prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Motionärerna erinrar 1970 om orientering vid förband om politiska partier, bl a avföreträdare för partierna själva. Tillämpningen av dessa bestämmelser lämnarenligt motionärerna myckel övrigt atl önska. Sammanfattningsvisbegär motionärerna en betydligt utökad salsning på den politiska informationentill de värnpliktiga. Som skäl anförs alt ell demokratiskt samhälle kräver ellbetydande medborgerligt engagemenl i samhällsfrågorna. För atl möjliggöra detlaär del bl a angeläget atl nå unga människor med politisk information. Inomskolan har möjlighelerna lill politisk information förbättrats. Förvärnpliktiga under grundutbildning finner motionärerna möjligheterna till politiskinformation klart otilfredsslällande. Försvarsulkoltelhar i sill belänkande 1978/79:4 med anledning av motionen uttalat bl.a.följande. Det ärenligl ulskollels mening angelägel all de värnpliktiga - liksom övrigamedborgare - är väl informerade om vårt samhällsskick och om vikliga politiskafrågor. Därigenom främjas förståelsen för samhället och våraförsvarsansträngningar. Det åvilar inte minst skolan att lämna sådaninformation. Genom skolan ges grundläggande kunskaper lill medborgare av bådakönen. De värnpliktiga har även under sin grundutbildning möjligheter all påfritid ägna sig ål politisk verksamhet och all genom massmedierna hålla siginformerade om samhällsdebatten. Viss samhällsinformation är dock påkallad äveninom ramen för de värnpliktigas utbildning. Helt naturligt ingår som etl led ivärnpliklsutbildningen all ge kompletterande och aktuell information om vårtlands säkerhets- och försvarspolitik. 1 samband med all liden för de värnpliktigasgrundutbildning avkortades togs bl.a. ämnet orientering om allmännaval, politiska partier m.m. bort som obligatoriskt ämne frånmedborgarundervisningen under grundutbildningen. Den information som politiskapartiers ungdomsförbund lämnar 1980/81:103 44 och värnpliktiga frivilligt tar del av på sin fritid nårdock långtifrån alla och kan därför behöva kompletteras inom ramen förmedborgarundervisningen på tjänstetid. Utskottet anser atl del bör utredas närmare hurvärnpliktiga under grundutbildning lämpligen kan ges en utökad informafion omsamhällsfrågor och om de politiska partiernas syn på dessa. Sådan utredning böranförtros värnpliktsinflytandekommittén. Den sammanlagda liden för grundutbildningbör inte ökas med anledning av atl man utökar informationen av detta slag. beslöt i enlighet med utskottets förslag atl somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört med anledning avmotionen (rskr 1978/79:27). I likhet med utskottet anser jag all del bör utredasnärmare hur de värnpliktiga under grundutbildning kan ges en utökad informationi samhällsfrågor och om de politiska partiernas syn på dessa. En utökning avden sammanlagda tiden för grundutbildning bör inle övervägas i sammanhanget.Utredningsuppdraget bör anförtros värnpliktsinflytandekommittén (Fö 1977:01). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen ger värnpliktsinflytandekommittén tilläggsuppdrag all utredafrågan om utökad politisk information till värnpliktiga under grundutbildning. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till utredningen (Fö 1975:03) om skyddsrumsfrågor Departementschefen, statsrådet , anför. Vid regeringssammanträde bemyndigadesstatsrådet all tillkalla högst fyra sakkunniga med uppdrag atl lämnaförslag lill bestämmelser för övergången lill ändrat skyddsrumssystem.Direktiven byggde i huvudsak på beslut om införande av elt nyttsystem för skyddsrumsbyggandel och finansiering av della (prop. 1975:21, FöU1975:17, rskr 1975:174). Enligl direktiven skulle utredningen avge sina förslagsuccessivt med hänsyn lill alt det nya syslemel i sin helhet skulle vara införtden . Ulredningen har lill regeringen överiämnal dels förslaglill bestämmelser för skyddsrumsplanering dels betänkandet (Ds Fö1977:1) Normalkoslnad för skyddsrum. Vidare har ett syslem för styrning ochadministration av skyddsrumsbyggandel utarbetats. Förslagen har bl.a. legaltill grund för ändringar i civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1975:712,ändrad senast 1978:782 och 1979:162), ändringar i civilförsvarskungörelsen(1960:377, ändrad senast 1979:91), skyddsrumsförordningen (1979:90) ochregeringens beslut om bemyndigandesyslem för skyddsrumsbyggandel. 