prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Av samma skäl som jag har redovisat i detsammanhanget är jag inte heller beredd all biträda bostadsslyrelsens förslagbelräffande förskoltsutbetalning av uppruslningsbidrag. Belräffanderam- och anslagsfrågorna vill jag anföra följande. har ärligen bemyndigat regeringen atl vidgaden fastställda ramen om det behövs av sysselsältningsskäl. Regeringen harockså utnyttjat bemyndigandet ell flertal gånger. Upprustningar avsamlingslokaler har visat sig särskilt lämpliga som sysselsättningsobjekl förden äldre och lokalt bundna byggarbetskraften. Upprustningarna, som ofta avserlokaler i mindre och medelstora orter, bl.a.i glesbygd, är dessulom i allmänhet arbetskraflsintensiva. Genomramvidgningarna har en stor del av efterfrågan på upprustningsbidrag ulövervad som ryms inom den ordinarie ramen kunnat tillgodoses. Jag vill i della sammanhang ta upp en skrivelse frånsamlingslokalkom-miltén lill regeringen där kommittén har lämnat vissa förslagom vidgning m. m. av ramen för beslut om upprustningsbidrag. a. att man bör ha en fierårig planering av de ramvidgningar som görs avsysselsättningsskäl och atl dessa bör avse hela riket. För egen del anser jag alt samlingslokalkommilténsförslag bör las upp i samband med de övriga överväganden och förslag som kanbli resultatet av kommilléns arbete. De krav på planering och samordning avolika önskemål som kommittén ställer bör sä långl det är möjligt tillgodosesinom ramen för det nuvarande systemet. Jag är mol denna bakgrund inte bereddatl föreslå några ålgärder med anledning av skrivelsen. 6 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 82 har föreslagit all ramen för beslut omupprustningsbidrag m. m. lill allmänna samlingslokaler under budgetåret1981/82 fastställs till 30 milj. kr. Av samma skäl som jag har anfört underanslaget B 10. Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler är jag inteberedd att biträda bostadsslyrelsens förslag. Jag förordar att ramen för nästabudgetår fastställs till oförändrat 12 milj. kr. Regeringen bör dock liksomtidigare utverka bemyndigande all vidga ramen om del behövs avsysselsältningsskäl. Anslagsbehovet för /82 beräknar jag lill12 milj.kr. Jag har därvid tagit hänsyn lill alt jag tidigare denna dag i minanmälan till tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för innevarande budgetår harhemställt att regeringen föreslär all lill Uppruslningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaleranvisa etl anslag av 4 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. medge alt beslut om upprustningsbidrag m. m. lill allmänna sam lingslokaler meddelas inom en ram av . under bud /82, 2. medge alt den under I angivna ramen får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. lill Upprustningsbidrag m.m. tdl allmänna samlingslokaler för /82 anvisa ett reservationsanslag av . Lån till kommunala markförvärv 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Lånebeslämmelserna finns i kungörelsen (1968:227) ommarkförvärvslän lill kommun (ändrad senast 1979:256). Bestämmelserna innebär ikorthet all lån kan medges för förvärv av sådan fast egendom som med hänsynlill den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängandeanordning eller som behöver rustas upp samt tomträtt i sådan egendom. 1 frågaom fast egendom i område med samlad äldre bebyggelse och tomträtt i sådanegendom gäller dock all län företrädesvis lämnas i sådana fall där ny- ochombyggnad kan antas komma alt ske med stöd av statligt bostadslån. Långivningengäller även förvärv av mark för turism och rekreation. För dessa ändamål gällersärskilda lånevillkor. För /81 gäller en ram för beslut om lånpå 100 milj.kr. 1979/80: 100 bil. 16, CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240).Denna fär las Prop.1980/81:100 Bilaga 16 83 ianspråk intill ett belopp av 15 milj. kr. för beslut om län för markförvärv ide primära rekreationsområdena. Ansökningar avseende förvärv har kommitin från kommunerna till ell belopp av 286 milj. kr., varav 