prop · G403184 · 1980-12-31 00:00:00 — omändringar i regierna för tillträde till högskoleutbildning m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ianslutning till beslut om ändringar i reglerna för tillträdetill högskoleutbildning läggs i propositionen fram förslag om en urvalsordningatt tillämpas fr. o. m. antagningen till som följd avriksdagens beslut om garanti för direktövergång från gymnasieskolan tillhögskolan. Förändringar ifråga om besvärsordningen och inrättande av ensärskild om tillträde tiU högskoleutbildning föreslås.Föredraganden anmäler sin bedömning av frågan om försöksverksamhet med visst föreirädeför underrepresenterat kön vid antagning till högskoleutbildning, frågan omförsöksverksamhet med tillgodoräknande av särskilt värdefullarbetslivserfarenhet och frågan om ett bibehållande av kvotgrupp III försökande med allmän behörighet genom folkhögskolestudier. Utformningen av endefinitiv ordning för s.k. lottningsgaranti anmäls. Slutligen anmäls att enavgift kommer att tas ul vid anmälan till högskoleprov. 1 1980/81. 1980/81:184 2 Närvarande:stalsminislern Fälidin, ordförande, och statsråden , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , Propositionom ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning m.m. Medanledning av prop. 1979/80: 158 om ändringar i reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning fattade principbeslut (UbU 1979/80: 36 och 38, rskr1979/80:424) om att garantin för direklövergång från gymnasieskolan tillhögskolan skulle anges som en andel av del totala antalet platser för resp.utbildningslinje, att garantin skulle sättas fill ca en tredjedel av antaletplatser för resp. linje samt att urvalet inom denna andel skuUe göras på enbartmeriter av avgångsbetyg från gymnasieskola som är högst gammall. 1980/81:100 bil. 12 anmäldes för att regeringen den 18 december1980 hade utfärdat en förordning med provisoriska föreskrifter om företräde vidantagning till viss högskoleutbildning. Jag anmälde dä min avsikt att snarastmöjligt återkomma med förslag om en definitiv ordning för denna s. k. lottningsgaranti. Ibeslut med anledning av prop. 1978/79:197 om vårdutbildning inom högskolangodkände (UbU 1979/80:7, rskr 1979/80: 100) de riktlinjer som hadeangivits beträffande jämnare könsmässig rekrytering till grundläggandehögskoleutbildning. godtog också att förutsättningarna skulleundersökas för att vid urval till högskolans vårdutbildningar i särskildordning fillgodoräkna särskiU värdefull arbetslivserfarenhet. Universitets-och högskoleämbetet (UHÅ) har haft i uppdrag att utreda och komma in medförslag i de ovan angivna frågorna samt frägan om behovet av kvotgmpp III, somavser studerande med allmän behörighet genom folkhögskolestudier. UHÅ har iskrivelse redovisat dessa uppdrag. Skrivelsen bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Prop.1980/81:184 3 Eflerförslag i prop. 1979/80: 158 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildningfattade (UbU 1979/80:36 och 38, rskr 1979/ 80:424) principbeslut omatt garantin för direklövergång från gymnasieskolan till de utbildningslinjeri högskolan, för vilka behörighets- och urvalsreglerna i högskoleförordningen gäller,skall anges som en andel av det totala antalet platser för resp.utbildningslinje, att andelen skall bestämmas till ca en tredjedel av dessaplatser samt alt urvalet inom denna andel skall göras på enbart meriter avavgångsbetyg frän gymnasieskolan som är högst . UHÅ har haft iuppdrag atl ulreda och föreslå de förändringar av antagningssystemet som behövsför att genomföra nämnda beslut. Vadbeträffar avgränsningen av den grupp som skall garanteras direktövergång anserUHÅ det svårt att använda betygets älder bl.a. med hänsyn fill att olikasökmöjligheter finns inför höst- resp. vårtermin, lill atl sökande kan ha fleraavgångsbetyg och lill att åldersstrukturen inom gruppen sökande med högsl treår gamla betyg är varierande. UHÅhar gjort vissa undersökningar av dels åldern på de anlagna i de