prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — De viktigaste orsakerna är ökandeproduktionskostnader och brist på byggnadsinitiativ i områden som har stortbehov av ökat byggande. En så låg produktionsnivå som LU räknar med kan medföraatt bostadsbristen ökar starkt. Ett ökat bostadsbyggande behövs bl.a. för attförbättra bostadssituitionen i orter med bostadsbrist och motsvaras av enfaktisk efterfrågan på bosläder. I nuvarande läge skulle dessutom en ökning avbostadskonsumtionen på bekostnad av annan, mer importkrävande konsumtion, varasamhällsekonomiskt motiverad enligt . Det finns således fleraskäl att stödja bostadskonsumtion och bostadsbyggande. () anser att det bostadsbyggande LUräknat med är för lågt. Nyproduktionens sammansättning måste ändras så att fleroch mindre lägenheter i flerbostadshus byggs. Med den förmånligare inkomstutvecklingensom TCO räknar med blir efterfrågan på lägenheter större än i LU:sberäkningar. Ett större bostadsbyggande skulle också leda till bättrekapacitetsutnyttjande i byggbranschen. Slutligen understryker TCO att en godtillgäng på lägenheter är en förutsättning för arbetskraftens röriighet. () förordar ett högre bostadsbyggande än vad LUangivit. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 53 har för sin del inget all erinramol LU:s beräkningar av nybyggnadsbehovel. Det slora hindret för såväl ny- somombyggnader av bosläder är de höga kostnaderna. Del är därför enliglkommunförbundet nödvändigt all kostnads- och finansieringssituationenförbättras, särskilt för mindre objekl vid sanering och förtätning av befintligbegyggelse. vill ifrågasätta den kraftiga expansionen avombyggnadsinvesleringarna som LU räknat med. Fram till början av 1970-lalel ökade energianvändningenkrafligl. skedde en övergäng från fasla till flytande bränslen. 1973var oljans andel av den totala energilillförseln , vilket kan jämföras medca vid mitten av 1950-talel. SIND har för LU:s räkning utfört studien överenergiförsörjningen 1979-1985, vilken baserats på den allmänekonomiska bild somges i LU 80. Den framtida energianvändningen inom induslrin päverkas av atl dekraftiga oljeprishöjningarna 1979-1980 kommer all slå igenom successivt.Härtill kommer att LU förutsatt atl realprisel pä olja även fortsällningsvisbedömts stiga. En övergång lill el och fasta bränslen förväntas bli enkonsekvens av detta. Den högre invesleringsaklivilelen i allernaliv I medgerelt snabbare införande av ny energisnål teknik i produktionen.Energieffektiviteten förväntas därför kunna förbättras snabbare i alternativ 1än i alternativ 2. Produktionsutveckling m.m. i de båda alternativen resulterar- med de förutsäitningar som valls - i au energianvändningen ökar med 3,perår i allernaliv 1 och med I % i allernaliv 2. Inom transportsektorn svarar persontransporter - ihuvudsak bilismen för av energiförbrukningen. a. lalar en svagareinkomslulveck-ling för hushällen, höjda realpriser på bensin och lägre specifikbränsleförbrukning för fordonen för all Iransporlseklorns energiförbrukningutvecklas svagare än hiuills. Inom den s. k. övrigseklorn svarar bostäderna för 2/3 avenergiförbrukningen. Fram lill 1985 har antagits att en fortsall ökning avandelen el- och fjärrvärmeanslutna bostäder sker. SIND räknar med atl dengenomsnitfliga specifika energiförbrukningen i bostadsbeståndet kommer atlminska med i allernaliv 1. Härvid förutses att statsmaklerna fören sådan politik att incitament ges till energisparande. Den totala energiförbrukningen redovisas i tabell 7 nedan. BeträffandetUlJörseln av energi har förutsatts all 10 kärnkraflsblock är i drift 1985.Användningen av inhemska bränslen (lorv. ved) beräknas öka såväl i hushållensom i induslrin. Induslrin beräknas också öka kolanvändningen. Vidare anlasatl kol kommer atl användas för värmeproduklion. 