prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — myndigheter, däribland centrala stu- myndigheler,däribland centrala diestödsnämnden och studiemedels- sludiestödsnämnden, sludiemedelsnämnderna,saml av skolstyrelser- nämnderna och vuxenutbildnings-na, landstingskommunernasutbild- nämnderna, samt av skolstyrelser-ningsnämnder och läroanstalterna. na,landstingskommunernas utbildningsnämnder och läroanstalterna. Kommun kanföreskriva att fråga om studiestöd som ankommer på skolstyrelsen skallhandläggas av annan nämnd. Molsvarande rätt tillkommerlandstingskommun. Allmän försäkringskassa skall beräkna storleken av timstudiestöd,dagstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd samt betala ut sådana stöd. / varje län skall det finnas en vuxenutbildningsnämnd. skall bestå av ordförande och åttaandra ledamöter. Fem ledamöter skall utses av regeringen. Fyra ledamöter skallväljas av . Om det i länet finns en kommun som inte ingår ilandstingskommunen, skaU valet förrättas av och kommunfuUmäktigemed den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer ' Lagen omtryckt 1975:359. I skall valelförrättas av kommunfullmäktige i . Denna lag träder i krafl . De nyabestämmelserna om utseende av ledamöler i vuxenutbildningsnämnd lillämpas dockdessförinnan vid val som avser lid efter utgången av . Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenomföreskrivs aU 32 § högskolelagen (1977:218) skall ha nedan angivna lydelse. skaU lika många suppleanter väljas. Kommun kan i samråd med landsfingskommunen besluta att landstingskommunen skall fullgöra kommunens skyldighet enligt första stycket. Val av ledamöter skall vara pro- a\ ledamöter eller suppleanter portionelll, om det begäres av minst skall vara proportionellt, om det De ledamöter i slyrelsen för högskoleenhet som skall varaföreträdare för allmänna inlressen skall väljas av den eller de kommuner och landsfingskommunertill vilken eller vilka högskoleenheten är förlagd. Hur många av dessa ledamötersom skall väljas av varje kommun eller landstingskommun bestämmes av regionslyrelsen.I ärendei skall samråda med den eller de kommuner ochlandstingskommuner som beröres. så många väljande som motsvarar det tal vilkel erhålles omsamtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser, ökat med 1.Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns särskilda föreskrifter De ledamöler i styrelsen för en högskoleenhet som skallvara företrädare för allmänna inlressen skall väljas av den eller de kommuneroch landstingskommuner till vilken eller vilka högskoleenheten är förlagd. Hurmånga av dessa ledamöler som skall väljas av varje kommun ellerlandstingskommun bestäms av regionslyrelsen. I ärendet skall regionstyrelsensamråda med den eller de kommuner och landstingskommuner som berörs. begärs av minst så många väljande som motsvarar det talvilket erhålls om samtliga väljandes anlal delas med det antal personer som valelavser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal skall den avrundas lill närmasthögre hela tal. I fråga om styrelsen för högskoleenheten inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringenmeddelar i stället för första-tredje styckena i denna paragraf. det vid sådant proportionellt val finns bestämmelser ilagen (1955:138) om proportioneUt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall vidvalet även den ordning bestämmas i vilken de skall kallas till tjänstgöring. I fråga om styrelsen för högskoleenheten inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringenmeddelar i stället för första-fjärde styckena i denna paragraf. Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna om val av suppleanler i styrelse för högskoleenhet tillämpasdock vid val som avser tid efter utgången av . 2 1980/81. 