prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta mäts nu direkt genom att utgå från finansräkenskapernasstafislik över förändringar i hushållens finansiella tillgångar och skulder.Till detta läggs hushållens reala sparande i form av fasta investeringar främsti småhus och fritidshus. Hushållens konsumtion och sparande ställs sedan motderas inkomster så som inkomstslatistiken anger dem. Skillnaden däremellanberor dels av fel i statistiken men dels också av oredovisade inkomster avolika slag. Dennarestpost uppvisar följande utveckling senare del. Denlångsiktiga ökningen kan vara etl uttryck för en stigande nivå vad gäller olikaslag av oredovisade inkomster. Å andra sidan tyder de kraftiga variafionerna inivån som förekom 1975-1977 på alt posten även är ett uttryck för statistiskafel och ofullständigheter. Diagram1:1 Sparkvoten i hushållssektorn enligt gamla och nya nationalräkenskaperna1970-1980 Gamla NR /W 5 4 3 2 1970 19711972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 13 Skillnadernaifråga om utveckling av sparandels andel av inkomsterna, sparkvoten, framgår avdiagram 1:1. Man kan konstatera atl skillnaderna är betydande. Den tidigaretrendmässiga ökningen i sparkvoten bortfaller helt. Däremot kan man säga attvariationerna i stort sett går i samma riktning som i den tidigare statistiken. tidigare beräkningarna av hushållssparandet ingick även det privatakollektiva försäkringssparandet i SPP, ITP m. m. Detta har i de nyanationalräkenskaperna förts till företagssektorn. Sådant sparande är inteomedelbart tillgängligt för hushållens konsumtion. Det kollektiva sparandethade motsvarat följande andelar av de disponibla inkomsterna i procent. Denökade omfattning som det kollekliva försäkringssparandet fått har såledesmedverkat till att höja sparkvoten med etl par procentenheterenligt den äldre beräkningen. Olikaförklaringar till sparandets utveckling har prövats. En sådan förklaringbygger på antagandet att när de disponibla inkomsterna stiger snabbare änhushållen väntat sig då stiger också sparkvoten. Innebörden är att hushållensträvar efter att hålla en ungefär oförändrad konsumtionsnivå och att oväntadeförändringar av inkomsten leder till ett ändrat sparande. Enannan förklaring tar fasta på sparandels roll som etl skydd mol andra snabbaförändringar i hushållsekonomin. En försämrad arbetsmarknad eller en höginflationstakt skulle då leda till ökat sparande. Vidarebör förändringar i den kredilpolilik som förs gentemot hushållen påverka derassparbeteende. I tider med en stram kredilpolilik skulle hushållen ha ett störrebehov av atl hålla uppe sitt sparande än i lider med en lätt kredilpolilik.Vidare innebär minskade lånemöjligheter mer eller mindre mekaniskt attsparkvoten stiger. Enannan faktor som kan spela en inte oväsentlig roll är större förändringar ibefolkningens och hushållens sammansättning. En ökad andel äldre människor medett annat sparbeteende än den övriga befolkningen kan påverka den tolalasparkvoten. Flera av dessa förklaringar har prövats på den svenskautvecklingen. Det ställer sig dock svårt att på säker 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 14 empirisk grund diskriminera mellan dessa olikaförklaringar. För ett enskilt år kan också mycket speciella förhållanden spelain. Medan hushållsinkomsterna realt steg i Qol varden privata konsumfionen praktiskt taget oförändrad, -0,. Det innebär attsparkvoten steg från 1979 till av disponibelinkomstema. När det gäller utvecklingen av hushållens ekonomi under1980 kan det finnas anledning att först stanna vid inkomstutvecklingen.Bidragen till den nämnda realinkomstökningen på fördelar sig på följandesätt enligt den uppdelning som tillämpas i kapitel 6, se vidare tabell 6:5'. Förändring av realt disponibla inkomster efter skatt19791980, miljarder kr. -0,4 -0,7 -0,4 De helt dominerande bidragen till realinkomslen bestod avlöner och pensioner. Pensionerna har kontinuerligt svaratför en väsentlig del av ökningen av disponibelinkomsterna. Som framgår