5 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 54 -1,0 -2,1 -1,3 -0,2 -5,1 -0,3 -1,8 -2,0 Som en konsekvens därav kommer leveranserna avoljeprodukler all minska. Oljeandelen i den totala energiförsörjningen skulledärmed sjunka frän . räknar med en betydligt snabbaretillväxt av eluppvärmningen än vad LU har angivit. Kraftinduslrin avser atlpresenlera en egen bedömning av den framtida elkonsumtionen vid mitten av1981. Enligt verket torde det vara bättre alt ersälla eldningsolja med el änatt exportera ett elöverskotl. pekar på möjlighelen av attkapaciteten för elproduktion i kraftvärmeverken och i industrinsmottrycksanläggningar inte kommer atl kunna ulnylljas tillfullo under 1980-lalet.Del skulle innebära ekonomiska problem för berörda kommuner om gjordainvesteringar inte blir fulll utnyttjade. Om investeringar i kraflvärmeverkinle sker försämras också möjlighelerna alt använda inhemska energitillgängarlill elproduktion för bosladsuppvärmning. Finansiering av invesleringar för oljeersällning börsäkerställas genom slallig medverkan. De bör ges samma eller högre priorilel äninvesteringar i exportindustrin. Självfinansiering av nya kommunalainvesleringsulgifter är f. n. otänkbar, enligt förbundet. En ökad användning av skogsenergi kan enliglskogsstyrelsen leda till atl värdefullt industrivirke används som bränsle. Delär därför angelägel att en prövning sker av större eldningsanläggningar medhänsyn till skogsindustrins virkesförsörjning. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 55 LU framhåller atl arbetsmarknadens funktionssättförsämrades successivt i flera avseenden under 1970-lalet. Fler personer äntidigare fick svårigheier alt ordna permanent sysselsällning och en ökande delav de arbetssökande kom att omfattas av arbelsmarknadspolitiska åtgärder samtidigtsom det blev svårare än tidigare all besätta tillgängliga lediga platser. Fördem som hade anställning betonades anställningstryggheten i såväl denarbetsrättsliga lagstiftningen som arbetsmarknadspolitikens inriktning, vilketbidrog lill en avtagande rörlighet mellan företag, särskilt när det gällerfrivillig rörlighet. Även den geografiska rörligheten minskade under1970-talet. Ulvecklingen gick sälunda mot en långsiktigare bindning avarbetskraften lill arbetsgivarna. För förelagen kom arbetskraften att bli merav en fast kostnad, vilkel ökade deras krav på arbetskraften vidnyanställningar. En effekt av den minskade röriigheten är atlanpassningarna till förändringar på arbetsmarknaden påläggs en mindre del avarbetskraften och just den del som har sämst fömtsättningar att klaraanpassningarna, konstaterar LU. En låg rörlighet ger således dels sämremöjligheler lill anpassning vid strukturförändringar, dels blir den uppnåddarörligheten samhällsekonomiskt kostsammare. Särskill har den minskade rörligheten påverkal industrinsrekryleringssi-tuation. Den lid det lar att besälla lediga platser har stigitmer för industrin än för övriga näringsgrenar. Negaliva attityder lillindustriarbete synes ha blivit vanligare. De personer som ulgörrekryteringsbasen för induslrin är i större utsträckning än tidigare ny- ochåterinträdande på arbetsmarknaden och således personer ulan speciellayrkeserfarenheter. Den ökade kapilal-intensitelen har lett lill att enklareinträdesjobb inom industrin försvunnit och ökat företagens inlresse av altunder lång lid tillgodogöra sig arbetsinsatser från dem som anställs. LU:s modellberäkningar genererar en fördelning av denlolala limsysselsättningen i ekonomin på olika seklorer. Timantalet omräknastill antal sysselsatta pä basis av antaganden om medelarbetslider ochkönsandelar i dessa sektorer. Möjlighelen atl förverkliga en sädansysselsällningsul-veckling värderas med hänsyn lill de beskrivna tendensernalill avlagande rörlighet på arbetsmarknaden. Beräkningsresultaten sammanfattas i tabell 8. Deobserverade utvecklingstendenserna frän avseende könsfördelningenoch medelarbetstiden i olika seklorer ger mycket god överensstämmelse mellansyssel-sättningsstrukluren i allernaliv 1 och den beräknade fördelningen av arbetskraftenpå män och kvinnor med olika arbelslidsönskemål. En betydande del avsysselsättningsökningen har sill ursprung i all den genom- 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 