prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Hos nämndenfinns elt kansli som föreslås av en chef. Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal Därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser Övriga utgifter (58000) 30000 24000 17900 ( + 10000) 1980/81:100 Bilaga 13 88 Pris-och löneomräkning I . Huvudförslag (-. Full pris- och löneomräkning begärs(+ . Förnästa budgetär bör medel för växlsortnämndens verksamhet beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslär att tillStatens växtsortnämnd för /82 anvisa etl förslagsanslagav . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 89 Under detla avsnitt anvisas medel lill den utbildning,forskning och information inom jord- och, skogsbruk, trädgårdsbruk,landskapsplanering och veterinärmedicin som bedrivs vid Sverigeslantbruksuniversitet. Vidare anvisas medel lill statens råd för skogs- ochjordbruksforskning, Kungl. Skogs- och lantbruksakademien och lill den inomskogs- och jordbruksnäringen bedrivna branschforskningen. bedriver utbildning,forskning och rådgivning m.m. inom jordbrukets, trädgårdsnäringens,skogsbrukels och veterinärmedicinens områden. Lanlbruksuniversilelel leds av en styrelse, vilken är styrelseäven för slalens veterinärmedicinska anstalt (SVA). Beredande organ åtstyrelsen är en planeringsberedning, en utbildningsberedning, enforskarutbildningsnämnd samt en lokalnämnd. Vid finns enlanlbruksvetenskaplig, en skogsve-lenskaplig och en veterinärmedicinskfakultet. Vid varje fakultet finns en dekanus, en kollegienämnd, eltfakulletskollegium, en tjänsteförslagsnämnd samt planerings- och ledningsorganför den programbundna forskningen och försöksverksamheten. Vid denlanlbruksvelenskapliga fakulteten sker liksom lidigare planeringen avförsöksverksamheten i försökskollegiet med dess sektioner samt lokall idistriktsförsöksnämnderna. Vid de skogsvetenskapliga och veterinärmedicinskafakulteterna har forskningsnämnder inrättats. För planering och ledning av den grundläggandeutbildningen vid har införts enlinjenämndsorganisation. Styrelsen har inrättat sju linjenämnder för de nioutbildningslinjerna vid , nämligen för agronom- ochhortonomlinjerna, landskapsarkitekllinjen, lantmäslar- ochträdgårdsteknikerlinjerna, jägmästarlinjen, skogsmästar-linjen,skogsteknikerlinjen och veterinärlinjen. 1 sin anslagsframställning för /82sammanfattar huvudlinjerna i verksamheten vidlantbruksuniversitetet och ger en översikt över de delar av verksamheten somkommer till ullryck i budgetförslaget. Anslagen lill verksamheten vid lantbruksuniversitetetuppgår innevarande budgetår till drygt 380 milj. kr. Antalet anställda ärlolalt ca 3000. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 90 Av de sammanlagda resurserna vid lantbruksuniversitetetberäknas disponeras för utbildning och för forskning och försök.Åriigen antas till grundutbildning vid sammanlagt ca 600studerande. Antalet studerande, inberäknat bl. a. forskarstuderande ochspecialstuderande, uppgår lill drygt 2 100. Anslagsökningar begärs för fortsatt upprustning av utbildningsresursernaför veterinärulbildningen med utgångspunkt i beslut om ökadantagning till velerinäriinjen. Förstärkning begärs för fortsatt salsning pågrundläggande forskning och information rörande miljökonsekvenser avanvändning av kemiska medel i jord- och skogsbruk, forskning rörandeskogsföryngring, skogsproduktion och djurhälsa. Vidare föreslås all medel för viss verksamhet skall anvisas över ett särskilt anslag. Den är 1979 tillsalla kommittén med uppdrag att utredafrågan om slalens stöd till hästaveln m. m. har överlämnat en promemoria omutveckling av redskap för skogskörning med häst. m.m. Kommittén bedömer hästenvara ekonomiskt konkurrenskraftig vid tidig gallring, vid små slut-avverkningaroch i svår terräng. Med hänsyn till de ökade förulsältningarna för hästensanvändning i skogsbruket föreslår utredningen bl.a. all möjlighelerna undersöksatl i gymnasieskolans kurser i skogsbruk införa viss undervisning om hästensanvändning inom