prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Delegationen föreslär alt deltar i under /82med i stort samma bidragsandelar som . Eftersomomfattningen av ESA:s tillämpningsprogram minskar innebär detta för svensk del ell minskalbidrag lill delta program. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 127 gällerbilaterala samarbetsprojekl med anknytning till ESA:s tillämpningsprogram (SPÖT, SAR-anlenn och tung satellit)räknar delegationen med all de nämnda projekten pågår under /82och alt summan av de tillhörandebetalningarna kommer att öka jämfört med betalningarna under /81. Totalt minskar Sverigesbidrag lill europeiskt rymdsamarbete räknat i fast penningvärde. Delegationen förutser inte några nyaprojekt utöver de som harangivits och som planeras bli igångsatta redan under budgetåret1980/81. under programmel inom detta anslag för budgetåret1981/82. Utnyttjande av regeringens bemyndigande att ikläda staten förpliktelser Sammanfattningsvis innebär de nu lämnaderedovisningarna all regeringen inomramen för bemyndigande (prop. 1978/79:142, NU 1978/79:36, rskr 1978/79:292, prop. 1979/80:100bil. 17 s. 270, NU 1979/ 80:36, rskr1979/80:248) har ikläft staten ekonomiska förpliktelser inom rymd- ochfjärranalysområdet med 148,5 milj.kr. Som jag har nämnt genomförs nu den avstatsmakterna beslutade ökade satsningen på svensk rymdverksamhet (prop.1978/79:142, NU 1978/ 79: 36, rskr1978/79:292). I jämförelse har en omprioritering gjorts i sä måtto atl verksamheten inom deleuropeiska rymdorganel har minskats till förmån för nationella induslriutvecklingsprojekt. Statsmakternas beslut innebär att deslalliga insatserna pä rymdverksamheten inom industridepartementets områdesuccessivt skall byggas ut under entreårsperiod så atl de i stort trefaldigas jämfört med den dåvarande nivån. Därefter skall denna salsningvidmakthållas under ytterligare en treårsperiod. Goda förutsättningar börsedan finnas för industrin all päkommersiella grunder nyttiggöra gjorda insatser och statens insatser bördaminskas. Vi är nu inne i i den förstnämndatreårsperioden. Inom programmel Myndighetsuppgifter räknar jag med att dennuvarande personalstyrkan vidrymddelegationen är tillräcklig. Vad gäller storleken pä bidrag till och bilaterala samarbetsprojekl för /81 kan jag godta delegationens beräkning,som bygger på redovisningsprincipersom lidigare har redovisats för . Under programmel Nationella rymdtillämpningar har jag räknatmed en krafligl ökad medelsförbrukning, främst för Vikingprojeklel och fördefinilionsfasen för den experimentellalelesatellilen Tele-X. Totalt beräknar jag under detta anslag ell medelsbehov av 169 milj. kr. Som jag har anfört avser jag under dellariksmöte föreslå regeringen atllägga fram förslag till om utformningen av statens stöd 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 128 till leknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Jag kommer därvid alt behandla frågan om medel för vissrymdforskning, studier av kommande projekt och fjärtanalysverksamhet. Genom beslut har regeringen bemyndigatsatt ikläda staten ekonomiska förpliktelser för åtaganden inom rymd- ochQärtanalysområ-del om sammanlagthögst 384 milj. kr. Jag beräknar atl regeringen före utgången av innevarande budgetår inom ramen fördetla bemyndigande kommer att hafattat beslut om projekt till ett totalt belopp av 380 milj. kr. n. inte aktuellt alt fatta beslut om projekt som inte ryms inom ramen för bemyndigandet under /82.Det av lämnade bemyndigandet är därför tillfyllest. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslär att tillEuropeiskt rymdsamarbete m.m. för budgetåret i98l/82 anvisa ell förslagsanslagav . Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt är landels cenirala offentliga av material, produkter, konstruktioner och syslem. Provningsanstalten är vidare centralförvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll samt för allmän ochlegal melrologi. På uppdrag av myndigheter och enskilda utföranstalten provningar och undersökningarav material och konstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanstallen meddelar föreskrifter ianslutning till och övervakar efterievnaden av lagen (1974:283) om handel medarbeten av guld, silver ellerplatina och av lagen (1971: 1081) om bestämning av volym och vikl. Provningsanstallen bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhetsområde, medverkar som leknisk rådgivare åtsådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifter och ställer personallill förfogande för nationellt ochinternationellt standardiseringsarbele m. m. Provningsanstallenleds av en styrelse. Chef för provningsanstallen är en generaldirektör. Provningsanstallen har tre centrala tekniskaavdelningar, vilka tillsammans medverksledningen, kansliet, mälcentrum och provcenlrum bildar huvudförvallningen. Ulöver huvudförvaltningen iBorås bedrivs regional verksamhet iStockholm, och . Vidare finns betongtekniska filialer, ädelmelallkontrollanler ochjuslerarkonlor på ell 30-lal platser i landel. Till provningsanstallen är dessulom tvårådgivande organ knutna, nämligenrådet för allmän metrologi och rådet för provning, kontroll och legal metrologi. Råden har vardera högst nio ledamötersom utses av regeringen. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Personalstyrkan vid provningsanstalten omräknat lillhelårstjänster var 489 , varav ca 300 i . Härtill kommeretl hundralal ädelmelallkontrollanler fördelade över hela landel. Vid provningsanstalten fillämpas programbudgetering.Verksamheten har uppdelats i följande produktionsområden. ProduktionsområdeI - Provning och konlroll Produktionsområde2 - Forskning och utveckling Produktionsområde3 - Rådgivning till myndigheter Produktionsområde5 - Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning En närmare redovisning av produktionsområdena harlämnats senast i prop. 1979/80:100 (bil. 17 s. 271). Somcentral förvaltningsmyndighet för officiell provning upprättarprovningsanstallen förslag lill riksprovplalser, vilka bedriver officiell provningvar och en inom sitt objeklområde. Riksprovplalser har utsetts avregeringen för följande områden. Preventivmedel Motorfordon Maskindrivna porlar Apoteksbolaget Aktiebolag Aktiebolaget Statens anlägg- Containrar, lankcontainrar och tillbehör till dessa Redskap förbestämning av volym eller massa Arbeten avguld, silver eller platina El-, vatten-och värmemätare Verkstadsmaskinersamt styr- och skyddssyslem Statens provningsanslalt Aktiebolaget anläggningsprovning Omsättningen i den officiella provningen vid dessariksprovplalser var ca 500 milj. kr. Av omsättningen går f.n. 0,9%lill provningsanstallen för all finansiera verksamheten vid mät- ochprovcentrum. 9 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 130 Provningsanstaltens verksamhet i övrigtfinansieras dels genom intäkter avuppdragsverksamhet och genom bidrag lill utvecklingsarbete frän forskningsrådm.fl, dels genom anslag över statsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i principfinansieras med uppdragsintäkter. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Statens provningsanslalt: Uppdragsverksamhet Bidrag till statens provningsanslalt Statens provningsanslalt: Utrustning Anslag 1 är ettförslagsanslag, som tas upp med ell formellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och inläkter för verksamheten.I produktionsområde 1 ingår även uppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras med externa bidrag. Sominkomst under anslaget redovisasuppburna avgifter och ianspråktagna medel frän anslag 2. Medel som svarar mot avskrivning och förtänlningav delar av utrustnings-kapitaletomförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag 2 är ellreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgär i första hand lill produkfionsomrädena 2-5, men även till atl läcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är ell reservationsanslag, som skallfinansiera investeringar i kostnadskrävande utrustning. Anslag 1 fär i princip inle belastas. För att lösatillfälliga eller säsongmässiga likviditelsproblem för uppdragsverksamhetenoch för att tillgodose behovet avrörelsekapital disponerar provningsanstallen en rörlig kredit iriksgäldskonloret på 13 milj. kr. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Under delta anslag redovisas samtliga utgifter ochinkomsler av provningsverksamheten m.m. vid statens provningsanslalt. Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av den verksamhet somomfattas av programbudgeteringen (1000-lal kr.). Redovisningen är indelad iproduktionsområden på del sätt jag lidigare har redovisat. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Provning och kontroll Intäkter Forskning och utveckling Inläkter Rådgivning till myndigheter Intäkter Provningsanstalten anför i sin anslagsframställningför / 82 atlomlokaliseringen lill på kort sikt har medfört en negaliv ekonomisk utveckling för provningsanstallen. Tillviss del beror detla på svårigheieralt öka beläggningen pä Boråsanläggningen i den takt som statsmakterna begärt . Vidare harprovningsanstallen under de senastebudgetåren fäll ekonomiska problem inom den regionala verksamheten. För /80 har provningsanslaltensintäklsbudgel inte kunnat uppnåsulan intäkterna har blivit 4,5 milj. kr. lägre än budget. Del ekonomiska resultatet för /80 har därmed givitetl underskott av 3,6 milj. kr. Detla resultat innebär alt provningsanstallenför budgetåren 1974/75-1979/80 har haft ell sammanlagt underskott av 15milj. utöver de underskott som har varit med vid 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 132 beräkningenav bidragsanslaget för de olika budgetåren. Regeringen har sammanlagt beviljatett täckningsanslag av 3,3 milj. kr. för dessa underskott. Återstående del av underskollen balanserasvidare och finansieras genom denrörliga kredit som provningsanstallen disponerar hos . Detta har fått fill följd att gränsenför denna kredit successivt har måst höjas. Till en del beror dessahöjningar på all provningsanstaltens åriigaomslutning /75-1979/80 har ökal från 33 milj. kr.fill 114 milj. kr. Utvecklingen av den rörliga krediten har inneburitalt provningsanslaltensräntekostnader ökat från . /78 lill 1,1 milj. kr. budgetåret1980/81. Bidragsanslaget för /81 uppgårtill . Anslaget innehåller2 milj. kr. i extraordinärt anslag, som skall avvecklas under budgetåren 1980/81 och 1981/82. Vidare ingår 1,6milj. för åtgärder med anledningav den plan för den regionala och lokala organisationen vid provningsanstaltensom har fastlagts av regeringen . /82 lägger provningsanstallen endasifram ell huvudförslag som innebär ellanslag på . Beloppet har beräknats på följande sätt(1000-tal kr. Anslag 1980/81 - extra anslag för ålgärder inom den och lokala organisationen - extraordinärt anslag -enligt årliga anvisningar - pris- och lönekompensation Riksrevisionsverkei har yttrat sig över provningsanslaltens anslagsframställning. Verkelanför atl man under den pågående förvaltningsrevisionen vid provningsanstallenuppmärksammat behovet av en mer grundläggande rekonstruktion avprovningsanstaltens ekonomi. En sådan bör enligl verkets mening kopplassamman med ett krav att verksamheten efterrekonstruktionen skall kunna visa upp etl balanserat resultat. En närmareanalys av provningsanslaltens bokslut för /80 visar alt den regionala och lokala organisationen gerelt underskott av 4,7 milj. kr. I sitt yttrande överprovningsanstaltens förslag lillplan för den regionala och lokalaorganisationen (R/) anförde riksrevisionsverkei alt man var tveksam lill om fördelarna med denna organisafion uppvägde dess kostnader. Verketaktualiserade ytterligare minskningari denna organisation, utöver det förslag som sedan fastställdes av regeringen (jfr prop. 1978/79: 100 bil. 17 s.172 och prop. 1979/80: 100 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 133 bil.17 s. 279). Mänga av dessa synpunkler gäller enligt verket fortfarande trots den omstrukturering som genomförts.Riksrevisionsverket tillstyrker docken finansiell