prop · G403149 · 1980-12-31 00:00:00 — Svaren på enkät visar att det finnsbehov av särskilda uttag av data rörande sjöar och vattendrag inom i förstahand stödverksamheter åt jordbruket, fiske, massa- och pappersindustrin,verkstadsindustrin, energi- och vattenförsörjning, konsulterande verksamhetinom byggnadsbranschen, naturvård och miljöskydd, forskning och högreundervisning samt försvaret. I fräga om oceanografisk/maritim information fann AVHI attdet förelåg intresse för aktuella och statistiska uppgifter samt prognoser omvattenstånd, temperatur, ström, m.m. i kustvattnen och de frånfrämst kommunala tekniska verk, hamnförvaltningar samt vissa företag och institufionerinom i första hand sjöfartsnäringen. Av enkät framgår att det finns behov avdylika data inom främst fiske, fillverkning av petrokemiska produkter,varvsindustrin, konsulterande verksamhet inom byggnadsbranschen, sjöfarteninkl. hamnverksamhet m.m. samt försvaret. Intresse för prognoser om havsvattenståndetfinns inom fisket, sjöfarten inkl. hamnverksamhet samt försvaret och vissaforskningsorgan. Överväganden och förslag. Vad gäller verksamhetensinriktning och omfattning inom såväl hydrologin som oceanografin/marifimatjänsten, föreslår utredningen att som allmän verksamhet bör arbetasärskilt med översiktlig rikstäckande och regional informafion, utredningar ochundersökningar av riksintresse samt basinformation. Utredningen förutsätteratt för dessa ändamål i förhållande till nuläget ökar vidarebearbetningenav gjorda observationer och mätningar. Gemensamt för de bådaverksamhetsgrenarna är att de liksom inom den allmänna verksamheten bör utarbeta de delar av SMHLs publikationer som avser de ** 1980/81. 1980/81:149 30 oceanografiska/maritima avsnitten. Innehållet i dessa publikationer böranpassas i anledning av föreslagna förändringar i den allmänna verksamheten.Utredningen föreslår också att delgivning av enstaka uppgifter till myndigheteroch enskilda bör hänföras till allmän verksamhet. Beträffandede ifrågavarande verksamhetsgrenarna har utredningen även sett på relationernamellan och vissa andra myndigheter, nämligen (),() och geologiska undersökning (SGU). Ifråga om FS anser utredningen att det mät- och observationsprogram som FS tagitupp för bl. a. fiskets behov och som i huvudsak utförs från styrelsensundersökningsfartyg och vissa färjor även bör utföras genom FS försorg.Övriga oceanografiska mätningar vid Sveriges kuster bör - liksom -genomföras av . bör även fortsättningsvis bära huvudansvaret för den mätverksamhetsom utförs av . Vidareanser att såväl FS mät- och observationsprogram som SMHLsuppbyggnad av permanent placerade mäfinstrument och övriga mätningar bör vadgäller geografisk spridning av mät- och observationsstationer samt undersöktaparametrar överenskommas i samråd mellan , FS samt övriga i varje särskiltfall berörda intressenter såsom SNV, , försvaret, etc. Ifråga om undersöknings- och uppdragsverksamhet på uppdragsbasis anserutredningen att i den mån FS bedriver uppdragsverksamhet inom det oceanografiskaområdet bör detta ske på samma ekonomiska villkor som gäller för . BeträffandeSNV anser utredningen att den nuvarande fördelningen av uppgifter mellan SMHIoch SNV är i stort sett lämplig. I den mån SNV bedriver uppdragsverksamhet inomSMHLs kompetensområden bör detta ske på samma ekonomiska villkor som gäller förSMHI. Vad gäller SGU anserutredningen att - såsom varit fallet - SGU bör ha huvudansvaret förgrundvattenfrågorna och huvudansvaret för nederbörds-, avdunstnings- ochytvattenfrågor. Utredningen betonar önskvärdheten av samråd och samverkanmellan myndigheterna i frågor som kan bedömas vara av gemensamt intresse, t.ex.vattenbalansfrågor av övergripande natur. Beträffande frågor rörande erosion,sedimenttransport och grumling anser utredningen att SGU bör vara inriktatfrämst mot frågor där kunskaper om geologiska processer spelar stor roll, medanSMHI bör vara inriktat mot frågor där kunskaper om de hydrologiska processernadominerar. Forskning,utveckling och undervisning (avsnitt 7). Forsknings- och utvecklingsarbete skerinom vid såväl forsknings- och undervisningsavdelningen (FUA) somfackbyråerna (VB, HB och KB). Den övervägande delen av FoU-arbetet avsertillämpad forskning och metodutveckling. 