prop · G403129 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta innebär emellertid inte att inflytandetfrän forskarsidan eller näringarna minskar. Genom denutbyggda beredningsapparat som föreslås i följande avsnitt konmer möjligheten till reell kontakt och påverkan av rådsarbetet snarare att öka för säväl näringar som myndigheter. Arbetsgruppen föreslår att det i det nya, sammanhållna rådet för skogs-och jordbruksforskning skallingå elva ledamöter inklusive ordföranden. Av dessa bör sju företräda allmänintressen och fyra forskningen. Förslaget har stora likheter medorganisationen av forskningsråden under men skiljer sig pä en punkt. Fördelningen mellan allmänrepresentanter och forskare är hos grundforskningsrådet fyra mot sju. I det förslag som ställs här betonas karaktär som sektors-forskningsråd, genom den omvända mandatbalansen, sju mot fyra.Ordföranden bör som vara en allmän representant. De sju allmänrepresentanterna utses avregeringen. Prop.1980/81:129 13 I fråga omvalet av forskarrepresentanterna föreslås en annan ordning än den som gäller för grundforskningsråden, där forskarrepresentanterna utses av särskilda forskarvalda elektorsförsamlingar. Det föreslås härvid att de trefakultetskollegierna vid SLU utser varsin rådsledamot. Den fjärde ledamoten från forskarsidan bör representera grundforskningenoch naturvetenskapliga forskningsrådet föresläs få i uppdrag att utse denna ledamot. I likhet med det system som tillämpas vid grundforskningsräden föreslås att rådet utser sin egen sekreterare. Denpraxis som gäller, nämligen att huvudsekreteraren är anställd vid Kungl. ochLantbruksakademien och är avlönad frän bör enligt arbetsgruppens mening upphöra. Rådet bör självt avlöna sin sekreterare och därmed även vara fri att förutsättningslöst välja sekreterare. Den allmänna kostnadsökningeni samhället har påverkat resursanvändningen inom högskolan. Utgifterna för att hålla igång basorganisationen har ökat och ett skärpt konkurrensförhållande mellan grundutbildning, forskarutbildningoch forskning har uppstått. Iett sådant läge kan de mer påtagliga behoven för utbildning bli tillgodosedda pä bekostnad av forskningen. Vidlantbruksuniversitetet har sålunda de egna rörligamedlen för forskning t.ex. i form av tilldeladeassistenttimmar per forskare kommit att skäras ner. Härmed har i allt högre grad blivit hänvisat till att finansiera sinforskning med externa medel. Inom skogs- och jordbruksforskningen har denna utveckling letttill rådet i ökad utsträckning kommit att kompensera dekrympande forskningsresurserna vid . Detta harmedfört att egentliga basresurser'ochmer eller mindre permanenta projekt finansieras med hjälp av rådsmedel. En stor del av rädsmedlen åtgår sålunda till att täcka bristen pä assistenter vid . Ett forskningsråds vitalitet bestäms i hög grad av tillgängen pä rörliga medel. För att kunna behålla rörligheten i användningen av sina resurser strävar forskningsråden att överföra sådan verksamhet, som under arbetetsgång blivit av permanent art, tillden fasta universitetsorganisationen, Arbetsgruppen har vid sin granskning av SJFRfunnit att det Prop.1980/81:129 14 finns en stor grupp av projekt som bör överföras på fastastat. Arbetsgruppen föreslår att resurser successivtbyggs upp med ett påtagligt tillskott redan för /82. Dessa resursökningar bör till stor del kunna ske inomramen för den forskningspolitiska satsningsom statsmakterna utlovat och som innebär betydande medelsförstärkningarför forskningen under den närmaste framtiden. Av tradition har staten påtagit sig ett stort ansvar för skogs- och jordbruksforskningen.Dessa näringar som är av största vikt för samhället har utmärkts av en produktionsstrukturbaserad på små självständiga produktionsenheter. Det har därför varit ändamålsenligt att staten gått in som samordnare och finansiär av forskningen på dessa områden. Jämfört med övriga branscher satsar dock skogs-och jordbruksnäringarna själva små belopp pä forskning i relation tillslutprodukternas förädlingsvärde. Däremot