prop · G40366 · 1980-12-31 00:00:00 — Genom en separat redovisning av koslnader(inkl. utvecklingskostnader) och intäkter för de konkurrensutsatla produkternaoch tjänsterna samt revisionsinsatser för granskning härav bör tillräckligagarantier kunna skapas för att den konkurrensutsatla verksamheten intesubventioneras av monopolverksamheten. Jag avser senare att föreslå regeringenatt uppdra åt att närmare redovisa lämpliga former för detta. Medhänsyn till angelägenheten av konkurrensneutralitet bör televerketsredovisning av uppdraget granskas opartiskt. 1980/81:66 29 konkurrensutsatlaverksamhet vill jag också erinra om all NO:s uppgift all bevaka efterievnadenav konkurrenslagstiftningen självfallet även gäller . Närdet gäller larmverksamheten som också är konkurrensulsatt är förhållandenaannorlunda eftersom denna verksamhet till sin natur är relativt olikartad övrigteleverksamhel och så gott som helt och hållet -åtminstone f. n. - saknarkaraktären av publik tjänst. Larmverksamheten bedrivs inom en särskildlarmdivision som bildades genom ett regeringsbeslut och somsysselsätter ca 500 personer i hela landet. En förändring av larmdivisionensorganisation har genomförts efler beslut av . Divisionenkommer enligl beslutet fortsättningsvis alt få en slörre självständighet inomteleverket. Bakgrunden lill förändringarna är främst all konkurrensen kräveratt larmdivisionen får möjligheter all agera som de företag den konkurrerarmed. Det har, enligl , successivt visat sig att de arbetsrutiner ochadministrativa syslem som är avpassade efler televerkels behov inle alltidpassar för en förhållandevis liten verksamhet som larmdivisionens och somdessutom bedrivs på en konkurrensmarknad. Jaganser för min del alt starka skäl lalar för att omorganisationen av larmverksamhelenbör fortsätta och alt verksamheten bör överföras till bolag. Därigenom skullekonkurrensneutraliteten på larmområdet öka. Bolagsformen skulle dessutommedföra möjligheter till en ökad affärsmässig smidighet och större ekonomiskhandlingsfrihet och bättre samverkan med privata företag. Det finns inle hellernågra regionalpolitiska aspekter på larmtjänsterna. Jag föreslår därför attlarmdivisionen överförs till bolagsform . Underförutsättning alt bifaller förslaget avser jag att föreslå regeringenatt ges i uppdrag att redovisa hur bolagsbildningen bör ske. Televerkettillhandahåller telefonapparater, abonnentväxlar, lelexapparater etc. mol altkunderna betalar engångsavgifter och abonnemangsavgifter. Dessa avgiftertillsammans är beräknade så att abonnenterna under utrustningarnas livslängdbetalar anläggningskostnaden jämte kostnaden för underhållet av utrustningarna. Före1950 prövade statsmakterna för varje enskilt år hur stora investeringar somteleverket skulle få göra i abonnentutruslningar. Fr. o. m. della år ändradesteleverkets redovisning så att engångsavgifter för automatiska abonnentväxlarredovisades som anläggningsbidrag och användes för finansiering av abonnenlväxlarutanför den fastställda investeringsramen. Den ekonomiska bedömning som ettföretag gör inför anskaffandet av en abonnentväxel ansågs utgöra en tillräckliginvesleringsprövning. Om företaget alltså var berett att betala större delenav invesleringen i form av 1980/81:66 30 engångsavgift, borde investeringen inle förhindras genomalt eventuellt saknade tillräckligt finansieringsulrymme inom sininvesteringsram. Rätten att redovisa engångsavgifter som anläggningsbidrag harsuccessivt utökats och oinfatlade /77 samtliga utrustningar exkl.huvudapparater. För att bättre kunna möta ökade kundkrav bl. a. i sambandmed den snabba övergången från eleklromekanik till elektronik fick televerketrätt att från /78 även använda kapitalkostnadsdelcn iabonnemangsavgifterna för finansiering av abonnentutruslningar. Delta harinneburit att utrustningarna hell kunnat finansieras ulanför /79 utvidgades tillämpningsområdet lill att omfatta ävenhuvudapparater. Den ändrade finansieringsformen, som alltså innebär ökademöjligheter all möta