1980/81:149 31 FoU-verksamheten vid finansieras dels genom egnaanslagsmedel (intern finansiering), dels genom bidrag från forskningsråd samt iform av uppdrag (extern finansiering). Som ett led i meteorologutbildningen viduniversiteten i och ingår två kurser förlagda till . Överväganden och förslag. Fo U-verksamhelens allmännainriktning. Vid utredningens undersökningar och studier inom SMHLs olikaverksamhetsgrenar och därvid gjorda bedömningar om verksamhetens framtidainriktning m.m. har bl.a. pekats på behov av omfattande FoU-insatser. Mot dennabakgrund framhåller utredningen vikten av en väl utvecklad FoU-funkfion som ettmedel i strävandena att öka institutets effektivitet. Inriktningen av FoU-verksamhetenbör i princip inte vara annorlunda än den nuvarande. Det bör således även ifortsättningen vara fråga om huvudsakligen tillämpad forskning och utvecklingsarbetei avsikt att få fram nya eller förbättrade produkter, metoder ochproduktionssystem. Utredningen betonar att den egna forskningen bör vara klartrelaterad fill institutets produktion och väsentligen avse en bearbetning av deinomvetenskapliga forskningsresultat som framkommit på andra håll inom ochutom landet i syfte att nyttiggöra dessa inom SMHLs produktion. I fråga om relationerna till universitet och högskoloranför utredningen följande: En överlappning i FoU-verksamheten mellan och högskolor torde svårligen kunna undvikas. Utredningen serheller ingen anledning att söka dra en skarp gräns mellan dessa. Avsaknaden aven sådan gräns aktualiserar emellertid behov av åtgärder av samverkansnatur.Utredningen lämnar därför förslag i den riktningen. Utredningen har inte funnit skälatt föreslå ändrad förläggning eller finansiering av de kurser i universitetensmeteoro-logutbildning som f. n. är förlagda till . Forskarutbildning och annan vidareutbildning på akademiskgrund. Från universitetshåll har framhållits att forskarutbildning liksom dethuvudsakliga ansvaret för annan poslgymnasial utbildning även i fortsättningenskall ligga på universitet och högskolor. Utredningen delar denna uppfattning. Vad gäller frågan om lokalisering av vissauniversitetsinstitutioner till anför utredningen följandebeträffande resp. insfitution: , universitet.Utredningen kan för sin del inte förorda en omlokalisering till . Inteheller för denna institution anser sig utredningen f.n. kunna förorda en omlokaliseringutan föreslår att frågan prövas när effekterna kan bedömas av de beslut somstatsmakterna kommer att fatta i anledning av utredningens förslag i övrigt.Utredningen har även övervägt en omlokalisering till . En lösning avdetta slag förefaller sammantaget vara att föredra framför en omlokalisering fillNorrköping. Då utredningens uppdrag inte avser en omloka- 1980/81:149 32 lisering till , har utredningen inte närmarepenetrerat en lösning längs dessa linjer. , universitet.Utredningen anser att en omlokalisering inte bör komma i fråga. I avsnitt 8 tar utredningen upp vissa för facktjänsternagemensamma frågor. Observationsverksamheten (avsnitt 8.1). Utredningen har itre särskilda studier belyst samordningen mellan den aerologiska verksamhetenoch flygvädertjänsten, inspektion och administration av det meteorologiskaobservationsnätet samt stationsnätens administration och drift. Överväganden och förslag. Vad gäller omfattningen av ob-servafionsnätenanser utredningen att för statsmakterna bör redovisa en långsiktig planför att minska de mycket stora kostnader som är förknippade medframför allt den meteorologiska observafionsverksamheten. I avvaktan därpåföreslår utredningen inga andra förändringar än att 32 observationsstafionersom nu drivs i försvarets regi överförs till från och med budgetåret1982/83. Vidare föreslås att endast