prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Slutens nuturvårdsverk framhåller all gruv- ochmineralprojekl medför regelmässigt omfattande anspråk på mark- ochvattenresurser. Utvinningen är som regel också särskilt energikrävande. Föratt åstadkomma en allsidig prövning och en övergripande bedömning avhushållningen med dessa resurser bör enligl verkels mening gruv- ochmineralprojekt alltid prövas enligt 136 a § byggnadslagen. Mindre projekt börav regeringen kunna undantas frän prövning. Det föreligger också enligt verketbehov av möjligheter lill riksöverväganden vid prövning av ansökningar gällandevissa induslrimineral som inte omfattas av gruv- och minerallagsliftningen,främsl kalk. i underslryker vikten av en översynav lagstiftningen inom mineralområdet. Större mineralutvinnings-projekt börjämställas med den grupp av industriella verksamheler som benämntsmiljöslörande industri. 1 konsekvens med detta bör även handläggningen avstörre gruvbrytningsförelag anpassas lill vad som gäller för s.k.riksplaneindustrier. Detta innebär enligl länsslyrelsen även en översyn av gruvlagen.Hallsbergs kommun finner del otillfredsställande all koncessioner enligl gruv-och minerallagen kan beviljas ulan alt kommunens synpunkter inhämtas. Uppsuluuniversitet framhåller att del finns starka skäl att se över den lagstiftningsom gäller och all så långl möjligt integrera denna med annan lagstiftning påplan- och miljöområdet. Särskilt besvärande är atl de olika prövningarnaenligt resp. lagstiftning sker på grundval av olika, ibland sinsemellanmotstridiga, kriterier. Dessa medför troligen att beslut enligt senarelagsliflning i praktiken binds upp redan genom ett tidigt beslut som fattals pädåligt beslutsunderiag vad gäller sådana aspekter som ska beaktas enligtnaturvårds- och miljöskyddslagarna. Mineralpolitiska utredningen och bergmästarämbetena inorra och söd- Prop.1980/81:183 148 ra distriktetui instämmer inle i rapportens allmännabeskrivning av lagsliftningen på mineralomrädel. Exempelvis framhållermineralpoliliska ulredningen att den avvägning som sker enligt minerallagenoftast görs på ett tidigt stadium och är myckel översiktlig. Gruvdriftstillåtlighet från miljösynpunkt m.m. prövas därför i båda fallen enliglmiljöskyddslag, byggnadslag, vattenlag elc. Slutens industriverk hänvisar till mineralpolitiska utredningenoch framhåller att utredningen lämnat förslag om vissa ändringar ilagsliftningen av betydelse även för den fysiska riksplaneringen.Industriverket hänvisar till atl det av mineralpolitiska ulredningensslutbetänkande framgår atl ulredningen inle ställer sig avvisande lill enframlida ulredning om översyn av minerallagsliftningen. Några remissinsianser anför synpunkter på naturvärdslagen.Göteborgs kommun anser all avsaknaden av tillståndsprövning vid husbehovstäklinnebär risker för allvarliga skador ur nalur- och kullurminnesvårdssynpunkl.Med hänsyn härtill bör enligl kommunen övervägas att innefatta omfattandehusbehovstäkl bland lillståndspliktig lälkverksamhel. Statens industriverkframhåller att länsstyrelserna föresläs få ökade möjligheter all väga in ävenresurshushållningsfrägor vid läkitillståndsprövning enligl 18 §naturvårdslagen. Förslagel avvisades dock av industriverket i fråga om mineralav riksbetydelse. 8.5 Sammanställning av underiag orn framtidaråvaruintressen I rapporten framhålls all genom redovisning av underlag omtänkbara framlida råvaruutvinning skulle viktigare råvaruintressen efler vissavvägning på riksnivå kunna preciseras i den kommunala planeringen. I rapportenföreslås därför att statens industriverk i samarbele med geologiskaundersökning sammanställer och fortlöpande till regeringen redovisar underlagbeträffande rävamintressen. Genom sådanl underlag skulle möjligheterna attbedöma långsiktiga anspråk förbättras. Förslaget i rapporten kommenleras endast avminerulpolttisku utredningen och ulredningen har inga principiella invändningar mot förslaget,men ulredningen framhåller att det är förenat med ganska stora