prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Som exempel på projekt för vilka lån beviljats under år1980 kan nämnas vägbyggen i (43 milj. dollar från det ordinariekapitalet och 17 milj. dollar från fonden för särskild verksamhet), jordbruk iPanama (4,4 milj. dollar från det ordinarie kapitalel och 5,4 milj. dollar frånfonden för särskild verksamhet), kredit på gruvområdet i (10 milj. dollarfrån det ordinarie kapitalet och 10 milj. dollar i komplementär finansiering),vattenkraft i (33 milj. dollar från det ordinarie kapitalet),utbildning i Eucador (21 milj. dollar från fonden för särskild verksamhet),hälsovård i (51 milj. dollar från fonden för särskild verksamhet) ochindustriell utveckling i (25,2 milj. dollar från fonden för särskildverksamhet). Vid sidan om låneverksamheten lämnar IDB visst biståndi form av bidrag till tekniskt samarbete, projektering och dylikt. Totaltlämnade IDB 43,3 milj. dollar i sådant stöd . Principerna förinriktningen av denna stödverksamhet är i stort desamma som förlåneverksamheten. IDB har startat elt nytt program som är särskilt inriktat motsmå projekt. Syftet är att stödja låginkomstsektorer som har liten eller ingentillgång lill konventionella kreditresurser. Totall har 9,4 milj. dollarbeviljats för delta program. IDB finansierar i princip endast en del, , av deutvecklingsprojekt som bedrivs av de latinamerikanska medlemsländerna och sombanken deltar i. Fram till utgången av har banken finansierat ca 16 000milj. dollar i projekt som totalt kostar 61 000 milj. dollar. Underår 1979 samarbetade banken liksom lidigare nära med andra 1980/81:100 Bilaga14 48 internationellaoch interamerikanska institutioner i syfte att öka resursflödet till regionenoch då främsl till de minst utvecklade områdena. Exempel på sådanainstitutioner är EG, och for AgriculluralDevelopment. Banken samarbetar också med övriga regionala banker iLatinamerika. Vidare förekommer samarbete med . Vid jämförelse av utlåningen från IDB och Världsbankentill IDB:s medlemsländer i kannoteras alt av lån gick till de mer utvecklade länderna iregionen medan motsvarande procenttal för IDB var . IDB hade en förhållandevishögre andel lån till de fattigaste länderna, mol för . Omländer i grupp C medräknas är procenttalen 42 för IDB och 25 för Världsbanken.Totalt var utlåningen från IDB något lägre, 5 900 milj. dollar, än frånVärldsbanken, 6 100 milj. dollar. Med hänvisning till min redogörelse hemställer jag attregeringen föreslår att till /82 anvisa etl förslagsanslag om . 1979/80Utgift 1 000 1980/81 Anslag 1000 1981/82 Förslag 1 000 Importkontorel för u-landsprodukler har till uppgift atlfrämja import till från och därigenom bidra till dessaländers utveckhng. Den verksamhet som bedrivs av kontoret ligger inomhandelsdepartementets verksamhetsområde men finansieras enligt riksdagensbeslut med bistånds-medel (tredje huvudtitelns reservationsanslag C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram, posten 7. Övriga organisationer).Kontoret har möjlighet att bedriva viss uppdragsverksamhet. Kontoret leds av en styrelse. Chef för kontoret är endirektör. Importkontoret har antagit benämningen Import Promotion Office forProducts from Developing Countries (IMPOD). Importkontorel anför i sin anslagsframställning /82 atl de preciseringar som gjorts av verksamheten har underlättaten bedömning av effektiviteten i arbetet. Däremot har det enligt kontoretfortfarande visat sig svårt att utvärdera effekten av enskilda projekt. Detutdragna tidsperspektivet spelar här en viktig roll men också svårigheternaatl formulera verksamhetens målsättning i entydiga och mätbara termer. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 Inom programmet för marknadsföring har resultatoch medelsanvändning varit lägre änplanerat. Enligt kontoret är detla ofrånkomligt i denna typ av verksamhet.Vissa projekt har måst avbrytas eller uppskjutas på grund av faktorer utanför kontorets konlroll. Andraprojekt har avbrutits i samråd medmotparten sedan förundersökningar visat att marknadsförutsättningarna har saknats. Kontoret påpekar alt ett avbrutetprojekt inle behöver vara ulan värde för landet i fråga. Kontoret framhåller atl den långsiktigaplaneringen skuUe underlättas och enstörre kontinuitet skapas i verksamheten om möjlighet gavs all reservera inleutnyttjade medel för senare användning. För /82 beräknar kontoret en medelsökning med ,vilkel ulgör pris- och löneomräkningminskat med tvåprocenlsbesparingen. Kontoret föreslår en ändring i fördelningen mellan programmen så atlhela besparingen faller på programmel marknadsföring. Vidare förslås all en nyassistentjänst inrättas genom att medel överförs från programmet marknadsföringtill programmel marknadsinformation. -(- 1 -1- 1 + 1 -1- 290 000 Frän anslag under tredje huvudti- - 3 836 000 Importkontorel bistår med atl ökaderas exportinkomster och bidrardärmed till deras utveckling. Mot bakgrund av den ökade efterfrågan på kontorets tjänster anser jag atl medlen bör ökamed . för budgetåret1981/82. Av beloppet beräknar jag . för programmet marknadsinformation och . Genomomprioriteringar inom ramen för tillgängliga medel medges att kontoretinrättar en tjänst för biträdespersonal. 4Riksdagen 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 14 50 Med hänvisning lillsammanställningen förordar jag, efter samråd med chefen förutrikesdepartementet, alt . las upp under anslaget. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Importkontoret för u-landsprodukter /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 51 C. KOMMERSKOLLEGIUM M. 1979/80Utgift 22 813 561 1980/81 Anslag 23941 000 1981/82 Förslag 26 925000 är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissafrågor i samband mednäringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. leds av en styrelse. Chef förkollegiet är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Inom verketfinns en planeringssektion, fyra utrikeshandelsbyråersamt en byrå för inrikeshandel och administrativa frågor. Till kollegiet är knutet ett handelspolitiskt rådoch en '-nämnd samt rådgivandenämnder för frågor rörande auktorisation och godkännande av revisorer samt för frågor rörande godkännande avtolkar och auktorisation av översättare. ' = Europeiska kol- och stålgemenskapen 1980/81:100 Bilaga14 Beräknadändring 1981/82 + 2 065 000 Stipendier till svenska praktikan- ter vid internationella organisatio- -1- 4 189 000 + 2 984 000 För /80 har kommerskollegium redovisaten resultatanalys. Av denna framgår att den fortsalt svårbemästradearbetssituationen har medfört tidsförskjutningar och sänkt ambitionsnivån ivissa fall vilkel lett lill alt angelägna studier av vissa speciella områdeninte kunnat avslutas eller genomföras. Dessutom har inrikeshandelsenhelentillförts uppgiften att bereda ärenden rörande investeringsförbudel i Sydafrikaoch . Pris- och löneomräkning m.m. . Besparingarna enligt huvudförslagetinnebär en reducering av lönekostnaderna med . Reduceringengenomförs huvudsakligen genom minskning av medel till konsult- ochexpertarvoden. I anslagsframställningen /81 avstod kollegiet från att begära resursförstärkning iavvaktan på den s.k. ' förslag. I ulredningen har belräffande den handelspohtiskautvecklingen två generella slutsatser dragits, nämligen dels atl behovel avöverblick och framförhållning ökal, dels att utvecklingen inneburit enförskjutning från generella ålgärder lill andra ålgärder av mera speciellnatur, vilket medför att fler aspekter än tidigare måsle beaktas och atlfrågorna blivit av mer komplicerad art. Mot bakgrund 1 Utredningen om kommerskollegiets organisation Prop.1980/81:100 Bilaga 14 53 avden redan lidigare ansträngda arbetssituationen och dessa utvecklingstendenser,som medför ökade anspråk på kollegiet, begär kollegiet en förstärkning avorganisationen med bl. a. åtta tjänster för arbetsområden av högstaangelägenhetsgrad. Andra ulrikeshandelsbyrån behöver förstärkas med tvåhandläggare (-I- .) för bilaterala u- och