prop · G403116 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:116 Regeringens proposition om kommunalekonomiska frågor ; Regeringen förelägger vad som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprolokoll för de ålgärder eller de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. I propositionen läggs fram förslag om kommunalekonomiskafrågor . Enligl regeringens bedömning krävs en dämpning av denkommunala verksamhetens volymökning lill och en yllerligareförstärkning av statsbudgeten under /82. Regeringen föreslår åtgärder för är 1982 som innebär enlångsammare ökning i kommunalskalleinkomsterna genom en höjning av delkommunala grundavdraget (1,.) och en minskning av del kommunalaskatteunderlaget från juridiska personer (1,). Förslagen avserdel underlag på vilket förskoll på kommunalskatt och medelskaltekrafl beräknas.De innebär en motsvarande förstärkning av statsbudgeten. Resterande åtgärderavser specialdestinerade statsbidrag som föreslås minska med drygt 50 milj. kr.Samtidigt tillförs kommunerna . genom alt skatteutjämningsreformenfullföljs. innebär förslagen att kommunsektorns finansiella utrymme år1982 minskas med ca . i förhållande lill lägel om ingaändringar gjorts i nuvarande regler. För atl göra det möjligt för kommuner ochlandstingskommuner all fullfölja den nödvändiga ulgiftsdämpningen måslestaten avslå från att ålägga kommunerna uppgifter vilka leder lill en ökadkommunal verksamhetsvolym. Regeringen kommer att återkomma tillöverväganden avseende omprövning av sådana lidigare fattade beslul som driverfram ökningar i verksamhels volymen. I propositionen föreslås alt 100 milj. kr. avsätts för slödi kompenserande syfte lill ekonomiskt särskilt svaga kommuner saml ca 6 milj.kr. för all förhindra slora inkomstbortfall för kyrkliga kommuner. Avsikten ärall dessa medel skall fördelas vid prövning av exlra skatteutjämningsbidrag.ti /81:116. 1980/81:116 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , Äsling,Söder, Krönmark, , , , , , , , , Chefenför budgetdepartemenlet, stalsrådel anför. Imin redogörelse för budgetförslaget för nästa budgetår (prop. 1980/81: 100 bil.2) aviserade jag åtgärder som syftar lill all begränsa del finansiella utrymmetför kommunsektorn för . Jag framhöll därvid all utrymmet bör minskas ien omfallning som går ulöver vad enbart en slatsfinansiell neutralisering avskatteutjämningsreformens sista del skulle innebära. haröverläggningar med företrädare för kommunerna och landstingskommunernaförevarit och jag avser nu all ta upp frågor om den kommunala ekonomin inför år1982 till behandling. Jaghar i detla ärende samrått med cheferna för ekonomi-, ulbildnings-och kommundepartemenlensaml med statsrådet . 2.1 Samhällsekonomiska och statsfinansiella utgångspunkter Densvenska ekonomin kännetecknas av betydande balansbrisler som till avsevärd delär av långsiktig strukturell natur. Dessa balansbrisler gör det svårt all nå degrundläggande målen för den ekonomiska politiken nämligen god tillväxt, fullsysselsättning, låg inflation, rättvis inkomstfördelning och regional balans. Ibesparingsproposilionen (prop. 1980/81:20) underslröks de betydandeproblem del slora bylesbalansunderskollel innebär och atl delta medförallvarliga följder för prisstabilitet och sysselsättning både på lång och kortsikt. En primär uppgift för den ekonomiska polifiken Prop.1980/81:116 3 måstedärför vara atl reducera underskottet i bytesbalansen. Den nuvarande utvecklingenmåsle således brytas, underskottet i bytesbalansen minskas och jämvikten iekonomin på sikl återställas. Föratt uppnå detta mäste förutsättningar skapas för en industriell tillväxt ochför en ökning av svensk industris andelar såväl utomlands som påhemmamarknaden. Detla ställer mycket slora krav på den ekonomiska polifiken.Eftersom bylesbalansunderskottet inte avspeglar en hög investeringsnivå utanen hög konsumtionslakl läggs en snabbi växande förränlningsbör-da på framlidagenerationer. Den ekonomiska politiken måsle därför med nödvändighet inriktaspå