prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är inte ägnat att förvåna att skilda bedömare kankomma till olika slutsatser vid tillämpning av så många och mångtydigakriterier. Utfallet av bedömningen påverkas givelvis i första hand av vilkenstyrka man i det enskilda fallet tillmäter det ena eller andra kriteriet:fattigdom, oberoende, tillväxt, utjämning, demokrati, tillgång på bistånd frånandra osv. Redan i själva beskrivningen av etl land utifrån dessa kriterierinfinner sig ofta subjektivitet. 1 ett fall kan konstaterandet attparlamentarisk demokrati föreligger kompletteras med upplysningen att vissasamhällsgrupper har ett dominerande inflytande och de fattigaste deltar föga ibeslutsprocesserna. 1 ett annat fall kan till upplysningen alt del föreliggerenpartisystem utan val och pressfrihet fogas kommentarer att det ändå tordefinnas vägar för medborgarna att föra fram sina synpunkter. Det är naturiigt att de i existerande olikapolitiska värderingarna också i viss mån sätter sin prägel på bedömningen avutvecklingen i våra samarbetsländer och andra . Med tanke på behovet avstabilitet och långsiktighel i biståndssamarbetet vore det olyckligt om vårarelationer till skilda samarbetsländer skulle påverkas av förväntningar ellerfarhågor, som dessa länders regeringar förknippar med de skilda värderingarsom finns hos olika politiska grupper i . 1980/81:100 Bilaga 6 60 Det är därför principiellt önskvärt att sökafinna gemensamma nämnare i diskussionen om kretsen av programländer. Dettaligger i linje med riksdagenstidigare uttalande atl förändringar i kretsen bör ske med stor varsamhet. De förslag som i det följande framförs beträffandeenskilda länder utgår från dessaresonemang. De överensstämmer också med den allmänna inriktning, som detbilaterala biståndet fått , och som jag anser bör bestå. Det omfattande svenska stödet tillsödra markeras ylterligare av att utvecklingssamarbete med detsjälvständiga nu kan inledas, och att svenskt stöd planeras förell regionalt ekonomiskt samarbete i södraAfrika. I pågår efter självständigheten ett omfattandeinre uppbyggnads- och utvecklingsarbete. Som stöd för detla arbete, vilket omdet är framgångsrikt kan få en stark positiv inverkan på hela regionen och för att stärka den demokratiskautvecklingen i landet förordar jagbetydande svenska biståndsinsatser. Med hänsyn till att inte tillhörde fattigaste , kan det inte uteslutas att biståndet efternågra år kan övergå i andra samarbetsformer. Biståndet fill bör steg för steg övergå till samarbetei andra former. 1 nuvarande läge, dåstora mängder flyktingar kommer från det ockuperade , börbetydande bidrag ges för hjälp åt flyktingar. På samma sätt planeras belräffande fortsattflyktingstöd. Däremot förbereds inget nytt projektstöd när det nuvarandeavtalet om samarbete med utlöpt vid utgången av /82. Ifråga om räknar jag med att svenskt bistånd kanbehöva utgå under en övergångsperiodför att stödja landels återuppbyggnad och för konsolidering av den demokratiska samhällsformen.Samarbetet med bör utformassom stöd till regionalt samarbete isödra , till insatser för attfrämja ökat oberoende från och till gagn för fattiga befolkningsgrupper. SIDA har beräknat medel för insatser påmarkvårdsområdet under posten för regionala insatser. Med hänsyn tillden centrala betydelse som mark- och miljövård har förutvecklingsansträngningarna, har jag ansett detmotiverat alt räkna upp det av SIDA föreslagna anslaget och att inrätta en nyanslagspost benämnd Särskilda miljö- och markvårdsinsalser. De insatser som f n. planeras på miljöområdet, ochsom SIDA beräknat medel för inomanslagsposten Särskilda program, har förts till den nya anslagsposten. Medel för den (), som innevarande budgetår beräknas inom anslagsposten Särskilda program, upptas i fortsättningen under anslaget C 1.Bidrag till internalionella biståndsprogram. 