har näringarna ett starkt inflytande över forskningens inriktning genomsin representation i olika statliga och halvstatliga forskningsorgan. näringarnas intresseorganisationervuxit sig allt starkare har de ursprungliga förutsättningarna förändrats och enligt arbetsgruppensmening borde näringarna nu öka sitt finansiella ansvar för FoU-arbetet. En rad förslag till hur detta kan genoinföras läggs fram. Bl.a. föreslås en klarare ordning för hur skogsvärdsavgifterna skall kunnautnyttjas för forskning. I arbetsgruppens uppdrag ingär att diskutera även den roll som Kungl. Skogs- ochLantbruksakademien börspela . är i huvudsak ett vetenskapligt kontaktorgan med uppgifter bäde inom och utom landet. Akademienhar också påtagit sig att förvalta ett flertal donationsfondervars avkastning används för ändamål som överensstämmer med syfte att medstöd av vetenskap och praktiskerfarenhet verka för skogsbrukets och jordbruketsutveckling. Påuppdrag av regeringen verkställer en rad konventionsbundna åtaganden vad gäller forskarutbyte och annanforskningssamverkan mellan och ett antal öststater. Enligt arbetsgruppensmening är det värdefullt om akademienvidareutvecklar de internationella kontakterna. 1980/81:129 15 Många av skogs- och jordbruketsproblem måste i allt högre grad ses i ett internationellt perspektiv. Pä skogs- och jordbruksområdet behövsflera fora där förutsättningslösa diskussioner utifrån en bred bas kan föras kring deproblem som näringarnas utveckling skapar. En förutsättning för att lyckas att på ett konstruktivt sätt diskuteraäven kontroversiella frågor kräverett visst mått av obundenhet och integritet.Genom arbetsgruppens förslag att i olika avseenden skiljaakademiens och forskningsrådets verksamhet frän varandra färakademien en friare ställning där det lättaregår att förutsättningslöst diskutera aktuella frågor. Ett steg i samma riktning är förslaget omatt ändra stadgarna sä att självfår utse sin ledning vilket gäller förKungl. En tung kostnad förakademien är driften av biblioteket.Arbetsgruppen föreslår att statskontorets expertis påområdet ges i uppdrag att se över denna verksamhet för att undersöka möjligheterna till samverkan eller samordning med andra bibliotek. 1980/81:129 16 Sammanställning av remissyttranden över betänkande avgivetav arbetsgruppen för skogs- och jordbruksforsk-ningsfrågor 1 Allmänna synpunkter, forskningspolitiken m. m. 1.1 Lantbruksstyrelsen: Arbetsgruppen konstaterar att SJFRhittills kunnat ägna relativt litet intresse åt långsiktigt kunskapsuppbyggandeforskning och anser att större resurser måste sättas in i detla avsnitt. Lantbruksslyrelsenvill starkt understryka betydelsen av att grundforskningen förses medtillräckliga resurser. Utan grundforskning kommer framstegen i målinriktadforskning och försöksverksamhet snart att stagnera. Därmed kommer också den kanskeallra viktigaste förutsättningen för en fortsatt effektivisering och anpassningav lantbruket efter nya krav att försvinna. 1.2 : Styrelsen delaruppfattningen, att det finns ett ökat behov av mer grundläggande målinriktadforskning inom de areella näringarna. I mänga övergripande frågor är intekunskaperna tillräckliga. Det är därför angeläget att resurserna sådanforskning ökar väsentligt. Grundläggande forskning bör dock enligt styrelsensmening främst bedrivas med anslag inom ram. Dettahindrar givetvis inte att även kan finansiera projekt i likhet med vadsom hitUlls sketl. Främst bör dock ett sådant råd satsa på för näringarnaangelägna målinriktade projekt initierade antingen från forskarhåll eller frånnäringarna. 