kvoigrupperdär urvalet görs pä gmndval av tre- eller fyra- resp. tvåårig gymnasieskoleutbildning(kvotgrupperna I och II), dels avgångsbetygets ålder. Undersökningarnabaserades på nuvarande regelsystem och visade att av det totala antalet antagnavid de undersökta linjerna hade betyg som var högst . Avde antagna var högsl och hade högsl av de antagna hade avgångsbetyg från gymnasieskolan och var högsl 24år gamla. Ämbetet har med hänvisning till att kriteriet levnadsålder är lättaresåväl atl tillämpa som atl informera om föreslagil atl den som fyller högsl 24år del år utbildningen påbörjas skall tillhöra garanligruppen. Enligl UHÅ skerhuvuddelen av övergången till högskolan efter avslutadgymnasieskola, varför skillnaden mellan betygsålderskriteriel och levnadsålderskriterietblir marginell. Enliglriksdagsbeslutet skulle endasi sökande med behörighelsgivande utbildning frängymnasieskolan omfattas av garantin. UHÅ anser atl denna begränsning skallgälla först fr. o. m. antagningen utbildning som börjar andra halvåret1984, vilket innebär atl bl.a. sökande med vuxenutbildning fram tilldess kan ingå i garantigruppen. Närdet gäller den tekniska lösningen av hur en tredjedel av platserna pä en linjeskall avsättas för garantigmppen har UHÄ redovisat tvä olika principlösningar,av vilka den ena överenstämmer med beslul men enligt UHÄ:suppfattning medför vissa inte helt tillfredsställande konsekvenser och denandra, som förordas av UHÅ, innebär vissa avvikelser från riksdagsbeslutet. UHÅhar emellertid ansett det möjligt atl i sak Prop.1980/81:184 4 lillgodosesyftet med beslut utan någon ändring av nuvarande system medproportionell kvotering och därför förordat den senare lösningen, som innebäratt nuvarande ordning - med omvänd antagningsordning i kvotgmpperna I och II enliglvad som presenterades i prop. 1979/ 80:158 - bibehålls men med en höjning avden andel där urvalel görs på enbart betyg från av antaletplatser inom kvotgrupperna I och II. Denna ändring samt kravetpå en högsla ålder för atl få tillhöra garantigmppen bör enligtämbetet leda till all man kan garantera att minst en tredjedel av dem som antashar högsl betyg. Föregen del får jag anföra följande. Dengaranti för direktövergång från gymnasieskola till högskola som riksdagenbeslutade innehåller två led. För det första bestäms den andelav antalet nybörjarplatser inom högskolan som oavsett utfallet av antagningen iövrigl skall förbehållas direktövergång. För det andra skall urvalet till dessaplatser grundas på enbarl poäng från avgångsbetyg över fullbordadgymnasieskoleutbildning som inle är äldre än . Genom alt utformadirektövergången på detta sätt avsåg dels att undvika attfördelningen av studerande pä kvotgrupper skulle påverka det angivna utrymmetför direklövergången, dels att stryka under att med direktövergång skulleförstås att inga andra faktorer än fullbordad gymnasieskoleutbildning skullebeaktas. För att stärka de ungdomssluderandes möjligheter alt utnyttjadirektövergången begränsades dessutom åldern . UHÅ:sförslag lill utformning av direktövergången innebär vissa änd ringar av de villkor för denna som har beslutat. Vad försl gäller frågan om atl avgränsa den grupp studerande som skall beröras av reglerna för direktövergång motiverar UHÄ förslaget om att avgränsningen skall göras med den studerandes ålder som kriterium bl. a. med atl man därmed undviker gränsfall som leder lill dispensprövningar. Jag kan instämma i UHÅ:s bedömning av skillnaden mellan UHÄ:s förslag och beslut på denna punkt. UHÅ har också vall alt sätta gränsen sä atl den ur informaUonssynvinkei blir lätthanterlig. måste emellertid kon stateras att UHÅ:s förslag på ett par viktiga punkter kan fä negativa konsekvenser. Delkan antas att merparten av de studerande som kommer att utnyttja direktövergångenär de som direkl efter gått över till gymnasieskolan. Det innebäratt dessa studerande kommer alt ha fullbordat sin gymnasieskoleutbildning vid18-19 års ålder. Med den riksdagsbeslut förutsatta