prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — Vilka utsikterna är för branschen alt efler Ireärsperiodenha uppnålt konkurrenskraft och förmåga all klara sig ulan fortsall slalliglslöd är inle möjligt all bedöma . kraftigt slöd för rationalisering ochexporlfrämjande synes dock vara ett allernaliv all föredra framför de andrahandlingslinjer som står lill buds - att försöka bevara en oförändradbranschstmklur och branschomfaltning med omfallande driflssubvenlioner ellerall acceptera att branschen minskar i snabb takl. vilket sannolikl skulle bliföljden om det slalliga branschslödel inte ökas. I samband med all förslagel om Ireärsprogrammel förperioden / 78- 1979/80 lades fram för fyra är sedan underströk jag allslalliga äigärder för branschen mäsle ses som ell tidsbegränsat slöd och somett komplemenl lill företagens egna ansträngningar. Jag vill understryka alldella synsäll gäller även för del nu aktuella ireärsprogrammel. Jag redovisar nu mina förslag lill induslripoUtiskaåtgärder. Branschfrämjande ätgärder för den glasindustrinbestår f. n. av exportfrämjande åigärder och bidrag till konsultundersökningari omställningsfrämjande syfte. För innevarande budgetår har 4 milj.kr. avsattstill branschfrämjande ätgärder för den glasinduslrin. Av detta belopp används ca 3 milj.kr. Enligl gällande riktlinjer kan stöd utgå lill kollekliva och isärskilda fall till företagsindividuella salsningar. I prakfiken ulgårmerparten av stödet lill de tvä slora flerbmksförelagen ochOrrefors. har föreslagit att insaiserna förexporlfrämjande åtgärder och konsultbidrag höjs med 3,5 milj.kr. och vidare att stöd till fortbildning av leknisk personal ochdriflspersonal införs med . Sammanlagl föreslär således verkelen resursinsats Prop.1980/81:89 12 om 8 milj.kr. per är eller 24 milj.kr, för entreårsperiod. Ökningen avser enligl förslaget i förslå hand de exportfrämjandeälgärderna. Som jag lidigare har berörl förespråkar fleraremissinslanser en slörre statlig satsning på exportfrämjande åigärder än densom industriverket har föreslagit. förordar ellexporlprogram som inle undersliger 10 milj. kr. och liknande synpunklerframförs av länsstyrelserna i och län och av vissa kommuner.Sveriges exportråd lillslyrker en medelsram enligl förslaget. KK erinrar om debegränsningar i handlingsfriheten som från handelspolitiska utgångspunkterfinns vad gäller användandet av slalliga slödålgärder. ullalade all särskilda insalser förall främja den glasindustrins export sannolikl behövs. För egen delfinner jag alt en ökad och långsiktigt stabil export är en gmndförulsätlningför att en inhemsk glasproduklion skall kunna bibehållas pä sikl. För mängaglasbruk är en omfallande export ett villkor för överlevnad. Jag förordardärför fortsatta och avsevärt ökade exporlfrämjande ätgärder för den manuellaglasinduslrin /82-1983/84. Exportfrämjande insatserbör dock frän både slatens och företagens sida begränsas till ätgärder sominnebär rimliga utsikter till resullal i förhållande till de insattaresurserna. De måsle ocksä utformas så alt de inte strider mol Sverigesinternationella åtaganden. Den myckel höga nivä för slalliga exportsatsningarsom flera av remissinstanserna förespråkat anserjag inle lämplig. Som jag redan har berörl utnyttjas f. n. en övervägandedel av exporl-programmel av branschens två slora flerbmksförelag. De mindreglasbruken kan endasl i mindre ulslräckning dra nylla av åigärderna. Jag villerinra om all vären 1979 slog fasl all slalliga insalser för allfrämja exporten borde ulformas så alt såväl de större som de mindre brukensolikartade behov kan bli tillgodosedda. Flera remissinslanser har lagil uppdenna fräga och krävt en inriktning av älgärderna som främjar de mindreglasbrukens exportmöjligheler. Enligl min mening är del i och för sig naturligtalt exportprogrammel har en viss inriktning på de två stora förelagsgrupperingarna,som ulgör en slor del av branschen. Jag vill emellertid underslryka vikten avalt de exporlfrämjande