prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — I redovisningen av det befintliga sambandet ingåräven vissa andra sambandsnät. Förutom det av gruppen förordade förslaget har äventvå alternativa lösningar enligt nedan diskuterats och funnits ej tillämpligaav såväl tekniska som ekonomiska skäl. - Direkta förbindelser mellansamUiga berörda. - Direkt anslutning av centralamyndigheter m. berördalänsstyrelser och kärnkraftverk till förmedlingsstationer i nät. Underlag för gmppens arbete har erhållits dels inomteleverket och dels genom besök vid kärnkraftverk i Forsmark. Kontakt hartagits med i och SOSAB. Vidare har teleplans rapporttill SSI studerats. Gruppens förslag till lösningar har vidare översiktligtpresenterats vid sammanträde på SSI där fömtom televerketsföreträdare för , , berörda länsstyrelser, SV, OKG, samt Estdeltog. Härvid beslöts att av gmppen förordatlösningsaltemativ skulle detalj-utredas. Enligt uppdraget föreligger "ett akut behov avatt förbättra telekommunikationerna mellan de centrala myndigheterna ochberörda länsstyrelser/ kärnkraftverk". 1980/81:90 Bilaga2.5 Jordbruk.sdepartementet 599 I arbetsgruppens uppdrag ingår att ge förslag tillförbättringar av de med grova linjer angivna trafikriktningarna och somframfördes i nät. Vid en kärnkraftolycka är det mycket sannolikt atttrafikbehovet blir så stort, inom kärnkraftverkets närmaste omgivningar, attspärrtillständ erhålles vid berörda telefonstationer (trafiken fungerar endastsporadiskt inom stationsområdet och inte alls till andra stationer). Vidare kan antagas att berörda myndigheters ochkärnkraftverks abonnentväxlar samt övriga katalogtagna abonnemang snabbtkommer att bli "nerringda" av en orolig allmänhet m.fl. varigenom förräddnings-/ kataslrofledningen nödvändigt samband helt eller delvis kommer attomöjliggöras. Samtliga berörda myndigheter och kärnkraftverkabonnerar på större eller mindre abonnentväxlar med ett varierande antalcentralledningar, i första hand dimensionerat för att täcka det normalabehovet. Centralledningar och anslutningsstationer framgår av bilaga I (ej här).Härtill kommer ett eller flera lelexabonnemang samt separata telefonabonnemang(terminerar ej i abonnentväxeln) av vilka ett mindre antal ej katalogtagils. SKI, SSI, och de berörda länsstyrelserna harvar för sig anslutning till telefonstationerna med stor trafikkapacitet. På var och en av de aktuella orterna finns dessutomen när- eller Qärrförmedlingsstation. Härigenom underiättas trafikavvecklingtill övriga landet. Lokalisering till städer innebär dessutom attkablar förläggs i någon form av kanalisation. Denna kan utgöras av plaströr medskarpt gul färg, betongpipor (ofta i städernas centrala delar) eller tunnlar(endast i ) varigenom ett gott skydd mot skador erhålles. Flera länsstyrelser har anordnat speciellakatastrofledningsplatser, med varierande tillgäng till olika sambandsnät. Vissa länsstyrelser och kärnkraftverk har direktförbindelser till närmaste länsalarmeringscentral. Några länsstyrelser har dessutom säkerställt attvia lokalradio kunna lämna information till allmänheten, genom att studio medtillhörande förbindelser anordnats i eller genom attsådant finns i anslutning till . Vidare har de flesta länsstyrelsernasekundäranslutning till försvarets fjärrskriftnät via något militärt förbandoch kärnkraftverkens anslutning i kraftbolagens drifttelefonnät samtmobilradionät. Slutligen har de berörda länsstyrelsernaradioutrustning för samband med räddningsstyrkor inom länet via system 70. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.5 600 Härutöver tillkommer separatalösningar vid olika länsstyrelser/kärnkraftverk, så har t. ex. kärnkraftverketi Forsmark radioutruslning för samband med brandmyndigheter på såväl lokal- somriksfrekvens och i län utrustning för anslutning tillStatens vattenfalls-verks mobilradionäl. Samtliga berörda har tillgång till telecopier. 