prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget nämna atl statens industriverkoch de regionala utvecklingsfonderna administrerar särskilda låneformer förfrämst små och medelstora företag vilka kan användas även för den typ avaktivitet del här är fråga om. Vidare är denna förelagsgrupps generellafinansiella situation föremål för en särskild utredning. De små och medelstoraförelagens finansiella situation (E 1980:05). Enligt min mening är ett utökatspecialinriktat stöd i form av statligt bidrag för att täcka kostnaderna isamband med införsäljning tveksamt bl. a. med hänsyn lill våra internationellaförpliktelser. Jag finner därför alt något utökat specielll stöd genom Sverigesexportråd för införsäljningsaktiviteter inle bör övervägas. Jag villi detla sammanhang något beröra vissa regler som styr Prop.1980/81:100 Bilaga 14 28 utnyttjande av det statliga slödeltill olika säljfrämjande åtgärder. 1 regeringensproposition om ålgärder för atl främja de mindre och medelstora förelagens utveckling (prop. 1977/78:40 bil. 4)anges att högst . av statliga medel bör anslås lill den förstamarknadsundersökning en ny exportör villgöra. Enligt min mening bör det ankomma på alt besluta om storlekenav stödet lill marknadsundersökningar. Det bör likaså ankomma på exportråd alt besluta vilkakostnadsslag som bör omfattas av delstatliga slöd som lämnas i samband med olika exporlaklioner. Utredningen om kommersiell information tillutlandet framhåller i sitt betänkande(Ds H 1980:4) Handelsfrämjande information atl det finns etl grundmaterial på detta område för atl täckautlandets efterfrågan. Däremot anserulredningen alt del föreligger slora brister på medel för en från initierad handelsfrämjande information i syfte atlunderlätta de svenska företagensexporlansträngningar. Etl årligt belopp om 5 milj. kr. föreslås för sådaninformation atl administreras av exportråd. En mindre del av dettaskulle kunna användas vid bl.a. stats- och ministerbesök. För nödvändigsamordning mellan och samt mellan de olika organisationerna påinformationsområdet ges förslag, bl.a. om inrättande av en samrådsgrupp. Vidareges vissa förslag beträffande tidningen . För egen del anserjag att medel bör ställas till förfogande för handelsfrämjandeinformation inom ramen för de medel som förs upp under förevarande anslag och att etl nära samarbete ilämpliga former bör komma till ståndmellan berörda organisationer. Det ankommer på regeringen att fatta de närmare beslut som utredningen kanföranleda sedan nu pågående remissbehandling har avslutats. Medel för SwedenNow beräknas även för /82 under anslaget. I betänkandet (SOU 1980:23) Statligt kunnandelill salu-export av tjänster frånmyndigheter och bolag - föreslås ålgärder för att öka sådan export. Utredningen beräknar kostnaderna härför till ca6,6 milj. kr. Utredningen harremissbehandlats och bereds f. n. inom . Jag avser att senareåterkomma med förslag i anledning av ulredningen. De förslag som jag då kankomma att förorda får finansieras under förevarande anslag med medel som jag har beräknat till regeringens disposition. Jag beräknar en ökning med 6 milj. kr. av delbelopp som bör stå till regeringensdisposition för olika exportfrämjande åtgärder. exportråd har på regeringens uppdragutvärderat det statliga stödet tillkonsultexport avseende förinveslerings- och förprojekleringsstudi-er.Exportrådet framhåller svårigheten med att utvärdera effekten av svenska konsulters arbete i form av order tillvaruexporlerande svenska företag menbedömer alt sådana effekter uppnås. Enligt min mening bör ett oförändrat slöd lämnas även under budgetåret1981/82. Somjag har nämnt i det föregående uppnås en bättre avvägning mellan de 1980/81:100 Bilaga 14 29 resursersom står lill förfogande för olika exporlfrämjande ålgärder om en ökning av delstatliga stödet till säljfrämjande exportaktioner kan erhållas. har för innevarande budgetår, medanledning av regeringens proposition(prop. 1980/81:20 bil. 10) om besparingar i statsverksamheten