praktiskasvårigheter atl ta fram ett sådant underlag. Frägan om hur denna redovisningskall ske bör enligt utredningen övervägas av den ansvariga myndigheten påmineralomrädet. Nämnden anser del naturligare att industriverket i denna frågasamarbetar med överstyrelsen för ekonomiskt försvar saml med berördabranschorganisationer. Prop.1980/81:183 149 8.6 Utvärdering av utmål inom anrikningsverkens närzoner I finns enligt rapporten f. n. drygl 4800 utmål,vilket innebär att det i vissa kommuner finns slora ulmålslagda områden därintresset för mineralutvinning är oklart. En utvärdering av kunskaperna omdessa utmål har gjorts av mineralpolitiska ulredningen. De ekonomiskamöjligheterna till utvinning är som regel slörre i närheten av befintligaanrikningsverk. Del kan därför enligt rapporten finnas anledning atlindustriverket utvärderar utmäl inom anrikningsverkens närzoner. Rapportens förslag tillstyrks av statens industriverk,minerulpolttisku utredningen, och Falu kommuner samt . är tveksammt lill rapportens förslag. framhåller all f.n. ärmalmtillskottet genom prospektering i anslutning till befintliga gruvorbetydligt slörre än tillskottet i form av nya gruvor och atl övervägande delenav under senare är öppnade gruvor är resultat av prospektering inom lidigarekända fyndområden. Falu kommun delar den i rapporten framförda uppfattningenalt nya sulfidmalmsgruvor av ekonomiska skäl i första hand kan förväntas inärheten av befintliga anrikningsverk. Del är därför enligl kommunen angelägelalt rapportens förslag kan genomföras, så all förutsättningarna för markanvändningenkan klarläggas inom berörda områden. Kommunen framhåller vidare att del ärangelägel alt kommunen pä etl tidigt stadium ges möjlighet atl beakla planeradutvinning av mineralråvaror samt atl goda konktakter upprätthålls mellanmyndigheter och förelag. är tveksamt till rapportensförslag och bedömer att utvärderingen bäst görs av de förelag som ägeranrikningsverken. har företagen större kompetens föruppgiften än industriverket. 8.7 Brytning i berintliga gruvor och takter För alt begränsa naluringreppen och hushålla medmineralråvaror är det enligl rapporten angelägel all i områden med slarkmarkkonkurrens möjlighelerna till ytterligare brytning i befinlliga gruvor ochtakter övervägs innan nya öppnas. Förslagel tillstyrks av statens industriverk,länsslyrelsen i , Falu kommun och industriförbund.Däremol avvisas förslaget av mineralpolitisku utredningen ochIngenjörsvetenskapsakademien. i Västmunlunds län framhåller atl del ärönskvärt all den lekniska ulvecklingen på malm- och mineralbrylningsområdelinriklas pä atl öka brytningsmöjligheterna i fyndigheter av de typer som finnsi bergslagsområdel. I viss utsträckning har detta redan skett genom atl ivissa fall parallell brytning sker i flera mindre fyndigheter, med anrikning ielt centralt beläget verk. Fortsatt utveckling av sådan leknik är enligllänssty- Prop.1980/81:183 150 framhåller altdet är en självklarhet för mineralföretagen alt överväga möjligheterna tillbrytning i redan öppnade gruvor och takter. Undersökning av de ekonomiskaförutsättningarna för en utvidgad brytning ulöver den ursprungligt planeradepågår normalt under hela den tid en gruva utnyttjas. Mineralpolitisku ulredningen ochIngenjörsvetenskupsukademien ifrågasätter förslaget. Förslagel syns enligt debåda remissinstanserna bygga på den underförstådda principen atlmineralutvinningen i skall begränsas och att mineralrävarorna skallutvinnas bara lill en i förväg given och bestämd kvot. Ulredningen ochakademien anser att en sådan princip är felaktig. Principen är endasitillämplig på transportkänsliga bulkvaror som grus- och sand. 8.8 Utvinning av biprodukter och återvinning Industrimineral finns i vissa fall i samma fyndigheter sommalmer eller energiråvaror. Med hänsyn till mineralutvinningens inverkan pålandskapet och hushållningsaspekter är det enligt rapporten angeläget attvid utvinning så långt möjligt utvinna sådana biprodukter direkt eller urrest-massor. , statens