1.3 : Iavsnitt 4.2.3 konstaterar utredningen att de centrala myndigheterna inom skogs-och jordbrukssektorn har relativt begränsade roller i fråga om forskning,eftersom sektorn har en väl utbyggd forskningsorganisation med bl. a. ett egetuniversitet. JN kan ansluta sig till detta generella uttalande. JN,som är tillsynsmyndighet beträffande fodermedelskontrollen, vill ansluta sigtill och understryka arbetsgruppens konstaterande atl tillsatsen av olikapreparat i fodret å ena sidan håller uppe produktionen men å andrasidan ökar risken för skadliga restsubstanser i livsmedlen. Till utvecklingsbildenhör enligt arbetsgruppen en koncentration av djur till allt större enheter ochdjuren utfodras och sköts enligt vetenskapligt utarbetade program. I likhetmed arbetsgruppen anser JN att de industrialiserade driftsformerna kraftigthar ökat behovet av forskning inom områdena husdjur och ' I de fall en remissinstans synpunkter rörande nägonsärskild fråga återfinns under fler än en rubrik har hänvisning gjorts tillunderrubrikens nummer. Prop.1980/81:129 17 veterinärmedicin.Sjukdomar som uppstår beror nämhgen pä flera samverkande faktorer, varavutfodring, miljö och skötsel är nägra. JNdelar arbelsgmppens påstående att en bättre samordning på departemental nivåbör kunna leda tiU större effekUvitet på energi- och hvsmedels-forskningsområdena. 1.4 : Detförslag som arbetsgruppen för skogs- och jordbmksforskningsfrägor lagt fram omskogs- och jordbmkets forskningsråd () innebär en anpassning avforskningsrådets verksamhetsonu°äde utveckhngen inom sävälforskningssektorn som samhället i övrigt. Förslaget är också ett försök alt vilahserarådets verksamhet. tiU-styrker de förslag som arbetsgmppenlägger fram i dessa avseenden. 1.5 : (Se 2.7) 1.6 : DenvetenskapUga forskningens betydelse i relation till samhäUets behov har varitföremål för omfattande debatt . Diskussionerna har innefattaten rad oUkartade forskningsfält och verksamhetsområden. En fräga av slor principieUbelydelse som kommit något i bakgrunden gäller avvägningen mellan satsningar pägmndforskning och pä tillämpad forskning. Även om man i många läger länge fästsärskild vikt vid den tillämpade forskningen, har grundforskningens betydelseefter hand alltmera konunit att betonas. Vissa iögonfallande felsalsningar inomriktad forskning (t ex det amerikanska "war against cancer") har utantvivel starkt bidragit till denna attitydförändring. Inom del medicinska fältethar man vidate genom undersökningar baserade pä objektiv metodik kunnatkonstatera att en övervägande del av praktiskt betydelsefulla kUniska landvinningardirekt eUer indirekt bygger på resultat av grundforskning. En betydande del avdenna grundforskning har varil av fri karaktär, dvs. den har ini-Uerats utandirekt anknytning till någon khnisk frågeställning. Den fria gmndforskningensbetydelse har kunnat dokumenteras inom vitt skilda verksamhetsområden; ickesällan har därvid kopphngen mellan forskningsprojekt och praktisk liUämpninguppenbarats först i efterhand. Det kan rimhgt-vis fömtsättas att även skogs-och jordbruksnäringarna på samma sätt torde befrämjas av gmndforskning medinriktning på sådana förhållanden som kan antagas vara av betydelse förväxtemas och djurens liv. Det hgger följ-aktUgen i dessa näringars intresse attgmndforskning inom en rad ämnesområden (t. ex. kemi, fysiologi, botanik, geneUk)främjes. Sädan grundforskning bör bedrivas vid ()och det är rimUgt att Skogs- och jordbmkets forskningsråd (), trots dess "sektorieUa"prägel, engagerar sig i den externa finansieringen av denna forskning. Den gmndvetenskapUgaforskningen är ämnesmässigt väl representerad vid SLU. Däremot synes den ha enresursmässigt relativt svag stäUning inom 2 1980/81. Prop.1980/81:129 18 universitetet.Betydande resurser avsätts för skogs- och jordbmksin-riktad forskning,/81 totalt ca 195 milj. kr. enbart vid SLU (exklusive kostnader förlokaler men inklusive externa medel frän bl. a. forskningsråd). Även omfördelningen meUan oUka slag av forskning är svår att exakt ange med ledning avtUlgängUga uppgifter, framgår det att av resursema går tiU programbundenverksamhet. Även återstoden är UU stor del avsedd för tiUämpad forskiung.Resurserna för gmndforskning härrör i betydande utsträckning frånforskningsråd, främst MFR och naturvetenskapUga forskningsrådet (NFR). Det böri detta sammanhang även noteras atl tiUämpad skogs- och jordbruksforskningstöds och bedrives av ett flertal organisaUoner