prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den utgör ofta en bas för arbelel med föräldrasamverkan ochföräldrautbildning och är ell stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. En ulveckiings- och försöksverksamhet inomförskoleområdet bedrivs under ledning i anslutning lill dereformer som har beslutats . Försöksverksamheten avser bl. a.utformningen av verksamheten inom den allmänna förskolan och daghemmen,uppsökande verksamhet bland barn i förskoleåldern och den tidiga skolåldernsamt ålgärder för barn med särskilda behov av stöd och stimulans. a. försök med mångsidigt användbara lokaler för förskolor och fritidshemsom görs i samverkan med byggforskningsrådet. En omfattande försöksverksamhethar också bedrivits när det gäller fritidsakliviteter för barn i åldern 7-12år. a. pågår försök med s. k. utvidgade fritidshem i några kommuner pågrundval av barnslugeutredningens förslag. Dessa försöksprojekt stöds genom bidrag från allmännaarvsfonden. Från arvsfonen har vidare anvisats sammanlagt 30 milj. kr.lill försök med sommargårds- och lägerverksamhet samt annan ferieverkamhel m.m. Dessutom driver i samarbete medskolöverstyrelsen projekt som bl. a. berör frågor om samverkan mellan förskolaoch grundskola. En särskild beredningsgrupp (S 1977:19) för detinternalionella barnårel 1979 har arbetat med frågor om barns miljö,invandrarbarns och handikappade barns situafion samt med information om barnssituafion i utvecklingsländerna. Beredningsgruppen har under hösten 1980avlämnat en rapport (Ds S 1980:6) Barnåret i och en kortare skrift. Stafisliska centralbyrån fick i samband med barnåret iuppdrag att undersöka orsakerna lill de sjunkande födelsetalen i landet. 1 enförsta rapport från denna utredning Barn - behov eller börda? har SCB belystden svenska och internationella utvecklingen av fruktsamheten och givit enöversikt över faktorer som antas påverka fruktsamheten. SCB genomför i sittfortsatta arbete bl. a. en enkätundersökning om orsakerna till fruktsamhetsnedgångeni landet. På grundval av förslag från barnomsorgsgruppen (S1973:07) har godkänt allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning kring barnels födelse, som skall genomföras i landstingensregi fr. o. m. . I betänkandet (SOU 1980:27) Barn och Vuxna, harbarnomsorgsgruppen behandlat frågan om föräldrautbildning underförskole- och skolåldrarna saml föräldrautbildning som når alla i samhället.Betänkandet remissbehandlas f. n. I samband med utredningsarbetet har startats olikaförsök i kommuner och landsting för att praktiskt pröva föräldrautbildningensinnehåll, utformning och organisation. Försöksverksamheten stöds genom bidragfrån allmänna arvsfonden och berivs inom olika studieförbund, mödrahälsovården,BB, 1980/81:100 Bilaga 8 81 barnhälsovården,förskolan och skolan. (S 1974:01) presenteradeunder en diskussionspromemoriadär fakta och värderingar kring barnomsorgen för de minsta barnen har belysts. Diskussionspromemorianhar remissbehandlats genom utredningens försorg och har fillsammans med detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits i anslutning fill utredningensarbete gett underlag för detslutbetänkande som väntas . inrättades som etlsjälvständigt centralt organ meduppgift alt samordna frågor som rör barns miljö och barnsäkerhet. Rådet skall bl. a. förmedla kunskap i syfteatl förbättra barnens miljö och förhindra barnolycksfall. adoptionsfrågor ()har lill uppgift att underlättaadoption i av utländska barn. Genom beslut (prop. 1978/79:108, SoU 1978/79:41, rskr1978/79:346) har nämnden fått en merövergripande funktion beträffande frågor som rör internationella adoptioner. Nämnden har fått en inomsocialslyrelsen alltmer självständig ställning. kan efter ansökan ge auktorisafionfill ideella organisationer somarbetar med internationella adoptionsfrågor. fördelar bidrag tillsådana organisationer. Jag kommer i det följande alt föreslå atl medelför NIA:s verksamhet och för bidrag till auktoriserade organisafioner för internafionella adoptioner tas