prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Samtidigtanser jag det vara en, angelägen uppgift för skolan att sträva efter en sådan inriktning av verksamhetenatt man kan görasig oberoende av de särskilda medlen över statsbudgeten. Jag ämnar ta initiativ till att denna fråga tas upp inomregeringskansliet i samarbete mellan berörda departement. Jag kan i huvudsak godta vad hundskolan haranfört om verksamheten /82. Efter samråd med chefen för justifiedepartementet förordar jag att skolans beräkning avmedelsbehovet i stort sett godtas. Det ankommer på regeringen att senare taställning til) hur eventuell vinst skalldisponeras eller hur en förlust skall läckas. För nästa budgetår bör anvisas sammanlagt , varav 1 450 000kr. under justitiehuvudtiteln och . under det här aktuellaanslaget. Jag hemställer att regeringenföreslår att till för /82 anvisa etl förslagsanslag av . Bidrag till driften av särskolor m.m. 1979/80 Utgift 297 012 456 1980/81 Anslag 330400 000 1981/82 Förslag 377 800 000 Landstingen och de kommuner som inte hör tilllandsting får statsbidrag av lönekostnaderna för särskolchefer,rektorer, studierektorer och lärare vid särskolan. Även fill särskoleverksamhetsom ordnas av 1980/81:100 Bilaga 8 220 enskilda,föreningar och stiftelser utges sådant statsbidrag om det finns särskilda skäl.Statsbidraget betalas i princip efterskottsvis för varje läsår, menhuvudmännen får under läsåret ett förskott. Detta är hälften av statsbidraget för det föregående läsåret.Bidragsreglerna finns i kungörelsen (1968:350)angående statsbidrag fill omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (ändrad senast 1979:848). Från anslagetbetalas också statsbidrag till enförsöksverksamhet med undervisning för vuxna psykiskt utvecklingsstörda.Socialstyrelsen och erhåller vidare medel för viss kurs-ochkonferensverksamhet. Antalet elever i särskolan är drygt 13 000 ochförändras obetydligt är från år.Höstterminen 1979 hade särskolan drygt 3 300 skolledare och lärare. () räknar med atl ett 70-tal nya tjänster kommer atl inrättas innevarande budgetår, vilkel påverkarhuvudmännens statsbidrags-behov /82. Dessutom kommer anslaget atl belastas med statsbidrag för löneomräkning för befintlig organisation.Statsbidraget till lönekostnader inom särskolan för /82beräknas till 375,6 milj. kr. (+ 49 milj. SÖ föreslår vidare enuppräkning med . till 4,1 milj.kr. för statsbidrag fill försöksverksamheten med vuxenundervisning för utvecklingsstörda. För SÖ:s konferensverksamhetför särskolans personal begärs oförändrat . för sin kurs-och konferensverksamhet för visspersonal inom omsorgerna om utvecklingsstörda (+ . Insatserna för psykiskt utvecklingsstörda harbyggts ut kraffigt sedan omsorgslageninfördes år 19(58. För särskolan har lagen medfört att undervisningen vidgats atl gälla allautvecklingsstörda barn och ungdomar. Antaletelever är sedan flera läsår tillbaka omkring 13 000. Statens stöd tillomsorgshuvudmännen för driften av särskolan har setts över och förstärkts vid upprepade fillfällen efter omsorgslagenstillkomst. Härigenom har skolan fortlöpandekunnat tillföras nya resurser. Som ett mått på utvecklingen kan nämnas,alt antalet lärare, som /77 utgjorde drygt 2 850, beräknas vara ca 3 250 innevarande läsår.Statsbidraget har ökat från 220 milj. kr. beräkning av medelsbehovet förstatsbidrag fiU särskolan för nästabudgetår bör i princip godtas. Fr.o.m. innevarande budgetår bör bidragettill avgifter till försäkring för tilläggspension beräknas på del 1980/81:100 Bilaga 8 221 lönebidragsom huvudmännen uppbär och inte som på bidragsunderlaget. Det ankommer på regeringen att beslutahärom. Den ytterligare ökningen avmedelsbehovet under anslaget för statsbidrag fill särskolan beräknar jag till47,4 milj. kr. Det särskilda bidraget fill försöksverksamheten med undervisning för vuxna psykisktutvecklingsstörda bör tas upp med oförändratbelopp om . i avvaktan på omsorgskommitléns slutbetänkande, vilket kommittén avser atl lämnaunder . För och kurs- ochkonferensverksamhet beräknar jagoförändrade medel, dvs. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till driften av särskolor m. m.för /82 anvisa elt förslagsanslag av . Från anslaget utgår bidrag tillhandikapporganisationernas allmänna verksamhet. Regeringen beslutar omfördelningen av anslagsbeloppet mellanorganisationerna efter förslag av . Innevarande budgetår har bidrag tillerkänts följande27organisationer. och hörselskadade barn. Föreningenför blödarsjuka i , neurosedynskadade i , för psykotiska , ungdomar och vuxna. , ILCO/för ileo-, colo- och urostomiopererade, Neurologiskt , /psoriasisförbundet. för trafik- ochpolioskadade. Svenska diabetesförbundel, . Handikapporganisafionerna genomgår nu en starkutveckling. Det finns fortfarande många eftersatta områden där de harviktiga uppgifter att bevaka. Under FN:shandikappår är det särskilt angeläget att de kan 1980/81:100 Bilaga 8 222 breddaoch fördjupa arbetet och komma med förslag till åtgärder. Principen för rådetsförslag fill anslagsfördelning för /81 var dels att kompensera pris- och lönestegringar, dels att geextra bidrag fill några få organisafioner,som i sina ansökningar kunnat peka på särskilt stora behov. Förutsättningen för att nå enighet om ett sådantförslag är att en ny grupp organisafioner skall stå i tur för enbidragsökning utöver pris- och lönekompensation. finner det därför ytterstangeläget att även för budgetåret1981/82 anslaget fill handikapporganisafionerna räknas upp så att det medger en reell förbättring för deorganisationer som redovisat särskilda medelsbehov. (S 1977:12) har i betänkandet(SOU 1980:16) Vissa frågor rörandeflerhandikappade bl. a. belyst handikapporganisationernas arbete inomflerhandikappornrådet och föreslagit ett förstärkt statligt stöd för sådana insatser.Kommittén betonar, atthandikapporganisationerna har ingåendekunskaper om problem och behov inom sitt speciella område. Men man vet betydligt mindre orn andrahandikappgruppers problem och om följderna av flerhandikapp. f'lerhandikappadeär en minoritet inom handikapprörelsen på samma sätt som handikappadeär en minoritet inom samhället i övrigt.Flerhandikapproblemen är svåra även för handikapprörelsen. Det rör sig om små grupper av svårthandikappade som behöver kvalificerade,individuellt anpassade insatser. Handikapprörelsen ställs inför samma svårigheter som staten och kommunerna närflerhandikappades problem skalllösas, och flerhandikappade upplever liknande svårigheter inomhandikapprörelsen som de erfar inom samhället i övrigt. Ökade kunskaper behövs för att flerhandikapproblemskall bli kända och behoven kunnafillgodoses. I det arbetet har handikapprörelsen en viktig uppgift att fullgöra. Organisationerna upptäcker ochformulerar de problem som finns. Idet intressepolitiska arbetet för de kunskaperna vidare och bistår samhällsorganen i deras verksamhet.Handikapprörelsensresurser är starkt begränsade, Denbehöver ökat stöd till sin allmänna verksamhet för att i större omfattning kunna bearbeta flerhandikappadesproblem. föreslår,att handikapporganisafionerna får ett särskilt statsbidrag för insatser bland flerhandikappade. För budgetåret1981/82 bör detla bidrag utgöra 4 milj. kr. Remissinstanserna har tillstyrkt det nu redovisadeförslaget eller lämnat det utan erinran. Handikapporganisationerna har en avgörandebetydelse för inriktningen och utformningen av insatserna påhandikappområdet. Detta har varit ett 1980/81:100 Bilaga 8 223 viktigt motiv för att under desenaste fyra åren kraffigt öka slalens ekonomiskastöd fill handikapprörelsens riksorganisationer. /77 var anslaget 5,5 milj. kr. Innevarandebudgetår är det 24,5 milj. kr. Statenshandikappråd, handikapporganisafionerna och ornsorgskommitlén har anfört starka skäl för en ylterligareförstärkning av stödet. a. rådet ochorganisafionerna har vidare i sina remissyttranden över omsorgskommitténsbetänkande konstaterat, att flerhandikappade är en starkt eftersatt grupp ochatt insatser på detta område därför måste ges särskilt hög prioritet. Jagdelar dessa