utanför SLU, bl. a. StatensVeterinärmedicinska Anstalt samt ohka s. k. koUektiva organ, stiftelser,nämnder och branschforskningsinstkut. Sammanfattningsvisanser MFR att betänkandet i sina huvuddrag rymmer goda intentioner, främst vadgäller forskningens inriktning och det nya rådets organisation. I de konkretaförslagen saknas dock en konsekvent uppföljning av dessa intentioner;problemen tycks i första hand bottna i tolkningen av utredningens direkUvrörande som ett "sekloriellt" organ. MFR anser att den sektoriellaprägeln hos ett forskningsråd kan bibehållas även om det tar upp gmndforskning,fri såväl som riktad, som en väsenlUg del av sitt program. 1.7Naturvetenskapliga forskningsrådet: Den omorganisation av forskningsråden inomutbUdningsdepartementets område, som genomfördes , har utan tvekan gagnatforskningsverksamheten i landet. () viUdärför i allt väsentligt Ullstyrka den föreslagna omorganisaUonen av Skogs- ochjordbrukets forskningsråd, vilken kommer att innebära atl fär en liknande stmktursom övriga forskningsråd utan atl dess karaktär av sektorsorgan förloras. 1.8 : lantbmksuniversUet (SLU) ----- tillstyrkeri huvudsak de i betänkandet framförda förslagen och är enigmed arbetsgruppen i huvudfrågorna. I vissa sakfrågor har emellertid sty relsen en annan uppfattning än arbetsgruppen. Behovetav långsiktig kunskapsgenererande forskning har varit en viktig utgångspunkl,när förslag UU den nya rådsorganisationen utarbetades. Styrelsen inslämmer iförslaget, att måste ta elt större ansvar och atl gränserna vidgas utanatt för den skuU dess karaktär av sektorieUt organ åsidosätts. 1.9 Statensråd för skogs- och jordbruksforskning: för skogs- och jordbruksforskning (), som i huvudsak kan tillstyrka arbetsgruppens förslag, menar att gruppen gör riktiga bedömningar när man säger att Prop.1980/81:129 19 rådets instmkUon beträffandeuppgifter bör ges vidare innebörd större salsning bör ske pälångsiktig kunskapsuppbyggande, kausal forskning systemutveckUng anpassad tiUbiologiska produktionsprocesser i skogs-och jordbruk är centralt för rådet rådet bör uppmärksamma ochstödja nya områden som ännu ej är etablerade rådet bör i en del faU tastörre risker rådets resurser för närvarandeär för små och medlen för hårt uppbundna. Därmed kan rådet ej i tillräckUggrad initiera forskning, ej heUer samarbeta med forskningsrådsnämnden (FRN)och övriga forskningsråd på jämbördigt plan forskningsplanering är ennödvändig uppgift forskarna bör få störreinflytande vid valet av rådsledamöter pluralism är viktig vid tiUsättningav ledamöter i olika forskningsbere-dande organ ordföranden i priorileringsutskoltskaU vara rädsledamot huvudsekreteraren skall utsesav rådet och bör ej vara direkt knuten UU Kungl. skogs- och lantbruksakademien (KSLA) med ökade resurser måste vissförstärkning ske på forskningssekretariat-sidan namnet bör ändras UU skogs- ochjordbmkets forskningsråd rådet skaU kunna bevilja anslagupp tUl visst belopp ulan att regeringens godkännande erfordras. Beloppet börvara detsamma som för FRN energiforskningen måstesamordnas dels på departementsplanet, dels meUan finansiärerna Det är av största vikt attrådet skyndsamt får kraftigt ökade resurser. Mängaforskningsonu-åden pä jordbrukssidan tangerar andra forsknings-stödjande organsansvarsområden. Pä växtförädUngssidan gränsar rådets verksamhet mot växtförädlingsnänmdens.EnUgt arbetsgruppens mening borde nämnden kunna stödja mer grundläggandeforskning vid våra universitet. Eftersom avtal nu slutits anser SJFRatt frågan lämpUgen behandlas i samband med förhandhngar inför nytt avtal närnuvarande period utgär. Även trädgårdsväxternas förädling ingår i växtförädhngsnänm-densintresse. 