all hålla fillbaka en offentlig och privat konsumlionsökning. När del gällerden offentliga konsumtionen svarar kommunsektorn för närmare 70 "Jo ochför nästan hela ökningen. I årets finansplan har närmare belysts deförutsättningar som gäller för den ekonomiska politiken del närmaste året. Jagfinner därför inte skäl all i detta sammanhang ytterligare beröra den aktuellasituationen. Deproblem som den svenska ekonomin slår inför under den första hälften av 1980-lalethar ingående belysts av långtidsutredning (SOU 1980: 52). Utredningensanalyser bekräftar all den ekonomiska politiken kommer atl ställas införutomordentligt slora krav om jämvikten i bytesbalansen skall kunna återställasunder loppet av 1980-lalel med bibehållen full sysselsättning. Långtidsutredningensslutsatser understryker viklen av all besparings-propositionens strävanden allbegränsa den offentliga utgiflsexpansionen fullföljs. Särskild vikt måstedärvid läggas vid åtgärder som syftar till att hålla tillbaka den kommunala konsumlionsökningen.Långtidsutredningen visar atl del samhällsekonomiska utrymme som står lillförfogande för den kommunala sektorns expansion är väsentligt mer begränsat än lidigareoch all del krävs en kraffig dämpning av ökningstakten jämfört med senare delenav . Dä ökade den kommunala konsumtionen med 45 "la , enökning som till en inle oväsentlig del berodde på statliga beslul och överenskommelsermellan slaten och kommunerna om exempelvis utbyggnad av barnomsorgen. Motbakgrund av erfarenheterna från tidigare försök att dämpa expansionen föreslogregeringen i en särskild proposition om den kommunala ekonomin atlkommunsektorns finansiella utrymme skulle begränsas , bl. a.genom en uppdelning av andra stegel i skatteutjämningsreformen pä två år.Vidare drog regeringen kompletteringsproposilion upp riktlinjer förde olika kommunala verksamheternas volymutveckling motbakgrund av det samhällsekonomiska utrymmet enligt de bedömningar som dågjordes. redovisas i de kommunala budgetarna en dämpning avökningstakten. Ökningen av konsumtionen uppskattas i finansplanen till omkring3 %. Jämfört med del av långtidsutredningens beräknade utrymmet på 1 "loär del emellertid inle en tillräckligt stark dämpning. Regeringen har ännu inletagit ställning fill långtidsutredningens slutsatser som helhet men del stårändå hek klart all del samhällsekonomiska 1980/81:116 4 utrymmetför kommunsektorn inte är slörre än vad långtidsutredningen anger. År 1982måste den kommunala tillväxten bringas ned lill . En kraffig yllerligare uppbromsningär således nödvändig. Jag angav ibudgetförslaget att jag efter överläggningar med kommunförbunden avser alt iårets kompletteringsproposilion föreslå atl staten vidtar erforderliga omprövningsålgärderför alt den kommunala verksamhetens volymutveckling skall kunna rymmas inomsamhällsekonomiskt godtagbara ramar . Riktlinjer bör dåges för den kommunala verksamhetens utveckling och de närmaste årendärefter. Redan nu kan dock konstateras atl det torde bli ofrånkomligt atlompröva takten i utbyggnaden även på de prioriterade områdena för alt ensamhällsekonomiskt godtagbar utveckling skall kunna realiseras. måslestaten avslå från all lägga på kommunerna nya uppgifter. Enligl min mening börde överläggningar om volymutvecklingen som kommunförbunden kommer att inbjudasfill omfatta bl. a. frågan om vilka omprövande ålgärder i kosl-nadsminskandesyfte från statsmakternas sida som kan erfordras för alt minska expansionslakleni den kommunala verksamhetens konsumlionsvo-lym fill för . Jaghar tidigare i andra sammanhang uttalat alt statens påverkan på den kommunalaverksamheten i första hand bör ske genom all finansiella ramar anges medan deli princip bör ankomma på kommunerna att själva göra prioriteringarna mellanolika verksamheter. Staten bör genom omprövning av uppgifter som lagts påkommunerna och genom slopande av långtgående detaljstyrning från statligamyndigheters sida underlätta sådana prioriteringar. Stat-kommungruppens (Kn1980:03) arbele syftar till atl