prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — vidareutveckla de förslag till organisation av kontrolloch övervakning som skisseras i en bilaga till betänkandet. 1980/81:92 268 Fleraremissinslanser anser att det ADB-system, Ml-01, som miljöskydds-utredningenbedömer som värdefullt och som håller på all införas vid vissa länsslyrelser,kommer alt underlätta lillsynsarbeiel också för hälsovårdsnämnderna. Andra ärkritiska och ifrågasätter om den effektivitetsvinst som MI-01 är tänkt all getill stor del kommer att gå förlorad med MI-01 vid länsslyrelserna och denlokala tillsynen vid hälsovårdsnämnderna. 3.9.1 : Förhälsovårdsnämnderna kommer den lyp av uppgifter som ovan beskrivits att bl. a.ställa krav på uppläggning av administrativa ruiiner för registrering ochuppföljning som de flesta nämnder saknar. Hur dessa rutiner skall läggas upp ärberoende av uppbyggnaden av miljövårdens informalionssyslem, projektet miljödalanämnden. Enligl slyrelsens uppfattning är en uppbyggnad av detlaprojekl mycket angelägen för att underlälta för hälsovårdsnämnderna altregistrera och bevaka miljöstörande verksamhei. 3.9.2 Statskontoret: 1 dettasammanhang kan nämnas, all MI-01 skulle kunna användas för all försehälsovårdsnämnderna med i slorl sett samma rapporter om tiUsynsobjekten somlänsstyrelserna får . Den inskränkningen måsle dock göras, alt determinalrutiner för vissa utdatarapporler, som i del modifierade MI-01-syslemelkommer att finnas på länsslyrelserna, inte utan vidare kan införas påhälsovårdsnämnderna. I anslutning till den utredning som pågår inom MI kanhälsovårdsnämndernas behov utredas och MI-01-rutinerna anpassas tiU dessa. Ulredningenpåpekar alt en samlad återföring av erfarenheter från tiUsynen saknas. Någraav orsakerna till detla anges vara, att mät- och laboratorieverksamheten ärsplittrad pä ell slort antal laboratorier samt att formellt underlag förkvalitetskontroll av laboratorie- och besiktningspersonal saknas. Slalskonlorelvill i delta sammanhang peka på att även konlroUprogram-mens ulformning är avslor belydelse för möjligheten alt utnyttja resultat från tillsynsverksamhetenför sammanställningar och miljöstatistik av olika slag. Detla gäller både vidmanuellt genomförda bearbetningar och i än högre grad vid automatiskdatabehandling (ADB). 1del datasystem, Ml-01, som har utvecklats för tillsynsmyndigheterna, samlas bl.a. resultat från mätverksamheten inom tillsynen. Uppgifterna i Ml-01 kan användasför att göra t. ex. branschvisa eller områdesvisa sammanställningar, som kananvändas bl. a. som underlag för nya prövningsbeslut. Jämförelse mellanmätvärden från olika anläggningar försvåras dock om kontrollprogrammen inte ärenhetliga. En ökad standardisering av kontrollprogrammen för de miljöstörandeanläggningarna skulle öka möjlighelerna alt få jämförbara resultat. 1980/81:92 269 3.9.3 i län:Möjlighelerna alt hålla samman, skapa överblick och återföra informalion fråntillsynen till andra funktioner på miljöskyddsområdet har inte närmarestuderats av ulredningen. Såvitt kan finna utgör härmiljövårdens informalionssyslem Ml-01 del instrument varigenom arbetel skullekunna hållas samman. Frågor som rör in-och uttag ur syslemet bör dock studerassärskilt men framför alll måsle en mer målmedveten satsning göras än som f. n.sker om systemet skall bli rikstäckande inom överskådlig lid. 3.9.4 i län:Ulredningen bedömer MI-OI del ADB-syslem som håller på att införas förtillsynsarbelet bl. a. i som värdefullt i den nyalillsynsorganisationen. delar denna uppfattning. Dehittillsvarande erfarenheterna av Ml-Ol-arbetet är positiva, och del bör i dennya tillsynsorganisationen bli möjligt att med hjälp av databearbetningarsamordna och systematisera den lokala tillsynsverksamheten. 