prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:49 Regeringens proposition omstöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att ett nytt stödsystem införs för åtgärder för att ersättaolja eller spara energi. Syftet med det föreslagna stödet är att stimulera introduktionoch kommersialisering av åtgärder som snabbt kan minska oljeberoendet. Dettainnebär att stödet inriktas på åtgärder som kan få effekt från nu till år 1990och åren närmast därefter. Ipropositionen föreslås att stödet inriktas på teknik som baseras på varaktiga,helst inhemska och förnybara, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Därmed avses teknik som baseras bl.a. på solenergi, torv, flis, biomassa ellerkol samt teknik för framställning av syntetiska bränslen eller för energiförädlingav tunga råoljor, m. m. Även vissa åtgärder inom miljöområdet föreslås kunnastödjas. Stödetföreslås normalt utgå i form av län med förmänliga villkor. I fall där detekniska risker som är förknippade med en åtgärd är stora föreslås att bidrag skallkunna utgå. Villkorliga lån, där återbetalningen görs beroende av en åtgärdblir lönsam, bör enligt propositionen kunna ges när riskerna är höga. Lånföreslås kunna lämnas utan att krav på säkerhet ställs. Ipropositionen föreslås att stödverksamheten inrättas den och attden finansieras genom en avgift på oljeprodukter. Denna avgift bör enligtpropositionen tas ut genom att den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter fr. o. m. den höjs med . per kubikmeter olja.Enligt förslaget skall de ökade inkomsterna tillföras en särskild fond, benämndoljeersättningsfonden. Avgiftshöjningen beräknas medföra att ca 500 milj. kr.ställs till förfogande för stödverksamheten . För denförsta treårsperioden beräknas stödbehovet uppgå till I 700 milj. kr. 1980/81:49 2 Iavvaktan på ett ställningstagande till myndighetsorganisationen inom energiområdetlämnas frågan om den föreslagna stödverksamhetens organisation öppen. Ipropositionen anmäls att en kommitté kommer att tillkallas för att t. v.handha verksamheten. Prop.1980/81:49 3 Lagom ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter Härigenomföreskrivs att I och 2 §§ lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift föroljeprodukter' skall ha nedan avgivna lydelse. Särskildberedskapsavgift erläg- Särskild beredskapsavgift er- gesi den mån skatteplikt föreligger läggs i den mån skatteplikt förelig- enligt lagen (1957:262) om allmän ger enligt lagen (1957:262) om all energiskatt, enligt denna lag för män energiskatt, enligt denna lag 1. bensinavsedd för motordrift, I. bensin avsedd för motordrift, dock ej flyg-och reabensin dock inte flygbensin.reabensin el ler motoralkoholer 2. motorbrännolja,eldningsolja 2. motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Särskildberedskapsavgift utgår Särskild beredskapsavgift utgår för bensin med för liter för bensin med för liter och för motorbrännolja, eldningsol- och för motorbrännolja, eldningsol ja och bunkerolja med fyrtiotvå ja och bunkerolja med sextiosex kronor för kubikmeter. kronor för kubikmeter. Dennalag träder i kraft den . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:275, Senastelydeise 1980:681, Prop.1980/81:49 4 Lagom ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha nedan avgivnalydelse. 2 §2 Skatten utgår med en krona tret- Skattenutgår med en krona tret ton öre per liter. För metanol, eta- ton öre per liter. För metanol, eta- nol, propylalkohol och isopropylal- nol, propylalkohol och isopropylal- kohol utgår dock skatten med Iret- kohol utgår dock skatten med tret- tioelt öre per liter. Ingår alkohol lionio öre per liter. Ingår alkohol som har sagts i blandning som som har sagts i blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) avses i I § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade al- utgår skatten för den inblandade al koholen med trettioett öre per liter koholen med trettionio öre per liter och med en krona per li- och med en krona per li ter för blandningen i övrigt. ter för blandningen i övrigt. Skattenberäknas efter varans fakturerade volym. I denna skall dock icke inräknassmörjolja som tillsatts bensin för motordrift. Kan skatten icke beräknas påsådant sätt eller sker faktureringen annorledes än enligt vedertagna grunder,äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1975:274. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:274. 2 Senaste lydelse1980:678. 1980/81:49 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , , Propositionom stöd för åtgärder för ersättning olja, m. m. Regeringengav oljeersättningsdelegationen (I 1979:01) (OED), iuppdrag att utreda möjligheterna att finansiera investeringar i energitekniksom syftar till att snabbt minska oljeberoendet. OED redovisade sina övervägandenoch förslag i rapporten (Ds I 1979:17) Finansiering avenergiteknik för oljeersättning Förslag till komplettering av nuvarandestödformer. Rapporten, som också innehåller en översiktlig redogörelse förnuvarande stödformer, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttrandenöver rapporten avgetts av transportforsk-ningsdelegationen, transportrådet,kammarkollegiet, statskontoret, (), (), tekniska fakulteten vid i (LTH), statensnaturvårdsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),(), , statens råd förbyggnadsforskning (BFR), statens industriverk (SIND), nämnden förenergiproduktionsforskning (NE), (),styrelsen för teknisk utveckling (STU), i län efterhörande av kommun, i efter hörande avLinköpings kommun, i efter hörande av Växjökommun och läns utvecklingsfond, i länefter hörande av kommun, i efter hörandeav och kommuner, läns utvecklingsfond samtVästerbottens Handelskammare, i efter hörande avBodens kommun, energiskattekommittén (B 1979:06), energihushållningsdelegationen(Bo 1978:03), energisparkommittén (I 1974:05), delegationen (I 1975:02) förenergiforskning (DFE), utredningen (I 1979:10) om myndig- 1980/81:49 6 hetsorganisationen inom energiområdet, utredningen (I1979:13) om styrmedel för näringslivets energihushållning, fullmäktige iriksbanken. Industrifonden, (),i (LO), , (), Näringslivets energidelegation (), , , . , () och (). LO har bifogat ett yttrande från och har avgett ettgemensamt yttrande. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 113) uttalade jag att enfond för investeringar i energiteknik som snabbi kan ersätta olja borde kunnainrättas under /81. 1979/80:170 om vissa energifrågoruttalade jag att förslag om närmare riktlinjer för en fond för energiteknikborde läggas fram /. Vid minanmälan till propositionen (1980/81: 20 bil. 13) om besparingar istatsverksamheten, m. m. uttalade jag att jag avsåg att förorda att denna fondinrättas den . Jag återkommer till denna fråga. En huvuduppgift för energipolitiken är att minskaberoendet av olja. Detta beroende medför en stor belastning på vår ekonomi.Under år 1979 inträffade till följd av prishöjningarna på olja en väsentligförändring av förutsättningarna för den ekonomiska politiken. Denna förändringkan illustreras av att enbart ökningen av kostnadema för oljan översteg värdetav hela vår export av lastbilar och personbilar detta år, eller ca 11 miljarderkr. Oljeberoendet medför även stora risker för försörjningstryggheten. Ettavbrott i oljetillförseln till vårt land kan få mycket allvarliga konsekvenser. Sedanoljekrisen har en rad åtgärder vidtagits från statenssida för att minska användningen av energi och ersätta olja med andra bränslen.Bland dessa åtgärder kan nämnas stödet till energibesparande åtgärder. Sådantstöd lämnas i form av lån och bidrag till åtgärder i befintlig bebyggelse m. m.Statsbidrag utgår vidare bl. a. till omställningsåtgärder för att spara energii befintliga industriella processer och till prototyper ochdemonstrationsanläggningar inriktade på bl.a. en effektivare användning avenergi, övergång till annat bränsle än