prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — och för sitt adminislrativaarbele (kanslifunktioner osv. Fortbildningsorganisationenfår resurser enbart för sitl adminislrativa arbele (kanslifunktioner, vissatjänster osv. ), medan kostnaderna för den konkreta verksamheien läcks genom altde enskilda skolorna och kommunerna för sina resurser köper tjänster avfortbildningsorganisationen. LUT74bedömer den senare funktionen som mest naturlig, dvs. en avgiftsfinansiering avpersonalutbildningen. LUT74 framhåller vidarebehovet av att resursema för fortbildningsfunktionen kan användas fritt ochflexibelt i samspel med berörda skolor och på det sätl som bäst motsvarardessas behov och avsikter. Kostnaderna för fastpersonal fömtsätts kunna hållas låga på gmnd av att antalet fasta tjänsterföreslås bli lågt. LUT 74 påpekar att med denvidgade lokala beslutsrätten inte följer att kostnadema för fortbildning skallöverföras från stat till kommun. Förutformningen av en stödorganisafion för fortbildnings- och utvecklingsarbeteföreslår LUT 74 följande principer. - Organisafionen skall anpassas tUl kravetpå ökad frihet och ökat ansvar förden enskilda skolan och den enskilda läraren att besluta om den egna fortbildningsverksamhetensinnehåll och form. 1980/81:97 128 -Organisationenskall svara mot fortbildningens generella uppgifter att utgöra ett led i ochett stöd för den enskilda skolans totala utveckling. Organisationsplaneringenmåste utgå från att fortbildning och utvecklingsarbete skall ha såväl en inlem() som extern (statlig) stödstmktur till sitt förfogande. - Organisationenmåste vara så utformad att de erfarenheter beträffande utbildningsbehov, som erhålls inom fortbildning och utvecklingsarbete, kan återföras till den gmndläggande utbildningen. Organisationenskall tillgodose behovet av en bättre samordning och ett mer systematiskt utnyttjande av tillgängliga personella och ekonomiska resurser. Planeringenav den lokala fortbildningen fömtsätts ske som en del av kommuners och skolorsverksamhetsutveckling. Ett fortsatt statligt stödär nödvändigt. Organisationen för de statliga fortbildningsinsatserna fömtsättsäven fortsättningsvis vara en del av det allmänna skolväsendet. Utredningendiskuterar olika sätt att utforma den statliga regionalafortbildningsorganisationen. Det statliga stödet fillkommuner och skolor i samband med det direkta genomförandet av fortbildning kanges både från central och regional skolmyndighet. Enligt LUT 74:s uppfattningbör uppgiften huvudsakligen utföras på regional nivå. Organisationen bör därvidges en sådan utformning att den möter följande allmänna krav. De statliga regionalaresurserna för medverkan i planering, genomförande och utvärdering avfortbildning bör samordnas i en enhetlig organisation. Varje regional organisatoriskenhet bör ha ansvaret för samtUga de statliga stödinsatser, som kan bliaktuella inom regionen vad gäller fortbildning på skolområdet. Den regionala, statliga organisafionenbör utformas med hänsyn lill att information och rådgivning till kommuner,skolor och enskilda blir alltmer väsentliga inslag i dess arbetsuppgifter. Den regionala, statligafortbildningsorganisationen måste vara så utformad att samverkan med högskolanunderlättas. Depersonella, ekonomiska och materiella resurser som organisationen tilldelas kanfördelas enligt något av följande tre alternafiv: Dekan fördelas på samtliga 24 län och ingå i länsskolnämndsorgani- sationen utan koncentration till större regioner. De kan fördelas på de sex nubefintliga fortbildningsregionerna (motsvarande högskoleregionerna) utandirekt anknytning till länsskolnämnds-organisationen. De fristående enheter somdå bildas kan inrättas som fortbildningsinstitut eller fortbildningscentradirekt underställda SÖ. De kan ingå i länsskolnämndsorganisationenmen struktureras så att en resurskoncentration inom större regioner än länetsamtidigt sker. Denna koncentration kan skapas genom att 3-5 län tillsammansutgör en regional enhet i samband med stöd vid genomförandet