prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — De ersättningsregler, som avses atttillämpas, är därtill så konstmerade att ersättning endast utgår förkvalificerade inträng. Som tidigare anförts i annat sammanhang bör om detallmänna gör anspråk på enskilt fiske endast inlösen (expropriation) av fisketkomma ifråga. ställer sig emellertid tveksam lill det förslagtill partiell tvångs-upplåtelse av visst fiske, som utredningenföreslår, en alltför svärtillämpad och för fiskerättsägaren rättsoviss form förianspråktagande. 10.2.15 i län:Beslut om upplåtelse av fiske inom visst område skall avse fiske medhandredskap. I beslut föreskrivna villkor för upplåtelse avser skäliga villkorför fiskets upplåtelse åt allmänheten. Vad angår ersättning åt fiskerättsägamaför att fiske upplåtes ät allmänheten gäller bestämmelserna i 38 §.Förvaltningen av primärkommun eller landstingskommun skall avse endast detupplåtna fisket dvs. fiske med handredskap. Fiske med annat fångstsätt inomområdet skall förvaltas av fiskerättsägarna. I förvaltning bör ingå bl.a. fiskevårdande åtgärder. Hur sådana ätgärder och kostnaderna därför skallfördelas mellan primärkommun eller landstingskommun såsom förvakare av fiskemed handredskap och fiskerättsägarna säsom förvaltare av fiske med annatfångstsätt kan bli besvärligt att komma fill rätta med. Förersättning åt fiskerättsägare skall gälla bestämmelserna i 25-27 och 3136 §§ naturvårdslagen. En upplåtelse av fiske med handredskap lik som en föreskrift om inskränkning i rätten att förfoga över fiske som ej upplåtes medför en tydlig inskränkning i fiskerättsägares rätt till fiske. Nämnda regler om ersättning i naturvårdslagen kan sägas vara komplicera de. Deföreslagna bestämmelsema synes medföra sådan osäkerhet i fräga omfiskerättsägares nyttjande och förvaltning av fiske och föranleda såkomplicerade förhållanden att förslaget inte bör läggas till gmnd för lagstiftning. Särskilt framhålles attdet bör vara uteslutet att föreslagna åtgärder skulle kunna avse fiske i statentillhörigt vatten, som är beläget på sådan mark ovanför odlingsgränsen som stårunder statens omedelbara disposition och på renbetesQällen, vilket fiske ingäri samer tillkommande renskötselrätt enligt rennäringslagen och förvaltas avlantbmksnämnden. Prop.1980/81:153 220 10.2.16 : I 37 och38 §§ ges bestämmelser lill förmån för allmänhetens fiske. Bestämmelsen i 37 §innebär att regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer efter ansökanfrån kommun får besluta att fiske med handredskap på skäliga villkor skallupplåtas lill allmänheten. Vidare kan vattenrättsägarens rätt alt förfoga överannat fiske i området inskränkas. Med stöd av bestämmelsen kan vidare rätlenull fiske inskränkas i omkringliggande områden. Med hänvisning till vadtidigare anförts om utbud av fritidsfisketillfällen saknas behov av bestämmelsen.Paragrafen ter sig onödigt hård och ingripande för fiskevatten-ägarna. Den avutredningen föreslagna ändringen av expropriationslagen torde väl tillgodosedet allmänna i de situationer när anspråk behöver Ställas på att få disponeravisst enskilt fiske. LRF förordar därför att 37 § Utgår. Bestämmelsen i 38 § omersättning bör följaktligen också utgå. 10.2.17 : Förslaget, som inte har nägon motsvarighet, ärlångtgående och i väsentliga delar oklart. Sälunda diskuteras inle alls deproblem som kan uppstå i situationen att t.ex. kommunen förvaltarhandredskapsfiskel och fiskerätlsägaren övrigl fiske. De ersättningsregler somavses att tillämpas är därtill sä konstmerade att ersättning endast utgår förkvalificerade inträng. Om del allmänna gör anspråk på enskilt fiske, bör enliglSISUs uppfattning endasi inlösen (expropriation) av fisket komma ifräga. Det förslag till partiellt ianspråktagande av visst fiske,som utredningen föreslår, avstyrkes såsom en alltför oformlig och för fiskerättsägarenur rättslig synpunkt ej acceptabel process. 