industriverk, Sverigesgeologiska undersökning, . Styrelsen förteknisk utveckling, mineralpolitiska utredningen, kommun. , fåltbiologiska ungdomsförening och i distrikt inslämmer i rapportens konstaterande. Bl.a. bedömer statens industriverk atl etl sådantprodukfionsulnyil-jande kan få stor betydelse inle bara för landetsråvaruförsörjning utan även för gmvornas ekonomiska situation. Detta gäller försulfidmalmer men skulle även avsevärt kunna bidra lill alt höja landetsproduktion av industrimineral. Ett intensivt arbete pågår inomförelagen, samfidigt som betydande forskning utförs. , östra kommun ochLO-distriktel i anser atl angelägenheten av återställning av gruvoroch grusläkler inte har framhållits tillräckligt i rapporten. Göteborgsuniversitet framhåller att en ökad brytning av lågprocentiga i dagbrottoch en ökad brytning av industrimineral som kvarts, kaolin och diabas gerupphov lill överskottsmaterial (sprängsten, ofyndigt berg, överskott frånanrikningsverk, lakrester) som skapar betydande miljöproblem. Problemet medtillvaratagande, deposition och evenluelll nyttiggörande avöverskottsmale-riai hör enligl till de större naturvårdsproblemen. Prop.1980/81:183 151 8.9 Prospektering av alunskiffer 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitikenbör prospektering av alunskiffer i första hand riktas mot sådanaförekomstområden dar konflikter med annan markanvändning av riksintresse ärmindre uttalade. 1 rapporten föreslås mot denna bakgrund all prospektering avalunskiffer i första hand riktas mot förekomster i och . Rapportens förslag har fält etl blandat remissutfall.Statens nuturvårdsverk, riksuntikvurieämbetet. ochLantbrukarnas riksjörbund tillstyrker förslagel. Högskolun i ,Hullsbergs och Kumlu kommuner, . Studiegruppen förFrostvikens sporlfiskeklubb och accepterarinte rapportens förslag. geologisku undersökning, , Kumlaoch kommuner framhåller atl undersökningar av olika slag bör föregåett beslul om brytning av alunskiffer i de områden som pekats ul i rapporten.Hell avvisande lill brytning av alunskiffer och förslag kring frågan i distrikl. och Studiegruppen Jör sportfiskeklubb. framhåller atl alunskifferbrytning tillstora delar innebär introduktion av en ny leknik i svenskmineralråvamulvinning. Själva utvinningen av metallen kommer all ske med hjälpav lakningsmetoder, som kan misstänkas ge betydande föroreningar sannoliklfrämsl lill ytvatl-net men även till grundvattnet. Avfallsmassorna kommeruppenbarligen att bli mycket stora och de utbrutna områdena måste förväntaskomma alt täcka slora arealer. Problemet med eflerbehandling av dessa slorabrylom-råden kan ännu ingalunda anses löst och så länge inte delta sketl kommerdenna verksamhetsform att innebära mycket stora sår i landskapet. Universitetetdelar de bedömningar som framförs i rapporten över vilka områden som i förstahand förefaller vara lämpade för brytning på grundval av det underlagsmaterialsom föreligger. Negativa till rapportens förslag är och Kumla kommuner, eftersom de inte delar rapportensuppfattning att alunskifferområdena i är områdena där konflikterna medannan markanvändning av riksintresse är mindre uttalade. Åven om del endasifinns få motstående riksintressen inom området är del enligt kommunerna likaangeläget att ta hänsyn lill andra slarka motstående intressen. En noggrannkartläggning av områdets motstående intressen skulle sannolikt medföra sammabedömning som ulredningen framfört belräffande . Negativt tillförslagel är även som anser förslaget oklart. måste prospektering i första hand rikta sig mol områden där manförväntar sig att finna ekonomiskt utvinnbara mineraliseringar. Bedömning avmotstående intressen får enligl förbundet ske i ett senare skede. Prop.1980/81:183 152 Några remissinstanser ställer krav på särskildaundersökningar innan beslut tas om brytning inom de utpekade områdena. Sverigesgeoltigiska undersökning framhåller att alunskiffer på olika stratigrafiskanivåer och i olika delar av landet har mycket skilda av ingåendemetaller, och