olja och viss energiproduktion. Stödges också till rådgivning och information till allmänhe- Prop.1980/81:49 7 ten,företagen samt statliga och kommunala organ. Vidare ges stöd till utbildning ienergifrågor till bl. a. kommunerna och till kurser för yrkesverksamma inomområdena lokaluppvärmning och industriella processer. För att på längre siktöka försörjningstryggheten bedrivs ett omfattande forsknings-och utvecklingsarbete inom energiområdet. Deåtgärder som har vidtagits, har verksamt bidragit till att bromsa ökningen ienergianvändningen och till att ersätta olja med andra bränslen. Det finnsemellertid mycket som talar för att fortsatta prisstegringar och tillförselproblemkan komma att inträffa innan en omställning till andra energislag hinner ske itillräcklig omfattning. Fortsatta och förstärkta insatser inom detta område ärdärför angelägna. 2.2Den principiella uppläggningen av ett nytt stödsystem Trotsde åtgärder som staten redan har vidtagit har det i flera fall visat sig svårtatt uppnå en bredare tillämpning av såväl teknik som finns tillgänglig sedanlänge som relativt nyutvecklad teknik. Det kan gälla teknik som finns utveckladi andra länder eller i . Exempel härpå är projekt för framställning avsyntetiska bränslen eller användande av torv. Orsakentill att en marknadsintroduktion av teknik av detta slag har dröjt kan delvisvara att de former av stöd som finns f. n. inte är tillämpliga. Nuvarandestödformer är utformade så att nya anläggningar som inte är av prototyp- ochdemonstrationskaraktär inte kan stödjas. Projekt där ny teknik eller kändteknik i nya sammanhang har demonstrerats i en anläggning kan alltså inte bliföremål för stöd, med undantag för de fall nären åtgärd utförs i en befintliganläggning. Även om en stor del av de tekniska riskerna med en viss åtgärd kanbemästras i en prototyp- och demonstrationsanläggning kommer betydandekommersiella risker att återstå för de tillämpningar som följer närmastdärefter. Exempel på projekt som innebär stora kommersiella risker är vissaanläggningar, som utnyttjar teknik som baseras på solenergi, torv, flis,biomassa eller kol samt teknik för framställning av syntetiska drivmedel ellerför energiförädling av tunga oljor och restoljor från raffinaderier. Vissa avdessa projekt kan även antas medföra stora tekniska risker och därmed närmastbefinna sig på prototypstadiet. Detkan finnas också andra skäl till att ny teknik införs långsamt. Ett sådantskäl kan vara att bristande benägenhet till kommersiellt risktagande i kombinationmed höga utvecklingskostnader medför skillnader mellan företagens vilja att tarisker och riskernas storlek. Ett ytterligare skäl kan vara att företag avskilda storlekar och i olika branscher liksom olika huvudmän har varierandemöjligheter att ta kommersiella risker. Överväganden av detta slag har angettssom motiv för att inrätta den särskilda fond för främjande av industrielltutvecklingsarbete - Industrifonden - som riks- Prop.1980/81:49 8 dagen fattade beslut om (prop. 1978/79:123 bil. I,NU 1978/79: 59, rskr 1978/79:415). Det finns således särskilda hinder när det gäller attfinansiera åtgärder som kan minska oljeberoendet och som befinner sig i ettsådant skede att de bör kunna börja föras in på marknaden. är det medhänsyn till vårt stora oljeberoende angeläget att sådana åtgärder snabbt kommertill stånd. Deförhållanden som jag nu har pekat på visar att de nuvarande stödformernabehöver ses över och kompletteras. Detta var bakgrunden till det uppdrag somregeringen lämnade till OED och som OED har redovisat i den nämndarapporten. OED:sförslag, som innefattar enbart sådana energikällor och energihushållningsåtgärdersom kan beräknas bidra till att ersätta eller minska behovet av olja till år1990 och endast den typ av investeringar som bedöms kunna komma till ståndunder den närmaste femårsperioden, innebär i huvudsak följande. OED angeri rapporten huvudsakliga riktlinjer för hur stöd villkor kan utformas för attstimulera investeringar i ny energiteknik. Utgångspunkten är att villkoren medhänsyn till de starkt varierande omständigheter som kan föreligga i detenskilda fallet bör kunna utformas inom vida gränser. OEDföreslår att stöd skall lämnas till fyra grupper av objekt. OED har vidare angetthur lånevillkor och i vissa fall bidrag kan utformas för grupperna. 