10.2.18 : SFRmotsätter sig jämväl alt ett från allmänhetens synpunkter attraktivt fiske medhandredskap, som inte upplåts på skäliga villkor, skall kunna upplåtas genommyndighels beslut. Enligt SFR:s mening bör upplåtelser kunna ske i tillräckligomfattning pä frivillig väg. 10.2.19 ochSveriges fiskevattenägareförbund: När det gäller 37 § Lag om fiske, säledeskommuns möjlighet all hos regeringen begära tvångsåtgärder för tillgång tillfiskevallen och förslaget till exproprialionsmöjlighet, är delta uppenbarligensnarlika bestämmelser. Något behov av två så långl gående åtgärder för attinskränka den enskilda äganderätten kan icke vara befogat. Bestämmelsen i 37 § förslag till lag om fiske innebär delsett utnyttjande av visst fiske, nämligen handredskapsfiske (1 st.), delsinskränkningar i rätten för vattenägaren atl förfoga över övrigl fiske inomområdet (2 st.), dels ock inskränkningar i annat fiske (3 st.), varmed avsesfiske inom annat område (jfr. s. 240). Detta tillsammans med atl föreslagnaersättningsregler ej är godtagbara gör att förbunden motsätter sigbestämmelserna i 37 § Lag om fiske och följaktligen även 38 §. 10.2.20 fritidsfiskares riksförbund:Förbundet anser det värdefullt att i förslag till lag om fiske intagits bestämmelser som gör det möjligt all beslula atl fiske med handredskap inom visst område skall upplåtas åt allmänheten på skäliga villkor om fisket är av väsenllig allmän betydelse. Detta kan enligt förbundet bli aktuellt inom vikliga turistområden samt tätortsregioner där fiskelrycket är speciellt storl. Prop.1980/81:153 221 10.3.1------------------------------ Sveahovrätt, vattenöverdomstolen: Förslaget om expropria- fionsrättför fiskevård m. m. (2 kap. 9 § a) lämnar hovrätten utan erinran. 10.3.2 Hovrättenför nedre : Utredningen har i betänkandet före slagit ett flertal åtgärder som är ägnade att skapa ett ökat utbud av fiske för de fritidsfiskare som inte disponerar egna vatten. Antalet fiskevårdsområ den får antas komma att öka betydligt, bl. a. till följd av det ökade initiativ därtill som myndigheterna avses ta. Genom den föreslagna fiskevårdsområdeslagens karaktär av planinstrument och utformningen av bidragsbestämmelserna ges det allmänna stora möjligheter att påverka upplåtelsefrågoma inom de sålunda bildade områdena. Mot fiskerättsägare som är kallsinniga till upplåtelse kan, om förslaget därvidlag vinner beak tande, beslut om tvångsupplåtelse av handredskapsfiske tillgripas. Enligt hovrättens mening torde genom dessa reformer fritidsfiskarnas behov kun na tillfredsställas i skälig omfattning. Behovet av ytteriigare möjligheter att skapa fömtsättningar för fritidsfiske är därför ej sä framträdande, alt del motiverar ändringar i expropriationslagen. Hovrättentillstyrker förslaget i vad detta avser att expropriation skall kunna ske föratt möjliggöra fiskevärdsätgärder samt vetenskapliga undersökningar och försökvad gäller fiske. 10.3.3 Kammarrätten i Sundsvall:Utredningen har enligt kammarrättens mening knappast visat skäl som motiveraratt expropriation för fritidsfiske är behövligt om kommitténs övriga förslaggodtas. Kammarrätten avstyrker därför förslaget i dessa delar. 10.3.4 : Nägra fiskenämndermenar atl inget behov lu,- _ ger att expropriera fiske av vare sig den enaeller andra gmnden. Andra anser att det kan finnas skäl exempelvis för attskapa ett skyddsområde för den värdefulla naturtesurs som ett fiske kan vara.Åter andra instanser tillstyrker båda expropriafionsgrunderna. Fiskeristyrelsenansluter sig helt till utredningens uppfattning om behovet av att i ytterstafall expropriera fiske för fritidsfiskeändamäl eller av fiskevårdsskäl. Attdenna tvångsmetod inte bör komma till användning annat än undantagsvis anserstyrelsen självklart. Även denna bestämmelses främsta värde torde bli atlverka preventivt för all få fram frivilliga uppgörelser. 