45 Kommittéer:Försvarsdepartementet Del II Fö:2 Utredningen har lill regeringenöverlämnat förslag till bestämmelser för produktion av skyddsrum. I enskrivelse till regeringen har ulredningen anmält att ell flertalfrågor återstår all utreda inom ramen för det nya skyddsrumssystemel. Bl.a.måste enligl ulredningen klarläggas hur hänvisning lill skyddsrum, omflyttningoch utrymning skall sammanvägas i skyddsrumsområden med brist på skydd. Vidaremåsle enligl ulredningen utredas hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommunskall regleras i fred och krig för den s.k. tillämpade planeringen. 1 mångaområden inom skyddsrumsorterna finns betydande brister på skyddsrum. Brislernakan enligl min mening knappast byggas bort inom överskådlig lid. Del föreliggerdärför etl behov av särskilda ålgärder i syfte att förbällra skyddssilualionen.Dessa ålgärder bör planläggas i fred och genomföras undercivilförsvarsberedskap och krig. Jämsides med del fortlöpandeskyddsrumsbyggandel, som avser både skydd i anslutning lill nybebyggelse ochförbättringar av skyddet i befintlig bebyggelse, bör således särskilda åtgärderövervägas för att i första hand avhjälpa de allvariigaste bristerna på skydd ide mest utsatta skyddsrumsorlerna. Sådanaåtgärder kan bl.a. beslå i förberedelser enligt 22 § andra stycketcivilförsvarslagen för atl under civilförsvarsberedskap kunna ställa i ordning skyddsrumi utrymmen som är lämpliga för detla, I.ex. i befinlliga berglunnlar och andraunderjordiska anläggningar (s.k. beredskapsulrymmen). Det ankommer påkommunerna enligl 40 § 1 mom. c) civilförsvarslagen att vidta dessa åtgärder.Andra slag av ålgärder, som har allmängiltig karaktär och avser såvälskyddsrumsorler som övriga delar av landet, beslår av förberedelser som detåligger fastighetsägare all vidta enligt 57 § d) civilförsvarslagen för allunder civilförsvarsberedskap kunna förse anläggningar och byggnader med s.k.skyddade utrymmen. De som vistas i anläggningen eller byggnaden skall härigenomkunna beredas skäligt skydd mol radioakliv strålning, kemiska stridsmedel samtsplitter och byggnadsras. Dessa åtgärder blir av relativt enkel karaktär.Åtgärderna ingår f.n. inle i den kommunala skyddsrumsplaneringen. Enligl minmening bör övervägas i vilken omfattning dessa ålgärder behöver planeras redani fredslid. Utredningenhar i sin skrivelse ocksä tagit upp frågan om hur befolkningen vid risk förskadegörelse skall kunna hänvisas till skydd av något slag. sådanlinformationssystem som integrerar olika slag av skyddsåtgärder, alltifråntillgängliga skyddsrum och skyddade utrymmen till omflyttning och utrymningfinns inte f.n. Frågor av denna art är delvis sådana all de faller undercivilförsvarsslyrelsens verksamhetsområde. Civilförsvarsslyrelsen har ocksåtagit fram etl omfattande studiematerial i detla ämne. Planläggningen omfattaremellertid ell vidare intresseområde, framför allt på grund av all kommunernaberörs. Del kan också behöva göras vissa ändringar i berörda författningar somklargör kommunernas skyldighet all medverka i planläggningen. Del ärdärför lämpligt all ulredningen får i uppdrag att utreda och inkomma medförslag till riktlinjer för planläggning och kommunernas medverkan i dehänseenden som har berörts. Kommunernas medverkan bör avse bl.a. inventeringav byggnader i vilka del kan vara lämpligl alt slälla i ordning skydd vidcivilförsvarsberedskap och förberedelser för hur människorna skall kunnahänvisas till skyddsrum och omflyttas inom orten när skyddsrum eller annalskydd saknas. Del bör också övervägas vilka ålgärder som i fredslid bör vidtasför alt avhjälpa felakfigheter i befinlliga skyddsrum och kommunernas medverkanvid besiktning m.m. av skyddsrum i sådant syfte. 