uppunder elt särskilt anslag för nästa budgetår. Mellan 5 000 och 7 000 svenska familjer harförhandsgodkännande från ta emol ett barn för adoption. har detkommit barn från ett 30-tal olika länder utanför lill för adoption. De flesta barnen har kommit frånRepubliken , , , Sri Länka och . Drygt 1 800 barn kom fill . Sedandess har antalet minskat och för år1980 beräknas antalet barn till drygt 1 500. av antalet barn som kommit till föradoption har förmedlats utan hjälp av de auktoriserade ideellaorganisationerna. Bidrag till social hemhjälp 1979/80 Utgift 1031141000 1980/81 Anslag 1060 000 000 1981/82 Förslag 1330 000 000 Från anslagetutgår statsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälp. Statsbidraget utgår av kommunernas bruttokostnader 6 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 82 förhemvårdare, hemsamariter, barnvårdare och därmed jämförlig personal somhar lill huvudsaklig uppgift att hjälpa äldre, handikappade och barnfamiljer som bor i egna bostäder. Samma bidragutgår också för vissa särskilda kostnader som avser hår- och fotvård,badservice, matdistribution ochsnöröjning samt för hemhjälpsledare. Enligt samma grunder utgår även statsbidragför kommuns kostnader för bidrag till enskild sammanslutning, sombedriver social hemhjälpsverksamhet. Statsbidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1964:427) om statsbidrag fillsocial hemhjälp (ändrad senast 1979:1006). Bidragen utbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för budgetåret1981/82 avser således bidrag för verksamheten . Kommunernas kostnader för social hemhjälp 1979visar en mycket varierandeutveckling. Antalet hemhjälpsfimmar har totalt ökat medan antalet hjälpta personer minskatmed . Hemsamariternasanställningsformer och arbetsorganisation förändras snabbt. Antalet hemhjälpsledare förväntas öka liksomfortbildningskostnaderna. Serviceformerna hår- och fotvård, matdistribution,badservice och snöröjning ökar inte nämnvärti omfattning. Den sociala hemhjälpen fill barnfamiljer förväntas minska.Socialstyrelsen beräknar medelsbehovet för /82 till 1 422 milj.kr. En av de grundläggande målsättningarna föräldreomsorgen är att de äldre om möjligt skall kunna bo kvar i sin invandahemmiljö så länge de själva önskar.Insatser i form av social hemhjälp, matdistribution, snöröjning och annan personlig service är för många enförutsättning för ett enskilt boende. Utvecklingenav den sociala hemhjälpsverksamheten redovisas i inledningen till dettaavsnitt. Jag har i inledningen också nämnt att regeringennyligen beslutat tillkalla enparlamentarisk äldreberedning. Beredningens huvuduppgift blir att behandla frågor om övergripande prioritering ochsamordning av samhällets insatser förde äldre framför allt avseende omsorger, vård och service. Beredningen skallockså utgöra ett forum för samråd mellan staten, landstingskommunerna,kommunerna och de äldres organisationer. Förnästa budgetår beräknar jag anslagsbehovet till 1 330 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till social hemhjälp /82 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1980/81:100 Bilaga 8 83 1979/80 Utgift 204 200 000 1980/81 Anslag 220000 000 1981/82 Förslag 275000 000 Från anslaget utgår statsbidrag till landsfingoch kommuner för färdtjänst förhandikappade. Statsbidrag utgår av bruttodriftkostnaderna för verksamheten, inberäknat kostnaderna för denarbetsledande personalen. Kostnaderför resor som sker i anslutning fill den allmänna förskolan, eller gymnasieskolan inräknas inte ibidragsunderlaget om inte utbildningen ingår i eller annanvuxenutbildning. Fr. o. m. 1 januari 1981införs en begränsning av ökningstakten för bidraget. Statsbidraget till viss landstingskommun eller kommun fårför varje invånare som är 65 åreller äldre i kommunen överstiga statsbidraget för föregående bidragsår med högst ett visst beräknat,belopp.