kundkraven, ställer dock höga krav på verket frånlikviditets- och resultatsynpunkt. Finansieringsformen medför alt ett årsinvesteringar i abonnentutruslningar belastar samma års resultat genom attinvesteringarna måsle avskrivas . eftersom någol externt kapitaltillskoltinte ges för de akluella utrustningarna. Belastningen på kostnadssidan kräver därför all televerketlar ul relativt höga engångsavgifter för alt inle investeringar i abonnentutruslningarskall påverka verkets årsresultat negativt. Alternativt måste investeringarnafinansieras genom höjda avgifter för vanliga telefonabonnemang och samtal. Detlaleder emellertid till en oriklig koslnadsbelaslning för vissaabonnent-kategorier och kan ge skevheler i efterfrågan på olika teletjänster.Jag vill därvid särskilt framhålla att när vid sidan avmonopolverksamheten utbjuder produkler och tjänster i konkurrens, så skullehöjda teleavgifler innebära att monopolverksamheten skulle subventionera den konkurrensutsatlaverksamheten. De förelag som alltmer kommer alt konkurreramed kan finansiera sina investeringar med lån på den öppna lånemarknaden. Dessaföretag kan därmed anpassa sina avgifisvillkor för utrustningar efter kundernasönskemål, vilket i huvudsak innebär att inga eller låga engångsavgifter tasut. Molsvarande högre löpande avgifter tas i stället ut. Denna skillnad imöjligheten att erbjuda sina kunder låga engångsavgifter innebär begränsningari möjligheter att konkurrera. Starka önskemål om bättrebetalningsvillkor har enligl också framförts från verkels kunder. Kravet på höga engångsavgifter innebär också begränsningari möjligheter alt möta kundkrav inom de produktområden därteleverket har monopol, främst ifråga om abonnentväxlar. En övergång från eleklromeka-niskatill elektroniska abonnenlväxlar. som är lill fördel för såväl somkunderna, försvåras således av alt måste la ut höga engångsavgifter. De utrustningar för vilka det enligl televerkelsuppfattning är mesl 1980/81:66 31 angeläget alt finna en bättre avgiflskonslruktion ärelektroniska abonnentväxlar, lelexapparater, telefaxapparaler, teletexapparateroch larmutrusl-ningar. kan behov av bättre avgiftssystem uppkommaäven för andra typer av utrustningar. Eftersom jag har föreslagit altlarmverksamheten skall överföras till bolag omfattas inte larmulruslningar avmina överväganden om nya finansieringssätt. Övrigautrustningar kan i kostnadshänseende alltmer jämställas med kontorsmaskiner.För dessa har det blivit allt vanligare att ett finansbolag går in sommellanhand mellan leverantör och kund. Finansbolaget övertar härvidutrustningen, betalar leverantören överenskommet pris och tar sedan ut avgifterav kunden genom ett leasingavlal på ett vissl anlal år. har funnitall en liknande ordning för de aktuella abonnenlulrustningarna (inkl. abonnenlväxlar)skulle vara en lämplig form. Förslaget innebäratt ett särskilt finansbolag. TelefinansAB, inrättas som ett helägl dotterbolag till . Televerketskulle via kunna åstadkomma en finansiering av de aktuella abonnenlutruslningarnagenom lån på den öppna marknaden och bolagets huvudsakliga uppgifi skulle varaatt hyra ut anläggningar av olika slag till verket. För vidkommandeskulle delta innebära alt verket inköper nya abonnentutruslningar. som övergåri finansbolagels ägo så snart de installerats hos en kund. skulledärefter få betala hyra till bolaget för utrustningarna. Även omutrustningarna alltså ägs av finansbolaget bör de enligt televerkelsursprungliga förslag hyras ut via verkel lill abonnenterna. Underberedningsarbetet har emellertid framkommit alt ett alternativ där abonnentenhyr utrustningen direki av i slällel för via har vissafördelar. Abonnenten skulle endasl sluta ett särskilt underhållsavtal medverket. Detta alternativ skulle bl.a. medföra klarare juridiska ansvarsförhållanden. innebär alt del blir en fullständig marknadsstyrning avinvesteringar i abonnentutruslningar. marknadsstyrning också ifinansieringshänseende. Del skulle även i fortsättningen vara företagensbedömning