prop · G40331 · 1980-12-31 00:00:00 — fort ozonskiktet i stratosfären kommer alt förtunnas vidviss utsläpps-takt av klorfluormetaner. Informationsutbytet (8) bör även omfatta resultat frånovannämnda typer av moddllillämpningar. Artiklarna 8 och 9 bör vidare tolkas så att speciellaansträngningar mäste göras för att förenklat beskriva vetenskapliga resultat(som t.ex. mätdata och förutsägelser från modeller) så att de lättare förståsav allmänhet och beslutsfattare. : finner det mycketpositivt all inlernationellt arbete med målsättningen att lösa problemet medlångväga gränsöverskridande luftföroreningar kommer lill stånd. innebär inleenbart en förbättring av luftföroreningssituationen på det internationella ochnationella planet utan ocksä att verkningarna lokalt från luftföroreningar kommerall minska. Med den samlade kunskap och erfarenhet av åtgärder inomluftvården som vi har i anser att det är viktigt attSverige är med i detta internationella samarbete. Genom detta samarbete kanSverige bl. a. påverka utvecklingen i andra länder och därigenom minskatransporten av luftföroreningarna frän kontinenten lill . Vidare är del viktigt all alla nationers samlade resurser,både tekniska och vetenskapliga, utnyttjas för att eliminera utsläppen avluftföroreningarna. fär därför tillstyrka all Sverigeratificerar rubricerade konvention. (i UHÄ:s yttrande): Tillkomsten av enkonvention pä della område måste hälsas med tillfredsställelse. Det färbetraktas som ett viktigt framsteg i det inlernalionella samarbetet alt man nuär beredd all erkänna förekomsten av långdistansspridning av luftföroreningaroch att skador kan uppkomma på stora avstånd frän föroreningskällan. Beklagligt är möjligen alt man inte kommil längre än att iförsta hand inrikta sig pä svaveldioxid. Konventionen bidrar därmed inte genastlill alt öka insatserna mot andra svåra föroreningar förorsakade av utsläpp av t.ex.kväveoxider och kolväten. Texten är också i vissa delar så vagt hållen att denförefaller till intet förpliktigande. Genom anknytning lill och utveckling av del Europeiska samarbelsprogrammetEMEP torde dock möjligheter till verkliga framsteg finnas. Tillskapandet avett verkställande organ inom ECE:s ram måste också ses som ell steg i rättriktning. Sammanfattningsvis vill som sinuppfattning framföra att de i konventionen föreslagna åtgärderna kan öppnavägen för ell fruktbringande internationellt Samarbete på luftvårdens områdeoch tillstyrker därför att verkar för tillkomsten av denna konvenfion. (i UHÄ:s yttrande): anser all konventionen inle är särskilt bindande isakfrågan, dvs. en minskning av svavelutsläppen. Däremot är del glädjande alten så stor majoritet av länder ställt sig bakom konventionen och därmedofficiellt erkänt problemets existens och behovet av motåtgärder. (): Del är utantvekan ett viktigt steg som lagils när det varit möjligt alt nå fram till denkonvention som föreligger. Man kunde givelvis önska sig att ha nätt längre,men arbetet på ett område som delta måste gå stegvis. 1980/81:31 31 För det fortsatta arbetet betonas upprepade gånger ikonventionen behovet av vidare forskning. Artikd 7 behandlar ingående dessafrågor. NFR vill understryka att det därvid krävs säväl grundforskningsinsatsersom insatser av mer tillämpat slag och det är naturligt att del är de senaresom främst betonas i konventionen. En vidgad samverkan berörda länder emellani delta sammanhang är angelägen ocb blir kostnadskrävande, inte minst när delgäller de mälprogram som kan behövas. Del är i delta sammanhang viktigt all lavara på den teoretiska utvecklingen på området, stödd inle minst av NFR, föratt sådana program skall bli utformade med utgångspunkt från klartvetenskapliga problemformuleringar. En vidare forskning pä detla område kankomma att kräva belydande resurser. Det ärnaturligt alt arbetel i första