skogsbruket. Vidare föreslår ulredningen alt medel anslås förforskning och utvecklingsverksamhet avseende redskap för skogskörning med häst.Forsknings- och utvecklingsverksamheten bör enligt förslaget bedrivas vidskogsvelenskapliga fakulteten. Efter remiss har yttranden över förslaget avgetis avskolöverstyrelsen, lantbruksslyrelsen, , Sverigeslantbruksuniversitet. , läns landsting.Lantbrukarnas riksförbund, . ForskningsstiftelsenSkogsarbeten, Föreningen , länshushållningssällskap och brukshästklubb. De fiestaremissinstanserna har i huvudsak lillstyrkt förslagen. Statensråd för skogs- och jordbruksforskning Slalens råd för skogs- och jordbruksforskning har tilluppgift atl främja sådan forskning, som är ägnad att gagna jordbrukels ochskogsbrukets utveckling och stärka dessa näringars bärkraft. 1 jordbruketinräknas träd-gärdsnäringen och industriell verksamhet, som nära berörjordbruket. Rådet arbetar med två sektioner, en för skoglig forskning och enför jordbruksforskning. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 91 Statensråd för skogs- och jordbruksforskning 1 sin anslagsframställning för /82framhåller rådet att forskningsprojekten inom rådels ansvarsområde oftast ärfleråriga. Vid i genomsnitt treåriga projekt och oförändrad resurstillgäng bliren tredjedel av resurserna varje är tillgängliga för nya projekt. En krympningav de reella resurserna medför en sänkning av rådets ambitionsnivå vilket gårul över nytillkommande problemområden. 1 avvaktan på de ytterligare åtgärder, som den nupågående ulredningen kan föranleda begärs en anslagshöjning med ellerlill elt totalt belopp av 34,1 milj. kr. tillsattes en arbetsgrupp med uppdrag atlgöra en översyn av statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Arbetsgruppenhar avlämnat betänkandet (Ds Jo 1980:8) Skogs- och jordbrukets forskningsråd.1 betänkandet framhålls den strategiska ställning forskningsråden har i detsvenska forskningssystemet. Vidare framhålls atl det finns forskningsområdensom av olika anledningar ännu inte fått en tillfredsställande ställning inomforskningsorganisationen. Del gäller bl. a. energiforskningen, livsmedelsforskningen,stadsbruket (dvs. mark och växter i stadsmiljön) och vattenbruket (dvs.utnyttjande av vattnet för olika typer av produktion). Av belänkandet framgårocksä alt organisationen vid statens råd för skogs-och jordbruksforskning ärotillfredsställande såväl vad gäller planering som fördelning av bidrag ochutvärdering av den egna verksamheten. 1 betänkandet föreslås flera viktiga förändringarbelräffande statens råd för skogs- och jordbruksforskning. Således föreslås atlrådet ändrar sin inriktning mol atl stödja forskning om mer grundläggandelångsiktiga frågeställningar beträffande jord- och skogsbruk samlveterinärmedicin. Rådets resurser bör ökas via ramen för de av regering ochriksdag annonserade forskningspolitiska satsningarna. Indelningen i en skogs-och en jordbrukssektion bör upphöra. Rådet bör utveckla sin planering ochutvärdering av genomförda projekt. Vidare föreslås i betänkandet att en parallell lilllantbrukets fond, vilken med stort infiytande från näringen fördelar bidragtill forsknings- och utvecklingsprojekt inom jordbruket, inrättas påskogssidan. Resurser till denna, frän rådet helt fristående fond, bör skapasvia skogsvårdsavgifterna. Fonden föreslås tillföras 8 milj. kr. Betänkandetremissbehandlas f. n. Staten och näringarna samverkar vid finansieringen av viss, företrädesvis tillämpad forskninginom jord- och skogsbruket. Detta gäller bl. a. den forskning och utvecklingsom bedrivs genom och vid institutet förskogsförbättringar. Pä dessa områden gäller Prop.1980/81:100 Bilaga 13 92 ävenför /82 avtal som träffats lidigare mellan stat och näring. Slöd lill kollektiv jordbruksteknisk forskning reglerasgenom avtal mellan staten och Stiftelsen jordbruksleknisk forskning.Nytt avtal, avseende perioden den 30 juni 1984, har i oktober1980 träffats mellan slaten och stiftelsen. Enligl avtalet åtar sig staten allmedverka i finansieringen av forsknings- och