prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Beloppetavser investeringar i driftövervakningsanläggningar, stamnätsanläggningar,regionala nät och lokala nät. Merparten av investeringskostnaderna hänför sigtill tidigare påbörjade arbeten. Min beräkning av medelsbehovet fördistributionsanläggningar ligger lägre än vattenfallsverkets men möjliggörungefär samma reala investeringsvolym som under innevarande budgetår. Genomatt en del av de planerade arbetena förskjuts något i tiden räknar jag med attden förutsedda nedgången i vattenfallsverkets anläggningsverksamhei kandämpas, varigenom omställningsproblemen bör bli mindre. Medelsbehovet för övriga ändamålberäknar jag till 64,6 milj. kr. I beloppet ingår 32,1 milj. kr. för inköp ochkompletteringar av fastigheter, 30 milj. kr. för förvärv och finansiering aveldistributionsföretag, samt 2,5 milj. kr. för investeringar inomkanalrörelsen. I beloppet för övriga ändamål harjag vidare inkluderat 112,5 milj. kr. som utgör vattenfallsverkets andel av detmedelstillskott lill Svenska som jag avser föreslå i det följandei samband med behandlingen av fjortonde huvudtitelns anslag E 14. Lån tillaktieteckning m.m. i Svenska . För en redogörelse för bakgrundentill och syftet med det föreslagna tillskottet får jag hänvisa till vad jaganför i det sammanhanget (kapitel 14). Det föreslagna tillskottet fränvattenfallsverket till bolaget fördelar sig med 50 milj. kr. på nyttaktiekapital, varav 7,5 milj. kr. utgör överkurs, och med 62,5 milj. kr. Medelstillskottet bör t. v. inte tillföras vattenfallsverketsförräntningspliktiga kapital. Med hänvisning till mina ställningstaganden förordar jagatt reserva- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 413 tionsanslagetStatens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. för /82 tas upp med2498 milj. kr. Beloppet har beräknats med beaktande av att en marginal utöverinvesteringsramen bör finnas för att göra det möjligt att ökavattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår om det är påkallat frånkraftförsörjningssynpunkt. Investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte bördäremot finansieras över finansfullmakten (prop. 1979/80:100 bil. 2 s. 32, FiU1979/80:15, rskr 1979/80:157). Med det anslagsbelopp som jag har förordat kanmedelsreserven, med beaktande av att ingående behållning på anslaget kanberäknas fill ca 138 milj. kr., i bprjan av nästa budgetår beräknas uppgå tillca 126 milj. kr. Regeringen har bemyndigande att teckna borgen förföretag i vilka förvaltar statens aktier intill f.n.sammanlagt 7 113 milj. kr., varav högst 160 milj. kr. för lån tilleldistributionsföretag (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 175, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410). Av den totala borgensramen har 6530 milj. kr.beräknats för Forsmarks Kraftgrupp AB:s upplåning. Den av vattenfallsverket ochriksgäldskontoret tecknade statliga borgen för detta bolag uppgick den 31december 1980 till 5 509 milj. kr. räknar vattenfallsverketmed att statlig borgen behöver tecknas för lån om ytteriigare 762 milj. kr. föratt finansiera utbyggnaden av block 3 i Forsmarks kärnkraftstation. Någonytteriigare borgensteckning för finansiering av block I och block 2 beräknasdäremot inte behövas. Under /82 har vattenfallsverketräknat med att statlig borgen behöver tecknas för lån om ytteriigare 725 milj.kr. avsedda för finansiering av block 3. Behovet av statlig borgensteckning för t.o.m. utgången av /82 har således beräknats till(5 509-I-762-H 725=) 6996 milj. kr. vilket belopp med 466 milj. kr. överstigerdet som har beräknats för detta bolag inom den nu gällande totalramen. Medtanke på att förändringar och förskjutningar av såväl kapitalbehov somupplåningstidpunkter kan uppkomma föreslår jag att borgensramen räknas upp med700 milj. kr. Som jag har nämnt avser ABKärnkraftutbildning anskaffa ytterligare en simulatoranläggning.Finansieringen kommer delvis att ske genom lån på kapitalmarknaden mot borgenfrån bolagets ägare. har beräknat sin andel