avföljande tablå har pensionernas bidrag varit relafivt stabilt medan lönernarealt sett fluktuerat kraftigt. Bidrag till real disponibel inkomst, procentenheter 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Löner 3,2 0,6 0,6 -2,6' 1,1 1,5 Pensioner 0,6 1,0 1,5 0,4 0,9 1,3 inkomst 2,9 2,2 -0,1 -0,1 2,5 2,5 Varav införandet av den femte semesterveckan svarar för . Pensionerna svarade 1980 för en större andel avdisponibelinkomsterna än tidigare vilket skulle kunna tänkas medverka till altsänka sparkvoten. Tidigare studier av samband med inkomster, tidigarekonsumtion och uppgång i inflationstakten ger inle heller en fullständigförklaring till sparkvotens ökning. Det torde dock vara så att flertaletfaktorer som anses ha betydelse för sparandets utveckling har verkat i höjanderiktning. Därtill kommer att osäkerheten i samband med arbetsmarknadskonfliktenkan ha höjt sparkvoten. Vidare steg de ränteinkomster som tillfaller hushållenkraftigt. Dessa krediteras i allmänhet hushållen först vid utgången av åretvarför de sannolikt konsumeras först påföljande år. Under den rimliga förutsättningen att dessa rän- ' 1 kapitel 6 ges ocksä en jämförelse medreallöneberäkningar baserade pä arbetsmarknadsparternas material. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 15 teinkomsterkonsumeras först tenderar denna faktor att höja sparkvoten 1980 med ca 1procentenhet. Konsumtionsökningenunder Qolåret blev svagare än man kunde vänta mot bakgrund avdisponibelinkomsterna. Konsumtionen föll men ökademed , dvs. i årstakt, . Dennaspeciella profil sammanhänger självfallet med disponibelinkomsternasutveckling. Statistik över detaljhandelns utveckling lyder påen avlagande försäljningstakt under årets sista månader. Det fintis inget heltgenomgående drag när det gäller förändringar i konsumtionens sammansättning.Ell påfallande inslag är bilkonsumtionens avmattning. såldes 193000nya bilar mot 218000 året innan. I övrigt tycks emellertid inte försäljningenav kapitalvaror ha påverkals i någon högre grad, konsumtionen har ökat med ca1 %. 1 stället har konsumtionen av livsmedel sjunkit med 1,. Även lidigarenär konsumtionen stagnerat eller sjunkit har livsmedelskonsumtionen sjunkit.Delta kan konstateras exempelvis både 1971 och 1977. Livsmedel svarar för enavsevärd del av konsumtionsutgifterna, . En dämpning av dennakonsumtion ger därmed t. ex. utrymme för annan konsumtion som inte kan påverkaspå kort sikt, såsom bostadsutgiflerna. Detkan vidare noteras att konsumtionen av tjänster, där bosladsulnytl-jandet utgören stor andel ökal i stort sett i sedvanlig takt om drygl 2%.Bostadskonsumtionen förändras ungefär i takt med förändringar i bostadskapitalstockensstorlek. Eftersom denna förändras i en relativt jämn takt sker heller ingadrastiska förändringar i bostadskonsumlionen. Under1981 sjunker inkomsterna och konsumtionsmöjlighelerna. Den utbetaladelönesumman beräknas stiga med 5,. Realt innebär del en inkomstminskning efterskatt på . Realinkomstökningar väntas enbart för pensionsinkomsler ochbeskattade sociala förmåner. Hushållens totala reala disponibla inkomsterskulle därmed falla med . Minskningen faller främsl ,under loppet av året sker en viss förslärkning. Realinkomstsänkningenkommer också all la sig uttryck i en lägre privat konsumtion. Vissa faktorertalar för en sänkt sparkvot vilkel skulle innebära att konsumtionen sjunkerlångsammare än inkomsterna. Sådanafaktorer är den sjunkande inkomsten samt möjligen även exempelvis denavtagande inflationslakten. Å andra sidan lalar exempelvis de försämradearbetsmarknadsutsikterna och den fortsatt strama kreditpolitiken för en högsparkvot. 