190 milj.kr. avserförvärv i exploateringsområden och 96 milj. kr. förvärv i saneringsområden.Drygt 4 milj. kr. avser förvärv av mark för turism och rekreation. Jämfört medär 1978 har del sökta beloppet ökat med 68 milj. kr. Bostadsslyrelsen anser del angelägel att statsmakternabislär kommunerna med lånemöjligheler i den ulslräckning som krävs för all deskall kunna fullfölja intentionerna med markvillkorel. Styrelsen föreslårdärför all beslulsramen höjs och atl den för /82 fastställs lill265 milj.kr. Utbetalningarna under /81 beräknas lill205 milj. kr. och under /82 till 105 milj. kr. Dä behållningenpå anslaget vid ingången av /81 var 238 milj.kr. och endasi 1000kr. har anvisats för innevarande budgetär erfordras elt anslag av avrundat 75milj. för /82. Med anledning av förslag i prop. 1980/81:20 bil. 12 ombesparingar i statsverksamheten m.m. har (CU 1980/81:5 och II, rskr1980/ 81: 121) beslutat att långivningen lill kommunala markförvärv skall upphörai och med utgången av /81. Även om såledesutlånings-verksamheten upphör i och med utgången av innevarande budgetår kommerdet, på grund av den lid som förflyter mellan beslut och utbetalning, attbehövas medel för utbetalning av lån också under /82. Bostadsslyrelsen har bedömt behovel av medel förutbetalningar under innevarande budgetår till 205 milj. kr. Med beaktande häravoch av behållningen pä anslaget vid ingången av /81 erfordrasetl anslag för nästa budgetär av 72 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Lån till kommunala markförvärv för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Lån till inventarier i vissa specialbostäder Behållning 22 162449' 1979/80 Inkomst 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Denna behållning har tillförts budgetregleringsfonden. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 84 Från anslaget bekostas utgifter för län för anskaffningoch förnyelse av inventarier i sådana bostäder, som är avsedda atl hyras ut imöblerat skick och tillgodose elt mera kortvarigt behov för en ensamståendeperson eller elt annat mindre hushåll. Lån kan beviljas ett bolag, en föreningeller en stiftelse som svarar för inredning av sädana bostäder. Lån kanbeviljas intill . Lånebestämmelserna finns i kungörelsen (1959:371) om lån från Länefonden för inventarier i vissa specialbostäder (omtryckt1973:328). Under /80 beviljades invenlarielänavseende 306 rum till etl sammanlagt belopp av , medan till fonden inflöt . i form av amorteringaroch inlösen av lån. Omläggningen lill ett reservationsanslag utan någoningående behållning innebär alt besluten om lån fr. o. m. den skallrymmas inom det anvisade anslaget. räknar med en långivningomfattande högst 400 rum under /82 och beräknar mot dennabakgrund anslagsbehovet för detla budgetår lill . Amorteringar ochinlösen av lån beräknas uppgå till elt belopp av 2 milj. kr. Jagbiträder bostadsslyrelsens förslag till anslagsberäkning för nästa budgetår.Jag hemställer alt regeringen föreslär att lill Lån lill invenlarier i vissa specialbostäderför /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80Utgift lOOOOOOO 1980/81 Anslag 8 000 000 1981/82Förslag 8 500 000 Forsknings- och utvecklingsverksamheten inom byggnads-och anläggningsområdet stöds finansiellt genom en särskildbyggnadsforskningsav-gifl, beräknad på lönesumman inom byggnadsindustrin.Därjämte anvisas elt statsanslag. Avgifterna och anslaget tillförsfonden för byggnadsforskning. Enligt beslut av (prop. 1975:30, CU1975:28, rskr 1975:203) uttas byggnadsforskningsavgiften fr.o.m. den I januari1976 med 0,av avgiftsunderlaget. för byggnadsforskning har alt fördela ifonden för byggnadsforskning tillgängliga medel dels lill verksamheten vid statens institutför Prop.1980/81:100 Bilaga 16 85 byggnadsforskning,dels till övrigaforskningsinstitutioner, företag och enskilda forskare. Dessulom skall rådets kanslikostnader och övrigprogramverksamhet bestridas med dessa medel. Inom del av beslutade (prop. 1977/78: 110, NU 1977/78:68, rskr1977/78:341) huvudprogrammet Energiforskninghar