av fortbildningoch genom att länsskolnämnderna tillsammans svarar för ledningen av fortbildningsstödetinom denna region. Valetmellan dessa alternativ bör föregås av ytterligare överväganden i samband meden samlad översyn av hela den statliga skoladministrationen. För LUT 74framstår dock det sistnämnda alternativet såsom det som bäst tillgodoser dekrav utredningen ställt upp. LUT74 föreslår vidare att de fasta tjänsterna som fortbildningskonsu- Prop.1980/81:97 129 Ungefär hälften av de resurser som därvid frigörs bör ingå i den nyaregionala fortbildningsorganisationen. Återstoden bör tillföras dels den lokalafortbildningsverksamheten, dels omvandlas till medel för stadigt stöd tiUskolors och kommuners verksamhetsutveckling. Denkommunala organisationen för fortbildning på skolområdet bör utformas på sättsom bestäms inom varje enskild kommun. De kommunala resurserna för planering avpersonalutbildning på skolområdet bör förstärkas genom omprioriteringar ellergenom att nya resurser tillförs. 9 1980/81. Prop.1980/81:97 130 Remissyttranden lärarutbildningsutrednings(LUT 74) förslag rörande återkommande fortbildning (personalutbildning) 1 En helhetssyn på lärarutbildningen. LUT 74 har haft till uppgift att föreslå principer för huren återkommande fortbildning bör byggas upp för lärare som genomgått dengrundutbildning utredningen föreslagit. Med utgångspunkt i dessa principer harLUT 74 också haft att föreslå ett fortbildningssyslem för lärare med äldre grundulbildning. SÖ delar utredningens principiella uppfattning attfortbildningen ingår som ett naturligt led i ett lolalllärarutbildningsprogram. Vidare vill SÖ underslryka all den formellautbildningen liksom formella kurser och andra insalser inom ett samlatfortbildningsprogram endasl utgör en dd av ett lolall lärarulbildningsprogram.Den kanske viktigaste delen av programmet ligger inom det dagliga arbetet iform av olika insalser inom fortbildning och lokalt utvecklingsarbete. SÖframhåller alt en utveckling i skolan är beroende av alla där verksamma och altskolhuvudmannen har del primära ansvarel för ett personalutvecklingsprogram,omfattande hela personalen. All erfarenhet även pä det inlernalionella planetvisar all utvecklingsarbete, också av skolverksamhet, kräver lid för att kommai gäng, uthållighet i genomförandel och kontinuitet i uppföljningen. Dessavillkor för igångsättande, genomförande och uppföljning förutsätter all slödoch stimulans kan ges från olika nivåer inom utbildningssystemet. En övergripandeuppgift för fortbildningen är därför alt på olika sätt ulgöra ett sådanl slödoch ge impulser för utvecklingsarbetet. Några länsskolnämnder är i likhei med länsskolnämnden iGotlands län eniga med LUT 74 om viklen av en väsentligt ulbyggd fortbildningav lärare och övrig personal i skolan. Men anser de all form,innehåll och lidsramar i vissa avseenden kan vidgas, inskränkas eller iblandpreciseras i förhållande lill utredningens förslag. i län pekar på alt formellfortbildning inom ett län - kurser, konferenser, studiecirklar o.d. - gerförutom själva innehållet i fortbildningsakliviteten ett rikt mått av slöd ochstimulans åt del informella utbildnings- och utvecklingsarbetet. Del ertarenhelsutbytesom sker i samband med den formella fortbildningens kurser, konferenser och skolbesökav forlbildningskonsulenler är en viklig förulsätlning för alt informelltutbildnings- och ulvecklingsarbele skall komma lill stånd. Med andra ord kommeräven i fortsättningen både med lanke pä "LUT 74-perspeklivel" och "nu-lärarperspeklivet"den formella fortbildningen att utgöra en mycket belydande del av det totala fortbildningsarbetel. i fäster särskiltuppmärksamheten pä all en god grundulbildning bör fullföljas med en välanknuten fortbildning, som tillgodoser yrkesutövarens och skolans aktuellabehov. 