prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — Om det i länet finns kommun som inte ingår i landstingskommunen,förrättas valel av och kommunfullmäktige med den fördelning mellandem som regeringen bestämmer efter befolkningstalen. I väljer landstingeinio och kommunfullmäktige i kommun fem ledamöter (42 § länsslyrelseinslruktionen,1971:460, omtryckt 1979:234). I väljer femoch kommunfullmäktige i nio ledamöter. I länförrättas valel av kommunfullmäktige i . För varje ledamot utsesen suppleant. Ledamöterna och suppleanterna i styrelsen skall varakyrkobokförda i länet. Svenskl medborgarskap krävs också för behörighet atlinneha sådant uppdrag (11 kap. 9§ regeringsformen). Bland ledamöterna ochsuppleanterna bör enligt 41 § iredje slyckel länsslyrelseinslruktionenkommunal och landstingskommunal erfarenhel saml erfarenhel från verksamhel inäringslivet och arbetstagarorganisationer vara företrädda. Ledamöterna ochsuppleanterna väljs enligt 43 § , räknal fr. o. m. åretefter del år då val i hela riket av kommunfullmäktige och landstingsledamöterhar ägt rum. Om en ledamot eller suppleant upphör att vara behörig, förfallerhans uppdrag . Om en ledamot eller suppleant avgår företjänstgöringstidens utgång, utses en ny ledamot eller suppleant för den tid somåterstår. Val av ledamöter i styrelsen skaU vara proportionellt, omdet begärs av minsl så många väljande som motsvarar den kvot vilken erhålls om anlalelväljande delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1 (42 § fjärdestycket länsslyrelseinslruktionen). Mofivet till denna bestämmelse var enligt prop.1976/77:19 intresset av alt olika politiska meningsriktningar blir 1980/81:185 58 företrädda i slyrelsen (s. 5). Suppleanterna förledamöterna är personliga. Det medför alt bestämmelserna om proportionella val inlekan tillämpas på suppleantvalet. Eftersom fortfarande, dvs. även eflerdet alt landstingei hade fått lill uppgift all utse samlliga ledamöler i slyrelsenulöver ordföranden, skulle vara en statlig myndighet, var del enligl vadföredraganden anförde i propositionen inte lämpligl att göra bestämmelserna omsuppleanler i kommunala och landslingskommunala nämnder eller om inträde av nyledamot, när en ledamot i en sådan nämnd avgår, lillämpliga. Suppleanternaborde därför liksom lidigare vara personliga. I motionen 1978/79:1692 hemställdes atl hosregeringen skulle begära förslag till sädana bestämmelser beträffandesuppleants tjänstgöring i länsstyrelses styrelse att den vid valtillfälletförutsatta proportionella fördelningen av styrelsens sammansättning kanbehållas även när en personlig suppleant är förhindrad att tjänstgöra förledamot. Motionärerna ansåg att del är otillfredsställande att de nuvarandebestämmelserna om suppleanternas tjänstgöring kan leda till atlmeningsriktningar inte blir företrädda vid styrelsens sammanträden på del sätlsom förutsattes vid valet. anförde i sitt belänkande medanledning av motionen bl. a. följande (KU 1979/80:8 s. 2). Även utskottet anser det önskvärt att den sammansättningav länsstyrelses styrelse med avseende på t. ex. olika parfiers och länsdelarsrepresentation som kommit till uttryck vid valet av ledamöter i så storutsträckning som möjligt bibehålls vid ledamots frånvaro. Nuvarande regler försuppleanters inträde kan, som påpekas i mofionen, leda till att styrelsen fåren annan sammansättning än som förutsattes när valet skedde. Enligt utskottet finns del skäl atl se över reglerna omvalet av suppleanter och deras inträde i länsstyrelses styrelse. Denna översynkan lämpligen ske inom ramen för den pågående utredning inomkommundepartementet som på begäran undersöker frågan om rätl tillproportionellt val vid kommunfullmäktiges och landstings utseende av ledamöteri statliga nämnder m. m. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. biföll utskottets hemställan (rskr 1979/80:9). Polisstyrelsen består enligt 38 § polisinstruktionen(1972:511) av polischefen och det ytterligare antal särskilt utseddaledamöter, minst sex och högst åtta, som bestämmer. För var ochen av de särskilt utsedda ledamöterna finns en personlig suppleant. Ledamöternautses som ledamöter i kommunstyrelse (77 §). Ledamöterna i polisstyrelsen utom polischefen väljs avlandstinget (76 §). I och polisdistrikt väljs dock etl visstantal ledamöter, som fastställer, av kommunfullmäktige iGöteborgs resp. kommun. I polisdistrikt förrättas valet avkommunfullmäktige i . 1980/81:185 59 Ledamöterna i polisstyrelsen skall vara svenskamedborgare, bosatta inom polisdistriktet och ha rösträu vid kommunfullmäktigval(77 §). De bör väljas så atl erfarenhet blir företrädd bland dem ochså att de representerar olika delar av polisdistriktet. Valel skall varaproportionellt, om del begärs av minst så många väljande som motsvarar del talsom erhålls, om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valetavser, ökal med 1. Ordningen för val av ledamöter i polisstyrelse m.m. harövervägts av polisutredning. I betänkandet (SOU 1979:6) Polisenkonstateras att frågan om ledamöter i polisstyrelse skulle utses av kommuneneller landstingskommunen är omstridd (s. 183). Ulredningen har därför övervägtolika allernaliv till den nuvarande ordningen. Den avslår dock från att läggafram förslag i denna del, eftersom del inte uppdragils åt utredningen attompröva systemet för val av ledamöler i detta hänseende. Man förordar attfrågan ägnas uppmärksamhet i det fortsatta reformarbetet (s. 185). Det nuvarande systemet med personliga suppleanter bör enliglutredningen avskaffas. I stället bör samma ordning tillämpas som för kommunfullmäkfigeoch de kommunala nämnderna (bet. s. 186). Utredningen menar att man härigenomfår ökade garanfier för atl varje suppleant efter hand får erfarenhet avpolisstyrelsens verksamhet. m. m. (lokal, särskild och gemensam) bestårenligt 6 § taxeringslagen (1956:623) av ordförande, som förordnas av länsslyrelsen,och valda ledamöter. Antalet valda ledamöter skall enligt 7 § vara minst femoch högst åtta. Antalet ledamöter bestäms av den som förrättar valet eller, omledamöterna skall väljas av skilda organ, av länsslyrelsen. För varje valdledamot skall väljas en suppleant. Mandatperioden är tre taxeringsår, räknatfr. o. m. året efler det år då val i hela riket av kommunfullmäktige har ägtrum (5 och 6 §§). Valbar lill ledamot eller suppleant i taxeringsnämnd ärmyndig svensk medborgare, som inte har fyllt (8 §). Den som väljs tillledamot eller Suppleant i eller särskilttaxeringsdistrikt skall vara mantalsskriven i kommun som heh eller delvis ingåri distriktet. Till ledamöter och suppleanter skall utses personer som harinsikt i de beskattningsfrågor som ankommer på taxeringsnämnden. Ledamöter och suppleanter väljs enligt 6 § avkommunfullmäktige. Om mer än en kommun ingår i ett särskilt taxeringsdistrikt,förrättas dock valet av . Om det i distriktet finns kommun som inte tUlhörlandstingskommunen förrättas valet av landstingei och kommunfullmäktige med denfördelning mellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. Valetskall vara proportionellt, om det begärs av minsl så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls, om antalet Prop.1980/81:185 60 närvarande ledamöler delas med del antal personer somvalet avser, ökat med 1. Möjligheten att lillämpa den proportionella valmetoden vidval av ledamöler i taxeringsnämnd tillkom genom beslul om nytaxeringsorganisation i första instans (prop. 1977/78:181, SkU 1977/78:55, rskr1977/78:362, SFS 1978:316). består enligl 17 kap. 6 och 7 §§ fastighelslaxeringslagen(1979:1152) av ordförande, som utses av , och valda ledamöler.Länsstyrelse får förordna ytterligare en ledamot. Anlalel valda ledamöter skallvara minst fem och högsl åtta (17 kap. 8 §). Antalet bestäms av den somförrättar valet eller, om ledamöterna skall väljas av skilda organ, avlänsstyrelsen. För varje ledamot skall väljas en suppleant. I fråga om val avledamöter och suppleanler samt valbarhet m. m. gäller enligl 17 kap. 7 och 10 §§i allt väsentligl delsamma som för ledamöler i taxeringsnämnd. Huvudmän i sparbank skall vara minst