56 snittliga årsarbetstiden per sysselsatt beräknas fortsätlaatt minska i takt med att antalet deltidsarbetande och frånvaron stiger.Däremol ställs i detta alternativ krav på en annan sektorsfördelning avsysselsättningen än vad som skett tidigare. Särskilt markanl är attsysselsättningen i de varuproducerande sektorerna, främst industrin, måsle fåsatt öka. Den offenlliga seklorns sysselsättning ökar även i detla alternativ -inte minst därför att den genomsnittliga årsarbetstiden där är kortare än iövriga seklorer -men ökningstakten måste begränsas i förhållande till lidigareför all näringslivets sysselsättning skall kunna tillgodoses inom ramen för detotall tillgängliga arbetskraftsresurserna. En sysselsättningsutveckling enligtdetta alternativ kräver en ökad röriighet pä arbetsmarknaden och bl.a. allindustrin bereder sädana anställningsvillkor att arbetskraften finneran-slällning där attraktiv. 1 alternativ 2 implicerar sysselsätlningsfördelningenstora obalanser på arbetsmarknaden, främst på grund av industrins ochnäringslivets svaga utveckling. De omfördelningar av sysselsättningen som krävsför jämvikt innebär klara trendbrott mot tidigare utvecklingsmönster påarbetsmarknaden. Även i ett regionalt perspektiv ställs krav påarbetsmarknadens anpassningsförmåga. Utvecklingen av antalet sysselsatta harberäknats för älta olika riksområden. I alternativ 1 beräknas Slockholm ochÖstra öka sina andelar av den lotala sysselsällningen i landet,medan andelama beräknas minska i och i . Även ialternativ 2, där den tolala sysselsättningen ökar endast hälften sä mycket somi alternativ 1, uppvisar och en expansivutveckling. Den totala sysselsäitningstillväxten i delta alternativ överensstämmertämligen väl med beräkningarna i Länsplanering 80, som dock vhar en något annanregional fördelning på grund av skilda anlaganden om näringsgrensutvecklingen. Mol dessa beräknade sysselsällningstal har ställtsfristående kalkyler av arbetskraftens utveckling i de älta riksområdena för attge en uppfattning om balansen på de regionala arbetsmarknaderna under perioden.1 alternativ 1 uppstår mera belydande efterfrågeöverskott i ochÖstra , medan större utbudsöverskott vänlas i och övreNorrland. Om anpassningarna förutsätts ske pä utbudssidan, krävsnettonytlningar av ungefärligen samma storlek som förekom under perioden1968-1974, vilket, jämfört med , innebär en ökad geografiskröriighet. I altemativ 2 förväntas en stor arbetslöshet i alla regioner utomStockholm, och de högsta arbetslöshetstalen förväntas uppstå i Sydostsverige,och övre . På vilkel sätt som anpassningsprocessen i detlaallernaliv består i minskade förvärvsfrekvenser eller flyttningar mellanregionala arbetsmarknaden är särskilt svårt all bedöma. 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 57 Antal sysselsatta i olika näringsgrenar19701985 gas-, värme- och Summa varu- och kraft- (inkl bostadsförvaltning) () delar ulredningens syn påanpassningsproblematikens avgörande vikt för arbetsmarknaden och för ekonomini stort. Säväl arbetsgivare som arbetssökande måste delta i anpassningsprocessen.Enligt AMS var det stora problemet på arbetsmarknaden under större delen av1970-talet industrisektorns svaga tillväxt, som försvårade etl tillvaratagandeav tillgängliga arbetskraftsresurser. Konkurrensen om arbetskraften har varilelt mindre problem. För att industrins rekrytering skall underlättas framhållerAMS det som väsenlligl att rekryteringen hålls på en rimlig nivå även underkonjunkturnedgångar. 