1.10Trädgårdsnäringens riksförbund: Arbetsgmppen lyfter fram trädgårdsforskningensom ett av några exempel på sådana områden som är eftersatta eUer av andraanledningar bör uppmärksammas. Man noterar, att trädgårdsnäringens fömtsättningarskUjer sig frän jordbmkets i många avseenden. Prop.1980/81:129 20 betsgruppensbeskrivning av dessa ger en positiv bild av näringens utvecklingsmöjligheter.Man framhåller, att ett av de mest framgångsrika medlen atl ökakonkurrenskraften är att satsa på forskning och utbildning. Förbundetvill understryka riktigheten av dessa tankegångar. Skillnaderna gentemotjordbruket är stora. Det gäller t. ex. importberoendet, marknadens känslighetdä stabiliserade prisavtal saknas, det mångdubbelt större kultur-antalet, somspänner över växtrikets alla delar, oljeberoendet. Näringengenomgår en ständig strukturomvandling, med syfte att anpassa produktionen tillförändringar i dessa och andra företeelser i omvärlden. Den tekniskautvecklingen vad gäller t. ex. energibesparing och automatisering inomväxthusodlingen och utveckUngen av rationellare metoder för mekaniserad skörd,bespmtning etc. inom frukt och bärodlingen och den fältmässiga köksväxtodlingenutgör exempel på detta. Intresset för produktion av nya kulturer är stort ochdetsamma gäller för ökad produktion av vissa klassiska kulturer i regioner därproduktionen tidigare varit liten. Bärodlingen i landets nordligare delar hart. ex. ökat krafligl. Detär viktigt atl trädgärdsforskningen dimensioneras och ges en struktur som är anpassadUU de specieUa förutsättningar som gäller för näringen och den dynamiska stmklumtveckhngsom ständigt pågår. Videlar den av arbetsgruppen refererade uppfattningen atl näringen är i hög grad utveckhngsbar.Inom jordbrukets onu-äde har forskningen konunit så långl att möjligheterna tiUslora utveckUngskUv numera anses begränsade. Så är inte fallet inomträdgårdsnäringen, där man ännu kan se nya upptäckter leda tUl attodlingsprogrammen för vissa kuhurer revideras radikalt. Bl.a. har odlingen av vissa s. k. kortdagsväxter kunnat revolutioneras tack varevetenskapliga framsteg som gjorts relativt . En i sammanhangetintressant aspekt är möjligheten att för vissa kuhurer ta fram nya odlingsprogram,där man 1. o. m. anser sig kunna vinna produktionsmässiga fördelar genom attlägga in en period av låg nattemperatur. Denna nya möjUghet kräver ännu mycketutveckhngsarbete, men kan pä sikt komma att förändra sortimentet och resulterai betydande energibesparingar. a. ske under betydUgt mer kontroUerba ra förhållanden än vad som ärfallet med jordbruks- och skogsväxter. Härigenom erbjuds stora möjligheler attgenom grundläggande forskning pä trädgårdsväxter klarlägga samband av storbetydelse även för skogs- och jordbmksväxler vilkel även arbetsgruppenuppmärksammat. Ett exempel pä vetenskapUga framsteg av detta slag är denbiologiska bekämpningen som numer bUvit den helt dominerande bekämpningsmetodeninom bl. a. svensk tomat- och gurkodUng. Det torde inte vara uteslutet alterfarenheter vunna med dessa metoder kan komma tiU användning inom jordbmket lät vara inom något annorlunda former. Fler exempel kan anföras. Omvänt är det gi- Prop.1980/81:129 21 vetvisså att all grundläggande forskning kan ge uppslag till utvecklingsmöjligheteräven inom trädgårdsnäringen. Det är därför väsentligt atl forskare som är verks£unmainom de grundvelenskapliga institutionerna är medvetna om sitt ansvar ävengentemot trädgårdsväxtsidan. a. med ledning av ovan anförda tankegångar att en satsning på djärvoch otraditionell forskning på grundläggande och långsiktig nivå är nödvändig,och ansluter sig i dessa delar till arbetsgruppens förslag. Förbundet villdock understryka att denna forskning regelmässigt måste utvärderas med tanke påträdgårdsnäringens behov. a. markforskning, rotsystemets tillväxtdynamik och växternasnäringsupptagning som etl eftersatt område. Inom Iräd-gårdssektorn finns härmänga intressanta områden, där ylterligare forskning bör bedrivas. Mångaträdgårdsväxter kan odlas i artificiella substrat, såsom stenullsmattor,och även helt utan substrat med s. k. nutrienl film lechnique. Somandra eftersatta områden nämns mikrobiologi och växtskydd. Dessa forskningsfältkan, inte minst i kombination, resultera i avgörande framsteg förträdgårdsnäringens område. Dessa problem har delvis berörts ovan. Vad