m. m., medgivit att 10 milj. kr. som reserveratsmen ej använts för stöd till svenskprojektexport utnyttjas för andra exportfrämjande ändamål. Jag beräknar35 milj. kr. till stöd för svensk projektexport för /82. Det är en minskning med 9 milj. kr. iförhållande lill anslaget för budgetåret1980/81. Om efterfrågan av slödel ökar finns möjhgheter till omdisponeringarinom anslaget. De regler som f. n. gäller för stöd till svenskprojektexport har behandlats i regeringensproposition (prop. 1978/79:123 s. 95) om riktlinjer för industri-poHiiken m. m. Stöd lämnas enbart för projekt somhelt eller delvis omfattar leveranserav investeringsutrustning till industri- och anläggningsprojekt. Vidare gäller atl de svenska leveransernatillsammans måste vara värda minst 15milj. såvida inte projektet är av speciellt nyskapande karaktär och om det härigenom kan antas vara av långsiktigtintresse för svensk industriutveckling. Enligt min mening bör slöd i framlidenäven kunna lämnas för projekt som försvensk del enbart omfattar leveranser av tjänster, samt till projekt där kontraktsvärdet för svensk delunderstiger 15 milj. kr. och som bedömssom särskilt intressanta även om de inte är av specielll nyskapande karaktär. Jag går över till att behandla den tidigare(prop. 1979/80:100 bil. 14 s. 43) anmälda översynen av anställningsvillkorenför personal inom handels-sekreterarorganisalionen. En särskild arbetsgrupp har sett över anställningsvillkorenför utomlands stationerad personalsom är anställd genom beslut av handelssekreterare och redovisat resultatet i promemorian (Ds H 1980:2)Anställning vid handelskontor.Promemorian kompletteras av en inom utarbetad promemoria om praktikantverksamheten vidhandelskontor, handelskamrar och inom utrikesrepresentationen. Arbetsgruppen har granskat hur villkoren förtjänstgöring hos handelssekreterarehar förändrats . Enligt arbetsgruppen får staten anses ha arbetsgivaransvar för anställda hoshandelssekreterare. Arbetsgruppen konstaterarockså att hittillsvarande lönesystem inte är anpassat till gällande skatteregler. Dessa förhållanden gäller jämvälpraktikanter som genom beslut avexportrådet har tjänstgjort hos utrikesrepresentationen, hos handelssekreterare eller hos svenskahandelskamrar i utlandet. Arbetsgruppensställningstaganden aktualiserar frågor om ett nytt lönesystem och ålgärder med anledning av eventuella skattekravför förfluten tid. Jag avser , efter samråd med cheferna förutrikesdepartementet, ,budgetdepartementet och samt statsrådetJohansson, all ta upp dessa frågor. Deförändringar av anställningsvillkor m. m. som skett Prop.1980/81:100 Bilaga 14 30 beträffande anställda hoshandelssekreterare innebär att personalen i enlighetmed vad arbetsgruppen har klariagt är statligt anställd. Från skaltesynpunkl innebär detla alt de anställda inteomfattas av den s. k. eltårsregeln i 54 § h) kommunalskallelagen. De ärdärför normalt skattskyldiga i försina löneinkomster även under utlandsljänslgö-ringen. har man emellertid när anställningsavtal mellanhandelssekreterarna och berördpersonal har träffats utgått från alt lönen inte skall beskattas i . Lönen har därför anpassatshärefter. Belräffande socialförsäkringsavgiflernagäller vidare all staten såsom arbetsgivare i regel har att betala avgifl till tilläggspensionering (ATP)för av staten anställda svenska medborgare under ullandsljänslgöring. Ett nyttlönesystem baserat på de nya förutsättningarna bör successivt införasoch vara genomfört fr. o. m. ingången av år1982. Lön för lid därefter skall beräknas med hänsyn till atl den skallbeskattas i . En förutsättning för att övergången skall blismidig är atl de anställda inte blirbeskattade i för de löneinkomster som de har haft före och som alltså avvägts underanlagande om skattefrihet. För att undvika detla måsle särskildaskatteregler införas. Jag föreslår att de närmarebestämmelserna om detta tas in i en särskild lag där det klart anges att lidigare löneinkomster och andra förmåner tilllokalt anställda hos handelssekreterareinte