utvecklingsarbetet på detjord-brukslekniska omrädel genom att tillskjuta 6,9 milj. kr., varav 2,3 milj.kr. under vart och ett av budgetåren 1981/82-1983/84. Stiftelsen åtar sig atlunder avtalsperioden tillskjuta lägst motsvarande belopp. Ansvaret förprogrammets genomförande skall liksom hittillsåvila . Staten och jordbrukels föreningsrörelse har åtagit sigalt anslå medel för att en för jordbrukets och trädgårdsnäringensutveckling eller av andra samhälleliga skäl angelägen växtförädlingsverk-samhelskall kunna bedrivas. En särskild växtförädlingsnämnd har inrättats förändamålet med uppgift att stödja forsknings- och utvecklingsarbete påväxlförädlingsområdet. Skogs- och lantbruksakademien är enstatsunderstödd stiftelse. stadgar fastställs av regeringen. Ledningen utövas av en preses och en vice preses, vilkapå förslag av förordnas av regeringen. Till förfogandefinns ett kansli under ledning av sekreterare, tillika verkställande direktör. Frän del statliga anslaget bestrids bl. a. kostnaderför ordinarie tjänstemän, bidrag till bibliotek och vissa kostnaderför utländskt forskarutbyte. 1 sin anslagsframställning för /82 begärakademien medel för vissa personalförstärkningar. De ekonomiska svårigheter, som sedan mitten av1970-talel drabbat stora delar av näringsliv, berör även jordbruketoch skogsbruket saml trädgårdsodlingen. Efterkrigstidens kraftiga mekaniseringoch del höga räntelägel m. m. har resulterat i betydande kostnads- ochlikviditelsproblem. De höga oljepriserna har också kraftigt belastat dessanäringar. Möjligheterna alt höja priserna är, särskilt i fräga om livsmedel ochexportvaror, begränsade. Del är följaktligen ett livsvillkor för näringarnaoch elt samhällsekonomiskt krav att produktionens effektivitet ochproduktivitet Prop.1980/81:100 Bilaga 13 93 kanfortsätta atl förbättras. är del nödvändigl att produktionen kanbedrivas med respekt för de långsiktiga effekterna på vär miljö. Det är likasåviktigt atl energifrågorna ges hög prioritet i såväl skogs- som jordbruksforskningen. Enligl min mening kan den högre ulbildningen ochforskningen effektivt medverka till all bl. a. lösa de komplexa problem somfinns inom den samhällssektor arbetar med. Detta kan bl.a. underlätta för berörda näringar all bättre hävda sin konkurrensförmåga. Atllösa dessa problem är emellertid svårare än lidigare eftersom kunskaperav mer grundläggande natur erfordras. Särskilt är det fallet belräffande debiologiska grundförutsättningar under vilka näringarna arbetar. Forskning ochkvalitativt god utbildning med denna inriktning måste således få enframträdande plats. Dagens ekonomiska situation kräver emellertid en skärptresurshushållning. De besparingskrav som ställs på den offentliga verksamhetenmåsle även omfalla lanlbruksuniversilelel. Del är därför nödvändigt att utrymmeför angelägna reformer i första hand skapas inom ramen för de resurser somlantbruksuniversitetet nu disponerar. Den forskningssamverkan som påbörjatsinom måste fortsätta och intensifieras med dessa förutsättningar.En målmedveten planering och prioritering, i syfte att ocksä genom omfördelningav medel skapa resurser för de mest angelägna behoven inom , ärdärför i än högre grad än tidigare en angelägen uppgift förlantbruksuniversitetets styrelse. Jag föreslär emellertid, med hänsyn till forskningensbelydelsefulla roll, en viss förstärkning av resurser.Detta sker bl.a. med hänsyn lill alt den forskning som bedrivs inom områdenaskogsföryngring och skogsproduktion är av sä fundamental betydelse för utvecklingeninom de berörda sektorerna atl ytterligare resurser måste tillföras. Förforskning rörande minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedelinom jord- och skogsbruk har tidigare erhållitresursförstärkningar. Därtill har väsentliga belopp för ändamålet omfördelatsinom . För atl möjliggöra en vetenskaplig fördjupning därvid ökadhänsyn kan tas till de ekologiska och miljömässiga krav som ställs pä berördanäringar, bör ytteriigare resurser tillföras även detta forskningsområde. Jagkommer