prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 promemorian framhålls att de föreslagnaförfattningsändringarna inte får någon betydelse förrän vid det val av ledamöleroch suppleanler som skall hållas inför näsla nya tjänstgöringsperiod.Ändringarna föreslås därför i flertalet fall träda i kraft den 1 januari 1983.Enligt förslaget bör dock de nya bestämmelserna tillämpas vidutseende av ledamöler och suppleanter för lid efler utgången av . Ifråga om vuxenulbildningsnämnderna och lanlbruksnämnderna, föreslås ipromemorian att de föreslagna ändringarna skall träda i kraft den 1 juli 1981.I promemorian hänvisas till att mandatperioderna kan tänkas gå ut före utgångenav . Förslaget i denna del har vid remissbehandlingen föranlettendasi ett fåtal påpekanden. Påpekandena har gälli ikraftträdandet av deföreslagna ändringarna i fråga om vuxenulbildningsnämnderna ochlantbruksnämnderna. Enligt vad som har framhållits går inle någon av deaktuella mandatperioderna ut före utgången av . De föreslagnaändringarna behöver därför inte träda i kraft tidigare än den 1 januari 1983och i vissa fall . De bör dock tillämpas vidutseende av ledamöler och suppleanter för lid efter utgången av ellerjuni 1983. 3 1980/81. 1980/81:185 34 I enlighet med vad jag nu har anfört har inomkommundepartementet upprättats förslag lill 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179), 2. lag om ändringi lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse, 3. lag om ändring i lagen (1972:509)om vad som avses med polismyndighet m. m., 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 5. lag om ändringi fastighelslaxeringslagen (1979:1152), 6. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. lag om ändringi skollagen (1962:319), 8. lag om utseende av ledamöter ilantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna, 9. lag om ändringi väglagen (1971:948), 10. lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), 11. lag om ändringi högskolelagen (1977:218). Samråd har ägt rum med chefen för belräffande förslagetunder 3, chefen för budgetdepartementet beträffande förslagen under 4 och 5,chefen för beträffande förslaget under 6, statsrådet förslagel under 7, chefen för jordbruksdepaTtementet beträffandeförslaget under 8, chefen för belräffande förslagelunder 9 och chefen för beträffandeförslagen under 10 och 4.1 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen Enligt 2 kap. 23 § kommunallagen skall val avkommunstyrelse, förvaltningsutskott, annan nämnd och beredning samt revisoreroch revisorssuppleanter väljas proportionellt om det begärs av en på visstsätt beräknad minoritet. Enligt paragrafens andra stycke gäller bestämmelsernaom proportioneUt val av nämnder m. m. också när kommunfullmäktige ellerlandsting skall välja ledamöter och suppleanler i styrelse för aktiebolag,ekonomisk förening eller stiftelse eller revisorer och revisorssuppleanter förgranskning av sådan styrelses förvaltning. Bestämmelserna i paragrafen ärdäremot inle tillämpliga när kommunfullmäktige och landsfing fungerar somvalkorporationer vid val av ledamöter m. m. i vissa statliga organ. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) har jag anförtatt bestämmelser om proportionellt val av ledamöter m.m. bör tas in i despecialförfattningar 1980/81:185 35 som reglerar de olika organens verksamhet och inte i formav en generell regel i kommunallagen. För att klarl markera alt bestämmelser omkommunfullmäktiges och landstings val av ledamöler m. m. till slalligastyrelser finns i de olika specialförfattningarna har ett nytt tredje styckemed denna innebörd tagits in i 2 kap. 23 § kommunallagen. 