1.6 Förslag till lösning Arbetsgruppen förordar att: - Trafikavvecklingskapacitelen päordinarie centralledningar beaktas och förbättras där sä är möjligt genom omplanering till trafikstarkare väljar grupper. - Främlingsabonnemang (gruppnummerom max 5 centralledningar eller 5 separata abonnemang) anordnas till närmaste RKS med FS pä samma ort. Abonnemangen katalogtages ej och anordnas skilda vägar. - Befintligt Telex-abonnemangkompletteras med ytterligare etl som ej katalogtages och anordnas skilt frän ordinarie abonnemang. De ej katalogtagna TELEX-abonnemangen anordnas så atldesamma prioriteras vid sökning mot vissa vior. Telexnamnet (namngivaren programmeras med del"öppna" abonnemangets namn). - SKI, SSI (BNA), , berördalänsstyrelser och kärnkraftverk an sluts till regionala förmedlingscentraler med 2-4 förbindelser. Förbindelserna till centralerna skall anordnas skilda vägar där så är möjligt. Kvaliteten skall medge full förmedlingsbarhet vid LAC. - Endirektförbindelse anordnas mellan kärnkraftverk och berörd länsstyrelse. - Länsalarmeringscentralerna(LAC) utnyttjas som regionala förmedlingscentraler. Avvikelser frän det generellaförslaget, i.ex. angående antalet förbindelser kan erfordras beroende päbefintligt samband, förbindelsevägarnas längd etc. Lösningen innebär att samband i förstahand skall sökas via det ordinarie trafiksystemet och först i andra hand genommanuell förmedling i respektive förmedlingscentral. Mellan centralerna utnyttjasbefintligt förmedlingsnät (televerkels högsta trafiknivä) med mycket låg riskför spärrtillständ och möjligheter till prioritering av centralernas trafik. Genom anslutning till centralerna erhålls härutöverföljande fördelar: - Relativt kortaoch därigenom säkrare direktkopplade förbindelser. - Befintligacentraler med utbyggda direktförbindelser till lokala räddningsorganutnyttjas. 1980/81:90 Bilaga2.5 601 - Eventuella utökningar avcentralernas kapacitet, för att avveckla trafiken, kan användas vid andrakatastroftillfällen. - Centralerna är bemannade dygnetrunt med personal som är vana att handla i stressitualioner efter fastsställdascheman. - Genom förmedling icentralen kan prioritering ske. Vidare bör nämnas alt flera av de berördatelefonstationerna kommer atl ersättas av nya digitala växlar (typ ) vilketbl. a. medför tillgång till tre olika prioriteringsnivåer/alternativ. Tillskillnad mot befintliga trafikbegränsningssyslem för analoga växlar är samtligaabonnenter alltid anslutna till stationen även vid övergång till prioriteradtrafik. Vid dessa trafikfall erhåller den prioriterade abonnenten"förtur" till stationsutrustningen medan den enda olägenheten förövriga abonnenter är att han/hon får vänta är normalt på kopplingston.Stationen kan programmeras sä att in- och urkoppling av"prioriteringen" sker atuomatiskl. Av bilaga 2 (ej här) framgår befintligt sambandkompletterat med arbetsgruppens förslag för berörda myndigheter ochkärnkraftverk. Somframgår enligt ovan kan arbetet sannolikt påbörjas myckel snabbt efter beslut ienlighet med arbetsgruppens förslag. Följande bör beaktas: - Fjärranslutning avcentralledningar och abonnemang samt översyn av befintliga centralledningar medhänsyn till risk för spärr kan sannolikt färdigställas inom ett är. - Anslutningsförbindelser tillLAC och övriga direktförbindelser beräknas kunna färdigställas inom ett är. - Projektering, programmering,montage och inprovning av nya förbindelser till LAC kan utföras som löpandeutökningsarbete med någon månads arbetsinsats. Leveranstiderfrån TELl avseende viss överdragsutrustning för LAC är f. n. ca efterbeställning. Det är dock inte ovanligt att leveranstiden kan uppgå till p. g. a. brist pä eriorderliga komponenter. - De nya linjeanläggningarna beräknas kunnafärdigställas efter beslut. Leveranstiden för viss materiel kan dock medföra mindre förseningar. Samtliga berörda LAC är färdigställda och i driftmed undantag för som planeras tas i drift 1981.03. Arbetsgruppen förutsätter att om en utbyggnadbeslutas enligt förslaget kommer också arbetet att erhålla erforderligprioritet varför ovanstående leveranstider sannolikt kan förkortas. 