prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Länsskolnämndernaövertar vissa rådgivnings- och lillsynsuppgifler för gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen från nuvarande gymnasieinspektion i SÖ. ' Motsvarar 243 halvtidsanställdaforlbildningskonsulenter. 1980/81:107 89 Tjänsterna som tänsskolpsykologvid länsskolnämnderna avvecklas. Beslut om gymnasieskolansårliga organisation överförs från SÖ lill länsskolnämnderna. Jag beräknar attdelta inte kommer atl medföra något ökat resursbehov vid nämnderna, då dessaredan i dag aktivt medverkar och lill SÖ avger yttranden över samtliga frågorsom rör gymnasieskolans planering i resp. län. Länsskolnämnderna övertar frånSÖ tillsättningen av vissa skolledar-tjänster. Inte heller dennauppgiftsförändring innebär enligt min mening något behov av resursförstärkninghos nämnderna, då dessa f. n. redan yttrar sig över varjeskolledartillsältning. Länsskolnämnderna avlastas alltillsättning av ordinarie lärare. Enligt uppgift i SAK:s betänkande beräknadesnämndernas arbete med tillsätl-ningsfrågorna redovisningsårel 1978/79 motsvaraca 10-12 tjänster. Länsskolnämnderna avlastasockså samtliga ärenden som rör besvär över beslut av styrelsen för skolan. Sammanfattningsvis innebärdet jag här har anfört alt länsskolnämndernas framtida personalbehov ihuvudsak ryms inom ramen för nuvarande anslag lill länsskolnämnderna ochlänsskolnämndernas personal under anslaget till fortbildning. Som jag harangett innebär mina förslag sammantaget att länsskolnämnderna mer än lidigarekan inrikta verksamheten på pedagogiska arbetsuppgifter. För att skapa ettytterligare ökat utrymme för en pedagogisk, fältinriklad verksamhet föreslårJag att nämndernas personalorganisation förstärks med handläggare påmellannivå främst för vissa planeringsuppgifter och administrativa uppgifter.Dessa bör i huvudsak biträda skolinspektörerna och den övriga pedagogiskapersonalen med uppgifter som rör arbetet med skolledartillsättningar,elevområden, basresurstilldelning för , gymnasieskolans årligaorganisation, remissyttranden m.fl. Milt förslag innebär atl länsskolnämndernaspedagogiska personal i väsentligt högre utsträckning än f. n. bör verka ute iden direkta skolverksamheten, i kommuner, rektorsområden och skolor. De börockså i större utsträckning än nu kunna ägna uppmärksamhet åt kommunalvuxenutbildning och grundutbildning för vuxna. Det Jag här har anfört innebärockså att länsskolnämndsorganisationen kan skapa ökade förutsättningar framförallt för den nu anställda personalen i lägre lönegrader atl vidga sina arbetsuppgifter. Jag beräknarlänsskolnämndernas personalbehov till följande. Jag har vid mina beräkningarutgått från att de sex s. k. tvåinspeklörslänen förstärks med vardera enskolinspektörsljänst. Jag har vidare räknat med alt länsskolnämnderna iStockholms, och samt vardera erhåller ytterligareen tjänst som skolinspektör. Jag har också utgått från atl i stället förnuvarande tjänster som länsskolpsykolog, fortbildningledare ochfortbildningskonsulent bör vid länsskolnämnderna inrättas ett antal fastatjänster för pedagogiska arbetsuppgifter med den inriktningjag harförordat. 1980/81:107 90 Tjänstekategori Antal tjänster Chef för länsskolnämndens kansli, Avdelnings-eller byrådirektör 25 Kvalificerad handläggare för pedagogiska arbetsuppgifter 76 Handläggare på mellannivå för främsl planeringsuppgifter och administrativa Vidsidan om den fasta personalen om totall 340 tjänster bör länsskolnämndernadisponera medel motsvarande 76 tjänster för att lillgodose nämndernas behov avsärskild sakkunskap inom skilda områden. Dessa medel bör inle få användas föratt öka antalet fasla tjänster vid länsskolnämnderna. Milt förslag innebär altantalet fasla tjänster och de rörliga resurserna sammantaget motsvarar 416 tjänster. Denram om totall 340 fasta tjänster Jag nu har angett avser personaldimensioneringenför samtliga länsskolnämnder i landet. Det bör ankomma på den blivandeorganisationskommittén alt föreslå hur dessa tjänster skall fördelas på deolika länsskolnämnderna. bör ocksä prövalänsskolnämndernas resursbehov för övrigt. Kommittén bör därför införbudgetbehandlingen lägga fram förslag till anslagsram förlänsskolnämnderna, som kan underställas inför ikraftträdandet av dennya organisationen. Det Jag har angett i fråga om behovel av olikaomskolningsinsatser och andra anpassningsåtgärder för SÖ:s personal bör itillämpliga delar också gälla personalen vid länsskolnämnderna. Ävenlänsskolnämndernas nya organisation bör träda i kraft . 1budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 233) framhöll jag för framtiden borde överväga att föra över länsskolnämndernas redovisningoch utbetalningar från länsstyrelserna till SÖ. SÖ har i anslagsframställningenför /82 redovisat att sädana överväganden pågår inom SÖ och atlden tidigaste tidpunkten för elt överförande enligt SÖ:s bedömning är den IJuli 1982. Jag förutsätter atl överförandel kan komma lill stånd den I juli1982. Jaganser det inte befogat att ange några bestämda kompetenskrav för personalen vidlänsskolnämnderna. Utgångspunkten bör dock vara den, att länsskolnämndernaspersonal sammantaget har kvalificerad kunskap om och erfarenhet av olika skol-och utbildningsformer saml pedagogiskt utvecklingsarbete. Vidare bör personalenha kunskap om och erfarenhet av administration, ekonomi, planering m. m. Prop.1980/81:107 91 Somjag har anfört i det föregående bör en särskild organisationskommitté lämnaförslag till detaljutformningen av SÖ:s och länsskolnämndernas organisation.Den bör vidare svara för vissa uppgifter som sammanhänger med avvecklingen avfortbildningsavdelningarna, vilka jag redogjort för i propositionen omskolforskning och personalutveckling. Kommittén bör utarbeta underlag förregeringens och närmare beslut om SÖ:s resp. länsskolnämndernasuppgifter, resurser och inre organisation. Organisationskommitténbör bedriva sitt arbete med utgångspunkt i mina i det föregående redovisadeförslag om den statliga skoladministrationens roll, uppgifter ochorganisation, vad jag lidigare denna dag har anfört i propositionen omskolforskning och personalutveckling samt beslut i anledning avdessa förslag. Jag kommer senare att begära regeringens bemyndigande atltillkalla ledamöter m. m. i organisationskommittén och föreslå direktiv fördenna. Jag förutsäller alt.SÖ och länsskolnämnderna i de former som kan kommaatl bedömas ändamålsenliga aktivt medverkar i sin egen omorganisation. Medhänsyn till de omfattande uppgifter som organisationskommittén har att svaraför när det gäller att förbereda ett genomförande av omorganisationen är detav vikt att kommitténs arbete kommer i gång snabbi. Jag föreslår att SÖ:s ochlänsskolnämndernas nya organisafion träder i kraft . En förstauppgift för organisationskommittén bör därför vara att före den 1 september1981 efter samråd med SÖ till regeringen framlägga förslag om erforderligmedelsram för SÖ och länsskolnämnderna avseende /83. Kommitténbör även efter samråd med SÖ utarbeta en plan för en successiv anpassning avSÖ:s personalorganisation, så att mitt förslag om ram för SÖ:spersonaldimensionering kan vara genomfört . Även dennaplan bör inges fill regeringen före . Motsvarande plan ivad avser länsskolnämndernas personalorganisation bör upprättas och inges samtidigt.Det bör vidare ankomma på organisationskommittén att efter samråd med UHÄ ochSÖ lämna förslag om fördelningen av fortbildningsavdelningarnas personal påberörda högskoleenheter och SÖ saml om avveckling av sådan personal som intekommer alt kunna tas i anspråk vare sig inom högskolan eller inom den statligaskoladministrationen. En plan för avvecklingen av fortbildningsavdelningarnabör också inges till regeringen föreden . Minskningen avpersonalstyrkan ner till nivån i mina ramförslag bör kunna genomföras i förstahand genom den naturliga personalavgången. Den återstående minskningen avpersonalen får genomföras genom omplacering. Härvid kan - särskilt vad