10.3.5 Statens planverk:- utredningenföreslär bl.a. alt expropriationsändamålen utvidgas sä, alt äganderätten ellernyttjanderätten lill visst fiske i anslutning till rekreationsområde ellerfritidsanläggning skall kunna exproprieras utan alt fastigheten i övrigt tas ianspråk. Del påpekas att upplåtelser av det fiske, som varit föremål för expropriafionskall ske till allmänheten på skäliga villkor t. ex. genom försäljning avfiskekort. Avsikten med expropriationen fär alltså inte vara att skapafiskemöjligheter uteslutande för gästerna i exempelvis en stugby. Planverkethar ingen erinran mot förslaget atl utvidga expropriationsändamålen på nu nämntsätt eller för andra angivna skäl såsom fiskevårdsbehov. 10.3.6 i : Värdetav ökade fiskemöjligheler för fritidsfisket ligger dock inte främst i attohämmat släppa fisket 1980/81:153 222 fritti de utan i att berörda parter, fritidsfiskare och fiskevattenägare,kan engageras på ett positivt sätt och på frivillig grund för att åstadkommagod fiskevård och väl avpassad service. Detta sker genom inrättande på frivilligväg av fiskevårdsområden varigenom utredningens syften i detta avseende äventillgodoses på ett för samhället billigare sätt. avstyrker motdenna bakgrund förslaget om expropriafion av fiskerätt. 10.3.7 Länsstyrelseni : Även när del gäller atl införa expro priationsmöjligheler till främjande av fritidsfisket ställer sig tveksam. Utredningen nämner att upplåtelse av det fiske som varit föremål för expropriafion skall ske till allmänheten pä skäliga villkor. Avsikten får, säger utredningen, inte i någol fall vara att skapa fiskemöjligheter uteslu tande avsedda för invånarna i exempelvis en stugby. befarar att det vid en sädan upplåtelse som den ovan beskrivna rent praktiskt kommer att bli så att enbart stugbyns invånare kommer att dra nytta av fiskeupplåtelsen. Länsstyrelseninser däremot att tvångsåtgärder kan vara nödvändiga för att genomdriva enfiskevårdande åtgärd av angelägen nalur. Däremot är inteövertygad om all det föreligger behov av expropriations-regler för sådanaätgärder. De torde i lillräcklig mån kunna genomföras med stöd av deföreliggande och föreslagna lagregler i övrigt vilka redovisats avulredningen. Möjlighetatt förfoga över mark, vatten och fiske utan ägarens medgivande när det ärfråga om vetenskapliga undersökningar och försök på fiskets område anserlänsstyrelsen böra säkerställas. Antingen genom den lagändring som utredningenförslagit eller genom ändring av expropriationslagens 7 kap. 6§, vari stadgasatt kan ge lillständ tillträde av fasfighet förundersökningar. 10.3.8 Länsstyrelseni län: Utredningens förslag om ändring i 2 kap.9§ expropriationslagen framstår som obehövligt mot bakgrund avde tvångsmöjligheter som ulredningen angivit främsl i 9§ förslaget till lag omfiskevårdsområden. Med anledning härav och under åberopande av innehållet iflertalet yttranden från de av hörda remissorganen avstyrkerlänsstyrelsen ulredningens förslag i denna del. förslag om expropriation ändå genomföres, bör det utformas så, attexpropriafion ej får ske av fiske som utnyttjas yrkesmässigt. 10.3.9 Länsstyrelseni : Utredningen understryker dock att det genom en noggrann planering i flertalet fall torde vara möjligt atl undvika att komma i ett sådant läge att expropriation behöver tillgripas. Länsstyrel sen delar utredningens uppfattning om atl expropriation endast bör tillgri pas som en yttersta utväg. På motsvarande sätl som i föregäende avsnitt om tvångsupplätelse föreslås därför att, som villkor för att expropriation ska kunna ske i sådant fall, del visals alt upplåtelse av frilidsfiskemöjlig heler till allmänheten inte kunnat ske i tillräcklig omfattning i det aktuella vattenområdet genom bildande av fiskevårdsområde. Villkoret bör komma till uttryck i lagtexten. 10.3.10 Länsstyrelseni : Expropriation av fiske för att tillgo dose ett varaktigt behov kan om utredningens intentioner skall fullföljas i undantagsfall bh nödvändig. Prop.1980/81:153 223 Länsstyrelsentillstyrker därför föslaget till lag om ändring i expropriationslagen. 