rekonstruktion av provningsanstalten under förutsätlning allerforderliga åtgärder vidtas för att anstalten skall kunna visa ett balanseratresultat efter rekonstruktionen. För en sådan rekonstruktion krävs bl. a. alt provningsanstallen fär ettamorleringsfritt lån i storleksordningen5-10 milj. kr. att disponera som rörelsekapital. Den rörliga kredit som provningsanstalten nu disponerar hosriksgäldskonloret kan minskas i motsvarandeomfattning. Vidare krävs att provningsanstahen erhåller ett engångsanslag av 11,9 milj. kr. för att täcka detackumulerade underskottet under budgetåren 1973/74-1979/80. I budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil.17 s. 279) redovisade jag attprovningsanstallen hade gjort en översyn av sin regionala och lokalaorganisation. Översynen skulle enligt regeringens beslut ske med utgångspunktbl. a. i atl regional och lokal verksamhet skulle bedrivas endast i den omfattning som är mofiverad av företagsekonomiskaskäl eller som följer av krav pårimlig service vad gäller officiell provning och kontroll. För de delar av verksamheten som inte uppfyllde dessakrav skulle provningsanstaltenredovisa en nedläggningsplan. En sådan redovisades och regeringenbeslöt , i enlighet med detta förslag, bl. a. om vissa inskränkningar i provningsanslaltensverksamhet i samt omnedläggning av filialerna i och . För de underskott somvar hänförliga till de delar som skulle läggas ned, den s. k.plusorganisationen, har resp. 2 milj. kr. och 1,6 milj. kr. av bidragsanslaget reserveratsunder föregående och innevarande budgetår. För /80 har provningsanstaltenredovisat en förlust inom denregionala organisationen av ca 4,7 milj. kr. utöver kostnaderna för plusorganisalionen, vilkel innebär en avsevärdbelastning på provningsanslaltensekonomi. Den övervägande delen av delta underskott föll på provningsanslaltens Stockholmsavdelning. Enliglvad jag erfarit beräknas detta underskott sjunka lill ca 1,4 milj. kr.under innevarande budgetår. Om en sådanminskning kan uppnås innebär della en klar förbättring. vill jag dock betona att den regionalaorganisationens ekonomi måsteförstärkas ytterligare och verksamheten drivas helt utan förluster. Delta varockså utgångspunkten i den översyn av provningsanstaltens regionala organisation som provningsanstaltenutförde . Från denna utgångspunktbedömde provningsanstahen översyn att den regionala organisationenefter vissa förändringar skulle kunna drivas utan förluster. Underskott av denför föregående budgetär redovisade storleksordningen är framöver inle möjligaatl godta ulan allvarliga effekter på provningsanslaltensverksamhet i stort. Om den nu väntade resultatförbättringen för den regionalaorganisationen inte uppnås under budgetåret 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 134 1980/81så atl verksamheten finansieras med inläkter från uppdragsverksamheten är det därför enligt min mening intelängre möjligt att undvika en nedläggning. I avvaktan på en redovisning av det ekonomiskautfallet för provningsanstalten förinnevarande budgetär är jag f. n. inle beredd att la ställning till förslagen om en finansiell rekonstruktion avprovningsanstallen. Som jag tidigare redovisat finansierasverksamheten vid mät- och prov-centrum inom slalens provningsanstalt medavgifter i den officiella provningenvid riksprovplalser vilka f.n. betalar en omsättningsavgift till provningsanstallen (jfr prop. 1977/78: 100 bil.17 s. 218). Av provningsanslaltens redovisning för /80 framgåratl dessa omsättnings-avgifter överstigit kostnaderna för verksamhetenvid mät- och provcentrum med ca 1,4 milj.kr. Då dessa medel, i enlighet med tidigare fastlagda principer, inle böranvändas annat än till verksamhetenvid mät- och provcenlrum, bör debalanseras vidare i verksamheten inom dessa enheter vilkas ekonomi ifortsättningen bör hållas i sär från provningsanstallen i övrigt. Jag avser alt i annal sammanhang föreslåregeringen alt fastställa redovisningsprinciper m. m. för dessa medel. För /82 harjag, med utgångspunkt