skall vara skattepliktiga. Skattereglerna bör omfalta även praktikanter som efter beslut av exportrådethar tjänstgjort hos utrikesrepresentationen, hos handelssekreterare eller hossvenska handelskamrar i utlandel. Del bör vidare öppnas möjlighet att föra talani särskild ordning för den somblivit taxerad för lön, ersättning eller annan förmån som avses i lagen. Den av mig föreslagna ordningen behöverkombineras med vissa särskilda uppbördsregler. Denna fråga kommer atttas upp i annal sammanhang. Ett inom upprättat förslagtill lag om skallefrihet för vissaersättningar m.m. till personal hos handelssekreterare m.m. torde få fogas lill protokollet i delta ärende sombilaga 14.1 Med hänsyn till lagförslagels innebörd ochbegränsade räckvidd samt dess förfatlningsmässiglokomplicerade beskaffenhet anser jag det inte motiverat att höralagrådet. Arbetsgruppen föreslår vidare attanställningsvillkoren för lokalt anställd personal hos handelssekreterare skall följa de principer som lillämpas förlokall anställda inomutrikesrepresentationen. Gruppen konstaterar också att handelssekreterarna har behov av personal medsärskilda och aktuella kunskaper omsvenskt näringsliv, förvärvade i kvalificerad kommersiell befattning hos svenska företag. Antingen kan härkomma ifråga konsulter eller personalsom anställs . Personal som på nu angivna skäl anställsför bestämd tid bör, enhgt arbetsgruppen, i skattehänseende jämställas medutsänd personal inom utrikesrepresentationen. Detär enligt min mening angeläget att likartade principer för anställnings- 1980/81:100 Bilaga14 31 villkorlillämpas för personal som tjänstgör utomlands vid olika svenska statligamyndigheter och representationer. För flertalet av den hos handelssekreterareanställda personalen bör därför gälla i huvudsak samma villkor som för lokaltanställd personal inom utrikesrepresentationen. Jag delar samtidigtarbetsgruppens uppfattning atl del hos handelssekreterare finns behov avpersonal med .särskilda och aktuella kunskaper om svenskt näringsliv. Dennapersonal som därför lämpligen bör ha hemvist i bör, i likhet med vadsom gäller för handelssekreterare, anställas för bestämd tid. I fråga ombeskattning bör den nu aktuella personalen anses i huvudsak jämställd medpersonal inom utrikesrepresentationen. Enligt svenska skatteregler finns delheller inget hinder mot detla. Jag vill emellertid nämna att beskaltningsfråganmed hänsyn lill verksamhetens karaktär i förhållande till värdlandet kan kommai ett något annat läge för denna personal än när det gällerutrikesrepresenlationens personal. exportråd utdelar ett femtiotalstatliga stipendier till praktikanter som placeras till tjänstgöring hosutrikesrepresentationen, hos handelssekreterare eller hos svenska handelskamrari utlandet. Ett stipendium är ettårigt och utdelas högst en gång till sammaperson. Enligt den inom utarbetadepromemorian får även sådana praktikanter numera ses som arbetstagare. Denbärande idén bakom praktikantverksamheten är dock alltjämt all unga svenskarunder begränsad tid skall få erfarenhet av svenskt exportarbele iinternalionell miljö samt atl dessa erfarenheter skall komma svenska företagtill godo. Del är angeläget att utbildningen kan fortsätta. En förutsättninghärför är att praktikanternas verksamhet även i fortsättningen tidsbegränsas. Vad jag nu har sagt om löner ochanställningsförhållanden för personal med särskilda och aktuella kunskaper omsvenskt näringsliv liksom för praktikanter ställer ökade krav på exportrådetsledning av handelssekreterarnas verksamhet. Det bemyndigande härtill somSveriges exportråd har enligt lagen (1975:490) om beslutanderätt för Sverigesexportråd beträffande handelssekreterare m. m. kan därvid komma att behövautvidgas. Till denna fråga avser jag att senare återkomma. Det av mig föreslagna lönesystemet innebär elt ökatmedelsbehov för att täcka de skattekostnader m. m. som i huvudsak uppstår fr.o. Jag har härför beräknat 5,6 milj. kr. för budgetåret1981/82. Jag har vidare beräknat en ökning av medelsbehovet för praktikantermed 1,3 milj. kr. Dessa belopp har beaktats i del tidigare redovisademedelsbehovet för handelssekrelerarnas exportservice. Medelsbehovet kommer attöka fr. o. m. /83 då syslemel lillämpas fulll ut. Kostnadernaför ökade personaladministraliva myndighetsuppgifter läcks inomramen för de medel jag har beräknat under anslaget. Förslagen innebär vidarevissa förbättringar av personalens allmänna anställningsförmåner. Kostnadernahärför täcks inom ramen för de medel som står lill förfogandeunder anslaget. 