prop · G403112 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 den allmännamotiveringen nämns som exempel att en trafikskadad är förhindrad att meddelasig med omvärlden, sedan det av skadan orsakade sjukdomsförloppet haravstannat. Bestämmelsen är avsedd att tolkas restriktivt. Av lagtexten framgåratt hindret att lämna samtycke inte får vara övergående. Att det föreligger ett hinder av angiven natur torde iallmänhet böra styrkas genom läkarintyg. Några särskilda föreskrifter ombevisningen har emellertid inte ansetts nödvändiga. Den som inte har fyllt /År ej adopteras utanföräldrarnas samtycke. Moderns samtycke skall ha lämnats sedan hon haråterhämtat sig tillräckligt efter nedkomslen. Vid adoption av någon annansadoptivbarn skall i stället samtycke inhämtas från barnets adoptivföräldrareller om en adoptivförälder är gift med någon av barnets föräldrar, från bådadessa makar. Samtycke enligt första stycket behövs ej av den som ärsinnessjuk, sinnesslö, utan del i vårdnaden eller pn okänd ort. År detta falletbeträffande var och en av dem som enligt/ör5W stycket skall samtycka tilladoptionen, skall i stället samtycke inhämtas från barnels förmyndare. Den som är förklarad omyndig får inte adopteras ulanförmyndarens samtycke. Frånsett vissa redaktionella ändringaröverensstämmer bestämmelserna med dem som f. n. finns i 4 kap. 5 § andrastycket. Bestämmelsen i andra meningen infördes i sambandmed att anslöt sig till europarådskonvention om adoption avbarn (prop. 1968:114, ILU 31, rskr 227). Enligt konventionen får ett samtyckeav modern ej godtas, om det inte har lämnats så - ej understigande sexveckor - efter barnets födelse som kan vara föreskriven i lag. Har någon sådantid inle föreskrivits, skall samtycke ha lämnats då modernenligt adoptionsmyndighetens uppfattning har kunnat tillräckligt återhämta sigefter nedkomslen. Förbundet har i detta lagstiftningsärendepåpekat att svenska domstolar i vissa fall har ifrågasatt genomförandet av enadoption i fall då en moder i utlandet har lämnat sitt medgivande inom enkortare tid än den sexveckorstid som föreskrivs i europarådskonventionen.Förbundet 1980/81:112 13 anser att ett sådant medgivande bör godtas i , ommedgivande kan ske i barnets ursprungsland inom . Frågan behandlades i prop. 1968:114 (s. 17). fann det inte lämpligt att någon bestämd tid fastställdes i lag utanansåg att man fick bedöma från fall till fall om modern var så återställdfysiskt och psykiskt att hon kunde fatta ett väl överlagt beslut. Bedömningenborde i första hand ankomma på den som gjorde utredningen i ärendet. Domstolenkunde begränsa sin prövning till att undersöka hur som hade förflutitmellan födelsen och samtycket. Tiden borde i allmänhet inte understiga sexveckor. Om samtycke hade lämnats tidigare än lagen medgav, fick detta rättastill genom att modern i efterhand bekräftade att hon vidhöll sitt samtycke. Vad som sålunda anfördes vid införandet av den nu gällandebestämmelsen i andra meningen får alltjämt anses vägledande. Det innebär attdet vid en prövning av svensk domstol - som enligt 2§ lagen (1971:796) ominternationella rättsförhållanden rörande adoption har att tillämpa svensk lagäven vid adoption av ett utländskt barn - saknar betydelse vilken tid som kanha föreskrivits i barnets ursprungsland när det gäller moderns samtycke. Bestämmelserna överensstämmer i sak med demsom f. n. finns i 4 kap. 5 § tredje stycket. Uttrycken "sinnessjuk" och "sinnesslö"i första meningen kan senare komma att ändras som en följd av den översyn somsker genom regeringens försorg i fråga om terminologin i de bestämmelser i föräldrabalken.giftermålsbalken och där dessa uttryck förekommer f. n, (se avsnitt2.1 i den allmänna motiveringen). Bestämmelsen överensstämmer, med endastnågra smärre språkliga justeringar, med den som f. n. finns i 4 kap. 5 § fjärdestycket, Rätten skall pröva om det är lämpligt atl adoptionen ägerrum. Tillstånd/(?