1 detta syfte bör investeringsverksamheten stimulerasunder lågkonjunkturer, inte minst vad avser byggnadsinvesteringarna. Industrinmåste också bredda sin rekrytering till att i högre grad omfalla grupper,främsl kvinnor, som i dagslägel är underrepresenterade i de fiestaindustriyrkena. AMS ansluter sig härvidlag till långtidsutredningens påpekandeatl det är nödvändigt atl industrin bättre anpassar sina anställningsvillkor,t. ex. vad gäller arbetstidens längd och uppläggning, lill vad som erbjudsinom andra sektorer på arbetsmarknaden. För att förbättra anpassningsfrågan hos de arbetssökandeförordar AMS atl flyttningar av redan sysselsatta personer bör underiättas. Enökad yrkesmässig rörlighet kan bidra till atl stimulera de inomregionala flyttningarna.AMS betonar dock atl också de nyinlrädandes fördelning på branscher och yrkenär viktig för arbetskraftens förmåga till anpassning. AMS tror att denförväntat svaga utvecklingen av sysselsättningen inom 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 58 flera traditionella kvinnoyrken kan få till konsekvens attmänga kvinnor breddar siu arbetssökande lill nya områden. Liksom AMS anser också de socialdemokratiska reservanternai riks-bank.sfullmäktige all den offentliga sektorns arbeiskraftseflerfråganinle försvårat industrins rekrytering. En helt motsatt uppfattning i dennafråga har Hantverks och () Familjeföretagensom menar all rekryteringen lill industrin faktiskt har försvårats av detta ochav en otillräcklig rörlighet på arbetsmarknaden. 1 fråga om anpassningsprocessenpå arbetsmarknaden anför () att arbetsgivarna i högregrad än nu måste inse att produktionen måsle genomföras med den arbetskraft somstår lill buds. Del är ett väsentligt mål att åter få in så stor del sommöjligt av de sväranpassade eller utslagna i den reguljära produktionen. 1 () remissyttrande betonas vikten avatt attityderna hos yngre flickor till tekniska och industriella utbildningarmäste förändras för atl den erforderiiga sysselsättningsökningen i industrinskall komma till stånd. SÖ uppehåller sig i sitt remissvar särskill vidungdomarnas arbetsmarknadssituation och understryker utbildningsnivåns betydelsehärvidlag; i en undersökning har SÖ konstaterat att arbetslöshetenbland ungdomar med enbart grundskoleutbildning då var dubbelt så hög somgenomsnittet för åldersgruppen. SÖ har inte funnit något statistiskt beläggför att antalet okvalificerade jobb minskal. Sysselsättningen bland ungdomarmed enbart grundskoleutbildning synes dock vara mer koncentrerad till vissanäringsgrenar och yrken. SÖ finner det otillfredställande all LU intekonkretiserar vilka åtgärder som kan krävas för atl minskaungdomsarbetslösheten, och betonar för egen del alt totalantalet arbeten mästeöka om samhället helt skall kunna eliminera arbetslösheten bland ungdomar. AMS förutser ett ökat behov av arbetsmarknadspoliliskainsatser för alt främja anpassningen mellan lediga platser och arbetssökande.AMS efterlyser i detta avseende klarare avgränsningar än under 1970-talelmellan olika myndigheters ansvarsområden, dvs. mellan arbetsmarknadspolitiken åena sidan samt regional- och industripolitiken ä andra sidan. Tyngdpunkten iarbetsmarknadspolitiken bör läggas på platsförmedlande verksamhet som kompletterasmed andra anpassningsåtgärder såsom flyttningsstöd ocharbetsmarknadsutbildning. AMS ser del som särskill angeläget att åtgärdervidtas för att göra den yrkesinriktade ulbildningen mer attraktiv och bättreanpassad till arbetsmarknadens krav. Utbildningen bör i högre grad kunnaförläggas till industrin och anpassas till lokala och regionalaarbetsmarknader. 1 () remissyttrandeanförs liknande synpunkter på behovet av effektivare arbetsmarknadsutbildningoch utbyggd platsförmedling. Även SHIO Familjeföretagen betonar viklen avförbättrad yrkesutbildning, liksom också utökade möjligheter till prov-ochkorttidsanställningar. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 59 AMS understryker att anpassningsproblematiken inte kanlösas enbart genom arbetsmarknadspolitiska ätgärder som befrämjararbetskraftens geografiska och yrkesmässiga rörlighet. Det är i själva verketosannolikt att en kraftig ökning av framför allt den geografiska rörligheten kankomma till stånd . Möjligheten begränsas avbrist pä bostäder och serviceresurser på inflyttningsorterna. Möjligheternatill ökad pendling bör tillvaratas. menar att det kommer att bli svärl alt öka röriigheten viden tillväxt i den offentliga sektorn. Såväl somSHIO-Familjeföretagen är likväl positiva till åtgärder som syflar till attförbättra röriigheten på arbetsmarknaden. 