omgången främst knyts till frägan om svavletslångväga spridning. Del är emellertid enligl NFR:s uppfattning viktigt attsnarast vidga arbetet också lill frågor om andra luftburna föroreningar och deulsläppsmönsler som kan länkas växa fram i på grund av den vidareindustriella utvecklingen och användningen av syntetiska kemikalier i jord-och skogsbruk. Del bör noteras att många andra slags utsläpp troligen harliknande spridnings- och depositionsmönster som de som är någoriunda välkända för svavel. Länsstyrelseni : anser del synnerligen angelägel att del inlernalionellasamarbetet intensifieras när det gäller mbricerade föroreningar och välkomnardärför varmt den akluella konventionen. Särskilt värdefullt är att samarbetetförutom forskning, utveckling och informationsutbyte även innefattar luflvårdandeåtgärder. Föreliggande konvention bör förhoppningsvis kunna fungera som ettförsta steg mol den nödvändiga internationella förståelse och solidaritet sombehövs för att avhjälpa den pågående försurningen av mark och vatten. Länsstyrelseni : Till skillnad från den miljöskyddskonvention, som denordiska länderna träffade den 12 febmari 1974, har förevarande konvention ingarättsverkningar. Alt så är fallet föreligger förståelse för med hänsyn till detstora antalet signalärslater och del relativt stora avståndet staterna emellan.Konventionen bör dock kunna lägga grunden lill ett viktigt samarbete mellan stalernai den akluella frågan. Genom konventionen möjliggörs för staterna alt läggafram förslag t.ex. beträffande högsta tillåtna svavdulsläpp inom vissa känsligaområden i . För del och särskilt sydlänens måsle denna möjlighetanses vara av stor belydelse. En naturlig följd av uppkommande samarbete lordeockså bli att de överenskommelser som kan antas följa av konventionen kommeratt beaktas vid prövning enligt miljöskyddslagen i . Iinledningen lill konventionen sägs bl.a. alt programmet för övervakning ochutvärdering av långväga transporter av luftföroreningar i första hand skallavse svaveldioxid men att även andra föroreningar kan bli aktuella.Länsstyrelsen vill här framhålla att en övervakning och utvärdering avtransporterna av kväveoxider är angelägen. Forsknings- och utvecklingsarbetetsom redovisas i artikel 7 bör, som där framhålles, även omfatta inverkan på jordbmkoch skogsbruk. För med stora arealer skog är denna fråga vikfigmed tanke pä skogsbrukets framtid. I artikel 9 berörs bl. a. frågan omövervakningsprogram och upprättande av övervakningsstalioner. Sydlänen berörs,som framgår av vad som sagts, i hög grad av den pågående försurningen.Det är därför angeläget att en eller flera övervakningsstalioner upprättas inomdenna region. Kontrollen av kemiska beståndsdelar bör därvid omfatta såvälvatten som mark. Prop.1980/81:31 32 finner den föreslagna konventionen angelägenmed tanke på utsatta läge när det gäller långväga luftföroreningar ochtillstyrker ratificering av konventionen. i : har inle kunnalfinna nägot i konventionstexlen som direkt medför en minskning av luftföroreningarnaunder överskådlig tid. Del ges emellertid fritt utrymme för förslag i den vägenfrån sida, t.ex. preciserade önskemål om lägre svavelhall i bränsletinom och andra områden. För att uppnå den "balanseradeutveckling" som konventionen talar om vore del rimligt att defördragsslutande stater som ännu inte gjort del iiiförde minst lika låg svavelhalti fossilt bränsle som det lagstiftats om i genom lag och förordning om svavdhaltiglbränsle. I länet bedrivs en viss försurningsforskning, främst genominsatser av i och av IVL. Dessa studier bör kunna få bättre förutsättningargenom det underlättade mellanstatliga forskningssamarbete som beslutats. Del ärlämpligt att ett störte program för forskning om luftförorening byggs upp ilänet på grund av länels myckel stora förekomst av vatten i olika stadier