/-ges endasi om adoptionen är till fördel för barnet samtsökanden har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det eller del annars rnedhänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet finnssärskild anledning till adoptionen. Ansökningen/(7/-inte bifallas, om det från någon sida har getts eller utlovats ersättning ellerom det har avtalats om bidrag till barnets underhåll. Underhållsbidrag iform avengångsbelopp är dock inte hinder för tiUslånd till adoptionen, om beloppet harinbetalats till socialnämnden i den församling där adoplanlen är kyrkobokfördeller om dei till nämnden har utfärdats en förbindelse på beloppet, vilken hargodkänts av sökanden och nämnden. För det belopp som har inbetalts till nämndenskall genoin dess försorg hos eller ett svensktförsäkringsbolag inköpas en efter underhållsskyldigheten anpassad livränta åtbarnet, om inte avtalet hindrar det eller nämnden finner att beloppet kan användaspå något annat lämpligt sätt för barnets underhåll, Elt avtal om ersättning eller underhåll, som bordeha inedföri atl 1980/81:112 14 ansökningen avslogs om rätten hade känt lill avtalet, ärutan verkan åven om ansökningen bifalls. Bestämmelsen har förtydligats så att detframgår alt det, förutom kravet att adoptionen skall vara till fördel föradoptivbarnet, måste föreligga en särskild anledning till adoptionen med hänsyntill det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet. En sådan särskildanledning är att sökanden har uppfostrat eller vill uppfostra barnet. Detförutsätter i regel atl barnet är (jfr bl. a. hovrättens för VästraSverige beslul , SÖ 39, och hovrättens för beslutden , SÖ 1062). Även i övrigt kan det i särskilda fall finnasanledning alt genom en adoption befästa ett personligt förhållande mellansökanden och adoptivbarnet. Del bör då, liksom när sökanden har uppfostrateller vill uppfostra barnet, normalt vara fråga om ett förhållande av väsenlligensamma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och barn (selagberedningens förslag till revision av och vissa delar av ärvdabalkenavd. 1913, s. 36, återgiveti NJA 11 1917 s. 474). En allmän önskan att bereda någon möjlighet att vistas iSverige för att denne därigenom skall få bättre levnadsvillkor är sålunda inlei sig elt tillräckligt skäl för en adoption (se t. ex. hovrättens över Skåneoch beslut , SÖ 2024, och , SÖ2106). Detsamma gäller när adoptionen inte har något annat syfte än all göradet möjligt för den som skall adopteras att få uppehålls- eller arbetstillståndhär i landet (jfr , , 3:e uppl., 1979, s. 499 samt bl.a.hovrättens för beslut , SÖ 2012, och det i denallmänna motiveringen omnämnda beslutet av ,1; SÖ 60). Med anledning av eU yttrande från en remissinstans börpåpekas att bestämmelsen i och för sig inte hindrar en adoption när den som skglladopteras är så gravt skadad att någon personlig kontakt mellan denne ochsökanden inte kan skapas. Att samtycke av den som skall adopteras inte behövs idetta fall framgår av den nya bestämmelsen i 4 kap. 5 § andra stycket 2. Under remissbehandlingen har och Förbundet adoptionscenlrum pekat på det probleni som uppkommerdå makar i har tagit emot ett utländskt barn i avsikt att adoptera detmen sedan av olika skäl inte vjll fullfölja adoptionen. Även om det då finnsandra makar i som är villiga att adoptera barnet, kan del enligt dessa remissinsianservisa sig svårt alt få fram ell nytt samtycke från barnets företrädareutomlands. I sådana fall har man därför ibland förfarit så atl de förstamakarna ändå formellt har adopterat barnet som de har lämnat samtycketill att barnet "omadopteras" av de andra makarna. Remissinstansernaanser att uttrycket "särskild anledning" bör inbegripa också sådanafall. Med anledning av delta bör framhållas att det inte kananses föreligga 1980/81:112 15 några särskilda skäl till en adoption som görs enbart förformens skull, 1 praktiken bör del finnas möjligheter att på annat sätt kommatill rätta med det problem som remissinstanserna nu har pekat på. Som har sagtsi den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) ankommer det på ulredningen ombarnens rått