1. prototyper ochdemonstrationsanläggningar, 2. investeringar ifullskaleanläggningar med stora kommersiella risker, t. ex. torv, skogsavfall,solvärme, vissa investeringar på transportområdet, 3. speciellaövriga investeringar i syfte att övergå till annat bränsle än olja, t.ex.kolpannor i industrin, 4. energibesparandeåtgärder i befintliga processer och byggnader i näringslivet. Stödet börenligt OED:s förslag huvudsakligen utgå i form av lån. OED bedömer emellertidatt bidrag kan behöva utgå till vissa investeringar i fullskaleanläggningarmed stora ekonomiska risker. Stödbehovet för de investeringar i energiproduktion ochför energihushållning som OED anser bör stödjas har OED för beräknat uppgå till sammanlagt 2 500 milj. kr. Utgångspunkten förberäkningarna är det investeringsbehov som kan utläsas avkonsekvensutredningens referensaltemativ. Med igenomsnitt samma stödbehov innebär OED:sberäkningar ett finansieringsbehov på 500 milj. kr. OED haremellertid, med hänsyn till bl. a. att det är svårt att precisera behovet avstöd och att det är osäkert hur olika styrmedel inom det energipolitiskaområdet kan påverka detta behov, bedömt att behovet av medel uppgårtill 300 milj. kr. för stödet kommer att utgå. 1980/81:49 9 En sådan minskning motiveras också av att vissa stödbehovinte kommer att aktualiseras förrän . OED räknardärför med att behovet av medel successivt kommer att öka . OED har inte ansett det falla inom ramen för sitt uppdragatt ta ställning till hur lånesystemet skall finansieras. I rapporten angesemellertid att det finns två huvudsakliga vägar, nämligen finansiering överstatsbudgeten elle genom en avgift på oljeprodukter. I det senare falletberäknar delegationen att en avgift skulle behöva utgå med . per m föratt kunna ge inkomster på 300 milj. kr. Vad gäller administrationen av lånesystemet har OED belystför- och nackdelar med tre organisationsformer, nämligen myndighet, aktiebolagoch stiftelse. OED finner att det aktuella lånesystemet har en mycket starkkoppling till nuvarande stödformer som administreras av SIND. Med anledning häravanser OED att SIND bör ha hand om verksamheten. Remissinstansemahar i huvudsak tillstyrkt förslaget att inrätta ett sådant stödsystem som OEDhar föreslagit. Flera remissinstanser har framfört att behovet av medelsannolikt kommer att bli större än vad OED har beräknat och att stödet bordeges en vidare inriktning. Vissa remissinstanser har ansett att enöverskattning av behovet av investeringar har skett. När det gällerfinansiering av stödet anser flertalet av de remissinstanser som har uttalatsig i frågan att finansieringen bör ske genom en avgift på olja. Sedan OED:s rapport lades fram har förutsättningama förförslagen i vissa avseenden ändrats. Jag vill i första hand hänvisa till deförslag som förs fram i den proposition om besparingar inom statsverksamheten, m.m.(prop. 1980/81: 20 bil. 13) som regeringen har förelagt . Imin anmälan till propositionen har jag förordat att bidragen till energibesparandeåtgärder i näringslivets byggnader och processer i huvudsak skall upphöra den 1januari 1981. Stöd till sådana åtgärder ingår i OED:s medelsberäkning för detvå sista åren av femårsperioden. I besparingspropositionen har jag vidarenämnt att jag kommer att förorda att bidragen till prototyper ochdemonstrationsanläggningar skall finansieras med medel från en fond föroljeersättning. Detsamma gäller stödet till åtgärder för att vidmakthålla, ökaeller få till stånd elproduktion i små vattenkraftverk under den del somåterstår av pågående försöksperiod. I detta