avförsurning och på grundval av de redan företagna studierna. Närvaron av enkompetent forskningsinstitution, IVL, centralt i länet är ytterligare ett slarklskäl. ser med tillfredsställelse på konventionenom långväga gränsöverskridande luftföroreningar som ett steg framåt från om den mänskliga miljön i . Tyvärr måste konstaterasatt konventionen inte synes ägnad alt pä kort sikt ge nägra påtagliga resultat.Men den bör leda lill ett meningsfullt mdlanstalligl samarbete för att studeraoch begränsa luftföroreningar. vill i konventionens anda uppmanaregeringen alt efter avtaletsikraftträdande föreslå en internationell begränsning av svavelhalten irökgaser, om möjligt lill högsl lagstadgad svensk nivä, utfärda klara anvisningar till demyndigheter som ansvarar för prövning enligt miljöskyddslagen om hur såväl nuaktuell konvention som den tidigare nordiska miljöskyddskonvenlionen skallkunna beaktas vid handläggningen av ärenden om utsläpp av luftföroreningar frånanläggningar i och ullandel, uppdra åt berörda myndigheter attsnarast igångsätta ell stort program för försurningsforskning inom Kronobergslän. i : finnerkonventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar mycket värdefullmed tanke på att hit hörande problemkomplex därmed uppmärksammats på en högpolitisk nivå och i FN:s regi. Konventionen förväntas främja samarbetet mellanparterna och leda till en ökad insikt om transport och verkan av luftburnaföroreningar. anser del dock nödvändigt att gå vidare med klartdefinierade förslag till åtgärder. i : Eftersom mellan 70 och 80%av svavdde-posilionen i beräknas härröra frän utlandet måsleminskningar av utsläppen ske såväl inom som utom gränser. Den härbehandlade konventionen fär ses som ett led i en sädan strävan. De åtgärder som kommer alt vidtas för att minska utsläppenav luftföroreningar grundas pä vad som anses vara ekonomiskt möjligt och vadsom är bästa tillgängliga teknik. En sädan bedömning kan godtas när det gällerredan befintliga anläggningar. Belräffande etablering av nya anläggningar,framför allt inom eller i närheten av områden som är särskilt drabbade av 1980/81:31 33 t. ex. försurning, kan restriktioner av det slag som angesi och Vatten II blinödvändiga. Del är viktigt att aktivt arbetar för att ett sådantsynsätt accepteras även internationelll. En förutsättning för att arbetet skage resullal är givelvis all vi kan visa att vi själva har vidtagit ätgärder iden riktningen. Länsstyrelsenvill betona viklen av del utbyte mellan konventionens parter av informalion,forskare och forskningsresultat m.m. som avses ske. Samarbetet bör även omfattakontroll av miljöförhållandena, saml exempelvis kontinuerlig inlerkalibreringav metoder. Samarbetet måsle vara av sådan art alt tvister beträffandemiljöförhållandena, t. ex. allvaret i en viss situation, undviks. Det kannämnas att utvärderingen av försurningssituationen i de skandinaviskaländerna, inkl. orsakerna till förhållandel, varit föremål för tvister och meningsskiljaktigheler. Försurningenulgör, ålminsione pä , värt kanske allvarligaste miljöproblem i dag.Länsstyrelsen ser därför med tillfredsställelse alt man nu träffat eninternationell överenskommelse i avsikt all minska utsläppen av bl.a.försurande ämnen. Endast på delta sätt kan man pä sikl nä en lösning påförsurningsproblemet. Länsstyrelseni : Konventionens uttalade vilja till internationellsamordning av ätgärder för forskning och kontroll av gränsöverskridandeluftföroreningar är väl motiverad men något senkommen. Trots den fördröjdareaktionen är initiativet välkommet och kan säkerligen stimulera till ökal iniresseför luflvårdsfrågor och leda lill renare luft i framliden. Konventionensprogramförslag inriktar sig nästan uteslutande på svaveldioxid. Med tanke pådet stora antalet olika ämnen som finns i de luftföroreningar somtransporteras i