la bort koslnadshöjande slalligdetaljreglering. Gruppens arbete kommer all intensifieras. Kommunsektornsfinansiella situation beräknas enligt den preliminära nationalbudgetenoch med de pris- och löneantaganden som där görs bli god med ett positivtfinansiellt sparande. I nationalbudgeten framhålls alt beräkningarna gällerhela kommunsektorn och alt bilden kan avvika mellan olika kommuner resp.landstingskommuner. Enskilda kommuner och landstingskommuner kan 1. o. m. fåunderskott. Landstingskommunerna torde sammanlaget ha en bällre finansiell silualionän primärkommunerna. Jagangav i budgetförslaget alt allmänt sett borde de finansiella förutsättningarnaför kommunsektorn le sig gynnsamma även . Denna bedömning grundades påalt de höga löneökningarna slår igenom 1982 och på förulsällningen all en avsevärt dämpadvolymökning kommer lill stånd som pris- och löneutvecklingen dämpas.De räkneexempel som senare har gjorts om den finansiella situationen år 1982för kommuner och landsfingskommuner sammantagna visar också delta. En meroförmånlig pris- och löneutveckling leder givelvis till en försämrad finansiellställning. Den ekonomiska situationen torde emellertid även delta år variera ibetydande grad mellan enskilda kommuner och 1980/81:116 5 landstingskommuner.Jag återkommer till hur sådana förhållanden bör beaktas vid genomförandet avde åtgärder som jag avser atl föreslå i det följande. Delslatsfinansiella läget har utvecklats på ell myckel ogynnsamt säll under desenaste åren. Trots all betydande besparingsåtgärder har beslutals hösten 1980och alt budgetproposition kännetecknas av en stark återhållsamhetfortsätter budgetunderskottet all öka. Jag anförde i budgetförslaget att detmot denna bakgrund är nödvändigt att överväga ytterligare ålgärder för allminska del förutsedda underskottet för / 82. Jag har fidigaredenna dag föreslagil alt sådana ålgärder vidtas med en helårseffekl på ca 5miljarder kr. Jag återkommer i del följande i detalj till de förslag som berörden kommunala sektorn. Jaghar här något berört kommunsektorns situation och de samhällsekonomiska och slatsfinansiellaförutsättningar som tillsammans med vad som angetts i årets finansplan ochbudgetförslag ulgör bakgrunden fill de ålgärder som jag avser all föreslå i delföljande. I likhet med vad som gällde för de åtgärder som beslutades våren1980 om den kommunala ekonomin för har förslagen avseende år 1982således två grundläggande utgångspunkter. För del första måsle avsamhällsekonomiska skäl den kommunala utgiftsökningen dämpas avsevärt denärmaste åren. För det andra måsle av slatsfinansiella skäl åtgärder vidtassom innebär en förstärkning av statsbudgeten. 2.2 Förslag till åtgärder Är1982 genomförs den sisla delen av den beslutade skatteutjämningsreformenmed en ökning av de statliga transfereringarna till kommunsektorn med närmare1 miljard kr. Totalt beräknas skatteutjämningsbidragen, till följdav regeländringen och automatiken i systemet mellan och , ökamed inemot . I budgetförslaget aviserade jag att den sista delenav skatteutjämningsreformen bör statsfinansiellt neutraliseras för atlförstärka statsbudgeten. Vid beräkningarna i budgetpropositionen har en sådanneutralisering förutsatts. Jag anförde också i budgetförslaget all åtgärderdärutöver behöver vidtas för all begränsa del finansiella utrymmet ikommunsektorn . Delta är nödvändigt om del skall finnas förutsättningaratt begränsa den kommunala verksamhetens volymökning lill ca 1 "/o är1982. följande kommer jag all föreslå ålgärder som sammanlagt innebär atl kommunsektornsinkomsler blir . lägre än annars skulle hablivit fallet. Genom all kommunsektorn tillförs inemot . i det sislastegel i skatteutjämningsreformen innebär förslagen atl kommunsektornsfinansiella utrymme minskas med ca . Överläggningar harförevarit mellan regeringen och företrädare för kommunförbunden i dessafrågor. Som jag har nämnt i det föregående avser jag au senare under innevaranderiksmöte efter yllerligare överläggningar med 1980/81:116 6 kommunförbundenla