i det följande även att föreslå viss förstärkning av universitetetsbasresurser till fri forskning. Jag delar styrelsens uppfattning alt medanledning av den av slatsmaklerna tidigare beslutade ökningen av antaletstuderande lill veterinärlinjen bör tillföras ytterligare utbildningsresurser.Jag räknar dock med att huvuddelen skall kunna tillkomma genom omdisponeringar.Emellertid kommer jag i det följande att föreslå att en tjänst somuniversitetsadjunkt inrättas samt förstärkning av driflkosinadsanslaget föratt ge denna utbildning tillfredsställande resurser. I enlighet med vad jagangav i föregående års budgetproposition harjag uppdragit ål den s.k.djurhälsoutred- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 94 ningenatt närmare utreda och ge förslag om legitimation och allmäntjänstgöring (AT)för veterinärer. 1 avvaktan på utredningens förslag i dessa frågor föreslår jagen lillfällig förstärkning av utbildningsresurserna pä veterinärlinjen. Jagförutsätter att möjligheterna till samordning av utbildningsresurserna mellanolika fakulteter tas till vara så att resursbehovet för denna utbildning kantillgodoses. Jag är inte beredd alt utan kompletterande utredningbiträda förslaget om att medel för viss verksamhet vid institutionen förskogstaxering skall anvisas över etl särskilt anslag. Den är 1979 tillsattakommittén med uppdrag att utreda frågan om statens stöd till hästaveln, m.m.har överlämnat en promemoria om utveckling av redskap för skogskörning medhäst. Kommittén, som antagit namnet , bedömer hästen varaekonomiskt konkurrenskraftig vid tidiggallring, vid små slutavverkningar och i svår terräng. Utredningen föreslärdärför atl medel anslås för forskning och utvecklingsverksamhet med redskapför skogskörning med häst. Vidare föreslår ulredningen att möjligheternaundersöks att i gymnasieskolans kurser i skogsbruk införa viss undervisning omhästens användning i skogsbruket. Förslaget har remissbehandlats.Remissinstanserna tillstyrker ihuvudsak förslaget. Vid mina överväganden harjag. med hänsyn bl.a. till destigande kostnaderna för motorbränslen, funnit atl förutsättningarna förhästens användning i skogsbruket ökat. förslag rörande vissforskning och utvecklingsarbete i syfte att få fram tidsenliga redskap förskogskörning med häst finner jag ändamålsenligt. Forskningen och utvecklingsverksamhetenbör bedrivas vid skogsvetenskapliga fakulteten. Jag kommer i det följandeunder punkten G 2 att föreslå medel för detta ändamål. Efter samråd medstatsrådet vill jag anmäla, attjag lill kommer att överlämna förslaget rörande vissundervisning i gymnasieskolans kurser i skogsbruk om hästens användning inomskogsbruket för de åtgärder styrelsen finner lämpliga. Under senare är har en omfattande omorganisation avforskningsråden under skett. Underjordbruksdepartementets verksamhetsområde har statens råd för skogs- ochjordbruksforskning varit föremål för översyn. En för ändamålet tillsatt arbetsgrupp har överlämnat etlbetänkande. Del är min avsikt att senare föreslåregeringen att lägga fram särskild proposition om statens råd för skogs- ochjordbruksforskning till innevarande . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 95 1979/80Utgift 250396157 1980/81Anslag 255 168000 1981/82Förslag 291813000 Från anslaget bestrids lönekostnader, lokalkostnader m.m. för den centrala förvaltningen, biblioteksorganisationen ochkonsulentavdelningen samt för de lantbruksvetenskapliga, veterinärmedicinskaoch skogsvetenskapliga fakulteterna. är uppdelad på etlhuvudbibliotek i och filialbibliolek i , , ochUmeå. Filialbibliotekel i Umeä har ställning som skogsbibliotek av rikskaraklär.Vid finns en konsulenlavdelning förforskningsinformation. Vidden lanlbruksvelenskapliga fakulteten bedrivs forskning, försöksverksamhet ochrådgivning på jordbrukets och trädgårdsnäringens områden. Försöksverksamhetenomfattar även renskötseln. Den till fakulteten knutna grundläggandehögskoleutbildningen utgörs av agronom-, hor-tonom- ochlandskapsarkitekilinjerna. Ulbildningen av