av behovet av teleutrustningar som blir avgörande för hur slorasådana investeringar skall göra. Någon minskad styrning frånstatsmakternas sida i dessa avseenden leder förslaget alltså inte lill.Skillnaden mot är att man underlättar för förelagen att skaffa abonnentutruslningareftersom engångsavgifterna kan sänkas. aktiekapital föreslås tecknas genom att befintliga lelexapparater, som ägsav överförs lill bolaget som apportegendom. Statsmakterna skullealltså inte behöva anvisa några medel för aktieteckningen. Erforderligt aktiekapitalbedöms, med hänsyn till upplå-ningsbehovel. i inledningsskedet komma att uppgåtill minst 28 milj. kr. Telexapparaterna har per ettnettovärde av ca 160 milj. kr., vilket alltså väl täcker behovet. Den ökning avkapitalbasen som kan komma 1980/81:66 32 atterfordras kommande år lill följd av ett ökande upplåningsbehov skulle enliglförslaget kunna ske genom överlåtelse lill bolaget av ytterligare apportegendom,t. Föralt begränsa de administrativa koslnaderna för låneverksamheten skulle, somteleverket framhållit, samarbete kunna etableras mellan och t.ex. något befintligt finansbolag inom bankväsendet. Att helt överlåtaverksamheten till ett utomstående finansbolag är enligt inte möjligl.Äganderätten till utrustningarna skulle i ett sådant alternativ övergå till enjuridisk person helt ulanför . Detla strider mot principen att allautrustningar som tillhandahålls av också ägs av verkel. Televerketanser dessulom att relationerna blir enklare mellan verkel och finansbolaget omdet ägs av verket. Det gäller särskilt vid avlal om underhåll av abonnenlulrustningarna.Detsamma gäller då en kund inte sköter sina betalningsförpliktelser, då utrusiningav annat skäl måste bytas ut, vid flyttning av utrustning etc. Jag delarteleverkets bedömningar när del gäller ägarförhållandena. Ettlänkbart alternativ skulle kunna vara att ett utomstående finansbolag endastombesörjer finansieringen, t. ex. genom belåning av hyresavtal, ulan att övertaäganderätten till utrustningarna. Alternativet leder dock sannolikt till högrekostnader för än om verksamheten sköts via . Invändningarmot inrättandet av har framförts i flera remissyttranden. Blandde remissinstanser som avstyrker bolagsbildningen finns riksgäldskonloret,, RRV och statskontoret. I några yttranden framhålls att den statligaupplåningen normalt sker genom försorg och att upplåning viaTelefinans AB torde medföra högre räntekostnader för staten. Man pekar vidarepå att alternativa finansieringssätt är möjliga. a. möjligheten att utvidga ramen och användningsområdet för televerketsrörliga kredit i . Andra remissinstanser anser att frågan omfinansieringsbolag borde ses i ett större perspektiv där man beaktar ävenandra affärsverks kapitalförsörjningsbehov. Enpositiv inställning lill bildandet av har uttryckts av andra remissinstanser.Postverket anser att bolagsbildningen är lämplig för att , i likhetmed sina konkurrenter, skall kunna erbjuda kunderna smidigarefinansieringsformer. NO har för sin del framhållit att likställdhels-skäl talarför alt bör jämställas med konkurrenterna i finansieringshänseende.Bankinspektionen och kommerskollegium har ingen erinran mot inrättandet av TelefinansAB. Bankinspektionen förutsätter att apportegendomens värde anges på ettkorrekt sätt. förutsätter alt bolaget endast skall fungera somett finansieringsorgan, att normala lönsamhetskrav upprätthålls och altteleverkets verksamhetsinriktning inte ändras genoni bolagsbildningen. LO, TCO,SIF och Metall anser att bör inrättas för att skall fåmöjligheter lill en bättre 1980/81:66 33 marknadsanpassning av verksamheten. Även LKD tillstyrker. Statsmakterna kan slälla medel till televerketsförfogande antingen via verkets invesleringsanslag eller via en rörlig kredit iriksgäldskontoret. Den rörliga krediten har inte använts förfinansiering av investeringar inom . Båda dessa finansieringssätt ärdock länkbara när det gäller de nu aktuella utrustningarna eftersom det ävenmed sådan finansiering blir