gällerSÖ:s och forlbildningsavdelningarnas personal - omplacering lill andratjänster utanför den statliga skolad- Prop.1980/81:107 92 ministrationenkomma i fräga. Byle av arbetsuppgifter och omplaceringar inom den statligaskoladministralionen torde bli aktuellt i flera fall, vilket bl.a. kan slällakrav på särskilda utbildningsinsatser. Behovet av utbildning för atlunderlätta personalens omställning till nya arbetsuppgifter bör därför särskiltbeaktas av organisationskommittén. Med hänsyn till SÖ:s och länsskolnämndernasnuvarande personalstrukluroch för alt underlätta omplaceringar bör kommitténsärskilt uppmärksamma utbildningsbehovet för administrativ personal i lägrelönegrader. Somgrund för beräkningen av det framtida medelsbehovel för SÖ ochlänsskolnämnderna bör organisationskommittén lägga fram förslag omtjänstestruktur och tjänsternas fördelning på SÖ:s olika arbetsenheter ochmellan var och en av länsskolnämnderna. Delta bör ske med utgångspunkt i mittförslag till totalram för verksamheten och med beaktande av vad kankomma att besluta med anledning av mina förslag. uppdrag bör också ingå att avge förslag omövergångslösningar och andra åtgärder, som kan komma alt erfordras för attanpassa den statliga skoladministrationens verksamhet till de förslag som jaghar lagt fram. Kommittén bör även utarbeta förslag till nya instruktioner förSÖ och länsskolnämnderna samt till de förfaltningsförändringar i övrigt, somkan bli erforderliga. SÖ:snuvarande organisation är i en rad avseenden bunden genom beslut av riksdagen.För att underlätta SÖ:s övergång till en ny organisation den kanvissa förberedande åtgärder behöva vidtas . Regeringen bör därförinhämta bemyndigande att besluta om sådana ätgärder. Bemyndigandetbör gälla även åtgärder beträffande länsskolnämnderna. Medhänvisning till det anförda hemställer Jag att regeringen dels föreslårriksdagen alt 1. godkänna vad jag har förordatom läroplaner för lokall arbelsmarknadsanknutna specialkurser igymnasieskolan, 2. godkänna vad jag har förordatom flerårsramar för dimensioneringen av gymnasieskolan och årliga beslut omgymnasieskolans organisation, 3. godkänna förslagel omavveckling av statlig lokalbehovsprövning och skissritningsgranskning, 4. godkänna förslagen omtillsättningsmyndighet för statligt reglerade tjänster som skolchef,biträdande skoldirektör, rektor, studierektor och biträdande rektor, 5. godkänna förslaget omavveckling av systemet med ordinarie tjänster som lärare. 1980/81:107 93 6. godkänna vad Jag har anfört omanställningstrygghet för lärare med statligt reglerad anställning, 7. godkänna vad jag har förordatangående besvär över beslut av skolmyndighet, 8. godkänna vad jag har förordatom det centrala tillsynsansvaret för högskoleutbildning, 9. godkänna de riktlinjer för denstafliga skoladministrationens roll och uppgifter på central och regional nivå,som jag har förordat, 10. godkänna de riktlinjer förskolöverstyrelsens och länsskolnämndernas ledning, organisation ochpersonalresurser, som Jag har förordat, 11. godkänna att skolöverstyrelsensoch länsskolnämndernas nya organisafion skall gälla fr. o. m. , 12. godkänna förslaget ominrättande av ett centralt planeringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv, 13. att till /82, utöver vad regeringen föreslagit i prop, 1980/81:100 bil.12, anvisa ytteriigare , 14. godkänna förslaget omavveckling av nuvarande system för tjänster som skolkonsulent ochgymnasieinspektör vid samt fortbildningsledare,fortbildningskonsulent och länsskolpsykolog vid länsskolnämnderna samt 15. bemyndiga regeringen att vidtade övergängsåtgärder som behövs för att ochlänsskolnämndernas nya organisation skall kunna träda i kraft , delsbereder tillfälle att ta del av vad Jag har anfört om 16. betygi lärarutbildningen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredraganden har hemställt om. 1980/81:107 94 Sammanfattning av Skolan. En ändrad ansvarsfördelning.Slutbetänkande (SOU 1978:65) av utredningen om skolan, staten och kommunerna(SSK) Utredningenom skolan, staten och kommunerna (SSK) tillsattes i september 1972.Sekretariatet började sitt arbete den . 