agronomer, hor-tonomer ochlandskapsarkitekter är femårig. antas 175 studerande, varav 130 tillagronomlinjen, 15 till hortonomlinjenoch 30 till landskapsarkitekllinjen. Vid institutionen för lantmäslar- ochträdgårds-teknikerutbildning antas åriigen 140 studerande lill lanlmäslariinjenoch 38 studerande till irädgärdsteknikerlinjen. Försöksverksamheten, som följeretl program som fastställs av styrelse (riksförsöksprogram-mel),bedrivs inom institutionernas försöksavdelningar och vid försöksstationer iskilda delar av landet. Vid den veterinärmedicinska fakulteten bedrivs utbildning,forskning och försöksverksamhet pä det veterinärmedicinska området samtdjursjukvård. Utbildningen på veterinärlinjen är femårig. Vid den skogsvetenskapliga fakulteten bedrivsprogrambunden forskning pä skogsbrukels område. Den till fakulteten knutna grundläggande högskoleutbildningen utgörsav jägmästar-, skogsmästar- och skogsteknikerlinjen. Ulbildningen påjägmästarlinjen är femårig. Undervisningen är under första läsåret förlagd lillGarpenberg. antas 60 studerande till jägmästarlinjen och 45 lillskogsmästariinjen. Verksamheten inom bedrivs vid 50institutioner, elva försöksdistrikl, en lill Skara förlagd försöksgård, femförsöksparker saml ett anlal jordbruksegendomar och fältstalioner. 1980/81:100 Bilaga 13 Beräknadändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal Utbildning,forskning och försöksverksamhet Lärare,försöksledande personal m.tl. KonsulentavdelningenHandläggande personal Övrig personal Utbildningoch forskning Lärare m.fl. + 11 - 6 + 2 -6 Bidrag till driften av fond för upplåten mark 1980/81:100 Bilaga13 Beräknadändring 1981/82 Ersättning till ledamöter itjänsteförslagsnämnder m.m. Vissa kostnader för datamaskintid Pris- och löneomräkning 38096000kr. antog är 1978 ellhandlingsprogram för verksamheten där ökad vikl fastes vid långsiktigkompetensuppbyggande forskning rörande såväl effektivitet som miljö, regionalutveckling och andra politiska mål. Effekterna på verksamheten vid eltgenomförande av huvudförslaget blir bl. a. att verksamhet med allmäntforskningsarbete, jordbruksförsök och assistentledd undervisning måstebegränsas. Nya arbetstillfällen och prakfikplatser kommer all utebli underlång tid framöver. En nedskärning av anslagen till administration, bibliotek, resor och expenser kan medförasämre service till utbildnings- ochforskningsverksamheten, som är splittrad pä flera orter. Besluten om ökade antagningar till skilda linjer måste evenluellt omprövas. En nedskärning av anslagen för forskningsändamålinnebär bl. a. att verksamheter som bedrivs med anlitande av externa försöksulläggare,exempelvis hushållningssällskapen, skulle drabbas och atl den fältmässigtbedrivna försöksverksamheten måsle inskränkas. En nedskärning skulle innebära etl dåligtkapacitetsutnyttjande av de dyrbara fasla resurser som fäll undersenare är. Vid riksdagsbehandlingen av 1979års budgetproposition fick vidkännas ennedskärning av förvaltningskostnads-anslaget . Styrelsen föreslär attförvaltningskoslnadsanslagel pä ordinarie statsbudget åler räknas upp med de Imilj. som /80 anvisats på tilläggsbudget (+-1 000000 kr. Vid finnsflera personliga tjänster som professor och en professur på övergångslal.Vissa delar av verksamhet är helt avhängiga av atl dessatjänster finns. Främst gäller del den på övergångsstat förda professuren iprydnadsväxtodling. 7 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 98 För all säkerställa verksamheten inom vissa förlandskapsarkileklutbild-ningen viktiga avsnitt föreslås att tjänsten somprofessor i prydnadsväxtodling på övergångsstat omvandlas till fast Ijänsl i växtmateriallära ochlandskapsvård (-). Efter samråd med statensnaturvetenskapliga forskningsråd (NFR) föresläs atl medel för en professor i Lo22 eller 24 (+184000 kr. ), 3 forskningsassistenter i Fe 15-17 (-. )och I systemman 15-17 (+128000 kr.) överförs från NFR. Anlagningsökningen tillvelerinäriinjen kräver tre universitetsadjunkter i Le 13 ( + . 