10.3.11 i län:Länsstyrelsen vill uttala sin tveksamhet till förslaget att fiske i vissa fallskall kunna bli föremål för expropriation. Även om detta inte är avsikten kaninte undvikas risken för att expropriation kan komma att tillgodose relafivtexklusiva intressen, vilket inte överensstämmer med tankarna iexpropriationslagen. Utredningen gör också i detta fall ett par motstridigauttalanden när den pä sidan 241 säger att det ibland skulle vara värdefullt attkunna disponera fisket i anslutning till t.ex ett större turistområde eller enstugby bl.a. för att kunna avgöra hur mycket som skall satsas på projektet ochsedan längre ner konstaterar att avsikten med expropriationen inte i något fallfär vara att skapa fiskemöjligheter uteslutande avsedda för invånarna iexempelvis en stugby. 10.3.12 i län:Utredningen föreslär att rätt till fiske skall kunna exproprieras föratt säkerställa fiske i anslutning till rekreationsområde eller fritidsanläggning, föratt förbättra allmänhetens fiskemöjligheler, förvetenskapliga undersökningar och försök pä fiskets område. två första fallen är det naturligare att fiskevårdsområde bildas med t.ex.kommunen som initiativtagare än att fisket exproprieras. I det Iredje falletfinns ett flertal möjligheter att nä önskat resultat med hjälp avtvångsmöjligheter i vattenlagen och fiskelagen. I det sisla fallel är det frägaom ätgärder, som får antas vara begränsade i tiden, varför en permanent ändringav äganderätten inte kan vara befogad. Länsslyrelsen avstyrker därför förslagetom möjlighet att expropriera fiske. 10.3.13 Länsstyrelseni : Tillräckliga skäl atl nu införa expropriationsrätt för visst fiske kan ej anses föreligga. Det underslryks också i betänkandet att det genom en noggrann planering i flertalet fall torde vara möjligt att undvika att komma i ell sådant läge atl expropriation behöver fillgripas. Länsstyrelsenföreslår mot bakgmnd av vad ovan anförts under bestämmelser till förmån förallmänhetens fiske atl den föreslagna utvidgningen av expropriaUonsändamålenutgår. Skulle det längre fram visa sig alt behov av expropriation för ändamåletskulle föreligga utöver de föreslagna bestämmelserna om tvångsupplätelse avvisst fiske med handredskap kan frägan tas upp på nytt. Bestämmelseni 9§ att fiskerättsägarnas inflytande på bildandet av fiskevårdsområde ej skallgälla om det från allmän synpunkt är synnerligen angeläget att fiskevårdsområdebildas kan om den blir lag utgöra ett skäl att ej nu införa ytterligare etttvångsmedel. 10.3.14 Länsstyrelseni : Rätt att separat expropriera fiske har fidigare inte förekommit i svensk lag. Del lorde få accepteras alt en expropriationsrätt införes då det uppenbarligen i vissa speciella fall kan föreligga situafioner då samhället behöver ta i anspråk enskilds fiskerätt. Givetvis mäste skälen vara myckel slarka för atl expropriation skall fä tillgripas. Vid de mycket renodlade fall, vid vilka expropriation kan vänlas bli tillätna, kommer fiskerättsägarna atl vara i en klar och entydig ersätt- Prop.1980/81:153 224 ningssituationlikartad den som är allmänt accepterad vid t. ex. ianspråktagandeav mark för lälbebyggelseändamäl o. dyl. 10.3.15 Länsstyrelseni : Enligl gällande bestämmelser i 2 kap. 9§ expropriationslagen får expropriation ske bl.a. för att tillgodose ett väsentligt behov av mark eller anläggning för friluftsliv, om marken eller anläggningen är avsedd att hållas tillgänglig för allmänheten. Det område av väsentlig belydelse för friluftslivet inom vilket med föreslagna bestämmelser avsett fiske skall vara beläget eller det rekreafionsomräde eller den fritidsanläggning i anslutning till vilka fisket skall vara belägetbör dä ha den karaktär och betydelse att expropriation för beredande av erforderligt utrymme därför kunnat ske. Ett sådant samband mellan de gällande bestämmelserna och de föreslagna nya bestämmelserna borde framgå av lagtexten. I trakter med småutkomstmöjligheter för den bofasta befolkningen kan fillgången till eget fiskeoch möjligheterna att därav kunna erhålla löpande inkomster genom försäljningav fiskekort vara etl värdefullt fillskott till försörjningen. I sådana fallbör avvägning ske gentemot den bofasta