upp frågan om begränsning av den kommunala volymtillväxten i etl någollängre lidsperspektiv. Innanjag går in på de konkreta åtgärderna vill jag någol beröra vissa allmännaförutsättningar vad gäller de olika kommunala inkomstkällorna. Ibudgetförslaget lill årets budgetproposition pekade jag särskilt på den Storadel av de slalliga utgifterna som beslår av transfereringar lill enskilda,förelag, kommuner m. m. Jag konstaterade därvid att dessa transfereringar ibetydande grad är direkt knutna till någon index eller på annal sätt beroende avpris- och löneutvecklingen. Härigenom kommer utgiftsutvecklingen i slor utsträckningalt ske automatiskt. Både i besparingsproposilionen och i nämndabudgetförslag framhöll jag nödvändigheten av all begränsa en sådan automatisktillväxt av olika utgifter. Jagnämnde i budgetförslaget atl flerlalel av bidragen lill kommunsektorn räknasupp automatiskt vid stigande pris- och lönenivå. Det gäller såväl de viktigastebland de specialdestinerade statsbidragen (social hemhjälp, färdtjänst,barnomsorg, skolor) som skatteutjämningsbidragen. Sammanlaget uppgår statensutgifter för dessa transfereringar lill inemot . budgetåret1981/82. Statsbidragen har ökal med 1520 "la mellan och år1980. Statsbidragen har också kommit alt finansiera en ökande andel avkommunsektorns samlade utgifter. I början av 1970-lalel svarade statsbidragenför ca 25 "la av kommunsektorns totala inkomster. uppgår dennaandel till ca 28 "la. Det kan noteras alt redan en oförändrad andel skulleha inneburit snabbt stigande utgifter för staten på grund av den kraftigakommunala utgiftsutvecklingen. Den ökade andelen hänger främst samman medutvecklingen av statsbidragen lill barnomsorg saml ökningen av skatteutjämningsbidragen.Även statsbidragen lill social hemhjälp och färdtjänst har dock ökal krafligl.Expansionen belräffande färdtjänsten har varit så stark all statsmakterna harbeslutat all införa ell expansionslak. Som jag anförde i budgetförslaget harstatsfinanserna utvecklats på ell sådanl sätt all staten inte längre har förulsällningarall på samma säll som år öka transfereringarna tillkommunsektorn. 1detla sammanhang vill jag någol beröra vad slalskonlrollkommittén (Kn 1976:06)redovisat i fråga om förenklad slalsbidragsgivning i sitt slutbetänkande (SOU1980:10) Ökad självslyrdse. 1980/81:80 om och minskad byråkrati har chefen för kommundepartementelbehandlat resultatet av kommitténs arbete i övrigt. 1 nämnda proposition finns ocksäen redogörelse för remissyttrandena. Med anledning av förslag från slalskonlrollkommitténi slutbelänkandel har regeringen gett myndigheterna i uppdrag atl isamband med arbelel med anslagsframställningarna för /83 se överstatsbidragsförfall-ningar, tillämpningsföreskrifter och allmänna råd i syfteall åstadkomma förenklingar och besparingar. Mol bakgrund av vad jag haranfört vill jag också understryka atl det inle är aktuellt all som slalskonlrollkommitténförordat närmare överväga exempelvis ökad förskottsbetalning av statsbidrag. 1980/81:116 7 Slalskontrollkommitténhar redovisat en positiv inställning lill ökade inslag av prestalionsrelateradestatsbidrag inom ramen för den specialdesfinerade statsbidragsgivningen ochtill avveckling av anläggningsbidrag där driftbidrag utgår för all uppnåförenklingar i de specialdestinerade statsbidragen. Det ankommer enligl minmening i första hand på regeringen all i samband med den omprövning avstimulansbidragen i det årliga budgelarbelel som slälll sig bakom (prop.1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335) överväga även sådana ålgärder isyfte alt uppnå förenklingar och besparingar. När jag i del följandeföreslår vissa ålgärder för all begränsa del finansiella utrymmet ikommunsektorn förutsätter jag samfidigt all kommunerna endast om synnerligaskäl föreligger kompenserar bortfallet av inkomsler genom höjning avkommunalskallen. Jag vill betona atl sådana höjningar av kommunalskatterna sommer påtagligt skulle motverka de åtstramande ålgärder jag föreslår inle