1förhållande till den bedömning konjunkturinstilulet gjort i kapitel 6 har härslörre vikt lagts vid de faktorer som talar för atl sparkvoten hålls uppe. Delkan vidare nämnas atl statistik över detaljhandeln , t. o. m.februari, visar pä etl betydande fall i detaljhandelns omsättning. Omräknatskulle detta motsvara en minskning av den totala privala konsumtionen om Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 16 Här har antagits föråret i dess helhet alt konsumtionsvolymen ska falla med 1,. Den offenthga sektorn och denjlnanslella utveckUngen Den totala offentliga sektorns reala utgiftstakt är avbelydelse för bl. a. finanspolitikens uppläggning. Statens egen konsumtionökade med 1,1980. Den förhållandevis kraftiga ökningen berodde bl.a. påosedvanligt stora försvarsbeställningar. Totalt ökade den offentligakonsumtionen med 2,. Huvuddelen svarade kommunerna för, konsumtionen i dennasektor ökade med 3,1980. Av slörre intresse är emellertid konsumtionstillväxtenkorrigerad för förändringar i omfattningen av de kommunala beredskapsarbetena.Denna korrigerade volymförändring återspeglar bättre den underliggandeökningstakten. Denna uppgick till 4,1979 och 4,1980. En viss dämpning harsåledes kommit till stånd inom kommunerna. Som framgår av kapitel 9 ökade inkomstöverföringarna frånsiat-, kommun- och socialförsäkringssektor så all den totala nominellaoffentliga utgiftstakten uppgick till 15,. Om denna utgiftsökning omräknas ireala termer med ulnyltjande av prisindex för slallig resp. konsumtionoch investering samt med konsumentpriser för transfereringsutgifterna skulleden reala utgiftstaklen ha varit 1,. Prisutvecklingen inom offentlig sektorbrukar, på grund av bl.a. en högre löneandel, vara något högre än för ekonomini genomsnitt mätt med BNP-deflatorn. En långsiktigt högre prisstegringslakt ioffentlig sektor innebär att elt skallehöj-ningskrav uppkommer även om deoffenlliga ulgiftema realt, deflaterade med sin egen prisutveckling, skullefölja BNP-ökningen. Det är därtör brukligt att deflatera de offentligautgifterna med BNP-deflatorn för att kunna åskådliggöra i vad män den realaoffenlliga utgiflstillväxten ligger i linje med tillväxten i ekonomin och därmedinle ökar sina resursanspråk. Beräknat på detta säll ökade de reala offenlligautgifterna med 3,2%- 1980. är lägre än genomsnittet för 1970-talel somuppgick lill . bör del emellertid observeras atl till följd av allförelagen ökade sina relativa exportpriser var ökningen av BNP-deflatornovanligt hög 1980. Det är som ovan antytts normall alt BNP-deflatorn ökarlångsammare än deflalorerna för inhemsk efterfrågan. som 1980 närföretagen ökar sina exportpriser ovanligt mycket förskjuls denna relation. Man kan hävda atl om BNP-deflatorn ökar lill föjd av attexportpriserna stiger mer än som är långsiktigt möjligt atl upprätlhålla angeren omräkning med BNP-deflatorn en alltför låg ökning av utgiftstaklen. Dessautgifter ställer i praktiken större krav på resurser än vad denså framräknade reala förändringen anger. Det bör vidare observeras alt I-2% av BNP-deflatornsökning sammanhänger med höjningen av indirekta skaller. En korrigeringför detta tyder även det på atl utgiftslaklen omräknad med en mera långsiktigt Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 17 "normal" inflationstakt var något högre än vadsom här angivits. Utvecklingen av de offentliga utgifterna som andel av BNPframgår av kapitel 9, sid 160. Fördelningen av utgiftstakten mellan olika delar av denoffentliga sektorn framgår av följande tablå: -0,9 exkl. stalsskuldsräntor SocialförsäkringsutgifterKommunala utgifter' ' Inkl. folkpensioner. Exkl. folkpensioner. ' Avserutgifter för konsumtion, investering och transferering. Tablån illustrerar att med den nuvarande höga nivån påbudgetunderskottet och det höga ränteläget bidrar statsskuldsräntorna kraftigttill att hålla uppe de offentliga utgifterna. I Qol bidrog de sålunda med drygt1,5 enheter av den totala utgiftsökningen på . Eftersom de totala offentliga inkomsterna endast ökadeungefar i takt med BNP försämrades den offentliga sektoms sparande räknat bådei fasta och löpande priser. I viss mån har den reala utgiftstaklen justerats nedåt ijämförelse med motsvarande beräkning i preliminär nationalbudget. Detta beror,förutom på vissa omklassificeringar, bl.a. på att utgifterna försjukförsäkringen blivit lägre än beräknat . beräknas den reala