1980/81:103 46 De frågor som har berörts har samband med vilkenomfattning som det fredstida skyddsrumsbyggandet bör ha. Av civilförsvarsslyrelsens programplan för perioden /81-1984/85framgår all kommunerna i sina skyddsrumsplaner har anlagt olika synsätt vidbedömningen av nybyggnadsbehovel av skyddsrum. Att så är fallet har fleraorsaker. Bl.a. har möjlighelerna bedömts olika i fråga om att hänvisa människorlill närliggande skyddsrum och att flytta dem lill bebyggelse där skyddsrumfinns. Som framgår av del föregående bör dessa förhållanden utredas närmare inära samverkan med . En utgångspunkt bör vara allbefintliga och planerade skyddsrum skall kunna ulnylljas på bästa sätt. I della sammanhang är del angeläget all se över deriktlinjer som har tillämpats vid skyddsrumsplanernas tillkomst i fråga om allbedöma riskerna för skadegörelse och behovet av skyddsrum. En sådan översyn - ivilken bör beaktas olika militära och civila samhällsintressen - kan lämpligengöras av ulredningen. Utredningen bör med utgångspunkt i nuvarande normer ochplaneringsunderlag och inom olika totala ekonomiska ramar övervägamålsättningen för skyddsrumsbyggandet. Mot bakgrund härav bör utredningenlägga fram förslag om vilka tätorter och områden inom dessa saml platser somfrämsl bör komma i fråga för del fortsatta skyddsrumsbyggandel. Härvid börockså beaktas vad som lidare har sagts om olika möjligheler att skyddabefolkningen. Arbelel bör bedrivas i nära samverkan med civilförsvarsslyrelsenoch överbefälhavaren saml överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Resultatet avöversynen bör om möjligt redovisas före utgången av november månad 1980. Det nya skyddsrumssystemel infördes i sin helhet den 1juli 1979. I olika sammanhang har bl.a. påtalats all bestämmelserna i 32 och 33§§ civilförsvarslagen har medfört onödig byråkrati vid handläggningen avskyddsrumsfrågor i kommunernas byggnadsnämnder. Vidare har framförts atl vissaoklarheter råder i fråga om skyddsrumsbyggandel i småhusområden. Enligl minmening är det därför lämpligl att ulredningen under utredningsarbetetfortlöpande följer upp det nya skyddsrumssystemels tillämpning och om så behövslämnar förslag lill förenklingar och andra förbättringar av systemet. Ulredningen bör belysa ekonomiska och andra konsekvenserför kommunerna av de förslag ulredningen framlägger i fråga om kommunernasmedverkan. Ulredningen bör också få la upp andra frågor som haranknytning lill dem som har berörts här och lägga fram de förslag till nyaeller ändrade regler som kan behövas. En del av de här berörda frågorna behandlas avcivilförsvarsstyrelsen vid dess perspeklivplanering. Del är därför angelägelalt utredningen fortlöpande samråder med civilförsvarsslyrelsen. Vissa frågor är dessulom av sådan art all ulredningen börhålla nära kontakt med försvarskommillé. Jag hemställer atl regeringen utvidgar del uppdrag somtidigare har lämnats ulredningen i enlighet med vad jag har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 47 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del IIFö:3 Tilläggsdirektiv till försvarskommitté (Fö1978:02) Departementschefen, statsrådet , anför. Med slöd av regeringens bemyndigande den 30 mars 1978tillkallades en kommitté med 13 ledamöter med uppdraga» överväga och lämnaförslagom säkerhetspolifikens inriktning och totalförsvarets fortsattautveckling m.m. . Kommittén, som har arbetat under namnet 1978 årsförsvarskommitté (FK 78), lämnade belänkandet SOU 1979:42 Vårsäkerhetspolitik. Betänkandet har remitterats till etl stort antal myndigheter ochorganisationer. I de ursprungliga direktiven (1978:30) anges all kommitténi en senare etapp av sitt arbete på grundval av myndigheternas perspektivplaner(motsvarande) del 2 skall överväga och lämna förslag om de olikatolalför-svaisgrenarnas utveckling efter är 1982. Kommittén skall redovisaresultatet av della arbele i sådan lid alt det kan