tjugo och högstsextio (11 § lagen, 1955:416, om sparbanker). För vissa fall kan antalet sättashögre. För huvudmän gäller vissa valbarhetsvillkor (12 §). Suppleanter förhuvudmännen utses ej. Av huvudmännen väljs enligt 13 § hälften avkommunfullmäktige i de kommuner som ingår i verksamhetsområde ellerav . Återstoden utses av huvudmännen själva. Kommunfullmäktiges ochlandstings val av huvudmän skall vara proportionellt, om det begärs av minstså många väljande som molsvarar det tal som erhålls, om samtliga väljandes anlaldelas med del anlal personer som valel avser, ökat med 1. Mandatperioden är treår (14 §). 2.2 Organ för vilka författningsbestämmelser omproportionellt val saknas I tryckfrihetsmål där talan förs om ansvar skall enligl 12kap. 2 § tryckfrihetsförordningen frägan om brott föreligger prövas av en juryom nio medlemmar, såvida inle parterna vill hänskjula målet till rätlensavgörande ulan sädan prövning. För varje län skaU utses jurymän, fördelade itvå grupper med sexton jurymän i första gruppen och åtta i den andra (12 kap. 3§). Jurymännen i den andra gruppen skall vara eller ha varit nämndemän vidallmän underräU. Jurymän väljs för en period av av landsfingeteller, om det i länet finns kommun som inte tillhör landstingskommunen, avlandstinget och kommunfullmäktige (12 kap. 4 §). I förrättas valetav kommunfullmäktige i . När jurymän skall väljas av mer än Prop.1980/81:185 61 en valmyndighet, fördelar länsslyrelsen anlalel jurymänmellan valmyndigheterna med ledning av folkmängden. Jurymän skall vara myndiga svenska medborgare, som ärbosatta inom länel. De bör vara kända för omdömesgillhel, självständighet ochrättrådighet. Bland jurymännen bör skilda samhällsgrupper ochmeningsriktningar saml olika delar av länet vara företrädda. Om en jurymanavgår eller upphör atl vara valbar, skall valmyndighet inom den grupp avjurymän som den avgångne tillhörde ulse annan i hans ställe för äterstoden avvalperioden (12 kap. 7§). I promemorian (Ds Ju 1975:1) Vissa ändringar irättegångsbalken m. m. uttalades, ulan närmare precisering, att det även ifråga om val av jurymän i tryckfrihetsmål skulle kunna finnas skäl all övervägavissa jämkningar i valsystemet. Här borde man dock enligt promemorian avvaklaresultatet av massmedieutredningens arbete (s. 29). Massmedieutredningenföreslog i betänkandet (SOU 1975:49) Massmediegrundlag att yllrandefrihetsmål iförsta instans skulle handläggas av en enda, för hela riket gemensam, yllrandefrihelsdomstol.Det särskilda rällegångsförfarandet med jury skulle avskaffas (s. 135). Ulredningensförslag i denna del ledde inle lill någol förslag till . (Ju 1977:10) som hartillkallats för alt utreda frågan om en ny yttrandefrihetsgrundlag har enligtsina direktiv bl. a. atl ytterligare överväga frågan om rättegången iyttrandefrihetsmål. Utredningen har under är 1979 lagl fram delbetänkandet (SOU1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet. Betänkandet är avsett att ulgöra ettunderlag och en ulgångspunkt för en allmän debatt om yttrandefrihetensrättsliga villkor. I belänkandet redovisas två skisser till yllrandefrihelsgrundlag.Enligt utredningen bör man överväga atl införa bestämmelser om proportionellaval av jurymän. 2.2.2 Styrelse för allmän försäkringskassa m. m. Styrelsen för allmän försäkringskassa består enligl 18kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630) avordförande och vice ordförande, vilka utses av regeringen, saml fyra ledamölersom utses av eller, om kassans verksamhetsområde utgörs av enkommun, av kommunfullmäktige. Härutöver får två personalförelrädare delta istyrelsearbetet. När styrelsen handlägger frågor som inte avser det slag avverksamhet som kassan skall bedriva, är personalföreträdarna ledamöler istyrelsen. Personalföreträdarna och deras suppleanter utses av den eller dearbetstagarorganisationer som är företrädda hos kassan (kungörelsen, 1974:963,om personalförelrädare i allmän försäkringskassas styrelse och lagen, 1976:230,om rätt för arbetstagarorganisation att ulse och entlediga företrädare för deanställda i styrelse eller annat organ vid statlig myndighet). 