synpunkter. I min inledning till detta avsnill har jag förklarat,att jag inte nu är beredd atl la ställning till omsorgskommitténs förslag om enflerhandikappberedning. Skälet fill detta är att den splittrade remissopinionenmedför längre beredning av frågan än kommittén har förutsatt. Liksom kommitténoch remissinstanserna är jag dock angelägen om att förbättringar för flerhandikappade nu får förtur. En vikfigförutsältning för detta är även enligt min mening althandikapporganisationerna har möjligheteratt i sin allmänna verksamhet bedriva arbetet effektivt också för dessa grupper. Jag tar därför redan nu uppkommitténs förslag i denna del. Undernästa anslag K 6. kommer jag att göra det även i fråga om förslaget om stöd till viss verksamhet bland synskadade medflera handikapp. I mitt förslag tillstatsbidrag för handikapporganisafionerna för nästa budgetår har jag tagit hänsyn till de bedömningar som irådande ekonomiska läge måst göras för andra folkrörelser. Även på andra mycketangelägna områden har uppräkningen av bidragen tvingats bli mera begränsad änförra året. Jag förordar atl statsbidraget tillhandikapporganisafionerna räknas upp fill . Detta innebär i det allra närmaste ett fem gånger så stort anslag som /77. Härvid har jag räknat med2 milj. kr. för insatser inom flerhandikappområdetenhgt omsorgskommitléns förslag. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter om användningen avdessa medel. Jag vill också erinra om att regeringen under år1980 har beviljat handikapporganisationerna understöd från allmänna arvsfondenmed ca 4,5 milj. kr. för särskilda projekt och försöksverksamhet.Organisafionerna bör under år 1981kunna påräkna stöd från arvsfonden! minst denna omfattning. Som jag nämnt i inledningen till detta avsnitt,görs dessutom en engångssats-ning med anledning av . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Bidrag till handikapporganisationer /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 8 Kostnaderför viss verksamhet för synskadade 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag medel som fr.o.m. hundskola. 8 167 000' 9 152 000 10 517 000 /81 beräknas under anslaget Statens Från anslaget får ()bidrag till De blindas föreningsförsaljningsaktiebolags depåverksamhet med försäljning av arbetsmaterial fill synskadade hantverkare ochförsäljning av deras hantverksprodukter, till verksamheten medtillhandahållande av ledarhundar för synskadade samt lill utgivning av tidskrifter för synskadade. Vidare utgesbidrag fill Föreningen FSDB) för utgivning av tidningar för dövblinda och bidrag till Föreningen utveckling (BBU) för föreningensverksamhet. ; 1981/82 Depåverksamheten SRF för ledarhundar 3 581000 3 370 000 25 000 600 000 25 000 590 000 SRF för viss verksamhet + 1 872 000 + 1 365 000 Försäljningen inomdepåverksamheten har minskat . Viss personal har därför gått överlill annan verksamhet, som inte finansieras från anslaget. Ökningen av medelsbehovel begränsas på grund härav lill . SRF anser att oförändrat antalledarhundar bör tillhandahållas synskadade under nästa budgetår. Medel börsåledes beräknas för köp av 35 ledarhundar (+ ). Pris- ochlöneomräkningen för introdukfions-kurserför synskadade och för konsulenlverksamhet utgör . SRF betalar utan statsbidrag informafionskurser försynskadade, som anmält-önskemål atl få ledarhund. Genom denna verksamhetkan förhindras att 1980/81:100 Bilaga 8 225 hundarlämnas ut fil) personer, som senare visar sig inte vilja eller kunna behålla hunden. Eftersom omplacering avledarhundar är kostnadskrävande,borde det vara ett intresse för staten att informafionskurserna fortsätter. SRFhar inte möjligheter att finansiera dem längre och begär bidrag med 75 000 kr.för ändamålet. SRFger ut ett 10-tal tidskrifter på ljudband och i punktskrift som ell slags ersättning för den stora mängdtidskrifter som seende har tillgång till. SRF:s nettokostnad för ändamålet är , och förbundet anser, att staten skall täcka dessa utgifter. Dövblindaär ytterst isolerade, och FSDB:s nyhetsförmedhng fill dem har därför mycket stor betydelse. Delär angeläget att öka verksamhetens omfattning. Denna motsvarar f.n.under en vecka vad som ryms på en knapp fidningssida. FSDB anhåller omytterligare ekonomiskt stöd för ändamålet med . 