rådet ansvar för program 3 Energianvändning för bebyggelse för vilkel fonden tillförs medel genomanslaget F 13. Energiforskningunder industridepartementets huvudtitel. Rådet svarar även för viss energiinriktad ulveckiings- ochdemonstrationsverksamhel m.m., för vilketfonden filiförs medel genom anslaget B 17. Vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. underbosladsdeparlemenlels huvudtitel men som även finansieras genom avgiftsmedelfrän fonden. Rådet ansvarar vidare för. slöd tillforskningsinriktat experimentbyggandeinom energiområdet. Lån till fördyrade byggnadskoslnader i samband med sådan verksamhet anvisas på anslaget B16. Lån till experimentbyggande inom energiområdet m.m. underbosladsdeparlemenlels huvudtitel. 1 enlighet med statsmakternas uttalanden (prop. 1971:4, CU 1971:4, rskr 1971:24) utarbetar rådet planer för verksamheten på . 1sin anslagsframställning /79 redovisade rådet en plan för forskningens inriktning och omfattning under budgetåren 1978/79-1980/ 81. 1 anslagsframställningen för /82lämnar rådet en plan för verksamhetenunder budgetåren 1981/82-1983/84. Rådets plan för verksamheten inom program 5Energihushållning ingår som etl led i genomförandel av energisparplanen förbefintlig bebyggelse. Energisparplanen har utvärderats avenergihushällningsdelegationen (SOU 1980:43). Rådets plan för verksamheten inom program 4 Lokala energikällor ulgör underiagför det förslag tili program förenergiforskning (EFUD 81, SOU 1980:35) som pä regeringens uppdrag harutarbetats av delegationen för energiforskning (DFE). Vissautgångspunkter för rådets förslag 1 anslutning till sin anslagsframställning för budgetärel 1978/79 redovisade rådet en verksamhetsplan (VP 77) förbudgetåren 1978/79-1980/81. Statsmakterna ställde sig i huvudsak bakom den avrådet föreslagna inriktningen av verksamheten. Mol bakgrund av delstatsfinansiella läget ansåg slatsmaklernadock all anslag av en sådan storiek alt det möjliggjorde den av rådetönskade expansionen inle kunde lämnas. Den plan för som rådet nuföreslår innebär en ökning av verksamheten.Ökningen motiveras enligt rådet dels av energipoliliska beslut ijuni 1980, dels av behovet all effektivisera de stora direkta ochindirekta statliga subventionerna lill bostadsförsörjningen. Den föreslagna verksamheten präglas enligl rådetstarkt av möjligheterna Prop.1980/81:100 Bilaga 16 86 altuppnå samhällsekonomiska besparingar eller bättre kvalitet utan ökadesamhällsinsatser. Bebyggelsen använder naturresurser: mark, vatten,energi och råvaror. av vallenomsättningen och avenergiomsättningen i vårt land används för bebyggelsen. Byggnadsverksamheten ärockså en viklig del av samhällsekonomin och arbetsmarknaden. Mer än 700000personer - en sjättedel av arbetskraften - är sysselsatta med planering,produktion och förvaltning av bebyggelsen. har också byggandetsandel av utrikeshandeln ökal. Invesleringarna i byggnader och anläggningarutgör närmare två tredjedelar av landets bruttoinvesteringar. Trots detla ärnivån nu betydligt lägre än under 1960-lalet. Inom boendet är målet enligt rådet att hushållensbostadskostnad skall hållas vid högst av inkomsten. För atl nå detla målavsätter staten nära i form av olika subventioner.Det är enligt rådet väsenlligt alt genom FoU finna vägar att begränsasamhällets utgifter på della område. måste styrmedlen för att uppnåde bostadspolitiska målen bli effektivare, särskilt vad gäller eftersattagrupper. Tillgången på bra, byggbar mark kommer enligt rådetförmodligen alt minska. 