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om val avledamöter i länsstyrelses styrelse I lagen om val av ledamöler i länsstyrelses styrelse angesf. n. atl en suppleant utses för varje ledamot. För all möjliggöra allsuppleanterna skall kunna väljas proportionellt har denna föreskrift ersatts aven föreskrift om att det för de ledamöter som har valts av ellerkommunfullmäktige skall väljas lika många suppleanler. Föreskrifter om proportionellt valsätt, fyllnadsval ochsuppleants inträde som ledamot kan inle anses röra grunderna för kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhel och behöver följaktligen inte meddelas i lag.Föreskrifter i dessa hänseenden tas därför lämpligen in ilänsstyrelse-instruktionen (1971:460, omtryckt 1979:234, ändrad senasl1981:82). Del ankommer på regeringen all besluta om det. Under förutsätlning atlriksdagen beslutar i enlighel med vad som här föreslås avser jag au senareföreslå regeringen alt föreskrifterna om proportionellt val i länsstyrelseinstruktionenkompletteras så atl den omfattar också val av suppleanler. Vidare avser jag attföreslå regeringen atl bestämmelser som motsvarar 3 kap. 2 § andra stycket och5 § tredje slyckel kommunallagen tas in i länsslyrelseinstmktionen. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen om vad somavses med polismyndighet m. m. Bestämmelser om att resp. kommunfullmäktigeskall välja ledamöler och suppleanter i polisstyrelse finns f. n. i 38 § förstastycket och 76 § första och Iredje styckena polisinstruklionen (1972:511).Bestämmelsen i 76 § iredje stycket polisinslruklionen innebär all en suppleantför en ledamot i en polisstyrelse kan utses genom proporlionelll val. Detla ärdock f. n. inte möjligt, eftersom suppleantskap för ledamot i polisstyrelseenligt 38 § polisinstruktionen är personligt. polisutredning har (SOU1979:6 s. 186) föreslagit att systemet med personliga suppleanter frångås ochatt samma ordning lillämpas som när det gäller suppleanter för ledamöler ikommunala och landstingskommunala nämnder. Förslaget har tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av samtliga remissinstanser. I propositionen 1980/81:13 ompolisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. har föredragandestatsrådet uttalat att han i likhel med polisutredningen ser det som en fördelom suppleanternas tjänstgöring i polisstyrelserna kan anpassas 1980/81:185 36 till det system som gäller i kommunala sammanhang. I detföregående har jag också förordat en sådan ändring i princip. Bestämmelser om atl resp. kommunfullmäktigeskall välja ledamöler och suppleanter innebär åligganden för landstingskommuneroch kommuner. När bestämmelserna i fråga om polisstyrelserna ändras måsle medhänsyn lill 8 kap. 5 § regeringsformen lagformen iakttas. 1980/81:13förordas atl de grundläggande reglerna om polisens uppgifter, organisation ochbefogenheter förs samman i en särskild lag efler ett fortsatt utredningsarbetesom avses bli anförtrott ål en lill knutenpolisberedning. har godtagit detta principförslag och har somriktmärke för reformens genomförande angivit (JuU 1980/81:24, rskr1980/81:210). När reformen genomförs får bestämmelserna sin naturliga plats iden nya polislagen. Den höjning av maximiantalel ledamöter till tio somförordas i den angivna propositionen bör lämpligen genomföras i delsammanhanget. I avvaktan härpå föreslår jag att bestämmelserna om val av ledamöleroch suppleanter förs över från polisinstruklionen till lagen (1972:509) om vadsom avses med polismyndighet m. m. lenlighet med vad jag harförordat, har föreskrivits att del för de ledamöter som har valts av landstingeieller kommunfullmäktige skall väljas lika mänga suppleanler. Förslaget innebär atl polisinstruktionen (1972:511, ändradsenast 1980:929) behöver ändras. Ulöver de ändringar som föranleds av alt vissabestämmelser förs över lill den nyssnämnda lagen bör bestämmelser som svararmot 3 kap. 2 § andra stycket och 5 § tredje stycket kommunallagen tas in i polisinstmkfionen.Del ankommer på regeringen att beslula härom. Jag har inhämtat atl chefen förjustitiedepartementet, om bifaller de förslag som jag har lagl fram,ämnar föreslå regeringen sådana ändringar i polisinstrukfionen. 4.4 Förslagen till dels lag om ändring i taxeringslagen,dels lag om ändring i fastighetstaxeringslagen I 7 § andra stycket taxeringslagen och 17 kap. 8 § andrastycket fastighetstaxeringslagen anges f. h. alt det skall väljas en suppleantför varje vald ledamot. Dessa bestämmelser har ersatts av föreskrifter om attdet för de valda ledamöterna skall väljas lika många suppleanter. 