att överväga bl. a. denna fråga. Enligt 4kap, 10 § skall domstolen inhämta upplysningar om bl. a.adoptivbarnet och adoplanlen. Om barnet inte har fyllt skall yttrandeinhämtas från barnavårdsnämnden både i adoptantens hemkommun och i den kommundär den som har vårdnaden är kyrkobokförd. Detla är av vikt för aft domstolenskall kunna få ett tillräckligt underlag för sin bedömning av om adoptionen böräga rum. I fall då den som skall adopteras är torde etltillfredsställande underlag i regel föreligga genom den utredning sombarnavårdsnämnden ombesörjer. I andra fall kan det vara lämpligt all domstoleninhämtar yttrande från någon annan myndighet som kan tillföra ärendet upplysningarav värde, exempelvis från arbelsmarknads-eller utbildningsmyndigheter eller -när en medborgare i ett utomnordiskt land skall adopteras - fråninvandrarverket. Med anledning av vad vissa remissinsianser har anfört kanframhållas atl invandrarverkets inställning kan behöva inhämtas även i fall dåden som skall adopteras är . Detta gäller naturligtvis särskilt dådet finns anledning att misstänka att adoptionen syftar till atl kringgågällande invandringsbestämmelser. Enligt 19 § första stycket tingsrättsinstruktionen(1975:511) är en tingsno-larie med minst ett och elt halvt års tjänstgöringbehörig att handlägga bl. a. ärenden om tillstånd till en adoption. Underremissbehandlingen har påpekats att det inte är lämpligt atl en ansökan omadoption prövas av en tingsnotarie i fall då del kan misslänkas atl ansökningenhar gjorts i avsikt atl kringgå gällande invandringsbeslämmelser. Med anledningav delta påpekande kan framhållas att en tingsnotarie enligt 19 § andrastycket tingsrätts-instruktionen inte får förordnas att handlägga ett ärendesom är av vidlyftig eller svår beskaffenhet eller vars avgörande av annan orsakkräver särskild erfarenhet. Ärenden om internationella adoptioner torde oftakunna anses höra lill denna kategori, även om de inte rör några motstridigaintressen i sig. På grund av att riksförsäkringsanstaltensuppgifter numera ombesörjs av har vad som sägs i tredjemeningen om anstalten ändrats till att avse verket. I övrigt har bestämmelsernaunderkastats en språklig översyn. Bestämmelsen har endast justeratsredaktionellt. Denna lag träder i kraft . Vad somsägs i 4 kap, 6 § andra stycket om socialnämnden skall dock lill utgången ay avse barnavårdsnämnden. De nya bestämmelserna tillämpas även när en ansökan omadoption har 1980/81:112 16 gjorts före ikraftträdandet men då ännu inte har slutligtprövats. 1 4 kap. 6§ andra stycket finns f.n. vissaföreskrifter om barnavårdsnämnden. har beslutat att vad somsägs i bl. a. de bestämmelserna om barnavårdsnämnden skall fr. o. m, den 1januari 1982 avse socialnämnden (se SoU 1980/81:15. rskr 130), För tiden tilldess att denna lagändring träder i krafl skall föreskrifterna i 4 kap. 6 §andra stycket alltjämt gälla barnavårdsnämnden. Punkl2.Denna övergångsbestämmelse innebär bl. a. att, om situationen är sådan som angesi den nya bestämmelsen i 4 kap. 5 § andra stycket 2. en ansökan om adoption somhar gjorts före ikraftträdandet inte efter denna lidpunkt får avslås på dengrunden att samtycke inte föreligger av den som skall adopteras. Det kantilläggas att, om ansökningen redan har hunnit slutligt prövas föreikraftträdandet och då avslagits med hänsyn lill att samtycke saknas, någothinder inle finns för sökanden atl återkomma sedan den nya bestämmelsen harträtt i kraft. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas överförslaget till lag om ändring i . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1980/81:112 17 SAMTYCKE OCH TILLSTÅND TILL ADOPTION Promemoria med förslag till lag om ändring i 2 1980/81. 1980/81:112 18 I promemorian föreslås att en adoption skall kuuna genomförasutan saffltyoke av den som skall adopteras, om denne är förhindrad att lämnasamtycke på grund av paykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling ellerpsykisk abnormitet av annat slag. Vidare föresläs att da nuvarande bestämmelserna om domstolamasprövning av lämpligheten av en adoption förtydligas så att det klart framgåratt tillstånd till adoptionen fär gea endast om det med hänsyn till det personliga förhällandetmellan den som vill adoptera och den so.