1980/81:185 62 För annan ledamot i slyrelsen än ordföranden och viceordföranden utses en suppleant. Ledamot utses, om inte regeringen förordnar annat, för entid av , räknat fr. o. m. året näst efler del, då hanblivit utsedd (18 kap. 8 § lagen om allmän försäkring). Om en ledamot avgår innan den lid för vilken han blivilutsedd har gått till ända, skall en ny ledamot utses för den återstående tiden(18 kap. 8 §). Sådan ledamot skall utses i samma ordning som den avgångneledamoten blivit utsedd. Allmän försäkringskassas pensionsdelegalion består enligl18 kap. 20 § av åtta ledamöter. Dessa är ordföranden och vice ordföranden ikassans styrelse, två av utsedda läkare, två avriksförsäkringsverket utsedda ledamöter, som skall ha särskild erfarenhel avarbetsförhållanden, och två ledamöter som utses av eller, omkassans verksamhetsområde utgörs av en kommun, av kommunfullmäktige. För annanledamot än ordföranden och vice ordföranden utses en suppleant. Mandatperiodenär densamma som för ledamöler och suppleanter i allmän försäkringskassasstyrelse (18 kap. 21 §). skall bestå av minst fem och högsl sjuledamöter, som utses av kommunfullmäktige (18 kap. 24 §). Om nämndensverksamhetsområde består av flera kommuner, bestämmer riksförsäkringsverketantalet ledamöter och hur många sum skall utses av varje kommun. För varjeledamot utses en suppleant. I fråga om valbarhet och mandatperiod gällerdetsamma som för allmän försäkringskassas styrelse. Bestämmelserna om ledamot i styrelse för allmänförsäkringskassa, pensionsdelegation och försäkringsnämnd gäller i lillämpligadelar för suppleant (18 kap. 26 §). sköter inskrivningen av värnplikfiga.Nämnden beslår av ordförande, som är inskrivningschefen, och icke militäraledamöter till det antal som regeringen bestämmer, dock minst en för varjelandstingskommun eller kommun som inte tillhör landstingskommun inom nämndensverksamhetsområde (10 § värnpliktslagen, 1941:967, omtryckt 1969:378). För varoch en av de icke militära ledamöterna skall finnas en ersättare (42 §kungörelsen, 1969:379, om inskrivning och redovisning av värnpliktiga, omtryckt1973:509). De icke militära ledamöterna och ersättare för dessa utses för treår av resp. kommunfullmäktige. utvecklingsstörda har tilluppgift att avgöra vissa ärenden om inskrivning i särskola, vårdhem ochspecialsjukhus samt utskrivning därifrån m. m. (6,27,29, 32,33,36 och 41-43 §§lagen, 1967:940, angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda).Beslutsnämnd finns i varje landstingskommun och kommun som inte tillhörlandstingskommun. Nämnden beslår enligt 17 § av en lagfaren ordförande ochytterligare två eller fyra ledamöter. Dessa skall vara ledamöter ellersuppleanter i omsorgsstyrelsen, om regeringen inte medger annat. Särskolchef,vårdchef eller överläkare hos omsorgsslyrelsen får inle vara ledamot avnämnden. För ledamot av beslutsnämnd skall finnas en eller flera suppleanter. Ordförande i beslulsnämnd och suppleant för honomförordnas enligt 18 § av regeringen för högst . Övriga ledamöter ochsuppleanter för dem utses av resp. kommunfullmäktige. är tillsynsmyndighet för bl. a.grundskolor och gymnasieskolor i länet (21 § skollagen, 1962:319, omtryckt1970:1026). beslår enligt 22 § av nio ledamöter som är bosattainom länet och som utses , räknat fr. o. m. året efterdet år då val i hela rikel av landstingsledamöter och kommunfullmäktige har ägtrum. Av ledamöterna utses två av regeringen, en av , en avlänsstyrelsen och fem av . I utses fem ledamöter av kommunfullmäktigei . Om annat län omfattar kommun som inle tillhörlandstingskommunen, utses tre ledamöter av och två ledamöter av kommunfullmäkfige.För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant. De ledamöter som utses av eller kommunfullmäkfigeskall ha visat intresse för utbildningsfrågor (4 § förordningen, 1965:741, medinstruktion för länsskolnämnderna, omtryckt 1971:347). En av de ledamöter somutses av landsting eller av kommunfullmäktige i