1980/81:100 Bilaga 14 32 För /82 beräknar jagett ökat medelsbehov av totalt . Jag hemställer att regeringenföreslår att 1. antaga upprättat förslag till lag om skattefrihet för vissa ersättningar m. m. till personal hoshandelssekreterare m. m. 2. till Exportfrämjandeverksamhet för /82 anvisa elt reservationsanslag av . , täckande av vissa förluster' 1980/81Anslag 1000 1981/82 Förslag 1 000 () har till uppgift attinom av statsmakterna angivna riktlinjermot premie ikläda staten ansvar för att täcka vissa risker för uteblivenbetalning, som kan uppslå vid export. består av 12 ordinarie ledamöter-varav en ordförande och en vice ordförande - för behandling av ärenden rörandegarantier vid affärer på kommersiellavillkor (n-garantier). För behandling av ärenden rörande garantier påsärskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiska utveckling (u-garantier), ärenden rörandeinvesteringsgarantier och ärendenrörande garantier vid export med etl särskilt samhällsintresse (s-garantier) har styrelsen en särskild sammansättningmed 9 ordinarie ledamöter, förutom ordföranden och vice ordföranden. Chef för EKNoch verkställande ledamot av nämnden är en generaldirektör. uttalade /attEKN borde underställaregering och riksdag sin verksamhet för prövning (prop. 1978/79:201, NU 1978/79:51, rskr 1978/79:444). EKNhar till regeringen den 9 oktober1980 inkommit med en redogörelse för utvecklingen av nämndens åtagandenoch skaderegleringar samt en prognos för verksamhetens utveckhng under denärmaste åren. Efter remiss har yttranden avgivits av fullmäktigei riksbank och fullmäktigei . EKN:s förslag har tillstyrkts av fullmäktige i riksgäldskonloret. Fullmäktige i riksbankenpåpekar atl det är långt ifrån uteslutet atl EKN:s premiereserv under kommandeår fortsätter atl minska och villstarkt ifrågasätta det rimliga i atl garanligivningen fortsätter enligt nuvarande linjer. Kostnaderna för ökad expori kanenligl riksbanksfullmäktige blialltför stora och t. o. m. resultera i etl nettoutflöde av valutor på grund av importinnehållet varför fullmäktige inteser skäl för en höjning av ramen för normalgarantier. Sådana krav måste ställaspå verksamheten i fortsättningen all något behov att höja den rörliga kreditenhos riksgäldskonloret inle tillåtsuppstå. Den av EKN föreslagna höjningen av ramen för investeringsgaranlier ifrågasätts med hänvisninglill det obetydliga utnyttjandet. 1Under /81 benämnt C 4 1980/81:100 Bilaga 14 33 EKN:s skrivelse om verksamheten m.m. EKN redogör i skrivelsen för nämndens risktagandeoch reserver. Utvecklingen harpräglats av snabbt stigande totala åtaganden med en hög koncentration till ett fåtal länder. /80 ökade tolalengagemangetmed ca 10 000 milj. kr. till ca 70 000 milj. kr. i utfästelser och förbindelser. En allt större andel åtagandenfinns inom betalningssvaga ländergrupper. EKN understryker attverksamhetens reslutat har försvagats så att framtidautbetalningar över statsbudgeten inte kan uteslutas. Utvecklingen kännetecknas också av att de reservfonder, sombyggts upp av försäkringspremierna ochsom i första hand skall täcka uppkommande skadefall, minskat såväl i absoluta tal som iprocent av utestående garantiförbindelser,främst som en följd av ett flertal, större skadefall, avseende bl. a. , , ochIran. /80 gav trotsrelativt goda premieintäkter ett underskott på närmare 135 milj. kr. Av skaderegleringarna utgjordes ca 67 milj. kr. avutbetalningar under den av regeringensärskilt anvisade