möjligt för alt sänka engångsavgifterna.Att anvisa invesleringsmedel för abonnentväxlar och abonnentutruslningarskulle emellertid innebära en återgång till den ordning som rådde före 1950.Jag har i det föregående redovisat skälen till att denna ordning övergavs. Del andra alternativet skulle innebära att televerketbeviljas en rörlig kredit i för alt kunna sänkaengångsavgifterna för vissa abonnentutruslningar. frånteleverkels synpunkt torde delta alternativ vara kostnadsmässigt fördelaktigareän vid medverkan av finansbolag. Räntekostnaden vid utnyttjande av rörligkredit är således f. n. medan leasingalternaliv normaltinnebär kostnader väl . Vilka räntevillkor skulle kunnauppnå på marknaden är givelvis svårt att exakt bedöma, men upplåningen lordeknappast kunna ske till samma eller lägre ränta än den som gäller för denrörliga krediten. Den ränta som erlägger för sin rörliga kreditspeglar visserligen marknadsräntan, men riksgäldskonlorels kostnader förupplåningen är av olika skäl förhållandevis låga. Delta sammanhänger bl.a. medatt vid den samlade statliga upplåningen kan träffaförmånligare uppgörelser än vad som normalt är möjligl för mindre låntagare. Användning av den rörliga krediten innebär att upplåningenredovisas över statsbudgeten, vilket inte blir fallet vid medverkan avfinansbolag. Även om alternativen därmed medför olika effekter på budgetsaldotär det givelvis på det viset alt den faktiska omfattningen av denna statligaupplåning blir lika stor oberoende av på vilket sätt upplåningen sker. Lån viaett finansbolag skulle emellertid betyda att upplåningen sker på en för slalenny lånemarknad. Sammantagetfinner jag att bör ges möjlighet att erbjuda sina kunder mer marknadsmässigabetalningsvillkor i fråga om konkurrensutsatla produkler. Även förabonnentväxlar som ligger inom monopolområde finns del enligl minmening skål alt ändra finansiering så att engångsavgifterna kansänkas. Jag anser att förslaget om att inrälla har sloraförtjänster, särskill för finansiering av konkurrens-utsatta produkler. Jagkonstaterar emellertid alt en finansiering via rörlig kredit innebärmindre principiella ändringar när det gäller affärsverkensfinansieringsmöjligheter. Enligt min mening bör erforderliga kapitaltillskotttill verksamheter inom ett affärsdrivande statligt verk i princip ske viastatsbudgeten i en eller annan form när det är fråga om investeringar som är avstor omfattning och därmed väsentliga för verksamhetens inriktning 3 1980/81. I saml Nr 66 1980/81:66 34 För gäller delta särskillkapitaltillskott för investeringar inom monopolområdel. Man bör dock undvikaatt införa flera olika finansieringssystem för abonnenlväxlar och abonnentutruslningar.Upplåningen bör därför alltfort handhas av riksgäldskonloret och upplånademedel ställas till verkets förfogande inom ramen för ett etablerat tilldelningsförfarande.Efter samråd med chefen för budgetdeparlementel förordar jag därför attriksdagens medgivande inhämtas till att får disponera en särskildrörlig kredit i för finansiering av abonnentväxlar och vissaabonnentutrustningar. Den övre gränsen för krediten bör. med hänsyn till denförväntade efterfrågevolymen , sättas till 800 milj. kr.Jag räknar därvid med att anpassar betalningsvillkoren förutrustningarna med hänsyn såväl till kundernas önskemål som lill angelägenhetenav att upplåning begränsas. En snabb expansion inom det konkurrensulsaltaproduktområdet får självfallet till följd att ramen för den rörliga kreditenmåste vidgas. 