beaktas i regeringensanvisningar för myndigheternas programplaner för perioden1982/83-1986/87. Jag anmäler nu vissa frågor som kommittén bör beakta isitt fortsatta arbete. Utvecklingen sedan försvarskornmitténs delbetänkande ladesfram har illustrerat brislen på stabilitet i den internationella situationen,särskilt i fråga om förhållandet mellan de bägge supermakterna. Regionalakriser kan innebära snabba förändringar av det politiska klimatet och påverkade militära dispositionerna och intentionerna. Utvecklingen har också demonstreratden förmåga en supermakt besitter atl snabbi koncentrera betydande militärastyrkor för all säkra positioner som man anser vara av slor betydelse för sinaintressen. De svårigheier, som alllid föreligger med atl dra entydigaslulsalser av observerade förändringar i supermakternas militära dispositioner,och att korrekt bedöma dessa makters politiska avsikter i elt spänt läge, harånyo demonstrerats. Del är därför angeläget att kommittén under sill fortsattaarbete analyserar utvecklingen och överväger om det finns skäl att ändra ellerkomplettera de bedömningar som har redovisats i kommitténs första belänkande. Inför kommiténs fortsatta arbete är det angeläget atterinra om de slora ekonomiska svårigheter som vårt land befinner sig i. Delkommer att krävas mycket stor återhållsamhet rned de offentligautgifterna. I detta läge ställs därför ökade krav på noggranna och ingåendeöverväganden om sambandet mellan totalförsvarets ekonomiska resurser, uppgifteroch utformning. Under de som har gått sedan regeringen gavdirektiv lill försvarskommittén har de besvärligaförsvarsekonomiska problemen yllerligare förvärrats, inte minst inom delmilitära försvaret. Trots atl antalet fredsförband och administrationer harminskal och ell omfattande personalminskningsprogram har genomförts under desenaste 5-10 åren, har kostnaderna för den fredstida driften stigit och tagiten allt slörre del av de samlade anslagen i anspråk. Ambitionsminskningar harägt rum alltsedan 1968 ärs försvarsbeslut. Rationalisering avfredsorganisationen har inte i avsedd omfallning kunnat möta inträffadekostnadsökningar. 1980/81:103 48 ningstiden för de värnpliktiga har förkortals.Repelilionsulbildningens omfallning har reducerats krafligl. Förbandensanvändbarhet efter mobilisering har därigenom blivit sämre. Detlahar påverkat vår beredskap negativt. Vidare har del ekonomiska utrymme som kunnat avdelas förforskning, utveckling och materialanskaffning successivt minskat. Stigande kravpå prestanda har dessutom ofta lett lill snabbt ökande slyckekostnader för nymateriel, särskilt för kvalificerade vapensystem. Denna utveckling har bl.a.mötts med en fortlöpande minskning av de mest kvalificerade förbandens antal.Den sjunkande beslällningsvolymen vid svensk försvarsindustri har i många falllett lill svårigheter atl upprätlhålla önskvärd ulveckiings- ochproduktionskapacitet. Inom de civila delarna av totalförsvaret finns liknandeekonomiska problem. Kostnadsutvecklingen har också här lett lill all 1977 årsförsvarsbeslut inle har kunnat genomföras till alla delar. Mol bakgrund av del ansträngda samhällsekonomiska ochslatsfinansiella lägel, som kan förväntas beslå under 1980-talel, är del nunödvändigl all överväga omfattande rationaliseringsinsatser inom försvaret.Rationaliseringar ulöver redan planerade torde inom ramen för en oförändradorganisation inledningsvis visa sig både svårare och dyrbarare all genomföraän del genomförda ralionaliseringsprogrammet. En betydande omstruktureringav försvarsmaktens organisation torde därför vara nödvändig för atl skapa enrimlig balans mellan uppgifter och resurser med utgångspunkt i de krav som densvenska säkerhets- och försvarspolitiken ställer. Självfallet blir kraven på omstruktureringar inomkrigsorganisationen och därav följande fredsorganisatoriska förändringar störst i de lägsta ekono miska nivåerna. Liknande förhållanden präglar övriga delar av totalförsva ret. Kommittén bör mot bakgrund av hittillsvarande