1 TCO:s remissyttrande anges denavtagande rörligheten inte vara nägot större problem, utan i huvudsak en följdav den lägre allmänna efterfrågan pä arbetskraft. Endasi en mindre del avnedgången i rörlighet beror på hushållens dubbla förvärvsarbetande och påanställningsskyddslagsliftningen, menar TCO. SÖ har svårt att se att en ökadrörlighet helt skulle kunna lösa sysselsättningsproblemen för ungdomarna.Varken arbetslöshet eller anpassningen utbildning - arbete förefaller varasärskilt betydande flyttningsorsaker. Nägra remissinstanser anser att det mål om balanseradregional utveckling som LU anger inte blir uppfyllt i LU:s kalkylresultat. Dithör de socialdemokratiska reservanterna i riksbanksfullmäktige. accepterar en viss grad avrörlighet, men anser att ulredningen inle i lillräcklig utsträckning har tagilupp en tydlig mäl-medeldiskussion, som bl. a. visar de regionalpolitiskakonsekvenserna av alternativen. En sädan diskussion skulle enligtkommunförbundet underlättas om länsplaneringen utnyttjas som underlag även förLU. finner ingen ledning i LU för attbedöma konsekvenserna för sysselsältning och regionala obalanser vid enåtslramningspolitik. AMS efterlyser en effektivare regionalpolitik, som kantillvarata de möjligheler som finns all styra sysselsättningsökningar tillregioner med överskott pä arbetskraft. TCO anför synpunkler av samma innebördoch vill i övrigt beskriva LU:s regionala sysselsättningsprognoser som mekaniska.Lantbrukarnas Riksförbund () pekar på vikten av all stimulera skogsvård ochtorvproduktion, som har stor betydelse i regioner som botas av ulglesning.Enligt LRF:s uppfattning har LU vidare inte tillräckligt beaktat arbetskraftensinomregionala rörlighet som är avsevärt större än röriigheten överregiongränserna. SÖ, som beskriver LU:s regionala resonemang som statiskt,framhåller det som ett väsenlligt mål för den ekonomiska politiken att fördelasysselsättningen jämt över landet. Beträffande sysselsättningens fördelning på olika sektorerdiskuterar några av remissinstanserna ulredningens resultat avseendesysselsättningen i industrin och den kommunala sektorn. LO bedömer en vissökning av industrisysselsättningen i alternativ 1 som trolig, men blott ihälften så 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 60 snabbtakt som vad LU räknar med. ifrågasäller omindustrisysselsättningen kan öka såsom LU beräknar om produktionsbetingelsernaskall stimuleras endasi med ett förbättrat relativt kostnadsläge.Sysselsättningen i den kommunala sektorn bedöms annorlunda av fleraremissinstanser, som efterlyser en noggrannare redovisning av de underliggandeberäkningarna i LU. menar attde nu aktuella planerna på förändrad fördelning av kommunernas verksamhetkommer att leda lill en lägre sysselsättningsökning. I samma riktningverkar den omständigheten att kommunförbundet bedömer att arbetstiden kommeratl minska mindre i den kommunala seklorn än i övriga delar av ekonomin. Kl,TCO, LO, och de socialdemokratiska reservanterna i riksbanksfullmäktigeanser samtliga att LU överskattat möjlighelerna att öka sysselsättningen i denkommunala sektorn vid den svaga ökning som förutses för konsumtion ialternativ I. Några av dessa remissinstanser drar slutsatsen att densammanlagda arbetslösheten därför blir högre i alternativ 1 än vad LU räknatmed, och att skillnaden mellan LU:s båda alternativ i della avseendeföljaktligen är mindre. 