synopprogrammet vid de 14 timobsstationernaskall finansieras över myndighetsanslaget. Beträffande de aerologiska stationerna föreslås enresurssamordning med flygvädertjänsten. Utredningen föreslår slutligen tätare inspektioner av detmeteorologiska/ klimatologiska observafionsnätet. ADB-verksamhet (avsnitt 8.2). Utredningen har i en studiebelyst organisafionen m.m. i fråga om ADB-verksamheten vid . Bl.a.konstateras att den nuvarande organisationen har medfört svårigheter att skapasystem för driftplanering, klara samordningen av system- och programmeringsarbetet,skapa system för uppbyggnad av programbibliotek, dokumentationsprinciper, m.m.I syfte att bereda möjligheter att lösa dessa problem föreslås i studien att ensärskild enhet för SMHLs ADB-verksamhet inrättas. Överväganden och förslag. Utredningen föreslår att en frånfacktjänsterna fristående enhet inrättas för samordningen av SMHLs ADB-verksamhet.Enheten bör vidare handha driften av SMHL.s centrala datoranläggning, SMHLsdataregistrering, m.m. Vidare finner utredningen det angeläget att SMHIfortsätter en påbörjad studie beträffande möjligheterna att i ökadutsträckning utnyttja ADB-tekniken för kontroll och lagring av grundläggandeinformation. Samverkansmöjligheterna med såväl försvaret som andra myndigheterbör härvid beaktas. Telekommunikationstjänst (avsnitt 8.3). Överväganden och förslag. Mot bakgrund av utredningensstudie rörande SMHLs telekommunikationer har utredningen förutsatt att isamarbete med luftfartsverket och flygvapnet fortlöpande vidtar åtgärder föratt minska felfrekvensen i ATESTO-verksamheten och därmed ocksåpersonalbehovet. Utredningen föreslår vidare att till den allmänna 1980/81:149 33 verksamheten inte längre skall föras dels arbetet medmottagning och sändning av telefaxkartor för luftfarten, dels radioverksamhetenför sjöfarten. Härmed sänks behovet av operatörer för allmän verksamhet. Det medförockså att SMHLs telekommunikationskostnader minskas. Övrig teknisk verksamhet (avsnitt 8.4). Utredningen hargenomfört en särskild studie om SMHLs övriga tekniska verksamhet. Därkonstateras bl.a. att den tekniska tjänsten är mycket splittrad. Som en följdhärav har införandet av ny teknik och standardisering av mätinstrument ochmätmetoder försvårats. Det ar också svårt att åstadkomma samutnyttjande avinstrument och att undvika dubbelinvesteringar. Överväganden och förslag. I syfte bl. a. att undvikarisker för dubbelarbete och dubbelinvesteringar föreslår utredningen att detbör finnas en för den tekniska tjänsten vid gemensam enhet. Enheten bör bl.a.handha arbetsuppgifter som kräver utpräglat teknisk kompetens och som f.n.förekommer inom de tre fackbyråerna. Laboratorier samt materiel- ochutrustningsförråd bör också ingå i enheten. Verksamhetsplanering och ekonomiadministration (avsnitt8.5). Överväganden och förslag. Beträffande anslagssystemet föreslårutredningen att övergår till den s.k. uppdragsmodellen. Denna innebär för SMHLsdel att den avgiftsbelagda verksamheten är knuten till statsbudgeten med ett 1 000-kronorsanslagoch att institutet har att redovisa i kostnads- och intäktstermer. Utredningenföreslår att vid användningen av uppdragsmodellen får fyra anslag,nämligen ett 1 000-kronorsanslag, ett anslag för myndighetsuppgifter, ettanslag för bidrag fill visst internationellt samarbete samt ettutrustningsanslag. Personaladministration (avsnitt 8.6). Överväganden och förslag. Utredningen föreslår att ettåtgärdsprogram för utveckling och förbättring av personaladministrationen inomSMHI tas fram och genomförs. Detta arbete bör i huvudsak inriktas på att förolika pa-omräden få fram riktlinjer och bestämmelser rörande arbetsinnehåll ocharbetsformer. Vidare föreslår utredningen att de personaladministrativafrågorna som f.n. centralt inom är fördelade på två skilda enheterframdeles bör handhas inom en organisatorisk enhet. Prissättning på uppdrag (avsnitt 8.7). Regeringenfastställer taxa för . Enligt taxan debiterar ersättning för utfördauppdrag med belopp motsvarande