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1974:840) om statsbidragtil färdtjänst (ändrad senast 1980:786).Statsbidraget utbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för /82 avser således bidrag förverksamheten . Kommunernas kostnader för färdtjänst visare envarierande utveckling . En ökad satsning från kommunerna på bl. a.färdtjänst för att möjliggöra för de äldre att bo kvar i hemmen kan förutses.Införandet av riksfärdtjänst fr. o. m. är ytterligare en faktorsom påverkar utvecklingen. Antaletfärdtjänstberättigade liksom antalet enkelresor kan förväntas öka i ungefärsamma omfattning som . Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet /82 till 284 milj. kr. Färdtjänsten bidrar i hkhet med den socialahemhjälpen till att människor i allaåldrar med handikapp kan leva ett normalt och självständigt liv i vårt samhälle.Som jag redan har nämnt i inledningen till detta avsnitt är en bra färdtjänst en förutsättning för att kraven påintegration och normalisering skallkunna förverkligas för dem som är förflyttningshandikappade. Kostnaderna för färdtjänsten har utvecklats i entakt som inte förutsågs när reformengenomfördes. har den statliga bidragsgivningen inte i tillräcklig omfattning medverkat till attutjämna skillnaderna i färdtjänstservice i olika kommuner. Som jagförutskickade i förta årets 1980/81:100 Bilaga 8 84 budgetpropositionhar en översyn av statsbidragsgivningen till färdtjänst genomförts inom . Översynen harlett till en starkare markering avfärdtjänstens syfte som en service för de förflyttningshandikappade. Vissa begränsningar har gjorts avmöjligheterna att med statsbidrag ytterligarebygga ut färdtjänsten i samma snabba takt som . Begränsningarna har utformats så art de medverkar till enutjämning av skillnaderna mellan olikakommuners färdtjänstservice. Kommuner med en mindre utbyggd färdtjänst kan således även ifortsättningen i betydande utsträckning bygga ut sin färdtjänst med bibehållet statsbidrag. Ändringarna framgårav förordningen (1980:786) om ändringi kungörelsen (1974:840) om statsbidrag fill färdtjänsten. Med beaktande avde nämnda statsbidragsändringarna beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår fill 275 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till färdtjänst för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av förskolor och fritidshem 1979/80 Utgift 2585 020 675 1980/81 Anslag 3 430 000 000 1981/82 Förslag 4140 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag till driften avförskolor och fritidshem. Bidraget ärvärdebeständigt och skall räknas upp med hänsyn till den genomsnitfligaårliga löneutveckhngen för anställda i offenflig tjänst. harbidragsbeloppet före slutlig uppräkning fastställts till . för platser i daghem. För platser i fritidshem utgårdriftbidrag med hälften av dettabelopp. I bidragsbeloppet har beaktats behov av extra insatser för barn medbehov av särskilda stödåtgärder. Bidrag utgår för platser för barn under skolåldernunder förutsättning att minst tvåtredjedelar av antalet platser i kommunen som helhet utnyttjas för barnomsorg minst per barn och dag samtatt avdelningen hålls öppen minst . För omsorg av barn iskolåldern utgår driftbidrag fillavdelning i frifidshem som hålls öppen minst . Driftbidragetutgår för kalenderår och utbetalas i förskott med en fjärdedel avbidragsbeloppet i vardera april, under bidragsåret. Resterande fjärdedel utbetalas påföljande år.Slutavräkning sker i april åretefter bidragsåret. Reglering av bidragsbeloppen enligt index sker vidslutbetalning. 1980/81:100 Bilaga 8 Bidragssystemet finansieras genom en socialavgift.Avgiften är av det löneunderlagsom gäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen(1976:396) om statsbidrag tillförskolor och fritidshem samt i förordningen (1980:155) om anpassning av statsbidrag till daghem m. m. med hänsynfill löneutvecklingen för anställdai offenhg tjänst vid slutavräkning för m. m. beräknar medelsbehovet /82 utifrån en sammanställning av kommunernasbarnomsorgsplaner för perioden . Antaletdriftbidragsberättigade platser har beräknats vara 164 100 respektive 180 800 vid slutet av kalenderåret 1981och 1982. För fritidshem har