösa under en mätvecka) i olika åldrar. (iredjekvartalet 1980). Ålder m. m. m. m. Som framgår av tabellen är knappt två tredjedelar avbefolkningen - både män och kvinnor - i arbetskraften. Efler 20-årsåldernstiger förvärvsfrekvensen för både män och kvinnor. För kvinnornas del stannarökningen pä en nivå strax , medan männens som högst överstiger 95 %.Fram mot och efter pensioneringen sjunker förvärvsintensitelen för båda könen. För kvinnor med barn är del relativaarbetskraftstalet som nämnls . Motsvarande tal för män är . För kvinnor med barn i åldern är del relativaarbetskraftstalet . För samlliga kvinnor med barn är detrelativa arbetskraftstalet . Om man delar upp gruppen kvinnor med barn under 17 årefter barnantal finner man att förvärvsfrekvensen sjunker när barnantalet ökar.Det relativa arbetskraftstalet för kvinnor med etl barn är således , förkvinnor med två barn och för kvinnor med tre eller flera barn . I del följande beskrivs ytterligare kvinnornasförvärvsfrekvens med utgångspunkt från hur de förvärvat pensionspoäng. 3.3 Vem skulle få nytta av ATP-rätt för vård av barn? Som närmare utvecklas i bilagan ger nuvarande regelsystemi de flesta fall utrymme för en förälder alt göra en lids avbrott iförvärvsarbetet för att vårda bam utan att det behöver påverka en kommandetilläggspension. Normall är en person yrkesverksam under och för fulltilläggspension krävs . I belänkandel (SOU 1979:89) Kvinnors arbele har redovisatsen specialstudie utförd av ekon.dr. angående kvinnors försörjar-siluationutifrån ATP-statisliken. Materialet är hämtat från riksförsäkrings- Urvalet omfattar ca 33 000 personer, ungefär lika många mänsom kvinnor. Nedanståendetabell visar hur stor andel kvinnor i olika åldersgrupper som över huvud tagetinte arbetat i sådan utsträckning att de fått någon pensionspoäng registreradunder , dvs. från det ATP infördes fill studien gjordes.Tabellen visar även andelen av de som förvärvsarbetat dels , dels allade möjliga 17 åren. arbetat (%) 1-16 (%) alla år (%) Andelensom över huvud laget inle förvärvsarbetat är hög för de äldre generationerna.Förvärvsintensiteten stiger sedan för att åter minska något förde allra yngsta grupperna där etl större antal inte hunnit ut påarbetsmarknaden. Framförallt bland de yngre lorde ett betydande anlal av de som inte hade någotpoängår registrerat komma att tjäna in sådana . En inte obetydlig grupptorde dock av olika skäl inte kunna få någon ATP, för vilken krävs minst tre poängår.Av de som senare börjar förvärvsarbeta torde en del nå 30 poängår. Bland demsom vid mätlidpunkten i den beskrivna studien förvärvat poängår finnsockså i en grupp kvinnor som inte kommer atl nå 30 poängår. I den mån avsaknadav tillräckUgt många poängår, dvs. minst 30, orsakats av att de varit hemma ochvårdat små barn skulle de varit hjälpta om det funnits en rätt till ATP fördetta ändamål redan från ATP:s införande. Tabellenger också en viss bild av spridningen när det gäller tidigare yrkesverksamhetbland berörda kvinnogrupper. För de yngre grupperna har del inte varit möjligtatt arbeta alla 17 åren eftersom de var för unga för atlförvärvsarbeta. Istudien har inte gjorts några kopplingar fill barnförekomst i det enskilda fallet,än mindre fill om kvinnan faktist vårdat barn och därför gått miste om poängår. 