11 Pris-, löne- och vinstutvecklingen Föratt långtidsutredningens reala utvecklingsalternativ skall kunna förverkligasställs bestämda krav på pris-, löne- och vinstutvecklingen. LU konstaterar attutgångsläget kännetecknas av en rad balansbrisler på prisoch lönebildningensområde. Näringslivels konkurrenskraft har inle blivil återställd efterkostnadskrisens år 1974-1976. Svenska företag har endasi i begränsadutsträckning återvunnit tidigare förlorade marknadsandelar på export- och hemmamarknaderna.Vinstandelen i näringslivel understiger genomsnittet för åren 1970-1974.Företagens soliditet har trendmässigl försämrats och är på en historiskt settmycket låg nivå. Degenomförda priskalkylerna har tagit sin utgångspunkt i världsmarknadsprisernasprognostiserade tillväxt om uttryckt i inhemsk valuta. För att enexportutveckling enligt alternativet I skall kunna realiseras krävs ensänkning av de svenska relativpriserna så att föriorade marknadsandelar kanåtervinnas. Beräkningarna visar att den åriiga tillväxttakten för de svenskaexportpriserna måsle vara lägre än för världsmarknadspriserna, dvs. 6,9 %per år. För hela prognosperioden innebär detta en sammanlagd sänkning avrelativpriset . I alternativ 2, med snabbt växande offentliga utgifter,förutses löne- och kostnadsutvecklingen bli avsevärt snabbare än i omvärlden.Därmed försämras konkurrenskraften och bytesbalansen. Belräffandeföretagssektorns finansiella utveckling förutsätter långtids- 1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 61 utredningenatl vinster och soliditet förbättras i allernaliv I och älergår till dengenomsnittliga nivä som var rådande . Delta bedömsnödvändigt för all prognosperiodens invesleringar och pro-duktivilelslillväxlskall kunna realiseras. I alternativ 2 förulsälls vinster och soliditel fallafill den genomsnittliga nivä som gällde ,Investeringsaktiviteten beräknas som följd härav bli läg. Med dessa utgångspunkterhar konsumentpriserna för beräknats stiga per äri alternativ 1 samt i allernaliv 2. Lönekostnader (inkl. kollektiva avgifler) förutsälls växa per är i allernaliv 1saml i allernaliv 2. Den konlanta limlönen, dvs summan avavialsenlig lönehöjning och löneglidning, beräknas öka per är iallernaliv I och i alternativ 2. Löneökningsutrymmetbegränsas i alternativ I av alt företagsvinsterna måste normaliseras för alltillräckliga investeringsincilamenl skall skapas samt av attkostnadsutvecklingen måste vara lägre än omväridens sä atl bytesbalansmåletuppfylls. Reallönen efter skatt beräknas för löntagarkollektivet kunna öka med0,per är . Anlalel sysselsatta beräknas öka med 1 %per år, varför reallönen per sysselsatt sjunker . Ialternativ 2 beräknas reallönen efter skatt kunna stiga . är i linje med den historiska utvecklingen. ökade reallönen efter skall med i genomsnill per år.Del reala löneökningsutrymmel skapas emellertid i della fall till priset avsänkta investeringar, växande bytesbalansunderskotl och ökad utlandsupplåning. Ianslutning till kalkylerna pekar LU på de slora krav som kommer alt ställas påarbetsmarknadens parter saml på slabiliseringspoliliken i en situation närreallönerna måsle falla och vinstandelen höjas såsom ialternativ 1. Med etl negativt utrymme för reallöneökningar kommer riskernaatt vara slora för kompensatoriska lönekrav som höjer inflationstakten och omöjligt all nå de balansmål som förutsatts. Stabiliseringspolitiken måstemol denna bakgrund utformas restriktivt och inriklas på all förhindra allkoslnadsstegringar uppstår som överstiger det utrymme som samhällsekonomisklfinns tillgängligt. Utredningen konslalerar atl erfarenheterna frän den s. k.överbryggningspolitiken påvisar all konkurrenskraften myckelsnabbi kan försämras om den inhemska slabiliseringspoliliken förblir expansivsamtidigt som den ekonomiska politiken är restriktiv i vår omvärid. LUkonstaterar även all erfarenhelerna frän klart visar atl enskaltefinansierad lillväxl av den offenlliga seklorn verkat inflationsdrivandefrån kostnadssidan genom att skattehöjningar i olika utsträckning övervältratspä priser och löner vilket i sin lur ger upphov lill olika typer avkompensationskrav. 6 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 62 F''ör atl förverkliga den reala utveckling som beskrivs iLU:s alternativ I krävs att reallönen per sysselsatt mäste falla med totalt ca5 % . Utredningen ställer frågan om inte samma reallönesänkningskulle kunna åstadkommas vid en lägre nominell löne- och prisslegringstakt.Detla förutsäller emellertid atl den svenska kronan kontinuerligt revalverassä att utifrån kommande inflation hindras att sprida sig i ekonomin.