1 tider dä anlalel grundutbildningsplatser kan minska bör friställdaresurser kunna övertoras till fortbildning. Prop.1980/81:97 131 i kan inte finna del moliveralalt utbildningen ges så stora tidsmässiga resurser som LUT 74 föreslår. Medhänsyn lill andra angelägna reformer inom skolans verksamhet kan intefortbildningen ges denna höga prioritet. konstaterar all utredningen har sell lärarnas grundulbildning,vidareutbildning och fortbildning i ett långl sammanhängande perspektiv.Betydande tyngd har lagts vid de senare ulbildningssla-dierna som innefattarkompletterande grundutbUdning, ett hell syslem av päbyggnadskurser saml denkollektiva och enskilda fortbildningen. De olika delarna av läramtbUdningen ärgivetvis beroende av varandra och behovet av utvecklings-/förnyelseinsatserväsentligt under läramas långa aktiva tjänstgöringstid. Styrelsen ställer sigbakom detta principiella syn-säU. Ktnnmunstyrdseni menar, att en kraftig forlbild-ningssalsning är ettavgörande villkor för all samhällels intentioner med skolan inom rimlig tidskall kunna förverkligas. 'Del är viktigt att fortbildning liksom utbildningses som en inveslering. Koslnaderna bör mer än väl kompenseras av deneffekthöjning som en räll upplagd fortbildning leder till. Flera andra kommunerför fram liknande synpunkler. Skolstyrelseni kommun ser fram emot ell genomförande av LUT 74:s förslag lillåterkommande fortbildning som skolstyrelsen pekar på de mycket knappamedel som stär till förfogande, när del gäller den enskilde lärarens möjligheler,att under en läng yrkesverksam period komplellera och fördjupa sin utbildning. Särskillbeklagligt är della för de lärare som mäste hålla sig väl underrättade om de förändringarsom sker ute i näringslivet, vilka i högsla grad påverkar aktualiteten i derasundervisning. Skolstyrelsen, anser all del är orealisliskl att i början av 1980-taleloch med rådande lärarbrisl, genomföra ell sädant fortbildningsprogram. Styrelsenär väl medveten om all den redan anställda personalen i skolan behöver fä enganska omfaUande ulbildning om den nya grundutbildningen av lärare skall fåett snabbt genomslag. anser att LUT 74:s förslag börge en bällre forlbildningssitualion än vad vi har , men alt en yllerligareulökning av fortbildningen kan bli nödvändig. () anser all behovel avfortbildning är slorl och stigande. Anledningen lill delta är främsi den högareformtakt som präglat svensk utbildningspolitik under de senaste årtiondena.De resurser som ställts lill förfogande har dock varil för smä för all kunnatillgodose fortbildningsbehovet. Skolledarjörbundet instämmer i LUT 74:s grundinställningoch betonar vikten av de olika forlbildningsförslag som LUT 74 har framlagl.Den successiva förnyelsen, en hög förändringsberedskap och lärarutbildningensom en fortlöpande process, anses vara myckel väsenlliga delar i förslagel. TCO anser i likhei med (), allgrundutbildningen endasl ulgör en del av den utbildning läraren mäste ha förall han skall vara i takt med de krav som kan ställas pä innehållet ochutformningen av undervisningen. Del är därför viktigl all läraren upplever grundulbildning-enendasl som ett avstamp för sin yrkesverksamhet och all han ständigt är bereddall lära in nya kunskaper och utveckla nya arbetsmetoder. Lärarnasfortbildningsbehov ökar särskill påtagligt i samband med reformbeslut. Undervisningen av barn och ungdom har enligt ,S7-successivt blivit ell alltmer kvalificerat arbele som ofta ställer lärareninför svårbemästrade uppfostrings- och undervisningssituationer. Prop, 1980/81:97 132 nödvändigt all betydligt större samhälleliga resurser avsätts till personalutbildning så att lärarna kan bibehålla och utvecklasin yrkesskicklighet. En kvalitativt högtstående undervisning i alla åldrarinom ger stora framtida vinsler vid förändringen av samhällel molgemensamma mål och utgör dessulom en av de mesl produkliviielsbefräm-jande fakiorersamhällel kan stödja sig på för sin utveckling. De olika personalutvecklande åtgärderna måstesystematiseras och samordnas inför den successiva utbyggnaden avpersonalutbildningen. Flera universUet och högskolor pekar också på det storafortbildningsbehovet. anser alt vid sidan avgrundutbildningen är den återkommande lärarfortbildningen