1 de tvålagrummen har också tagits in bestämmelser som motsvarar 3 kap. 2 § andrastycket kommunallagen. I 8 § tredje stycket taxeringslagen och 17 kap. 10 § andrastycket fastighetstaxeringslagen föreskrivs f. n. att till ledamöter ochsuppleanter skall utses personer som har insikt i de beskaltningsfrågor resp.faslighels-taxeringsfrågor som ankommer på taxeringsnämnden eller fastighelstax-eringsnämnden.Som framgår av vad jag har anfört i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.1.2)är det inte möjligt att upprätthålla ett ovillkorligt 1980/81:185 37 krav på specialkompetens, om fullmäktiges val av ledamölersker proportionellt. Bestämmelserna har därför ändrats så atl det inte längreföreskrivs atl ledamöterna skaU ha insikt i beskattningsfrågor resp.fastighetstaxeringsfrågor utan att de i stället bör ha sådan insikt. I 9 § fjärde stycket taxeringslagen och 17 kap. 12 §tredje stycket fastighelslaxeringslagen föreskrivs f. n. all en ny ledamoteller suppleant skall utses för den tid som återstår, när ledighet uppkommer. Föreskrifiernahar ersatts med bestämmelser som motsvarar 3 kap. 5 § iredje stycketkommunallagen. Den nuvarande bestämmelsen passar endast för det fallet all delär en ledamot eller suppleant som inte har valts proportionellt som avgår. Omledamoten har valts proporlionelll skall enligt den nya bestämmelsen i ställeten suppleant inträda som ledamot. Om en suppleant, som har vallsproportionellt, avgår inträder suppleant i den ordning som föreskrivs i 8 §lagen om proportionellt valsätt. Om en ledamot är förhindrad att komma lill ett sammanträdemed taxeringsnämnden, skall han enligl vad som f. n. anges i 61 § 1 mom.taxeringslagen i sitt ställe kalla "för honom utsedd suppleant" ochunderrätta ordföranden härom. Det kan kanske efter ändringarna i 7 § ansessjälvklart att ledamoten därvid skall iaktta den ordning mellan suppleanternasom har bestämts vid valet. Det har emellertid ansetts lämpligast att ändrabestämmelsen så att detta framgår uttryckligen. Den molsvarande ändring som hargjorts i 20 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen framstår som nödvändig, eftersomdet i denna paragraf f. n. föreskrivs att ledamoten skall kalla "sin"suppleant. Av 5 § tredje stycket taxeringslagen följer att entaxeringsnämnd kan inrättas för en annan period än tre taxeringsår räknat fr.o. m. året då val i hela riket av kommunfullmäktige har ägt rum.Ett sådant beslut skall avse den lid som återstår av treårsperioden (jfr 6 §andra slyckel). Del har ansetts lämpligast alt inte införa särskilda ikraftträdandebestämmelsersom skulle göra det möjligt att tillämpa de nya bestämmelserna i 7 § om val avsuppleanter för det fallel atl en sådan taxeringsnämnd skulle inrättas föreutgången av . 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen om allmänförsäkring I paragrafens tredje stycke föreskrivs f. n. att ensuppleant skall utses för varje ledamot i styrelsen för en allmänförsäkringskassa utom för ordföranden och vice ordföranden. Del föreslås attföreskriften ändras så att i stället "gruppsuppleanter" skall kunnautses för de ledamöler som väljs av eller kommunfullmäktige. Förpersonalföreträdarna skall enligt 1 § kungörelsen (1974:963) ompersonalföreträdare i allmän försäkringskas- 1980/81:185 38 sas styrelse (1 § ändrad senast 1976:479) utses personligasuppleanter. De ledamöter och suppleanler i styrelsesom utses av eller kommunfullmäktige skall enligt de nya bestämmelsernai paragrafens fjärde stycke kunna väljas proportionellt. Om valel av suppleanterinte sker proportionellt, skall vid valet också bestämmas den ordning i vilkensuppleanterna skall inkallas lill tjänstgöring (jfr 3 kap. 2 § andra stycketkommunallagen). Enligl paragrafens första stycke skall enligt prop. 1980/81:135som huvudregel gälla att en ledamot i styrelse utses för treår, räknat fr. o. m. året efler det år då val i hela rikel tilllandsting och kommunfullmäktige har ägt rum. På