1980/81:90 Bilaga2.5 602 Detaljerad kostnadsredovisning framgår av bilaga 3.De totala kostna derna för arbetsgruppens förslag framgår enligt nedan: Anläggn.kostnader/Inträdesavgifter 1358930 Här ingår nya linjeanläggningar vid ,Forsmark och Ringhalls med tillsammans 825000. 2 F()rslag beträffande telefonalarmering I skrivelse från 1980-06-26till ges i uppdrag att i samråd medStrålskyddsinstitutet, och berörda länsstyrelser införaett system för telefonalarmering inom från kraftverken.Arbetet skall bedrivas skyndsamt och arbetsläget skall redovisas senast den 30september 1980. Uppdragethar indelats i tre etapper konstruktion,projektering, tillverkning genomförande(montage, provning, mm). 2.2Sammanfattning av utredningar i etapp 1 I samarbete med berörda länsstyrelser har områdenainom vilka samtliga abonnenter skall larmas fastställts för samtligakärnkraftverk. Berörda abonnenter uppgår totalt till ca 300000 varavBarsebäcksområdet ensamt svarar för . Alarmeringen tillgår i stora drag sä attabonnenterna på telefonstationerna kopplas bort från stationens väljamtmstningoch ansluts till alarmeringsutmstning som sänder upprepade,korta (1/) ringsignaler ut mot varje abonnent. Larmet utlöses pä kärnkraftverket och överförsdärifrån på fast anordnade förbindelser till närmaste telefonstation ochvidare till övriga stationer. I den mån nya larmnät, MULTICOMfinns utbyggt kommer detta att utnyttjas i stället för fasta förbindelser omdet är ekonomiskt attraktivt. Utrustning för alarmering finns infört på ettantal stationer, främst inom . Utmstningen torde dock behövakompletteras och provas. De flesta stationer kring kärnkraftverken ärrelativt små och saknar reservelverk. Gardering mot elnätsbortfall sker medbatterier. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.5 603 alarmeringenkommer dock inte att fungera pä dessa stationer vid elnätsbortfall, varförinköp av reservutmstning (växelriktare) har förutsatts. På grund av risken för "massanrop" vid enkärnkraftolycka med åtföljande telefonalarmering fömtsätter attåtgärder måste vidtagas dels för att förhindra att telefonstationerna brytersamman dels för atl kunna ge prioriterade abonnenter acceptabel framkomlighet(se även punkt 2.4.3). Åtgärderna består i att utrusta berörda stationer medett trafikbegränsningssyslem. Kostnaderna för införande av telefonalarmeringinkl. trafikbegräns-ningsfunktion har beräknats för följande två alternativ.Alt. 1 Alarmering med gardering mot elnätsbortfall. Alt. 2 Alarmering utangardering mot elnätsbortfall. Kostnaderna för alt. 1 har beräknats till totalt17,och för alt. 2 till . Av dessa kostnader utgör införande av trafikbegränsningsfunk-tion9,. förordar alt. 1 med hänsyn till atl det ger betydligtstörre säkerhet i områden med landsortselnät. Genomförandet av alarmeringssystemet är beroende avresurser och arbetsläge hos berörda lokala teleförvaltningar. Prioriterasgenomförandet på bekostnad av andra angelägna projekt torde projektet varaslutfört /83. Om däremot inplanerade viktiga projekt förstskall slutföras torde införandet kräva (/84). Tidsåtgången har baserats på alt. 1. Någon störreskillnad i tidsåtgång torde inte vara fallet för alt. 2. Arbetet kan ev. utföras i etapper. En första etappskulle kunna omfatta stationer inom . ser dock helst att ingenetappindelning genomföres eftersom den totalt sett medför krav på ökaderesurser både för planering och genomförande. Uppgift på antalet abonnenter och telefonstationersom erhåller telefonlarm vid en utbyggnad inom ett område av frånresp. kärnkraftverk framgår av nedanstående tabell 34 25 18 29 Detaljerade uppgifter på berörda stationer,stationsstorlek m.m. redovisas i bif. bilaga (bil. I, ej här). I denna bilagahar istället för antal abon- 1980/81:90 Bilaga 2.5 604 nenter redovisats utbyggd stalionskapacilel (antalmonterade nummer) då dessa uppgifter utgör utgångspunkt för beräkning avkostnaderna. Vid en utbyggnad radie reduceras antalet berördaabonnenter till ca 22000. Stationernas belägenhet, slationsgränser m. m.framgår av bil 2 (ej här). 