1 Utredningens uppgifter och arbete Utredningenshuvudsakliga uppgift kan kortfattat sägas vara att göra en total översyn avansvarsfördelningen på skolans område. Översynen berör främst förhållandenamellan staten å ena sidan samt primärkommuner och landstingskommuner å andrasidan. Den berör också frågor rörande ansvars- och uppgiftsfördelningen iskolfrågor mellan olika myndigheter -kommunala och statliga - samt mellanenskilda människor i och kring skolan. Direktiven förutsätter altutredningsarbetet inriktas på atl öka varje enskild kommuns möjligheler attpåverka skolverksamheten. Därvid bör man eftersträva atl den enskilda skolaneller annan lokal enhet får besluta i och ta ansvar för olika pedagogiska,organisatoriska och ekonomiska frågor. Dagensansvarsfördelning innebär att vi i praktiken har ett dubbelt huvudmannaskap förskolan. Ansvaret för skolans drift och ledning är delat mellan stal och kommun.Det finns inle någon som kan ta etl totalt och samlat ansvar för skolans driftoch ekonomi. Direktiven anger all vi även i framliden skall ha ett delat ellerdubbelt huvudmannaskap. Så skall t. ex. staten även fortsättningsvis ha eltsamlat ansvar för skolans mål och innehåll samt dess enhetlighet ochlikvärdighet. Slaten skall också svara för en betydande del av skolansfinansiering. Vad del nu främst gäller är att rikta in ansträngningarna på attmed ett bibehållet dubbelt huvudmannaskap men med en ändrad ansvarsfördelningsöka åstadkomma en mer samlad ansvarssituation. Utredningenhar inlett arbetet med att redovisa hur och i vilken omfattning statligamyndigheter övar inflytande på skolans verksamhet. Resultatet av det arbetethar redovisats i betänkandet (SOU 1974:36) Skolan, staten och kommunerna.Ansvaret på skolans område hänger naturligt samman med ansvaret för skolansekonomi. Ulredningen har däiför gjort omfattande undersökningar avstatsbidragsgivningen till skolväsendet och även analyserat och belystkommunernas kostnader för skolan. Resultatet av arbetet har redovisats ibelänkandet (SOU 1976: 10) Skolans ekonomi. Föratt få till stånd en allmän och öppen diskussion om utredningens arbete och omvissa grundläggande frågor som berör ansvarsfördelningen Prop.1980/81:107 95 påskolområdet utgav utredningen betänkandet (SOU 1975:9) Individen och skolan. Remissbehandlingentillförde utredningsarbetet väsentliga och konstruktiva synpunkter. Isyfte att få fram underlag för bedömning av hur inflytandet och ansvaret förskolans verksamhet bäst skulle kunna förankras hos skolans olika intressenterinitierade utredningen en försöksverksamhet i kommun. Ibelänkandet (SOU 1975:6) Huvudmannaskapet för specialskolan och särskolanredovisas tidigare diskussioner om och ställningstaganden till huvudmannaskapenför specialskolan och särskolan saml skäl för och emot framtida primärkommunalthuvudmannaskap för dessa skolformer. Den diskussion utredningen initierade ibetänkandet Individen och skolan om ramtimplan och förstärkningsanordningarutvecklades till en motsvarande diskussion för specialskolan och särskolan ien särskild diskussionspromemoria . Även den promemorian harremissbehandlats. Arbetet,som från början i första hand avsåg , gymnasieskolan, särskolan ochspecialskolan utvecklades efter hand till att även beröra enskilda skolor och iviss mån vuxenutbildningen. Pågående reformverksamhet på skolans område Jämtenytillkomna utredningar har emellertid påverkat omfattningen av del slutligaulredningsområdet. Ulredningen konstaterar dock att åtskilliga avutredningens förslag som bl.a. redovisats i tidigare betänkanden och isärskilda promemorior kommit alt utgöra underlag för beslut om förändringar iskolsystemet eller om direktiv för andra skolutredningar. Det utredningenfrämst åsyftar är SIA-reformen, ett nytt statsbidragssystem för ,översynen av läroplan samt tillkomsten av gymnasieutredningen