1 samband med beslut om ökadantagning lill velerinäriinjen fattade ocksä principbeslut om atlveterinärulbildningen skulle differentieras under sista studieåret.Ulredningen VU -77 har närmare utrett utformningen av det sista studieåret.Sista året skall delas i en K-gren och en L-gren. Statsmakterna har godkäntförslaget. Emellertid är frågan om legitimation ännu inte löst, ulan haröveriämnats lill djurhälsoutredningen för närmare överväganden. 1 avvaktan päalt legitimalionsfrägan blir löst kommer studenterna alt söka till K-linjen.Denna linje är dimensionerad för 50 studerande och saknar således resurser förytteriigare 25. Styrelsen föreslär därför atl resurser anvisas somengångsanslag för / 82 för atl utbildningen skall kunnagenomföras. Denna "säriösning" för velerinäriinjen kräver tvåuniversitetsadjunkter i Le 13 (-t-238000 kr. För att satsningen på dengrundläggande forskningen skall kunna fortsätta kommande år föreslås ensuccessiv förstärkning av basresurser för fri forskning med ca 5000assislenltimmar . Styrelsen hemställer därför om medel härför (+545000kr. Styrelsens program förskogsföryngringsforskningen har antagils av statsmakterna. hartilldelals resurser för alt realisera den första delen av programmet. För attkunna genomföra andra delen av programmet begär styrelsen i första hand medelför två försöksledare i Fe 15-19 (+276000 kr. För alt säkerställa informationsverksamheten inom miljövårdsområ det begär styrelsen medel för atl kunna la över det finansiella ansvaret för den inom den s. k. ALA-gruppen verksamme slatskonsulenten i miljövård i Fe 16-23 ( + . Biblioteksverksamheten vid de tidigare självständiga högskolorna som utgör fakulteter samt vid statens veterinär medicinska anstalt är samordnade i en biblioteksorganisation. Med hänsyn härtill och till den vittförgrenade verksamheten, stigande sluderandeanlal och intensifierad forskning krävs en upprustning på della område. Styrel sen har prioriterat tvä tjänster som biblioteksassistent. 1 första hand begärs medel för en biblioteksassistent i Fe 5-10 vid skogsbibliotekel i Umeä (+103000 kr. Utökadforskning och försöksverksamhet inom djurhälsoomrädel är Prop.1980/81:100 Bilaga 13 99 F.n. bedrivs immunologisk forskning vid elt flertal institutionerinom och statens veterinärmedicinska anstalt men högreforskarbefattning med särskild inriktning på immunologi saknas. Styrelsen begärdärför medel för en professor i Lo 22 eller 24 i immunologi (+171000 kr. Av de tjänster styrelsenprioriterat för förstärkning av biblioteksor-ganisalionen begärs i andra handmedel för ylleriigare en biblioteksassistent i Fe 5-10 lill Alnarpsbiblioteket(+103000 kr. Av de fyra försöksledartjänslerstyrelsen prioriterat för all kunna realisera andra delen avskogsföryngringsprogrammet begärs i andra hand medel till ytterligare tvåförsöksledare i Fe 15- 19 (+276000 kr. Den nuvarandeskogsproduktionsforskningen måste breddas. Inrättande av en speciell tjänstsom fällarbetschef motiveras av kraven pä samordning och rationalisering avfältförsöksverksamheten m.m. För skogsproduklionsforskningen begär styrelsenmedel för en fällarbetschef i Fe 15-19 (+138000 kr. 1 likhet med vad som gäller för övriga statligamyndigheter räknar jag med besparingar på centralaförvaltningskostnader. Därvid har jag vid min beräkning av anslaget räknatmedel för centrala förvaltning med utgångspunkt ihuvudförslaget. 1 sammanställningen harjag räknat medel för överföring av delstre docenter, dels tre tjänster som försöksledare vid institutionen förväxtförädling frän punkten G 2. inledande översikt av verksamheten vidlantbruksuniversitetet har jag förordat atl ytterligare resurser tillförsuniversitetet för den ökade antagningen av studerande till veterinärlinjen. Jaghar med anledning härav räknat medel för enuniversitetsadjunkt (+119 000 kr.). För tillfällig förstärkning av resurserna päveterinärlinjen harjag i avvaktan på djurhälso-utredningens förslag i fråga omlegitimation och AT-verksamhel för veterinärer som engångsanvisning räknatmedel motsvarande två universitetsadjunkter (+238000 kr.