åigärderna ulformas på ett sådanl säll att godamöjligheler ges för även de mindre enheterna all dra nytta av programmet. Ett betydelsefulltled i de exportfrämjande åtgärderna är att la fram underlag för exporlarbetet iform av marknadsundersökningar avseende olika exportmarknader. Jag bedömer allmarknadsundersökningar kommer all spela en roll även i del utökadeexportfrämjandeprogram som jag just har förordal. har föreslagil alt generösare villkor skallgälla för slöd lill marknadsetableringar. exportråd anser emellertidatt gällande regler är tillräckligl generösa i della hänseende. Jag förordaratt oförändrade grunder för slöd skall gälla för de fortsatta exporlfrämjandeåtgärderna. 1980/81:89 13 Till behovel av finansieringsstöd i samband medintensifierade mark-nadsföringsanslrängningar återkommer jag strax. Förutom exportfrämjande äigärder ingär i de nuvarandebranschfrämjande åigärderna för den glasinduslrin även bidrag tillkonsult-undersökningar i omslällningsfrämjande syfle. Bidragen kan användasocksä för undersökningar som syftar lill all i förelagen införa redan utveckladproduktionsteknik och/eller anpassa sädan leknik till företagens behov. har föreslagit fortsalt verksamhet medkonsullbidrag och alt därvid slöd skall inrymmas lill designverksamhel för denmanuella glasinduslrin. Jag vill erinra om all vären 1979 angav som ettav mälen vad gäller den glasinduslrin all bevara denna induslriskonstnärliga kvalitet. Som framhälls i indusiriverkels utredning har de svenskaformgivarnas framgång en avgörande belydelse för den svenska glasinduslrins konkurrenskraft.Samtidigt måsle formgivningen anpassas till den konsl-hanlverksindustriellaproduktionsform som den svenska glasinduslrin representerar. Äigärderbehövs enligl ulredningen för all slimulera rekryteringen av unga konstnärerlill glasinduslrin och för all över huvud tagel främja den konstnärligaulvecklingen och formgivningen inom området. Bland möjliga äigärder nämnsärliga pristävlingar och stipendier. För all hävda sin konkurrenskraft mäsle enligl min meningde svenska glasbruken utveckla produkter med en egen profil som skiljer demfrän andra tillverkares produkler. Jag bedömer del därför väsenlligl alt i ettålgärdsprogram för branschen den konstnärliga sidan uppmärksammas genom ettvissl slöd till designverksamheten. Jag förordar alt i enlighel medindustriverkets förslag medlen för branschfrämjande äigärder för manuellglasinduslri fär användas för slöd även av delta slag. Den närmare utformningenav stödåtgärder lill designverksamhelen bör ankomma på regeringen. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . I de branschfrämjande åigärderna för glasindustriingick /71 1972/73 vissa utbildningsinsatser. I sinrapport angående forsknings- och utvecklingsfrågor för den manuellaglasinduslrin anför industriverket att den tekniska kompetensen inom deenskilda företagen behöver höjas. Verkel föreslår all ett särskilt slöd förfortbildning av i första hand teknisk personal och driftspersonal inombranschen vid Glasforskningsinsiitulel i eller vid frislåendeutbildningsinstitut införs inom en kostnadsram av . Utbildningsinsatserna föreslås inriktas pä främst följandepersonalgrupper: - förmän,verkmästare, operatörer, formgivare, marknadsförare, Förslagel om ett särskilt stöd för utbildning harmottagits positivt av 1980/81:89 14 samtliga remissinslanser som har yllrat sig i frågan. Ävenjag finner all ell sådanl stöd behövs för att stärka och utveckla den manuellaglasinduslrin. Del bör kunna medverka lill att det av uttaladeönskemålet om all den glasinduslrin också i fortsäliningen kan fålillgäng till yrkeskunnig arbetskraft tillgodoses. Det bör ocksä genom alt dentekniska kompetensen inom branschen höjs underlätta för företagen atttillgodogöra sig resullalen av och öka inlressel för den forskning ochutveckling som bedrivs pä glasomrädel. Jag förordar därför all ell slöd tillulbildning med av industriverket föreslagen inriktning lämnas