östlandsfrågor samlTEKO-frågor. För handläggningen av beredskapsplaneringsfrågor, frågor rörandetekniska handelshinder saml revisorsfrågor föreslås en förstärkning med trehandläggare (-b ). I det lotala förslagel inryms ävenpersonalresurser för tre tjänster (4- .) för bemanning av etlulredningssekretarial i enlighet med förslagel i den av statskontoret i samrådmed kommerskollegium företagna översynen av kommerskollegiums organisation(1980:16). Sekretariatet skall svara för övergripande ochlångsiktig utredningsverksamhet. Medel till expertis och tillfälligarbetskraft bör anvisas med . för tolk- och översältarverksamhetenoch med . för ärenden rörande GATT-överenskommelsen om tekniskahandelshinder. Reseersättningar börräknas upp med . för resor i samband med tolk- ochöversältarverksamheten. Personalökningar motiverar följdkostnader med 70 000kr. av expensmedel och . i engångsanslag för nyanskaffning avinvenlarier. Expenser behöver därutöver räknas upp med . Med utgångspunkt i besparingsalternalivel beräknar jaganslaget till . Jag har därvid räknat med att medlen tillavlöningar kan skäras ned i enlighet med kollegiets besparingsallernativ. Kommerskollegiets nuvarande organisation tillkom år1973. På framställning av kommerskollegium uppdrog regeringen åtstatskontoret alt i samarbete med kollegiet utreda organisationen av kollegietsplanerings-funktion. Med en skrivelse till regeringen begärde kollegiet isamråd med statskontoret att uppdraget skulle utvidgas till att avse en översynav kollegiets organisation i dess helhet. Regeringen beslöt ienlighet med verkets framställning. Översynen slutfördes ochpresenterades i statskontorets rapport 1980:16. Rapporten har remissbehandlats.I bilaga 14:2 återfinns en sammanfattning av rapporten och remissinstansernassynpunkter på rapporten. Ingen av remissinstanserna har något att erinra motutredningens förslag i stort. I utredningen tas upp frågan om förhållandelmellan kollegiets utrikeshandels- och inrikeshandelsverk-samhet. Detifrågasätts sålunda om något närmare samband finns mellan dessa bådaverksamheter. Man hävdar också atl kollegiet skulle sakna målsättning för sinverksamhet avseende inrikes handel och näringsrättsliga regleringar. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 54 Jag viU med anledning härav till en början erinra om att kollegiet enligl förordningen (1973:610) med instruktion förkommerskollegium är central förvaltningsmyndighet för ärenden om rikels handel.Kollegiet har vidare enliglinstruktionen bl.a. atl handlägga frågor om handelspolitik och utrikes handel samt inrikes handel i den mån sådana frågorej ankommer på annan myndighet samtnäringsrätlsliga ärenden i övrigt enligt särskilda bestämmelser. I detta sammanhang vill jag betona att en välfungerande inrikes handel är viktigäven för vår utrikes handel. Från näringspolitiska synpunkter bör därför ell enhetligt synsätt anläggas på allhandel. Det är med hänsyn härtill betydelsefulltatt kollegiet i sin verksamhet bevakar handelns intressen i näringspolitiska frågor. Jag vill tillägga attmed handel avses här både delalj-och grosshandel samt servicenäringar. Mot bakgrund av det besvärhga och snabbtföränderliga handelspohtiska lägel anser jag del vara av vikt att kollegietbedriver en långsiktig utredningsverksamhet.I likhet med ulredningen anser jag därför att det finns anledning att inrätta ett särskiltulredningssekretarial hos kommerskollegium. Del föreslagna sekretariatet börsålunda direkt under generaldirektören genomförautredningar av långsiktig natur på del handelspolitiska området. Sekreleraliat bör ha tre tjänster för handläggare.Jag har inle anvisat några nya medel för della. Det får ankomma på kollegietatt rekrytera personal lill dessatjänster genom att ompriorilera befintliga resurser. Jag är dock beredd att pröva frågan på nytt i samband med denöversyn som pågår rörande en ökningav inkomstsidan genom avgiftsbeläggning av vissa tjänster. Det ankommer på regeringen atl besluta i denna frågahksom