befolkningens intressen. De bästafömtsättningarna för en riktig sådan avvägning torde förefinnas om nuföreslagen expropriation av fiske fär ske endast till förmån för den kommuninom vilken fisket är beläget. Förvetenskapliga undersökningar och försök vad gäller fiske bör finnas tillräckligfillgång till mark, vaUen och fiske i statlig ägo. 10.3.16 motsätter sig inte utredningens förslag attfiskevatten i vissa fall skall kunna exproprieras, men anser att allamöjligheler lill frivilliga överenskommelser först bör prövas. Genom noggrannplanering torde det i stort seU gå aU undvika att komma i ett sådant läge, attexpropriation behöver tillgripas. 10.3.17 : Rätten att expropriera fiske har tidigare inte förekommit isvensk lag. Det får accepteras att sådan rätt kan komma att fillämpas ispeciella fall och då synneriiga skäl föreligger för samhället att ta i anspråkenskilds fiskeräU. förutsäUer att fiskeräUsägaren därvid kommer att varai en klar och entydig ersällningssituaUon, likartad den som ärallmänt accepterad vid t. ex ianspråktagande av mark för tätbebyggelseändamålo. 10.3.18 Svenska samernas riksförbund:De sakkunniga föreslär att fisket, som är av väsentlig betydelse förallmänhetens friluftsliv, i vissa fall skall kunna exproprieras. Detsammaföreslås gälla för att möjliggöra fiskevårdsåtgärder och vetenskapligaundersökningar. De sakkunniga motiverar siU förslag med, att, om storasatsningar görs pä turism i form av byggande av stugbyar ochfritidsanläggningar m. m., där fritidsfisket är en fömtsättning för dennaverksamhets bedrivande, bör det finnas möjlighet att expropriera nödvändigafiskevatten. Enligt RL är land ochvatten ovan odlingsgränsen avsedda för samernas uteslutande begagnande.Upplåtelser får enligt RL endast ske om detta inte medför avsevärd olägenhetför rennäringen. I fråga om upplåtelse av hela fisket har samebyn vetorätt.RL;s stadgande angående förbud mot ändrad markanvändning ochexpropriationsmöjligheler av mark ovan odlingsgränsen skall vara vägledandeoch ej försvagas. Vad gäller områdena mellan odlingsgränsen ochlappmarksgränsen, som i huvudsak är skogssa- 1980/81:153 225 misktomräde, är de sakkunnigas förslag ell persumlivl hot mot skogssa-merna ochskogsrenskötseln. avslyrker delta förslag. 10.3.19-------------------------- : SFR är av den uppfattningen attexpropriationen av fiskevatten endasi skall få ske om delta är påkallat av fiskevårdande åtgärder samt för inrättande av licensområden där detla är påkallat för yrkesfiskels bedrivande. SFR motsätter sig därmed det föreslagna tillägget till 2 kap. 9§ i den berörda lagen. 10.3.20 Lantbrukarnas riksförbund.Hushållningssällskapens förbund och : Förbundenhar emellertid viss förståelse för att det allmänna i speciella situationer kanbehöva göra anspråk på vissa fiskevatten. Med hänsyn härtill accepterarförbunden förslagel lill lag om ändring i expropriationslagen 2 kap. 9 och9a§§. 10.3.21 : Förbundel anser atl expropriation av fiskevatten knappast kommeralt bli aktuell, men har ingen erinran mot att sådan expropriation får ske föratl bereda allmänheten möjlighet att på rimliga, villkor bedriva fiske inomomräde som är av väsentlig betydelse för friluftslivet. Förbundel vill härerinra om all en motsvarande bestämmelse finns i den norska lagsliftningen menall den aldrig behövt anlitas. 11.1------------------------------ Sveahovrätt, vattenöverdomstolen: Del kan ifrågasättas ominte utlännings fiskerätt enligt 19 § borde omfatta även sädani fiske som angesi 31 §. 11.2 Hovrättenför nedre : Förslaget alt slopa kravet pä bosättning har enligt vad som framgår av betänkandel redan varil föremål för remissbehandling. Hovrätten tillstyrker förslagel. Ulredningenhar valt au koncentrera bestämmelserna om utlännings fiskerätt till enparagraf, vilken ocksä försetts med egen rubrik. Detla kan möjligen föranledaläsaren att tro all däri regleras uttömmande denna kategoris fiskerätt. Andrastycket bör enligt hovrättens mening utformas sä att därav kan utläsas även atlutlänning är likställd med svensk medborgare i de fall han är innehavare avenskild fiskerätt. 