underireärsperioden / 82-1983/84. Jag beräknar kosinaden härtör lill högsl500000 kr. Samtliga branschinriklade åigärder för den manuellaglasinduslrin är som jag har framhällii tidsbegränsade. När del gäller delföreslagna ulbildnings-slödel vill jag särskilt underslryka all genomförandelorganiseras sä au åigärden ulan slörre olägenheler kan avslulas efler är. Tolall för brunschfrämjande äigärder för manuellglasinduslri - exporlfrämjande äigärder. konsullbidrag, stöd lilldesignverksamhel och utbild-ningsslöd - beräknar jag för Ireärsperioden1981/82-1983/84 22.5 milj. kr. För /82 bör alliså, i enlighelmed vad jag har beräknal i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 42) under anslagel Branschfrämjande åigärder, las upp 6,5 milj. kr. lill denmanuella glasinduslrin, vilket är en ökning med 2,5 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Jag älerkommer till frägan om finansieringsstöd vidintensifierade marknadsföringsanslrängningar inom den glasinduslrin.F.n. finns inga speciella kreditgarantier med exporiinriklning för branschen ifräga. Åren 1970/71 - 1976/77 fanns slalliga lånegarantier för finansiering avexporlålgärder inom tekoindustrin och den glasindustrin. Slödet varett komplement till övriga exportfrämjande äigärder för dessa branscher ochkunde utgä för tröskelkostnader vid exporlprojekl. Återbelalningstiden för länmol sädan garanti var i normalfallet så kort som fem är. Garantin var inlekombinerad med någon subvention i form av ränlebefrielse. Den glasindustrin omfatlas tillsammans med vissaandra branscher sedan budgetårel 1972/73 av systemet med strukturgaranlier(prop. 1972:46, NU 1972:32, rskr 1972:195). Syftet med strukturgarantierna äratt underlätla en planmässig strukturomvandling av berörda branscher. Garantininnebär att staten ikläder sig borgensansvar för lån som beviljas förelag vidförelagssamgåenden, exempelvis vid förvärv av andra företag ellerdriftsenheter, eller vid samverkansprojekl med flera förelag involverade.Räntebefrielse kan beviljas om särskilda skäl föreligger. Särskilda strukturgaranlier infördes för tekoindustrinunder /78 (prop. 1976/77:105 bil. 1,NU 1976/77:41, rskr 1976/77:305). Syftet var alt dels medverka lill en förbättring av tekoföreiagensfinansiella förhällanden, dels ge incitament lill lönsamhetsbefrämjandestrukturella Prop.1980/81:89 is ätgärder frän företagens sida. Den viktigaste skillnadengentemot strukturgaranlier är alt särskild slrukiurgaianii kan utgå tillforetag individuellt, alltsä utan krav pä samgående eller samverkan mellanforetag. 1 övrigl år villkoren för de båda garantislagen likartade. 1 bäggefallen behöver siikerhet inle lämnas annat än om särskilda skäl föreligger.Garanti fär i bägge fallen lämnas molsvarande högst det egna kapitalel, mensäiskild struktur-garanti kan översliga det egna kapitalel om särskilda skålföreligger. Län mol slrukturgaranli kan beviljas amorteringsfrihel i högsl femår men endasl om särskilda skäl föreligger. I fräga om lån mol särskildslruklurga-ranli gäller generell amorteringsfrihel under två är,Älerbetalningstiden år vid slrukturgaranli högsl lio är eller om särskilda skälföreligger, högsl 15 är. Älerbelalningsliden vid särskild slrukturgaranli ärhögst tolv är inkl. två ärs amorteringsfrihel. Vad slutligen räntebefrielsebeträffar kan sädan numera för bägge slagen av garantier beviljas under högsltre är om särskilda skäl föreligger. De särskilda slrukturgaranlierna för lekoinduslrininfördes dock ursprungligen med generell, tvåårig räntebefrielse. För båda slagen av garanti gäller som huvudsakligbedömningsgrund för slöd all långsiktiga möjligheler all upprällhälla en lönsamprodukfion bedöms föreligga. För alt projekl skall stödjas med stmklurgaranli krävs altdetaljerade planer presenteras. Som villkor för särskild slrukturgaranli gällerall företaget har faslslälll en konkret plan för utveckling ochrationalisering. Ökade försäljningsanslrängningar kan förväntas medföra slörrefinansieringsbehov