prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För /81 disponerar styrelsen fondmedel om 428,5milj. Styrelsen beräknar fondulnyttjandet för /82 vad avser delprogrammetArbelsmarknadsinsliiul lill 1980/81:100 Bilaga 15 166 581,7milj. 1 avvaktan på beslut om forskning har styrelsen inte gjort någon beräkning av kostnader förinstitutet /82. Utfallet för /80 avser , eftersom verksamheten med påbörjades denI . 5000 sökande har under del första verksamhetshalvärelbeviljats utredning vidarbetsmarknadsinstitut (). Därutöver har instituten lämnat psykologservice lill arbetsförmedlingen försökande, som inle varit inskrivna vid . har I 100personer placerats i arbete pä den öppna arbetsmarknaden, varav 300 ihalvskyddad sysselsättning. 600 harpåbörjat arbetsmarknadsutbildning, 650 har erhållit skyddat arbete och I 100personer har avbrutit rehabiliteringen på grund av sjukdom eller andraorsaker. fanns ca 2400 tjänster inrättade.Ca 580 av dessa har varit vakanta,men fill viss del kunnat besällas . Vid utgången av junimånad fanns 400 vakanser. I skrivelse har AMS hemställt bl.a. om alt yllerligare älta exlraordinarie tjänster i lönefäll D (F lO-F 15) skall tillföras personalförteckningenför samt att förteckningen skall minskas med fyra tjänster i högst lönegrad F 10.Förslaget innebär bl. a. atl fyratjänster två i lönefält D och två i högst FIO- skall inrättas för Ami-S förhörselhandikappade i . Övriga tjänster avser länskansliet för iStockholms län och ersätter tjänster i lönegrad högst . Vidare har AMS i skrivelse den 8 augusti 1980begärt 13 tjänster som konsulent i lönefält K (F5FI2), 4 tjänster sompsykolog i lönefäll D (F 10-F 15) samt 7 tjänster i högst lönegrad . AMS har också begärt atlförsöksvis få inrätta ett i ,i norra . Lokaler för Ami-verksamheien har överlagils frånlidigare huvudmän, men i en del fallvarit olämpliga för sitt ändamål, enligt AMS. På flera orter har därför tillfälliga lösningar fält tillgripas.Vissa önskemål om ombyggnader harkunnat tillgodoses. Den av regeringen beslutade decentraliseringen har ännu inte kunnat genomföras helt pågrund av brist pä lämpliga lokaler. Enligl AMS medförde organisationsförändringenunder inledningsskedet altinstitutens inlagningskapacilet minskade, vilket i sin tur ger ell uppdämt behov av insatser från . AMS beräknaratl verksamheten inte heller under1980/81 kan bedrivas med full kapacitet på grund av vakanser, utbildningsbehovför nyanställd personal, lokalbrist m. m. AMS framhåller också atl handikapporganisationerna begärt altverksamheten skall utvidgas till svårt handikappade, som slär utanförarbetsmarknaden. /81 beräknasintagningskapacilelen omfalla ca 12000 personer. Utgifterna beräknas tiil 497 milj. kr. För /82 beräknar AMS atl 18000 personer kommer all beviljas utredning vidAmi. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 167 bör fördelningen av institut anpassas lillarbetsförmedlingens distriktsorganisalion. Även om ingen utbyggnad sker /82 behövs förändringar och nyanskaffningar av lokaler. AMS beräknar kostnaderna för verksamheten enliglföljande specifika-fion: + 14 milj. kr. 267 milj. kr. avser kostnaderför verksamhet som arbetsmarknadsverket bedriver vid arbetsmarknadsinstituten isyfte alt pröva arbetshandikappade och yrkesoheslämda personers förutsättningarför olika arbeten. Genom vägledning och arbetsförberedande åtgärder, somvidtas för den sökande eller pä sökandens arbetsplats, skall institutet verkaför alt de sökande får arbete. Arbetsmarknadsinstituten - - började sin verksamhetden . De ersätter lidigare verksamheter som bedrevs av främstlandstingskommunala huvudmän vid arbelsvärdsinslilul. vissa förberedande ochorienterande kurser inom arbetsmarknadsutbildningen samt arbets-psykologiskainsatser som i huvudsak privata institut tillhandahöll på konsultbasis förarbetsförmedlingens sökande. Arbetsmarknadsinstituten tillkom för all samordnadessa pä olika huvudmän splittrade resurser och förhindra atl de arbetssökandeskickades runl mellan olika instanser under rehabiliteringsprocessen. Genom