atl la ställning till utredningens förslag i övrigt. justitieutskott (JuU 1979/80) har ilikhet med brottsförebyggande rådet(BRÅ PM 1978:2 Revisorsverksamhet) förordat atl kollegiets resurser förstärks vad avser granskning avverksamheten rörande auktoriserade och godkända revisorer. Även jag anser atten sådan förstärkning kan varaönskvärd. Däremot är jag inte beredd atl föreslå alt kollegiet för detta ändamål nu tillförs ylterligare medel. Kollegiethar emellertid föreslagit all avgifterna i dessa ärenden höjs. Genom en sådanhöjning kan ökade medel tillföras denna verksamhet. Jag avser alt senareåterkomma lill regeringen i frågan. Tillämpningen av överenskommelsen om lekniskahandelshinder i , som trädde ikraft , har kommit igång i flertalet av de stater somdeltar i överenskommelsen. Delta medför att omfattningen av de nya uppgifterna som följer av överenskommelsenökar för svensk del. För att på ettrationeUt sätt kunna genomföra dessa ålägganden kommer kommerskollegium i samarbete i (SIS) atl bygga upp etl dalaregister över standarder och lekniska handelshinder.Jag föreslår därför att kommerskollegium för /82 tillförs ökade Prop.1980/81:100 Bilaga 14 55 Det handelspolitiska lägel i världen ärfortfarande osäkert. Jag finner del därförnödvändigt att om utvecklingen av kommerskollegiels allmänna handelspolitiska verksamhet skulle kräva tillskottav resurser detta skall kunna ges efter prövning av regeringen. Verksamheten vid Öst Ekonomiska Byrån och byrånsförhållande till staten har varitföremål för särskild utredning. Utredningen (H 1978:02) om Öst Ekonomiska Byrån. Ulredningen konstaterade isill belänkande (SoU 1979:51) bl.a.att byråns bedömningar av de ekonomiska förhållandena i statshandelsländerna ären väsenllig kunskapskälla för myndigheter och förelag. Utredningen föreslogalt elt avtal träffades mellan staten och byrån för atl tillgodose del allmännas intresse. Statens inflytande öververksamheten och bidrag till byråns finansiering var frågor som särskilt borderegleras. Utredningens belänkandefick genomgående positiva kommentarer från remissinstanserna. Efterförhandlingar mellan företrädare för staten och för byrån har träffats etlavtal samt upprättats nya stadgar för byrån. Avtalet liksom stadgarna träder i kraft den 1 juli 1981under förutsättning atl regeringen, sedan fattal härför erforderligabeslut, godkänner dem. Avtalet avses ersätta de abonnemangsavlal somtidigare ingåtts mellan byrån och vissa myndigheter. Enligt avtalet åtar sigstaten att under i första hand en femårsperiod bidraga till byråns finansieringdels med lönekostnaderna för byråns chef dels med ett årligt kontantbeloppunder förutsättning atl de privataabonnenterna lämnar bidrag i viss proportion därtill. Staten utser enligl de nya stadgarna hälften av byrånsstyrelseledamöter. Kommerskollegiumkommer alt ges i uppdrag atl handha de löpande kontakterna med byrån iadministrativa och budgetmässiga frågor. Kostnaden för avlöning av byråns chef liksom förden del av utgifterna för byrånslöpande verksamhet som staten skall svara för enligl avtalet skall bestridas från anslaget för kommerskollegium,konsultmedel. För /82 uppgår enligt avtalet statens bidrag förden löpande verksamheten lill . Jaghemställer att regeringen föreslår atl till för /82 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråer m. m. 1979/80Utgift 4 172 555 1980/81 Anslag 4568 000 1981/82 Förslag 4 830 000 Från anslaget bestrids utgifter för Sverigesdeltagande i vissa internationella organ. För /82 tordemedel beräknas enligt följande. 