2.4 Tekniska förutsättningar och krav På befintliga stationer medtelefonlarm sker alarmeringen så att i strömförsörjningen stationen brytsminusanslutningen till linje- och brytre-läer och i stället sänds ringsignaler,(signalspänning) ut till abonnenterna. Signaleringen sänds under 30 sek. med1/2 sek. signal och 1/2 sek. avbrott. Dä brytningen av minusanslutningen skernedkopplas alla pågående samtal till eller frän stationens egna .abonnenter.Ringsignalspänning erhålles från elnätet och transforineras ned tilllämplig spänning. Alarmeringen kan utlösas pätelefonstation eller på impuls från annat håll, fjärrstyrning. Innan alarmeringen påbörjas skallall trafik vara nedkopplad. På med sina mekaniska system skerdetta under en lid av cirka 40 sek. för 10000 nummer. Pä A 204-stationer skernedkopppling . Efter alarmeringen återgårstationen till normalt trafikläge. Vid återgång efter larm får man emellertidräkna med att många abonnenter gör anrop för alt etablera samtal.Trafiken måste därför begränsas för alt undvika överbelastning pä stativenspanel- och radsäkringar och blockering i organ, se vidare punkt 2.4.3. Dennabegränsning kan ske med hjälp av det s. k. Trafikbegränsningssystemet, somtillförsäkrar prioriterade abonnenter normal framkomlighet medan ickeprioriterade abonnenter i beroende av anropsintensilelen får en begränsadframkomlighet. Då hög säkerhet fordras föralarmering ansluts utrustningen vid nätbortfall till reservelverk. En utförlig beskrivning avalarmeringsutrustningen ingår i PM Ufl 80005, , (bil 4, ej här). Befintliga stationer vilka saknaralarmeringsutrustning, planeras bli kompletterade med utrustning enligt ovan.Erforderlig utrustning på stationerna består av - centralapparat(styr larmgivningen) - transformator(transformerar 200 V nätspänning till omkring 100 V) - reläram (för växling mellan likspänning och signalspänning tillabonnentulmstningen) Prop.1980/81:90 Bilaga 2.5 605 reläsats (för växling av signalspänning mellan olikalusental) - kontaktorer(en för varje tiotusental abonnenter). Utrustningarna är något olika för system A 204 och . Telefonlarm finns monterat påföljande stationer men i vad män systemet på dessa är komplett och utbyggt förhela stationen har ej hunnit kontrolleras. Av dessa stationer har samtliga utom syslem A-204. På övriga i projektet ingåendestationer (94 st) saknas telefonlarm-utrustning. Av dessa stationer har 60stycken system A-204 och 34 st syslem Sid 41. För system Std 41 finns över huvudlaget ingen station som försetts med denna utrustning. Konstruktionen försystem A-204 borde kunna lillämpas med viss modifiering och omkonslruklionert'ordras. Vidare kan lokalproblem uppstå, i synnerhet för 10 st standardväxlar som är placerade i A 1-hus. En påbyggnad av A-husen för standardväxlarkan dock göras. Två stationer, Malmö-Sparven ochOskarshamn planeras bli konverterade till system under är 1983, DessaAXE-stalioner förutsattes bli kompletterade för larmgivningsfunklion i sambandmed tillverkningen. Av lidigare ulredningar bl.a.Teleplans rapport saml även vissa erfarenheler frän inträffade exceptionella händelser framgåratt vid en kärnkraflolycka finns myckel stor risk att delar av nät(telefonstationerna) bryter samman eller i varje fall blir så kraftigtöverbelastade att framkomligheten blir oacceptabel. förordar därföroch utgår ifrån att ett trafikbegränsningssyslem lillämpas. Etl sådanl finnsframtaget för att i beredskapslillstånd och krig säkerställa krigsviktigaabonnenters telefon-trafik. Systemet har provats och fungerarlillfredsslällande men har i brist pä investeringsmedel införts i mycket ringaomfallning. Syslemel skulle i händelse av kärnkraftolycka fylla tvåfunktioner. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.5 606 första är att förhindra att stationen bryter samman (bl.a. säkringsbrott) när larmet utlösts och (som befaras) ett stort antalabonnenter nästan lyfter mikrotelefonen för att antingenreflexmässigt "svara" på ringsignalerna eller ringa för att fåupplysningar. Den andra är att efter det den första anstormningen avvärjtsautomatiskt övervaka trafikbelastningen och vid oacceptabel framkomlighettemporärt avstänga icke prioriterade abonnenter så att samhällsviktiga organ(prioriterade abonnenter) kan nyttja telefonnätet. Trafikbegränsningen (TBG) ärutförligt förklarad i beskrivning A 8778093, (bil. 5, ej här). Pä stationer medtrafikbegränsning uppdelas abonnenterna i prioriterade (p) och ickeprioriterade (ip) abonnenter. TBG fungerar sä att vid hög trafikbelastningbegränsas framkomligheten för ip-abonnenter men inle för p-abonnenter. Däremotfinns ingen begränsning för inkommande samtal. Av de stationer som ingår iprojektet är endast utmstad med trafikbegränsningsutmstning. Utrustningen är utförd så att en omkastare kanställas i 3 lägen. - B Automatiskavstängning av ip-ab vid överbelastning - C Fastavstängning av ip-ab. Automatisk avstängning sker efteratt spärrövervakning på via till överordnad station indikerar för storbelastning. Som nämnts ovan befaras vid larm s. k. "massanrop" somkan helt blockera och sälta stationen ur drift innan spärrövervakningen hinnerreagera. En viss konstruktionsändring måste därför utföras så att begränsningenträder i funktion efter larmsignalens slut. Övergång tillspärrövervakad begränsning måste därefter ske automatiskt efter en inställbartid och ev. etappvis. Telefonalarmeringsfunktion enligttidigare omnämnt system är huvudsakligen införd pä vissa störrestationer, d.v.s. stationer med reservelverk. Reservelverken ger en godsäkerhet för att effekt för signal-givning alltid finns Ullgänglig. På det stora antalet mindrestationer som ingår i projektet och saknar felefonlarm blir en kompletteringmed reservelverk relativt kostsamt. Två andra alternativa lösningar finns: alt 1 En utbyggnad för signalgivning med nätspänning ochtransformatorer m.m. enligt nuvarande syslem men utan reservelverk. Anordningenger ingen alarmering vid nätavbrott, alt 2 En utbyggnad med växelriktare sommatas från stätionsbatteriet. I ett komplett system ingår dä växelriktare somger 100 V, växlingsrelä för likström - signalström och centralapparat.Anordningen ger alarmering även om nätspänning inte finns. 2 bli ca dyrare än alt. I (totalt ca 4,4 Prop.1980/81:90 Bilaga 2.5 607 [för samtliga stationer i projektet). vill dock förorda all. 2 medhänsyn till att det ger betydligt högre säkerhet i områden med landsortselnät. För utlösning av telefonlarm på stationernaerfordras elt överföringssystem som vidarebefordrar larminitiering vidkärnkraftverket lill närmaste telefonstation och därifrån till övriga stationeri omrädel. har denna överföring planerats ske medväxelströmssignalering på fast uppkopplade förbindelser och reläöverdrag medför dagens telefonstationer använd teknik. Överföringstekniken är mycket säker.Det förutsälles alt någon form av övervakningssystem, som indikerar omförbindelsen är intakt, införes. Ett alternativ till denna överföringsteknik är attnyttja ett nytt larmnät, MULTICOM, som utvecklats av och är underuppbyggnad. Detta nät bygger på modern teknik med mikroprocessorbaserade komponenter.Nätet för hög tillförlitlighet genom maskformig uppbyggnad och avanceradövervakningsulmstning. Vidare kan nätet erbjuda ett flertal faciliteter såsomindelning i olika larmnivåer och larmsektorer. MULTICOM-nätets användning för överföring avlarminitiering till telefonstationerna torde ekonomiskt kunna moUveras endastom stationerna är anslutna till nätet även förändra tillämpningar. Nätetsuppbyggnad sker på rent kommersiell basis, vilket innebär att i första handstörre orter får Ullgäng till detta. I den fortsatta planeringen för införande avtelefonalarmering kommer båda alternativen att vägas mot varndra och den mestekonomiska lösningen väljas. Anordnande av telefonlarm i vilket ingår främslmontage av stationsteknisk larmutmstning samt erforderligttrafikbegränsningssyslem - medför omfattande ålgärde till relativt högakostnader. Delta beror främsl pä att åtgärder måste vidtagas istationsutrustningen