utgiftslaklen till , sekapitel 9. Hur denna ökning fördelar sig framgår av följande tablå: exkl. stalsskuldsräntor SocialförsäkringsutgifterKommunala utgifter Eftersom BNP endast torde öka obetydligt 1981 innebär detalt den offentliga sektorn tar i anspråk en större del av tillgängliga resurserän . Att beräkningarna nu visar en högre utgiftstakt än de 3,9%som angavs i nafionalbudgeten beror bl. a. på att utgifterna blirhögre till följd av en högre pris- och löneökningstakt, något högre utgifterför arbetsmarknads- och industripolitik och på att statens räntekostnader ökartill följd av räntehöjningen . 2 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget I kapitel 9 redovisas den sedvanliga finanspolitiskaeffektberäkningen. Att de finanspolifiska effekterna i denna kalkyl inte blirsärskill höga varken 1980 eller 1981 beror bl.a. på att enbart förändringenjämfört med föregående år uppmäts. Detta innebär att även om finanspolitikenredan i utgångsläget är expansiv mäts endast förändringarna jämfört med föregåendeår. Vidare antas olika slag av offentliga utgifter ha olika multiplikatoreffektpå ekonomin. Utgiftsökningarna 1980 och 1981 ligger främst vad gäller stateninte på utgifter med stor multiplikatoreffekt såsom konsumtion ochinvesteringar ulan på exempelvis statsskuldräntor med låg beräknadmultiplikatoreffekt. Tabell 1:4 Finansiellt sparande 1979-1981 kr., löpande priser därav: icke-finansiella företag Offentlig sektor (inkl. social- Utvecklingen kan också belysas genom attstudera del finansiella sparandet inom olika områden i ekonomin, se labell1:4. Det bör observeras att skillnaden mellan statens budgetsaido och statensfinansiella sparande bl. a. består av utlåning och andra finansiellatransaktioner som sker via budgeten. Följande tablå visar förändringarna i olika sektorersfinansiella spåranden . -13,1 2,4 0,7 -9,9 0,6 1,7 9,6 0,0 Bytesbalansen förändras något i positiv riktning. Vadgäller den inhemska utvecklingen är den största förändringen försvagningen avdet negafiva offentliga sparandet. Eftersom förändringen av bytesbalansenstannar vid . motsvaras försämringen av det offentligasparandet i 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 19 huvudsakav en ökning av sparandel inom hushåll och förelag. Skulle det offentligasparandet försämras i mindre grad skulle del återspeglas i en lägre ökning avsparandet inom företagssektorn eller inom hushållen. Här har tidigareredovisats en bedömning som innebär en minskning av hushållens konsumtion.Skulle hushållen hålla en högre konsumtionsnivå skulle detta i hög grad visasig i en försämring av bytesbalansen. För företagens delredovisas en förbättring av det finansiella sparandet. Till en del får dettahänföras till den svaga aktiviteten i ekonomin. Uppskattningsvis tordebruttosparandet i de icke-finansiella företagen förbällras med 5 miljarder kr.1981. Investeringarna kräver därav ca . Även ominvesteringsvolymen utvecklas svagt stiger investeringsbeloppen i löpandepriser. Omsvängningen i lagerutvecklingenmedför att anspråken från lagersidan lättar avsevärt. Därmed kan detfinansiella sparandet öka med det belopp som ovan angivits. Förändringen ibruttosparandel ger en antydan om i vilken riktning förändringen ibruttodriftsöverskotten går. Detta måste emellertid också ses mot bakgrund avden volymmässiga produktionsökningen och prisutvecklingen. Enligl deberäkningar som redovisas i kapital 8 kommer därför driftsöverskottets andel avproduktionen inom industrin att sjunka 1981. Den utvecklingen som härredovisats har betydande återverkningar på kreditmarknaden. Statsbudgetenslikviditetsskapande effekt ledde trots en stram kreditpolitik fortsatt snabb likviditetsökning i ekonomin. Den inhemskt genereradelikviditetsökningen motsvarade i sig en penningmängdsökning på . Dettamotverkades emellertid av elt mycket stort valutautflöde, varför den faktiskapenningmängdslillväxten under loppet av 1980 stannade på . Dengenomsnittliga penningmängden ökade någol mindre än BNP i löpandepriser. Tar