lufthavet och med hänsyn lill de olika miljö-och hälsofarordessa innebär bör man mer fullständigt angripa problemen. Förutsättningar måste stegvis skapas för all skapa störrekunskaper om såväl partikel- och gasformiga utsläpp samt hur dessa skallminskas. Naluriiglvis måsle åtgärderna i första hand riktas mot de mesl toxiskaoch miljöfarliga ämnena. Dessas transportvägar, omvandlingsreaktioner ochmöjliga effekter på människan mäste noga studeras och beaktas. Avslutningsvisanser att del är ell stort framsteg ur lufl-vårdssynpunkt attinitiativet lill denna konvention har tagits. Det innebär ökade förhoppningarom avsevärt förbättrad luflhygien bl.a. via målmedvetna inlernalionellakontakter. I sin nu föreliggande form innehåller konventionstexlen dock ell slorlanlal oklarheter som kan komma alt leda lill tolkningssvårigheler och minska deavsedda verkningarna av konventionen. Eftersom luflredpienlenbildar ett öppet syslem är det emellertid rimligt att ta hänsyn till denmångfald av substanser som förekommer som föroreningar och de olika riskmomentdessa innebär. Vi menar därför att fokuseringen pä svaveldioxidulsläppen inleär godtagbar annat än som en kort inledning lill ell avsevärt utvidgat program. i : Undertecknandet avföreliggande konvention utgör ell myckel viktigt steg för alt minska utsläppenav i första hand svaveldioxid från utsläppskällor på kontinenten. Detomedelbara målel som uppnåtts är ett erkännande av sambandet mellan utsläpp iCentraleuropa och försurningssiluationen i . Det är dock svårt attbedöma i vilken omfallning undertecknandet av konventionen verkligen kommer attmedföra en minskning av utsläppen. Prop.1980/81:31 34 della naturligtvis på i vilken takt instrument avseende ralificering,antagande eller godkännande deponeras. Som i alla internationella konventioner är texten mycketallmänt hållen och innebär i sig inte några direkta åtaganden för all begränsautsläppen. Delta framgår också tydligt av formuleringarna i artikel 6"luftvårdande åtgärder". För att konventionen skall ha avsedd effektär det därför angelägel alt verkar för antagande av tillägg lillkonventionen i form av protokoll eller annex som anger exempelvis vilka maximalautsläppsnivåer som skall vara uppfyllda inom . För alt ha argument för en sådan framställning är detangelägel att forskningen kring försurningens effekter pä andra delar avekosystemet än sjöarna intensifieras. presenterade resultat iVästsverige pekar exempelvis på alt också grundvattnet häller pä alt påverkas.De långsikliga effekterna av sådana förändringar är dåligt kända men man haranledning förmoda att det kan ha en storskalig påverkan på markprocesserna medexempelvis effekter på skogstillväxlen som följd. Problemet med den belydande depositionen av tungmetallersåsom kadmium och bly med det atmosfäriska nedfallet bör också uppmärksammas iett intemationellt sammanhang då det är troligt alt dessa tungmetaller har sammaursprung som del sura nedfallet. i : anser detmycket glädjande och betydelsefullt att den föreliggande konventionen harantagits av ett mycket stort antal länder i och vi ser den som ellförsta och nödvändigt steg mot framtida överenskommelser om nationellariktlinjer och ålgärdsprogram för all nedbringa luftföroreningsulsläppen, I konventionstexlennämns svavdföreningar som den typ av luftföroreningar som i arbetet börprioriteras. Även om delar denna uppfattning anser vi alt arbetetinom konventionen ocksä bör behandla andra typer av luftföroreningar som spridsmellan länderna och åstadkommer skada pä hälsa och miljö. Sådanaluftföroreningar är stoft innehållande metaller, sura kväveföreningar ochkolväten. Vi noterar vidare att den bindande konventionstexlen endast behandlarutbyte av information, samråd, forskning och kontroll och all endastgenerella, för länderna inte bindande, textavsnitt innehåller