erfarenheterav totalförsvarsplaneringen och den samhällsekonomiska och slatsfinansiellautvecklingen i sina överväganden rörande olika framtida strukturer förtotalförsvaret särskilt bedöma möjlighelerna på lång sikl atl genomföra sinaförslag. Mol bakgrund av en analys av möjliga konflikter och hotbedömer kommittén i sitt första belänkande alt elt eventuellt krig i Europaåtminstone inledningsvis kommer atl föras med konventionella medel. Risken fören upptrappning till kärnvapennivå kommer dock i hög grad alt prägla parternasagerande, vilket bedöms innebära återhållsamhet med målen för och omfattningenav de militära opealionerna. Kommittén bedömer all operationer som avserkontroll över områden kring och Östersjöut-loppen, kanaktualiseras redan i inledningen av etl krig i . En angripare tordedärvid eftersträva att så snabbt som möjligt nå syfiet med sill angrepp. Av överbefälhavarens perspektivplan framgår attförsvarsslruklurer, som inriktas mot angrepp som inleds överraskande, har enbättre förmåga i olika säkerhetspolitiska situationer än strukturer med annaninriktning. Kommittén bör beakta dessa förhållanden i sina fortsattaöverväganden och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt dels hur kraven påförbättrad beredskap och ökad mobiliseringssäkerhet skall tillgodoses inomramen för ell värnpliktsförsvar, dels hur kraven på all kunna avvisakränkningar under fred och neutralitet skall mötas. Försvarskommitlén har i sitt första belänkande pekat påden vikliga roll som luftförsvaret har bl.a. för försvarels fredsbevarande ochkrigsavhållande 49 Kommittéer: Försvarsdepartementet Del II Fö:3 förmåga, för förvarning och skydd av befolkningen och isamband med insatser mol kränkningar av svenskl territorium i fred och underneutralitet. Dessa frågor har berörts av vissa remissinsianser, som också haruttalat sig om de s.k. kryssningsrobotarna. Jag kan i huvudsak ansluta mig tillde synpunkter som förts fram. Samfidigt vill jag framhålla att inte barakryssningsrobotar ulan även andra mindre uppmärksammade drag i denmilitärtekniska utvecklingen på del taktiska flygets område i motsvarande gradkan komma att slälla nya krav på del svenska försvaret. Kommittén bör därföranalysera dessa aspekter av den militärtekniska och säkerhetspolifiskautvecklingen saml överväga hur hänsyn bör tas till dessa främsl vad gällerluftförsvarets utformning. Kommittén anser all försvar skall kunna las upp i varjedel av landel, oavsett varifrån angreppen kommer. Enligl kommilléns mening göremellerfid ekonomiska och andra förhållanden det nödvändigt med prioriteringar.Därför föreslås en viss geografisk prioritering av försvaret av övre Norrlandoch de södra delarna av landet. Vid förändringar i den mililärpo-liliskasituafionen skall det militära försvaret kunna omdisponeras. Kommittén pekarockså på all en sådan prioritering inte kan gälla luftförsvaret. alt denna prioritering inle får leda lill alt del blir gynnsammareför en angripare all ulnyllja de mellersta delarna av landet. Jag anser all kommittén i sitt fortsatta arbete bör ulgåifrån dessa grundtankar. Den militärpolitiska situationen kan emellertidförändras så alt del militära försvaret kan behöva omdisponeras. Därvid tordeman dock kunna räkna med en viss förvarningstid. Kommittén bör närmare studeraavvägningen mellan å ena sidan förband med uppgift all bevaka ytan och försvåraen angripares rörelser i sådana områden som inte har högsta prioritet och åandra sidan rörliga, kvalificerade stridskrafter för snabb kraftsamling lillolika delar av landel. Kommittén har funnit all försvarsulformningen i ökandeomfallning måste styras av en eventuell angripares möjligheler till operafionersom inleds överraskande. Sådana operafioner torde enligt min mening i förstahand kunna komma all riktas mol de områden som kommittén har prioriterat.Kommittén bör därför ägna särskild uppmärksamhet åt atl skapa förutsättningarför förmåga till snabb slyrkelillväxl i dessa delar av landel. I särskilt höggrad gäller