ochomsorgskommittén. kom i princip alt överta arbetet för gymnasieskolaninkl. frågan om ell nytt statsbidrag lill gymnasieskolan. Arbetet medstatsbidraget till gymnasieskolan har överlämnats lill gymnasieutredningenför fortsatt bearbetning. Arbetetbeträffande ansvarsfördelning m. m. inom särskolan och specialskolan harövertagits av omsorgskommitlén och utredningen om integration av handikappadeelever i det allmänna skolväsendet. Utredningen har därför den 11 Januari 1978redovisat sitt utredningsmaterial om specialskolan och särskolan tiilutbildningsdepartementet som underlag för det fortsatta utredningsarbetet fördessa skolformer. Påuppdrag av regeringen har utredningen redovisat sittkarlläggningsarbete beträffande de statsunderstödda enskilda skolorna. Dessautreds nu av en särskild sakkunnig. Avredovisningen framgår att utredningens uppdrag successivt begränsats.Betänkandet är därför i första hand inriktat på vad gällerpedagogisk-organisatoriska frågor saml statsbidragen. Prop.1980/81:107 96 detgäller ansvaret för skolans personal är dock tillämpliga också förgymnasieskolan och andra skolformer under kommunalt huvudmannaskap. 2 En ändrad ansvarsfördelning Utredningensdirektiv att se över ansvarsfördelningen på skolans område är långtgående.Syftet är att skapa möjligheter för skolan att bättre än nu anpassaverksamheten till lokala behov och förutsättningar. Genom alt ge individerna iskolan möjlighet att i större utsträckning än nu påverka sin egen verksamhetbör också störte engagemang, intresse och arbetstillfredsställelse för dem somarbetar i skolan kunna skapas. Behov finns av ändringar när det gäller ansvaretför skolans organisation, verksamhetens uppläggning och skolans resurser. Utvecklingenmot en förskjutning av ansvaret för skolan från staten till kommunerna börjademed SlA-beslutet, men utredningens direktiv pekar på en mer omfattandeansvarsförändring. Kommunerna bör ges ett fullständigt ansvar för skolansdrift. Detta ansvar - ett kommunalt driftansvar - innebär följande. Inomramen för en lagstiftning som fastslår det statliga ansvaret för skolans mål,enhetlighet och likvärdighet har kommunerna fullt ansvar för verksamheten.Ansvaret omfattar främst följande områden: - utformning av skolverksamheteninom ramen för en av statsmakterna fastställd översiktlig läroplan (med mål ochriktlinjer, ramiimplan, kursplaner och allmänna anvisningar), - skolans organisation - dvs.elevernas fördelning på skolenheter, klasser, grupper m. m., - skolans resurser ochresursfördelning - dvs. uppsättningen och utnyttjandet av personal, lokaler,utrustning m. m., - skolans administration samt - ett ekonomiskt totalansvar förskolan inom ramen för ett helt elevba-seral statsbidragssystem. Denförändring i skolan som inletts bl. a. genom SIA-beslutet kräver storainsatser och för att genomföras. Utredningen har tagit hänsyn tilldetta och har därför lagt förslag av mer utvecklande och långsiktig karaktär. 2.3 Skälför och emot en decentralisering Kommunsammanslagningarnaoch tillväxten i kommunernas ansvar och verksamhet har skapat förutsättningarför en förskjutning av uppgifter från Prop.1980/81:107 97 statliga till kommunala organ. Utredningen pekar bl. a. påatl en decentraliserad förvaltning skapar goda förutsättningar atl anpassaverksamheten till lokala förhållanden. Så t. ex. ökar skolans möjligheler atttillgodose elevernas varierande behov om avvägning och beslut om olikaålgärder kan ske lokalt. Man kan härigenom också skapa ett ökat inflytande påolika skolfrågor från personalens och elevernas sida. Del är också en fördelom handläggningen av ärenden kan ske så nära verkställighetsplanet som möjligt. Det är naturligt att övergängen till etl ökat lokaltinflytande pä skolans verksamhet också är förenad med en rad problem.Svårigheterna med elt stort lokalt ansvar för skolan kan sammanfattas i riskför en utveckling mot ett mera oenhetligt skolsystem. Delta påverkar ocksåförhållandena för den nu statligt reglerade skolpersonalen. En annan svårighet i detta sammanhang är risken för atl delokala enheterna och kommunerna kan bli isolerade och få färre impulser tillutveckling av skolan. Det blir en viktig gemensam uppgift för stat och kommunatt motverka eventuella tendenser lill isolering. 