1 betänkandet (SOU 1980:16) Vissa frågorrörande flerhandikappade haromsorgskommittén (S 1977:12) redovisat sin syn på en verksamhet inom SRF med bl. a. kurser och socialkurativa insatserför synskadade med komplicerande handikapp. Den har finansieratsmed medel som regeringen beviljat urallmänna arvsfonden. Kommittén bedömer att vissa inslag i denna verksamhet, främst aktivering och träning, kommeratt kunna föras över i samhällets regi. Särskilt de socialkurativa insatsernaför denna grupp flerhandikappademåste emellertid enligt kommittén, åtminstone övergångsvis, alltjämt bedrivas inom SRF. Eftersom finansiering på inte torde kunna ske genom understödur arvsfonden och SRF inte har rådatt betala hela verksamheten, föreslår omsorgskommittén att staten stöder verksamheten med ett särskilt bidrag.Kommittén och SRF har kostnadsberäknatde insatser som SRF alltjämt bör göra fill 0,7 milj. kr. SRF är berettalt delvis självt finansiera verksamheten, och kommittén anser att bidraget /82 skall bestämmas till 0,5 milj. kr. Remissinstansernahar tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. SRF:s beräkning av medelsbehovet för De blindasförenings försäljningsbolag börgodtas. Jag beräknar således . för detta ändamål, vilket innebären ökning med . Jag är ense med SRF om att 35 ledarhundar behöveranskaffas även under nästa budgetår.För inköp av hundarna beräknar jag . 15 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 226 dernaför introduktion av ledarhundarna i samband med att de lämnas till de synskadade och vissa veterinärkostnader börberäknas till . Vidare räknarjag med att SRF:s kostnader för konsulentverksamhet och fortbildning kommer att uppgå till . Statsbidrag för nya ändamål inom SRF:s ledarhundsverksamhet kan jag inte tillstyrkaoch beräknar följaktligenstatsbidraget för nästa budgetår till . Det innebär en ökning med590 . I avvaktan på att tidningar och fidskrifter iväsentligt högre grad än nu görs tillgängliga för synskadade finner jag SRF:sutgivning av ersättningstidskrifter angelägen. Jag förordar attstatsbidraget för detta ändamål, vilket /78, ökas med . FSDB uppbär för innevarande budgetår statsbidragmed . för nyhetsförmedlingfill dövblinda. Även detta bidrag infördes /78 och finansierar en synnerligen angelägenverksamhet. Jag anser del vikfigtatt FSDB kan utveckla denna insats för dövblinda i ungefär den omfattning sombegärts. Statsbidraget bör ökas med . Föreningen utveckling bör även nästabudgetår få statsbidrag med . Jag övergår nu till omsorgskommitténs förslag ombidrag till SRF för viss verksamhet bland synskadade flerhandikappade. Denhar i försöksformer finansieratsgenom stöd ur allmänna arvsfonden, och jag konstaterar atl den inneburit en betydelsefull insats inomflerhandikappområdet. Enligt min meninghar SRF speciella förutsättningar att ta och hålla kontakt med synskadade med svåra filläggshandikapp, ge deminformation, bistå dem på annal sättoch därmed bryta deras isolering. anser jag det därförangelägel alt SRF kan fortsätta verksamheten. Jag förordar, att ett statsbidrag om 400 000 kr.anvisas för ändamålet. Del bör ankommapå regeringen att meddela närmare föreskrifter för användningen avmedlen. Med hänvisning fill sammanställningen förordarjag således att anslaget förs upp med10 . Det innebär en ökning med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader för viss verksamhet försynskadade för /82anvisa elt förslagsanslag av . Ersättning till postverket för befordran avblindskriftsförsändelser Från anslaget ersätts postverket för befordran avportofria blindskriftsförsändelser. Ersättningen betalas iefterskott. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 227 Enligt postverkets beräkning bör anslaget för nästabudgetår tas upp med . RRV har i huvudsak inget all erinra mot postverketsberäkningar för /82. RRV noterar dock, att portot förutsättsvara oförändrat . Eftersom portot inte har varitoförändrat så långa perioder, kunde det vara lämpligt att väga in sannolikhetenför portohöjningar och därigenom få bättre underlag för beräkning av anslaget.Vidare anger RRV, att numera av anslaget utgör ersättning fill postverketför befordran av tjänstebrevsberätfigade myndigheters försändelser, nämligenrikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade (RPH-SYN) och talboks-och punklskriftsbiblioteket. har ingen distributör av blindskriftsförsändelservarit tjänstebrevsberältigad. RRV anser, att detta väcker frågan omersättningen till postverket för befordran av sådana försändelser i stället börbelasta tjänstebrevsanslag. Ersättningen till postverket för befordran avblindskriftsförsändelser infördes (prop. 7, s. 203, SU 5,rskr 5). Försändelserna befordrades utan avgift som eltsocialt åtagande av postverket. De principer för affärsverkens finansiering somstatsmakterna hade fastställt ansågs emellertid medföra att postverket skulleuppbära ersättning över statsbudgeten för detla åtagande. Del ursprungligamotivet för frankeringsfrihet hänförde sig tillsynskadade själva. Genom postverkets åtagande slapp de svårigheterna medfrimärksköp och frankering. Detta speciella handikappstöd motsvarar en mindredel av de medel som anvisas under anslaget. Utvecklingen har således förändrat innebörden avportofrihelen. Delta beror framför allt på tillkomsten av allt fler talböckeroch lallidningar. 1980 av talboks- ochpunklskriftsbiblioteket är, som riksrevisionsverkei anger, statliga myndigheterde största distributörerna av portofria blindskriftsförsändelser. De säranordningar för portofrihef som finansieras fråndetta anslag medför administrativt krångel och onödiga kostnader. Jag anserdärför att frågan om en avveckling av dem bör prövas närmare. Jag avser alt tainitiativ till alt ekonomiska och praktiska frågor uireds i samarbete med berördadepartement. Jag räknar med alt förslag i frågan skall lämnas lill inästa budgetproposition. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 228 Beräkningenav postverkets medelsbehov under anslaget för nästa budgetår bör ske i enlighetmed postverkets anslagsframställning. Jag förordar alltså att anslaget las uppmed , vilkel innebär en ökning med . Jag hemställeralt regeringen föreslår atl lill Ersättning tUl postverket för befordran avblindskriftsförsändelser för /82 anvisa ett förslagsanslag av11992 . Ersättning till för texttelefoner 1980/81 Anslag 5 700 000 1981/82 Förslag 7 700 000 Från anslaget ersätts för tillhandahållandeav texttelefoner åt döva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade.Ersättningen betalas budgetårsvis i efterskott och innefattar ränta på nedlagtkapital. Anslaget för innevarande budgetår har beräknats för enfilldelning av 1 200 texttelefoner till en engångsavgift av . Produkfionen av apparater kom emellerfid igång senare än planerat ochendast 265 personer fick texttelefon under /80. Verket räknarmed att under innevarande budgetår installera 2 650 texttelefoner hos personersom inte själva behöver betala engångsavgift. Denna avgift utgör nu 6 000 kr.Räntan på nedlagt kapital beräknas fill . efter en räntefot av 14procent. Anslaget för /82 bör föras upp med . Texttelefongruppen (S 1977:15) beräknade ursprungligeni delbetänkandet (Ds S 1978:16) Telefon för döva, att 1 200 personer i denberälfigade personkretsen skulle komma att efterfråga texttelefon /80 och att 2 650 personer skulle göra det under budgetåret1980/81. Gruppens beräkning låg fill grund för medelsanvisningen under anslagetför innevarande budgetår. I sitt slutbetänkande (Ds S 1980:8) Telefon för döva,förmedling av samtal med texttelefon återkommer lexttelefongruppen till dessa beräkningar.Den konstaterar, att förseningar av produktionen på drygt elt år har medfört enmotsvarande förskjutning i ordinationerna. Gruppen bedömer således att dessakommer atl stanna vid 1 200 under /81. Jag instämmer