1980/81:185 18 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenBohman, Mogård, , Äsling, Söder, Krönmark, Burenslam , ,, , , , , , Proposition om proportionella val till statliga nämnder m.m. Med proportionellt val avses att valet sker så att varje parfiblir representerat i det organ valet avser i förhållande lill sin styrka i denbeslutande församlingen. som förrättas av kommunfullmäktige och landstingskall i allmänhet ske proportionellt, om del begärs av en på visst sätl beräknadminoritet. En sädan möjlighet till proportionellt val finns i fråga omkommunala och landslingskommunala nämnder, beredningar och revisorer samtstyrelser och revisorer i kommunala och landslingskommunala bolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser. Möjlighet alt välja proportionellt finns även närkommunfullmäktige och landsting utser nämndemän samt ledamöter i vissaregionala och lokala statliga nämnder och styrelser m. m. Rätten till proportionellt val harsärskilt i utvidgatstill flera områden. saknas dock i fråga om en del statliga nämnder och styrelser m. rn. möjlighet att fåtill stånd proportionellt I mofion 1976/77:1001 hemställdes atl hosregeringen skulle begära utredning och förslag om rätt till proportionellt valnär kommunfullmäktige och landsting utser ledamöter i statliga nämnder ochstyrelser m. m. I sitt betänkande (KU 1977/78:6) med anledning av motionen fannkonstitutionsutskottet det naturligt att en rätt till proportioneUt val ocksåskulle finnas i de fall då kommunfullmäktige eller landsting utser ledamöter istyrelser och nämnder av statlig karaktär. På utskottets hemställan biföllriksdagen motionen (rskr 1977/78:1). För ledamöterna i de regionala och lokala statliga nämndernaoch styrelserna skall i regel utses suppleanter. Bestämmelserna om utseende av 1980/81:185 19 suppleanter innebär ofta att det för varje ledamot skallutses en personlig suppleant. Suppleanterna för ledamöter i kommunala nämnderär däremot inte personUga. I motion 1978/79:1692 hemställdes all hosregeringen skulle begära förslag till sådana bestämmelser beträffandesuppleanternas tjänstgöring i länsstyrelses styrelse att den vid valtillfälletförutsatta proportionella fördelningen av platserna i styrelsen kan behällasäven när en personlig suppleant är förhindrad att tjänstgöra för ledamoten. Konsiitulionsuiskotletanförde i sitt betänkande med anledning av motionen (KU 1979/80:8) alt utskottetansåg det önskvärt att den sammansättning av länsstyrelses styrelse medavseende på t. ex. olika partiers och länsdelars representation som kommit tilluttryck vid valet av ledamöter i så stor utsträckning som möjligt behålls vidledamots frånvaro. Utskottet ansåg därför alt del fanns skäl alt se överreglerna om valet av suppleanter och deras inträde i länsstyrelses styrelse.Riksdagen gav regeringen till känna vad utskottet hade anfört (rskr 1979/80:9). Inom kommundepartementet har upprättats promemorianProportionella val till statliga nämnder m. m. (Ds Kn 1980:4). I promemorianföreslås att bestämmelser om proportionellt val av ledamöter och suppleanler isådana statliga och liknande organ som hell eller delvis utses avkommunfullmäktige eller landsting införs i de flesta fall där sädana saknas.Vidare föreslås att bestämmelserna om val av suppleanter ändras så att en gruppav suppleanter kan utses för ledamöterna i stället för en personlig suppleantför varje ledamot. Promemorian bör i den del den innehåller en redogörelse förnuvarande ordning samt upptar överväganden och förslag fogas lillregeringsprotokollet i detta ärende som bilagal. Promemorian har remissbehandlats. En inom kommundepartementetupprättad sammanställning över remissinstanser och remissyttranden bör fogastill regeringsprotokollet i detta ärencje som bilaga 2. som förrättas av kommunfullmäktige och landsting skalli allmänhet ske proporfionellt, om det begärs av en på visst sätl beräknadminoritet. En sådan möjlighet till proportionellt val finns i fråga omkommunala och landstingskommunala nämnder, beredningar och revisorer samtstyrelser och revisorer i kommunala och landstingskommunala bolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser. Bestämmelser härom finns i 2 kap. 23 § kommunallagen(1977:179). Denna bestämmelse är så konstruerad att