man hänsyn till den fallande trenden i den reala likviditeten vardet emellertid inte fråga om minskning av överlikviditeten i ekonomin. Det inträffadevalutautflödet svarade i huvudsak mot underskottet i bytesbalansen.Under sommaren uppkom visserligen vissa tendenser till valutaoro men deupphörde . Valutaoron återkom emellertid . Föratt motverka denna vidtogs en rad kreditpolitiska åtgärder. Diskontot höjdesmed till och straffräntan till . I samband med dessahöjningar tilläts räntesatsen för prioriterade obligationer att stiga med enprocentenhet till 13,. Vidare höjdes kassakraven för affärsbankerna.Bankernas utlåningsökning begränsas till 30 juni 1980-30 juni1981. Utlåningsreglering har även införts för finansbolagen. De vidtagnaåtgärderna i kombination med regeringens ekonomiska handlingsprogram ochuppgörelserna på arbetsmarknaden ledde under andra hälften av februari ochunder mars till ett valutainflöde. Det blev därmed möjligt atl sänkastraffräntan vid upplåning i med en procentenhet till . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 20 Den fortsatta utvecklingen på kreditmarknaden kommer under1981 atl präglas av de kraftiga likviditetstillskotten från statsbudgeten. Medden statbilisering av bytesbalanssitutationen som kan förutses kommer denfaktiska likviditetstillväxten att bli något snabbare än . samlidigl väntas avta innebär del en relativt snabb ökning avden reala likviditeten i ekonomin. Till en del motverkas den genomsnittligalikviditelsökningen av förelagens inbetalningar tillvinsluljämningskonlo i och av de åtgärder som genomförs i syfte atlutjämna den kommunala likviditeten. Trots detta torde ett relativt högtränteläge komma att erfordras om den privata sektorns kapitaltransaktioner medutlandet skall kunna hållas i balans. Genom en relativt kraftig upplåningsökning kunde företagenunder 1980 bibehålla sin likviditet trots att deras finansiella sparandeminskade. Även hushållens likviditetssituation förblev relalivi god trots allderas upplåning ökade långsamt. Delta förklaras av den betydande uppgång somskedde i hushållens finansiella sparande. Kommunernas likviditet ligger på enmycket hög nivå efter den kraftiga uppgång som skedde från halvårsskiftet 1977till utgången av 1979. fortsatte kommunerna all öka sin likviditet.Genom all det finansiella sparandet försvagades blev dock likvi-dilelsökningenrelalivi begänsad och kunde endasi uppnås genom en ökad upplåning. Den svaga utvecklingen av förelagens fasta investeringaroch del kraftiga lageromslag som kan förutses talar för etl minskatupplåningsbehov från företagens sida . I samma riktning verkarvinstutsikterna. Trots den strama kredilpolitiken som förs börupplåningsmöjligheterna inte komma atl innebära någon allvarlig restriktion förförelagen , särskilt som möjlighelerna lill utlandsupplåning är goda.Del höga ränteläget och osäkerheten om efterfrågans utveckling kan dock kommaatt verka dämpande på förelagens investeringsvilja. Hushållens upplåningsmöjligheterkommer att vara begränsade även . Genom ett fortsatt högt finansielltsparande kan deras finansiella tillgångsökning ändå beräknas bli av ungefärsamma storieksordning som 1980. Av tillgångsökningen kan en ökad del komma atlplaceras i aktier och sparobligationer. Kommunernas finansiella sparande kommer sannolikt attförbättras . En fortsatt likviditetsuppbyggnad kan därför väntas skeunder loppet av året. Genom de åtgärder som kommer att föreslås för att minskaden kommunala likviditeten kan den genomsnittliga likviditeten under åretemellertid dämpas. Produktion och sysselsättning 1981 Den utveckling som här skisserats innebär en dämpning avden inhemska aktiviteten. Detta sker dels genom att den privata konsumtionenfaller, dels genom att försiktigheten med investeringsbeslut i etl läge medsvag efterfrågan, även från Utlandet, medför en låg investeringsnivå inäringsli- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 21 Tabell 1:5 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNPföregående är 1977 