1 samma riktning verkar de höga kostnaderna för altanlägga nya tekniska försörjningssystem. Det är därför enligl rådet rimligt allanta all intresset för ombyggnad och förtätning av befintlig bebyggelse ökar. Beståndet av byggnader och anläggningar beräknas avrådet representera etl åleranskaffningsvärde av mer än 1500 miljarder kr.Drift, reparation och underhäll av delta bestånd är väsentligt merakostnadskrävande än de årliga nyinvesteringarna. Bristande eller felaktig skötseläventyrar enligt rådet det stora kapital som ligger i den befintligabebyggelsen. Folkomröstningen om kärnkraften och riksdagsbeslutet omriktlinjer för energipolitiken har skapat en ny situation. Huvuddelen av delsvenska energisystemet skall bytas ul inom loppet av två lill tre decennier.Detta innebär slora lekniska och ekonomiska ansträngningar. Energifrågan kan enligl rådet inte längre lösas medbyggnads- och installationstekniska förändringar inom en i övrigt oförändrad bebyggelseoch byggnadsverksamhet. Ökat utnyttjande av lokala energikällor innebär altsamhälls- och byggnadsutformning, liksom boende- och förvaltningsorganisation,i hög grad påverkas. Den allmänna byggnadsforskningen har därför fäll ökandeinslag av FoU som syftar lill all komplettera de målinriktade insatserna inomenergiforskningen. Rådet lägger fram en verksamhetsplan där somövergripande mål för byggforskningen gäller atl inom bebyggelsesektorn - kritiskt granska förhållanden ochförändringar, - ge underlag för beslut om nyasamhällsmål. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 87 - bidra lill alt uppställdasamhällsmål uppnås genom god teknik och bra metoder saml - medverka till ökad insikt i ochförståelse för komplexa och svärmälbara sammanhang. Mol den beskrivna bakgrunden vill rådet särskilt prioritera lösningar som -gersamhällsekonomiska besparingar eller ökad kvalitet utan nya samhällsekonomiskainsatser, - bidrar till hushållningmed knappa resurser som kapital, energi, mark och vatten, - ger ökad välfärd åt degrupper som har den sämsta sammanlagda välfär den, - snabbi kan omsättas itillämpning. Vidgenomförandet av planen skall nära samarbete etableras med byggforskningensolika intressenter: kommuner, byggnadsförvaltare, byggnadsindustri ochkonsulter m.fl., liksom med forskningen i andra länder. Därigenom kan olikatillgängliga resurser samordnas, som goda förutsättningar skapas förteknisk utveckling inom näringsliv och förvaltning. Verksamhetsplan1981/82-1983/84 1 del följande kommer den av rådet planeradeverksamheten alt redovisas. Inledningsvis presenteras en ekonomisk översikt avden av rådet föreslagna verksamhetsplanen. Därefter redovisas de sju programsom verksamheten bedrivs inom. Rådet lar därefter upp frågan om avskaffande experimentbyggande inom energiområdet.Avslutningsvis presenterar rådet förslag lill finansiering av verksamheten. Rådets verksamhet är indelad i följande huvudprogram:Program I: Samhällsplanering - planering Program 2:Byggnadsplanering (planering, brukande och förvaltning av byggnader) Program 3: Byggnadsteknik (material ochkonstruktioner, produktion och ekonomi)Program 4: Lokala energikällor (solvärmesystem, energilagring och värmepumpar)Program 5: Energihushållning (effektivare energianvändning, energiplaneringoch brukarfrågor) Program 6: Information Program 7: Internationellt samarbeteProgram 8: Kansli Prop.1980/81:100 Bilaga 16 88 Verksamhetens omfattning och fördelning påverksamhetsområden enligl rådets förslag framgår av tabellen i det följande' ' Inklusive experimenlbyggande både inom energiområdetoch inom allmän byggforskning. Program I: Samhällsplanering Målet för FoU-verksamhelen enligt rådet är att la framett bra kunskapsunderlag för politiker och planerare och som ger medborgarnamöjlighet att delta i och utöva inflytande pä planeringsprocessen. Inom delprogrammet planering behandlas problemsom gäller hur kommunerna kan göra sin samhällsplaneringsverksamheleffektivare. Till angelägna uppgifter hör alt utveckla formerna för samarbetemellan stat och kommun, mellan kommuner och företag samt för ett ökalinter-kommunall samarbete. Vidare behöver FoU om medinflylande i kommunernafortsätta bl.a. med tanke på förslaget lill ny bygglag. Ökad kunskap behövs omhur lagar och anvisningar särskilt bygglagen - fungerar som styrmedel ikommunernas planering. Energifrågorna har slor tyngd i programmet. Det ärenligt rådet viktigt alt den nuvarande, tekniskt inriktade energiforskningenutvidgas till att också omfalta hur energiförsörjnings- och energisparplaneringskall inordnas i kommunernas samhällsplanering pä översiktlig och detaljeradnivå. Kunskaper saknas om vad förtätning eller fortsatt utspridning av bebyggelsen,val av transporlalternativ m. m. får för sammanlagda konsekvenser. 