mycket viktig och enav de angelägnaste reformerna. Alt en lärare som efter avslutadgrundutbildning är yrkesverksam mäste förnya sina kunskaper i taklmed utvecklingen inom hans eller hennes ämnesområden, är en självklarhet. Ivissa ämnen kan eftersläpningen vara skrämmande slor. vid högskolanför lärarutbildning i menar, att rätt bedriven ålerkommandefortbildning är den bästa tänkbara investering som förekommer inom skolan. Motbakgrund av den allt mer tynande fortbildningsverksamhet som förekommer inuläget, framstår LUT74-förslaget som väl genomarbetat och hoppfullt förframtiden. vid i att grundutbildningen i ett yrke kan och bör endast betraktas somen startpunkt och en bas för vidare yrkesstudier. Fortbildningen blir då enförlängning av grundutbildningen. Ansvaret för fortbildningen vilar då iförsta hand på den enskilde läraren och hans kolleger i arbetslaget. Genom attdiskutera gemensamma erfarenheter i den praktiska yrkessituationen, genom attföra en öppen dialog i arbetslaget och genom att inta en sökande och prövandeattityd till pedagogiska frågor blir tiden efter grundutbildningen en processav fortlöpande pedagogisk och metodisk lillväxl där läraren självständigtförvärvar och bearbetar ny kunskap och nya erfarenheter. Ingen lärarkandidatmå betrakta sig som helt utbildad lärare efler avslutad grundutbildning. 1.2 Avvägning mellan grundutbildning och fortbildning Vad gäller avvägningen mellan gmndutbildning ochfortbildning i ett långsiktigt perspektiv, ansluter sig också de flestaremissinstanserna till LUT 74:s förslag om att en väsentlig del av utbildningenskall ske paralleUt med yrkesverksamheten. Flera remissinstanser menar i likhet med iUppsala, konsistoriet, att proportionerna i förhållande till nuläget mellan gmndutbildningoch fortbildning måste förskjutas så att större vikt läggs vid den . , låg- och mellanstadidinjernavid universUetet i delar utredningens uppfattning att fortbildningsfrå-gomai alltför ringa grad har uppmärksammats i samband med de senasle decenniemasskolreformer. Det finns därför anledning att understryka utredningenskonstaterande att fortbUdning av nu verksamma lärare är minst lika angelägensom uppbyggnaden av ett väl avvägt gmndutbild-ningsprogram. i ställer sig emellertidinte bakom utredningens uppfattning. Nämnden anser att en gedigen gmndutbildning 1980/81:97 133 för läraren är den bästa grundvalen för lärarens vilja ochmotivation all förvärva och bearbeta ny kunskap inom vissa ämnesområden.Självfallet utesluter detta inte behovet av en ständigt återkommandefortbildning. som LUT 74 åberopar i sin argumentering, ärju inle begränsad till efter lärarens yrkesdebut, utan är ennödvändighet för läraren under hela den yrkesverksamma perioden. Man måsteutgå från att lärarna i säväl allmänna ämnen som prakliskl-pedagogiska ochyrkesinriktade ämnen av eget intresse håller sig informerade om de huvudsakligaströmningarna i ämnet. anser alt den individinriktadefortbildningen som LUT 74 föreslår inte helt kan kompensera en otillräcklig grundulbildning.Endast en del av denna fortbildning ger läraren tillfälle till ämnesfördjupning.Förbättrad fortbildning bör alliså inle fä bli ell argument för all kraftigtskära ned tiden för ämnesstudier och färdighetsträning i grundutbildningen. SFS menar alt det finns en fara i att kort och gottkonstalera alt verkligheten förändras och med den kraven på läraren - varförgrundutbildningen inte behöver ge alll vad läraren behöver i sinyrkesverksamhet. Faran är att detta konstaterande kan vulgariseras dithän attdet läggs som argument för alt inte ge en tillräcklig ämnesteoretisk och praktisk-pedagogiskutbildning i grundutbildningen. 