2..?.6 Inrättande av har f. n. två dotterföretag och tvåintressebolag, de av helägda , Tefab, och Swedish TelecomsInternational. och de av till hälften ägda och . Dessa bolag har tillkommit genombeslut av regering och riksdag. Eventuella ändringar av verksamheten elleraktiekapitalet i bolagen måste alltså underställas . Av de fyra bolagen är ELLEMTEL av speciell karaktär. Det ärett av LM och gemensamt ägt utvecklingsbolag, som har tilluppgift alt bedriva utveckling och konstruktion av utrustningar inomtelekommunikationsområdet samt annan därmed förenlig verksamhet. Bolagetbildades (prop. SU 1970:131. rskr 1970:295) som en följd av attintroduktionen av ny teknik skulle komma alt kräva myckel stora utvecklingsresurser,betydligt större än som varit fallet, och att en gemensamutvecklingsverksamhet därför skulle kunna ge betydande besparingar.Försäljning till ullandel av produkler utvecklade inom ELLEMTEL är förbehållenLM . Swedtel som bildades efter beslul av i december1967 (prop. SU 1967:197, rskr 1967:389) bedriver konsultverksamhetinom telekommunikationsområdet med särskild inriktning på utvecklingsländer. SOSAB är ett alarmeringsbolag som ägs gemensamt avteleverket. Bolaget bildadesår (prop. 1972:129, TU 1972:20, rskr 1972:329). Tefab bildades genom beslut av (prop.1965:116. SU 1965:128, rskr 1965:321). 1980/81:66 35 För att få den flexibilitet och snabbhet i agerandet påmarknaden som krävs för att kunna handla affärsmässigt effektivt har televerketföreslagit att ett holdingbolag, , etableras. Holdingbolagetskulle överta televerkels aktier i befintliga dotterföretag och intresseförelag(dock inle ELLEMTEL) och vara ägare av aktier i de företag som kankomma alt engagera sig i . Etablerandet av holdingbolaget föresläs skegenom att det befintliga bolaget byter namn till och fårsom registrerat ändamål att "äga och förvalta fast egendom, aktier ochandra värdepapper saml driva annan därmed sammanhängande verksamhet". Tefabsnuvarande verksamhet föreslås därvid inordnas i , Teli.Jag återkommer till frågan om samordning av den industriella verksamheten. Videtablerandet av föreslås aktier i och lill Tefab. Överlåtelsen föreslås ske lill bokförl värde, dvs. för Swedtel2 milj. kr. och för SOSAB 1 milj .kr. övertar rörelsen i Tefabsverkstäder. Själva fastigheterna föreslås slå kvar i Tefabs ägo och hyras av erlägger en köpeskilling till Tefab motsvarande skillnaden mellanbokförda övertagna tillgångar och bokförda övertagna skulder med undanlag av detillgångar och skulder som avser själva fastigheterna. Köpeskillingensstorlek blir beroende av den ekonomiska situationen för Tefab vid tidpunktenför övertagande av verksamheten. Den kontanta betalningen sker med drifimedelfrån varför några särskilda medel för ändamålet inle behöver beviljas avstatsmakterna. De senasleårens utveckling inom teleområdet har enligt visat all verkel harbehov av slor flexibilitet i samarbetet med andra intressenter. Underuppbyggnadsskedet av televerkels larmdivision övertog t. ex. verket tekniskverksamhet, personal och produkter från fyra företag i larmbranschen, ,, Elsystem i och Ring Sinus AB.Åtminstone för de tre senare bolagen hade enligl ett uppköp av helabolagen varit en enklare metod men den formella beslutsgången bedömdes som förlångsam. För att uppnå snabbhet och därmed en så affärsmässigt god uppgörelsesom möjligt för valde verket att förvärva innehållet i bolagen istället för bolagen själva. En smidig och snabb ordning är en förulsätlning föratt skall kunna göra affärsmässigt fördelaktiga uppgörelser. Behovetav att etablera aktiebolag helt ägda av eller delägdatillsammans med andra intressenter kan förväntas öka i och med att televerketgår in på marknader i konkurrens med andra intressenter. Som jag harframhållit bör bolagsformen i princip tillämpas för konkurrensutsatlaverksamheter. annat exempel på bolagsköp som kan bli aktuellt är TeleannonsAB som bildades , där har option på övertagandet av bolagetefter . Ytterligare skäl för att öka möjligheter tillsnabba beslut som är 1980/81:66 36 anpassadetill marknadsmöjligheterna hänger samman med produktionen i verkels verksläder.För att få slörre flexibilitet och därmed möjlighel lill breddad produktion vidverkstäderna, som f. n. omvandlas lill ett modernt elektronikförelag, kan detsålunda bli aktuellt alt etablera samarbete med andra företag. Genom en breddadproduktion kan de investeringar i bl. a. ny produktionsutrustning och lokalersom gjorts utnyttjas effekfivt. Bättre förutsättningar skapasockså