1 detta sammanhang vill jag peka på vikten avökat stöd till primärhälsovård, ivilken familjeplanering ingår som en integrerad del. 1980/81:100 Bilaga 6 61 ringensrelativa andel i det bilaterala samarbetet har tenderat att minska . Mot bakgrund av deförsörjningsmäs.siga och sociala svårigheter samt de sysselsättningsproblem,som den snabba befolkningstillväxtenmedför i många , anser jag att denna tendens är otillfredsställande. Det är motiverat att Sverigesberedvillighet att stärka stödet till primärhälsovård,inklusive familjeplanering, understrykes i dialogen med mottagarländerna. En fortsatt hög beredskap för att lämna bistånd iakuta nödlägen, mofi-verar en kraftig ökning av anslagsposten Katastrofer m.m.Under fidigare budgetår har stora reservationer funnits att tillgå.Detta är inte längre fallet. Jagförordar en betydande ökning av anslagsposten Enskilda organisationer. Sådana organisationer har visat sig varaeffektiva redskap i utvecklingssamarbetetoch utgör värdefulla komplement till det av SIDA administreradebiståndet. Inom anslagsposten Enskilda organisationer förordar jag, alt särskilda medel beräknas för stöd ny svensk fredskår, som enligtförslag av kommittén om fredskärens framtid (DsUD 1980:2) kan komma att bildas av intresserade frivilligaorganisationer. Beträffande de av SIDA föreslagna anslagstekniskaförändringarna biträder jag förslaget, att kostnaderna för rekrytering ochutbildning av fältpersonal som belastat anslaget C 4. anvisas som enanslagspost under anslaget C 2.Däremot ser jag f.n. ingen anledning att medel för vissau-landspolitiska åtgärder skall skiljas frän det bilaterala utvecklingssamarbetetoch föras till ett nytt anslag. Medel för bredare samarbete och förmånliga krediter fill bör upptas somsärskilda anslagsposter underanslaget för bilateralt utvecklingssamarbete. Den verksamhet som bedrivs av fonden för industriellt samarbete med () förutses t. v. intebehöva ytterligare tillskott av budgetmedel. SIDA har även föreslagit vissa ändringar i detsätt på vilket importstödet utnyttjas. Min strävan därvidlag är atl finnaformer för det svenska biståndet, som med lätthet kan anpassas tillmottagarländernas behov och som så långtmöjligt utnyttjar deras egen kapacitet. Därmed undviker man också en onödig administrativ belastning på den svenskaförvaltningen. En förutsättning föranvändning av importstöd som biståndsform är självfallet att stödet verkligen utnyttjas så atl de svenskabiståndsmålen främjas. Jag vill i detta sammanhang allmänt understrykavikten av att SIDA -som ett led isträvandena till ökad effektivitet beaktar de erfarenheler som vunnits när det gäller att utnyttjaadministrativa resurser utanför styrelsenför projektplanering och -genomförande. Jag tänker därvid exempelvis på Bai i ochsmåindustriprojektet i samtpå de projekt som enskilda organisafioner genomfört i och utanför programländerna. Mot bakgrund av den allmänna återhållsamhet somgäller för den svenskabiståndsförvaltningens utbyggnad är det vikfigt att olika metoder prö- 1980/81:100 Bilaga 6 Bilateralt utvecklingssamarbete budgetåren 1980/81-1981/82 Fördelningpä mottagarländer och andra ändamål (milj. till medelsram 1981/82 och det karibiska området Särskilda miljö- och markvårds- rörelser m. m. i södra Katastrofer m. m. Rekrytering och utbildning av ' Flyktingar och belVielserörelser m. m.i södra uppgick / 81 till 150 milj. kr., varav 46 milj. kr, hänfördesig till . - SIDA har föreslagil elt anslag på 100 milj, kr. Härav har 15 milj. kr. avseende markvård förts till en ny anslagspost benämnd Särskildamiljö-och markvårdsinsalser. ' Sefotnot 2) och 4). * Medelsramen för Särskilda program var 195milj. för /81, SIDA har föreslagit ett anslag pä 200 milj.kr, för /82, De båda nämnda beloppen har minskals med vardera 37milj, kr,, som ulgör bidrag resp. SlDAs förslag lill bidrag tillInternationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) och som förts lillanslaget C I. Dessutom har SIDA för biidgetårel 1981/82 beräknat 5 milj. kr.för miljöinsatser inom ramen för Särskilda program. Detta belopp har förts tillden nya anslagsposten Särskilda miljö- och markvårdsinsalser. ' Ulbildningsberedningen har i sin anslagsframställningtoreslagit 65 milj. kr. för bredare samarbete. SIDA har föreslagit att en nyanslagspost inrättas för u-landspolitiska åtgärder och beräknat 1.50 milj. kr.för dessa ändamål. '' Rekrytering och utbildning avtaltpersonal har fr.o.m. /82 förts över frän anslaget C 4. ' Anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete uppgick1980/81 lill 3 253.0 milj. kr. Härav har 37 milj. kr. förts till anslaget C 1. (jämför fotnot 4). Dessulom har 18 milj. kr. tillförts från anslaget C 4. (jämför fotnot 6). " SIDA har föreslagil ett anslag för bilateraltulvecklingssamarbele pä 3 727 milj. kr. inkl. medel för rekrytering ochutbildning av fältpersonal. Av detta belopp har 37 milj, kr. förts tillanslaget C 1. Oämför fotnot 4). För att totalbeloppen skall bli jämförbara harhär medtagits de av .SIDA därutöver beräknade medlen på 150 milj, kr. förbredare samarbete och förmånliga u-landskrediter (jämför fotnot 5). 1980/81:100 Bilaga 6 63 vas,som medger en fortsatt stor och flexibel resursöverföring. En möjlighet, som bör kunna utnyttjas i högre grad än f.n. är samfinansiering med andra biståndsgivare. Sådan samfinansiering skerredan i viss utsträckning på nordiskbasis liksom med några av OPEC-ländernas biståndsfonder och /IDA.Jag finner det angeläget atl SIDA undersöker möjligheterna till ökad svensk medverkan vid samfinansiering av utvecklingsprojekti samarbetsländerna. Del finns flera skäl för detla. Det skäl somfrämst anfördes när undersenare träffade etl flertal samfinansieringsavlal med , nämligen de administrativabesparingsmöjligheterna, ärfortfarande giltigt. kan genom samfinansiering med i.ex. och de regionala utvecklingsbankernadra fördel av dessa institutioners administrativa kapacitet, som desvenska bistånds-medlen för dessa institutioner kan utgöra ettvärdefullt resurstillskott. Genom deltagandei samfmansieringskonsorlier med OPEC-ländernas bi-slåndsfonder kan vidare bidra till ökade resursöverföringar tillprogramländer. Jag utgår ifrån att de projekt som kan komma attaktualiseras för samfinansieringnormalt ligger inom sektorer där har ett speciellt kunnande. Som ett led i ansträngningarna alt bredda vårarelationer med samarbetsländernahar under innevarande budgetår inlett regelbundna u-landspolitiska genomgångar med bred deltagarkrets.Syftet är bl. a. atl engageraintresserade myndigheter och organisationer i förberedelserna förförhandlingar och biståndsdiskussioner med våra samarbetsländer samt att dra nytta av olika svenskaintressenters erfarenheter och synpunkter.Vid varje tillfälle genomgås relationer med ett mottagarland eller biståndet inom ett visst sakområde.Den information och de slutsatser som framkommer vid dessa genomgångar är envärdefull tillgång i våra kontakter med samarbetsländerna. av de lotala biståndsanslagenutnyttjas för upphandling av varoroch tjänster i . Av denna upphandling, som /81 kan beräknas till ca , svarar det bundna biståndet endast för en drygtredjedel. Bundet bistånd är gåvobistånd i form av varor ochtjänster, som avtalsenligt skallupphandlas i . Av det landdestinerade biståndet kan, , bundet bistånd förekomma endastinom del s. k. importstödet. Dessutom har katastrofbistånd i form avvaror och tjänster upphandlade i Sverigesamt naturabidrag lillinternationella livsmedelsprogram räknats till bundet bistånd. SIDA förordar i sin anslagsframställning för1981/82 en återgång lill tidigare syslem innebärande alt det bundnabiståndet avräknas mot hela 1980/81:100 Bilaga 6 64 landramen.SIDAs argument är att importstödet har fått dimensioneras för att detskall kunna inrymma det bundna biståndet, som man i flera programländer eftersträvar en ökning av detändamålsbestämda biståndet. Vid beräkning av det belopp som skall uppnås förbundet bistånd anser SIDA vidare attleveranser som finansieras under del bredare samarbetet skall inkluderas. Ävende medel som anvisas för förmånliga u-landskrediter bör, enligt SIDA, kunna inräknas i mälbeloppel, eftersom de direktkommer att föranleda upphandling i . Målbeloppen för det bundna biståndet har under desenaste två åren motsvarat av de totala biståndsanslagen. Jagräknar med en oförändrad andelbundet biståind under /82. Jag kommer i det följande att föreslå att medel anvisas förförmånliga u-landskrediter. Dessamedel utgör bundet bistånd. Den bundna andelen av importstödet behöversåledes inte öka, även om det totala importstödet minskar till förmån för ändamålsbestämt bistånd. Jag finnerdel därför ej motiverat föreslå att det bundna biståndet skall avräknas mothela landramen. Utfallet av det bundna biståndet under budgetåret1979/80 beräknas till 580 milj. kr.,vilket väsenfiigt understiger mälbeloppel på 650 milj. kr. Skillnaden förklarasav en försenad utbetalning under livsmedelsprogrammet och svårigheter att iplanerad omfattning utnyttja katastrofanslaget för svensk upphandling. För /81 är ramen740 milj. kr. Jag föreslår att detbundna biståndet skall uppgå 845 milj. kr. under /82. Jag förutsätter att SIDA vidfördelningen av del bundna biståndetuppmärksammar att syftet är att öka nettoleveranserna av svenska varor och tjänsterinom ramen för mottagarländernas prioriteringar och utvecklingsplaner. Bindning av biståndet kan göra varorna dyrare ochär därför till nackdel för . Under en följd av år har Sverigeaktivt verkat för att industriländerna gemensamt beslutar om avbindning.Sverige kommer givetvis även ifortsättningen atl uppmärksamma möjlighelerna av alt åstadkomma ettinternationellt beslut om avbindning. Det för fördelaktiga svenska biståndetpåverkar gynnsamt de svenskaföretagens exportmöjligheter. Ett antal mottagarländer har också i ökandeutsträckning upphandlat till betydande belopp i vid sidan av detbundna biståndet. Kontakterna mellan SIDA och näringslivet har ytterligare utvecklats bl. a. genom förbättradinformation till enskilda företag och samråd med berörda organisationer.Återflödet av biståndsmedel är dockfortfarande lägre till än till många andra jämförbara länder. Som jagtidigare framhållit är del därför av stor vikt alt biståndsmyndigheterna vid utformningen av biståndsprogrammenbeaktar möjligheterna att bättre utnyttja den resurs som svenska företag utgördär så kan ske utan att biståndets kvalitet och mottagarlandetsintressen negativt påverkas. Överläggningar äger regelbundet rum med mottagarländerna om inrikt- 1980/81:100 Bilaga 6 65 ningenav de svenska biståndsinsatserna och i förekommande fall om användningen avimportstödet. Under dessa överläggningar får deltagarna god inblick imottagarlandets utvecklingsplaner och importbehov. Det bör vara imottagarlandets intresse atl vid dessa överläggningar få belyst i vilken utsträckning skulle kunnatillfredsställa import- och utvecklingsbehov. Detsvenska biståndet lämnas antingen som projektbistånd, s. k. ändamåls-bestämt bistånd, eller i form av imporlslöd. Enligt nuvarande regler är importstödel inte på förhand destinerats till något överenskommet projekt eller motsvarande utan disponeras relativt frittav mottagarlandet. Följaktligen ärSlDAs medverkan i planering och genomförande av den finansieradeverksamheten i normalfallet mycket begränsad. Jag avser i det följande diskutera reglerna för användningen avimportstödet mot bakgrund av deförslag, som SIDA har anfört i sin anslagsframställning. SIDA framhåller atl importstödel bör vara ettflexibelt hjälpmedel för länder medsärskilt svåra betalningsbalansproblem. Därför bör stödet utgå med ett minimumav kontroll och tidsutdräkt, vilket förutsätter att mottagarlandet har kapacitet att självt planera ochgenomföra de aktiviteter, för vilka importstödel skall utnyttjas. SIDA anser att importstödet i vissa fall kommitatt användas för ändamål, som påsikt givit SIDA ett slörre ansvar än avsett för verksamheternas genomförande, samt för projekt, vilka varitomfattande från kostnads-och tidssynpunkt. SIDA finner del angeläget atlimportstödel bibehålls som etl allmäntprogramstöd. Dä mottagarländerna villanvända svenska biståndsmedel till projekt av stor omfattning eller med betydandeosäkerhet när det gäller genomförbarhet eller utvecklingseffekler, bördessa projekt, enligt SIDA, underkastassamma granskning som annat ändamåls-bestämt svenskt bistånd. Jag finner SIDAs synpunkter beaktansvärda. Jag vill dock framhålla alt skillnaden mellan ändamålsbestämtbistånd och imporlslöd utifrån mottagarländernasutgångspunkt delvis är skenbar. Huvuddelen av biståndsmedlen används för någon form av projekt. Förmottagariänderna är den väsentligaskillnaden den grad av ansvar för genomförandel, som biståndsgivaren skall anses ha. Det ter sig rimligt attta fasta på detta synsätt. Avtal omimportstöd mellan och mottagarlandet stadgar att medlen skall användas för ulvecklingsändamål.Därutöver innehåller avtalet inga bestämmelser om medelsanvändningen. Ansvaretför atl varor och tjänster kommer till avsedd användning vilar påmottagarlandet. SIDA kan, om så begärs,bistå med upphandling och liknande tjänster. Jag anser att SIDA i dialogen med mottagariändernapä ett mera aktivt sätt än tidigare bör diskutera och följa användningenav importstödel. Inom ramen för deregelbundna förhandlingar och konsultationer om ul-5 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 66 vecklingssamarbetet,som förs med mottagariänderna, bör parterna diskutera hur importstödet skallutnyttjas och då också överenskomma om den huvudsakliga fördelningen på olikavaror och tjänster. Den övervägande delen av importstödet har använts förfinansiering av investeringsvaror (maskiner, reservdelar, halvfabrikat ochråvaror) men även I.ex. bränslen, livsmedel, textilier, tvål och medicin harupphandlats. En begränsning av möjligheterna att kanalisera importstöd tilllångsiktiga utvecklingsprojekt kan innebära atl en slörre andel av importstödelfår finansiera konsumtions- och råvaruimpori. Det är emellertid ur utvecklingssynpunkti princip att föredra att importstödet exempelvis utnyttjas för att långsiktigtöka livsmedelsproduktionen än att finansiera ökad livsmedelsimport. Jag anserdärför all strävandena på sikl bör vara all i ökad utsträckning finansierainvesteringsvaror under importstödel. Jag finner del inte onaturligt alt mottagariänderna gesmöjlighet atl finansiera idenlifierbara projekt med importstödmedel. Hur storaeller komplicerade projekt som på sådant sätt skall komma ifråga måste avgörasfrän fall till fall och utifrån en bedömning dels av mottagarens planerings-ochförvaltningskapacitet, dels av förulsältningarna att nå de biståndspoli-tiskamålen. Det bör ankomma på SIDA att översiktligt göra en sådan bedömning. Om denutfaller positivt ser jag inget skäl till varför SIDA, om inte mottagaren såbegär, skall kräva ytterligare beredning av projektet. SIDAs engagemang kan isådana fall begränsas till att i efterhand kontrollera att medlen använts föravsett ändamål. 1 de fall tveksamhet kvarstår vad gäller mottagarenskapacitet att genomföra det tänkta projektet bör SIDA i första hand diskuteramed motparten vilka ytterligare åtgärder, som kan behöva vidtas av SIDArespektive mottagarlandet. Ofta kan det t. ex. vara fråga om att föreupphandlingen göra konsultsludier eller att komplettera utrustningsleveransermed konsultinsatser. Om styrelsen bedömer att verket bör medverka i planeringoch genomförande av etl projekt bör det beredas inom ramen för deländamålsbestämda biståndet. Utgångspunkten bör vara givarens och mottagarensgemensamma intresse, nämligen att importstödet används på ett effektivt sätt.Detta gäller såväl när importstödel används för inköp av en enstaka störrekomplicerad maskin, då krav bör ställas på tillräcklig teknisk kompetens samtrimliga servicemöjligheter hos mollagaren, som då importstödet utnyttjas förmindre eller större projekt, då krav bl.a. bör ställas på effektiv projektadministration. Jag utgår från alt styrelsen går vidare i utvecklingenav beredningsformer, som lämpar sig för de olika fall som jag diskuterat. Jag förutsätter att importstödet även fortsättningsvisi betydande omfattning skall användas i utvecklingssamarbetet med de svenskaprogramländerna. Det ger en nödvändig grad av flexibilitet i samarbetet och ärlätt alt anpassa till mottagarländernas behov. Dessutom innebär importstöd att 1980/81:100 Bilaga6 67 manså långl möjligt utnyttjar mottagarländernas egen administrativa kapacitet ochundviker en onödig belastning på den svenska biståndsförvallningen. 