grund av hänvisningar i 18 kap.21 § andra stycket, 24 § tredje stycket och 26 § första stycket gäller sammaregel för ledamöter i pensionsdelegation och försäkringsnämnd samt för suppleanter. Om en styrelseledamot avgår ,skall enligt de nuvarande bestämmelserna i paragrafens iredje stycke en nyledamot utses. På grund av hänvisningarna i 18 kap. 21 § andra stycket, 24 § iredjestycket och 26 § första stycket gäller föreskriften också för ledamöter ipensions-delegation och försäkringsnämnd samt för suppleanter. Den nuvarandeföreskriften passar endast för del fallet att den ledamot eller suppleant somavgår inte har valls proportionellt. Om ledamoten har valts proportionellt börju fyllnadsval inte äga rum ulan en suppleant inträda som ledamot. Del föreslåsdärför alt föreskriften ersätls med en bestämmelse som är utformad efterförebild av 3 kap. 5 § tredje stycket kommunallagen. En mindre avvikelse frånformuleringen i kommunallagen är dock nödvändig, eftersom den nya beslämmelsenmåste kunna tillämpas också när andra ledamöler än sådana som har valls avlandstinget eller kommunfullmäktige avgår. Som framgår av del föregående blirden nya bestämmelsen tillämplig också när en suppleant avgår. Hänvisningen i 18kap. 26 § första stycket lagen om allmän försäkring är emellertid så utformadatt det får anses klart att en ny suppleant inte skall utses när enproportionellt vald suppleant har avgått (jfr specialmoliveringen tillförslagen till ändring i taxeringslagen och fastighets-taxeringslagen). Vid tillfälligt förfall för en styrelseledamot skallenligt paragrafens första stycke "den för honom utsedde suppleanten"kallas in. Bestämmelsen gäller också för ledamöter i pensionsdelegation ochförsäkringsnämnd. Den ändring som föreslås föranleds av förslagel attgruppsuppleanter skall utses för de ledamöter som har valts av landstingetresp. 1980/81:185 39 20 och 24 §§ Genom hänvisningar till 7 § fjärde stycket harföreskrivits att och kommunfullmäktiges val av ledamöler ellersuppleanter i pensionsdelegation och försäkringsnämnd skall kunna skeproportionellt. Ändringarna i övrigl molsvarar dem som har föreslagils i 7 § iredjestycket. I enlighet med vad jag har förordat (avsnitt 2.2.2) föreslåsdock atl personliga suppleanter fortfarande skall utses för de ledamöter ipensionsdelegation som utser. 4.6 Förslaget till lag om ändring i skollagen Ändringarna i 22 § första stycket skollagen är avredaktionell nalur. Enligt ell nytt andra stycke i paragrafen skallsuppleanterna för de ledamöter som utses av regeringen, ochlänsstyrelsen fortfarande vara personliga (jfr avsnitt 2.2.2). För de ledamötersom väljs av eller kommunfullmäktige föreslås däremol alt gruppsuppleanterinförs. Föreskriften i första stycket att ledamöterna skall vara bosatta inom länelförs lill det stycke som enligt förslagel blir paragrafens tredje stycke. Bestämmelser om proportionella val av ledamöter ochsuppleanter saml bestämmelser som motsvarar 3 kap. 2 § andra stycket och 5 §tredje stycket kommunallagen tas lämpligen in i förordningen (1965:741) medinstruktion för länsskolnämnderna (ändrad senasl 1980:436). Det ankommer påregeringen att beslula härom. Från statsrådet har jag erfarit alt hon,om bifaller de förslag som jag har lagt fram, avser att föreslå regeringensådana ändringar i instruktionen. 4.7 Förslaget till lag om utseende av ledamöter ilantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna Uppgiften för landslingen och, i ,kommunfullmäktige alt välja ledamöter och suppleanter i skogsvårdsstyrelserna,lantbruksnämnderna och rennäringsdelegationerna är elt åliggande förlandstingskommunerna och kommunerna. De föreskrifter som grundar dettaåliggande måsle därför enligt 8 kap. 5 § regeringsformen meddelas i lag. Ifråga om lantbruksnämnderna och rennäringsdelegationerna finns det inte någonlag där dessa föreskrifter har sin nalurliga plats. I fråga omskogsvårdsstyrelserna finns f. n. lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser(ändrad senast 1978:67). 