organiskt material och kan inte utan vidare betraktas somlikvärdiga. Omfattande undersökningar krävs därför för atl kunna bedöma om brytninginom ett område eventuellt skall kunna ersättas med utvinning på annan plats.Hullsbergs och Kumla kommuner anser alt kompletlerande undersökningar ärnödvändiga före ett eventuellt beslut om exploatering av skiffrarna i . Helt avvisande till brytning av alunskiffer med tanke pänegativa miljöeffekter och beslutet i kärnkraflfrågan är i distrikl. Nedre Härjedalens naiurvårdsjörening ochStudiegruppen för sporlfiskekhibh. Genom ställningslagande lill prop. 1977/78:124(NU 1977/ 78:69, rskr. 1977/78:3421 har fastlagts atl ingen skifferbrylning börstartas i - med undantag för den brytning som erfordras förforskningsverksamhet innan en fullutvinningsprocess har utvecklats. I prop.1978/ 79: 213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringenanförs att ställningstaganden lill en eventuell framlida uranbrylning i Ranstadbör avvakta slutförandet av den utredning som regeringen avser att tillkallaoch som skall sludera och utvärdera tekniska meloder för råvaruutvinning samlföreslå ålgärder för att en eventuell sådan utvinning skall kunna åstadkommaspä ell miljömässigt acceptabelt säll. 1 rapporten knyts an fill detla och attdel försl när förutsättningarna för utvinning av andra komponenter än uranet uralunskiffer har klarlagts kan ställning tas till frågan om den långsiktigamarkanvändningen på . Fram till dess bör med hänsyn till starkamotstående inlressen alunskiffern i inte utnyttjas för annal änforskningsändamål. i samt och Falköpingskommuner inslämmer i rapportens konstaterande. kommun hänvisar exempelvistill att det finns elt särskilt regeringsbeslut beträffande brytning i Ranstad.Hiuills utförd interkommunal planering kan utnyttjas och byggas på medytteriigare kunskaper, forskningsresultat m. m. vid eventuellt kommandeprövning enligl 136a§ byggnadslagen. ,och fiskeriintendenien i nedre södra distriktet betonarde konflikter med jordbruk, fiske, nalur- och kulturminnesvård som en eventuellalunskifferbrytning kommer att medföra. släller sighelt bakom lantbrukarnas länsförbund i uttalande atturanbrytning i är oförenlig med jordbruk och naturvård. Förutom denjordbruksmark som förstörs genom den direkla bryt- 1980/81:183 153 ningenkommer enligt etl mycket stort jord-bmksområde attförstöras av förorenat lakvatlen. Det är inte bara jordbmkets intressen somberörs i dessa avseenden även andra intressen kommer att omöjliggöras. 8.11Kalk för jordbruks- och miljövårdsändamål Irapporten konstaleras att efterfrågan pä kalk bl. a. för jordbrukets ochmiljövårdens behov kan förväntas öka starkt. Industriverketföreslås därför i samråd med geologiska undersökningen, lantbmksstyrelsen,och berörda länsstyrelser i elt riksperspektiv närmare belysade framtida anspråken och ge förslag till lämpliga områden för utvinning avkalksten och dolomit för andra ändamål än cemenltillverkning. Samfligaremissinstanser som kommenterar förslaget tillstyrker. Remissinstanserna ärlantbruksstyrelsen, , statens industriverk,i , mineralpoUtiska utredningen och i distrikt. framhåller att kunskaperna om kalkförekomsternas kvalitel ärbristfälliga. Kvaliteten kan dessutom skifta kraftigt även inom en och sammaförekomst. En utredning med uppgift att lämna förslag till lämpliga områden förutvinning måste därför bygga på omfattande undersökningar. Av rapportenframgår inte om förslaget om en fördjupad kalkstensutredning skall syfta tillatt tillgodose jordbmks- och miljövårdsändamål eller om de skall omfattasamtliga användningsområden utom cement-Ull verkningen. I det senare falletmåsle kraven på undersökningarna ställas betydligt högre, inte minst med hänsyntill de krav på en högklassig råvara som måste ställas bl.a. av stålindustrin.För att undvika misshushållning med värdefulla mineralråvaror på motsvarandesäll kan i vissa fall undersökningar vara nödvändiga för att undvika altfyndigheter av hög kvalitet utnyttjas för ändamål där kraven kan ställas lägre,t. ex. för miljövårdsändamål. För genomförande av en ulredning fömtsätterindustriverket elt aktivt deUagande från naturvårds- och lantbruksmyndigheterför atl fastställa behov både av geografiska belägenheter och av kvantiteter. 