3.9.5 i län:- Viden överföring av tillsynen lill hälsovårdsnämnderna på det radikala sätt utredningenföreslagit kommer svårigheier att hålla materialet i Ml-01 ä jour alt uppstå dåansvarel för syslemet kommer att ligga kvar på länsstyrelsen.Informationsutbyte måsle ske av obearbetat malerial från hälsovårdsnämnd lilllänsstyrelse och av bearbetat material i motsatt riktning vilket inte tagitshänsyn till i ulredningen. För att systemet skall utnyttjas optimalt krävsomedelbar närhet till användarna och förutsätter en terminal vid varjehälsovårdsnämnd. Ml-01 i den form som syslemel befinner sig i efter modifieringenär alltså dåligt anpassal till del förslag fill överföring av tiUsynen somföreligger frän utredningen. Ansvaret och underhållel av Ml-01 bör ligga påsamma myndighel som har ansvar för tillsynen. 3.9.6 i län:---- Utredningenhar alltför lätt behandlal frågan om miljövårdens informalionssyslem (MI-01),som f. n. håller på all byggas upp inom ett anlal länsstyrelser i landet, ochdess belydelse och framtida utnylljande i tillsynsarbetet. Vidare hareffeklerna i miljön (recipientkonlrollen) och dess återkoppling till demiljöfarliga anläggningarna och deras tiUsyn föga behandlats i frågan om hurtillsynen i den miljöfarliga verksamheten skall effektiviseras. 3.9.7 i : Vidlänsstyrelserna håller ett ADB-system inom tiUsynsområdet Ml-01 på alt införas.Ulredningens motivering om nyttan av att ha kvar detla syslem är oklar. Omhuvuddelen av tillsynen förs över till hälsovårdsnämnd kommer deneffektivitetsvinst som Ml-01 är tänkt att ge till stor del att gå förlorad. Detkan ime vara rationellt att bygga vidare på ett ADB-system där sisla länken iinformationsflödet utgörs av telefon- Prop.1980/81:92 270 kontakt mellan länsstyrelse och hälsovårdsnämnd. 3.9.8 : Införandet avdatasystemet Ml-01 bör påskyndas så all ell fungerande syslem finns klarl närden nya miljöskyddslagen träder i kraft. 3.9.9 kommun: Ml-01 måste somett led i tiUsynsarbetet snabbi införas inom varje län. 3.9.10 kommun: Utbytet averfarenheter från tillsynssidan har hitlills nästan undantagslöst saknats,vilkel är en allvarlig brist i nuvarande tillsynsarbete. Kommunen anser atttillsyns- och analysrapporter som samlals hos länsslyrelsernablir utvärderade och sammanställda så att mer ändamålsenligakontrollprogram kan ularbetas. Här vill kommunen framhålla all del ärväsentligt att uppbyggnaden av Ml-01-systemei utformas på sådant säll attsystemet inte bara blir en länsstyrelsean-gelägenhet ulan all ävenhälsovårdsnämnderna får tillgång lill systemet och dess lagrade uppgifler. 3.9.11 : Del datasystem som ärunder uppbyggnad och som är avsett all underlälta och effektivisera tillsynen Ml-01 är anpassal lill den gällande lagstiftningen och betjänar därförlänsslyrelserna. Ett naturiigt krav är att en ändring sker så att ävenhälsovårdsnämnderna får tillgång lill MI-01 genom terminaler i kommunerna samtgenom den anpassning som i övrigl kan bli nödvändig. 3.9.12 :-- lillslyrkervidare all miljövårdens informationssystem Ml-01 snarasl byggs ut och införs ialla län. 3.9.13--------------------------------- Statistiskacentralbyrån: vill framhäva vikten av all jämfö relser och översikter las fram som ett underlag för all välja miljöskyddsåtgär der och utvärdera deras effekter. Statistik över miljöfarliga anläggningar, emissioner och avfall är en del i ett sådanl underlag. För all sådan informa lion skall kunna erhållas från Ml-01 krävs alt Ml-01 omfattar samtliga län, att alla anläggningar som har en påvisbar miljöstörande effekl ingår samt ati såväl flöde som hall och drifttid inrapporteras. På alternativa uppgiflsinsam-. lingar måste samma krav ställas. 3.10.1 Kammarrätten i Slockholm: Enligl 41 §miljöskyddslagen har koncessionsnämnden befogenhel all i vissa fall ingripamol miljöfarlig verksamhei genom förbud eller föreskrift om försiktighetsmått.För överträdelse av sädana beslul har i 45 § nu gällande lydelse stadgalsböter eller fängelse. 