1 den nuvarande ekonomiska situationen finns stortbehov av atl kunna göra samhällsekonomiska bedömningar. FoU inom delta områdekommer särskilt att inriktas pä val av energisystem och samordningen av dessasyslem med bebyggelsen i olika utbyggnads- och stadsförnyelsealternativ. FoU om stadsförnyelse har huvudsakligen inriktats pä de större städernasinnersladsproblem och problem vid förnyelse av äldre villa- ochfritidsbebyggelse. Större uppmärksamhet kommer enligl rådet att ägnas åt demedelstora och små kommunernas förnyelseproblem. 1980/81:100 Bilaga 16 89 Programmet Byggnadsplanering domineras av boendelsproblem. Prioriteringen av boendet skall enligt rådet ses mot bakgrund av enrad förhållanden. Boendekostnaderna stiger snabbi och lar i anspråk enallt större del av hushållsekonomin. Denuvarande bostadspolitiska styrmedlens enskilda och samverkande effekter äroklara. Därvid skall speciellt uppmärksammas om byggnadsbestämmelser ochlånevillkor påverkar bostadsutformningenoch begränsar utvecklingen av nya och alternafiva bostadstyper. Inom delprogrammet svaga brukargruppers behovanser rådet att åld ringarnas bostadsbehov måste ägnas fortsatt uppmärksamhet.Ungdomarnas behov av bostäder och bostadskomplement och olika handikappgruppersbehov behöver ylterligare belysas. Inom delprogrammet fastighelsförvallriing avserrådet att prioritera förvaltningens organisation, driftteknik och ekonomi. Detär bland annal frän energihushällningssynpunkt viktigt atlfastighetsförvaltningen fungerar bra. Förvaltningens sociala roll och medinflytandet iförvaltningen bör enligt rådetsärskilt belysas. Ökade incitament för de boende atl sänka förvaltningskostnaderna måste avvägas motfördelningspolitiska mål, långsiktiga fastighelsekonomiskabedömningar samt de fastighelsanställdas roll. Delprogrammet bostads- och stadsförnyelse skallinnehålla studier dels av detbefinlliga byggnadsbeståndet och dels av ombyggnadsmöjligheterna. Därvid är de olika sambanden mellanförvaltning, underhåll och ombyggnad viktiga all studera. Delprogrammet arbetslivets lokaler har sintyngdpunkt i byggnadsplaneringsprocessen.Möjligheterna atl rusta upp äldre arbetslokaler och arbetsområden måste enliglrådets mening ägnas ökad uppmärksamhet. Tre övergripande mål för programmet är integreradplanering, lägre produktionskostnaderoch bällre hälsoskydd i byggnader. Delprogrammet tätortsteknik omfattar vägar,grönytor, vatten och avlopp m. m.Under perioden vill rådet fullfölja den dagvatienforskning som, om den genomförs, enligt rådet kommer att leda till all del sparas hundratals milj. kr. per årgenom färre skador pä existerande bebyggelse och lägre kostnader fördagvallenhanlering. Delprogrammet ombyggnad och underhäll ökar enliglrådet möjlighelerna att ta tillvara del slora värde som den befintligabebyggelsen representerar.1970-lalels fönslerforskning visade alt del uppdämda reparationsbehovet låg på nivån 2000 milj. kr. Genom rådetsforskning har billigare metoder förfönsterunderhåll tagits fram. Liknande uppdämda reparationsbehov finns inom enrad områden; Otäta fogar i betongelement, putsskador Prop.1980/81:100 Bilaga 16 90 päytterväggar, skador på avloppsledningar av plast saml fuktskador. Fuktskadornabedöms som allvarliga då de, förutom skador pä byggnader, medför avsevärdalukt- och allergiproblem på grund av mögel. Hälsoskydd i byggnader är enligt rådet etl delprogrammed ökande betydelse, eftersom allt fler material och installationer visar sigmedföra hälsorisker såväl pä kort som pä lång sikl.Problemen torde ha elt samband med den försämrade luftkvaliteten utomhus. Inom delprogrammet installationsteknik dominerarålgärder för att fä fram installationssystem, som är bättre anpassade för ny-och ombyggnad och som uppfyller högt ställda krav på enkel och billig drift.Livslängd och utbytbarhet är därvid aktuella