och en avsuppleanterna för dem skall ha särskild kännedom om landsbygdens skolväsen.Ledamot och suppleant som utses av eller kommunfullmäktige fårinte inneha tjänst som lärare eller skolledare vid skola under nämndens inseendeeller vid annan skola som meddelar motsvarande undervisning. (U 1978:17) har i januari1980 lagt fram sitt slutbetänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministrafion -principer för ny organisation. Kommittén föreslår vissa ändringar i fråga om länsskolnämndernasorganisation. Någon ändring av nämndernas sammansättning föreslås dock inte.Kommittén förutsätter att betänkandet kommer att läggas lill grund för enproposition med förslag till riktlinjer för utformningen av den slalliga skoladministrationenpå central och regional nivå. 1980/81:185 64 Skogsvårdsstyrelserna har enligl 2§ lagen (1960:267) omskogsvårdsstyrelser till uppgift all främja och slödja den enskildaskogshushållningen samt att verka för att skogsvårdsarbetet inom de enskildaskogarna bedrivs på ett planmässigt sätl. Styrelserna skall också utöva denuppsikt och vidla de åtgärder som enligl gällande skogsvårds-, naturvårds- ochandra författningar ankommer på dem. Del finns en skogsvårdsstyrelse för varjelän. består enligt 3 § av sju ledamöter.Tre av ledamöterna och suppleanler för var och en av dem utses av regeringen.Tre ledamöler och suppleanter för dem utses av landstingei eller, i Gotlandslän, av kommunfullmäktige i . I förarbetena uttalades bl. a. atldet var önskvärt all styrelserna hade god lokal förankring och varrepresentativa för det enskilda skogsbruket i länet (prop. 1960:106 s. 133).Mandatperioden är , räknat fr. o. m. året dåval i hela riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige har ägt rum. Omen ledamot eller suppleant avgår, skall ersättare förordnas för återstoden avperioden. Länsjägmästaren är självskriven ledamot i styrelsen. Skogsadminislrativa utredningen har lagt frambetänkandet (Ds Jo 1980:1) Skogsvärdsstyrelsernas organisation. Förslagen ibetänkandet utgår från att skogsvårdsstyrelsernas särskildaförvaltningsrättsliga ställning upphör och att skogsvårdsstyrelserna framdelesblir statliga myndigheler. Utredningen anser att lagen om skogsvårdsstyrelseroch reglementet (1960:322) för skogsvärdsstyrelserna bör upphävas och ersättasav en instruktion. I sak innebär utredningsförslaget inga ändringar i fråga omstyrelsens sammansättning. I varje län finns en länsvägnämnd. Nämnden har enligt 1 §instruktionen (1971:959) för länsvägnämnderna till uppgift atl biträdalänsstyrelsen vid handläggningen av frågor enligt väglagen (1971:948) och avandra frågor av väsenllig belydelse för länels vägväsende. består av sju ledamöter (2 §). Ledamot i länsvägnämndskall vara bosatt i länet och ha intresse för och insikt i väg-, trafik- ochtransportfrågor. Tjänsteman vid statens vägverk eller får intevara ledamot. Ledamöterna i länsvägnämnden väljs av landstingei (3 §). IMalmöhus län väljer fyra och kommunfullmäktige i kommun treledamöter samt i tre och kommunfullmäktigei fyra ledamöter. I väljs ledamöterna avkommunfullmäktige i . För varje ledamot finns en personligsuppleant (4 §). Bestämmelserna i 2 och 3 §§ gäller också för suppleanterna.Mandatperioden är , räknat fr. o. m. 1980/81:185 65 året då val i hela riket av landstingsledamöteroch kommunfullmäktige har ägt rum (5 §). Avgår en ledamot eller suppleant företjänstgöringstidens utgång, utses en ny ledamot eller suppleant för återståendelid. föreslog i belänkandet (Ds Kn1977:2) Samordnad vägplanering att länsvägnämnderna skulle avskaffas (s. 135). Förslagelhar inte genomförts. I varje län finns en vuxenutbildningsnämnd. Nämndenhandhar ärenden om timstudiestöd, dagstudiestöd och särskilt vuxensludieslöd enligtstudiestödslagen (1973:349) samt ärenden enligl förordningen (1975:395) omstatsbidrag lill uppsökande verksamhel på arbetsplatser (2 § förordningen,1975:394, med instruktion för vuxenutbildningsnämnderna). Vuxenutbildningsnämndenbestår enligt 5 § av ordförande och åtta andra