avgränsningen avgarantigruppen kommer garantin för direktövergång för dessa studerande allupphöra då de nått 21-22 ärs ålder. UHÅ: s förslag innebär i förhällandehärtill att antalet årskullar som berörs av reglerna för direktövergången ökarmed två eller tre. En följd härav kan bli atl en ökad användning av lottningvid urval inom garantigruppen måste tillgripas. En sådan konsekvens avutformningen av direkl- Prop.1980/81:184 5 övergångenär enligt min mening inte önskvärd. Den skulle emellertid i och för sig kunnaundvikas genom en lägre åldersgräns än . UHÅredovisar också att de studerande som söker till högskoleutbildning medavgångsbetyg från tvåårig gymnasieskoleutbildning eller motsvarande genomsnittliglsett är någol äldre än de som söker med avgångsbetyg från tre- eller fyraåriggymnasieskoleutbildning. UHÅ går inte in på orsakema härtill men en sådan kanvara att det rör sig om studerande som efter gått utnågon tid i förvärvsarbete och sedan återvänt till gymnasieskolan för attskaffa sig en yrkesutbildning. För studerande med avgångsbetyg från tvååriggymnasieskoleutbildning finns med UHÅ:s förslag om avgränsning av garantigmppen,studerande som fyller högst det år studierna påbörjas, risk att de endasti begränsad omfattning kan utnyttja direktövergången. Det vore enligt minmening olyckligt om den garanterade direktövergången fick en sådan utformning atlden inle kan utnyttjas av studerande som går igenom tvåårig gymnasie-skoleutbUdningäven om detta sker efter att de har lämnat högstadium.Om i stället avgångsbetygets ålder används som avgränsning undviks dennaeffekt. Jag är medveten om att den gmpp som f n. berörs av detta är lilen. Delär emellertid möjligt att den kan komma att öka i omfattning när behörighels-och urvalsreglerna i 5 kap. högskoleförordningen blir tillämpliga också för demedellånga vårdutbildningarna. Avvad jag nu har anfört framgår att både den av beslutade och den av UHÅföreslagna metoden för att avgränsa den gmpp studerande som kan utnyttjadirektövergången medför nackdelar. Den av UHÅ föreslagna metoden förefaller attvara den från administrativ synpunkt enklaste som den för skilda gmpperstuderande med fullbordad gymnasieskoleutbildning medför starkt skiftandetidsmässiga möjligheter att utnyttja direklövergången, från ingen möjlighelalls upp tiU ett antal antagningstillfällen . Den av riksdagenbeslutade avgränsningen ger alla studerande med fullbordadgymnasieskoleutbildning lika tidsmässiga möjligheter att utnyttja garanfin fördirektövergång. å andra sidan med sig ett någol mer kompliceratregelsystem och därmed också en viss administrativ merbelaslning. Enligl minmening uppnår man dock den mest rättvisa behandlingen av skilda gmpperstuderande som har fullbordat gymnasieskoleutbildning om man avgränsar den gmppstuderande som garanteras direktövergång genom att fastställa en högsta ålderpå avgångsbetyget. Jag anser alt värdet härav väl väger upp den något merkomplicerade handläggning som kan bli en följd. Jag utgår också från att detskall bli möjligt att utforma förhållandevis enkla regler för den nödvändiga dispensgivningen.Den av beslutade regeln om att direktövergång skaU avse studerandemed högst tre är gammalt avgångsbetyg från fullbordad gymnasieskoleutbildningbör därför inte omprövas. Försökande som uppfyller kraven för atl ingå i garantigruppen fömtsätter UHÄ:sförslag att sådana personer kommer all kunna antas antingen på Prop.1980/81:184 6 enbartbetygsmeriter - då inom ramen för garantigmppen - eller på grundval av både betygsmerileroch arbetslivserfarenhet. Hur många platser som för varje utbildningslinjebesätts enligt den senare grunden blir beroende av hur de sökande fördelar sigpå kvotgmpperna. Det är också teoretiskt tänkbart att de studerande fördelarsig på kvotgrupper pä elt sådant sätt att det med den av UHÄ föreslagnaordningen inte blir möjligt att besätta en tredjedel av platserna genomdirektövergång. UHÅ:s förslag avviker således från beslul genom alldel inte skapar garanti för