i dennabedömning. Eftersom efterskollstäckning tillämpas för statens ersättning tillteleverket, bör anslaget för nästa budgetår således tas upp med ett 1980/81:100 Bilaga 8 229 beloppsom motsvarar engångsavgifterna för 1 200 texttelefoner. Televerketsbestämning av engångsavgiften till . Jag beräknar därförmedelsbehovet till 7,7 milj. kr.,innefattande ränta på nedlagt kapital. Som jag nämnt i inledningen till detla avsnitt ärdet min avsikt att förslag om förmedlingsresurser för texttelefoner skalllämnas i en särskild propositionunder innevarande med anledning av texttelefongruppens slutbetänkande. Jaghemställer att regeringen föreslår alt tillErsättning till för texttelefoner för /82 anvisa ett förslagsanslag av 7 700 000kr. 16 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 230 Samarbetet med världshälsovårdsorganisationen(WHO) är den mest omfattandeenskilda delen av departementets internationella verksamhet. Arbetet inriktasframför allt på att stödja WHO:s ansträngningar på primärhälsovårdensområde. Samarbetet inom () gällervärldsorganisationens socialaverksamhet, inkl. handikapp-, narkotika-, äldre-, barn- och kvinnofrågor. har spelat en akfiv roll iförberedelserna för det internationella . Åven inom , organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () och den internafionellaarbetsorganisationen () bedrivsett omfattande social- och hälsovårdspolitiskt samarbete i vilket deltar. I svararsocialdepartementet för deltagandei rådets hälsovårdskommitlé, sociala kommitté, socialförsäk-ringskommilté samt i den s. k. Pompidougruppensom fr. o. m. verkar församordning av insatser mot narkotikamissbruk och därmed sammanhängandeproblem. Departementet är vidare representerat i förarbetskrafts- och sociala frågor. Det nordiska samarbetet på social- ochhälsovårdsområdet har sin utgångspunkti nordiska ministerrådet och dess ämbetsmannakommitté för socialpolitik,den nordiska socialpolitiska kommittén. Verksamheten bedrivs enligt rikthnjerna i det handlingsprogram som antogs av denordiska social- ochhälsovårdsministrarna . En revision av programmet diskuteras f.n. Det bilaterala samarbetet inom hälso- ochsocialvårdsområdena mellan Sverigeoch ett antal enskilda länder består bl.a. av erfarenhetsutbyte, stipendiatverksamhet,symposier etc. har avtalsbundet samarbete med , och . Etablerat samarbeteförekommer dessulom med ,, saml . Dessutom förekommer vissaförbindelser med ytterligare ett anlal länder. En socialförsäkringskonvenfion med träddei kraft . haren konvention undertecknats med . Förhandlingar omsocialförsäkringskonventioner pågår vidare med , och . Ett förslag fill en nynordisk socialkonvention avsedd attersätta den nu gällande nordiska trygghetskonventionen har lagts fram. bildades en svensk-finsk arbetsgrupprörande de finskspråkiga invandrarnas situafion inom den svenska hälso-och socialvården. Gmppen har från såvälfinsk som svensk sida statliga representanter samt representanter från kommun ochlandstingsförbunden. Gruppen avser alt lämna en rapport omsitt arbete. 1980/81:100 Bilaga 8 231 Bidrag till världshälsovårdsorganisationen samt internationelltsocialpolitiskt samarbete m.m. 1979/80 Utgift 11974156 1980/81 Anslag 12252 000 1981/82 Förslag 13491000 Från anslaget bekostas bl.a. deltagande ivärldshälsovårdsorgani-safionens (WHO) verksamhet, bilateralt samarbete påhälso- och socialvårdens område,inlernationellt - särskilt nordiskt - socialpolitiskt samarbete samt medlemskap iInternafional (). Beräknad ändring 1981/82 + 1 100 000 Utgifter för svenskt deltagande i WHO:s Bidrag till FN:s fond för kontroll av bero- Bilateralt samarbete pä hälso- och social- + 1 239 000 beräknar prisomräkningen till . för bilateralt samarbete på hälso- och socialvårdens område. Därutöverföreslår styrelsen en ökning med . för detta område. Densvenska avgiften fill WHO beräknas uppgå till ca 11,8 milj. kr. under /82. Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag det sammanlagda anslagsbehovet till . Jag hemställer att regeringen föreslår