ledamöter. Fem av ledamöternautses av regeringen. Återstående fyra ledamöler skall företrädautbildningsväsendet i länet. De utses av . I utses dedock av kommunfullmäktige i . I och och utses två av och två av kommunfullmäktige i resp.Göteborgs kommun. Ledamöterna utses för högst (12 §). Suppleanter förledamöterna saknas. har av regeringen fått i uppdragatt se över vuxenutbildningsnämndernas verksamhet och sammansättning. Imotionen 1979/80:825 anförs bl. a. att de politiskt valda ledamöterna ivuxenutbildningsnämnderna bör vara i majoritet och utses av samtatt också suppleanler bör utses. I varje län finns en lantbruksnämnd (27 § förordningen,1967:425, med instruktion för lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna,omtryckt 1978:289). Nämnden har enligt 22 § till uppgift att inom sitt verkamhetsom-rådeuppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och utveckling samt verka för en snabbstrukturrationalisering inom lantbruket. Nämnden svarar även för vissa statligaåtgärder inom lantbrukets område. Ledamöter av lantbruksnämnden är enUgt 28 § en lanlbmksdirekiöroch åtta andra ledamöter. Av dessa utses fyra av regeringen och fyra avlandstinget eller, i , av kommunfullmäktige i Gollands kommun.Innan eller kommunfullmäktige utser ledamot, skall samråd ske medhushållningssällskap vars stadgar lantbruksstyrelsen har fastställt. För varjeledamot utses även en suppleant. Ledamöterna och suppleanterna utses (52 §). Om en ledamot eller suppleant avgår, utses ersättare för återstoden avliden. 5 1980/81. 1980/81:185 66 Inom lantbruksnämnderna i , ochNorrbottens län skall det finnas en rennäringsdelegalion (29 §). Lantbruksdireklörenär ledamot av rennäringsdelegationen (32 §). Vidare ingår två andra ledamölerav lantbruksnämnden som nämnden utser särskilt, en tjänsteman hos länsstyrelsensom utser, en tjänsteman hos länsarbetsnämnden somlänsarbetsnämnden utser samt tre rennäringsutövare. Av de sist nämnda utses tvåav regeringen och en av efter samråd med . Suppleant för ledamot i nämnden är suppleant för samma ledamot idelegationen. För var och en av de övriga ledamöterna finns en suppleant somutses i samma ordning som ledamoten. Ledamöterna och suppleanterna i rennäringsdelegalionenutses (52 §). Om en ledamot eller suppleant avgår, utses ersättareför återstoden av tiden. I varje län utom finns en länsnykterhetsnämnd.Nämnden har till uppgift dels att övervaka nykterhetstillståndet inom länel ochverka för allmänna nykterhetsfrämjande åtgärder, dels atl utöva tillsyn över dekommunala nykterhetsnämnderna (4 § 1 och 3 mom. lagen, 1954:579, omnykterhetsvård, omtryckt 1971:307). består enligt 9 § avtvå ledamöter som utses av , en ledamot som utses av länsslyrelsenoch två ledamöter som utses av landstingei. I län som omfattar kommun som intetillhör landstingskommunen utser dock landstingei en ledamot ochkommunfullmäktige i den kommunen en ledamot. För varje ledamot utses ensuppleant. Ledamöterna och suppleanterna skall vara svenska medborgare ochbosatta inom länet. Mantadperioden är , räknat fr. o. m. den 1 januariåret då val i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige har ägt rum. 1979/80:1 om föreslås alt nykterhelsvårdslagenskall upphävas. Förslaget innebär alt länsnyklerhetsnämnderna avskaffas. Riksdagenhar numera bifallit propositionen i denna del (SoU 1979/80:44, rskr1979/80:385). Enligt beslut upphör nykterhelsvårdslagen att gälladen . 2.3 Val av ledamöter och suppleanter, suppleants inträde Bestämmelserna i 2 kap. 23 § kommunallagen om proporfionelltval av kommunala nämnder, beredningar och revisorer m. m. är så konstrueradeatt varje gmpp som skulle bli representerad vid en proportionell fördelning avde mandat som valet avser kan få till stånd ett proportionellt val. Som framgårav det föregående gäller en motsvarande bestämmelse för kommunfullmäktigesresp. val av ledamöter i vissa statliga organ. I praktiken skervalen i regel som majoritetsval men bestämmelserna om proportionellt val utgören viktig grund för de överenskommelser som