av dennaborgensteckning till 30 milj. kr. Jag räknar med att verkets borgensteckningför detta ändamål ryms inom den ramökning jag har föreslagit. Av den ram om 160 milj. kr. som gäller förborgensåtaganden gentemot eldistribufionsföretag hade ca149 milj. kr. förutses behov av borgensteckning omytterligare ca II milj. kr. Motsvarande behov under budgetåret1981/82 beräknar vattenfallsverket till 19,5 milj. kr. För att erforderligtutrymme skall finnas förordar jag, i enlighet med vad vattenfallsverket harföreslagit, att ramen 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 414 förborgensåtaganden gentemot eldistributionsföretag höjs med 20 milj. kr. I enlighet med vad jag här har anfört förordar jagatt regeringen inhämtar bemyndigande att teckna borgen för lånintill sammanlagt (7 113+ 700-I-20=) 7833 milj. kr., varav 180 milj. kr. förlån till eldistributionsföretag. har regeringen av medgettsatt, utöver för län pä kapitalmarknaden, teckna borgen för vissa andra åtagandenav företag i vilka förvaltar statens aktier (prop.1963: I bil. 8, SU 1963:9, rskr 1963:86). Som exempel på situationer där behovav sådan borgensteckning föreligger angavs i propositionen bl. a. den säkerhetett kraftföretag kan behöva lämna i samband med att vattendomstolarna i domarlämnar verkställighetstillstånd att utföra byggnads- eller dämnings-åtgärderinnan den därmed förknippade ersättningen har blivit slutligt fastställd.Regeringen har utnyttjat detta bemyndigande till att medge vattenfallsverketatt teckna borgen enligt bestämmelserna i 11 kap. 67§ och 14 kap. 8§vattenlagen till förmån för i mål om Kraftverk iDalälven. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att tecknaborgen för lån till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill sammanlagt , varav högst . för lån tilleldistributionsföretag, 2. till Statens valtenfallsverk:Kraftstationer m.m. för /82 under fjortonde huvuduteln anvisaett reservationsanslag av . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 415 14 Övriga anslagsfrågor för /82 B.JORDBRUKETS RATIONALISERING M. Lantbruksstyrelsen B 2. I budgetpropositionen 1981 (prop.1980/81:100 bil. 13 s. 17-18) har regeringen föreslagit att underdessa anslagsrubriker för /82 anvisa tvä förslagsanslag avresp. Med hänvisning till vad jag har anfört (avsnitt4.4.3) förordar jag att utöver vad chefen för fidigarehar beräknat -högst 3 milj. kr. får disponeras från dessa anslag /82 för rådgivning i energibesparande syfte inom lantbruk ochträdgårdsnäring. Medlen bör tillföras anslaget frän den oljeersättningsfond somriksdagen har beslutat om (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100). Jag hemställer - efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet -att regeringen med ändring av sitt förslag ibudgetpropositionen föreslår att godkänna vad jag har förordatom användningen av förslagsanslagen Lantbruksstyrelsen och Lantbruksnämndernaför /82. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. I budgetproposifionen 1981 (prop.1980/81: 100 bil. 13 s. 28) har regeringen föreslagit att underdenna anslagsrubrik för / 82 anvisa ett förslagsanslag av 2milj. Med hänvisning till vad jag har anfört (avsnitt4.4.3) förordar jag att medel från detta anslag får disponeras för stöd tillutveckling av energitekniska provningsmetoder m. m. Jag förordar vidare - med hänvisning till vad jag tidigareanfört (avsnitt 4.4.3) - att för statsbidrag till energibesparande åtgärderinom trädgårdsnäringen högst 5 milj. kr. får disponeras under budgetåret1981/82. Jag hemställer - efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet -att regeringen med ändring av sitt förslag ibudgetpropositionen föreslår att 1. medge att under budgetåret1981/82 statsbidrag beviljas till energibesparande åtgärder inomträdgårdsnäringen med sammanlagt högst . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 416 2. godkänna vad jag har förordat om användningen avförslagsanslaget Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. /82. är den lokalastatliga organisationen för ärenden om tillsyn över elektriskastarkströmsanläggningar och därmed sammanhängande frågor. Inspektionen är organiserad pä fem distrikt.Expeditionerna är förlagda för övre norra distriktet i , för nedrenorra distriktet i , för östra distriktet i i Stockholmskommun, för västra distriktet i och för södra distriktet iHässleholm. I varje distrikt finns en överinspektör. är chefsmyndighet förinspektionen. energibyrå och elektriska inspektionen har ettnära samarbete som syftar till att säkerställa en över hela landet likformigbehandling av elsä-kerhetsfrägor. Beräknad ändring 1981/82 (-1- 1000) -1- 17 000 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 417 Användning av elektrisk energi ökarfortfarande med en faktor som innebär en fördubbling . I taktdärmed ökar antalet elektriska anläggningar, apparater och bruksföremål. Antalet rapporterade elolycksfall 1970-79 har varit ca 2300 varav 198 dödsfall. Motsvarande antal för perioden var 2296 resp.249. Antalet sjukdagar per elolycksfall är i genomsnitt betydligt störte än förandra typer av olycksfall. Rutiner avseende tillämpning avstarkströmsföreskrifternas bestämmelser om anläggningars skötsel harundersökts hos ett flertal störte eldistributörer. Genomgången har resulterati förelägganden i samtliga fall. Stickprovskontroll hos småeldistributionsföretag har visat stora brister i elanläggningarnas utförande, iallmänhet orsakade av bristande underhåll och avsaknad av egen tekniskt kunnigpersonal. Stickprovskontroll vid ett antalexplosionsfarliga anläggningar har visat att flertalet har felaktigaelinstallationer, som i flera fall utgjorde en uppenbar explosionsrisk. Stickprovskontroll vid ett antalbrandfarliga anläggningar har visat en otillfredsställande standard påelanläggningarna. Stickprovskontroll pä tillfälligaanläggningar har visat brister i planering, installation och underhåll. På grund av långtidssjukdom ochvakanser har resurserna för fälttillsyn varit kraftigt begränsade varförtillsynen endast motsvarar av tillgänglig handläggartid. Då elektriska inspektionen harerhållit tre nya handläggartjänster (jfr avsnitt 3 ovan) kommerytterligare resurser att kunna avsättas för fälttillsyn under budgetåret1980/81. För /82 börverksamheten bedrivas i stort som /81. För att detta skall låtasig förenas med en fortsatt satsning pä ökad fälttillsyn äskar industriverkettvå nya handläggartjänster till inspektionerna i nedre resp. övre nortadistriktet. förslag till budget för /82 innebäri korthet följande Pris- ochlöneomräkning (.) lönekostnader föreslås två nya tjänster (-f .) Reseersättningar föreslås ytteriigare medel med . Expenser föreslås ytterligare medel med . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till elektriska inspektionen för /82 till 6818000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 28 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 1979/80 Överskon 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 'Utgifterna för verksamheten har uppgått till . är enligt sininstmktion (1974:427) tillsynsmyndighet enligt atomenergilagen (1956; 306). Inspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör. Till inspektionen är knutna tre rådgivande nämnder:reaktorsäkerhets-nämnden, safeguardnämnden och forskningsnämnden. Beslut om organisation för inspektionen fattadesvåren 1980 (prop. 1979/ 80; 170 s. 45, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:40).Statskontoret har lämnat förslag fill detaljutformning avorganisafionen. Arbetet med att införa den nya organisationen pågår. Inspektionens verksamhet finansieras med avgifterenligt förordningen (1975:421, ändrad senast 1979:1033) om vissa avgifter tillstatens kärnkraftinspektion. Avgifterna avses medföra full kostnadstäckning försåväl förvaltningskostnader som kärnsäkerhetsforskning. Anslaget förs därförupp med ett formellt belopp av . Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal -HI4 -1- 1 (även för utrikes resor) Lokalkostnader Expenser -1-3 466000 + 7000 -f 415 000 -1- 472000 -1- 547000 -1-2414000 -h 5 000 -1- 190000 (+ 75000) Tillsyn av atomenergianläggningar m. m. Nettoulgift -h 4 907 000 of. -1-3 110000 of. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 419 Vad gäller reaktorsäkerhet konstaterar inspektionenatt verksamheten under /80 starkt har präglats av uppföljningoch utvärdering av reaktorolyckan på , , ochde utredningar om höjd reaktorsäkerhet som en följd av denna olycka, ävensomden genomförda folkomröstningen om kärnkraftens användning iSverige. Underåret har sex kärnkraftaggregat varit i rutinmässig drift. Fyra aggregat harvarit i olika stadier av icke nukleär provdrift. Sedan regeringen, i anledningav resultatet av folkomröstningen om kärnkraft gett laddningstillstånd tillaggregaten Forsmark I och harbeträffande nukleär provdrift redan startats. För 3:s delpåbörjades laddningen . Byggnadsarbeten har bedrivits påForsmark 3. Vidare har byggnadsarbeten på 3 påbörjats. Deninspekterande verksamheten har under huvuddelen av budgetåret inriktats päreaktorer i drift. har dock mycket arbete nedlagts påkontroll av de reaktorer som har stått klara för laddning. Särskilduppmärksamhet har ägnats åt människa-maskinproblemen. Under /80har en utredning om kompetensuppföljning av driftpersonal i kärnkraftverkslutförts och inspektionen har , med stöd av föreskrifter i 4och 6 §§ atomenergilagen, fastställt "Föreskrifter förkompetensuppföljning av driftpersonal" att tillämpas fr.o.m. den Ijuli1980. Arbetet med säkerhetshöjande åtgärder har /80 bedrivits i enlighet med utarbetad plan och i samråd medkraftverken. En ny teknik för säkerhetsarbetet, tillförlitlighetstekniken, harbörjat tillämpas i större omfattning. Den bedrivs som ett särskilt projekt meduppgift att göra en kvalificerad analys av inträffade händelser, att utvecklaanalysmetoder genom bl. a. internationellt kunskapsbyte, att görarisktypografi-studier, att identifiera svaga punkter för att initierasäkerhetshöjande åtgärder och att genomföra probabilistisk analys av samtligareaktoranläggningar. Verksamheten vad gäller kontroll av klyvbartmaterial har under budgetåret varit omfattande. Regeringengav AB ASEA-ATOM tillstånd till fortsatt drift av sinbränsleelementfabrik i . I samband med behandlingen av ärendet åladeinspektionen AB ASEAATOM att utarbeta en komplett och uppdaterad säkerhetsredovisning.Sådan redovisning har i allt väsentligt ingivits fill inspektionen.Granskningen, som blir mycket omfattande, har påbörjats och beräknas pågåstörre delen av budgetåret 80/81. Isamband med att erhöll förlängning av drifttillståndetför reaktoranläggningen R2 i Studsvik föreskrevs att vissa system skall sesöver och eventuellt kompletteras. Detta arbete, som avsåg Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 420 systemen för bl. a. elutrustning, nödkylning, neutronövervakningoch brandlarm har avslutats och redovisats till inspektionen. Regeringen lämnade den 16 mars 1980visst tillstånd till skiffer-oljeaktiebolag avseende fortsatt provdriftav Ranstadsanläggningen. Härvid uppdrogs åt inspektionen att lämna nödvändigavillkor för anläggningens säkra drift. Sådana villkor har lämnats. () har bl.a. till kärnkraftinspektionen inkommitmed en preliminär säkerhetsrapport avseende föreslaget transportsystem föranvänt kärnbränsle. Granskningen har inletts och bl. a. har inspektionen iyttrande till konstaterat sig inte ha något att erinra motanvändningen av ett föreslaget specialfartyg-Inspektionen utfärdade i januari1979 anvisningar för säkerhetsskyddet vid kärnkraftreaktorer. Som en följdhärav har kärnkraftföretagen lämnat förslag till hursäkerhetsskyddet vid resp. kärnkraftaggregat skall vara utformat. I fråga om kontroll av det klyvbaramaterialet har arbetet under /80 i huvudsak varit inriktat påen fortsatt anpassning till det reviderade nationella kontrollsystemet. Inspektionen av anläggningar föranvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall fortsätter att vara en viktig del avinspektionens arbete. Regeringen gav den 2 augusti 1979tillstånd för att driva bergrumsanläggning förlagring av låg- och