1.3 Fortbildning av lärare med äldre grundutbildning Flera remissinstanser tar upp frågan om fortbildning avlärare med äldre läramtbUdning och behovet av en prioritering av denna framfören reformerad grundutbildning. UHÅ påpekar all ungdomsskolans lärarkår är ung. En mycketangelägen uppgift vid sidan av att reformera den grundläggande grundskolläramtbild-ningenär därför, att fort- och vidareutbilda de lärare som redan är verksamma inomgrundskolan, så att dessa kan undervisa även på angränsande stadium. Det ärockså angeläget att befintliga lärare på högstadiet får utbildning i ytteriigarenågot ämne så att bredden i deras tjänstgöring kan öka. SÖ framhåller att genomslagskraflen av en förändradgrundutbildning, särskilt inom , är helt beroende av omfattningen avden fortbildning som kan anordnas för nu ijänstgörande lärare, samt deförändringar som kan genomföras i regelsystem för anslällning ochtjänstgöring. Antalel lärare med den nya gmndutbildningen kommer nämligen förlång tid framåt, att utgöra en mycket liten andel av den totala lärargruppen.Kraftfulla insatser, särskUt på gmndskolans område, är därför ett nödvändigtkomplement till den förändrade gmndutbildningen. vid högskolan för lärarulbildningi Slockholm tycker att den "bredd" som LUT 74 anser så viktigt atttillföra läramtbUdningen, skulle ha kunnat nås mycket snabbare och utan mångaav de ovan påtalade nackdelarna om man, i stället för att föreslå en ny gmndutbildning,initierat en fortbildning i stor skala av nu verksamma lärare med syfte attbredda deras ämneskompetens. Under alla omständigheter bör lärarutbUdningsresurseni ökad omfattning ägnas åt fortbildning, varvid nya adekvata arbetsformer börutvecklas. LUT 74:s internationella översikt ger härvidlag många intressantauppslag. Lärarutbildningsresursen bör dimensioneras så, att den täcker både gmndutbildningav nya lärare och fortbUdning av redan verksamma. 10 1980/81. Prop.1980/81:97 134 finnerdet därför vara befogat att ha en fast basorganisalion dimensionerad för den kommandelärarutbildningen. Den kapacitet som ej las i anspråk för del akluella behovetav grundutbildning behövs för all tillgodose del stora fortbildningsbehovet. anser all om man vid genomförandet tvingas liil prioriteringarbör huvudvikten läggas på fortbildning av lärare med äldre lärarutbildning. Detgäller att förslärka förutsättningarna för gott samarbele i arbetslag ochklassrum och undvika konfliktskapande konfrontationer pä grund av att manutgår från olika synsäll och inle förstår eller ens kommit i kontakt med andralärargruppers sätt alt arbela och länka. Denuvarande lärarna får inte enligl TCO komma i en försämrad situation när delgäller behörigheten till tjänster och vid fördelningen av arbetsuppgifter iskolan. Därför måste fortbildningen för nu behöriga lärare påbörjas redan innanden nya lärarutbildningen startar. TCO anser att omfatlningen av den föreslagnafortbildningen är otillräcklig. Den är tidsmässigt för kort. Den kommer atterbjudas till för få lärare och genomföras i alllför långsam takt. TCO villsärskilt framhålla det stora behovel av kompletterande utbildning för redanverksamma lärare i som följer av den förändrade lärarutbildningenom det inte skall la en orimligt innan skolans arbete kommer attplaneras och genomföras på det sätt som LUT 74:s förslag syftar till. () anser att omfattningen av LUT 74:s föreslagnaprioritering är otillräcklig. Dessulom vill SFL betona att lärarnas - framförallt ettämneslärarnas- och fritidspedagogernas - möjligheter tillkompletterande ämnesstudier för att vidga lärarfunklionen är så angelägna attsådan fortbildningsverksamhel bör prioriteras. LRavvisar LUT 74:s tanke på att fortbildning med anledning av en reformeradgrundutbildning - utöver att samhället erbjuder särskilda möjlighelerlill ulbildning också skall kunna ske som en del av det reguljärafortbildningsutbudet. SAFanser att det är angeläget att åstadkomma omedelbara förbättringar i skolansorganisation och arbetssätt. En förändrad grundulbildning för lärare får i bäslafall märkbara effekier i skolan fram på 1990-talel. För att snabbare nåresultat, bör intresset riktas på de utvecklingsbehov de nuvarande lärarna haroch på de administrativa och formella hinder som finns för en förändring avskolans organisafion och arbetssätt i linje med bl. a. riksdagsbeslutet om nyläroplan för . LUT74 är