1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernasorganisation m. m. föresläs emellertid att lagen upphör att gälla vid utgångenav . Om bifaller detta förslag finns det inte heller någonlag där föreskrifter om val av ledamöter och suppleanter iskogsvårdsstyrelserna lämpligen kan las in. Det föreslås därför attföreskrifter om utseende av ledamöter och suppleanter i lantbruksnämnderna,rennäringsdelegationerna och skogsvårdsstyrelserna 1980/81:185 40 förs samman i en särskild lag. Suppleanterna för ledamöterna i lantbruksnämnderna är f. n.personliga (se 28 § förordningen (1967:425) med instruktion för lantbruksslyrelsenoch lantbruksnämnderna (28 § ändrad senast 1975:285)). Föreskrifterna i 2 § denföreslagna nya lagen om utseende av ledamöter i lantbruksnämnderna ochskogsvårdsstyrelserna innebär i enlighel med vad som har förordals i detföregående (avsnitt 2.2.2) all suppleanterna för de ledamöler som utses avregeringen fortfarande skall vara personliga, medan gruppsuppleanter skallväljas för de ledamöler som väljs av landstingen och kommunfullmäktige iGotlands kommun. Den nuvarande bestämmelsen om suppleanter för ledamöternai skogsvårdsstyrelser (3 § första stycket lagen om skogsvårdsstyrelser) gernärmast vid handen all suppleanterna för de ledamöter som väljs av landstingetresp. kommunfullmäktige inle skall vara personliga. Av 3 § den föreslagna nyalagen framgår klarl all dessa suppleanler inle skall vara personliga. Ienlighet med vad som har förordats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.2)föreslås att personliga suppleanter liksom skall utses för deledamöter som utses av regeringen. Bestämmelser om proportionellt val av ledamöler ochsuppleanter i lantbruksnämnderna Uksom också bestämmelser som motsvarar 3 kap.2 § andra stycket och 5 § tredje stycket kommunallagen tas lämpligen in iförordningen (1967:425) med instruktion för lantbruksslyrelsen och lantbruksnämnderna(omtryckt 1978:289, ändrad senast 1979:352). I fråga om skogsvårdsstyrelsernalas sådana bestämmelser lämpligast in i den förordning med instruktion förskogsvårdsstyrelserna som det, enligl vad föredraganden i prop. 1980/81:136 omskogsvårdsstyrelsernas organisation m. m. har anfört, bör ankomma på regeringenatt utfärda. Enligt vad jag har inhämtat ämnar chefen förjordbruksdepartementet, om bifaller de nu aktuella förslagen, föreslåregeringen att sådana bestämmelser som jag nu har berört las in dels iförordningen med instruktion för lantbruksslyrelsen och lantbruksnämnderna,dels i den förutskickade förordningen med instruktion förskogsvårdsstyrelserna. 4.8 Förslaget till lag om ändring i väglagen Bestämmelser om att och i vissa fallkommunfullmäktige skall välja ledamöter och suppleanter i länsvägnämnd finns i3 och 4 §§ i instruktionen (1971:959) för länsvägnämnderna. Föreskrifter om attlandstinget eller kommunfullmäktige skall välja ledamöter och suppleanter i länsvägnämndeninnebär åligganden för landstingskommunerna och kommunerna. skall enhgt 8 kap. 5 § regeringsformen meddelas i lag. Eftersomavsikten var att länsvägnämndernas uppgifter inte skulle avse uteslutandeärenden som skulle regleras i väglagen (1971:948, ändrad senast 1980:265),ansågs det vid lagens ullkomst att allmänna 1980/81:185 41 bestämmelser om länsvägnämnderna borde tas in i ensärskild författning (prop. 1971:123 s. 140). Där del finns en lag som har cenlralbetydelse för ett visst statligt organs verksamhet synes det emellertid varalämpligare atl ange landstingens och kommunfullmäktiges åligganden i fråga omval av ledamöter och suppleanler i del statliga organet i den lagen, än attreglera dessa uppgifter i en särskild lag. Del föreslås därför alt degrundläggande bestämmelserna om val av ledamöter och suppleanter i länsvägnämndernatas in i en ny paragraf i väglagen, 9a§. I stället för den nuvarandeföreskriften i 4 § instruktionen för länsvägnämnderna att det finns enpersonlig suppleant för varje ledamot föreskrivs nu atl det för ledamöternaskall väljas lika mänga suppleanter. De särskilda föreskrifter som behövs i fråga om val iMalmöhus och bör finnas kvar i instruktionen för länsvägnämnderna.I denna bör las in bestämmelser om proportionellt val av ledamöler ochsuppleanter liksom också bestämmelser som motsvarar 3 kap. 2 § andra stycketoch 5 § tredje slyckel kommunallagen. Även vissa andra ändringar behöver görasi instruktionen när möjligheten lill proportionella val öppnas. Det ankommer påregeringen att besluta om sådana ändringar. Jag har inhämtat all chefen för kommunikafionsdepartemenlel,om bifaller vad jag här har föreslagit, ämnar föreslå regeringen sådanaändringar i instruktionen. 