att en angiven andel av nybörjarplatsernaförbehålls för direklövergång som gmndas pä enbarl betyg. Jaganser att det ligger etl stort värde i att direkt kunna ange del garanterade ulrymmelför direklövergång till en andel av nybörjarplatserna. En sådan regel ärlättfattlig och enkel atl tillämpa. Därför bör den metod för atl ange ettgaranterat utrymme för direklövergång som redan har beslutat om inteomprövas. Riksdagensbeslut om direktövergång innebär atl principen om proportionell kvotering vidantagning till nu berörda utbildningslinjer delvis överges. För att tillgodosede angivna kraven på direklövergång bör därför antagningssystemet ändras enligtföljande. Förstsker antagning till en tredjedel av nybörjarplatserna genom urval på enbartbetygspoäng mellan behöriga sökande med betyg som är högst tre är gamla.Återstående platser fördelas därefter på kvoigrupper i förhållande tillantalet kvarstående behöriga sökande inom varje kvotgrupp. Kvotgmpperna I och II, som avser sökande från tre- eller fyraårig linje i gymnasieskolanresp. tvåårig linje eller motsvarande utbildning, behöver då inle delas upp i undergmpper,utan urvalet inom dessa sker pä det sammanlagda poängtalet för betyg ocharbetslivserfarenhet. Inom utrymmet för direktövergång sker fördelning mellansökande med avgångsbetyg från tre- eller fyraårig linje och sökande fråntvåårig linje eller med motsvarande utbildning i proportion till antaletbehöriga sökande i resp. grupp. Genom en sådan ordning vinns att antagnings-och urvalssystemel blir mera lättöverskådligt. I kvotgmppen IV behållsden nuvarande indelningen i undergrupper. Jagförordar således att kvoteringen vid urval fr.o.m. antagning tiU höstterminen1982 sker enligt den ordning jag här har angett. Jag biträder UHÅ:s förslag om atlsökande med behörighelsgivande utbildning från vuxenutbildningövergångsvis skall ingå i utrymmet för direktövergång t.o.m. antagningen tillhögskoleutbildning som påbörjas . 2.2Antagning till utbildningslinje av den som utlottats två gånger och söker entredje gång Ianledning av prop. 1979/80: 158 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildningväcktes en motion 1979/80: 1312 om lottning vid central Prop.1980/81:184 7 antagningtill högre utbildning. I motionen hemställdes att skulle uttala attingen sökande till högre utbildning skulle behöva bli föremål för lottning merän två gånger. Med anledning härav uttalade utbildningsul-skoUet (UbU 1979/80:36 och 38): "Utskottet anser att skäl talar för alt den som blivit föremålför lottning två gånger och för iredje gången söker till samma utbildningslinjebör antas till denna. Det bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att utforma närmare bestämmelser härom". Utskottethemställde att som sin mening skulle ge regeringen till känna vadutskottet anfört. fattade beslut i enlighet med utskottets hemställan(rskr 1979/80:424). Regeringen uppdrog ål UHÅ bl.a. all lämnaförslag om de närmare bestämmelser m. m. som fordras för att den som blivitföremål för lottning två gånger till en utbildning och söker en tredje gångskall kunna antas. UHÅredovisade i skrivelse till regeringen detla uppdrag ochföreslog provisoriska bestämmelser rörande antagning. Ämbetet avsåg att kommamed slutgiltigt förslag i samband med att ämbetet skulle redovisa övrigauppdrag i tillträdesfrågor. 1980/81:100 bil. 12 anmäldes för att regeringen utfärdat provisoriskaföreskrifter om företräde vid antagning till viss högskoleutbildning. Jaganmälde vidare min avsikt att föreslå regeringen att återkomma fillriksdagen med förslag om en definitiv ordning för s.k. lottningsgaranti. UHÄ har i skrivelsen den 2februari 1981 återkommit i denna fråga och anser att den s.k. lottningsgarantini fortsättningen kan vara utformad i huvudsak enligl de rikthnjer somredovisats i skrivelsen vilken redovisats ibudgetpropositionen 1980/81:100 (bil. 12 s. 381). Endast på en punkt avviker UHÅfrån det förslaget. Ämbetet anser att även vårdulbildningslinjer med helt ellerdelvis