atlden yrkesinriktade rehabiliteringen fördes lill arbetsmarknadsverket kundeinsatserna i högre grad än tidigare inriklas på ålgärder för att få lill ståndarbetsplaceringar för de sökande. En viktig uppgift för instituten är också attunderlätta för sökande som ny-eller återinträder på arbetsmarknaden, bl. a.kvinnor, som ägnat sig åt arbele i det egna hemmet. Genom atl ge fördjupadvägledning ät sökande i valet av yrke och arbete skall instituten ocksåmedverka till mindre könsrollsbundna yrkesval och därmed till en ökadjämställdhet i arbetslivet. Genom beslut meddelade regeringenriktlinjer för den regionala organisationen av arbetsmarknadsinstituten.Beslutet innebär en betydande förstärkning och decentralisering av resursernaför yrkesinriktad rehabilitering. Många orter som tidigare bara haft tillgånglill yrkesorienterande kurser skall nu kunna erbjuda en bredarerehabilile-ringsservice. Uppbyggnaden av den nya och mera decentraliserade Ami- 1980/81:100 Bilaga15 168 organisationenhar fält ske i den takt som praktiska och ekonomiska möjligheter har funnitsatt ordna lämpliga lokaler, omplacera eller anställa personal etc. Relalivimånga tjänster har varit vakanta i inledningsskedet, vilket har medfört, allinslitulen inle har kunnat arbeta med full kapacitet på alla håll. Jag räknarmed atl verksamheten under /82 skall bli i stort sett utbyggdoch arbeta med en kapacitet, som medger all ca 18000 personer kan las emotunder året vid instituten. AMS har i särskilda skrivelser begärt att ytterligaretjänster skall inrättas för . Bl.a. har styrelsen föreslagilatl fyra specialist-tjänster skall inrättas. De skall ersätta befintligaarvodestjänster för en hörselvårdsingenjör. en videoproducent, enhörseltekniker och en hörsel-vårdsassistenl. Jag delar AMS uppfattning altbehovet av dessa tjänster är varaktigt och att tjänsterna därför bör finnasinrättade som extra ordinarie. 1 fråga om de övriga tjänster som styrelsen harföreslagil är jag inle beredd atl tillstyrka dem. Även om detorganisalionsförslag som lämnades av den nya utredningen om yrkesinriktadrehabilitering m. m. (NYR) i rapporten (Ds A 1979:05) iprincip bör ligga till grund för inre organisation, bör AMS ha möjlighetatt göra sädana omdisponeringar av resurserna som styrelsen bedömer varaändamålsenliga inom ramen för tilldelade resurser. AMS har vidare begärt all försöksvis få inrätta i norra . har beräknats lill 3,5 milj. kr. Inslilulel skulle la emolarbetssökande invandrare med språkliga och kulturella omställningsproblem ocharbeta för atl ge dessa sökande bättre kunskap om det svenska samhället och deegna möjligheterna på arbetsmarknaden. Institutets insatser skulle utmynna i enlångsiktig planering för en arbelsplacering. Som statsrådet har redovisat harmånga invandrare stora svårigheier på arbetsmarknaden. Arbetslösheten ärdubbelt sä hög bland utländska medborgare som för arbetskraften i dess helhet.Många av dem har varit hänvisade till fysiskt påfrestande arbeten som medförtförslitningar, arbetsskador och handikapp. Nytilllrädande kvinnor och ungdomarhar ofta svårt att hävda sig i konkurrensen om arbetstillfällena. Ökade resurser för vägledning och rehabilitering kan gedessa sökande möjlighet till utbildning eller arbele som bättre svarar molderas önskemål, lidigare utbildning och kvalifikationer, somsamhället gör besparingar genom minskade felsatsningar och vinster genom altinvandrarnas kunskaper och begåvning utnyttjas bällre. Jag återkommer strax medförslag om insatser för invandrare i anslutning till förslag avseende delprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning. Jag beräknar alt lönekostnaderna för Ami-organisationenkommer att uppgå lill . (+52090000) under /82. Däravutgör 10,5 milj. kr. kostnader för läkarmedverkan, som tillhandahålls avsjukvårdshuvudmännen. För lokalkostnader beräknar jag 78.6 milj. kr. (+ 31,6milj. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 169 Kostnaderna för administration och drift avAmi-organisationen reseersättnings-och traktamentskostnader, arbetsmaterial, utrustning, elev-intemat m. m. - beräknar jag till 51 milj. kr. (+30,3 milj. för /82, varav en milj. kr. ulgörengångsanvisning för utrustning av nya lokaler. Till utbildningsbidragål sökande vid arbetsmarknadsinstituten beräknar jag 167 milj. kr. (+47 milj.kr. Vid beräkningen av kostnaderna har jag utgåttfrån all medel lill kortaanpassningskurser för synskadade för /82 beräknats under nionde huvudtitelns anslag Bidrag lill driften avfolkhögskolor m. m. De samlade kostnaderna för verksamheten vidarbetsmarknadsinstituten skulledärmed uppgå fill 569,5 milj. kr. (4- 161 milj. I samband med atl beslutade om en nyorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen (prop. 1978/79:73, AU1978/79:20, rskr 1978/79:186) beslutades också alt ett särskilt institut förmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom området skulle inrättas.Frågan om lokalisering av institutetborde dock utredas närmare och förslag föreläggas för ställningstagande. Sedan ell förslag (prop. 1978/79:116)om lokalisering till avvisats av (AU 1978/ 79:40,rskr 1978/79:441) med begäran om ylterligare utredning av alternativ till en sådan lokalisering, beslutade regeringenden att bemyndigachefen för atl tillkalla en särskild utredare med uppdrag atl närmare utredaolika lokaliseringsalternativ. Utredningen har överiämnal sinaförslag. En sammanfattning av dess betänkande (Ds A 1980:06) Institutet förarbetsvägledning och rehabilitering saml över betänkandet avgivna yttrandenredovisas som bilaga 15.2. Utredningens förslag innebär all del beslut somriksdagen lidigare har fattat (prop.1978/79:73, AU 1978/79:20, rskr 1978/79: 186) om uppgifter för och organisation av ell centralt institut förmetodutveckling, forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen skall omprövas. För atl skapa förutsättningar för enlokalisering utanför av ett centralt institut skall, enliglutredningens förslag, arbetsfördelningenmellan AMS och inslilulel förändras. Uppgifter som innebär mera traditionell myndighetsutövningskal! föras lill AMS, medan mera långsiktig metodulveckhng skall vara enuppgift för institutet. Ulredningenhar föreslagil som lokaliseringsort för etl rehabilitering. Som exempel på uppgifter som bör ligga på dencentrala myndigheten nämnerulredningen anvisningar för arbetsförmedlingens och arbetsmarknadsinstitutensarbete med sökande som behöver fördjupade väglednings-ochrehabiliteringsinsatser. Andra uppgifter för AMS bör vara budget-. 1980/81:100 Bilaga 15 170 lokal-,utrustnings- och andra ekonomifrågor saml ansvarel för personalutbildning.Ulredningen framhåller bl. a. behovel av alt beakta Ami-resur-serna i denlöpande verksamhetsplanering som sker på olika nivåer inom arbetsmarknadsverket med utgångspunkt iarbetsmarknadslägel och arbetsmarknadsulsiklerna. Som framgår av sammanställningen harremissopinionen varit starkt splittrad. Förslagel om en ändradansvarsfördelning mellan del cenirala inslilulel och AMS har tillstyrkts av bl.a. LO, SAF, , och slalensarbetsmarknadsnämnd samt länsstyrelserna i och resp.Västerbottens län. Del har avstyrkts av handikapporganisationerna,socialslyrelsen, TCO, /SR och länsstyrelserna i och län.Åven AMS avstyrker förslagel. 1 ställetvill dessa remissinstanser att beslut om det cenirala insfitutets uppgifter och organisation skall ståfast eller all NYR:s förslag skall genomföras. Flera remissinsianser, bl. a.AMS, vidhåller alt institutet måste föriäggas till . De som avstyrker enändrad organisation av institutet gör det främst därför all de anser alt detta innebär en försvagning av resurserna för metodutveckling och forskning, jämfört med denlidigare beslutade organisationen.För egen del finner jag dock att betydande administrativa fördelarmåste ligga i atl myndighetsfunktionen kan samordnas med andra sådana funktioner inom verket. skulleminska risken för dubbelarbete ochtidsödande samordningsproblem mellan den cenirala myndigheten och detfristående institutet. Jag anser ocksä atl den nya Ami-organisationenredan har inneburit