-n skall adopteras finns särskildaskäl till adoptionen. Se föreslagna lagändringarna avses träda 1 kraft . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fräga om dela att 4 kap, 5 och 6 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i 4 kap. skall införasen ny paragraf, 5 a §, avnedan angivna lydelse. Utan eget samtycke må den som fyllt e.1 adopteras, dock må, utan hinder av att samtycke e.i föreligger, adoption ske av den som är , där est det kan antagas lända honom till skada att han tillfrågas. Den som har fyllt får Inte adopteras utan egetsamtycke. Sådantsamtycke behövs dock inte, om den som skalladopteras 1. är och det skulle skada honom ellerhenne att bli tillfrågad,eller 2. är förhindrad att lämna samtycke på grund av psykisk s.-jukdom. hämmAd förståndautveckling eller psykiskabnormitet av annat slag. Den som ej_ fyllt aderton är må ej adopteras utan föräldrarnas samtycke. Den som inte har fyllt arton är får ej adopteras utan föräldrarnassaratycke. Modems samtycke skall ha Balken omtryckt 1978:853. Före3la/;enlydelse ssdanho:i hiinnit tillrä';klii;;t återhämta si.g of t or nedkomsSen. Vid adoptionav adoptivbarn skall i .tällnt in hämtas 3anit,Yolcfl ay adoptAOten eller, ora .a. .idoptarat a.;idi;e aakens barn, :iv 'n; läjina-i;;! Vid adoption ';7 n;i. "150:_äS:; nans adoptivbarn skp.ll i .-it,.-;" i a' .s>--tycke lr.h.''.ri? :a3 f r. ''.n_'4i>iiiyj;''-rj:_:.devn 9lle\\ .jis 5';rtne hi-,r v;o:-j".-jrat qiji3ak£S_ b .nr.-:, r,T £.&d3 -..iVai-r.i, .Snmtyclre enligt anra_ stycket fordraa ej nv don som är sinnessjuk, si.r.essio, utan del i vårdnaden eller ä okänd ort. Är sådant fall för handen beträffandeenvar av dem som enligt andra stycket skall santyoka till adoptionen, skall i stället samtycke inhämtas frän barnets förmyndare. Samtycke enliijt för-".ta . "tycret bohöTa ej av den sots är rj-.iine,'!-äjuk, ainnssalö, utan d'3l i v5rd-naden»ller £å okänd ort. Jr detta fallet beträffande var och en av dem som enligt första stycket skall samtycka till adoptionen, skall 1 stället samtyckeinhämtas från barnets förmyndare. Den som är förklarad omyndig må ej adopteras utan förmyndarossamtycke. som ärförklarad omyndig fär inte adopteras utan förmyndarens samtycke. Rätten skall- pröv.i., huruvida adoptionen l.Hjppliffen .iiåä;:3 nim. Ej må tillstånd >=;iva3, ned mindre adoptionen finnes ländatill c.s:n för barnet samt sökanden uppfostrat barnet eller villuppfostra det eller eljest fiärsk.ild anlodnin. ; är till adoptionen. Katten skall pröva om det är I:i-''iT. '-li£:t att adoptionen ä,! TillFfånd får ges endast om adoption-rn :ir_ tillfördel för barnet saint sökanden har tspp-fostrat barnet eller villuppfostra det eller det .a.inars med hänsTi till det personliga forhållandetmellan sökanden och b.u-iiet firiiis särskild anloining till adoptionen. j\.i,-ckjiin-en nå ej biralla.s, om £. nåj'ondera sidanvgderlaff är givet eller ut fär. t ej heller om bidrag till barnets anderhåll är avtg lat, med mindre fr.-ro a,r om bidra/j- med :11a oc!i 3t be] o'. helor;.;+. inbetaltci tili bamavårds--'i-mion i der, f"c;->-:;r.ir:iin:r, där ?.Qop-'ant';n -Sr kyrkobokförd, eller lill nä-.n(. 'iVi uiräudatc förbindeLje ä_ bs.-L'';. '~'., vilkenb"'.ivjt .v Eök.anden O';! : r]:irji,:!--u fi'.di-.ävia For belopp,:jc;i. inbe'-?.lt3 till nifinien, skal] ijer;c;i: dess furaor. 'in.=:t.jlten eller svenskt fö:'- liäkringribolar inkiipss en efter un-dsrliål Is..k.yldi;jhf'ten lärapad Livränta It b.virnet, där ej enligt avtalet hinder mötereller n;-jiinden finner att beloppet n]_å. pä annat läj:ipligt Eätt anvärlas för barnets underhall . Arisötain.ijen får inte bifallas, om det 1'rån någonsida har .q-etts el] er utlov.at3 ersättninf: eller on det har avtalats ombidrag till ba.mets underh-? bidrag i foi-ra av engångsbelopp är dock. inte hinder for tillstånd till adop- tio.nen, om beloppet har inbetalts till barnovårdsnänndén i dec församling där adopi.