sammanhang bör nämnas också det förslag somutredningen om omställbara eldningsanläggningar har lagt fram i betänkandet (SOU1980: 9) Övergång till fasta bränslen. Utredningen föreslår att det i lag slåsfast att eldningsanläggningar med bränsleförbrukning av en viss storlek skallutföras så att de kan eldas med fast bränsle. Detta krav bör enligt utredningenställas när sådana anläggningar uppförs eller när pannan i en anläggning bytsut. Utredningens förslag begränsas till att omfatta större anläggningar elleranläggningar som skall ingå i störte system, t. ex. Qärrvär-mesystem. Förslagethar remissbehandlats och bereds f. n. inom . 1980/81:49 10 Minavsikt är att ta upp utredningens förslag . Om kommitténs förslaggenomförs, kommer alltså genom lag att påbjudas att nya anläggningar skallutrustas så att de kan eldas med fast bränsle. I dessa fall är det givetvisinte motiverat från energipolitiska utgångspunkter att ge bidrag till attuppföra sådana anläggningar. Ett genomförande av utredningens förslag påverkardärmed avvägningen för dessa anläggningar mellan lån och bidrag i ett nyttstödsystem. Jagdelar OED:s och remissinstansemas uppfattning att kompletterande stödåtgärderär angelägna och kommer att bidra till ett snabbare införande av åtgärder somkan ersätta olja. Jag föreslår därför att ett nytt stödsystem införs i dettasyfte den . Det innebär att stöd skall kunna utgå till fyragrupper av objekt, nämligen prototyper och demonstrationsanläggningar,investeringar i fullskaleanläggningar med stora kommersiella risker, speciellainvesteringar i fullskaleanläggningar med måttliga kommersiella risker samtvissa energibesparande åtgärder i befintliga byggnader och processer inomnäringslivet. Stödet bör inriktas på att stimulera introduktion ochkommersialisering av åtgärder som snabbt kan minska oljeberoendet. Dettainnebär att stödet inriktas på åtgärder som kan få effekt från nu till år 1990och åren närmast därefter. Stödet bör i huvudsak ges i form av lån, men medmöjligheter till bidrag för åtgärder som kan medföra tekniska risker, dvs.prototyper och demonstrationsanläggningar. 1 stället för bidragen till energibesparandeåtgärder inom näringslivets byggnader och processer bör en lånemöjlighetinföras för vissa åtgärder av detta slag. I likhet med flertaletremissinstanser som har yttrat sig i frågan anserjag att den nyastödverksamheten bör finansieras med en avgift på olja. Denna avgift bör tasupp genom att den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter höjs fr. o. m.den 1 januari 1981. De medel som därigenom blir disponibla bör tillföras ensärskild fond, benämnd oljeersättningsfonden. Äveni organisatoriskt hänseende har förutsättningarna för OED:s förslag ändrats.Förslaget är utformat med utgångspunkt i den nuvarande organisationen inomenergiområdet. Den II lade utredningen om myndighetsorganisationeninom energiområdet fram betänkandet (Ds I 1980:16) De statligaenergimyndigheterna - arbetsfördelning och samverkan. Utredningens förslag harremissbehandlats och bereds f. n. inom . Detär enligt min mening väsentligt att organisationen av den nya stödformenutformas så att den utan större olägenhet kan passas in i en framtidaorganisation på energiområdet. I avvaktan på ett ställningstagande till fråganom myndighetsorganisationen inom energiområdet bör organisationen avstödverksamheten ges en provisorisk utformning. Vadjag nu har anfört innebär sammanfattningsvis att den av mig föreslagnastödverksamheten i vissa delar skiljer sig från OED:s förslag. I det följandelägger jag först fram förslag till allmänna riktlinjer för stödet. Däreftertar jag mer i detalj upp de villkor som bör gälla för olika slag av stöd- 1980/81:49 11 objekt, frågan om stödbehov och finansiering samt förslagtill organisation av stödverksamheten. 