antaletplatser nämnda år beräknats till 63 200 respektive 73 600. beräknar kostnaderna för fortbildningav personal inom barnomsorgen til)2,3 milj. kr. vilket även omfattar en särskild satsning på utbildningrörande invandrarbarnens behov. Vidare föreslår att 15 milj. kr.av anslaget avsätts för särskiltbidrag till kommunalt utveckhngsarbete i kombinafion med att styrelsen ges vissa resurser för att överblicka,analysera och samordna utvecklingsarbetet.Socialstyrelsen framhåller behovet av resurser för forskning och kvalificerat utredningsarbete inombarnomsorgen och behovet av fastaforskningsresurser med inriktning på barnomsorg vid högskolan. Vidare föreslår styrelsen att anslaget förförskolekonsulenterna för synskadadeförs över från till huvudtitel.Dessutom föreslås en ändring av nuvarande ränteregler för förskolor och fritidshem så att alla nybyggdabarnomsorgslokaler får bostadslån med räntebidrag. beräknar det totala medelsbehovetför /82 till 4 150 milj. kr. har påsocialdepartementets uppdrag genomfört en bred undersökning av hur familjerna i ordnarsin barnomsorg och vilkenefterfrågan som fanns vid den fidpunkten. Undersökningen visar att barnomsorgefterfrågas för nära hälften, 348000, av alla förskolebarn. Man efterfrågade plats i daghem för 219 000 barn, i familjedaghem för 122 000 barnoch i annan form av barnomsorg för 5 000 barn. Jämfört med det antal förskolebarn som och hade platsinom den kommunala barnomsorgen innebar detta en nyefterfrå- 1980/81:100 Bilaga 8 86 ganav 137 000 platser, varav 99 000 efterfrågade plats i daghem, 33 000 plats i kommunalt familjedaghem och 3 000 plats i annanform av barnomsorg. De nu kända kommunala utbyggnadsplanerna visar attantalet tillgängliga platser för förskolebarn beräknas till 305 1984. Enjämförelse mellan efterfrågan och denberäknade tillgången på platser visar således att ca 40 000 barn skulle vara utan plats i den kommunalabarnomsorgen vid slutet av . fiittade beslut omutbyggande av barnomsorgen innebar också ett fastläggande av enmålsättning att hela behovet av barnomsorgför barn till förvärvsarbetande och studerande föräldrar saml för barn med behov av särskilt stöd skulletillgodoses , dvs. Det förefaller mot bakgrund av nuvarandekommunala planer inte uteslutet att denna målsättning kan uppfyllas. Barnomsorgsundersökningen visade vidare attkommunal barnomsorg efterfrågades för 117 000 av de 445 000 skolbarnen iåldern . För 80 000 barnefterfrågades fritidshemsplats, för 36 000 familjedaghemsplats ochför 1 000 barn annan form av barnomsorg. Jämfört med det antalskolbarn som hade plats inom den kommunala barnomsorgen innebar detta en nyefterfrågan av 46 000 nya platser, varav 38 000 efterfrågade plats påfritidshem och 6 000 plats i kommunaltfamiljedaghem. De nu kända kommunala utbyggnadsplanerna visar att antalet tillgängliga platser förskolbarn beräknas till 122 500 . Den fidigare nämndamålsättningen skulle därmed för skolbarnens del kunna fillgodoses inom denavsedda tioårsperioden. Självfallet gäller här även förutsättningen att kommunerna genomför sina planer och attändringar i förvärvsfrekvenser påverkar beräkningarna. Fortbildning av personal inom barnomsorgengenomförs i samverkan mellansocialstyrelsen, kommunerna och personalorganisationerna. hardärvid planerande och övergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingår atttillsammans med kommunförbundet och i samråd med personalorganisationernautveckla metoder och innehåll för en lokal allmän fortbildningsverksamhet samtatt utforma utbildningen av lokala studievägledare. I samarbete med nämnda organ skall vidare socialstyrelsenframställa lämpligt material samt följa och utvärdera verksamheten. Fördenna verksamhet hos har förinnevarande budgetår beräknats 2 milj. kr. Vidare har huvudansvaret för atttillsammans med landstingsförbundetsvara för uppliiggning och utformning av en informations- och fortbildningsverksamhet om den av riksdagenbeslutade allmänna föräldrautbildningenkring barns födelse. För arbete med dessa frågor har