ramen på . Med hänsyn till detta belopp -som tillgodoförts EKN genomutbetalning från anslaget på statsbudgetenför innevarande budgetår - kan den totala årsförlusten för EKN sägasuppgå till ca 70 milj. kr. Nämndens reserver minskade under verksamhetsårettill ca 150 milj. kr. Räknat enbartför normalgarantierna har premiereserven i det närmaste uttömts. Dessa siffror är internationellt settmyckel låga även om en rad offentligakreditförsäkringsinstitut i andra länder också drabbadesav stora underskott. EKN framhåller i sin skrivelse attgarantiförbindelserna liksom tidigare företeren förhållandevis stabil ökningstakt. över en längre tidsperiod uppvisar även garantiutfästelserna en relativtstabil ökning. Ett särskilt inslag iökningen av EKN:s totala åtaganden är den snabba ökningen av säkerhetsgarantierna, de s. k. "bonds",som tillkom /79 och somvid budgetårets slut uppgick till 3 400 milj. kr. Dessa garantier, som oftautställs till höga belopp och dessutom har koncentrerats till elt fåtal länder,är från risksynpunkl svårbedömda. Deav beviljade rambeloppen för EKN:s verksamhet bör ge utrymme för en fortsatt garantigivning i nuvarande takt saml härutöver kunna inrymma något ellernågra mycket stora projekt. uppgick rambelastningentill totalt 35 400 milj. kr., varav16 700 milj. kr. i förbindelser och 18 700 milj. kr. De totala utfästelserna uppgick till 53 900 milj. kr.,vilket avräknas mot ramarna med 20resp. beroende på fastheten i EKN:s åtagande och sannolikheten för att en affär verkligen skall komma till stånd. Detfinns inga skäl att vänta någonförändring i de senaste årens utveckling av garantiåtagandena. För att i samma utsträckning som tidigare ha en visssäkerhetsmarginal inom normalgarantigivningenföreslås därför en ökning av ramen för normalgaran- 3 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 I I I I VO I I I I "O oT \o *n 00 r-- vo_ \n oo" in" o \0 ON r Tj- iy~i o 0\ 11 00 (N r-) ri t-." t--." o, »T »n oC T-T r- in ,1 (-" ov" Ov VO ( 00 Ov O r-- r- r- t 00 Ol On On On 0\ 1980/81:100 Bilaga14 35 tiermed 6 000 milj. kr. till 53 000 milj. kr. Erfarenheterna från s/u-systemetsutnyttjande lyder på alt den nuvarande ramen på 14 000 milj. kr. tills vidareinte behöver utökas. Under det gångna budgetåret har EKN .lämnat tvåutfästelser om investeringsgarantier och mottagit en förhållandevis storansökan. Det är därför önskvärt att den särskilda ramen förinvesteringsgarantier, som varit oförändrad , utökas med 600 milj.kr. till 1000 milj. kr. EKN anger i sin skrivelse att även utan onormalaproblem premiereserverna kan förväntas bH låga. Medtanke på att vissa av de länder, där EKN har stora utestående åtaganden, förnärvarande har betydande ekonomiska problem kan underskott på 300-400 milj. kr.till följd av skuldomförhandlingar ej anses uteslutna. Härtill kommer densnabba ökningen av stora enskilda projekt och därtill hörande"bonds". Med hänsyn till della hemställer EKN om att den rörligakrediten hos riksgäldskonloret ökas med 400 milj. kr. till 1 000 milj. kr. Den statliga garanligivningen för exportkrediter har betydelse för den svenska exporten. Det gäller särskilt för större projektoch systemleveranser vilka utgör en växande del av den svenska exporten. Settur svensk synvinkel är det av ekonomiska skäl angeläget atl ävenfortsättningsvis aktivt stödja det slags projeklexport - ofta innebärande storaförsäljningsbelopp och långa kreditlider - för vilken en EKN-garanli i regel ären väsenllig förutsättning. De ekonomiska utsikterna för de ickeoljeproducerande u- och östländer som vill importera svenska anläggningar tersig emellertid minst lika oroväckande som varför balansgången mellanrimligt risktagande och effektivt stöd till exporten genom garantigivning blirallt svårare. EKN har redogjort för nämndens allt slörre åtagandenoch de svårigheter som kan uppstå . Akluella bedömningar av detvärldsekonomiska lägel ger inte anledning att vänta en förbättring av desenaste årens utveckling. Det är möjligt att skadefallen