ärsamhällsekonomiskt acceptabla. Kommunalskatlesatserna har för övrigt nu iallmänhet också nått en sådan höjd alt del måsle vara utomordentligt svårt atlmotivera ytterligare höjningar för kommuninvånarna. Kommunala avgifter tas utav medborgarna för olika slag av kommunala tjänster. För vissa verksamheter somel-, vatten- och avloppsförsörjning samt renhållning utgör avgifterna dendominerande inkomstkällan och mälet bör där vara att uppnå fullkostnadstäckning (självkostnad) via avgifterna. Jag är dock medveten om attvissa kommuner har svårt att nå full kostnadstäckning för och avlopp pågrund av ogynnsamma geografiska förhållanden. Givetvis mäste verksamhetenbedrivas effektivt så att kostnaderna och därmed avgifterna inte blir onödigthöga. Jag vill i detla sammanhang erinra om atl (FiU 1979/80:5)uttalat atl huvudprincipen vid kommunala investeringar i byggnader ochanläggningar bör vara alt de genomförs efter etl upphandlingsförfarande medanbudskonkurrens. Även i andra sammanhang bör ell liknande förfarande kunnabidra fill ökad effektivitet och minskade kostnader. har kostnadsutvecklingenpå olika industriella områden i allmänhet varit snabbare än lidigare. Delta harofta medfört en eftersläpning i justeringar av kommunala taxor, vilkel lett fillen lägre avgiflsfinansie-ringsgrad eller med andra ord en ökad skattefinansieringav olika verksamheter. Mol denna bakgrund bör del enligl min mening finnasutrymme för en snabbare anpassning av de kommunala taxorna lill koslnadsförändringarna.På kolleklivlrafikområdel är del angeläget atl de nya länshuvudmännen inte inledningsvissätter läxorna alltför lågt. Det har ofta visat sig svårt att i ell senareskede genomföra en nivåändring på taxorna. Närdel gäller det sociala området är del av fördelningspolitiska skäl naturligtatt avgifterna ger en lägre täckningsgrad. Emellertid har avgiflsfinansie-ringsgradenför andra verksamheter än de industriella successivt minskat under senaredelen av , från 16 "Ja till 13 "Ja . Prop.1980/81:116 8 kommunförbundelsundersökning beror bl. a. den. år successivt sjunkande avgiflsfinansieringsgradenför barnomsorgen och en motsvarande tendens för äldreomsorgen dels på alttaxorna ofta ligger på samma nivå , dels på alt när de höjs de intesätts tillräckligt högt för alt kompensera de årliga koslnadsslegringarna.Självfallet måste avgifterna inom den sociala sektorn utformas på etl sådanl sällalt dessa tjänster når dem som har det största behovet därav. Enligl min meningkan del dock i ell ansträngt ekonomiskt läge inle vara rimligt att generelllsänka kraven på ersällning från dem som utnyttjar avgiftsbelagd kommunalservice. Kreditmarknadenhar kännetecknats av betydande stramhet också när detgäller utrymmet för kommunsektorns upplåning. Statsmakterna kommer atl sökaytterligare begränsa utrymmet. Jag vill här nämna atl chefen för ekonomideparlemenletnyligen har föreslagit en begränsning av kommunernas och landstingskommunernasrätt all ålerlåna inbetalda ATP-avgifter lill högst 100 milj. kr. Denna ramöverstiger den lånevolym som faktiskt utnyttjats under senare är.Begränsningen kommer därför knappast all innebära en minskad kommunalupplåning. Med anledning av alt det ekonomiska utrymmet för kommunsektorn underkommande år torde bli avsevärt mer begränsat än vad som har varit fallethittills finns del särskild anledning atl noga överväga svårigheterna alt klarade kapitaltjänstkoslnader som följer redan vid nuvarande nivå på denlångfristiga upplåningen. Inriktningen måste enligl min mening vara all så långlmöjhgt bringa ned behovel av nya lån genom en lägre investeringslakt där det inleär motiverat av affärsmässiga skäl. Min bedömning i dessa frågor, som jag görefter samråd med chefen för ekonomidepartementet, baseras också på det faktumatt lånekostnaderna successivt heu' stigit genom kortare löplider och högreräntenivåer. Jagövergår nu till all redovisa de ålgärder som jag föreslår rörandebegränsning av det finansiella utrymmet i kommunsektorn. Jag framhöll ibudgetförslaget alt