för alt motverka sysselsäll-ningsminskningar vid övergången till eleklroniktillverkning.Vidare kan del bli aktuellt att vid sidan av Swedtel med dess speciellainriktning utomlands erbjuda olika slags tjänster inomtelekommunikationsområdet. Den internationella marknaden för sådana tjänsterexpanderar snabbt. Ett bolag med anknytning till del inlernationelltvälrenommerade svenska framstår enligt min mening som en intressant möjlighel.Härvid kan det också bli aktuellt med dotterföretag för enskilda större projektför alt få ett fastare klarlagt ansvarsförhållande. systemkunnandepå telekommunikationsområdet bör även kunna nyttiggöras på export, företrädesvisi samarbete med svensk industri med marknadskunnande på den aktuella exportmarknaden.Sådana samarbelsprojekt realiseras enklast om företagsformerna är desamma förde berörda parterna. Flertaletremissinstanser som berört inrättandet av tillstyrker. Visstveksamhet har framförts av kommerskollegium med hänsyn till risken för attstatsmakterna får mindre insyns- och slyrningsmöjligheter när det gällerteleverkels verksamhetsinriktning. RRV anser all bör inhämtaregeringens medgivande i varje särskilt fall inför bildande eller förvärv avbolag. Detsamma borde gälla för . Molsvarande ordning gäller idagsläget för domänverket och dess dotterföretag har, med hänvisning till alt den nuvarande ordningen äradministrativt otymplig, hemställt om en ändring av sin instruktion på den härpunkten. Jag har av chefen för industridepartementet erfarit alt frågan f. n.bereds inom departementet. Denna fråga och frågan om vilka regler som i dessahänseenden bör gälla för och bör, enligt min mening,avgöras av regeringen i ell sammanhang. RRV anser vidare alt bolagsordningenför televerkels dotterbolag bör innehålla en bestämmelse som reglerar RRV:s rältatt vid sin revision av även få information från dotterbolagen. Ensådan bestämmelse finns enligt RRV när det gäller andra affärsverks dotterbolag. a. att inrättandet av kan vara motiverat från likställighelssynpunkt.Affärsverksdelegafionen, som tillstyrker bildandel av , framhålleralt flera affärsverk har bildat eller diskuterar möjligheterna all bilda holdingbolagför sin dotterbolagssektor. Delegationen ser positivt på denna utveckling. Enligtmin mening kan statsmakternas möjligheter till en betryggande 1980/81:66 37 insyn i och styrning av verksamheten i dotterbolagssekloråstadkommas på flera olika sätt. Det naturliga styrinstrumentet anser jag varabolagsordningen för . Det ankommer på regeringen att fastställadenna. I bolagsordningen kan verksamhetsområdet anges mer eller mindre snävt.Genom att precisera verksamhetsområdet kan begränsningar införas för vilkabolagsförvärv resp. bolagsbildningar som blir möjliga alt genomföra. RRV:sförslag om att regeringens medgivande bör inhämtas i varje särskilt fall börövervägas när bolagsordningen skall fastställas. Bolagsordningen bör inle kunnaändras ulan regeringens godkännande. Vidare utgör del tillgängliga kapitalel i holdingbolageten restriktion för vilka affärsuppgörelser som blir möjliga. Så snart det egnakapitalet i holdingbolaget skulle behöva höjas måste statsmakternasgodkännande inhämtas. Del ankommer vidare på regeringen att närmare ange hur slyrelseni skall ulses. Det är därvid angeläget med en bred slyrelserepresentalion.Insyn i holdingbolaget och dess dotterbolag erhåller statsmakterna också i denårsredovisning som skall förelägga statsmakterna för varje budgetår.Fr. o. m. /82 skall dessutom boksluten för affärsverken fastställasav regeringen. Televerkels bokslut kommer därvid att inkludera avkastningen av holdingbolagetsverksamhet. Jag vill också hänvisa till de förslag om insynsmöjligheter istatliga bolag som redovisas i prop. 1980/81:22 om insyn i statliga företag.Vissa insynsmöjligheter exempelvis beträffande internprissätlning bör ocksåskapas genom att RRV garanteras information från vidsin revision av verket. Jag ansersåledes att bör inrättas som holdingbolag för dotter-och intressebolag.