1981 Privat konsumtion Statlig konsumtion konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering -0,5 0,1 0,6 -0,9 -3,3 -0,4 -1,7 -1,3 1,4 0,3 0,9 1,0 1,8 0,0 0,1 0,6 0,3 1,4 -0,8 -0,3 -1,3 -4,0 -3,0 -1,9 -1,0 4,1 -1,6 -1,5 -0,8 -1,6 -2,4 Källor: , ochberäkningar utförda inom ekonomidepartementet. Som framgår av diagram 1:2 finns en betydande grad avsamvariation mellan investeringar och kapacitetsutnyttjande. Lagerutvecklingenbidrar inte heller till att öka efterfrågan. Den låga inhemska akfivitelen ikombination med i stort sett oförändrad konkurrenskraft leder som tidigareredovisats, till att den reala utrikesbalansen förbättras. Som framgåravlabell 1:5 är utrikeshandelssektorn den del av ekonomin som främst ger ettbidrag till produktionsökningen. Trots denna förbättring i reala termerförbättras Diagram 1:2 Investeringar, lönsamhet ochkapacitetsutnyttjande inom industrin 1970-1981 Andel (orefoq med fullr kapac' Inveilcinqöf inom Induitrm (prlvOhD foretogl enligt NR I 000 milj ll I 1975 åri priser Irullomorglnal inkl. bidrag (FrnanivtatiitiUeo fo' fo'eiOg] IllvertninqsInduJin 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Anm. 1 OBS. Tre olika skalor. Anm. 2Investeringarna avser privata företag, medan lönsamhet och kapacitetsutnyttjanderäknats för hela industrin. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 22 bytesbalansen i löpande priser endasi relativt obetydligtpå grund av en oförmånlig utveckling av bytesförhållandet saml en fortgåendeförsämring av transfereringsbalansen. Den totala produktionen beräknas förbli i stort settoförändrad 1981. Industriproduktionen sjunker räknat mellan årsgenomsnitten mentorde öka under loppet av året främst för investeringar och export. Sysselsättningsläget torde försämras . Iförhållande till de bedömningar som gjordes i den preliminära nationalbudgetenfår man räkna med lägre produktivitetsökningar . Den produktionsutvecklingsom här angivits leder till att genomsnittligt sett 30000-40000 färre personertorde efterfrågas jämfört med . Arbetskraftsutbudet beräknasvidare öka med uppskattningsvis 25000 personer. För att möta försämringen avarbetsmarknadsläget har dels åtgärder föreslagits i den arbelsmarknadspolitiskapropositionen, dels föreslås nu åtgärder i kompletteringproposilionen. 1.3 Utblick mot 1982 Många av de problem som är centrala förstabiliseringspolitiken har elt tidsperspektiv som är längre än . Undersenare år har därför den reviderade nationalbudgeten innehållit en utblickbortom det innevarande året. har emellertid bedömningen av flera skälgjorts mera översiktlig och begränsats till att omfatta . Osäkerheten omden internationella utvecklingen är särskilt påtaglig . Det gäller bl. a.utvecklingen i ocb i samband därmed de högst skiftandebedömningar som föreligger om den internationella ränteutvecklingen ochföljdverkningarna härav. Vidare gäller att den utveckling som långtidsbudgetenvisar kan komma att kräva ytterligare successiva besparingsinsatser. Tidigarehar kalkylerna använts för att illustrera konsekvenserna av olika alternativvad gäller kostnadsutvecklingen. föreligger dock ett avtal somtäcker 1982. Kalkylerna har därför begränsats till att omfatta endast år 1982.Bedömningen skall i första hand inte ses som en prognos utan som enöverslagskalkyl över en utveckling som kan realiseras under vissa förutsättningar. Vad gäller den internationella utvecklingen förutsätts attinflationen mattas av som en konsekvens av att effekterna avoljeprishöjningarna efterhand avtar. En viktig faktor ärvidare den strama penningpolitiken i de tongivande länderna. När inflationen avtar förstärks reallönerna vid givenlöneutveckling vilket leder lill en ökande privat konsumtion.Vidare tycks investeringarna hållas uppe förhållandevis väl som en följd av enrelativt sett god finansiell ställning i företagssektorn. ökarockså efterfrågan för lageruppbyggnadsändamål. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 23 Tabell 1:6 Försörjningsbalans 1982 Import avvaror och tjänster 4