-j-nten är kyrkobokförd eller om. dtet till nä.7inden har utfärdats eriförbindelse på beloppet, vilken har ;-';odkäjits av sökanden ooh nä;mQen. För det belopp som har inbetalts till nämnden skali genom dess fcrccrg koB riksföi-säkringsverket eller ett svenskt försäkrin.gsbolag inköpas en efter underhållsskyldigheten anpassad livränta åt barnet, om inte avtalet hindrar det eller nämnden firjieratt beloppet kan användas på något annat lämpligt sätt för bo.metsunderhåll. Avtz om vederla-.c; eller under-.håll , som bort föranleda avslag ansökningendärest avtalet varit för rätten kunnigt, vare, även om ansökningen bifalles, utan verkan. Ett avtal om ersättning eller underhåll, som borde ha medfört ett ansökningen avslogs om rätten hade känt till avtalet, är ut-an verkan även om ansökningen bi-falIs. Denna lag träder i kraft I98I. De nya bestämmelserna tillämpas även när en ansökan omadoption har gjorts före ikraftträdandet men då ännu inte- har slutligtprövats. 1980/81:112 22 För atten adoption skall komma till stånd måste vissa förut sättningar vara uppfyllda. Bl.a, får den som har fyllt 12 är inte adopteras utan att ajälv ha samtyokt till adoptionen. Omdenne på grund av psykisk sjukdom, utvecklingsstörning e.d, inte kem lämna ett giltigt samtycke, går det 1 regel inte att genomföra adoptionen. har uttalat att det finna skäl att mjuka upp reglerna om egetsamtycke till adoption, så att även den som inte har förmåga att lämna ett sådant samtycke kan adopteras.Riksdagen har överlämnat åt reg»-ringen att bestämma 1 vilken foro reglerna akallses över (se LU 1976/77:17; jfr IU1979/80!23). £n annan fräga,som har uppmärksammats 1 den allmänna debatten, är vad som skall krävas för att en domstol akall g« tillstånd till en adoption. Det kan varatveksamt vad som ligger 1 det nuvarande kravet på att, förutom att adoptionen skall vara tillfördel för den som skall adopteras, detskall finnas särskild anledning till adoptionen. De frågor som sålunda har aktualiserats behandlas idenna promemoria. Prop.1980/81:112 23 Gällande regler om adoption finns i 4kap. De innebär att densom adopteras (adoptivbarnet) får rättslig ställningsom barn till den som adopterar (adoptanten). Genom adoptionen upphörde rättsliga banden till barnets biologiskaföräldrar, utom i fall dä barnet adopterasav någon som är gift med en biologisk förälder. För att en adoption skall komma tillstånd fordras tillstånd av domstol (4 kap. 1 §). Domstolen fårge sådant tillstånd endast om adoptionen är till fördelför adoptivbarnet ooh dessutom adoptantenhar uppfostrat eller vill uppfostra adoptivbarnet eller annars särskild anledning finns till adoptionen. En ansökan om adoption färinte bifallas om vederlag förekommer (4kap. 6 §). Den aom har fyllt 12 årfår inte adopteras utan eget samtycke.Ett undantag gäller dock, om den som skall adopterasär under 16 är ooh det kan antas skada honom eller henne att blitillfrågad (4 kap. 5 § förstastycket). Den som är under 18 är fär inteadopteras utan att de biologiska föräldrarna har samtyckt till adoptionen (4 kap. 5 § andra stycket). Samtycke behövs dock inte av den som är sinnessjuk, sinnesslö, utan del i vårdnaden eller på okänd ort. Ardetta fallet beträffande båda föräldrarna, skall i stället samtycke inhämtas från barnets förmyndare(4 kap. 5 § tredje stycket). Den som har förklaratsomyndig får inte adopteras utan förmyndarens samtycke (4 kap. 5 § fjärdestycket). Domstolen skall inhämtaupplysningar om adoptivbarnet ooh adoptanten samt huruvida ersättning eller underhållsbidrag Prop.1980/81:112 24 har getts eller utlovats. On barnet inte .har fyllt skall yttrande inhämtas fråri barnavårdsnäjnnden både i den kommun däradoptanten och i den kommun där den somhar vårdnaden är kyrkobokJ'örd(4 kap. 10 § första stycket). Om det är möjligt skall domstolen höra även en , V1an förälder som Inte behöver ge sitt samtycke till adoptionen (4 kap, 10 § andra stycket). 