bestämmelser omall informations- och forskningsmaterialet skall användas till att nedbringa luftföroreningsulsläppen. Enligt uppfattning föreligger redan såsäkra resultat att arbetet med all upprätta nationella strategier för attminska luftföroreningsulsläppen, bl.a. av svaveldioxid, bör påbörjasomedelbart i många länder. bör verka för alt arbetsgrupperna ikonventionens verkställande organ utan dröjsmål påbörjar ett arbete som börutmynna i förslag till. nedskärning av punktutsläpp från såväl gamla som nyaemissionskällor i de olika länderna och omfatta, förutom svaveldioxid ocksåandra hälso- och miljöfarliga luftföroreningar. anser således allSverige bör utnyttja artikel 12 i konventionen och föreslå att det iforsknings- och mätprogrammet även bör ingå bl. a. kolväten och kväveföreningaroch att alla stora emissionskällor noggrant karlläggs. Det sura nedfallets förödande miljöeffekter i vissa delarav och gör det särskilt angeläget för vårt land att de europeiskaländerna nedbringar sina utsläpp. Det är därför i intresse alt delverkställande organet får ett sekretariat med belydande resurser till sittförfogande. i : Försurningsproblemel ilandet är sä omfattande att alla möjligheter att minska belastningen på miljönav försurande ämnen bör prövas. 1980/81:31 35 Helt klart är alt en stor del av försurningen beror pålångväga transport av föroreningar. anser därför att del kanskeviktigaste instrumentet för att hejda den oroande utvecklingen är all träffainternationella överenskommelser av del slag som remitterad konvention ulgör. Länsstyrelsenskulle betrakta del som en belydande framgång för miljöintressena omkonventionen accepteras av alla ECE-stalerna och vill för sin del instämma idess lydelse och tillstyrka en ralificering. i län: Då det visat sig altluftföroreningarna utgör ett internationellt problem finner det glädjandeall konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar nu kunnalundertecknas. De undertecknande nationerna har därvid bl.a. dels erkänt förekomstenav skadeverkningar av luftföroreningar, dels bekräftat sin vilja all samordnanationella åtgärder för bekämpning av luftföroreningar. Regeringen bör kraftfullt medverka till alt konventionensverkställande organ inom ECE blir en effektiv organisation vars arbete ledertill radikala minskningar av mängden långväga gränsöverskridande luftföroreningar. : Föreningen vill uttryckasin stora uppskattning av att den så aktivt har drivitarbetet med denna konvention och att den nu har signerats av åtskilliga länder.Bl.a. med tanke på del ytterst allvarliga miljöproblem som de långväga svavelföreningarnautgör hoppas föreningen innerligt att konventionen skall kunna utnyttjas föratt snabbi och radikalt nedbringa svavelutsläppen i . Föreningen avståri della sammanhang frän all lämna synpunkter på konventionstexlen och anser altSverige bör ratificera konventionen. : Då endast en del av desvavelföreningar som drabbar landet kan motverkas genom åtgärder på delnationella planet är det enligt styrelsens mening av synnerlig vikt all detäven i internationella sammanhang skapas förståelse för behovet av begränsningav svavelutsläpp. ECE:s konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar framstår som ell viktigt led i strävandena mot en begränsningav svavelutsläppen inom . : Den föreslagna konventionstexlenspeglar mer av goda föresatser än konkreta åtgärder, men måste ändå ses som ettstort framsteg. : Förbundet finner deti hög grad glädjande att denna europeiska konvention äntligen kommit lillstånd. Som från förbundets sida i olika sammanhang betonats, senasi vid deninternationella försurningskonferens som förbundet med ekonomiskt slöd av jordbruksdepartementetanordnade i syfle all informera europeiska massmedia om densvenska försurningssiluationen, ulgör en sådan konvention den nödvändiga gmndvalenför