8.12Riksöversikter för kvarts, kvartsit och kaolin Irapporten konstateras att vissa råvaror, t.ex. kvarts och kaolin är avbetydelse i den fysiska riksplaneringen främst med hänsyn till att de bl.a.förekommer i områden där utvinning skulle komma i konflikt med annanmarkanvändning av riksintresse. Med hänsyn till tänkbara konflikter medriksintresse erfordras riksöversikter som visar i vilka delar av landet råvarorförekommer, vilka motstående intressen som föreligger och vilken efterfrågansom kan förväntas. Sådana översikter föreslås bli utarbetade 1980/81:183 154 avindustriverket i samråd med andra myndigheler för kvarts, kvartsii samt förkaolin. Riksöversikter kan komma aU erfordras även för andramineral. Remissutfalletär posilivt vad gäller utarbetandet av riksöversikter för kvarts, kvartsii ochkaolin. , statens industriverk, geologiskaundersökning, mineralpoliliska utredningen och In-genjörsvetenskapsakademientillstyrker eller har inget att erinra mot rapportens förslag. Några instanserpekar pä olika förutsättningar att genomföra förslaget. Statens industriverkutgår från aU riksöversiklerna avses utarbetade på befintligt geologisktmaterial, då de i annat fall skulle kräva prospekteringsinsalser eller annanform av fältundersökning och därmed ställa mycket omfattande krav på tids- ochresursinsatser. geologiska undersökning framhåller att utfallet av deföreslagna riksöversikterna står i direkt proportion till del geologiskaunderlagsmaterialets kvalitet. Beträffande valet av som skall göraslill föremål för riksöversikter framhåller mineralpolitisku utredningen attdet skall göras av den ansvariga myndigheten på mineralområdet. framhåller att verket inte har möjlighel att bedöma vilka mineralsom med hänsyn till olika riksintressen eller av andra skäl är av särskillinlresse för den fysiska riksplaneringen. pekar även på attandra exempelvis nickel bör vara av intresse. I likhet medmineralpoUtiska utredningen anser Ingenjörsvetenskapsukudemien att valel avriksöversikler bör bli föremål för överväganden inom den ansvariga myndighetenpå mineralområdet. anser att ersäuningsmaterial för vissa , t.ex. sand och gms bör bli föremål för ytterligare studium. 8.13Planering för regional grusförsörjning m. m. Föratt tillståndsprövningen av takter skall bli effektiv frän hushållningssynpunktär det väsentligt att har tillgång till ett beslutsunderiag somgör det möjligt att bedöma den enskilda takten i ett regionalt perspekfiv. Irapporten föreslås därför att regionala gmsförsörjningsplaner upprättas av länsstyrelsenvarvid såväl alternativa förekomster på land -inkl. bergtäkter eller takter avgrov morän - som förekomster i sjöar och hav bör behandlas. Planeringenbeträffande gmsförsörjningen bör i första hand avse bristområdenaGöteborg-Götaälvsområdet, delar av och området mnt . Rapportensförslag om överväganden av gmsförsörjningen har bemötts posiUvt av samtligaremissinstanser som behandlar förslaget. Remissinstanserna ärriksuntikvurieämbetet, , , statensindustriverk, geologiska undersökning, domänverket, ett I5-tallänsstyrelser och ett 10-tal kommuner. Flera remissinstanser hänvisar fillförslag lämnade av naturvårdskommittén samt industriverkets utredning om gmsoch sand på land och i hav. Prop.1980/81:183 155 framhåller atl genomförs de avnalurvärdskommitlén föreslagna regionala inventeringarna av täklmaterialkommer områden med brist på naturgrus all prioriteras. Skulle kommitténsförslag inle förverkligas bör ändå dessa områden inventeras ochresurshushållnings-planer upprättas. 