3 1980/81. Prop.1980/81:204 34 Den tidigare redovisade förvärvsstalisfiken ur arbelskraftsundersökningarnager en ögonblicksbild vid en eller flera tidpunkter. Det diagram som redovisasnedan ger en bild av hur kvinnornas förvärvsverksamhet (mätt genom atl deförvärvar pensionspoäng, dvs. har en inkomst som uppgår till minst basbeloppet -F100 kr. ) förändras över tiden för olika grupper kvinnor. Pä verlikalaxeln anges hur många procent kvinnor somförvärvat pensionspoäng elt visst år och på horisanlalaxeln anges kvinnornasålder. De streckade linjerna benämnda 1960, 1973 och 1979 visarhur stor andel kvinnor i olika åldrar som fick pensionspoäng registreraderespektive år. De heldragna linjerna visar utvecklingen för olikaåldersklasser, t. ex. kvinnor födda , mellan de olika mättillfällena. Diagrammetvisar all en mycket kraftig utveckling har sketl av förvärvsverksamheten förde olika åldersgrupperna mellan de tre målåren. Av statistiken framgår altförvärvsfrekvensen har stigit kraftigl i alla åldersgrupper. Mycket märkbarhar ökningen av andelen förvärvsarbetande varit för de medelålders och äldrekvinnorna, men ökningen år även i de barnafödande åldrarna mycket påtaglig. Om utvecklingen fortsätter som kommer deårsklasser som är i barnafödande åldrar alt i medelåldern och däröver ha enförvärvsfrekvens som bara i begränsad omfattning kommer att undersliga männens.I de barnafödande åldrarna kommer förvärvsfrekvensen att ligga mellan 85 och90%. Det torde innebära att förhållandevis få kvinnor kommer att ha mindre än30 poängår inom ATP-systemet vid sin pensionering. Om man exempelvis följer den heldragna linjen som är märkt1935 (kvinnor födda ) finner man atl - når de var gamla-förvärvsarbetade av dem i sådan utsträckning att de fickpensionspoäng. Sedan sjönk deras förvärvsfrekvens för atl åler rasktstiga. Är 1973 - då de var - förvärvsarbetade och . För åldersklassen 1920 har också skelt en kraftigutveckling av förvärvsfrekvensen. - då de var - förvärvsarbetadeenligt ATP-definitionen . - när de var - hade andelen sfigittill och lill . jcsnt "" '2ijiC3A;-l '*hd8l a«d peni:cn»sruEia,-.ie lakorui an "aiJ .itadat»- i5ö09?3.- Kvinnor - - Zn 22 au 26 28 30 32 31* 26 38 uO 2 1.1» U6 ifl 50 52 Ji- 56 58 SO62 6U Aii« Procentuell andel med pensionsgrundande inkomstav totala antalet personer i åldrarna , exkl. förtidspensionärer ochpersoner medförtida uttag. Kohort- och tvärsnittsdata 1960-1972. Prop.1980/81:204 36 4Arbetsgruppens förslag 4.1 Allmänna överväganden Samhålletsstöd till barnfamiljerna, både när det gäller ekonomiskt stöd och socialservice, har successivt förbättrats. Det ekonomiska grundstödet till barnfamiljernautgörs av det allmänna barnbidraget. Familjer med låga inkomster eller högabostadskostnader kan åven få bostadsbidrag. För barn till ensamslåendeföräldrar finns rätt till bidragsförskott eller barnpension. Det ekonomiskastödet vid vård av små barn förbättrades väsentligl genom införandet avföräldraförsäkringen . Denna har sedan byggts ut betydligt så altföräldrarna numera som huvudregel kan få föräldrapenning under 12 månader.Ersättning utgår med ett belopp motsvarande sjukpenningen (av förvärvsinkomsten) och med etl enhefligt belopp på 37kr. per dag lika för alla. Föräldrarna har även möjlighet atl bl. a. för vårdav sjukt barn få föräldrapenning per barn och år.Föräldrapenningen är pensionsgrundande. Föräldrarnahar även fått ökade möjligheter atl vara helt eller delvis lediga från arbetetför att vårda barn med rätt att när de så önskar återgå till heltidsarbete. Denkommunala barnomsorgen har byggts ut kraftigt . (Tabell s. 13).Det finns ca 145 000 platser i daghem jämfört med ca 33 1970.Antalet platser i kommunala familjedaghem är nu för förskolebarn ca 96 000 ochför skolbarn ca 30 000 jämfört med totalt ca 32 000 familjedaghemsplatser år1970. Samhälletsinsatser har vid sidan av del grundläggande syfiet att skapa goda förhållandenför barnen, varit inriktade på att ge föräldrarna valfrihet att förvärvsarbetaeller stanna hemma och själva vårda barnen. Del är angeläget attfamiljepolitiken också i fortsättningen har denna inriktning och att de hinderför valfriheten som finns avlägsnas. Vidare