11.3 : I frågan omutlännings fiskerätt (19§) åberopar sty--relsen sitt yttrande varislyrelsen fillstyrkte en ökad likställighet mellan svenska och utländskamedborgare. 11.4 : Verkeltillstyrker föreslagen lydelse av 19§ i förslaget till ny lag om fiske. 11.5 Länsstyrelseni : I förslaget lill lag om fiske bör - - 19 § förtydligas. Av föreslagen lydelse synes utländsk medborgare på egen fastighet med fiskerätt behöva ha myndighets tillstånd för att få utnyttja fisket vilket inte torde avses. Över huvudtagel synes förtydliganden erfor deriiga beträffande utländska turisters situation i fräga om rätt att fiska. 15 1980/81. 1980/81:153 226 11.6 i län:Enligt nu gällande regler skall utländsk medborgare ha varit bosatt i landeltvå är för all bli jämställd med svensk medborgare i fiskehänseende.Utredningen föreslår alt utlänning bosatt i landel likställs med svenskmedborgare härvidlag. 11.7 : Ulredningen har avgetl särskill betänkande rörande utlänningsfiskerätt. Förbundel har också inlämnat speciell remiss över detta, men vill idetta sammanhang ändå betona viklen av att utländska medborgareshandredskapsfiske på enskilt frivalten och allmänt vatten kan ske på sammavillkor som gäller för svenska medborgare. 12 Insatser för fiskevård och service 12.1 alt uppnå en effektiv information fill de som berörs av förslagen krävsalt informationsinsatserna samordnas och integreras med varandra. 12.2 :-- Styrelsenvill---- understryka ulredningens uttalande all internationellaöverenskommelser bör träffas i syfte alt hindra fortsatt uUändskförsurningspåverkan pä våra . framhåller bör naturligtvis även andra miljömässiga inskränkningari fritidsfiskemöjligheterna motverkas. Ulredningen nämner som exempel utsläppoch vattenregleringar. Slyrelsen vill även peka pä de konsekvenser för fiskensom byggande av s. k. minikraftverk kan föra med sig i form av förstördalekplatser m. m. På åtskilliga häll i landel finns t. ex. små men värdefullalokala bestånd av laxöring som löper risk att utrotas på detta sätt. Styrelsenvill även rikla uppmärksamheten på atl del finns många i och för sig värdefullafiskevatten som ändock är till föga glädje för den fiskande allmänheten. Tvähuvudtyper av sådana bör nämnas i första hand. Denena typen representeras framför allt av regleringsmagasin och stör re sjöar i . Denandra typen utgörs av frivaltnen i de stora mellansvenska sjöarna. Ifråga om de nu nämnda huvudtyperna av fiskevatten krävs speciella åtgärder för att underlätta fisket för turisterna såsom uthyrning av båtar och fiskeredskap, information om lokaliteterna och om fisket, övernalt- ningsmöjligheter m. m. Kommuner och lokala fiskesammanslutningar har här ett intresse och ett ansvar som ökar i betydelse vartefter som trycket växer på de mera lättillgängliga och flitigt besökta och därför härdfiskade vattnen.--- Vadgäller nuvarande förhållanden i fråga om statens stöd tilF fritidsfisket villstyrelsen erinra om atl del i den statliga fiskeriadministrationen utförs ettomfattande administrativt arbete och undersökningsarbete som till betydande delkommer fritidsfisket till godo men som man lätt glömmer bort därför att detinte rör sig om utdelning av kontant stöd. Styrelsenvill vidare understryka att vi först har böljat fåfram ett störte antal fritidsfiskeprojekl i vilka staten har 1980/81:153 227 anledningalt satsa medel. Framför allt syflar slyrelsen härvid pä alt bildandet avfiskevårdsomräden nu har börjat la fart. I sammanhanget villstyrelsen betona all det naturligtvis bör vara ett krav för statligt stöd tillenskilda fritidsfiskeprojekl all projekten slår under en lillräckligl kompetentoch fast organiserad förvaltning. Fiskevårdsomrädena är reglerade i lag ochfyller därför dessa krav. 1 fråga om slöd lill ideella föreningar och klubbarkrävs en noggrann granskning i de enskilda fallen innan stöd bör ulgå. ---- Detär nu nödvändigt atl ta ställning för en ny fiskodlingsanslalt