della övre . I anvisningar för fas 2 av perspektivplaneringen avseendedet militära försvaret har regeringen uppdragit åt överbefälhavaren all redovisa hand lingsvägar med olika kombinationer av komponenter ingående i länkbara försvarsutformningar på skilda ekonomiska nivåer. Därvid anges bl.a. att om principen all alla vapenföra män skall grundutbildas leder fill en påtaglig obalans i prioriterade hotsituationer m.m., skall på varje ekonomisk nivå minst yllerligare en handlingsväg redovisas som har utformats på annat saft. Del militära försvaret bör alltjämt bygga på den allmännavärnplikten. Med utgångspunkt i alt försvaret bör ges förmåga lill tidiga ochkraftsamlade insatser och med hänsyn lill nödvändigheten av atl minskakostnaderna för fredsorganisalionen bör dock kommittén överväga och värderaolika lösningar som innebär variationer i värnpliktens innehåll. Enligl minmening kan del av ekonomiska skäl bli nödvändigl all överväga alternativ där enviss del av de vapenföra undantas från utbildning och tjänstgöring i denmilitära delen av totalförsvaret. Kommittén bör vidare överväga sådanaalternativ 1 saml Nr 103 DelIIFö:3 Skr.1980/81:103 50 dären kortare utbildningstid än lillämpas för en viss del av devärnplikfiga. En begränsad direklutbildning av värnplikfiga för civilalotalförsvarsfunktioner bör också övervägas. Enutgångspunkt för dessa överväganden bör vara de krav på utbildning ochmaterielanskaffning som ställs på de färdigorganiserade och kontinuerligtrepelitionsutbildade krigsförbanden. Kommittén skall lämna förslag om denavvägning mellan olika förbandslyper som bedöms ge största möjliga effekt iprioriterade hotsituationer och som därmed ger det starkaste stödet lill densvenska säkerhetspolitiken. Kommittén bör vidare överväga och lämna förslag omstruktur och omfattning av en fredsorganisafion som svarar mol della och somgör det möjligt all långsiktigt genomföra utbildning och materielanskaffningför krigsorganisationens behov på den ekonomiska nivå som kommittén utgår ifråni sina förslag. Kommittén bör därvid beakta vad jag fidigare har framhållit omde samhällsekonomiska och slatsfinansiella perspekfiv som avtecknar sig inför1980-talet. Kommittén har redovisatvissa synpunkter på de försvarsinduslriella frågorna och avser atl i detfortsatta arbetet ägna dem särskild uppmärksamhet. Jag delar kommitténs uppfattningoch framhåller betydelsen av att dessa frågor studeras noga. bl.a. söka beräkna de volymer av skilda slag av materiel som bedömskomma atl anskaffas . Vid behandhngen av de försvarsindustriellafrågorna bör kommittén samråda med kommittén rörande den militäraflyginduslrins struktur m.m. (Fö 1979:02), med ulredningen om alternativproduktion inom övrig försvarsindustri (I 1979:02) samt medkrigsmaterielexportkommittén (H 1979:01). Denansträngda samhällsekonomin och det starkt begränsade slatsfinansiellautrymmet framtvingar också prioriteringar inom de civila delarna avtotalförsvaret på samma sätt som inom del militära försvaret. Jagkan i huvudsak ansluta mig fill de riktlinjer för civilförsvaret somförsvarskommitlén har dragit upp i sitt första betänkande. Således bör bl.a.skyddet av befolkningen i första hand utformas med hänsyn lill konventionellbekämpning som är riktad mol mål av militär betydelse och med hänsyn fillverkan av markstrider. Trots de internationella konventionerna kan vi dock inlebortse från risken atl en angripare söker nå sina syften genom hot omterrorangrepp mot befolkningen. Idetta sammanhang finns det mot bakgrund av de ekonomiska förutsättningarnaskäl för kommittén alt särskilt överväga en längre gående geografiskdifferentiering av ambitionerna i det fysiska befolkningsskyddet. Enutgångspunkt för övervägandena bör vara atl förutom de orter och platser somligger i omedelbar närhet av de vikfigasle militära målen, sådana orter som möjligenskulle kunna bli föremål för lerrorbekämpning prioriteras somförberedelser för en snabb uppbyggnad av enklare skydd på andra platser vidtasi fred.