varje grupp som skulle blirepresenterad vid en proporfionell fördelning av de mandat som valet avser kanfå till stånd ett proportionellt val. Om förfarandet vid ett Prop.1980/81:185 20 sådanl proportionellt val finns bestämmelser i lagen(1955:138) om proporlionelll valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. (ändrad senast 1979:416). Kommunfullmäktige och landsting fungerar somvalkorporationer vid val av ledamöter i vissa statliga organ och i vissaspeciella organ som inte ingår i vare sig den statliga eller den kommunalaförvaltningsorganisationen. I vissa men inte i alla fall finns en möjlighet attfå till stånd proportionellt val. Möjligheter att få till stånd proportionelltval finns i fråga om nämndemän i tingsrätt, fastighetsdomstol, hovrätt, länsrätt,kammarräti och försäkringsrätt samt ledamöter i länsstyrelses styrelse,polisstyrelse, taxeringsnämnd och fastighetstaxeringsnämnd, styrelse förhögskoleenhet samt huvudmän i sparbank. Möjligheter att få till ståndproportionellt val saknas i fråga om jurymän i tryckfrihetsmål, ledamöler iallmän försäkringskassas styrelse, allmän försäkringskassas pensionsdelegation,försäkringsnämnd, , beslutsnämnd förpsykiskt utvecklingsstörda, länsskolnämnd, vuxenulbildningsnämnd, skogsvårdsslyrelse,lantbruksnämnd, länsvägnämnd och länsnykterhetsnämnd. I departementspromemorian föreslås att kommunfullmäkUgesoch landsfings val av ledamöter i regionala och lokala statliga nämnder m. m.skall kunna ske proportionellt också i de fall där delta! f. n. inte ärmöjligt. Undantag görs för jurymän i tryckfrihetsmål och ledamöler i länsnykterhetsnämnd.När det gäller jurymän i tryckfrihetsmål hänvisas till atl frågan övervägs avyttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). Undanlaget för ledamöter i länsnykterhetsnämndmotiveras av all länsnyklerhetsnämnderna enligt beslul med anledningav prop. 1979/80:1 om avskaffas vid utgången av (SoU1979/80:44, rskr 1979/80:385). Till slöd för förslaget anförs i promemorian alt det fråndemokratisk synpunkt får anses värdefullt att garantier skapas för atlpolitiskt valda organ får en allsidig sammansättning. Bestämmelser omproportionellt valsätt har en funktion att fylla i detta sammanhang genom attde utgör en yttersta garanti för att minoritetspartiers inflytande säkerställs.Även om den proportionella valmetoden i praktiken sällan tillämpas har, enligtvad som uttalas i promemorian, bestämmelserna om proporfionellt val ändå enviktig uppgift genom att de utgör en grund för de överenskommelser sompartierna träffar om hur mandaten skall fördelas. Enligt promemorian behöverman inte befara alt möjligheten att använda det proportionella valsättet skallleda till en olämplig politisering av valen. I promemorian påpekas att vissa ledamöter i några av deaktuella organen utses av andra myndigheter än kommunfullmäktige och landsting.Dessa organs verksamhel rör samhällsområden där del finns behov av representationfrån andra områden än det kommunala eller landstingskommunala. Denomständigheten att det inte går atl uppnå fullständig proportionalitet gör detdock, enligt vad som framhålls i promemorian, inte mindre angeläget att ändrabestämmelserna så att proportionalitet skall kunna uppnås så långt 1980/81:185 21 detta är möjligt. De allra flesta remissinstanserna tillstyrker förslagel omatt kommunfullmäktiges och landstings val av ledamöter i regionala och lokalastatliga nämnder m.m. skall kunna ske proportionellt i de fall där delta f. n. inleär möjligt. Flertalet remissinstanser instämmer i allt väsentligt i vad som haranförts i promemorian till stöd för förslagel. Sålunda delar () uppfattningen atl bestämmelser om proportionellt valsätt har en viktigfunktion att fylla när det gäller atl skapa garantier för atl politiskt valdaorgan får en allsidig sammansättning. RSV finner det naturligt att rätl tillproportionellt val också skall finnas i de fall då kommunfullmäktige ellerlandsting utser ledamöter i styrelser och nämnder av statlig karaktär.Länsstyrelsen i och