gemensamma europeiska ansträngningar all nedbringa svavelutsläppen. Förbundetär dock väl medvetet om att konventionen i sin nuvarande form inle innebärnågra för signalärstaterna bindande förpliktelser eller konkreta åtaganden vadgäller successiv nerlrappning av de försurande utsläppen. Förbundet finner detdärför ytterst angeläget att man frän svensk sida med krafl verkar för attföreskrifter om sådan nedtrappning införes. Alltjämt torde del förhålla sig sä att den från svensk ochnorsk sida hävdade uppfattningen om de långväga luftburna utsläppens effekterinte är inlernationellt helt accepterade. Vad gäller svavelutsläppens påverkan Prop.1980/81:31 36 på våra vatten föreligger visserligen en omfattandebevisning, men beträffande dessas inverkan på skogsproduktionen, grundvattnenoch över huvud taget på markförhållandena råder ännu slor osäkerhet. Det ärdärför av slor vikt att i det omfattande mät- och forskningsprogram somrekommenderas i konventionen framför allt inriktar sig på ovannämnda aspekteroch all resurser härför skapas. Förbundet anser det också ytterst väsentligtatt man från svensk sida verkar för att sådant samråd som skisseras ikonventionens artikel 5 verkligen sker på tidigt stadium rörande anläggningar iEuropa som medför eller riskerar medföra ytterligare långväga utsläpp, samlatt den i konventionen rekommenderade bästa och mest resurssnåla teknikenutnyttjas för att reducera utsläppen vid nya anläggningar. Förbundet vill betona nödvändigheten av alt del i artikel 9skisserade omfattande övervakningsprogrammet (EMEP) kommer till ståndoch ytterligare utvecklas. Då (tillsammans med ) står för de initiativoch större delen av det inlernalionella arbete som lett lill ifrågavarandekonvention, finner förbundet slutligen del hell nödvändigt all, omtrovärdigheten i våra strävanden inle skall ifrågasättas, vårt land föregår medbästa länkbara exempel vad gäller svavelnerlrappning. Den år 1984riksomfattande I-procenlsregdn för svavdhalliga brännoljorbör endast ses som ett första steg på vägen. Inom i varje fall de svårast försurningsdrabbadeområdena bör en ännu lägre svavelprocent stipuleras. Vidare mäste bästatillgängliga metod för rökgasrening införas. Detla inte endast vad gällereventuella nya kol- och oljeanläggningar utan också i de befintliga. Självfallet är den inhemska kraftiga svavelnerlrappningeningalunda enbart befogad av nämnda "Irovärdighelsskäl". Även om förvårt land huvuddelen av de försurande utsläppen främst kommer från ochkontinenten finns det också omräden där försurningen främst beror påsvavelutsläpp från inhemska källor. : Del är bekant för LRF att del av de svavelföreningar som faller ned över härrör från andraländer liksom alt svavelutsläpp i kan medföra skada i andra länder. LRFhar i ell flertal remissyttranden och framställningar krävt dds åtgärder föralt begränsa utsläpp i , dels åtgärder för alt minska skador frånnedfall och dels all de svenska statsmakterna skall ta initiativ lill inlernalionellaöverenskommelser för alt begränsa de gränsöverskridande luftföroreningarna. LRF noterar att det föreliggande förslagel ligger i linjemed de framförda kraven. LRF utgår från att förslagel är formulerat i enlighetmed gängse konventioner och lar för sin del inle ställning till enskildaformuleringar, men noterar dock att innehållet kan revideras allteftersomundertecknarna kan enas om förändringar. Avslutningsvisvill LRF påminna om andra typer av gränsöverskridande föroreningar vilka ocksåkan ha menlig inverkan på flora och fauna saml på hälsa och produktionsvillkori andra länder. De föroreningar som man syftar på är i första hand PCB, vissa melallföreningarsaml radioakliva ämnen. LRF förutsätter att även dessa problem uppmärksammasoch tillstyrker ett vidgat inlernationellt samarbete för att begränsa de gränsöverskridandeluftföroreningarna.