1980/81:92 271 redningens förslag skall vid sådan överträdelse i slällel förslraff eller därutöver påföras miljöskyddsavgift. kandäremot inte stadga vite i dessa fall. Ulredningen har inle föreslagit någon ändring avkoncessionsnämndens befogenheler enligt 41 §. Enligl kammarrättens mening bör koncessionsnämndensegentliga uppgifi vara alt meddela beslul om lillslånd och villkor iförprövningsärenden m. m., inte alt i konkurrens med länsslyrelserna meddelabeslul orn ingripanden av i stort sell samma slag som vanligen förekommer medstöd av 40 § miljöskyddslagen och tillämpliga beslämmelser i hälsovårdsstadgan. Enligt vad kammarrätten inhämtat tillämpas 41 § nästanaldrig i praktiken. Kammarrällenföreslår alt beslämmelsen i 41 § utrensas ur miljöskyddslagen. Deninitiativrätt, som tillkommer enligl delta lagrum och.som kammarrätten tidigare berört, synes med fördel i stället kunna utövasgenom anmälan lill om behov av ingripande med slöd av 40 §. 3.10.2 : Uttryckenallmänna inlressen i 38 § och allmän synpunkt i 39 § föreslås utgå. 3.10.3 i län:- delarutredningens uppfattning all samordning av kontrollen av omgivningspåverkan (s. k.recipientkon troll) är en regional uppgifi, som liksom hillills bör ankomma på länsstyrel sen. 3.10.4 i län:Länsstyrelsens roll i tillsynssysle met tillstyrks. Bland annat med hänsyn lill brislen på personal för tillsyn upp levs förulsällningarna för att bedriva ändamålsenlig teknisk till syn på slörre komplicerade processindustrier som begränsade. Förslagel all inrätta en central enhet vid för tillsyn bl. a. på cellulosain dustrin och den tyngre kemiska industrin är därför rimligl. Del är dock tvek samt om detta bör genomföras innan man tagit ställning till organiserandet av ell "AB Svensk Miljökontroll". bedömer somändamålsen ligt all ett sädant besiktningsorgan för mätning och teknisk kontroll i första hand inrättas lill slöd för länsslyrelsens och hälsovårdsnämndernas adminis lrativa tillsyn. är inle enbart en resursfråga. Fördelarna med en sådan organisation är också all den kan åstadkomma enhellighel i mätnings-, redovisnings- och utvärderingshänseende, vilkel också ökar värdel i det framtida nyttjandet av miljövårdens datasystem Ml-01. Den kan alltså melo diskt bidra till ett allt bättre kunskapsunderlag för administrativa beslut ioli ka miljöskyddsärenden. ---------- För alt nå ett bällre resursutnyttjande pålänsnivå vill länsstyrel sen föreslå att länshälsovårdskonsulenten nu införlivas med naturvårdsenhe- 1980/81:92 272 len.För della lalar del nära sambandet mellan hälsovårdsnämnder och länsstyrelse iden nya tillsynsorganisalionen, liksom behovel av förstärkt miljö-medicinskbevakning, hanteringen av frågor om hälso- och miljöfarUga ämnen m. m. 3.10.5 Centralorganisationen /SR:- delarulredningens uppfattning att samordningen av kontrollen av omgivningspåverkan,s. k. recipienlkonlroll, är en regional uppgifi och all denna liksom hillillsbör ankomma på . 3.10.6 kommun: Med hänsyn lillden enorma belydelse erfarenhelsåterföring och epidemiologiskt arbete hafl föruppmärksammandet av miljörisker såsom fenoxisyror, bly i bensin, asbest, radonm.fl. vore det av värde om länsläkarorganLsalionens resurser liksomlänsslyrelsens resurser inkopplades i arbelel. 38 § miljöskyddslagen börutformas i enlighet härmed. Miljöskyddsutredningensförslag om en allmän åtstramning av påföljdssystemet får ett i stort settpositivt mottagande. Dock riktar många remissinstanser kritik mot särskilt dentekniska ulformningen av påföljden miljöskyddsavgifi. Vidare anser instansernaallmänt att åtalspreskriptionstiden för brott mol miljöskyddslagen börförlängas till lio och inle som ulredningen föreslagit. Dessutom finnsdel remissinstanser som menar att den föreslagna rapporteringsskyldigheten äralltför långtgående. 4.1.1 Riksrevisionsverket:Målsättningen med översynen har i fråga om päföljdssystemet varit allkomplellera det nuvarande sanklionssyslemel i miljöskyddslagen medbeslämmelser som bättre kan förmå potentiella överträdare att avstå från enotillåten handling. Ulredningen föreslår här bl. a. vissa förändringar vadavser straffpåföljden. RRV har ingen erinran mol utredningens förslag i dennadel. 