avlöning jämte lönekostnadspålägg tilltjänsteman som deltagit i uppdraget samt ett pålägg om för allmänna administrations-,expens- och lokalkostnader. Särskild ersättning beräknas dessutom för dator-,instrument-, rese- och traktamentskostnader eller särskilda utlägg. Luftfarten skall betala ersättning fill för luftfarten med ett belopp som motsvarar belastningen påanslaget Vädertjänst för luftfarten. Ersättningen skall tillgodoförasstatsbudgetens inkomsttitel Inkomster vid . Överväganden och förslag. Utredningen anser att SMHLstaxesättning bör baseras på principen om full kostnadstäckning. Prop.1980/81:149 34 F. n. betalar inte SMHLs uppdragsverksamhet sina egna särkostnader.På grund härav anser utredningen att man nu inte bör vidta sådana prissättningsåtgärdersom skulle kunna utgöra ett hinder för att nårekonomisk balans i sin uppdragsverksamhet. Utredningen föreslår därför att SMHIges möjlighet att under en övergångstid sätta priser i sin uppdragsverksamhetefter i huvudsak kommersiella bedömningar där målet skall vara att eliminerabehovet av underskottstäckning med skattemedel. En fördel med en sådan "fri"prissättning för olika tjänster skulle vara att får viss möjlighet attbedöma efterfrågans elasficitet för resp. tjänster. Utredningen förutsätter attSMHI därvid inte tar ut oskäliga priser för produkter där institutet kan ansesbefinna sig i en monopolsituation. Utredningen förutsätter vidare att man efter ifrågavarandeövergångstid närmare prövar SMHLs taxefrågor med utgångspunkt i principen omfull kostnadstäckning. På lång sikt är således målet att de olikaverksamhetsgrenarna går ihop ekonomiskt. Avgiftssättningen påinformationsuttag bör enligt utredningens uppfattning ske med utgångspunkt iprincipen om full kostnadstäckning. Vidare föreslår utredningen att själv, i likhet medvad som vanligen förekommer bland myndigheter med avgiftsbelagd verksamhet, fårfastställa sina taxor efter samråd med RRV. Vad gällerluftfartsverkets ersättning fill för flygvädertjänsten anser utredningenatt denna bör täcka SMHLs särkostnader för denna tjänst jämte skälig andel isamkostnaderna. Med hänsyn bl.a. till den omfattning som flygvädertjänsten harinom SMHLs verksamhet bör ersättningen inte lämpligen regleras i en taxa utanbestämmas genom avtal mellan de två verken efter samråd med RRV. I avtalet börnärmare preciseras vilka kostnader som ersättningen bör baseras på. Härvid börsålunda även regleras hur luftfartsverkets andel i samkostnaderna skallberäknas, dvs. det belopp som skall inlevereras till statsverket. Marknadsföring (avsnitt 8.8). I fråga om organisafionen anser utredningen att marknadsföringenskall vara en med facktjänsten integrerad funktion. Huvudparten av förekommandearbetsuppgifter vad avser såväl planering av olika marknadsföringsåtgärder somgenomförande och uppföljning av dessa bör åvila inom SMHI.Centralt inom institutet bör finnas resurser med huvudsaklig uppgift attbiträda verksledningen i policyfrågor och andra frågor av övergripande natur,svara för samordningen inom marknadsföringsfunktionen samt lämna stöd åt linjeor-ganisafionen.Andra akfiviteter av gemensamt intresse, t.ex. allmän information om ochdess verksamhet, bör också skötas centralt. SMHLs organisation (avsnitt 9). Utredningen föreslår vad gäller SMHLs ledningsorganisation attdenna förstärks med en styrelse med lekmannainslag. Styrelsen bör omfatta förutom generaldirektören och 1980/81:149 35 personalföreträdare, fem personer. Vidare föreslås att detmeteorologiska och avskaffas. I fråga om SMHLs organisation under generaldirektörenföreslår utredningen att insfitutets verksamhet fördelas på fem enheter,nämligen Jämfört med dagens organisationsstruktur innebär förslagetatt de funkfioner som i nuvarande organisation fullgörs inom väderbyrån ochklimatbyrån fördelas i huvudsak på en enhet för sakområdet meteorologi och encentral enhet för tekniska frågor. Vidare fördelas den hydrologiska byrånsuppgifter på två enheter för sakområdena hydrologi resp. oceanografi (inkl. marifimverksamhet). Även här förs vissa tekniska uppgifter till den tekniska enheten.Forsknings- och undervisningsavdelningens funkfioner överförs till dels denadministrativa enheten, dels de tre fackenheterna. Arbetsuppgifterna inom marknadsföringsfunkfionenförs till de tre fackenheterna och den tekniska enheten. De tre fackenheterna bör ges ett klart uttalat ansvar förverksamheten inom resp. sakområden på både central och regional/lokal nivåävensom för verksamhetens ekonomi och för den personal och de övriga resurserresp. enhet förfogar över. I fråga om den administrativa enhetens roll visavide tre fackenheterna innebär förslaget ingen principiell ändring. Enhetensuppgifter avses därvidlag sålunda vara av styrande och stödjande art.Motsvarande bör gälla för den centrala tekniska enheten inom dessfunktionsområde. Tillkomsten av denna enhet aktualiserar behovet av närasamverkan mellan enheten och fackenheterna. I den löpande verksamheten tordedetta behov som regel kunna tillgodoses genom fastlagda arbetsrutiner ocheljest genom direktkontakter. Samverkansfrågor vad gäller utveckling ochdimensionering av produktionssystem och därmed förenade tekniska frågor börlämpligen kunna lösas genom bildande av gemensamma projekt. Den meteorologiska enheten. Under chefen för enhetenorganiseras denna på fyra underenheter, nämligen en för allmänna frågor, en förcentral prognosverksamhet, en för utredningsverksamhet samt en för FoU-verksamhet.Direkt under enheten lyder regionala och lokala organ för meteorologiskverksamhet. För enheten har utredningen för den allmänna verksamhetenräknat med ett personalbehov på ca varav ca 49 inom handläggarkategorinoch 24 inom assistent-/biträdeskategorin. Den hydrologiska enheten. Under chefen för enhetenorganiseras denna på ett kansli samt två underenheter, nämligen en för hydrologiskbasverksamhet och en för utrednings- och FoU-verksamhet. För enheten har utredningen för den allmänna verksamhetenräknat med 1980/81:149 36 ett personalbehov på varav 24 inom handläggarkategorinoch 12 inom assistent-/biträdeskategorin. Den maritima enheten. Under chefen för enheten organiserasdenna på ett kansli samt två underenheter, nämligen en för marifimbasverksamhet och en för utrednings- och FoU-verksamhet. För enheten harutredningen för den allmänna verksamheten räknat med ett personalbehov på 12personår varav 9 inom handläggarkategorin och 3 inom assistent-Zbiträdeskategorin. Den tekniska enheten. Under chefen för enheten organiserasdenna på fyra underenheter, nämligen en för ADB- drift, en för ADB-systemfrågor,en för telekommunikationer samt en för mät- och instrumentsystem. För enheten har utredningen för den allmänna verksamhetenräknat med ett personalbehov på varav 27 inom handläggarkategorinoch 48 inom assistent-/biträdeskategorin. Den administrativa enheten. Under chefen för enhetenorganiseras enheten på ett kansli samt tre underenheter, nämligen en förekonomi, en för personal och en för kontorsservice. För enheten har utredningen för den allmänna verksamhetenräknat med ett personalbehov på varav 12 inom handläggarkategorinoch 33 inom assistent-/biträdeskategorin. Den föreslagna bemanningen för de ohka centrala enheternai fråga om allmän verksamhet innebär ett sammantaget personalbehov - förutomgeneraldirektören - om ca , därav ca 121 inom handläggarkategorinoch 120 inom assistent-/biträdeskategorin. uppgår SMHLs motsvarandepersonalstyrka fill sammantaget ca , varav ca 102 inom handläggarkategorinoch 157 inom assistent-/biträdeskategorin. Förslaget innebär således ett ökatbehov av handläggare med ca och ett minskat antalassistenter/biträden med ca . Förslaget innebär vidare en minskningav personalen vid de aerologiska observafionsstationerna från 15 assistentertill 10. Genomförande, kostnader, m.m. (avsnitt 10). Överväganden och förslag. Utredningen utgår från att en nyorganisation för formellt kan träda i kraft . Övergången fillnytt anslagssystem bör ske . Sammantaget bedömer utredningen