Svenska kommunförbundel redovisar liknandesynpunkter och framhåller dessutom att bestämmelser om proporfionellt valsättutgör en yttersta garanti för att minorilelspartiers inflytande säkerställs.Kommunaldemokratiska kommittén instämmer i förslaget om en utökning av detproportionella valsättet till alla statliga nämnder m. m. Kommittén påpekar emellerfidatt har uppmärksammat svårigheten alt uppnå full proportionaliteti de valda organen, när dessa inle utses av en och samma valkorporation.Synpunkten har betydelse när kommunala församlingar utser bara ett mindre anlalledamöter, såsom pensionsdelegation, skogsvårdsstyrelse, lantbruksnämnd,vuxenutbildningsnämnd och civil ledamot i inskrivningsnämnd. Denna svårighetär dock enligt kommittén inget hinder mot reformen som sådan. Betydelsen av allmöjligheten till proportionellt val står öppen varierar från fall till fallnoteras också av . Förbundet anser att det kan finnasanledning att beakta delta vid den fortsatta beredningen avdepartementspromemorian. Enligt förbundet behöver det emellertid inte i ochför sig hindra atl förslagen genomförs i befintligt skick. Elt fåtal remissinstanser är kritiska mot förslaget idenna del. Kritiken gäller val av ledamöter till vissa nämnder eller styrelser.Sålunda avstyrker lantbruksnämnden i förslagel om proportionellaval av de ledamöler i lantbruksnämnden som utses av . Nämndenframhåller atl den har svårt att finna några bärande motiv för de föreslagnaändringarna, i vart fall om inte samfliga ledamöter väljs av landsfinget.Nämnden anser att huvudvikten bör läggas vid att de ledamöter som utses delsrepresenterar de olika delarna av länet, dels är någorlunda väl insalta ilänets jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring m. m. Enligt nämnden bordeledamöterna utses efter någon form av samråd mellan landsting och regering. Närdet gäller förslaget om val av ledamöter i allmän försäkringskassas styrelseoch allmän försäkringskassas pensionsdelegafion är Försäkringskasseförbundetoch allmänna försäkringskassa kritiska. Försäkringskasseförbundetdelar visserligen uppfattningen atl ett minoritetsskydd bör säkerställas ilagstiftningen, men föreslår att inga ändringar nu görs i reglerna för val tillkassornas organ. Förbundet pekar på att den föreslagna Prop.1980/81:185 22 i.iöiligheten att kräva proportionella val gäller endasthälften av de röstberättigade i styrelsen och två av de åtta ledamöterna ivarje pensionsdelegation. Vidare pekar förbundet på en mellan förbundet ochriksförsäkringsverket gemensam ulredning, den s. k. RFV-FKF-ulredningen, som ien delrapport har föreslagit bl. a. en delvis ändrad organisation för och arbelfördelningmellan kassornas organ. Förbundet anser alt regering och riksdag bör fåmöjlighet atl pröva utredningens förslag och förslagen idepartementspromemorian i ett sammanhang. Även allmännaförsäkringskassa anser att anledning saknas att nu förändra valsättet. Om enförändring av valsättet skall ske bör enligl kassans mening en tolal diskussionav valkorporationen komma till stånd. När del gäller ulvecklingsstördahar i princip inle någol att invända mol att ledamöterna väljspå det sätl som har föreslagils i promemorian. påpekaremellertid alt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda (ändrad senasl 1980:994) ses över genom omsorgskommittén (S1977:12). Kommitténs arbete berör bl. a. beslutsnämndernas verksamhet. Eltförslag kommer alt läggas fram . anser motbakgrund härav atl del föreligger skäl atl avvakla utredningsarbetet innanställning las till de nu akluella ändringarna i lagen. För egen del viU jag anföra följande. Genom den nya kommunallagen (1977:179, ändrad senast1981:165) har sketl en avsevärd utvidgning av rätten till proportionellt val ikommunfullmäktige och landsting. Denna räU är föreskriven för valentill samlliga kommunala och landstingskommunala nämnder och beredningar. och landsting utser styrelseledamöter och revisorer iföretag som ägs av en kommun eller landstingskommun skall enligt 2 kap. 23 §kommunallagen