kommunalt huvudmannaskap bör omfattas av lottningsgarantin i den mån defr.o.m. antagningen kommer atl omfattas av behörighets-och urvalsreglerna i 5 kap. högskoleförordningen. Ämbetet föreslår iskrivelsen all sökande vid varje ansökningstillfälle skall kunna få lottningsmarkeringtill högst två ulbildningar. Ävenjag anser att lottningsgarantin fr. o. m. antagningen till höstterminen 1982bör omfatta även ifrågavarande vårdutbildningar i högskolan och att deprovisoriska bestämmelserna om lottningsgaranti för vilka jag redogjorde i prop.1980/81: 100 bil. 12 med denna ändring bör gälla som definitiva. Jag avser attföreslå regeringen en ändring av bestämmelserna i enlighet härmed. 1980/81:184 8 2.3Särskilt värdefull arbetslivserfarenhet och positiv särl>ehandling av underrepresenteratkön 1978/79: 197 om vårdutbildning inom högskolan informerade jag om fråganom meritvärde för särskilt värdefull arbetslivserfarenhet vid urval till visshögskoleutbildning. Jag angav därvid att reglerna för urval borde tillgodosetvå krav. Det ena var att finna en enkel och rimlig avgränsning av deyrkesfunktioner som skulle ge extra meritvärde. Det andra var att finna entillfredsställande teknisk lösning för hur en avvägning mellan sökande medallmän arbetslivserfarenhet och sökande med särskilt värdefullarbetslivserfarenhet skulle åstadkommas så all den förra gruppens konkurtenslägeinte skulle bli för ofördelaktigt. Därtill fogades i propositionen två merallmänna krav, nämligen alt den planerade modifieringen av urvalsreglernaockså borde syfta till atl jämna ut könsskillnaderna inom vårdutbildningarnaoch inte fick leda till ökad svåröverskådlighet i eller administrafivbelastning av antagningssystemet. Jag ansåg alt vissa frågor återstod attbelysa innan ställning kunde tas till frågan om särskilt värdefullarbetslivserfarenhet skulle ge meritvärde vid urval till högskolans vårdutbildningar.Riksdagen (UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100) hade inget att invända mot attförutsättningarna för denna typ av meritvärdering undersöktes. UHÅ har medskrivelsen den 2 febmari 1981 redovisat uppdrag i frågan. I prop.1978/79:197 om vårdutbildning i högskolan behandlade jag också frågan om enjämnare könsmässig rekrytering till högskolan. TiU grund för propositionen lågett förslag om positiv särbehandling vid urval fill utbildningar där kvinnoreller män dominerar bland de antagna. Utbildningsulskottet konstaterade (UbU1979/80:7) att utvecklingen bort från djupt rotade könsroller går så långsamtatt andra utvägar kan behöva tillgripas åtminstone som en temporär säråtgärd.Riksdagen godkände de rikllinjer som angivits i propositionen. Äveni denna fråga har UHÅ i skrivelsen den 2 febmari 1981 redovisat ett uppdrag.UHÄ föreslår att förändringar av antagningssystemet i här berörda avseendenskall föregås av försöksverksamhet. Detankommer på regeringen att besluta om försöksverksamhet. Jag vill emellertid idetta sammanhang anmäla att jag anser att ell beslut om försöksverksamheter ifråga om tillgodoräknande av särskilt värdefull arbetslivserfarenhet ochpositiv särbehandling av undertepresenterat kön måste gmndas på en meraingående analys av effekterna av de förändringar av antagningssystemet somriksdagen redan har beslutat om och som har redovisats i det föregående. a.avviker den teknik jag har förordat för alt genomföra beslut omgaranti för direktövergång något från den av UHÄ föreslagna. UHÅ bör därförberedas möjlighel att pröva försöksverksamheternas utformning med hänsynhärtill. Jag avser att senare återkomma till regeringen i denna fråga. 1980/81:184 9 Närföreträde bestäms mellan de sökande som tillhör kvotgrupp IV utgörsjämförelsetalet av dels sökandes poäng för arbetslivserfarenhet, dels sökandespoäng för det frivilliga s. k. högskoleprovet. deltogdrygt 14000 personer i provet. Fördelningen av provdeltagare över de treberörda åren var resp. ca 3000, ca 4000 och ca 7000. Högskoleprovet anordnastvå gånger . Provet anordnas på minst en ort i varje län och anmälantill provet görs hos länsskolnämnderna. 