bör utgångspunkten vara att bådaföräldrarna har etl gemensamt ansvar för barnen och rätt att själva bestämmahur de sinsemellan fördelar detta. Barns trygghet påverkas i hög grad av hurföräldrarna trivs med sin livssituation. Samhällets uppgift är att skapa sådanaförutsättningar att föräldrarna ges möjlighet att forma sin tillvaro som detbäst passar varje familj. Detfinns inte någon given lösning pä hur föräldrarna skall fördela ansvaret mellansig. I en familj finner man atl den bästa lösningen är att en av föräldrarnaunder arbetar hemma och själv tar på sig den vikfigauppgiften att ha omsorg om och vårda sitt barn. annan familj väljer man lösningen att båda föräldrarna förvärvsarbetar ochanvänder sig av samhällets barnomsorg för vård och fillsyn av barnen. Detarrangemanget gör att den familjen trivs med sin situafion och får möjlighet fillen positiv och trygg gemenskap. 1980/81:204 37 Detär enligt arbetsgruppen väsentligt att föräldrar och småbarn får tid att varatillsammans, att lära känna varandra och bygga upp stabila och trygga relationer.Ett sätt för att uppnä detta kan vara att en förälder väljer att stanna hemmaoch vårda barnet. Ur samhällels synpunkt är del en viktig insats som börstödjas likaväl som samhället stöder barnomsorgen. Avden statistik som redovisats i avsnitt 3 framgår bl. a. atl av män var förvärvsarbetande . Förkvinnor med barn var motsvarande andel . av kvinnorna idenna grupp arbetade på heltid och på deltid. Dessa tal kan jämföras medsituationen då av kvinnorna med barn hadeförvärvsarbete. arbetade på heltid och på deltid. Ökningen avförvärvsintensiteten för kvinnor med små barn har således varit påtaglig under 1970-talel. Iavsnitt 3 redovisas vidare en undersökning av hur olika åldersgrupper' kvinnorförvärvat pensionspoäng . (Ur SOU 1979:89 Kvinnorsarbete s. 173-184). Av materialet framgår atl bara en lilen andel av männen harett väsentligt bortfall av poängår. Andelensom saknar ett stort antal poängår är avsevärl större för kvinnorna. Framförallt gäller det de äldre kvinnorna. Andelen sjunker sedan för yngre kvinnor föratt åter öka för de allra yngsta som ofta till följd av studier eller vård avbarn haft möjlighet att förvärvsarbeta endast en begränsad tid. Förde i studien belysta åldersgrupperna förefaller del som om av kvinnornahar ett väsentligt bortfall av poängår. Eftersom de inte hunnit nå pensionsålderngår det inte att utläsa hur slutresultatet blir. Sannolikt torde en del av demnå 30 poängår medan andra inle når ens minimigränsen för att få ATP, . Eninte oväsentlig andel kvinnor i det studerade materialet kommer sannohkt att haminst tre men inte 30 poängår när de pensioneras. De skulle således ha haftnytta av om en rätt att fillgodoräkna sig pensionsår för värd av barn ingått ide regler som trädde 1960. Iavsnitt 3 presenteras i diagramform också en redovisning från riksförsäkringsverketav kvinnornas förvärvsverksamhet byggd på pensionspoängutvecklingen. Dennavisar i likhet med siffrorna från arbetskraftsundersökningen en mycket kraftigutveckling av kvinnornas förvärvsfrekvens i alla åldrar. Om denna utvecklingfortsätter kommer andelen förvärvsarbetande kvinnor ibarnafödande åldrar att Ugga på . Över barnafödande ålder kommerförvärvsfrekvensen att närma sig männens och ligga . Skälför en utvidgad pensionsrätt Pensionsrätteninom filläggspensioneringen (jfr avsnitt 4 i bilaga) beror på dearbetsinkomster som den försäkrade har haft under sin aktiva fid. Prop.1980/81:204 38 intjänade pensionsrätlen är avgörande för pensionensstorlek. För full pension krävs enligl huvudregeln alt pensionspoäng hartillgodoräknats (30-årsregeln) under fiden , dvs. Har pensionspoäng tillgodoräknats för mindre än minskas pensionenmed 1/30 för