medel-aktivt avfall. Inflyttning av betongkokiller ochbetongtankar i bergrummet har kunnat ske på ett planenligt sätt ulan säkerhetsmässigaproblem. beviljaderegeringen tillstånd att uppföra och driva ett centralt lager för använtkärnbränsle i Simpevarp. Enligt regeringens beslut har markarbetena kunnatpåbörjas efter . Under /80 harförbränningsanläggningen för lågaktivt avfall i Studsvik tagits i drift efterinstallationen av utrustning för rening av avgaser. Anläggningen är den enda iSverige, där lågaktivt avfall kan förbrännas. har /80 givit in en ansökan om fortsatt drift avavfallsanläggningarna i Studsvik i enlighet med kraven i atomenergilagen.Behandlingen av ärendet är inte slutförd. Ett registrerings- ochdokumenteringssystem för radioaktivt avfall har tagits i bruk vid kärnkraftstationernaoch i Studsvik. Systemet omfattar central dokumentering vid respektive verk ochi Studsvik samt kvartalsvis och årsvis rapportering till kärnkraftinspektionen.Enligt inspektionens krav mäts och registreras nu allt radioaktivt avfall vid verkenoch i Studsvik. I de avtal om upparbetning avanvänt kärnbränsle, som träffals mellan ochdet franska företaget des Matiéres Nucléaires, har förutsattsatt en överenskommelse 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 421 ocksåskulle träffas mellan de svenska och franska regeringarna om vissa frågor ianslutning till avtalen. Samarbete mellan svenska och franskakärnsäkerhetsmyndigheter har också förutsatts och preliminära överläggningarhar ägt rum mellan kärnkraftinspektionen och den franska intermi-nisteriellakärnsäkerhetsmyndigheten. En serie kontakter förutses för . Kärnkraftinspektionens förslag till förändringar ibudgeten inför /82 innebär i korthet följande. Pris- och löneomräkning(-(-.) Den närmare utformningen av denbeslutade organisationen för inspektionen har lett till förslag om ökadpersonal med 23 tjänster, bestående av fyra enhetschefer, fjorton handläggareoch fem assistenter (-.) Ökade kostnader för avgifteroch drift av inspektionens datorutrustning på grund av behov att ersättabefintlig utrustning med ny som har störte kapacitet (-.) Till följd av att ökadpersonalomsättning ökar behovet av annonsering av lediga tjänster föreslåsanslagsposten Expenser höjd med . Statskontoret har, som jag inledningsvis nämnt,till regeringen redovisat ett förslag till detaljutformning avorganisationen för kärnkraftinspektionen. Detta förslag kommer att bli föremålför ställningstagande I98I. Vid genomgång av det avstatskontoret redovisade förslaget har framkommit att enheten för informationlämpligen bör inrättas som ett stabsorgan snarare än en särskild enhet. Jagavser att föreslå regeringen att göra den ändringen när slutlig ställning tastill utformningen av organisationen. Jag har redogjort förkärnsäkerhetsarbetet i och de riktlinjer som bör gälla för detta.Riktlinjerna berör i stor utsträckning även kärnkraftinspektionens arbete.Detaljförslaget till organisation för inspektionen som föreligger möjliggörockså för inspektionen att bättre fullgöra sina uppgifter inom ramen för dessariktlinjer. Som framgår av sammanställningen beräknar jagutgifterna för inspektionen under detta anslag till . Inspektionen har begärt 23 nya tjänster i sin anslagsframställning.Jag finner det inte meningsfullt att redan nu ge inspektionen detta stora tillskottav nya tjänster utan att den nya organisationen bör byggas upp successivt. Jagberäknar därför medel för 15 nya tjänster vid inspektionen för budgetåret1981/82. Ställning till eventuellt ytterligare tjänster vid inspektionen fårtas när erfarenheter av den nya organisationen föreligger. Vid min medelsberäkninghar jag utgått från att ökningen av inspektionens egna resurser kommer att ledatill en minskning av behovet av externa konsulter. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /82 anvisa ett reservationsanslag om1 . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 422 1979/80 Överskott 4173578' Reservation 22838649 1980/81 Anslag 1000 1981/82 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgått lill 24604422kr. haransvaret för att beställa det forsknings-och utvecklingsarbete som inspektionenfinner nödvändigt för att trygga säkerheten i beslutade kärnkraftanläggningar.Det åligger dessutom kärnkraftsinspektionen att pröva behovet av forsknings-och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär. Verksamheten finansieras medavgifter enligt förordningen (1975:421, ändrad senast 1979:1033) om vissaavgifter till statens kärnkraftsinspek-tion. Anslaget förs därför upp med ettformellt belopp av . Det får inte belastas. Resultaten av den forskning somkärnkraftinspektionen finansierar är i första hand avsedda att användas i desstillsyns- och kontrollverksamhet. I forskningsprogrammet ingår också insatsermed längre tidsperspektiv. Dessa ger inspektionen beredskap för framtidagranskningsarbeten. Säkerhetsfrågor kan därigenom diskuteras innan de blirtillståndsärenden. Forskningsprogrammets utformningpåverkas av återföring av drifterfarenheter, av förslag från tillverkare,kraftföretag och forskningsutförande organisationer samt genom samordning medverksamhet i utlandet. Det senare kan ske genom deltagande i olikainternationella arbetsgrupper. Exempel är den internordiska gruppen förkontrollrumsutformning, /ad hoc-grupp för forskning föranledd avolyckan i 2 samt för säkerhetsforskning.Deltagande i utländska forskningssymposier ger också nödvändig information fördenna samordning. En annan betydelsefull faktor är reaktorsäkerhetsutredningensom avslutade sitt arbete i slutet av är 1979. Efter diskussion i inspektionensforskningsnämnd samt med dess tjänstemän och andra sakkunniga brytsramprogrammet ner i preciserade projekt. Under /80 har pågått ca130 projekt. Sådana forskningsprojektprioriteras, som kan ge en höjning av säkerheten ifråga om haveriförebyggandeoch haveribekämpande åtgärder och system. Alla bartiärer för skydd avomgivningen måste förstärkas, varför även konsekvenslindrandekonstruktionsprinciper studeras. Verksamheten /80 med dessfortsättning 1980/81 omfattar i huvudsak följande områden: Människa-maskinproblem,hållfasthets- och materialfrågor, bränsleproblem, värmetekniska försök,komponentprovning och instrumentering, haveri- och säkerhetsanalys,reaktorövervakning, verksamhet i Marviken-anläggningen, seismologiska mätningarsamt avfallshantering. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 423 Under /80 harinspektionen beställt forskning till ett sammanlagt belopp av . /81 är den planerade beställningsramen 26 milj. kr. Inspektionenhar redan fattat beslut om forskningsuppdrag intill ett sammanlagt belopp av7235000 kr. Av de medel som ursprungligenanslogs för svenska arbeten i samband med International Fuel Cycle Evaluationhar inspektionen /80 använt . Inspektionen har under budgetåret1979/80 utbetalat . för att täcka av de kostnader som är förenade medArne Hedgrans personliga professur i kärnkraftsäkerhet. Samma belopp förutsesför /81. För /81 erfordrasenligt inspektionen en uppräkning av kostnadsramen med 3 milj. kr. Lokala säkerhetsnämnder vid kärnkraftverken Frågan om inrättande av lokalasäkerhetsnämnder vid kärnkraftverken har tidigare utföriigt redovisats (prop.1980/81:25 s. 48-51, NU 1980/ 81:23, rskr 1980/81:112). Instmktion förnämnderna har fastställts (1981; 10) Nämnderna beräknas inleda sittarbete . För innevarande budgetår har för deras verksamhet underdetta anslag beräknats . haransvar för att beställa det forsknings-och utvecklingsarbete som inspektionenfinner nödvändigt för att trygga säkerheten i beslutade kärnenergianläggningar.Detta ansvar innefattar också säkerhetsinriktat forsknings- ochutvecklingsarbete avseende kärnbränsle och radioaktivt avfall. Vid sidan härav bedrivs visst forsknings- ochutvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär vilket inte direkt kan utnyttjasför att förbättra säkerheten hos de anläggningar som är i drift eller underuppförande. Denna verksamhet finansieras med medel fränenergiforskningsprogrammet över anslaget F 13. Energiforskning, inom ramen förbl.