1980/81:100 Bilaga14 56 1980/81 1981/82 Internationella byrån i för utställningar 12 s. 156) 32 000 of Organisationen för intellektuell äganderätt, internationella byrån (/BIRPI)* (prop. 12 s. 161, 1963:1, bil. 12 s. 152) tén (ICAC) (prop. Internationella studiegruppen för bly- och zinkfrågor (prop. 1960:1, bil. 12 s. 284) Internationella kaffeorganisationen (prop. 1962:1, bil. 12 s. 281) Internationella gummistudiegruppen (prop. 1966:1, bil. 12 s. 168) Internationella kakaoorganisationen (prop. Organisationen för de järnmalmsexporteran- de länderna (prop. 1975/76:24) Internationella rådet för samarbete pä tullom- Parisunionen, skydd av industriell äganderättNiceunionen, varumärkesklassificering Locarnounionen, mönsterklassificering Konventionen angående internationellt patentsamarbete(PCT) Kommittén förinternationellt samarbete för informationsåtervinning mellan patentverk (ICIREPAT) Konventionenangående internationell patentklassificering (IPC) Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår atl till Bidrag till vissa internationella byråer m. m.för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m.m. 1979/80Utgift 1 016 937 1980/81 Anslag 1 122 000 1981/82 Förslag 1 235 000 Från anslaget bestrids utgifter för arvoden, expenserm.m. för , resegarantinämnden,lotterinämnden, handelsprocedurrådel och oljekrisnämnden. 1980/81:100 Bilaga14 är central myndighet för frågor omtillämpningen av lol-leriförordningen (1939:207, omtryckt 1974:221, ändrad1977:295 och 1978:759). Del åligger nämnden särskilt att fullgöra de uppgiftersom anges i lotterikungörelsen (1974:222, ändrad 1978:760), bl.a. all varasista besvärsinstans vid tillämpningen av lolleriförordningen. har under /80 hållit21 sammanträden. Antalet inkomna ärenden var 235 varav 220 avgjorts. yrkar all anslag anvisas för budgetåret1981/82 med . Handelsprocedurrådel är ett organ som drivs gemensamtav svenska staten och av näringslivet, representerat av . Rådet skall som centralt organ utarbeta och befordrautarbetande av lösningar, som innebär förenkling av handelsprocedurer. Handelsprocedurrådel inrättades genomavtal mellan svenska staten och . Ett nytt avtal, somreglerar rådels verksamhet, trädde i kraft och gäller t.o.m.den 30 juni 1985 (prop. 1979/80 bil. 14, NU 1979/80:34, rskr 1979/80:224).Enligl avtalet skall staten bidra med . Industriförbundetsvarar i samverkan med övriga näringslivsorganisationer för etl konlantbidragmed lägst . Därtill kommer näringslivets kostnadsfriaexpertinsalser. Medelsförbrukningen för nämnda institutioner har /82 beräknats enligl följande. ar (prop. Handelsprocedurrådel (prop. öljekrisnämnden (prop. -h 113 000 För nästa budgetår föreslår jag att huvudalternativetinte genomförs för lotterinämnden, med hänsyn lill nämndens ringa storlek. Jaghar vidare beräknat medel för tryckning och utgivning av nämndens anvisningaroch praxissamling. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jagmedelsbehovet till . och hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Kostnader för vissa nämnder m.m. /82 anvisa elt förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 58 Bidrag till internationell råvarulagring 1980/81Anvisat 275 000 1981/82Förslag 275 000 Inomramen för det internalionella nalurgummiavlalet, som ratificerade , skall bidraginbetalas till elt internationellt buffertlager (prop. 1979/80:107, NU1979/80:40, rskr 1979/80:273). En förstainbetalning till lagret kommer atlaktualiseras efter ikraftträdandet av avtalet. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till internationell råvarulagringför /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 D. PRIS-, KONKURRENS- OCHKONSUMENTFRÅGOR 1979/80Utgift 1 753 185 1980/81 Anslag 1827000 1981/82 Förslag 2 057 000 handlägger ärenden enhgt lagen(1953:603) om motverkande i vissafall av konkurrensbegränsning inom näringslivet, marknadsföringslagen (1975:1418) och avtalsvillkorslagen (1971:112). beslår av ordförande och viceordförande saml åtta andra ledamöter,av vilka två är särskilda ledamöter, en för ärenden om konkurrensbegränsningsamt en för ärenden om marknadsföring och ärendenom oskäliga avtalsvillkor. Till domstolen är knutet etl kansli. Beräknad ändring 1981/82 -1- 146 000 (även utrikes resor) -H 50 200 (därav engångsulgifter) (3 000) (38 000) (35 000) -t- 254 540 Under /80 har 36 ärendeninkommit lill och36 ärenden har avgjorts. Domstolen hade en balans på 27 ärenden. Den genomsnittligahandläggningstiden för alla typer av ärenden var ca 10månader. 1980/81:100 Bilaga 14 60 Pris- och löneomräkning m.m.212 040 kr. Huvudförslaget skulle förmarknadsdomstolen innebära en anslagsminskningmed ca . och skulle därmed kräva all antalet handläggare ulöver ordföranden minskas från tre tilltvå. Konsekvenserna skulle bli ökadehandläggningstider och växande ärendebalanser. Domstolen yrkar att huvudförslagetinle skall genomföras. Domstolen yrkar därutöver , varav . är engångsanvisning,för fortsall utgivning av domstolens avgöranden saml för bibliotek ochutbildning. är en liten myndighet därverksamhetens omfattning helt styrsav framställningar som kommer från andra myndigheter, företag eller vissa typer av sammanslutningar. Förslagtill en förstärkt lagstiftning på konkurrensområdetbereds f.n. inom . Med hänsyn härtill finner jag atl ett begränsat huvudalternativbör tillämpas på marknadsdomstolen.Jag beräknar . för fortsatt utgivning av domstolens avgöranden. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt lill för /82anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 3 429 347 1980/81 Anslag 3405 000 1981/82 Förslag 3 740 000 () handhar uppgiftersom tillkommer honom enligl lagen(1953:603) om motverkande i vissa fall av konkurrensbegränsning inomnäringslivet. NO biträds i sin tjänsteutövning närmast av enställföreträdare. Verksamheten är uppdelad på rotlar. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 Beräknad förändring 1981/82 (även utrikes resor) -1- 55 000 -1- 24 000 (därav engångsulgifter) (12 000) (+ 30 000) Antalet ärenden hos NO visar en uppåtgående tendens.Med de begränsade resurser NO har till sitt förfogande har en besvärandefördröjning av vikliga och komplicerade ärenden inte kunnat undvikas trots vissomprioritering av resurser. Pris- och löneomräkning m.m. . Den besparing som NO enligthuvudalternativet har redovisat (- .) skulle innebära en reduktion avhandläggarresurserna. skulle innebära längre handläggningslider, färreinilialivärenden och ökad ärendebalans. NO begär en resursförstärkning påsammanlagt . dels för personalförstärkning, dels för utbyte avsnabblelefonanläggning. NO är en liten myndighet vars arbetsvolym i hög gradpåverkas av omständigheter utanför myndighetens egen konlroll. Förslag lill enförstärkt lagsliflning på konkurrensområdet bereds f.n. inomhandelsdepartementet. Med hänsyn härtill finner jag att ell begränsathuvudalternativ bör tillämpas för NO. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslår atl till för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 14 Statens pris- och kartellnämnd 1979/80Utgift 31 868 053 1980/81 Anslag 27300 000 1981/82 Förslag 28 235 000 Statens pris- och kariellnämnd (SPK) är centralförvaltningsmyndighet för frågorrörande prisövervakning och har lill uppgift att följa utvecklingen av ochfrämja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet med undantag av bank- ochförsäkringsväsendet. SPK skall föra karlellregistersaml utföra sådana ulredningar som behövs för den löpande pris- och konkurrensövervakningen och förtillämpning av lagen (1953:603) om motverkande i vissa fall avkonkurrensbegränsning inom näringslivet och lagen (1971:112) om förbud mol oskäliga avtalsvillkor. SPK administrerarallmänna prisregleringslagen(1956:236) när denna är i tillämpning (jfr prop. 1980/81:24, FiU1980/81:11, rskr 1980/81:49). SPK leds av en styrelse. Denna beslår avgeneraldirektören, åtta andra ledamöter, som regeringen utser särskilt,samt två personalförelrädare. Inom SPK finns en avdelning för pris- ochkonkurrensövervakning samt utredandeverksamhet och en avdelning för administration, statistik och information.Vidare finns elt planeringssekretariat. Beräknad ändring 1981/82 -H 4 405 000 -1- 9 000 -t- 120 000 (även för utrikes resor) + 1 275 000 -h 162 000 -t- 19 000 -1- 13 000 + 6 456 000 exlra anställd personal för bl.a. handläggning av prisstoppsärenden den 1juli 1980 (30 tjänster). Statens pris- och kartellnämnd