1 dessa bör redovisas möjligheterna altanvända ersättningsmaterial för naturgrus. kommer alt verkaför all sådana ulredningar kommer till stånd. geologiska undersökniganser att gmsförsörjningsplaner inle bör begränsas till rapportens utpekadeområden utan bör utarbetas för flertalet större lälortsregioner. Sverigesgeologiska undersökning anser vidare att genomförandel av rapportens förslagkräver atl kunskaper om tillgångarna förbättras. Regionala inventeringar i denomfattning som nalurvärdskommitlén rekommenderat är etl viktigi led härför. Ienlighel med industriverkets förslag bör dessa inventeringar genomföras medSveriges geologiska undersökning som huvudman pä grund av verketsmyndighetsansvar och erfarenhet av dylika uppgifter. Lånsstyrelsen i framhåller atl frågan omgmsförsörj-ningsplan har tagits upp i bl.a. , och Gislavedskommuner. Åven om det inle är någon brist på grus och sand inom länetkan lokala försörjningssvårigheter uppkomma. Gjorda grusinventeringar börenligl kompletteras och gmsförsörjningsplan bör upprättas förhela länet. anser atl behovet av planering för alt främjahushållning med sand och grus är påkallad. En särskild planering bör även gällakrossat stenmaterial i . Tillgången är enligt kommunenbegränsad inom området särskilt mot bakgrund av möjligheten att producerakrossmaterial från miljö- och transporlsynpunkt lämpligt placeradeanläggningar. Kommunen anser alt förslaget i betänkandet omlänsstyrelsemedverkan i denna hushällningsfråga är lämpligt. Åven Lundsuniversitet menar atl det är viktigt att samla upplysningar om förekomsten avbergarter lämpliga för krossning som ersättning för naturgrus. Erfarenhetsmässigtär sådana bergarter tämligen sällsynta. Behovet av planering avbergkrossmaterial påtalas även av , geologiskaundersökning, i samt ,och kommuner. Förslag om kartering av havsområdenas sand- ochgrusförekomster har lämnats av industriverket i utredningen och sand påland och i hav. I rapporten föreslås en kartläggning av sand- ochgrusförekomsterna i , utanför , i Blekingeskärgårdenoch i för att göra en avvägning mot andra intressen. Förslaget tillstyrks av , statensindustriverk, statens planverk, geologiska undersökning,länsstyrelserna i , samt och Uddevallakommun. i har ingen erinran motbetänkandets förslag om en utredning rörande sand- och gmsförekomslernauianför . påpekar atl ett utredningsuppdrag i dennafråga Prop.1980/81:183 156 fömtsätter atl länsslyrelsen ges resurser för sinbefallning med detla arbele. Med hänsyn lill att flerlalel intressenter somgör anspråk på delaktighet i områdets resurser kan det förväntas attutrednings- och avvägningsarbetet blir tidsödande. För områden där en kartering redan skett, dvs. ochområdet norr om , föreslås i rapporten en avvägning mellan sand- ochgrusulvinning och andra intressen. Arbetet bör ske inom ramen för detplaneringsarbete som föreslås ske vid berörda länsstyrelser. Rapportens förslag tillstyrks av ,geologisku undersökning, fiskenämnden, och Mulmöhus län samt kommun. Exempelvis framhåller fiskenämnden i Mulmöhus län all delär i hög grad angeläget atl, innan tillstånd till sandtäkl meddelas,undersökningar görs för all klarlägga inte bara sandens beskaffenhet ulan ocksåde konsekvenser takten skulle få på den miljön. I det sammanhanget framhållerfiskenämnden att det underlag som f. n. föreligger för sådana bedömningar äralltför dåligt. Resurser bör sättas in pä alt göra erforderliga inventeringar.Behovet av inventeringar framhålls även av länsslyrelsen 1 och . Flera remissinsianser framhåller att rapportens förslaginle bör genomföras enbarl i de föreslagna områdena. Instanserna ärlänsslyrelsen i , fiskeriintendenten i västradistriktet saml , , och kommuner. Liknandesynpunkler lämnas beträffande andra områden av fiskenämnden i Södermanlandslän, i och . 9 Fritidsboende och turism 9.1 Markresurser för fritidsboende i inlandet 1 rapporten redovisas atl anspråken på mark förfritidsboende i inlandet kan komma att öka. Fritidsbebyggelsen kan enliglrapporten även i vissa inlandsområden komma i konflikt med annan markanvändningav riksintresse. Inom vissa områden i inlandet finns del därför anledning allvara restriktiv när det gäller utveckling av ytterligare enskildfritidsbebyggelse.