att dess förslag iekonomiskt avseende innebär en minskning av kostnaderna för den allmännaverksamheten /82 med ca 3 milj. kr. Mot bakgrund av den snabba utvecklingen inom meteorologin- funktionellt och tekniskt - anser utredningen att det finns skäl attintensifiera arbetet med prövningen av integrationsmöjligheterna mellan SMHIoch den militära vädertjänsten. En viktig del i detta arbete bör vara attklarlägga om de nuvarande två organisafionerna för vädertjänsten bör sammanförasi en gemensam organisation. Utredningen föreslår att denna fråga prövas i enfristående utredning. Prop.1980/81:149 37 Väder- och klimattjänst 1.1 Allmänväderinformation Flertalet remissinstanser instämmer i utredningensuppfattning att den nuvarande omfattningen av allmän väderinformation i stortsett är väl avvägd. anser dock att frågan om vad som skallfinansieras genom allmänna medel eller genom uppdragsverksamhet bör ägnasfortlöpande uppmärksamhet. () anser attutredningen inte tagit tillräcklig hänsyn till lantbrukets och landsbygdensbehov av informafion. LRF kan inte ansluta sig till utredningens uppfattningatt statsmakterna skall vara återhållsamma angående det allmänna utbudetsomfattning. pekar på behovet av väderrapportering i text-TV.Detta bör beaktas vid bestämmandet av vad som skall utgöra allmän tjänst. Flera remissinstanser delar utredningens uppfattning attlångtidsprognoserna skall föras till den allmänna tjänsten. Överbefälhavaren() påpekar att en kvalitetshöjning av SMHLs långfidsprognoser är fill fördelför försvaret. TT anser att femdygnsprognoserna skall behållas som allmäntjänst fast tillhandahåller prognoser . Sjösäkerhelsrådel, ,/SR, , () och Sjösportens. samarbetsdelegationanser att väderinformation i lokalradion skall vara allmän verksamhet. och harsärskilt stort behov av lokala aktuella prognoser. , länssryrelsernai och samt ST anser att lokala prognoser förfjällområdena bör ingå i den allmänna verksamheten. förbyggnadsforskning, LRF och Sjösportens samarbetsdelegation framhåller ocksåbehovet av lokala prognoser. Utredningens uppfattning att varningstjänsten bör ingå i SMHLsallmänna verksamhet biträds av de remissinstanser som berört denna fråga.SACO/SR framhåller betydelsen av att varningstjänst som ges i lokalradion görsmer effektiv och lokalt anpassad. Några remissinstanser har synpunkter påutredningens förslag i fråga om vädertjänsten för främst sjöfartens behov.Samtliga av dessa biträder förslaget att väderutsikter för sjödistrikt även ifortsättningen skall vara allmän tjänst. delar inte utredningensuppfattning att utsändning över kustradiostationerna av stormvarningarfortsättningsvis skall hänföras fill uppdragsverksamheten. Verket framhållerockså att den israpportering som ingår i sjövädersändningarna bör 1980/81:149 38 ingå i SMHLs allmänna verksamhet. Sveriges redareföreninganser att isprognoserna inte bör avgiftsbeläggas. 1.2 Den framtida vädertjänsten Flertalet av de remissinstanser som har tagit upp dennafråga instämmer i utredningens syn på den framtida vädertjänsten. framhålleratt PROMIS 90-systemet skulle erbjuda en väsenfiigt utökad väderservice förolika samhällssektorer. Den samhällsekonomiska vinsten, liksom vinsten försvensk industri vid ev. utlandsförsäljning av systemet eller delar därav bordeha vägts in vid lönsamhetsbedömningen. erinrar om att insfitutet i sinanslagsframställning för /82 har begärt särskilda medel föruppbyggnad av en pilotanläggning i . ÖB anser att en utvecklingenligt de principer som anges i studien i många avseenden kan bedömas vara tillklar fördel för vädertjänsten. Enligt uppfattning innebär PROMIS 90att verkets önskemål om tillförlifiiga lokala kortfidsprognoser kantillgodoses i ökad utsträckning. påpekar att det skisserade vädertjänstsystemetbl.a. skulle medföra indragning av vissa observationsstationer. En sådanindragning skulle kunna bli till nackdel för verkets verksamhet i det attproblem och merkostnader skulle kunna uppstå med personal fill avsides belägnanaturvårdsobjekt.