iprovningsanslaltens huvudförslag, beräknat ett bidragsanslag av 33 189000 kr.Förutom medel för pris- ochlöneomräkning innefattar beloppet ell exlra bidragslillskott av 1 milj. kr. Beloppet innefattar de medel someventuellt kan erfordras för den s. k. plusorganisationen budgetåret1981/82. Jaghemställer all regeringen föreslär att lillStatens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens provningsanstalt 1979/80Utgift 30770260 Reservation 2126528 1980/81Anslag 31965000 1981/82Förslag 33 189000 Somhar framgått av min redogörelse under anslaget lill uppdragsverksamhet föreslår statensprovningsanstalt all bidragsanslaget höjs med . 1enlighet med vad jagjusl har anfört bör bidragsanslagetnästa budgetår föras upp med . Jag hemställer atl regeringenföreslår alt tillBidrag tdl statens provningsanstalt för /82 anvisa ettreservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 135 1979/80Utgift 10251291 Reservation 10625357 1980/81Anslag 6000000 1981/82Förslag 6000000 Under detta anslag anvisas medel för utrustningtill statens provningsanslalt. För nyanskaffning av utrustning tillprovningsanstaltens nybyggnader i äruppförd en definitiv kostnadsram av 70 milj. kr. 1975/76:100 bil. 15 s.216, NU 1975/76:55, rskr 1975/76:329 och prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 178, NU 1978/79:28, rskr 1978/79:207). Baserat på dennuvarande prisnivån beräknar provningsanstalten ell årligt återanskaffningsbehov av ca 10 milj. kr. Till detta kommerinvesteringsbehov inom expanderande verksamheter. För nästa budgetär begärprovningsanstalten . Medlen är en förutsättning för den budgeteradeintäktsökningen vid provningsanstallen. För kompletterings- ochersättningsanskaffningar av utrustning under nästa budgetår harjag beräknat ellmedelsbehov av 6 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär all lill : Utrustning /82 anvisa ell reservationsanslag av . Verksamheten vid statens skeppsprovningsanslalt Statens skeppsprovningsanslalt utför på uppdragav myndighet eller enskild provningaroch undersökningar av betydelse för skeppsteknik och sjöfart samt, i denmån anstaltens utrustning och förhållanden i övrigt medger, även andra provningar och undersökningar. Anstalten bedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sillverksamhetsområde. Skeppsprovningsanstalten leds av en styrelse.Chef för anstalten är en generaldirektör. Anstalten är organiserad på tretekniska avdelningar, nämligendrifts- och verkstadsavdelningen, ritkontorsavdelningen och beräkningsavdelningensamt en administrativ avdelning. Den1 fanns 162 anställda vid skeppsprovningsanstalten. Vid statens skeppsprovningsanslalt tillämpasprogrambudgetering med följande program. Uppdragsverksamheten är primärt inriktad mot områdenaskeppsteknik, sjöfartsteknik och övrig havsteknik. I huvudsak utgörs den avforsknings- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 136 ochutvecklingsarbete men även mer rutinbelonade undersökningar förekommer. Uppdragen kommer från svensk och utländsk industrioch ohka statliga institutioner. De dominerande uppdragsgivarna hartidigare varit den svenska varvsindustrinoch rederinäringen samt försvarels materielverk. har uppdrag iökande omfattning erhållits från utländska kunder. Andelen ufiändska uppdraguppgick /80 lill avden totala uppdragsverksamheten. Ulöver uppdrag inom del skeppstekniska området, som är skeppsprovningsanslaltenstraditionella verksamhetsområde, engageras anstalten allt mer i uppdrag inomolika havstekniska områden, I.ex. utveckling och undersökningar av olikaoffshore-konslruklioner och andra flytande konslrukfioner, förbättring avsjösäkerheten i hamnar och leder, förbättring av miljövården till havs och.längs kusterna samt utnyttjande av våg- och vindenergi. Uppdragsverksamheten förutsätts lämna fullkostnadsläckning. Ersättning för utförda uppdrag utgär enligt taxa, somanstalten fastställer. Medelför verksamheten anvisas f. n. under följande anslag. Statens skeppsprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet Statens skeppsprovningsanslalt: Utrustning Anslag 1 är ettförslagsanslag som tas upp med etl formellt belopp av . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för program 1,2 och 3. I program 1 ingår även uppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvis av styrelsen förleknisk utveckling. Som intäkt under anslaget redovisas uppburnaavgifter samt medel som i mån av behov tagits i anspråk från anslag 2. Anslag 2 är ettreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand till programmen 2 och 3, men även lill alt läcka eventuellt underskotti uppdragsverksamheten. Anslag 3 är elt reservationsanslag som skallfinansiera anstaltens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Anslag 1 får i princip inte belastas. För att lösatillfälliga eller säsongmässiga likviditelsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar statens skeppsprovningsanslalt en rörlig kredit i riksgäldskonloretpä 2,5 milj. kr. 1979/80Utgift' 1980/81Anslag MOOO 1981/82Förslag 1000 'Anslaget Statens skeppsprovningsanslalt: Uppdragsverksamhet. Under delta anslag redovisas samtliga utgifteroch inkomster för verksamheten vid statens skeppsprovningsanslalt. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Följande sammanställning ger en ekonomisköversikt av den totala verksamheten vid anstalten (i 1 000-lal kr. 1979/80 Utfall 1980/81 Beräknar Egen forskning Program 3 31700 3 454 1000 34430 4 870 1 100 Program 1 Statens bidrag Statens skeppsprovningsanslalt har i skrivelseden hemställt alt fåändra sitt namn. Motivet för detta är att pä grund av den successiva förändring och utvidgning avanstaltens verksamhetsområde som harskett och väntas ske , benämningen "skeppsprovningsanslalt"i vissa avseenden är missvisande och inle läcker anstaltens hela verksamhetsområde. I sin anslagsframställning för /82har statens skeppsprovningsanslaltsom huvudförslag hemställt om ett bidragsanslag av . Av detta beloppär . pris- och löneomräkning. Därutöverhar skeppsprovningsanstalten hemställt om en ökning av bidragsanslaget lill . Motiveringarna fördetla framgår av följande programvisa redovisning. Efterfrågan påskeppsprovningsanslaltens tjänster väntas öka krafligl som en följd av atl del nya manöver- och väglaboratoriel har tagits ibruk. En utökning av uppdragsverksamheten är dessulom nödvändig för alt skeppsprovningsanstaltenpå sikl skall kunna täcka kostnaderna för del nyalaboratoriet. För atl kunna möta den väntade ökningen av uppdragsverksamhetenräknar skeppsprovningsanstalten med alt successivt behöva utöka sin personalstyrka inom olikapersonalkategorier. Delta medför i sin turbehov av ytterligare lokalutrymmen saml komplettering och moderniseringav utrustningen i anstaltens laboratorier. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 Med hänsyn lill de speciella krav pä högteknisk-vetenskaplig standard som ställs på skeppsprovningsanslaltensverksamhet är det enligl anstalten nödvändigl all forskningsverksamheten gestillräckligt stort utrymme. Minskningenav bidragsanslaget med . under innevarande budgetår har förskeppsprovningsanstalten inneburit atl utrymmet för den egna forskningen har minskat . Skeppsprovningsanstalten anseratt detta är olyckligt och atl det kommer att försämra anstaltens möjligheler alt konkurrera om uppdrag, bl.a. i del nya manöver- och väglaboratoriel. Skeppsprovningsanstalten anseräven all neddragningen avsevärtförsvårar de möjligheter som del nya manöver- och våglaboralo-rieterbjuder för svensk industri all vidga sitt verksamhetsfält fill nya områden inom havsteknik, sjösäkerhet, miljövårdm. För att kunna höja ambitionsgraden förforskningsverksamheten budgetåret1981/82 till i huvudsak den nivå som föreslogs i anslagsframställningen för /81 harskeppsprovningsanstalten beräknat en ökning av statsanslaget för delta program för budgetärel 1981/82 med 1416000kr. Vid skeppsprovningsanstalten finns enmanöversimulator som används vidutbildning av sjöbefäl för bl. a. manövertekniska och nauliskl-lekniska övningar.