prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — tementet - Förslag dels till en Tilläggsdir. samlad lösning för den ; 03 regionala och lokala samhällsplaneringensinformationsförsöri" ning, dels till hur ADB kan bidra till rationaliseringinom länsstyrelserna (frånsett skatteavdelningarna). Viss försöksverksamhetmed planerad utvärdering . ADB inomsamhällsplaneringen (Ds Kn 1976; 1-2) ADB i den regionala samhällsplaneringen (Ds Kn 1976:7) Planerade rapporterlbelänkanden: Rationalisering inom länstyrelserna (ulom skalleavdelningarna) med hjälp av ADB.Preliminärt förslag om samhällsplaneringensinformationsförsöo-ning. REX-ulredningen-Utformning av ett ADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet inkluderande utvärdering av det på försök drivna REX-projektel Dir.1980:29 Planerad redovisning . Vissaviktigare betänkanden/rapporter m.m. Propositioner 1979/80:124. Den centrala organisationen förrationalisering och ADB i statsförvaltningen. 1978/79:121. Användningen av ADB i statsförvaltningen. Offentligautredningar (avslutade) ADB och samhällets sårbarhet; betänkandenav sårbarhetskommittén (SÅRK). Rationalisering och ADB istatsförvaltningen; betänkande av utredningen om central rationalisering ochADB. Ds B1979: I. Datakonkurrens: betänkande av monopolutredningen. Ds Fö 1978:4. ADB och samhällets sårbarhet;lägesrapport från sårbarhetskommittén (SÅRK). ADB och samordning: samordning avADB-verksamheten inom den offentliga förvaltningen; betänkande avdatasamordningskommittén (DASK). 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor Inom de centrala rationaliseringsorganens ram framtasett antal skrifter som beskriver den statliga ADB-verksamheten. Produktionenutgörs dels av rapporter från projekt- och utredningsarbeten dels av ärligapublikationer. förtecknas i en årlig sammanställning(nr 1 i statskontorets rapportserie). Nedanståendeförteckning omfattar några av de publikationer som översiktligt beskriver denstatliga ADB-verksamheten utöver det material som redovisats i avsnitt 3.1.Förteckningen får ses som ett exempel på tillgänglig information. En merfullständig sammanställning utgör bl. a. nyssnämnda rapportförteckning. Katalog över statliga ADB-system 1980 - översiktlig information omstatsförvaltningensADB-baserade informationssystem (Stkt rapport ; 22). Statligadatorer 1980 - översikt över det statligautrustningsinnehavet. Anslagsframställningen för /82 avseendereservationsanslaget VIIIB2 Anskaffning av ADB-utrustning. Allmän del - redovisning avföreskrifter somreglerar användningen av ADB i statsförvaltningen(Stkt rapport 1980:20). Handlingsprogram för melodslöd pä ADB-området - inriktning av decentralaralionaliseringsorganens insatser (Stktrapport ; 13). Slutrapport från översynen avgällande långsiktiga inriktning av utvecklingen av försvarets datorstödda informationssystem -"Struktur90". Systemkatalog 79 - översiktlig information om . 80-talet på en bricka - framtidsstudie rörande datateknikens utvecklingoch samspelet mellantekniken och samhället (1980). Prop.1980/81:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 75 1 Översiktlig information ........................................................................... ..... 21 1.1 Användningsområden ....................................................................... ..... 21 1.2 Kostnader ......................................................................................... 23 1.2.1 ADB-kosinader inom civilastatsförvaltningen ...................... 25 1.2.2 ADB-kostnader inom försvaret................................................ 25 1.2.3 Kostnadsutveckling för utrustningoch underhåll .................. 26 1.3 Organisation ..................................................................................... 27 1.3.1 ADB-drift - organisation m.m.................................................. ...... 27 1.3.2 Systemutveckling - organisation .............................................. 29 1.4 Utrustning ....................................................................................... 