2.2 Bakgrunden till reglerna om samtycke till adoption Bestämmelsen i 4 kap. 5 § första stycketföräldrabalken om att den som har fyllt inte får adopteras utan eget samtycke harhämtats ärsadoptionslag. I förarbetena till denna lag angavsatt bestämmelsen hade till följd att adoption inte tunda ska av den som var Över 12 åroch på grund av sinnessjukdom eller sinnesslöhet saknade i-ätte-lighandlingsförmåga. Något giltigt samtycke kunde nämligen inte avges i ett sådant fall. Det ansågs inte behövligt att för dessa fall införaett undantag från kravet på egot samtycke till adoption. I 4 kap. 5 § första stycket infördesår bestämmelsen om att den som är under 16 årfår adopteras utan eget samtycke omdet kan antac skada honom eller henne att bli tillfrågad. '>)elsenanjjavs 1 första hand ta sikte på fosterbarn som adopteras. Enligt förai'betec3 kunde det nämligen allvarligt skada ett barn 1 pubertetsåldern att fåreda på att fosterföräldrarna intevar bar- , nets riktiga föräldrar. Det förutsattes att bestämmelsen skulle tillämpas endast i klara fall (se prop, 1953:144 s. 219). 1980/81:112 25 Också bestämmelson i 4 ka;;. 5 § andra stycketon santycke 3V adoptivbarnets biologiska föräldrar härrör ärsadoptionslag. Ursprungligen innehöllsamaia stycke även ett undantag från kravet på .laatyoke av en förälder, ora denne var sinnessjuk,sinnesslö, utan del i vårdnaden eller påokänd ort. I samband med att vissa ändringar gjord-s 1971 redigerades 4 ksp. 5 L- om r.å att detta undantag flyttades över till ett nytt tredje stycke. Dndantaget gavs .samtidigten generell avfattning, så att det enligt orden avsåg var och en - och alltså inte bara föräldrar - som var sinnessjuk, sinr.esslö etc. Det kunde därför ifrågasättas om ett undantag från kravet påsamtycke gällde även när den 303 skulle adopteras var sinnessjuk,sirnnsslö etc. I rättafallet NJA 1975 s, 727 kon.3taterade emellertidhögsta domstolen att en sådan innebördinte kunde antas vara åsyftad med lagändringen. År1975 ä.ndrades undantagsbestämmelsen i 4 kap. 5 § tredje stycket så att det niunera klart framgår att den avser endast fall då en biologisk förälder är sinnessjuk,.-linnesslö etc. och att bestämmelsen alltsåinte är tillämplig närden som skall adopteras saknar rättslig handlingsförmåga av en sådan anledning. 1980/81:112 26 3 GÄLLANDEORDNING I DE ANDEA KORDISKA LÄNDERNA L-a.gstiftningen om .adoption i de ncrditka länderna hjr ursprur.g-li,~er: tLllkoirjnit i nordiskt .ssjiiartoto. Förutsättningarna för adoption och dess rättaverlcningar har i stcrt sett reglerats pä ett enhetligt sätt,iJetta gäller bl..a. reglerna om tillst.-dndav myndighet till adoptionen, Beträffandereglerna cm sajntycke av den som skall adopteras föreligger dock vissa skil jaktig.hetor. I finns reglerna om adoption adoptionalag, som har ändrats senast år1956, HestHmmelserna om samtycke av den som skall adopteras överensstämmermed gällande svenska regler. Vid adoptionav den so.m har fyllt 12 men inte 16 årgäller dock ett undant-ag från kravet påeget samtycke endast för f.ill dé fosterföräldrar vill adoptera ett fosterbarn och det skulle skedabarnet att bli tillfrågat. I antogs den nuvarande adoptionslagen år 19T2. Ävenbestämmelserna i den lagen om samtycke &vden som skall adopteras överensstämmer med de svenska reglerna. I infördes en ny lag om adoption. gällde att adoption inte kunde skeutan samtycke av den som skulle adopteras, om denne var sä utvecklad att man kunde fästa avseende vid hans eller hennes vil-jag.I den nya lagen anges som en huvudregel att samtycke krävs av den som är myndig eller har fyllt 15 är. Ett undantag gäller dock om denne pä grund av sjukdom eller handikapp intekan uttrycka sin vilja. Enligt förarbetena tar detta undantag inte sikte på kortvarig och övergående oförmåga utan avser endast varaktig oförmåga. Ett behov av bestämmelsen har ansetts föreligga t.ex. 1 sådana fall då någon vill adoptera syskonoch ett av dem till följd avhandikapp inte kan uttrycka sin åsikt.