den första läramtbildningsutredning som insett det nödvändiga i attskapa ett system av personalutvecklande åtgärder och har enligt SL:suppfattning, genom diskussionen om skolbestämd, individbestämd och samhällsbestämdfortbildning lagt gmnden till en modern personalutbildning som kan ge lärarnavad som krävs av särskild utbildning under en 40-årig yrkesverksamhet och i enframtid, som med slor säkerhel kommer att bjuda på fler omställningar än vadett 40-årigt perspekfiv bakåt, trols aUt kan uppvisa. Länsskolnämndeni ser utredningens principförslag med skolbestämd,individbestämd och samhäUsbestämd fortbildning som myc- 1980/81:97 135 Flera andra nämnder liksom och ett antal kommuner ger uttryck för liknande uppfattningar. SÖ ansluler sig ocksä i princip lill indelningen men vill underslrykaatt gränsdragningen mellan dessa omräden inte är så skarp som ulredningensdiskussion ger intryck av. Ulredningen framhåller själv all del i fräga om den skolbestämdaoch individbestämda fortbildningen inle är fräga om helt separata funktioner.Skillnaden kommer inle heller all vara särskilt framträdande när del gäller syfleoch innehåll. Indelningen gäller snarare lidsresurser och genomförandeformer. i län päpekar all skolbestämd ochindividbestämd fortbildning inte skall vara två separata funktioner. Det mästefömtsättas att personalen verkligen utnyttjar de möjligheter som den skolbestämdaoch individbestämda fortbildningen tillsammans erbjuder för att utforma lokalaprogram för stöd och stimulans lill arbetet med den egna verksamheten. Dellokala utvecklingsarbetet måste ha en central roll i skolans verksamhet. menar att den föreslagna uppdelningen i skolbestämd,individbestämd och samhällsbestämd ulbildning inte bör ligga till grund förutformningen av innehållet, eftersom de olika typerna av ulbildning inle ipraktiken går alt avgränsa från varandra. och musikhögskolanvid Lunds universUet tillägger att utifrån LUT74:s funktionsindelning dra slulsatsen,att fortbildningen som sådan skall delas in i tre gmpper av aktiviteter, är ettavsteg från den helhelssyn på skolan och människorna -bland dem lärarna! - somutredningen proklamerar. För den enskilde, för skolan och för samhällel, iundervisnings- och planeringssituationer, kan dessa mål inle hällas isär utanatt man avlägsnar sig otillåtet längt frän behov och fömtsättningar. , låg- och mdlanstadielärarUn-jerna finner delmindre ändamålsenligt all dela upp fortbildningsinsatserna i tre olikakategorier. Om man anlägger en helhelssyn pä fortbildningen och har den enskildearbetslagarens fortbildningsbehov som utgängspunkt, torde även samhällets ochskolans fortbildningsmål bli tillgodosedda. LR tillstyrker LUT 74:s gmndsyn att man bör dela uppfortbildningen i samhällsbestämd, skolbestämd och individbestämd fortbildning.LUT 74:s förslag till individbeslämd fortbildning avser en individuellrättighet. LR fömtsätter att detta system kompletteras med nuvarandemöjligheter att efler arbetsgivarprövning för studier erhålla tjänstledighetmed oavkortad lön eller B-avdrag. Då det gäller den samhällsbestämda fortbildningen måsteenligt LR fortbildningsbehovet beaktas vid varje beslut all reformera skolan,ändra samhällssyn och attityder. Mål och principer för fortbildningen bör fastställasvid förhandlingar mellan personalorganisationer och berörda myndigheter.Personalorganisationerna bör ges ett avgörande inflytande över fortbildningenspraktiska genomförande. För att främja den skolbestämda fortbildningen bör en fortbildningsplanför skolområdet utformas efter förhandlingar och avtalsreglering centralt.Planen bör fungera som styrmedel i stort och ge möjligheler till lokalanpassning inom rektorsområdet och skolenheten. Fortbildningen skall kunnaomfatta hela verksamheten, dvs. problemformulering, lösningsmetod,tillämpning, utvärdering, dokumentation och information. Skolor med speciellaproblem kan ha behov av extra ordinära fortbildningsprogram. När det gäller den individbestämda fortbildningen vill LRunderstryka 1980/81:97 136