30 1.4.1 Datorutvecklingen inom den statligasektorn ........................ 30 1.4.2 Datorleverantörernasmarknadsandelar .................................. 31 1.4.3 Anskaffningsbehov av ADB-utrustning................................... 32 2 Informationom enskilda myndigheter och ADB-system ...................... 33 2.1De ADB-användande myndigheterna ................................................. 33 Centralnämndenför fastighetsdata .................................................. ...... 35 Styrelsenför internationell utveckling ............................................ 36 Akademiskasjukhuset i ..................................................... 40 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 76 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut ........................... 42 Statensväg- och trafikinstilut ........................................................... 42 Datamaskincentralenför administrativ dalabehandling .................... 45 Nämndenför samhällsinformation ................................................... ...... 46 Universitets-och högskoleämbetet .................................................... ...... 47 Kungligabiblioteket ........................................................................ ...... 47 Lantbruksstyrelsen ........................................................................... ...... 48 Statensveterinärmedicinska anstalt ................................................. ...... 48 Patent-och registreringsverket ......................................................... 50 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar ............................................. ...... 50 1980/81:100 Bilaga3 Gemensamma frågor 77 Bostadsslyrelsen ............................................................................. ...... 52 Industridepartementet........................................................................ ...... 53 Sverigesgeologiska undersökning .................................................... ...... 53 Styrelsenför teknisk utveckling ....................................................... 53 2.2Viktigare ADB-tillämpningar (system) inom statsförvaltningen 55 Rättsväsendetsinformationssystem (Rl) ........................................ 55 ADB-systeminom försvaret ........................................................... 57 ADB-systeminom den allmänna försäkringen ................................ 58 Bil-och körkortsregistren .................................................................. ...... 58 LuftfartsverketsADB-verksamhet ................................................. ...... 59 PostverketsADB-verksamhet ........................................................ ..... 60 SJ:sADB-verksamhet ....................................................................... ..... 60 SCB:sstatistiska informationssystem ............................................. 61 Samordnatperson- och adressregister (SPAR) .................................. 62 SystemS: Ett generellt ADB-redovisningssystem för statsför- . valtningen ......................................................................................... ...... 62 ADB-systemför folkbokföring och beskattning (RS/AFB) ... 63 Redovisningssystemför exekutionsväsendet () ... .\,, ,, 64 Statligtlöneuträkningssystem (SLÖR) ....................................... '. . , , 65 Personaladministrativtinformationssystem (Pl) ............................... ...... 66 Systemför automatiserad matrikelföring och pensionsuträk ning ..................................................................................................... ...... 67 ADB-systemförbiblioteksväsendet (LIBRIS) ............................... ...... 67 Studiestödetsinformationssystem (STIS) ....................................... ...... 68 ADB-systemvid överstyrelsen för ekonomiskt försvar ................. ...... 68 ADB-systeminom arbetsmarknadsverket ........................................ ...... 69 Informationssystemom arbetsskador () ................................... ...... 70 3Orientering om utredningar m.m................................................................. ...... 70 3.1 Utredningar på ADB-området ........................................................ ...... 71 3.2 Några informationskällor ................................................................. 74 Bilaga 4 till budgetpropositionen 1981 Prop. Anmälan till statsbudgeten för /82 såvitt avser dekungl. Fråga rörande uppställningen avförsta huvudtiteln Jag vill inledningsvis, mot bakgrund av vissaförslag i ämnet frän riksmarskalksämbetet, ta upp en fråga om uppställningenav den första huvudtiteln på statsbudgetens utgiftssida. Statsbudgetens första huvudtitel, kungl. hov- ochslottsstaterna, är indelad i tvåavdelningar, nämligen A. Kungl. hovstaten och B. Kungl. Denna indelning av första huvudtiteln itvå delar härrör från beslut vid 1840/riksdag och har bestått sedande*ss. Första avdelningen skulle omfatta anslagen till konungens och övrigakungl. personers egen disposition, för vilka endast kvitto och ej redovisningerfordrades. Under andra avdelningen skulle redovisas de kostnader för dekungl. slotten som åvilar staten.För de anslag som är upptagna under andra avdelningen föreligger redovisningsskyldighet inför riksdagensrevisorer och övriga statligarevisionsorgan. De budget- och redovisningsprinciper som beslutades1840/41 har setts över i någon större omfattning endast en gång, nämligen åren 1944 (prop. 1944:228, SU 1944:88,rskr 1944:248) och 1945 (prop. 1945:1 första huvudfiteln, SU 1945: I, rskr 1945: I). Deförändringar som dä vidtogs rörde iförsta hand redovisningen av slottens vård, underhåll och drift men rubbade inte dekonstitutionella grundreglerna för första huvudtitelns uppställning. Antalet anslag under första huvudtiteln harsuccessivt minskat. hovstatenomfattar numera dels ett anslag (A I) tillHans Maj:t Konungens 1 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga 4 2 Husets hovhållning, dels etl anslag (A 2) lill underhåll och vård avmöbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. Kungl.slottsstaten omfattar endast anslaget (B 1) De kungl. slotten: Driftkostnader. Genom riksmarskalksämbetets försorg har utarbetats enpromemoria med förslag om en ändrad uppställning av första huvudtiteln så atldet anslag som bekostar underhållet och vården av inventarierna i de kungl.slotten hänförs till kungl. slottsstaten i stället för som lill kungl.hovstaten. 1 promemorian anförs bl. a. följande. Anslaget A 2. Underhåll och vård av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten bekostar verksamheten vidkungl. Husgerädskammarens uppgift är att svara förunderhåll och vård av de konstverk, möbler och andra inventarier som tillhörstaten men disponeras av Konungen, atl vetenskapligt bearbeta samlingarna samtatl genom skrifter och visningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhetoch forskare. Dessutom förvaltar husgerådskammaren de Ber-nadotteskafamiljestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samtadministrerar . Slutligen biträder husgerådskammaren vidtillfällig möblering för representation o. dyl. Husgerådskammaren lyderorganisatoriskt under riksmarskalksämbetet. Husgerådskammaren har sin bakgrund i det renässanshovsom växte fram med som medelpunkt efter makttillträdei . Handhavare av de dyrbarheter som under denna lid ochden efterföljande stormaktstiden samlades i de olika kungl. slotten blev såsmåningom den institution som har benämningen kungl. husgerådskammaren.Efter det stora slottsbyggel i kom en fastareorganisation och konstnärlig målsättning atl prägla husgerådskammaren, somframför allt spelade en viktig roll förutvecklingen av den svenska inredningskulturen. Efter en passivare period under1800-talet inträffade en vetenskaplig och konstnärligaktivering, och är 1915 lösgjordes husgerådskammaren från den egentligahovförvallningen och blev en självständig institution underriksmarskalksämbetet. Till uppgifterna har numera fogats att genomutställningar, populära publikationer, föreläsningar och skolundervisningförmedla kunskap om samlingarnas historia, sammansättning och karaktär.Husgerådskammaren är en av landets stora museiinsti-tutioner med ettomfattande vetenskapligt ansvar. De förvaltade samlingarna är äveninternationellt sett utomordentligt betydande och delvis unika. De besesärligen av ca 600000 personer. Genom husgerädskammarens historiska samhörighet med denmera egentliga hovhållningen har statsanslagen till kammaren, alltsedan deförst började utgå , anvisats under kungl. 1980/81:100 Bilaga 4 3 betraktatsnärmast som apanagemedel. Användningen av medlen är inte underkastade sedvanligstatlig revision. Medlen anvisas vidare av som ett obetecknat anslag och får såledesinte överskridas. Nuvarande ordning för anvisande av statsmedel till kungl. husgerådskammaren är inte heltändamålsenlig. Första huvudtitelns indelning i anslag ger knappast enkorrekt bild av fördelningen mellan ä ena sidan utgifterna för statschefens representativa funktioner och därmed sammanhängandeändamål och å andra sidan kostnader för museal, byggnadsvårdande och vetenskaplig verksamhet. Nuvarandeordning med ett maximerat anslag utan redovisningsregler till eninstitution som är att jämställa medett betydande statligt museum ter sig otidsenlig och medför även vissa andranackdelar. Första huvudtitelns avdelning A. Kungl. hovstatenbör därför inskränkas till att omfatta statsutgifterna för Konungenshovhållning i egentlig mening, dvs.anslaget Hans Maj:l Konungens och det Kungl. Avdelningen B. Kungl. slottsstatenbör med bibehållen benämning omfattadels anslaget De kungl. slotten: Driftkostnader, dels ell nytt anslagkallat Kungl. Den budgetmässigaregleringen av husgerädskammarens verksamhet börså långt möjligt anpassas tillförhållandena vid jämförbara statliga institutioner. 1 likhet med anslaget tilldriftkostnader vid de kungl. slotten bör husgerädskammarens anslag anvisasförslagsvis, vilket gör det möjligt förregeringen att på samma sätt som för statliga myndigheter kunna medge anslagsöverskridanden i administrativ ordning.Exempelvis möjliggörs en regleringav överskridandebehov på grund av nya löneavtal genom en centralt utfärdadförfattning. Redovisningsrutinerna vid husgerådskammaren bör kunna förenklas genom tillämpning avsystem S och anslutning till kammarkollegietsredovisningscentral. För husgerådskammaren bör fastställas en stat med indelning i lönekostnader, sjukvård,reseersättningar, lokalkostnaderoch expenser, m. m. Husgerädskammarens insatser avseende möblering o. dyl. för rent representativa behov m. m. börliksom finansieras genom ett visst tillskott av medelfrän anslaget Hans Maj:i Konungens och det Kungl. förslag om en överföring avde anslagsmedel som bekostarunderhållet och värden av möbler och andra inventarier i de kungl. slotten frän kungl. slottsstaten är inte enbart en frägaom hur anslagen grupperas på statsbudgeten. Om förslaget genomförs får del konsekvenser även för det sätt påvilket anslagen disponeras ochredovisas. Som framgått av det föregående är anslagen till hovstaten obetecknade, dvs. regeringen har intenågon möjlighet att överskrida anvisade belopp utan atl begära riksdagensmedgivande till detta. Regeringenhar inle brukat ge några särskilda anvisningar för användningen av ansla-t2 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 4 4 genoch någon revision i den ordning som förekommer för statliga myndighetersverksamhet förekommer inte heller. För anslag till kungl. slottsstaten utfärdar däremot regeringenregleringsbrev, som pä samma sätt som förstatsmyndigheterna styr användningen av anslagen. Anslagsdispositionenhar också fogats in i det statliga redovisningssystemet (system S) och denstatliga revisionsorganisationen. Jag delar den uppfattning som har kommit till uttryck i den av riksmarskalksämbetet överiämnade promemorian, nämligenatt den verksamhet som bedrivs avkungl. husgerådskammaren naturligt hör samman med den som finansieras under kungl. slottsstaten och attförutsättningarna för husgerädskammarensverksamhet numera liknar vad som gäller för ståt-hållarämbetet och för destatliga myndigheterna i allmänhet. Likheten är betydligt mindre med de förutsättningar som gäller för användningen,avde anslagsmedel som är knutna till konungens representativa funktioner. Jag förordar därför att kungl. hovstalen renodlas lill att omfatta endast anslaget tillkonungens och det övriga konungahusets hovhållning. 1 den mera begränsade utsträckning som husgerädskammarensverksamhet direkt tar sikte pä representationsfunklionen hos statschefenbör också detta -liksom -bekostas ur sistnämnda anslag. Mitt förslag beträffande statsbudgetens förstahuvudtitel för nästa budgetår bygger på en sålunda ändrad uppställning. Jagvill dock betona att detta inteinnebär någon rubbning av de gällande konstitutionella grundförutsättningarna för första huvudtitelnsindelning. Jag återkommer i detföljande till anslagsberäkningen för husgerädskammarens verksamhet. 1980/81:100 Bilaga4 5 A 1.Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är förinnevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med . Medbeaktande av ökade lönekostnader för hovförvaltningens personal och inträffadeprisstegringar förordar jag att anslaget höjs till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hans Maj:t Konungens och del Kungl. Husetshovhållning för /82 anvisa ett anslag av . 1979/80Utgift 10006223 1980/81Anslag 9779000 1981/82Förslag 11 188000 används som bostad åt konungen samtsom representations- och kontorslokaler. 1 är bl. a.riksmarskalksämbetet, ståthållarämbetet, husgerådskammaren ochBernadottebiblioteket inrymda. Vissa delar av visas även förallmänheten. begagnas av konungen och visas förallmänheten. avses närmast utnyttjas för vetenskapligakonferenser m.m. används som bostad för prominenta personer frånutlandet, vilka är den gäster. utnyttjassom museum och för utställning av en del av svenska statens port rätt sam Iing. visas för allmänheten. För användningen av helaStrömsholms kronoegendom finns en samarbetsgrupp, tillkallad av länsstyrelseni , med representanter för bl. a. ,domänverket, kommunen och samt Ridfrämjandet. slottdisponeras till större delen av . De tvåövervåningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär ochvisas för allmänheten. Också Tullgarns slott är upplåtet för visning. Under detta anslag avlönas f. n. 70 lönegradsplaceradeanställda, varav 25 i park- och trädgårdsvärd och elva för lokalvård. Härtillkommer ett tiotal arvodister med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär.Frän anslaget utbetalas vidare vissa övergångsvis utgående understöd till tvåför-månstagare samt andra omkostnader än för fastighetsunderhäll av de kungl.slotten. Prop.1980/81:100 Bilaga 4 6 har - i anslutning till enframställning frän ståthållarämbetet - hemställt att . anvisas fördriften av de kungl. slotten under nästa budgetär. Trots att behoven av omvårdnad av slotten stiger ochatt antalet besökande med därav följande krav pä visningsservice ökar harståthållarämbetet mot bakgrund av regeringens anvisningar till de statligamyndigheterna och i syfte att anpassa verksamheten till nya behov ochsamtidigt bedriva verksamheten så rationellt som möjligt, undersökt vilka besparingsmöjlighetersom finns sedan hänsyn tagits till avtalsenliga löneökningar samt stigandelokalkostnader och allmänna omkostnader. Utgångspunkten har därvid varit enreell anslagsminskning . är ansvarigt för Konungens och den kungliga famil jens säkerhet. Den förestående utfiyltningen till har föranlett överläggningar mellan ståthållarämbetet, , läns polischefen i , och överkommendanten i . Syftet har varit att samordna ståthållarämbetets säkerhetsåt gärder med insatserna från polisiärt och militärt håll samt all i möjligaste mån omfördela och begränsa åtgärderna. Det har visat sig möjligt att delvis täcka behovet genom omdisposition av slottsvakter från och genom ianspråktagande av sloltsvaktmästare från . Att på detta sätt helt klara det av bedömda ökade behovet av inpasseringskontroll är emellertid inle möjligt. Ståthållarämbe tet begär därför medel för nyanställning av tre deltidsanställda slotts vakter, med uppehåll i tjänstgöringen , organisato riskt placerade vid . Kostnaden belöper sig på . i lönekostnader och . Vid har tillgänglighet och attraktivitet ökat . Särskilt efter bildandet av ett naturreservat har besöks frekvensen ökat påtagligt. Vid finns en heltidsanställd slotts vaktmästare. Därutöver finns möjlighet att anställa en extra vaktmästare . Det är emellertid svårt att rekrytera till en på detla sätt konstruerad halvtidstjänst. Det är också svårt att klara arbetsuppgif terna med en ensam vaktmästare. För vissa arbetsuppgifter är det också från arbetarskyddssynpunkt olämpligt med en ensamt arbetande vaktmästare. har därför begärt att halvtidstjänsten om vandlas till en heltidstjänst. Den s. k. samarbetsgruppen för Strömsholms- området har tillstyrkt detta. finner frågan om en personellförstärkning vid angelägen. En sådan förstärkning vore i ochför sig möjlig att finansiera med de besparingar som en tillämpning av 2%-minskningen medför. Med hänsyn till de speciella förstärkningsbehov tillföljd av säkerhetsproblemen på som föreligger / 82 är emellertid ståthållarämbetet inte berett att föra framförslag om ytterligare personal vid . avseremellertid att senare återkomma i denna fråga. Prop.1980/81:100 Bilaga 4 7 Ståthållarämbetets lokalvärdsansvar kommer att utökasmed av kungl. husgerådskammaren disponerade lokaler i . Dettaföranleder en ökning av lokalvårdskostnaderna. Sammanfattningsvis innebär ståthållarämbetetsbudgetförslag att en real minskning genomförs vad avser den på omvårdnad ochvisning inriktade verksamheten som en av säkerhetsskäl oundgängligennödvändig förstärkning av bevakningen genomförs. måsteemellertid framhålla att en sådan gradvis försämring av servicen gentemotallmänheten inte kan fortgå utan allvarliga konsekvenser. Medelsbehovet för drift av de kungl. slotten undernästa budgetår framgår av följande sammanställning: Anvisat 1980/81 Förändring till 1981/82 Parkers och trädgårdars underhåll - 2000 + 6000 -1- 895000 - 75000 + 90000 -(- 145000 Jag har ingen erinran mot riksmarskalksämbetets förslagtill anslag för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till De kungl. slotten: Driftkostnader /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift' 1980/81Anslag' ' Anslaget Underhäll och värd av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl.slotten. Som inledningsvis redovisades har riksmarskalksämbetetföreslagit att anslaget Underhåll och vård av möbler samt andra statentillhöriga inventarier i de kungl. slotten, vilket i statsbudgeten /81 är uppfört med . hovstaten, tas uppsom ett nytt förslagsanslag under kungl. slottsstaten med benämningen Kungl.husgerådskammaren. 1980/81:100 Bilaga 4 8 Riksniarskalksämbeiei har - i anslutning till en avkungl. husgerådskammaren gjord framställning - hemställt att för ifrågavarandeändamål under nästa budgetår anvisas elt anslag av . Verksamheten vid husgerådskammaren bekostas budgetåret1980/81 från anslaget Underhåll och vård av möbler samt andra'staten tillhörigainventarier i de kungl. ), bankränior (ca . ),ersättning från hovförvaltningen motsvarande en halv intendentstjänst (ca 70000kr.) samt inkomster från försäljning av entrébiljetter, vykort, publikationerm. Dessa visningsmedel utnyttjas, i likhet med vad som gäller förståthållarämbetet och statliga museer i allmänhet, för ändamål som är direktknutna till visningsverksamheten. Verksamheten inom husgerådskammaren är organiserad påen föremålsavdelning, en textilavdelning, en studieavdelning ochBernadottebibliote-kel. Personalen uppgår till 24 helårstjänster, varav en överintendent,en sloltsbibliotekarie och tre intendenter. Härtill kommer ett antal arvodistermed uppdrag av deltidskaraklär. Slalens arbetsgivarverk medverkar påregeringens uppdrag vid de överiäggningar som förekommer med de anställdasorganisationer. Löneutvecklingen anpassas därmed till förhållandena på detstatliga området.