en förstärkningav resurser för metodutveckling och personalutbildning inom området. svarade slalens arbelsklinikoch de arbetspsykologiska institutenför merparten av del uvecklingsarbete som bedrevs inom väglednings- och rehabilileringsområdena.Verksamheten hos dessa institutionervar dock i stor utsträckning inriktad på arbele med enskilda sökande, medan direkt utvecklingsarbete utgjorde en mindredel. Den klientinriklade verksamheten hos de nämndainslilutionerna är nu inordnad i denregionala . Dessulom finns särskilda tjänsterinrättade i varje län för metodutveckling och personalutbildning. Intresset för metodfrågor ochutvecklingsarbete är ocksä stort inom länsorganisationen. Särskildamedel finns avsalta för utvecklingsarbete, som f.n. bedrivs främsl vid olikaAmi runt om i landel. men också vid några högskoleinstitutioner. Verksamheten vid måste, enligl min mening,vara en del av de samlade insatsernaför sökande med svårigheier på arbetsmarknaden. Den skall vara ettkvalificerat instrument för all bereda sökande arbele. Jag delar därför den uppfattning som utredningen harfört fram om all Ami-resurserna måsle beaktas i verksamhetsplaneringenoch samordnas med Prop.1980/81:100 Bilaga 15 171 andrainsatser för arbetssökande. Detla måste också beaktas i arbelel med altutveckla metodiken för arbelel med sökande. Inom AMS har elt särskilt kansli inrättats förall - i avvaktan på beslut omlokalisering av del lidigare beslutade , forskning och personalutbildning - handläggafrågor om verksamheten vid arbetsmarknadsinstitutensamt utvecklingsarbete och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Eftersom det har gällt en nyverksamhet har kansliet haft som sin uppgift alt från grunden bygga upp rutiner och finna lösningar på olika praktiska ochprincipiella problem. Det har bl. a.gällt nya arbetsformer, planerings- och budgetfrågor, lokal- och utrustningsfrågor, utbildning av personalgruppersom är nya i arbetsmarknadsverket. Dessutom har kansliet handlagt frågor ommetodik för Ami-verksamheten ochutvecklingsarbete inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Man kan mot bakgrund av vad jag här har redovisatom det regionala utvecklingsarbetetoch om den administration, som har byggts upp för Ami-verksamhelen ifrågasättaom elt särskilt institut måsle inrättas. 1 ett läge dä slalens ekonomi kräver alt varje utgift prövas noga och dåvarje insats måste vägas mot andraangelägna ålgärder, kan del finnas anledning att gå långsammare fram med vissareformer för alt i stället ge utrymme åt sådanl som ter sig mera angeläget. Därfill kommer att denregionalpolitiska effekten av alt inrättaett institut i utformat enligt det föreliggandeutredningsförslaget är förhållandevis liten. Jag vill nu återknyta till AMS framställning om atl få bedriva försök med väglednings- och rehabiliteringsinsatser förinvandrare, som jag redovisade.Enhgt min bedömning är det angeläget all fä lill stånd särskilda insatserför invandrare. 1 det rådandestatsfinansiella läget måsle utrymme för reformer och ökade resurser skapas genom omprioriteringar av befintlig eller beslutadverksamhet. För egen del anser jag det mera angelägel all ge ökade resurser för att utveckla metodik ocharbetsformer som förbätlrar exempelvisinvandrarnas möjligheter på arbetsmarknaden än alt del cenirala metodulvecklingsinslitutet inrättas. Efter samrådmed statsrådet förordarjag därför att medel till inrättande av tjänster vid inslilulel i stället skall användas för utvecklingsprojekt somunder /82 börinriktas pä utveckling av metoder för vägledning och rehabilitering avarbetssökande invandrare med särskilda svårigheter. Jag beräknar 2,3 milj. kr.för projektverksamhet med denna inriktning under /82. Resursernabör förläggas lill områden utanför kärnområde med en stor andel invandrare i befolkningen. Jag vill dock betona alt projektmedlen måste ha karaktären av en fri resurs. Den skall nämligen kunna sällas in där del finns behov av särskildautvecklingsinsatser, men ocksä där det finns särskilda erfarenheter inom eltproblemområde. Delta kan exempelvis gälla forskningsinstitutioner medsärskilda kunskaper inom invandrarområdel. 