2.3.1 Stödets syfte och avgränsning OED har avgränsat den föreslagna stödformen till attomfatta de energikällor och hushällningsåtgärder som beräknas bidra till attersätta eller minska behovet av olja fram . Vidare har endast dentyp av åtgärder som bedöms komma att bli utförda inom en femårsperiodinnefattats i förslaget. OED har också gått igenom de stödsystem som finns vidsidan av stödet till energibesparande åtgärder inom näringslivet. OED hardärvid konstaterat att det i en första fas inte finns anledning att innefattainvesteringar inom byggnadsområdet i ett nytt stödsystem. Eventuellakorrigeringar av nuvarande stödprogram är tillräckliga för att stimuleraverksamheten inom detta område. Remissinstansema har inte framfört några erinringar motden allmänna avgränsning av stödet som OED har gjort. När det gäller avgränsningenmot stödet inom byggnadsområdet delar flertalet av de remissinstanser som harkommenterat förslaget i denna del OED:s uppfattning. STU anser emellertid attexperimentbyggandet och demonstrationsverksamheten inom detta område är avliten omfattning och att det därför inte är självklart att man kan gå direktfrån denna verksamhet till energisparslöd. Energihushållningsdelegationenframhåller vikten av att man vid stödets utformning beaktar det behov som finnseller efterhand kan uppkomma i byggnadsbeståndet i samband med införandet av enny teknik inom främst sol värmeområdet. För egen del finner jag att OED:s förslag till avgränsningi huvudsak kan godtas. Det innebär att syftet med stödet bör vara att stimuleraintroduktion och kommersialisering av ätgärder som snabbt kan ersätta oljaeller spara energi. Med introduktion och kommersialisering av åtgärder somsnabbt kan ersätta olja avser jag att stödet bör inriktas på investeringar iteknik som kommer att få betydelse för att minska oljeberoendet från nu tilloch med och därefter. Teknik som befinner sig i ett såtidigt utvecklingsskede att detta krav inte uppfylls bör inte stödjas inom ramenför det föreslagna stödsystemet. Vad som har sagts ger en avgränsning motdet statliga energiforskningsprogrammet (prop. 1977/78:110, NU 1977/78:68, rskr1977/78:341) och mot övrigt statligt stöd till teknisk utveckling inomenergiområdet. Det ligger emellertid i sakens natur att en samverkan mellan detnu föreslagna stödsystemet och energiforskningsprogrammet och annat teknisktutvecklingsarbete inom energiområdet kan bli aktuell i vissa fall när utvecklingsarbetetger underiag för en snabb 1980/81:49 12 En sådan samverkan kan också gälla iförhållande till det särskilda utvecklingsbolag för energiområdet som riksdagenhar beslutat om (NU 1978/79: 59, rskr 1978/79:415) och vilket chefen förindustridepartementet enligt vad jag har erfarit avser att ta upp i sambandmed frågan om nytt energiforskningsprogram för budgetåren 1981/82-1983/84. Projektsom innehåller betydande inslag av forskning eller tekniskt utvecklingsarbetebör således inte stödjas inom ramen för det förordade nya stödsystemet. Vissainslag av tekniskt utvecklingsarbete bör emellertid få förekomma vidutförandet av prototyper och demonstrationsanläggningar liksom i vissa andraprojekt som kan få stöd. OED föreslår att stödet bör kunna omfatta alla delar avett energitillförselsystem från utvinning av råvaror till produktion ochdistribution. Syftet härmed är enligt OED att stödet skall bidra till attundanröja de hinder som kan finnas genom att utvinning av en energiråvara intekommer till stånd innan avsättning för denna råvara finns ienergiproduktionsanläggningar och omvänt. Remissinstanserna har inte haft någotatt erinra mot förslaget i denna del. Föregen del finner jag att stödet böromfatta dels anläggningar för omvandling och distribution av energi, delsanläggningar och utrustning för utvinning, bearbetning och hantering av olikaenergislag, inkl. investeringar i infrastruktur, samt i vissa fall ocksåanvändning av energi. Stödet bör enligt min mening ges en klart energipolitiskinriktning. Delta innebär att stöd bör ges till teknik som grundas påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan.