prop · G403200 · 1980-12-31 00:00:00 — Falu och Åre kommunerhar som nämnts vid förhandlingar uttalat det bestämda kravet att på deasa bådaorter inte fär leda till någon nämnvärd ekonomisk belastning för kommunema. Enligt kommunema är denna princip en ofrånkomlig förutsättning för spelens genomförande. Utredningen har utformat sina förslag med hänsynhärtill. Rimligheten i kommunemas ställningstagande har utredningen däremot inte ansett sig ha skäl att pröva.Denna bedömning får ankomma påregering och riksdag att göra. De allmänna förutsättningarna för /Are att arrangera I988 års är enligt utredningen i atort sett goda. Genom att utnyttja befintligatävlingsanläggningar i kombination raed de investeringar i nyaanläggningar och provisoriska lösningar som redovisats av Falu/Åre-kommitténfår de tvä orterna fullgoda olympiska tävlingsarenor. Bådei och Are har man vidare stor erfarenhet från tidigare intemationella evenemang och en väl intrimmad organisationsapparat. Servicen för masamediema kan lösas på ett tillfredsställande sättliksom transporter och annan allmänservice. Inkvarteringen av aktiva och ledare kommer i bäde och Are att ake i a.k. För ett stort antal personer -massmediepersonal, särskilt inbjudna, företrädare för specialförbundm.fl. - kräva goda logimöjligheter i näraanslutning till tävlingsarenoma. I Åre-områdetsom är ett etablerat turistmål finna god tillgängpå hotellbäddar. Situationen för Faluns vidkommande har förändrats sedan fråganom i senast var aktuell . Då var med sin stora hotelltillgång huvudort förOS. avses få samma roll. Mot denna bakgrundkommer stora krav att ställas på välbelägna hotellrum med god standard. redovisade tillgängen pähotellnm i synes med hänsyn härtill otillräcklig,särskilt såvitt avser enkelrum. Frägan om hur efterfrågan på hotellrum ooh andra förläggningsmöjligheter i skall kunna tillgodoses måste därför bli föremål förytterligare utredning. Prop.1980/81:200 33 Utredningen har vid sin bedömning av investeringskostnaderna utgått från Falu/Åxe-kommitténsmaterial. Detta har granskats från säväl teknisk synpunktaom programaynpunkt. Överläggningar har skett med representanter för kommunema och med de konsultföretagsom tagit fram grundmaterialet till Falu/Åre-kommitténa betänkande. Några av de objekt som ligger i Falu/Åre-kommitténainvesteringsbudget bör kommenteras särskilt. Föralaget om en kanslibyggnad för apelens administration, belägen vid entréntill rikaskidatadion, bör i det fortsatta arbetet granskasytterligare, såväl vad gäller lokalbehov som byggkostnader.Förutsättningarna för att i stället fören speciell kanslibyggnad ytterligare bygga ut den nuvarande administrativabyggnaden i riksskidstadion bör prövas. Tills vidare har utredningen utgått frän att viaaa beaparingarkan göras. Utredningen har tills vidare accepterat Falu/Åre-koimaitténa bedömningar vad gäller kostnader för utbyggnad av i har utredningen utgått från att kraven från Falu kommun om ersättning för de ökade driftkostnader aom uppstår efter spelens genomförande måste tillgodoses. Detta bör dock inte ske genom en fortlöpande garanti för de ökade driftkostnaderna, utan genomen engångsersättning som motavaurar de framtida ökade driftkostnadernas kapitaliseradevärde. Detta värde har tills vidare beräknats till 2,5 milj. kr. med den utbyggnadaom konmiittén och konmiunen förealagit. Utredningen villemellertid peka på den betydande oaäkerhet aom är förknippad med iahallena ombyggnad.Den tekniska löaning för hallena utbyggnad som föreligger innebär att en stor del av åskådarna på de nytillkommande läktarna inte kan se planen i desshelhet. Gör man senare den bedömningen att samtliga åskådare bör ae hela planen innebär detta förmodligen avsevärt ökade byggkostnader. Å andra sidan förefaller det aom redan antytta intetroligt att inom överskådlig tid kommer att ha behov av enishall med så många åskådarplatser som föreslagits. Mycket talar därför för att man ijndersöker möjlighetema att 3 1980/81. Prop.1980/81:200 34 genom en mer begränsadutbyggnad tillgodose-behovet av den ökningav publikkapaciteten som kan ansea befogad förOS. Bob- ooh rodelbanan medför inveateringar i storleksordningen 42 milj. kr. Om inga förändringarsker i OS-programmet är investeringen nödvändig omFalun skall ha möjliet att arrangera olympiskavinterspel. En diskussion pågår f.n. huruvida bob akall vara en obligatorisk grenvid vinterapelen. Skulle denna diakussion leda till att man kan avstå frän greneninnebär det vissa besparingar, dockrelativt begränsade sådana. Tills vidare bör dock kostnader för en full-atändig bob- och rodelbana taa med i kalkylen. Detfinna emellertid inte någonintressent aom är beredd att utan ersättning avara fördriften av banan efter apelen. Skulle denna fråga inte kunna lösas innan banan skall byggas mäste man också kalkyleramed rivningakoatnader. A andra aidan kan banan om den endast skall bli temporär aannolikt byggaa något billigare, varigenom rivningakoatnadema väl ryms inom den budgeterade kogtnaden. Olika lösningar hardiskuterats för OS-bj-n i . En sädan löaning, som Falu/Are-koramittén räknat med, är att utnyttja nybyggda, ännu icke uthyrda bostadslägenheter. Falu kommun har emellertid begärt att i säfall fä kostnaderna för desaa bo städertäckta i den händelse de inte kan hyras ut efter spelen.Dessa garantier skulle omfatta fram till dess uthyrning kan ske.Utredningen har inte bedömt denna lösning vara acceptabel frän statens synpunkt, främst med hänsyn till den osäkerhet som råderbeträffande bostadsmarknaden i islutet av och de betydande kostnader aom en garanti av dst här skisserade slaget kan leda till. Utredningen förordar i ställetatt den kalkyl scm nu görs bygger på förutsättni.-igen att en temporär byggs i och avvecklas omedelbartefter spelen. De olika möjligheter till en sådan tillfälliglösning som utredningen prövat - utöverde förslag som Falu/.Are kommittén redovisat - ger vid handen att ie totala 1980/81:200 35 nettokostnaderna skulle uppgå till ca 35 milj. kr. Självfalletär det emellertid möjligt att aenare, då riskerna med den begärda garantinbättre kan överblickas, återta upp Falu/alternativ till diskussion. Utredningen delar Falu kommuns bedömning att den s.k. Öatra förbifarten måste byggas förespelen. Detta bör enligt utredningen kunna skegenom en tidigareläggning av vägen inom ramen förden statliga vägplaneringen. Mer definitivt får emellertid denna fråga prövas i samband med upprättandet av ny fördelningsplanför byggande av atätskommunvägaråren 1984-1993. För störtloppsbanan i Åre behöver en överfartöver väg E 75 byggaa. Det ärutredningens mening att Falu/avsevärtunderskattat kostnaderna för en sådan överfart.Merkostnaden kan troligen beräknas till närmare 3 milj. kr. Falu/Are-kommitténhar enligt utredningens bedömning överskattat behoven av provisoriska lokaler för massmedia 1 Åre.Med hänsyn härtill har utredningen reducerat kostnaderna för desaa lokaler. Årekommun har begärt att om så befinns lämpligtfä motsvarande medel som bidrag isamband med bygge av den s.k. Centrumbyggnaden i samhälle.Om så sker svarar kommunen för att lokalbehovet täcka inom denna byggnad. Utredningen har för ain del inget att erinra mot en sådan lösning. Årekommun har begärt att inför fåbygga den s.k. i Åre samhälle.Utredningen anser sig inte kunna godta detta krav. Sannolikt är det en bättrelösning att drastiskt begränsa trafiken i samhället spelen pågår. För mer begränsade åtgärder, t.ex. förbättring av förhållandena förgångtrafikanter längs »har utredningen räknat med vissa kostnader. Skulledet emellertid senare visa sig att Centrumvägenär ofrånkomlig av hänsyn till de bör denna kostnad täckasöver OS-budgeten. De temporära ellerpermanenta inveateringar som blir aktuella i .Åre fordrar ett visst planarbete. Bidrag till plankoatnadema bör kunna övervägas inom ramen förOS-budgeten, Slutligen konstaterar utredningen att ett aå stort arrangemang som de olympiska vinterspelenmedför icke obetydliga investeringarsom , före spelens genomförande, kan vara svåra att förutae.Den detaljplanering som kommer att ske fram till I988 kan ocksåpeka pä behov av investeringar aom nu intefinns i kalkylerna. Samtliga dessa förhållanden talar föratt en relativt ator poat för oförutsedda investeringar bör taa upp. Denna poat har utredningen tagit upp till30 milj. kr., det vill säga drygt I5 % av nu upptagna investeringskostnader. De aamladeinvesteringskoatnadema framgår av följande tablå: tillägg överfsort E 75 tillbyggn. Falu/reviderade beräkning Falu/reviderade beräkning 10.000 000 7 800 000 nybyggnad för adm. åakädcirplatser konmentatorshytter, m.m. nybyggnad för aktiva utbyggnad kurvor åskådarplatser nybyggnad för adm. och ser/i c e Bob- och rodelbana nybyggnad Vägar, VA, belysning ooh avgifter investeringar minus restvärde alt. leasing Summa (Åre, aamtoförutsett) Det bör anmärkas att den investeringskalkyl aom redovisats ovan inte skall sea somett slutgiltigt accepterande av enskilda poster. Den fortsatta prövningen och planeringen bör leda till mer definitiva beräkningar änvad utredningen på den korta tid som stått till förfogandekunnat göra. Utredningens kalk-yl syftar somtidigare framhällits till en bedömning av vilka risker som är förknippademed en statlig garanti i samband med spelen. Detta motiverar den försiktighet som präglarkalkylen. 1980/81:200 38 5.5 Beräknadekostnader för masaamediearrangemang Som framgår av Falu/Åre-kommitténsutredning och erfarenhetema från tidigare olympiakaspel står koatnadema för masamedie-service för en betydande utgiftspost i budgeten. Kommittén har räknat med ett centralt massmediecenter i både och Årejämte viss service på några hotellreserverade för massmediaföreträdare. Därjämte förutses viss service vid de olika tävlingsbanorna. () och ()har presenterat underiag av vilket framgåratt särskilt TV:a kostnader för bevakning av blir mycket höga. SVT:s kalkylerade nettokostnader uppgår till 85 milj. kr. och till drygt12 milj. kr. Kostnaderna beror främstpå ett stort behov av teknisk utrustning,vilken blott till en mindre del kan tillhandahällas från TV:s ordinarie verksa-nhet. Resterandebehov mäste löaaa med hjälp av inlånad eller köptmateriel. Den inköpta materielen kan antingen försäljas efterspelen, enligt SVT troligen till star.kt reducerade priser, eller till en viasdel ingå i TV:s normala utrustning. SVT:slikviditetsbehov blir därför större än den kalkylerade nettokostnaden, eller enligt S7T:s beräkningar 122 milj. kr. SVT framhåller att de medel aom krävs för att genomföra sänd.ningar från bara till en ringa del bör belasta rundradiofonden, dva. den ordinarie programverksamheten.Kalkylen från SVT inkluderar arrangemang för bevakning av apelen för Euroviaionen och Intervisionen. I sitt underlagsmaterial till Falu/Åre-kommitténunderstryker att ett OS-arrangemang i /Åre i höggrad påverkar verkets flerårsplan, ävenom vissa möjligheter till omdisponeringar föreligger. En stor del av utrustningen måste anskaffas speciellt för , men kan senare komma till användning i den ordinarie verksamheten. kalk;,'leradenettokostnader uppgår till 73,5 milj. kr. Prop.1980/81:200 39 utredningen har under den korta tid som stått till förfogandeinte funnit anledning att revidera de underlagskalkyler som SVT, SR ochteleverket lagt fram, även om utredningen betraktar detredovisade restvärdet på den av SVT inköptamaterielen som anmärkningsvärt lågt. Denna fråga bör närmare undersökasom spelen kommer till stånd. När det gäller lokalbehoven i för massmedierna ärdet utredningens uppfattning att de anvisade utrymmena i gymnasieskolan på Lugnet vältäcker de av SVT och SR angivna ytbehoven.De tillgodoser ocksä de behov som Euroviaionen och Intervisionenkommer att ha. De olympiska spelens huvudpreaacentrum kan inrymmas i denbefintliga sporthallen på Lugnet-området och därkan även de krav pä lokalutryramen som TV-bolag frän och väntasställa tillgodoses. Möjligheter till provisoriska massmediaanordningar iomedelbar närhet till sporthallen föreligger ockaå. För Faluna vidkommande synes sålunda inga störreproblem föreligga att till rimliga kostnaderlösa lokalproblemen för massmedierna. När det gäller Åre synesbehovet av lokaler för massmedierna ha överskattats och därmedockså behovet av inveateringar i nybyggnader.En permanent adminiatrationsbyggnad vid tävlingsplatsenmed en atörre samlingolokal för presskonferenser ooh andra 3amni;inkom. '3ter måste uppföras,liksom en större provi;3ori.Tk lokal för etermedierna. De skrivande journalisterna och fotografernabör utan särskilt omfattande inveateringar kunna utnyttja LM-skolansom högkvarter. I kalkyler utgär raan från att det olj-npiska presscentretkommer att vara i med direkt TV-länkförbindelse till Åre. Hur stor massmedierepresentationen blir i /.4re är svårt att bedöma i dagsläget.Av erfarenheter frän tidigare 'lympiska Prop.1980/81:200 40 spel framgår emellertidatt TV, radio och press visat ett ständigtstegrat intresse för . Med nu gällande bestämmelser- fastlagda av Intemationella Olympiska Kommittén - kan högst 4 500 företrädare för masamediema erhållaackredi-tering. Mer än hälften därav utgöra av administratörer,tekniker och annan personal. En rimlig gissning för ev. i /Are är mellan ? 000 och 4 000 företrädare för massmedierna. Det finns ingen anledning förmoda att Falu/tf-räkningar förmassmedieaervicen kommer att visa sig förlåga. Lokalföraörjningen för massmedierna kan dock möjligen som nämnts,lösas på ett billigare sätt än kommittén räknat med. Utredningen har alltsåutgått från de kalkyler aom återfinns i koimaitténa betänkande och som gjorta av , SVT och SR: SVT behöver dessutomlikvida medel om 122 milj. kr. för anskaffningav utrustning före spelens början. Denna materiel säljs efter spelens slut. Värdeminskningenoch SVT:3 ersättningskrav utgör tillaammans de 85 milj. kr. som är angivna i tabellen ovan'. Prop.1980/81:200 41 I detta avsnitt behandlas den centralaorganisationskommitténs egentliga driftkostnader.Investeringskostnader och kostnader orsakade av massmedias behov har tidigareredovisats, trots att även dessa kan betraktas som"driftkostnader" med tanke påatt investeringarna skriva av . Utredningen har gjort följandeöversiktliga bedömning av drift-koatnadema: - löner, lönebikostnader,resor m.m. 40 - köpta tjänster(dataservioe, dokumentation, marknadsföring,representation m.m.) 25 Officiella arrangemang (invigning, SOK- aessioner, medaljer) 7 Kostnader för säkerhetstjänst 10 Kostnader för tillfälliga lägenhetshotell 2 Budgeten är baserad både pä nytt och gammaltutredningsmaterial och på översiktliga analyser av driftkostnaderna för genomfördavinterolympiader. Bristen på direkt jämförbaraerfarenheter för svenska förhållanden oohsvårigheten att bl.a. bedöma den säkerhetspolitiskasituationen och tillgängen pä frivilliga arbetsinsatser göruppskattningarna osäkra. Detta avspeglas i den relativtstora reservposten på 20 milj.kr. Lika litet som bedömningarnaav investeringskostnaderna och av massmediakostnadema innebär driftbudgetförslagetett förhandsgodkännande av de belopp som anges. 4 1980/81. Prop.1980/81:200 42 sammantagna syftet att möjliggöra en helhetsbedömnin. .t.v omfattningenav de risker som kan vara förknippademed statsgarantier i samband med ett i och Are år I988; varje enskild post mäste bli föremål för en ny ochnoggrannare granskning vid ett eventuellt genomförande.av spelen. Utredningen har inte tagit ställning till lämpligkostnadsfördelning mellan centralaaktiviteter och sådana som är direkt hänförbara till en enskild tävlingsort. I kommitténs kalkylhar beräknats 50 milj.kr. aom intäkter av förköpsbiljetter, företrädesvis avsedda att förvärvas av näringslivet. Motsvarande intäktspost fanns inte med i kalkylerna årsolympiad. Av försiktighetsskäl kan det nu - före spelen och i en kalkyl somsyftar till att bedöma riskerna med en statsgaranti för spelens ekonomi - finnas anledning att begränsa den optimism beträffande näringslivets intresse som kalkylenanger. finns regelmässigt med vid som sponsorer vidarrangemangen. En traditionell sponsorinsats jämte förköp av biljettor av kalkylerad storleksordning kan vara alltför optimistisk. Utredningen har valt att reducera de av Falu/.i.re-kommittén beräknade intäkterna av förköpsbiljetter, men gör samma bedömning som kommittén beträffandedet totala antalet försålda biljetter. Den sammanlagda biljettförsäljningen beräknas medföraintäkter om 56 milj. kr. Övrigaförsäljningsintäkter såsom försäljningsrätter(rätten att nyttja spelens symbol),program, souvenirer, minnesmedaljer, lotterier ra.m. med beaktande av ersättning förOS-arrangörens nyttjanderätt till OS-symbolen har utredningen bedömt något försiktigare änkommittén eller till netto 60 milj.kr. Av helt avgörandebetydelse för budgeten för de olympi.=:k-a. spelen är intäktema för TV-rättighetema.Utredningen, Prop.1980/81:200 43 som haft direktkontakter med de tre stora amerikanska TV-bolagenliksom med företrädare för European Broadcaating Union (EBU)och , har i denna del kommit fram till samma bedömning som kommittén. Som motivering härför vill utredningen ytterligare framhålla följande. Intäktema frånförsäljning av TV-rättigheter vid harstigit i allt snabbare takt under senare är.Det är främst priset för exklusivrätten till aom ökat och som säledes gett stora intäkter. Följandesiffror belyser utvecklingen: aändningsrätten vid i I964 kostade medan samma rätt 1976 gick pä . American BroadcastingCorporation betalade för rättigheterna i I98O . Centralt placeradepersoner inom TV-industrin hävdar attarrangörerna träffade ett dåligtavtal med ABC om TV-rättighetema. För i har ABCskrivit kontrakt på 91>5 miljoner dollar och för i . Orsaken till de ständigtstegrade kontraktssummoma är i första hand den hårda konkurrensen mellan de trestora kommersiella TV-bolagen i : ABC, CBS ooh NBC. Värt att notera är, att förutomde tre stora TV-bolagen vax också ett mindre,fristående produktionsbolag, Tandem Produc-tionsInc., med och bjöd på TV-rättighetema för I984 i . En intressant frågaär huruvida andra konkurrenter, t.ex.kabel-TV dyker upp på den amerikanska marknaden när det gällerframtida intemationella arrangemang av OS-typ. Särskilda TV-pro-duktionsbolag som specialiserar sig pä sport och liknande-evenemang existerar . Inte endast kabel-TV börses som en möjlig framtida konkurrent till deetablerade TV-näten. Satellitsystem byggs snabbt utöver den amerikanska kontinenten ochredan om kommer Prop.1980/81:200 44 miljontals amerikanska hem att ta emot aatellitsändingar med relativt enkla och billiga antenner.Konkurrensen från bl.a. kabel-TV och satellit-TVtorde ytterligare kunna öka möjligheterna till ökade TV-rätt a intäkter. Ingen tror att TV-intäktemablir mindre för framtida OS-arrangörer. Detta ären allmän uppfattning hos ledande TV-folk ibäde och . Däremot ärdet inte självkla-r-t tt intäktema koraraer att få samma branta uppgång somhittills. Den höga inflationstakten har spelat roll i utvecklingen men ännu mer denväxande konkurrensen mellan de amerikanskaTV-bolagen. Det är rimligt att räkna med att den atora delen av TV-intäkterna kommer frånUSA även , men de europeiakaradio- och TV-bolagens samorganisation ärmed och betalar avsevärda belopp, liksom . ochen del latinamerikanska länder kan väntaa visa intresse . Inget tyder påatt kostnaderna för TV-rättigheter kommer att avskräcka TV-bolagen. Däremotär man bekymrad över kostnadsutvecklingen när det gällersjälva produktionsapparaten: reaor,hotell, traktamenten, utrustning och översändningskostnader stiger och gör stora håli alla TV-företags budgetar imder olympiska är. Utvecklingen päden tekniska sidan kan dock väntas medföra billigare utrustning och bättre sändningsteknik. Det finns ingen grundad anledning tro att intäktema förTV-rättigheter i samband med etteventuellt i skulle bli lägre än de av kommittén beräknade, snairaremotsatsen. a) den hårda konkurrensen mellan de tre atora kommersiella TV-bolageni , en konkurrens sora närmast förstärkts av ABC:spublikframgångar med OS-sändningar, b) väntad konkurrens från fristående TV-produktionsbolag som specialiserarsig pä sport och annan underhållning, samt 1980/81:200 45 c) ett växandeintresse för i länder som hitintills inte TV-bevakat sådana evenemang. Den intäkt av TV-rättigheter som härberäknats motsvarar i nominella tal vadaom får spel. Det bör dock observeras att lyfter huvuddelen avdessa intäkter . I den här föreliggande kalkylen har dock hela intäkten, 350 milj.kr., lagts in bland övrigaintäkter och kostnader vilka beräknats i I98O årsprisnivå. Om får 1988 årsvinterspel upptas förhandlingar om TV-rättighetema efter spelens avslutning iSarajevo är 1984. En betydande del av TV-intäkterna torde dock inte kunna lyftas före år 1988.Kalkylen förutsätter sålunda att i dessa förhandlingar fårantingen ett belopp som motsvarar vad aom utgär apel plus indexuppräkning av detta belopp för perioden 198O-I988eller att beloppen till sin huvuddel betalas ut tidigt under perioden1984-1988. Med en kalkylerad intäktav försålda TV-rättigheter på 330 Diilj.kr. jämtebiljettintäkter på 56 milj.kr. och övrigaförsäljningsintäkter på 60 milj.kr. blir de sammanlagda intäkterna 446 milj. kr. Prop.1980/81:200 46 Den här redovisade' kalkylen för de påvisar en relativt omfattande ekonomisk verksamhet soraställer krav på likviditetsförstärkning och därmedräntekostnader för OS-budgeten. OS-budgeten koramer sannolikt att hainkomster redan frän och med år I984. Dessa blir dock i första hand beroende av TV-rättsavtalens konstruktion. Utredningen har i sina likviditetsbedömningar lämnatfrågan om dessa intäkters tidsmässigafördelning öppen införsådana avtalsförhandlingar. Sena TV-intäkter raedförstörre likviditetsbehov och därmed högreränteutgifter. Biljett- och övriga försäljningsintäkterinflyter 3,innolikt succesivt åren närmast förespelen. Kalkylens kostnader uppstår i accelererad takt frän och raed dentidpunkt då investeringar påbörjas, ihuvudsak . Större delen av massmedia- ooh driftkostnaderna uppstår sent eller I987 och I988. Det finns anledning att räkna raed att OS-budgeten har god likviditet - utan behov av andramedel än de OS-arrangemanget självt ger - frara till den tidpunkten då investeringarna påbörjas i större omfattning, dvs. Förperioden I984 uppstår viasa kostnader för förberedelseroch administration. För dessa kostnader oaknar OS-budgetenlikviditet, vilken således staten mäste svara för. I986-I988uppstår sannolikt tärillgen stora likviditetsbehov intill dess OS-kalkylenslutfinansieras efter spelen. En beräkningav likviditetsbehoven och därmed räntekostnademas storlek är känslig för olika förändringar i förutsättningarna. Varje förändring påverkar i- höggrad beräkningsresultatet. En förskjutning av tidpunkterna för de störstainvesteringarna - t.ex. åtgärder för raassmedia, försäljning av TV-utrustning,uppbyggnad och försäljning av en temporär ochUppbyggnaden äv de idrottsanläggningar av störreformat som behövs - kan leda till avsevärda ränteförluster. Prop.1980/81:200 47 kan en tidigareläggningav investeringar göra dem billig.are bäde av inflationsskäl och genom att en tillfällignedgång i prioet för anläggningsarbeteneller utrustning kan utnyttjas. Hot bakgrund av den stora osäkerhet som en likviditetsberäkningnödvändigtvis raåste få har utredningen kalkylerat med ett belopp för räntor inkl.reserver om ca 25 milj.kr. Frågam om att väga ränteförluster mot en höghandlingsberedskap diakuteraa vidare i organiaationsavsnittet 5.7.2. I överläggningarna med staten har Falu och Årekommuner som nämnts intagit den ståndpunkten att det huvudsakliga finansiella ansvaretför spelen bör bäras avstaten. Omfattningen av ett sådantåtagande frän statens sida blir beroende av vilka investeringarsom krävs för spelen ooh vilka personella insatser aom fordras för förberedelseroch /genomförande. Mot den bakgrunden synes detangeläget att i ett avtal mellan staten, kommunemaoch berörda idrottsorganisationer eller på annat lämpligtsätt precisera och lägga fast vilken omfattning ooh standard anläggningar och verksamhet skall ha.