för innevarande budgetår beräknats 1milj. En del av dessa medel har avsatts för anställningav personal inom förgenomförande av projekten. För nästa budgetår bör 1,2 milj. kr. föras över till anslaget E 1 för atttäcka personalkostnader m.m. i 1980/81:100 Bilaga 8 87 anslutningfill fortbildnings- och föräldrautbildningsprojekt. För kostnader för projekten som fortfarande bör belasta dettaanslag har jag för nästa budgetårberäknat 1,3 milj. kr. för fortbildnings- och . Som nämnts iinledningen fill detta avsnitt räknar jag med alt en proposition om förenklade statliga regler inom barnomsorgen skall kunnalämnas till . Med tillämpning av gällande statsbidragsreglerberäknar jag det sammanlagdaanslagsbehovet för nästa budgetår fill 4 140 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem för /82anvisa ett förslagsanslag av 4 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgår statsbidrag till kostnader förhemspråksträning för invandrarbarn.Statsbidraget räknas upp med hänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. För år1980 har bidragsbeloppet före slutliguppräkning fastställts till . Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag tillhemspråksträning i förskolan samt förordningen (1980:155) om anpassningav statsbidrag fill daghem m. m. med hänsyntill löneutvecklingen för anställda i offenlhg tjänst vid slutavräkningför m.m. föreslår i sinanslagsframställning att hemspråksträning för invandrarbarn blir en principiell skyldighet för barnen. Vidareföreslår invandrarverket att träningen bör sättas in så fort barnet kommer in ibarnomsorgen. Det framhålls att åtgärder måste vidtas för att tillförsäkra verksamheten tillgång på tvåspråkig personal ochatt bör få i uppdragatt medverka i kommunernas fortbildning av personal inom barnomsorgen. föreslår att åldersgränsen förbidragen till hemspråksträning avskaffas. 1980/81:100 Bilaga 8 88 föreslår att anslaget i en förstaetapp räknas upp med 10 milj. kr. att disponeras av för att beviljastatsbidrag till de kommuner somönskar starta hemspråksträning för barn som är . Det totalamedelsbehovel beräknas fill 34,1 milj. kr. för /82. Statsbidrag till kostnader för hemspråksträningför sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördes den 1 juH 1977.Den 1 juli 1979 utvidgades bidraget tillatt omfatta även femåringar. Enligt barnomsorgslagen har kommunernaansvar för att dels alla sexåringar anvisas plats i förskola, dels att barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkligaeller andra skäl behöver särskiltstöd i sin utveckling, anvisas plats i förskola tidigare än det år då barnet fyller . Förskolan hardärigenom ett ansvar för bl. a. invandrarbarnens språkliga utveckling. Som jag har nämnt i inledningen till detta avsnitthar en särskild kommitté tillkallatsför att göra en översyn av hela frågan om språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern. I direktiven framhålls att utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt och att kommittén böröverväga möjHgheterna att lägga framdelförslag. Kommittén har i en särskild promemoria föreslagit en lagreglering av hemspråksträningen för fem- ochsexåringar i förskolan. Promemorian har remissbehandlats och övervägs f. n.inom . Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår fill 29 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillBidrag till hemspråksträning i förskolan för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunala famiedaghem 1979/80 Utgift 8'14322142 1980/81 Anslag 1160 000 000 1981/82 Förslag 1240 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag till kostnaderför kommunala familjedaghem.Statsbidrag utgår av kommunens bruttokostnader för lön, socialaförmåner och omkostnadsersättning till dagbarnvårdare. 1980/81:100 Bilaga 8 89 bidragutgår också för kommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och deras familjemedlemmar.Därutöver utgår ett grundbelopp för förskolebarn som vistas minst sju timmarper dag i familjedaghem.Grundbeloppet är värdebeständigt och skall räknas upp med hänsyn fill löneutvecklingen föroffentligt anställda. har bidragsbeloppetföre slutlig uppräkning fastställts till . För förskolebarn som vistas mindre än ifamiljedaghem och för skolbarn utgår halvt grundbelopp, dvs. Statsbidraget utgår i efterskott för kalenderår.Anslaget för /82avser alltså bidrag för verksamhet under kalenderåret 1981.Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1968:236) om statsbidrag tillkommunal familjedaghemsverksamhet (ändrad senast 1976:397) samt förordningen (1980:155) om anpassning avstatsbidrag fill daghem m.m. med hänsyntill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst vid slutavräkning förår 1979 m. m. beräknar medelsbehovet /82 utifrån en medelbruttokostnadsom har beräknats fill . och barn upp fill om 5,5 fimmar per barn och dag. föreslår att kommunerna får räknain kostnader för öppen förskola iunderlaget för beräkning av statsbidrag til) familjedaghemsverksamheten. Kostnadernahärför beräknas uppgå till ca 10 milj. kr. beräknar det totalaanslagsbehovet för /82 till 1 327 milj. kr. Familjedaghemmen utgör ett betydelsefulltkomplement till daghemmen. Utbyggnadenav dessa, liksom av alternativa barnomsorgsformer, stimuleras genomstatsbidragsgivningen. På grundval av gällande statsbidragsregler ochmed beaktande av den utbyggnad av verksamheten som kommunerna planerar beräknarjag anslagsbehovet för nästabudgetår fill 1 240 milj. kr., vilket innebär en ökning med 80 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till kommunala familjedaghem /82 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1980/81:100 Bilaga 8 90 ' Del av anslaget E 1. ,som inrättades , har fill uppgift att handlägga frågor rörandebarns miljö och barns säkerhet. Rådet har övertagitde uppgifter som tidigare handlagts av lekmiljöråd. I barnmiljörådets uppgifter ingår att verka förförbättringar i barns miljö, med särskild tonvikt på lekmiljö, och för en ökadsäkerhet bland barn och ungdom. leds av en styrelse bestående av enordförande och tio övriga ledamöter.I styrelsen, som utses av regeringen, ingår bl. a. ledamöter med anknytning till ,, , , statens planverk ochstatens trafiksäkerhetsverk. Beräknad ändring 1981/82 -1- 544 657 -1- 6 738 ( 10 000) (250 000) (-h 25 000) -1- 16 000 -H 17 780 -1- 9 000 1980/81:100 Bilaga 8 91 Pris-och löneomräkning + . som förts över från socialstyrelsenslekmiljöråd /81. För att förstärkainformafionen om barns miljö behövs ytterligare en handläggare (+ ).Vidare behövs . för övertids- och vikariatstillägg. För utgivning av en periodisk skrift om barnmiljö behövs -I- . För hyra av upprustade lokaler i kvarteret har beräknats-1-578 000 kr. För att täcka kostnader förexpenser begärs + . Medhänvisning fill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårfill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /82anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Anslag 2415 000 (Nytt anslag) Kostnader för () liksom bidragtill auktoriserade organisationer för internationella adoptioner har tidigarebelastat anslaget E 1. har enligt sin instruktion (SFS 1979:553)fill uppgift afi underiätta adoptioni av utländska barn. Nämnden fullgör vidare vissa myndighetsuppgifter enligt lagen (1979:552) ominternationell adopfions-hjälp, bereder ärenden om auktorisafion avorganisationer för internationell adoptionshjälp samt fördelar statsbidrag tillauktoriserade sammanslutningar. Nämnden består av nio ledamöter. Regeringen utserledamöter samt förordnar chefen förnämndens kansli. svarar för anställning av övrigpersonal. kan efter ansökan ge auktorisationtill ideella organisationer som arbetar med internationellaadoptionsfrågor. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 92 1980/81anvisades . för bidrag till sådana organisationer. Nämnden har genom beslut (prop. 1978/79:108,SoU 1978/ 79:41, rskr 1978/79:346) fått en mer övergripande funktionbeträffande internalionella adopfioner med uppgifter som främst rörinformation, fillsyn och kontroll samt kontaklskapande verksamhet.