för varje enskild abonnent. Av bifogad sammanställning (bil3, ej här) framgår kostnaderna för de olika teletekniska åtgärderna redovisatper kärnkraftverk. Kostnaderna har beräknats enligt televerketsförfattningssamling, serie L: 1 A. Mervärdeskatt ingår ej. Sammanställningenupptar även vissa engångsavgifter för de larmöverföringsledningar som ständigtmåste stå uppkopplade mellan resp. kärnkraftverk och berörda telefonstationer. De angivna kostnaderna för tekniska åtgärder harberäknats med utgångspunkt från kostnadsläget 1980 saml nuvarandestationskapacitet. Kostnaderna vid genomförandet (1982/83) blir därför högredels på gmnd av förväntat stegrat kostnadsläge dels på grund av abonnentökning.Vidare 1980/81:90 Bilaga2.5 608 kanvissa extra investeringskostnader uppslå för anordnande avlarmöver-föringsförbindelser till ett fåtal mindre stationer där allförbindelsekapacitet är utnyttjad. Med hänsyn till att stationerna Malmö-Sparven samtOskarshamn planeras bli utbytta till system är 1983 ingår ej i ulredningenkostnader för trafikbegränsningsutrustning på dessa. Telefonlarmutruslningfinns på dessa platser. Sedan utbyggnad skett i här redovisad omfattningtillkommer successivt vissa mindre kostnader för det ytterligarekompletteringar som måste ske för nya abonnenter. Härtill kommer vissa årligakostnader för de åtgärder som kontinuerligt måste utföras för att vidmakthållalarmsystemet. Kvartalsavgifter för de ovan nämnda larmledningarna framgårlikaså av tabellen. Med hänvisning till skrivelse (A1846/80) till i rubr. ärende fär meddelaföljande beträffande de kompletterande utredningar som under hand begärts vadavser möjligheterna att minska kostnaderna eller fördela dessa pä flestabudgetår. För atl uppnå en kostnadsminskning ombads undersökamöjligheten att införa ett förenklat trafikbegränsningssyslem som i första handskulle skydda stationerna mot skador p. g. a. överbelastning. har med anledning härav studerat olikaalternativ alt medelst olika urkopplingsanordningar söka uppnå denna effekt.Undersökningarna har visat att sådan ur- och återinkoppling av stationer, i.ex.med olika slag av säkringar/automatsäkringar., ev. med fjärrstyrdåterinkoppling, ej kan ske utan omfattande åtgärder. Tillslag av enautomatsäkring för stora strömstyrkor (t. ex. huvudsäkring) är förenat medstora problem. Alternativet att byta till automalsäkringar för mindre enheter(stativ/organ) kräver dels konstruktionsarbete och dels omfattande ingrepp påberörda stationer. bedömning är att dessa åtgärder medförkostnader som torde bli av samma storleksordning som införandet av det föreslagnatrafikbegränsningssystemet. Ur teknisk/trafikal synvinkel torde del därjämteej gå att undvika att personal erfordras vid återupprättande av normal drift.Då ett fätal av de berörda stationerna är bemannade krävs för dessa ålgärder personalinsats som ej finns tillgänglig. Avbrottstiden blirdärior mycket lång, dels på grund härav dels på grund av resor till de berördastationerna. måste därför på det bestämdaste förordaalt del föreslagna trafikbegränsningssystemet införs i de berörda områdena föratt åstadkomma ovannämnda skydd för stationerna och framför allt kunnasäkerställa sambandet för viktiga samhällsfunktioner. Vidare torde det inteminst frän psykologisk synpunkt vara angelägel att i en dylik situation beredaallmän- 1980/81:90 Bilaga 2.5 609 heten möjligheter att använda telefon - med debegränsningar som systemet medger. Beträffande fördelning av kostnaderna pä flera budgetärhar följande tre alternativ undersökts. Alt. I innebär atl all utrustning beställs och tillverkasi en elapp men att utbyggnaden genomförs successivt under två budgetår. Vidplaneringen kan beaktas att 10-km området blir klart 81/82 och hela området82/83. Alt. 2 innebär att även tillverkning av materiel delas upp i tvåetapper. Utbyggnaden genomfor successivt under tvä budgetär varvid som i alt. 110-km området blir klart 81/82 och hela området 82/83. Alternativet germöjlighet alt begränsa utbyggnaden till enbart .