1980/81:100 bil. 12 föreslogstatsrådet efter samråd med mig att ansvaret för högskoleprovet skulleföras över från () tiU UHÅ. Kostnadenför provet blir onödigt hög genom att många av de anmälda inte kommer tillprovtillfället. Lokaler har då hyrts och provledare och övriga medhjälpareengagerats med beaktande av antalet anmälningar. För att minska sådana extrakostnader för provet bör enligt min mening en avgift om . fr.o.m. våren1982 tas ut i samband med anmälan till prov. Detta belopp läcker inte kostnadenför provet. Influtna avgifter bör tilUöras det anslag från vilkethögskoleprovet bekostas. Det ankommer på regeringen atl besluta i denna fråga. 2.5 Kvotgruppenför sökande med allmän behörighet genom folkhögskole studier I prop.1979/80:158 (UbU 1979/80:36 och 38, rskr 1979/80:424) tog jag också upp fråganom att låta kvotgmpp III den kvotgmpp dit studerande med allmän behörighetgenom folkhögskolestudier förs - utgå ur antagningssystemet. En fömtsättninghärför ansåg jag måste vara att de sökande med studieomdöme från folkhögskolakan få tillgodoräkna sig detla på annal sätt. Ett av skälen till förslaget varatt antalet sökande som hänförs till kvotgmppen är litet och att de sökandedärför riskerar att missgynnas vid urvalsförfarandet. UHÅhar nu redovisat uppdrag i frågan och bl. a. anfört att folkhögsko-legmppen inlemissgynnas i den meningen alt den relafivt sett får färre platser än övriga. Gmppenär dock liten och därmed instabil. Sökande med folkhögskolebehörighet kan intevara säkra på alt gruppen får någon plats på vissa utbUdningar. Möjligheten attgöra rättvisa platsfördelningar är liten, speciellt vid utbildningar med fåplatser. Enligt ämbetet är denna gmpp sökande ofta behöriga också i annan kvotgmpp.Andelen dubbelbehöriga var och andelen har varitkonstant . av de antagna med behörighet genomfolkhögskolestudier antogs i annan kvotgrupp än kvotgmpp III, till övervägandedelen i kvotgrupp IV. De sökande med behörighet från folkhögskolamissgynnas inte som gmpp sett vid antagningen. Av de sökande med sådanbehörighet 1980/81:184 10 antogshösten 1980 55 proceni, medan totalt i samtliga kvotgrupper av desökande antogs. Ämbetet anser det inte möjligt atl pä ell rättvisande sättjämföra studieomdömenas fyrgradiga skala med femgradiga betyg och föreslär attkvotgmpp III bibehålls om studieomdömena skall ge poäng vid urvalet. UHÄaktualiserar en alternativ ordning som innebär all sökande medbehörighet från folkhögskolestudier förs lill kvotgrupp IV därpoäng ges för arbetslivserfarenhet och ev. högskoleprov. Detla gäller förövriga grupper av sökande med betyg som inte kan bedömas i kvotgrupp I och II p.g. a. all de inte är omräkningsbara till femgradig skala. I kvolgrupp IV harde som endast är behöriga i denna kvotgmpp föreiräde till avplatserna. Denna företrädesregel skulle tillämpas också för sökande medfolkhögskolebehörighet. Föregen del får jag anföra följande. 1979/80: 158 anförde jag att enförutsättning för all låta kvotgrupp III utgå mäste vara atl sökande med studieomdömefrån folkhögskola kan fä tillgodoräkna sig delta pä annal sätt. UHÅ har visatatt delta inte är möjligt. UHÄ har också redovisat att det knappasi kan hävdasalt studerande med studieomdöme från folkhögskola skulle missgynnas avnuvarande kvotgmppsindelning. Mot den bakgrunden anser jag att gällandeordning skall beslå. 2.6Besvär över beslut om tillträde till högskoleutbildning 1979/80:158 om ändring i reglerna för tillträde till högskoleutbildninganmälde jag att frågan om rätt att hos regeringen anföra besvär över UHÄ:s och SÖ:sbeslul i frågor rörande tillträde till högskoleutbildning skulle utredas isärskild ordning. Antalet sådana besvär till regeringen är förhållandevisstort, f. n. ca 800 . De medför en belydande arbetsbelastning förregeringskansliet. Frågan har utretts inom och resultatetav detta har sammanfattats i en promemoria som bör fogas till prolokollel idelta ärende som bilugu 2.