ökar i omfattningsamtidigt som nämndens resurser i form av fonder uppbyggda med premiemedelminskar. EKN utesluter inte atl framtida utbetalningar för skadefall kan kommaatt belasta statsbudgeten. EKN anser att statens betalningsansvar i form av ramarför export-kreditgarantier bör ökas med 6 000 milj. kr. mol bakgrund av denväxande betydelsen för svensk industri av att erhålla garantier förexportkredit. Därmed skulle de totala ramarna uppgå till 67 000 milj. kr. Förinvesterings-garanlisyslemel föreslås en ökning med 600 milj. kr. lill 1 000milj. Den rörliga kredit hos riksgäldkontoret, som tillmarknadsmässig ränta står lill EKN:s förfogande, är avsedd att utnyttjas vidtillfälliga belastningar. Dess storlek bör anpassas så att den kan tjäna sombuffert utöver premiereserven vid en lillfällig koncentration av störreskadeutbetalningar. 1980/81:100 Bilaga 14 36 Därigenombegränsas risken för skaderegleringar över anslaget för oförutsedda utgifter i fall där återvinning senare kanväntas. De allt slörre ersättningarnaför skadefall har medfört minskande reserver för EKN. Nämnden föreslår därför en ökning av den rörliga kreditenmed 400 milj. kr. till 1000 milj. kr. Jag delar EKN:s uppfattning att den statligagaranligivningen ökat i betydelse förden svenska exporten. Konkurrensen på exportmarknaderna har hårdnat. Försärskilt den tyngre kapitalvaruexporlen och entreprenadverksamheten anseskreditgarantierna vara av stor betydelse för att expori skall komma till stånd.Detta gäller i synnerhet på öststats- och u-landsmarknaderna. Den internationella konkurrensen har i vissa fallgjort det nödvändigt atl ta störrerisker än en försiktig försäkringspolitik borde motivera. I flertalet avSveriges konkurrentländer har olika system införts för att med kreditgarantier och statliga garantier stödjaexportindustrin. har i viss mån anpassat sig till denna utveckling men har i olikainternationella fora verkat för enbegränsning av utnyttjandet av statliga subventioner i exportkredilkonkurrensen. EKN:s verksamhet skallbedrivas affärsmässigt så att intäkter och kostnaderpå sikt balanserar. Fullmäktige i och fullmäktige i har utifrån EKN:s skrivelse gettuttryck för sin oro inför de snabbt växande åtagandena och det ökaderiskinnehållet. Även jag känner dennaoro och delar därför också åsikten att den nuvarande premiestruklu-ren bör ses över i syfte atl öka premiereserven.En sådan översyn pågår redan inomEKN:s kansli. Man undersöker också andra möjligheter atl uppnå en meraförmånlig riskspridning. Jag anser emellertid all den svenskaexportindustrin i nuvarande läge bör gesmöjlighet att arbeta under i stort sett samma betingelser som andra länders företag vad avser möjlighelerna altförsäkra exportfordringar. Jag finnerdärför ingen anledning att nu föreslå någon ändring i riktlinjerna för EKN:s verksamhet. Utvecklingen av de framtidaåtagandena sammanhänger medförekomsten av myckel stora enskilda transaktioner. Del har därför undersenare år bedömts nödvändigl att till den löpande tillväxten i åtagandena lägga en relativt betydandesäkerhetsmarginal med tanke på dessa slörre projekt. Jag tillstyrker därför EKN:s förslag om enutökning av ramen för normalgaranliernaoch föreslår en höjning med 6 000 milj. kr. lill 53 000 milj. kr. S/U-garantiramen bör i enlighet med EKN:sförslag bibehållas oförändrad. Däremot anser jag atl ramen för investerigsgarantier med tanke på det hittillsmycket begränsade utnyttjandet tills vidare bör kunna kvarstå oförändrad. EKN visar i sin prognos av verksamhetensutveckling all riskerna för framtidaförluster till följd av redan gjordaåtaganden är betydande. Den internationellaekonomiska utvecklingen kan medföra större skadereglering- 1980/81:100 Bilaga 14 37 arpå vissa länder. Dessa skall av EKN täckas i första hand av tillgängliga premiefonder. När dessa är förbrukade kan denrörliga krediten användas. Med tankepå att den rörliga krediten ännu inte behövt utnyttjas föreslår jag emellertiden ökning med 200 milj. kr. till 800 milj. kr.