varje felande år. Föräldrapenningen är pensionsgrundande inomtilläggspensioneringen. Den som värdar barn i hemmet har således möjlighel atttillgodoräkna sig pensionspoäng i samband med barns födelse, vid vård av sjuktbarn och då särskild föräldrapenning utgår. Föräldrapenning som utgår endasimed belopp motsvarande garantinivån . per dag medför inle ensam atlföråldern fillgodoråknas pensionspoäng. För att få tillgodoräkna sig pensionspoängkrävs en årsinkomst som överstiger basbeloppet vid årets början med , vilkelför innebär en inkomsl av minsl . medan garanfinivån ger eninkomst på . Är emellertid förälder försäkrad ellerskulle ha varil försäkrad för en sjukpenning över garantinivån utgårersättningen från föräldraförsäkringen med detta högre belopp, vilket gerstörre möjligheter atl pensionspoäng kan fillgodoråknas honom. Delsamma gällerom den försäkrade haft såväl föräldrapenning somförvärvsinkomster. Föräldrapenningen medverkar alltså till att upprätlhålla ATP-skyddet. Den som arbetar hemma befinner sig således med nuvaranderegler i en situafion där han eller hon inle kan tjäna in pensionspoäng. Delgäller både om föräldern är ledig utan ersättning eller har ersättning enligtföräldraförsäkringens garanlinivå. En ersällning från föräldraförsäkringen somulgår enbart med garantinivån räcker som nämnts inte ensam som underlag förpoängberäkning inom ATP även om den utgår under hela kalenderåret. Det innebär atlför förälder som elt visst år helt avslår från förvärvsarbete kommerpensionspoäng inte att kunna beräknas för året. Den förälder som delar sin tidmellan hemmet och förvärvsarbetet riskerar däremot knappast att förlora någol poängår. Av redovisningen framgår att, med den fördelning mellanyrkesverksamhet och arbete i hemmet som gäller för flertalel bland dagens ungageneration, de nuvarande ATP-reglerna ger tillfredsställande möjligheler att bädevårda de egna barnen i hemmet när de är små och tjäna in rätl lill fulltilläggspension. Det finns emellertid grupper för vilka flera olika orsakerkan samverka till alt vårdarbete i det egna hemmet kan ge ATP-förluster ijämförelse med om de i stället hade förvärvsarbetat. Riskerna för sådana ATP-förlusterökar när familjen har flera barn. En särskild rätt fill tilläggspension förvård av barn skulle därför bl. a. innebära en väsenllig förbättring av stödet lillflerbarnsfamiljerna. Exempel på grupper där etl anlal års vård av barn i hemmetkan medverka till ett dåligt ATP-skydd är föräldrar som under vissa perioder varilsjuka eller arbetslösa utan att dä ha uppburit ersällning frånsocialförsäkringen. Prop.1980/81:204 39 Kvinnor som bor i glesbygd eller i orter med få möjlighelertill förvärvsarbete eller med etl ensidigt näringsliv kan också ha särskildaproblem att få ett fullgott ATP-skydd. Studerande med långa studietider ochinvandrare är andra exempel härpå. Åven vissa grupper handikappade som på grundav sitt handikapp inte haft möjlighel att förvärvsarbeta under hela sill livkan drabbas. Dennabeskrivning visar bl. a. alt det finns föräldrar som på grund av atl de vårdarbarn i hemmet får etl sämre ATP-skydd än om de förvärvsarbetat. För att kommatill rätta med delta förhållande krävs nya regler som innebär att en föräldersom avstår från förvärvsarbete för atl vårda ett litet barn får möjlighel attbygga på det ATP-skydd som grundar sig på inkomst av förvärvsarbete.Småbarnsföräldrar som vårdar barn i hemmet skulle således under fiden härförtjäna in en rätl till ATP. Sådana regler skulle härmed innebära attförvärvsarbete och vård av små barn i viss ulslräckning jämställs såvitt avserrätlen lill tilläggspension. Detta innebär elt erkännande av den viktigaarbetsinsats många kvinnor och män gör då de vårdar sina barn i hemmet.