1979/80Utgift 35,8 milj. kr. Reservation 34,6 milj, kr. 1980/81Anslag 80,0 milj. kr. 1981/82Förslag 95,0 milj. kr. har utsatts för upprepade sydafrikanskaattacker, som medfört såväl svåra förluster i döda och sårade som omfattandemateriella skador. har val förrättats till ennationalförsamling och till provinsförsamlingar under ledning av detstatsbärande partiet . antog landetsförsta utvecklingsplan. Utvecklingsmålen har hittillsvarit att återställa den under befrielsekampen krigsskadade infrastrukturenoch att öka produktionen inom områden, där del finns goda förutsättningar, t.ex. inom olje- och fiskeindustrin. utvecklingsansträngningar hindras främsl avbrist på kvalificerad arbetskraft. Detta har varit särskilt märkbart inomjordbrukssektorn. Till följd av krigssituationen tvingas avdelabetydande personella och materiella resurser lill landets försvar. Fleraomorganisationer har ägt rum inom ministerier och statliga företag i syfte atluppnå större effektivitet i förvaltningen. Ett tvåärsavtal om utvecklingssamarbete har ingålts förbudgetåren 1980/81 och 1981/82 på sammanlagt 160 milj. kr. skall83 milj. kr. användas för importstöd, varav 60 milj. kr. är bundet till upphandlingi . kommer atl utnyttja slödel för inköp av bl. a. utrustningtill mejerier och ett tryckeri för skolböcker. och har enats om att öka detändamålsbestämda biståndet. Under /80 har insatser påbörjatsinom fiskesektorn. Svensk personal arbetar som rådgivare och administratörerinom detta program. Ändamålsbestämda insatser fordrar omfattande förberedelseroch planering från såväl svensk som angolansk sida och programmets genomförandehar försenats, varför en slor reservafion uppkommit. De medel som reserveratsberäknas kunna användas under / 81. Svenskt stöd till hälsovårdsinsatser har inletts /80. Insatserna sker lill stor del i samarbete med ochWHO och avser stöd till bl. a. vaccinationskampanjer samt mödra- och barnavård. En personalfond på 5 milj. kr. har inrättats /81. kan därmed rekrytera konsulter och annan utländskpersonal. 1980/81:100 Bilaga 6 68 1 samarbete med bl. a. har Sverigeunder /80 bidragit med 6 milj. kr. för upprustning av dens.k. Under budgetåret1979/80 beviljades 4 milj. kr. i katastrofbistånd för stöd till UNHCRs verksamhet för återflyttning av angolanska flyktingar frånZaire. 1979/80Utgift 116,7 milj. kr. Reservation 25,4milj. 1980/81Anslag 130,0 milj. kr. 1981/82Förslag 140,0 milj. kr. stagnation förväntasspannmålsproduktionen i Bangladeshunder öka avsevärt. Bristen på lagringskapacitet och risken för produktionshämmande prisfall utgör nu omedelbaraproblem för landets regering. Den externa obalansen i ekonomin beslår och kankomma all förvärras genom minskande intäkter från den viktigajuteexporten och ökade kostnader för oljeimporten. Biståndet /81 hardessutom blivit lägre än planerat. I femårsplanen för 1980-85 har regeringlagt tonvikt på en tillväxtorienteradutvecklingspolitik med en kraftig satsning på ökad jordbruksproduktion. Målet är alt landet skall blisjälvförsörjande på spannmål mot slutet av planperioden. Ansträngningarnainriktas också på en begränsning avbefolkningstillväxten och en ökning av läskunnigheten. Det redanomfattande beroendet av utländskt bistånd förutses öka. Gällande avtal om utvecklingssamarbetet mellanSverige och avser perioden /80-1980/81 och omfatlartotalt 250 milj. kr. Härav beräknas ca 160milj. komma att utgå i form av imporlslöd, av vilket 85 milj. kr. är bundet till inköp i . Återstoden avser projektfinansiering.Under /80 använde det bundna biståndet bl. a. lillinköp av matolja samt utrustning tillde slalliga järnvägarna. Med den obundna delen finansierades inköp avverksiadsprodukier, matolja och indusiriråvaror.