1980/81:100 Bilaga15 172 Ulöver den särskilda resursen för projektverksamhetberäknar jag för /82 oförändrat 2,6 milj. kr. förmetodutveckling och 4,7 milj. kr. Härigenomtillförsäkras verksamheten fortsatta möjligheter att regionall arbeta medutvecklingsprojekt och via utbildningsinsatser sprida erfarenheler ochkunskaper inom . En förutsätlning för atl resurser för del centralainstitutet skall kunna omvandlas på della säll är att det nuvarandeAmi-kansliel kan fortsätta alt arbeta. AMS bör därför, i enlighet medutredningsförslaget, tillföras medel motsvarande 15 tjänster för fortsalthandläggning av Ami-frägorna. Jag vill i sammanhanget erinra om de tankegångar, somfördes fram av den lidigare ulredningen om viss yrkesinriktadrehabiliteringsverksamhet. 1 sitt betänkande (SOU 1976:38) Yrkesinriktadrehabilitering, föreslog utredningen en decentraliserad organisation förmetodutveckling inom den yrkesinriktade rehabiliteringen med särskilda resurservid enheter i , och samt en förstärkning av denansvariga centrala myndigheten. Den modell jag här har föreslagit innebär iviss män elt återupplivande av dessa tankegångar, som några av deinvändningar som riktades mol utredningens förslag, bl. a. vad gäller huvudmannaskapet,inle är aktuella i nuläget.Tyngdpunkten i de här framförda förslagen ligger påen försläikning av fältorganisation, eftersom jag anser att de direktainsatserna för arbetssökande med svårigheier på arbetsmarknaden börprioriteras. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört bör del ankommapä regeringen att meddela erforderliga föreskrifter för verksamheten. Jag förordar att delprogrammet Institutet förmetodutveckling och forskning i fortsättningen benämns Metodutveckling,forskning och utbildning. Anslaget C 5. Bidrag lill Yrkesinriktadrehabilitering kommer då alt omfatta etl program Yrkesinriktad rehabiliteringmed delprogrammen Arbelsmarknadsinsliiul resp. Metodutveckling, forskning ochutbildning. För delprogrammet Metodutveckling, forskning ochutbildning beräknar jag för /82 11,6 milj. kr. (- 2,7 milj. Kostnaderna för programmel Yrkesinriktad rehabiliteringskulle därmed uppgå fill . (+ 158,9 milj. Därav ulgörförvaltningskostnaderna 6,3 milj. kr. (+600000 kr. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen föreslär att 1. godkänna de av mig förordade förändringarna i fråga om inrikt ning och organisation av insatser för metodutveckling, forskning och utbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen, 2. lill Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering för /82 anvisa etl anslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 15 173 D. Invandringen av utländska medborgareökade i jämförelse med . Ökningen avser utomnordiska medborgare ochberor främst på att överföringen av flyktingar var slörre än normall och pä altanknyl-ningsfallen var fler än under fidigare är. ökade utvandringen,vilket ledde till alt netloinvandringen minskade i jämförelse 1978 och1979. När del gäller utvandringen var ökningen i absoluta tal slörre förnordbor än för utomnordbor. Del är svårt att klart fastställa vad ökningenberor på, men i någon mån kan den bero på avregislrering i samband med 1980 årsfolk- och bostadsräkning av personer som lämnat redan tidigare än är1980. Den registrerade netloinvandringen av nordbor var lägreän den har varit på myckel lång lid och uppgick endast fill 2700 personer.Nettoinvandringen av finländare var - främsl lill följd av del förhållandevisgynnsamma konjunkturläget i mindre än hälften så stor som under år1979 och uppgick endasi till ca 2400 personer. Ungefär hälften av den ökadeutomnordiska invandringen förklaras av ökad invandring frän , bl. a. frånIran. registrerades ca 1000 iranska medborgare som invandrare. Enslor del av dem är gäslstuderande. I detla sammanhang kan påpekas atlregeringen beslöt införa visumlvång för iranskamedborgare. Utvecklingen avinvandringen framgår av följande tabell Med slöd av den nya utlänningslagen, som trädde i kraftden , kommer regeringen all med vissa undantag införa ellgenerellt krav pä atl utlänningar som avser atl bosätta sig här skall ha fältuppehållstillslånd före inresan. Den nya lagen är liksom tidigare lag utformadså atl den i stor utsträckning skall kunna användas oberoende av innehållet ide rikthnjer som anger politikens inriktning. , somtillsattes , har bl. a. fått i uppdrag att skyndsamt se över 1968års nu gällande riktlinjer för regleringen av invandringen. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 174 Handläggningstiderna i utlänningsärenden äralltjämt för långa. Åven om densuccessiva reformeringen av lagstiftningen och effektiviseringar i handläggningen har lett till vissa mätbara förbättringar, främst hos statens invandrarverk () är väntetiderna eltallvarligt samhällsproblem. De orsakar lidande för de tillslåndssökande ochhöga kostnader för stal och kommunför de väntandes uppehälle. Det bör emellerfid framhållas alt de höga rättssäkerhelskraven i utlänningsärendenpåverkar den totala handläggningsliden. Vidare förekommer del inlesällan att den sökande själv fördröjeravgörandet, I.ex. genom all inteanmäla sig hos polisen vid ankomsten hit. Initiativ las nuinom berörda delar av statsförvaltningen i syfte all utveckla förslag till förenklingar av rutiner, organisatoriskaförändringar och andra insatser isyfte att effektivisera handläggningen hos polisen, vid invandrarverket och i . 1 nuvarandeslatsfinansiella läge är delviktigare än någonsin atl slå vakt om de resurser som anslås fillhandläggningen av utlänningsärenden och all ulnyllja dem på effektivast möjliga sätt. 1 det följande föreslås att det s.k. huvudalternativ som annars ligger lill grund för årets budgetförslaginle skall tillämpas sä atl det drabbarSIV:s verksamhet i della avseende. Delta bör tillsammans med omprioriteringarav disponibla personalresurser ge verkel möjlighet alt bibehålla och stärka kapaciteten hos här berördaarbetsenheter i syfte att underlätta situationen för dem som väntar ochatl minska samhällets utgifter för deras uppehälle. Under desenaste åren har mer än 20000 personer åriigen beviljats svenskt medborgarskap. Genom ändringar imedborgarskapslagen den infördes regler som innebär atl barn till svensk mor alllid blir svensk medborgare vid födelsen. Härigenom kommerdubbla medborgarskap alt uppstå i slörre ulslräckning än lidigare. Ökaduppmärksamhet bör ägnas ål konsekvenserna avdenna utveckling. Invandringen lill av flyktingar ochpersoner med flyktinglik-nandebakgrund har även varit av betydande omfallning. Kvoterna för denorganiserade överföringen av flyktingar omfattade /80 sammanlagt 3250 personer, varav ca2000 för s. k. båtflyktingar från och ca I 250 förflyktingar från andra delar av världen,främst länder i . Motsvarande siffror för innevarande budgetår är ca 750 resp. ca I 250. Totalt fickunder är 1980 ungefär 3 500 personerstanna i som flyktingar eller på flyktingliknande grunder. Här ingårockså de som har kommit lill på egen hand. Härvid kan nämnas att invandrarverket bemyndigats all ocksåunder innevarande budgetår ge tillståndför bosättning här åt ca 300 anhöriga lill turkiska assyrier/syrianer, som annars inle skulle fåkomma hit. I delföregäende har jag framhållit viklen av fortsatta svenska insatser till förmän för flyktingar i behov av en säkertillflyktsort. Även i ekonomiskt ansträngda lider måste beredskap atlbistå FN i dess arbele för alt lösa världens flyklingproblem vara hög.Det första målel för vår 1980/81:100 Bilaga15 175 flyktingpolitiki dess vidaste mening bör vara atl på alla sätt verka för atl de politiska ochsociala förhållandena i här akluella länder förbättras och alt i olikainternationella sammanhang främja tolerans och förståelse för olika livs- ochsamhällsåskädningar. Endast därigenom kan en varaktig lösning avflyktingproblemen näs. För de flesta människor som ändå tvingats fly från sinahemländer är det främsta målel atl kunna återvända hem om omständigheternamedger det.