den proportionella valmetoden kunna användas. Rätten fill proporfionelltval föreligger också i flera fall då kommunfullmäktige eller landsting utserledamöter i styrelser och nämnder av StatUg karaktär. Från allmänt demokratiska synpunkter är det angeläget att polUisklvalda organ får en så allsidig sammansättning som möjligt. I de fall där enrätt till proportionellt val inte föreligger är det teoretiskt möjligt för ett majoritets-parfia« ta alla mandat i en viss poUfiskt vald nämnd eller styrelse. Bestämmelser omproportionellt val utgör därför en yttersta garanti för att de mindrepartiernas inflytande säkerställs. Även om den formella möjligheten ettproportionellt val sällan utnyttjas, ulgör rätten härtill en viktig grund förde överenskommelser som de politiska partierna sinsemellan träffar om hurmandaten skall fördelas. I likhet med promemorieförslaget och de allra flestaremissinstanserna anser jag därför i princip att del bör införas en möjlighettill ett proportionellt valsätt i de fall där delta f. n. inte är möjligt. Jagåterkommer i det följande lill några fall där denna möjlighet f. n. inte börinföras. 1980/81:185 23 1 några av de nu aktuella organen utses vissa ledamöter avandra myndigheter än kommunfullmäktige och landsting. Det gäller allmänförsäkringskassas styrelse och pensionsdelegation, inskrivningsnämnd förvärnpliktiga, skogsvårdsstyrelse, lantbruksnämnd, länsskolnämnd samlvuxenutbildningsnämnd. I dessa organ gär det inte atl uppnå fullständig proportionalitet.Dessa förhållanden har också särskilt uppmärksammats av några remissinstanser.En del av dessa har avstyrkt förslagel när det gäller dels lantbruksnämnderna,dels de allmänna försäkringskassornas organ. Liksom de allra flesta remissinstanserna delar jag denuppfattning som har kommit till uttryck i promemorian, nämligen att denomständigheten att det inte går att uppnå fullständig proportionalitet inte gördet mindre angelägel all ändra bestämmelserna så atl proportionalitet skallkunna uppnås så långt della är möjligt. Enligt min mening är det dessulomangeläget alt man skapar så enhetliga regler som möjligt för kommunala val avledamöter i olika styrelser och nämnder av statlig karaktär och att bestämmelsernahärom anpassas till vad som gäller för kommunfullmäktiges och landstings val avegna nämnder och styrelser. Jag anser alltså att en möjlighet till proportionelltval bör föreligga även i de fall när kommunfullmäkfige och inteutser samlliga ledamöler. I detta sammanhang vill jag något beröra frågan omfyllnadsval efter en ledamot eller suppleant som avgår. Om en ledamot eller ensuppleant som har utsetts genom majoritetsval avgår får fyllnadsval förrättas.Om en ledamot som har utsetts genom proportionellt val avgår inträder ensuppleant i ledamotens ställe. Om en suppleant som har utsetts genom proporfionelltval avgår får inte någon ny suppleant utses. Om en ledamot som har utsettsgenom proportionellt val avgår och det inte längre finnsnågra suppleanter skulle detta leda till att platsen får stå obesatt. Detta kantänkas inträffa i de fall eller kommunfullmäktige utser endast ellmindre anlal ledamöler och suppleanler, såsom i pensionsdelegation. I elträttsfall (regeringsrättens årsbok 1939 ref. 61) har fullmäktige emellertidansetts befogade att förrätta nya val av suppleanler i en nämnd, närsamtliga suppleanler inträtt som ledamöler i nämnden eller annars avgått somsuppleanter. Fyllnadsval bör således få ske under sådana speciella förhållandensom förelåg i det nyssnämnda rättsfallet. I promemorian har inga ändringar föreslagils beträffandeval av jurymän i tryckfrihetsmål under hänvisning till alt frågan f. n. utredsav yltrandefri-hetsulredningen. Vidare har förslag inte lagts fram i fråga omledamöterna i länsnykterhetsnämnd, eftersom länsnyklerhetsnämnderna enligtriksdagens beslut skall avskaffas fr. o. m. . Remissinstanserna har intehaft några synpunkler härpå. Även jag ansluter mig till promemorieförslaget.Jag har i denna del samrått med cheferna för justitie- och