de finansiella åtgärder som vidtas för tillavgörande del bör vara generella till sin karaktär. Avde ålgärder som jag föreslår avser två de kommunala skalleinkomsterna. Dessatvå är av generell karaktär och slår för den helt avgörande delen av de samladeåtgärdernas omfattning, nämligen sammanlagt . Bådaåtgärderna rör såväl landstingskommuner som primärkommuner och kyrkligakommuner. Fördet första bör grundavdraget vid beskattning höjas från . vid taxering samfidigl som den s. k. särskilda skattereduktionenminskas i motsvarande mån. Därigenom minskar det kommunala skatteunderlaget ochmotsvarande förstärkning sker av statsbudgeten. Hänsyn härtill bör tas vidberäkning och utbetalning av förskott på kommunalskatt (varmed här avses ävenlandstingsskatt och församlingsskatt) för samt vid beräkning av medelskallekraflenför . Härigenom kommer slalens utbetalningar av förskott påkommunalskatt och Prop.1980/81:116 9 skatteutjämningsbidragför att reduceras med drygt 1 700 milj. kr., varav drygt 1 600 milj.kr. i kommunalskatt och ca 120 milj. kr. Det innebären motsvarande förstärkning av statsbudgeten redan detta år. Vad gäller den härföreslagna uppjusteringen av grundavdraget vill jag anföra följande. Detinflationsskydd som omfatlar den statliga skalleskalan berör även den särskildastatliga skaltereduktionen. Denna räknas upp med ell belopp som motsvarar 40"Ja av den s.k. basenhetens ökning. Till största delen är denna uppräkningmotiverad av en önskan alt eliminera den progressiviletsskärpning som sker närgrundavdraget vid den kommunala laxeringen hålls nominellt oförändrat.Konstruktionen innebär emellertid atl kommunsektorn får tillgodoräkna sig eninkomstökning som beror på all realvärdet av grundavdraget urholkas medan slatenkompenserar de skattskyldiga för detta. Mitt förslag innebär atl justeringsker med hänsyn härtill. Jag utvecklar senare denna dag (bilaga 1) förslagelmer i detalj. Jag vill här endast tillägga all i fråga om skatteutjämningsbidragenfår förslaget fill effekt alt medelskaltekraflens ökning blirlångsammare än eljest vore fallet. Till den laglekniska regleringen avgrundavdraget och den särskilda skattereduktionen avser jag att återkommasenare i annat sammanhang. bör beslut fallas endasi om den särskildaberäkningen av förskott på kommunalskatt m. m. som skall ske för . Denandra åtgärden av slor omfattning i detla sammanhang rör skatteunderlaget frånjuridiska personer och därmed vid beskaltningen likställda skattskyldiga. Jagföreslär att de förskott på kommunalskatt som utbetalas fill kommunerna år 1982baseras på elt skatteunderlag från juridiska personer som är reducerat med 20 "Ja.För år 1982 innebär förslaget såvitt nu.kan beräknas atl utbetalningarna avförskoll blir över 800 milj. kr. mindre än enligl nu gällande regler. Del måsleframhållas att stor osäkerhet vidlåder beräkningarna. Förslaget innebär vidareall medelskaltekraflens ökning reduceras varvid skatteutjämningsbidragen förår 1982 blir ca 215 milj. kr. lägre än annars vore fallet. Den av migföreslagna åtgärden i vad avser skatteunderlaget från juridiska personer fåralltså en sammanlagd effekt på . Jag kommersenare denna dag (bilaga 1) atl utveckla mina förslag i denna del. Inom budgeldeparlementetularbelas f. n. en promemoria om översyn av den kommunala beskaltningen avjuridiska personer. Jag avser atl återkomma till frågan om den kommunalabeskattningen av juridiska personer efter ytterligare överväganden när della arbelehar avslutats. Vadgäller effekten av nämnda ålgärder kan konstateras all de slår relativt jämntmed motsvarande ca en krona per skattekrona i reducerad ökning i inkomstersammantaget för de kommuner och landstingskommuner som omfattas av skalleutjämningssyslemel.För övriga 25 kommuner och landstingskommun blir densammanlagda effekten normall ocksä av samma storlek. De kommuner ochlandstingskommuner som får ökade f 2 1980/81:116. 1980/81:116 10 tillskottvia sista stegel i skatteutjämningsreformen påverkas naturligtvis inte i lika slorulslräckning.