4.9 Förstaget till lag om ändring i studiestödslagen Föreskrifter om att eller kommunfullmäktigeskall välja ledamöter i vuxenutbildningsnämnderna innebär åligganden förlandstingskommunerna och kommunerna. Sådana föreskrifter skall enligl 8 kap. 5§ regeringsformen meddelas i lag. Det föreslås därför att de grundläggandebestämmelserna om val av ledamöter i vuxenutbildningsnämnderna las in i en nyparagraf i studiestödslagen (1973:349, ändrad senast 1981:153), 1 kap. 6a§. Bestämmelser om proportionella val av ledamöter taslämpligen in i förordningen (1975:394) med instruktion för vuxenulbildningsnämnderna(ändrad senast 1979:450). Det ankommer på regeringen atl beslula härom. Jag harinhämtat att chefen för , om bifaller mittförslag, ämnar föreslå regeringen alt sådana bestämmelser las in i dennyssnämnda förordningen. 4.10 Förslaget till lag om ändring i högskolelagen Föreskrifter om att landstingskommun eller kommun skallvälja ledamöter i styrelse för högskoleenhet innebär åligganden för landsfingskommunernaoch kommunerna. Sådana föreskrifter skall enligt 8 kap. 5 § regeringsformenmeddelas i lag. I 32 § högskolelagen finns f. n. bestämmelser om alt 1980/81:185 42 landstingskommun eller kommun skall utse ledamöler ihögskolestyrelse. Föreskrifter om att suppleanler skall utses återfinns i 10kap. 8 § högskoleförordningen (1977:263). Det föreslås nu atl bestämmelser om atllandstingskommunerna eller kommunerna skall välja suppleanter tas in i 32 §första stycket högskolelagen. 1 den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.1) harjag förordat att suppleanterna inte skall vara personliga utan gruppsuppleanter.Bestämmelsen har utformats i enlighet härmed. I 32 § Iredje stycket högskolelagen finns en bestämmelseom proportionellt val av ledamöter i högskolestyrelse. Denna bestämmelse harkompletterats med en föreskrift om atl även valet av suppleanter skall kunnaske proporlionelll. Som ett fjärde stycke har lagils in en bestämmelse sommotsvarar 3 kap. 2 § andra slyckel kommunallagen. Föreskrifter molsvarande dem som finns i 3 kap. 5 § tredjestycket kommunallagen las lämpligen in i högskoleförordningen. Del ankommer påregeringen alt besluta härom. Jag har inhämtat atl chefen för ,om bifaller vad jag här har föreslagit, ämnar föreslå regeringen denödvändiga ändringarna i förordningen. Enligl 18 kap. 12 § första slyckel högskoleförordningenutses ledamöler varom här är fråga . Den mandatperiod som pågårkommer att gå ut . De nya bestämmelserna bör därför träda ikraft . De bör dock få tillämpas vid utseende av ledamöleroch suppleanter för nästkommande mandatperiod. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen föreslår alt anta förslagen lill 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179), 2. lag om ändringi lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse, 3. lag om ändringi lagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighet m. m., 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 5. lag om ändringi fastighetstaxeringsiagen (1979:1152), 6. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 7. lag om ändringi skollagen (1962:319), 8. lag om utseendeav ledamöter i lantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna, 9. lag om ändring iväglagen (1971:948), 10. lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), 11. lag om ändringi högskolelagen (1977:218). Prop.1980/81:185 43 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genompropositionen föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:185 44