4.1.2 förmiljöskydd: instämmer iulredningens bedömning- all ML:s nuvarande sanklionssyslem inte harlillräckligl avhållande verkan och att påföljden vid en överträdelse bör kunnabestämmas så att överträdelsen framstår som olönsam. Enligl nämndens meningföljer emellertid inte härav att överträdelserna av ML:s regelsystem böravkriminaliseras. Såsom närmare utvecklas nedan bör i slällel nuvarande straffbestämmelserbibehållas men göras mer effektiva, där så är befogal, och dessulomkomplelteras med skyldighet att i vissa fall erlägga s. k. miljöskyddsavgift. Prop.1980/81:92 273 Tanken med en miljöskyddsavgift, som bestämmes medbeaklande av den som överträdelsen medfört för utövaren av enmiljöfarlig verksamhet, anser koncessionsnämnden vara riklig. mening bör ML:s påföljdssystém omfalla två från varandrafristående reaktionsformer: dels straffbestämmelser med sådan ulformning altde kan antagas verka effektivt avhållande i förhållande till"normala" överträdelser, dels därutöver en särskild miljöskyddsavgiftsom skall ullagas vid överträdelser av vinningstyp och är avsedd all elimineravinningen och därigenom minska frestelsen all begå sådana broll. Koncessionsnämndenanser för sin del inle all del ligger någol slötande i all för samma brottkunna tillgripa två skilda samhällsreaklioner; avsikten med miljöskyddsavgiftenär alt förhindra all någon genom brott bereder sig en oräii-mälig , ochavgiften tjänar sålunda samma syfle som förverkandebestämmelser har vid vissaandra brott av vinningslyp. De "vanliga" straffbestämmelserna bör givelvishandhas av de allmänna åklagarna och domstolarna. I fråga om miljöskyddsavgiften synes däremot ulredningens förslag alt skall föra talan vid koncessions nämnden innebära betydande fördelar, inte minst från bevisningssynpunkt, och nämnden ansluler sig därför lill della förslag. 4.1.3 Stiftelsen ochluflvärdsforskning: Stiftelsen har intet att erinra mol de strängarerättsreglerna vid överträdelse av lagen.-------------------------------------------- 4.1.4 i Slockholms län:- tillstyrkeri stort utredningens förslag ändrat påföljdssystem, och noterar medsärskild tillfredsställelse att överträdelser skall kunna leda lill påföljd ulan all man visat alt allmänel ler enskild rätt kränkts.---- Ulredningens förslag om miljöskyddsavgift är betydligt mergenomarbetat än miljökoslnadsutredningens förslag om avgifter på s. k. överutsläpp.Frägor om avgiftens slorlek kunde dock belysts utförligare. 4.1.5-------------- i län: Vaddäremol gäller frågan om in förande av olika sanktioner i form av avgifter etc. lorde dessa sakna allmän preventiv betydelse eftersom de problem som förekommer huvudsakligen är av tillfällig eller oförutsedd nalur. I första hand gäller det all lösa ell pro blem. betyder dock inte all lagens sanklionsbeslämmelser är överflödi ga. 1 fall av åsidosättande eller uppenbar underlålenhel måsle ett effeklivl in gripande från samhällel kunna ske. En förlängning av preskriptionstiden för miljöbrott är enligt länsslyrelsens uppfattning synnerligen angelägen efter som möjlighelerna alt bevisa att broll föreligger både är resurskrävande och tidsödande.------ 4.1.6 Länsstyrelseni : delar hell ulredningens uppfattning all påföljden vid brott mol miljöskyddslagenmåste avsevärt 18 1980/81. Prop.1980/81:92 274 1 ulredningen föreslås all delta skall ske genominförande av s. k. 4.1.7 i :-- delaruppfattningen alt påföljden vid brott mol miljöskyddslagen måsle ändras förall få brottsförebyggande effekt. 4.1.8 Länssiyrelsen i : Tillutgångspunkt för en diskussion om påföljd vid överträdelse av ML är delangelägel fastslå alt kontroll av miljöfarlig verksamhet även fortsätlningsvismåsle bygga på ell ömsesidigt förtroende mellan myndighel och industri. Fördel fåtal utövare av industriell verksamhet som inle anses ha erforderligtmiljöansvar bör emellertid finnas sådan påföljd som avskräcker från broll molmeddelade föreskrifler. Den föreslagna miljöskyddsavgifien synes ur dennasynpunkt fylla ställda krav. 4.1.9 i :-- delarhelt ulredningens uppfattning alt päföljdssystemet vid brott motmiljöskyddslagen måste