socialdepartementen. Några remissinsianser har med hänvisning fill pågåendeutredningar inte ansett att ändringar nu bör göras i fråga om valsättet tillbeslutsnämnder för psykiskt utvecklingsstörda och till de allmänna försäkringskassornas 1980/81:185 24 Närdet gäller beslulsnämnder för psykiskl utvecklingsstörda har omsorgskommitténi uppdrag all bl. a. överväga de funktioner som ankommer på beslulsnämnd och möjlighelenav att beslulsnämndens funktioner läggs på elt annal jämförbart organ.Kommittén avser enligt vad jag har erfarit att lägga fram sitt förslag undervåren 1981. Med hänsyn härtill anser jag atl ändringar inte nu bör göras ifråga om de bestämmelser som reglerar valen till beslulsnämnderna. Jag har idenna del samrått med statsrådet . Isill remissyttrande uppmärksammar den mellanriksförsäkringsverket och förbundel gemensamma s. k. RFV-FKF-ulredningen, som ien delrapport har föreslagit en delvis ändrad organisation för ocharbetsfördelning mellan kassornas förtroendevalda organ. Enligt förbundel kan förslagelinnebära atl sammansättningen av något av förtroendemannaorganen kan komma atlberöras. Förbundet anser att regering och riksdag bör få möjlighet att pröva RFV-FKF-utredningensförslag och förslagen i departementspromemorian i ett sammanhang. Enligt vadjag har inhämtat är det f. n. inte aktuellt att ändra på den nuvarandeordningen att landsfingen och i vissa fall kommunfullmäktige skall välja ledmöter.Jag anser att det är angelägel att regler om proportionellt val av ledamöterkan tillämpas nästa gång landstingen och i förekommande fall kommunfullmäktigeskall ulse ledamöter i de allmänna försäkringskassornas organ. Jag förordardärför att det nu görs de ändringar som behövs för att proportionella val skallkunna ske till kassornas förtroendeorgan. Sammanfattningsvisanser jag sålunda all en möjlighet till proporfionellt val av ledamöter börinföras i fråga om allmän försäkringskassas styrelse, pensionsdelegation ochförsäkringsnämnd, , länsskolnämnd, vuxenutbildningsnämnd,skogsvårdsstyrelse och lantbruksnämnd. Med hänsyn lill pågående utredningaranser jag däremot inte alt denna möjlighet nu bör införas i fråga om ledamöteri utvecklingsstörda och tryckfrihetsjury. I likhetmed vad som föreslås i departementspromemorian anser jag att undantag ocksåskall göras för länsnykterhetsnämnd, eftersom länsnyklerhetsnämnderna enligtriksdagens beslut skall avskaffas vid utgången av . 2.1.2Specialkompetens i vissa fall Ifråga om några regionala statliga nämnder föreskrivs att vissa ledamöter skallinneha specialkompetens. Föreskrifter om specialkompetens finns i fråga om bl.a. taxeringsnämnd, länsskolnämnd, länsvägnämnd och vuxenulbildningsnämnd. Ifråga om t. ex. de ledamöter i vuxenutbildningsnämnderna som utses avlandstinget och kommunfullmäktige föreskrivs att de skall företrädautbildningsväsendet i länet. Ipromemorian anförs att det vid ett proportionellt val inte är möjligt att garanteraatt vissa av ledamöterna skall inneha specialkompetens eller Prop.1980/81:185 25 representeraen speciell kommundel. Enligt vad som framhålls i promemorian är det dockinget som hindrar att man vid ett sådant val beaktar inlressen av detta slag. Ipromemorian föreslås all bestämmelser som innebär t. ex. att en ledamot skaUinneha viss specialkompetens ändras så att del i stället anges att ledamotenbör ha sådan kompetens. Den i promemorianredovisade uppfattningen att det vid ett proportionellt val inte är möjligt attgarantera att vissa av ledamöterna skall inneha specialkompetens ellerrepresentera en speciell kommundel föranleder inga erinringar från någonremissinstans. Flertalet remissinstanser som har yttrat sig i frågan har ocksågodtagit att bestämmelserna ändras på föreslaget sätt. Trevuxenutbildningsnämnder är emellertid kritiska eller tveksamma till förslaget idenna del. i framhåller att partigruppernakan nominera kandidater till valen som molsvarar de krav som anges iförfattningen eller instruktionen. Valproceduren är därför enligl nämndenointressant.