frågor. Delprogrammet byggarbetsplatsens arbetsmiljö - avseendenybyggnad, underhåll och drift - är väsentligt. Mängden av olycksfall ochyrkesskador, en hög frånvaro samt elt stort antal förtidspensioneringar ärkännetecknande för branschen. Program4: Lokala energikällor beslutade statsmakterna om väsentligtökade satsningar på forskning och utveckling som en central del av delmålinriktade solvärmeprogrammet Sol-85 (prop. 1978/79:115). Syftet med de ökadesatsningarna var att bredda och intensifiera utvecklingsarbetet och görapraktiska försök med olika metoder för långtidslagring av solenergi. För programmet Lokala energikällor vill rådet framhållaviklen av alt fullfölja Sol-85-programmet. Delta innebär all det från millen av1980-lalet skall finnas underlag såväl för beslut i olika avseenden som förpraktiskt utnyttjande av tekniken. Program 5: Energihushållning Det stora beroendet av importerad olja framstår enliglrådet som en av de siörsta riskerna för det svenska samhället.Möjligheterna alt på kort sikl minska oljeberoendet ligger i att hushålla medenergi samt atl i ökad utsträckning använda andra energikällor. Programmet Energihushållning bygger i slor utsträckningpå den av 1978 antagna energisparplanen för befintlig bebyggelse. Därangavs som mål all energianvändningen i del befinlliga byggnadsbeståndet skallminska med . beräknas energisparplanen ta i anspråkbetydande investeringsulrymme. Det forsknings- och utvecklingsarbete som rådetbedriver kan bli av avgörande belydelse för alt de resurser som samhälletsatsar skall ge maximal spareffekt. Under en följd av år har FoU-informalionen haft enviktig ställning i rådels verksamhet. Ofta har verksamheten bedrivits iuppsökande former och med inslag av demonstration och instruktion. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 91 Informationen om energi-FoU omfattas av särskilda kravpå snabb överföring från FoU lill praktisk tillämpning. Eftersom de slorasparmöjligheterna finns i den befintliga bebyggelsen, måste delvis nya kanalerlill fastighetsägare och driftsorganisationer byggas upp. Den kunskap som forskningen frambringar är oftadetaljerad och fragmentarisk. En allsidig belysning av praktiska problem fordrardärför alt resultat frän flera FoU-projekt förs samman. Informationsirbetet bördärför ha som etl viktigt mål atl sammanställa kunskap. Program7: Internationellt samarbete Internationella kontakter och samarbete är enligt rådeten viklig del av forskningen. väl utvecklat inlernationellt samarbeteinnebär atl värdefull kunskap tillförs rådet. Rådet har sedan några är statsmakternas uppdrag attbedriva en viss u-landsorienlerad verksamhet. Erfarenheterna visar all man kanuppnå relativt goda resullal med begränsade insatser om aktiviteternasamplaneras med andra organ pä omrädel och bedrivs i samarbete medinstitutioner i u-land. Del internationella samarbetet pä energiområdet harrådels särskilda uppmärksamhet. Samarbetet är mycket effektivt och ger enligtrådels uppfattning stor utdelning. inom energiområdet inrättades av statsmakterna den I juni1977. Enligl direkfiven skall nämnden ha en beredande, planerande ochmyndighetssamord-nande funktion, vara serviceorgan för anslagssökande samt varaett kontaktorgan mellan rådets styrelse och kansli. Nämnden har under uppbyggnadsskedetav verksamheten haft en viklig funktion att fylla. har berett och föredragit ärendena inämnden. Eftersom de flesta ärendena har varit slora och legal utanför nämndensbeslutanderätt, har de efter beredning i nämnden förts till beslut i rådetsstyrelse. Den myndighelssamordnande funktionen har efterhand minskat ibetydelse. Mot denna bakgrund anser rådet alt prövningsnämnden iallt väsentligt slutfört den planerande och initierande delen av sinverksamhet. Rådet hemställer därför all prövningsnämnden avskaffas den 30 juni1981. Byggforskningsrådels verksamhet finansieras dels medbyggforsknings-avgifter, dels med anslag under ochindustridepartementets huvudtitlar. Statsmakterna har /79 angivit enplaneringsnivå för den allmänna byggforskningen.