gällerkemisk bekämpning intar trädgårdsnäringen en särställning, eftersom man i odhnghar ett brett spektrum av orter och följdaktligen ett brett spektrum avskadegörare. Denna problematik i kombinalion med de höga kostnaderna förregistrering av bekämpningsmedel har försatt näringen i en svår situation vad gäUerkonkurrensen med utländska produkter. En intensifierad forskning för att tafram nya avancerade bekämpningsmetoder med en skonsam inverkan på deekologiska systemen måsle ges hög prioritet. Dentekniska forskningen prioriteras högt inom näringen. Arbetsgruppen framhåller atlforskning kring energibesparande åtgärder i växthus priorite ras av SJFR.Denna satsning är dock ingalunda stor och har dessutom minskat. Detta ärsynnerligen olyckligt, inte bara med tanke på näringens behov av tillämpad lekniskforskning ulan i lika hög grad på grund av de unika möjlighelerväxthusodlingen innebär när det gäller att anpassa tekniken till landvinningari styrningen av den biologiska produktionsprocessen, vilket framhålles ibetänkandet. Ämnesområdetträdgårdsnäringens arbetsmetodik och leknik (annan än byggnadsteknik) har undersenare år blivit eftersatt. har all verksamhet inom dettaför näringen så viktiga område helt legat nere. När nu emellertid en nyavdelning för sådan forskning och utbildning börjat byggas upp på , ärdet av yttersta vikt att forskningsrådet stimulerar kraftfuUa insatser föratt ta igen näringens "förlorade år". Utvecklingenhar varit snabb, behovet av förbättrade metoder för t. ex. maskinellskörd och kemisk bekämpning vid frilandsodling har Prop.1980/81:129 22 ökat.I takt med de stigande arbetskostnaderna krävs att även den svenska odlingenkan anpassas till nya, rationellare arbetsmetoder. Ävenpå den ekonomiska forskningens område krävs nya metoder för övervakning,utvärdering och styrning av trädgårdsföretagen, som utgör jordbrukssektornsmest kapital- och arbetskraftsintensiva och energiberoende företag. Betydandeframsteg har gjorts, bl. a. genom insatser från . Trädgårdsföretagen kräversärskild uppmärksamhet på det ekonomiska området genom att de inte sällanfaller emellan det typiska jordbruksföretaget och industriföretaget ochdärigenom lätt kommer "på undantag". En faktor i sammanhanget är ävendet internationella beroendet, som kräver metoder för utvärdering avvaruströmmar, betalningsströmmar och trädgårdsekonomisk politik i andraländer. Även metoder för analys av trädgårdsnäringen som samhällsekonomiskgarant för kost- och miljökvalitet i det urbaniserade samhällel bör utvecklas.Forskning av den lyp som här skisseras är närmast att betrakta somgrundforskning. Vadovan sagts om behovet av forskning innebär i ljuset av arbetsgruppens beskrivningav näringens situation att kraftfulla forskningsinsatser krävs för att utvecklaoch effektivisera trädgårdsnäringen om målsättning för en svenskträdgårdsnäring på lång sikt skall kunna uppfyllas. Arbetsgruppen framhållerpå sid. 102103 trädgårdsforskning som ett insatsområde, men tvingas konstateraatt "en ökad satsning på trädgårdsområdet måste få till följd atl denuvarande basresurserna byggs ul. Den fasta forskningsapparaten är intedimensionerad så att en ökning kan ske inom trädgårdsforskningen". Förnärvarande svarar medel från för mer än hälften av forskar-,undervisnings- och assistenttjänsterna sammantagna på institutionen förträdgårdsvetenskap vid (). Forskningstjänsternavid institutionen varierar men fördelar sig ungefär som följer: Professurer/universitetslektorat Forskarassistenter/assistenter Ej fasta forskartjänster 2 1,5* 'Dessutomen försöksledare som betalas av odlingsavdelningarna. Detär uppenbart att denna organisation är underdimensionerad med tanke på de nyakrav samhället ställer på livsmedelskvalitet, kostvanor, boende-ofharbetsplatsmiljö, etc. Utvecklingen tyder dessutom på att dessa krav yt- Prop.1980/81:129 23 terligarekommer att markeras framöver. Intresset för näringens produkter kanexemplifieras bl. a. av att "Blommor" utgör en avdagligvaruhandelns mest expansiva sektorer.