förslärkas. Vad gäller straffpåföljd enligtmiljöskyddslagen anser , främsi med hänsyn lill all effekterna avutsläpp i den yttre miljön ej sällan kan fastställas förrän efter ett flertalår, att preskriptionstiden bör utsträckas lill . tillstyrker utredningens förslag i 45 § ommiljöskyddsavgifi för överträdelse av förbud mol miljöfarlig verksamhei ochunderlåtenhet att iaklla förprövningsplikl samt för åsidosättande av villkoreller föreskrift som meddelats med slöd av miljöskyddslagen. För all avgiften skall kunna uppfylla det angivna syftetkrävs all den i klara fall av överträdelse snabbt kan tas ut av utövaren avden miljöfarliga verksamheten. Det är därför nödvändigt all förutsättningarges för en effektiv lillämpning av den föreslagna 45 § miljöskyddslagen.Länsstyrelsen delar därför ulredningens förslag om all koncessionsnämnden medsin erfarenhet av bedömningar på miljöskyddsområdet bör vara beslutandeorgan i frågor om miljöskyddsavgift. har lidigare i yltrande över koslnaderna förmiljövården (SOU 1978:43) avstyrkt förslaget om uttagande av avgift föröverutslåpp. har därvid framfört svårigheten all leknisklfastställa överutsläppens slorlek saml alt värdera ell vissl överulsläppsomgivningspåverkan specielll i kombination med andra utsläpp. Avancerad tekniskutrusining och kvalificerad personal krävs. anser del nödvändigt för bibehållande avallmänhetens tilltro lill lagstiftningen och med slöd av densamma givnavillkor alt en sådan avgift som kan ha ett klart förebyggande syfte kanuttas för nämnda förseelser. 4.1.10 i län: delarulredningens uppfäll- Prop.1980/81:92 275 ning alt nuvarande straffbestämmelser vid överträdelserenligl miljöskyddslagstiftningen inte är tillräckligt effektiva.Hittillsvarande erfarenheler även från flagranta fall av överträdelser lyder påall nuvarande system är uddlöst och har låg preventiv effekl. 4.1.11---------------------------------------- Länsstyrelseni : delar ulredningens uppfall ning alt påföljden vid brott mol miljöskyddslagen måsle skärpas. Införandet av en miljöskyddsavgift ulgör ell lämpligl instrument för alt avskräcka från överträdelser av föreskrivna utsläppsvillkor. Del straffräusliga syslemel är dock ett nödvändiglkomplement. Utredningen föreslår här all slraffmaximum höjs lill fängelse och alt ålalspreskriptionstiden förlängs till . Med hänsyn tillall långtidseffekten av vis.sa utsläpp kan vara svår att bedöma samt attverkningarna av bl. a. av-fallsdeponeringar och nedgrävning av avfall kanpåvisas försl och då del av utredningstekniska skäl kan varatidsödande all påvisa miljöbrott ansluler sig tillreservanternas förslag om en preskripiions-fid av . 4.1.12--------------------------------------- Länsstyrelseni : anser alt erfarenheterna från de gångna årens miljöskyddsarbete klarl visar attpåföljden vid brott mol miljöskyddslagen måsle avsevärt skärpas. har heller i princip inget all invända mot alt ett avgiftssystem införs för broll mot miljöskydds lagen. 4.1.13 i : Attpåföljdsmöjligheterna utnyttjas i myckel lilen utsträckning beror framför allt på all det straffrättsligasyslemel har en mindre lämplig uppbyggnad. De straffrättsliga påföljderna är allmänt betraktade somrelativt verkningslösa. Den föreslagna skärpningen av straffsatserna vidmiljöbrott och förlängningen av preskriptionstiderna vore därför välkomnaförbättringar liksom införandel av ett avgiftssystem. 4.1.14-------------------------------------------- Länsstyrelseni : delar ulredningens upp fattning att påföljden vid brott mol miljöskyddslagen måsle skärpas avse värt. Utredningen föreslår att en miljöskyddsavgifi skall tas ul när förelag åsidosätter villkor i beslut eller på annat säll bryter mol miljöskyddslagen. Det finns ingel all erinra mol denna målsättning.--- 4.1.15 i län:- delarutredningens uppfallning all ett effeklivl påföljdssystém är en vikligförutsättning för miljöskyddsarbetet och att nuvarande system inle fungerarlillfredsslällande. Ulredningens förslag tillstyrks i huvudsak.----------------------- 4.1.16 i :--- delarulredningens uppfäll- 1980/81:92 276 ning all påföljden vid brott mot miljöskyddslagen måsteavsevärt skärpas. Den föreslagna påföljdsskärpningen synes lämpligt avvägd. Reglerna för fastställande av miljöskyddsavgifierna kandock ytterligare böra klarläggas. Förutsättningen för en tillförlitlig ochrättvis bestämning av avgiftens slorlek är all pålitlig kontroll- ochmätutrustning finns alt tillgå. Av den anledningen är det angeläget attinstrument och meioder för övervakning och mätning av miljöeffekternautvecklas. 4.1.17 : Belräffande påföljdssysiemeianför ulredningen viklen av alt påföljden för brott mot miljöskyddslagenutformas på ell sådanl säll alt en överträdelse blir olönsam. Kommunen delar iprincip utredningens uppfattning i della avseende. Liksom del är viktigt atten effektiv tillsyn utövas är det viktigl att brott mot meddelade föreskrifterbeivras. 4.1.18--------------------- kommun: Ävenpäföljdssystemet i den nuvarande miljö skyddslagen har visat sig helt otillräckligt. och upprörande miljöbrott har inte bestraffats.---- visar på nödvändigheten av alt straffbe stämmelserna för miljöbrott skärps. -------- Men med hänsyn till vilken tid det kan ta altupptäcka och ulreda skadorna av miljöfarlig verksamhei bör preskriptionstidenförlängas till lio år. 4.1.19---------------------------- : delari princip betänkandets grundtanke om au straffet för ett miljöbrott skäll stå i proportionlill vinningen av ett sådanl. Kommunen instämmer även i alt preskriptionstidoch slraffmaximum för miljöbrott bör höjas. Kommunen instämmer i all vid broll mol miljöskyddslagen börböter eller avgifter kunna uttas av juridiska personer, men är av denuppfattningen att dessa bör utdömas av domstolarna liksom tidigare och allkoncessionsnämnden bör bibehåUas som ell organ för leknisk och miljömässigprövning av miljöfarlig verksamhet. 4.1.20--------------------------- : delarutredningens uppfattning att miljö- skyddslagstiftningens påföljdssystem bör skärpas. Kommunen vill också an sluta sig till förslaget om införande av en s. k. miljöskyddsavgifi som ersäll ning för bötesstraff. Att straffmaximum höjs till fängelse i år och ålals preskriptionstiden förlängs till synes ej vara tilltaget i över kant. 4.1.21 kommun:------ Till skillnad från lidigare skall ----- ansvar kunna utkrävas även av juridisk person.Della får anses vara en klar fördel jämfört med lidigare då ansvarel endastvarit riktat mot fysisk person. Man behöver då inle efterforska i sammaomfattning vem som varit 1980/81:92 277 närmast ansvarig för överträdelsen. Den avgift somföreslås för övemlsläpp kan vara svår att tillämpa. 4.1.22--------------------------- : .Ulredningen föreslår en rad positiva förbättringari syfle att få ett effektivare sanktionssystem. Med hänsyn lill erfarenhelemafrån bl. a. det som inträffade vid BT Kemi i , borde dockulredningen ha lagt fram ell förslag om skärpning i . Av samma skälär den föreslagna höjningen av slraffmaximum lill fängelse attbetrakta som alltför mild slraffskärpning. 4.1.23 kommun: Ulredningenföreslår som straffsanktion dels uttagande av miljöskyddsavgifter, dels bötereller fängelse. Kommunen har inget alt invända emot föreslaget syslem medsärskilda miljöskyddsavgifter, som därigenom direki kan slällas i relation lillmiljööverlrädelsens ekonomiska . Kommunen finner även alt ulredningensförslag om 5 års preskriptionstid för miljööverträdelser vad avser särskildmiljöavgift kan anses som rimlig. 4.1.24 kommun: Enligt spridduppfallning är de adminislrativa och straffrättsliga påföljder sommiljöskyddslagens sanktionssystem inrymmer alllför milda. I synnerhet har demilda straffdomar som meddelats i vissa fall uppfattats som närmasl utmanande.Åtgärder för skärpning av påföljderna kan därför förväntas få stöd i denallmänna räilsuppfaliningen. 4.1.25 Samarbelskommiltén förhälsovårdsnämnderna i rikets slörre kommuner: Utredningens förslag tillskärpning av sanktionerna vid överträdelse mol miljöskyddslagstiftningentillstyrkes.