2.4 Enhetligt skolsystem och likvärdig utbildningsstandard En omfördelning av beslutanderätten mellan stal och kommuni olika frågor på skolans område får inle leda till atl den grundläggandeprincipen om etl enhetligt skolsystem och en likvärdig utbildningsstandard förlandets alla delar åsidosätts. En kommande lagstiftning på skolområdet måstedärför koncentreras på att utöver skolans mål reglera och garantera kraven påenhetlighet och likvärdighet i skolsystemet. Utredningen definierar begreppet enhetligt skolsystem somen enhetlig struktur inom varje skolform över hela landet med gemensamma reglerför skolplikt, stadie- och årskursindelning och utbudet av studievägar. Begreppet likvärdig utbildningsstandard kan bestämmas itre steg: a) Alla barn ochungdomar skall ha tillgång till en likvärdig utbildning oavsett bostadsort,ekonomiska förhållanden, kön, begåvning, utvecklingsnivå, intresseinriktning,föräldrarnas studiebakgrund och intresse för barnens studier. b) Alla skall halika rätt och bör få samma möjligheter lill skolutbildning, vilket i sin turinnebär atl c) skolan måstegöra särskilda insatser för dem som har behov av stöd och stimulans. Utredningen presenterar studier i fråga om sombelyser några frågor av vikt vid bedömningen av begreppet likvärdigutbildnings-standard. Det rör sig främst om skillnader mellan olika regioner,kommuner och skolor i fråga om materiella och personella resurser, elevernasskolprestationer, hur dessa senare har samband med olikheter i fråga om resurseroch arbetssätt m.fl. 7 1980/81. Prop,1980/81:107 98 Utredningenkonstaterar bl.a. att skillnaderna i elevernas studieförut-sältningar är vidastörre inom en kommun än mellan genomsnittet för kommunerna. Åtgärderna inom enkommun måste därför styras mot att de största ansträngningarna görs för deelever som har det sämsta utgångsläget. En fortsatt pedagogisk utveckling medsyfte bl.a. alt minska spännvidden i skolan främjas genom atl mandecentraliserar beslutsfattandet och ansvar till kommuner och skolor. Ettvidgat lokalt ansvarstagande för skolan bör kunna skapa bättre förutsättningarän generella statliga regler för att elevernas skilda behov skall blitillgodosedda. Utredningensundersökningar visar emellertid alt frågan att skapa Jämlikhet inte bara är enutbildningsfråga ulan en bred socialpolitisk fråga. Därför måste samhälletsolika insatser för barn och ungdom tas med i bilden. Ett ökat kommunalt ansvarför skolan underiättar detta. 2.5Instrument för enhetlighet och likvärdighet Huvudansvaretför skolans enhetlighet och likvärdighet åvilar staten men också kommunerna varoch en för sig och i samverkan har elt ansvar i detta sammanhang. Detkommunala driftansvaret för skolan måste balanseras av elt statligt ansvar förbibehållande av ett enhetligt skolsystem och en likvärdig ulbildningsstandard.De medel staten har till sitt förfogande för alt uppnå enhetlighet ochUkvärdighet är en central översiktlig ulvecklingsplanering av skolan, enenhetlig grundutbildning av lärarna, en central information och rådgivninggrundad pä utvecklingsarbete och forskning samt en central utvärdering.Härutöver befordras enhetlighet och likvärdighet genom statlig service i frågaom information om läromedel och stöd till produktion av läromedel för små ochspeciella målgrupper. Enhetligheten befordras också genom samverkan iskolfrågor. Denövergripande centrala utvecklingsplaneringen av skolan knyts till forsknings-och utvecklingsarbete av olika slag. Detta senare kan gälla målen förutbildningen och hur läroplanernas mål skall kunna förverkligas.Utvecklingsarbetet gäller inte bara undervisningsmetodik och inlärningspsykologi.Det är viktigt att utröna vilka förutsättningar i fråga om I.ex.