än vad branschen f.n. klarar av. föreslär.efter förebild frän åigärderna för lekoindustrin, att slalliga lånegarantier iform av särskilda strukturgaranlier införs för exportanslrängningar inom denmanuella glasinduslrin. Garantiramen föreslås uppgå till 25 milj. kr. för denaktuella ireärsperioden. Vidare föresläs generell ränlebefrielse under tvä årlill en beräknad kosinad av 5 milj. kr. föreslär alt villkoren ifräga om säkerhel, beloppsgräns, amorteringsfrihel och amorteringstid skallmolsvara dem som gäller för särskilda strukturgaranlier för tekoindustrin. Vid remissbehandlingen har KK uppmärksammat nödvändighetenav all stödåtgärderna ulformas i linje med inlernalionella åtaganden.Del fätal övriga remissinslanser som berörl förslagel har hafl en positivinställning. framhåller all förekommande säkerheter vid deföreslagna slrukturgaranlierna inte bör belasta företagens nuvarandebanksäkerheter. Med hänsyn lill angelägenheten av alt en ökad avsättning ienlighel med vad jag lidigare har anfört kommer till slånd och till deuppenbara svärighelerna inom branschen att på egen hand finansiera dessaansträngningar förordar jag all särskilda strukturgaranlier införs för denmanuella glasinduslrin /82-1983/84. Som jag lidigarehar anförl bör garantierna ha en generell inriktning och i princip omfatta ävensatsningar pä hemmamarknaden. Prop.1980/81:89 16 Samgående och samverkan mellan förelag hai inle lätt denbetydelse inom den glasinduslrin som avsägs nar siruklurpäveikandeätgäi-der i form av strukturgaranlier och bidiag lill konsulliindersökningarinfördes , Enligl min mening finns del emcllerlid anledning all ulgåifrän all strukturstöd behövs åven . bl.a. föralt underlätta for de mindre glasförelagen att genom samarbele effektiviserasin marknadsföring. Jag förordar därför all forekommande läll av samgående- ochsamveikanspiojekt inom den glasinduslrin skall kunna siödjas med desärskilda slrukuirgaranlier som jagjusl har förordat. Del nuvarande syslemelmed slrukturgarantier bör däriöi upphöra all galla för branschen m.ed ulgångenav budgetaret 1980/81. Ett villkor för all bevilja garanti bör vara alt enkonkret plan finns för företagens marknadsföringsprojekt eller, i fiäga omprojekt med struktur-inriktning, för genomförandet ;iv de strukturellaförändringarna. Vid bedömningen av marknadsföringsprojekt bör vidare slortavseende fästas vid vilka effekter som kan väntas uppstä för andra företag ibranschen. Med hänsyn till all glasföretagens negativa ränlenetlo f.n. i mänga fall är en svår belastning bör ränlebefrielse lämnas geneielll för län mol de föreslagna garantierna. Jag förordar alt i övrigt samma villkor som för särskildastrukiurgarantier för tekoindustrin skall gälla för de föreslagna garantiernaför den glasinduslrin. Del innebär bl.a. all säkerhel behöver lämnasendasl om särskilda skäl föreligger. Garanti lär inle översliga del egnakapilalel om inle särskilda skäl föreligger. Amorteringsfrihel skall gällaunder . Återbetalning skall därefter ske under högsl lio år. Jag beräknar ramen för särskilda strukiurgarantier förmanuell glasinduslri lill 25 milj. kr. för perioden /82-1983/84. Förränlebefrielse beräknar jag medelsbehovel lill 2 milj. kr. per är eller totalt6 milj. kr. Jag återkommer lill anslagsfrågorna i delföljande. Från anslagel Täckande av förluster på grund avstrukiurgarantier lill förelag inom vissa industribranscher belalas utgifterför förluster i samband med strukiurgarantier och särskilda strukturgaranlierför tekoindustrin. Uppkommande förluster i samband med särskilda strukturgaranlierför glasindustri bör fä bestridas frän samma anslag. Län lill invesleringar inom glasinduslri infördesunder budgetaret 1977/78 (prop. 1976/77:61. NU 1976/77:37. rskr 1976/ 77:283),Slödel kan ulgä lill effektivitetshöjande investeringar iproduktionsutrustning, för invesleringar som i första hand syfiar lill altförbällra arbetsmiljön och för invesleringar som görs vid enskildaproduk-lionsenheler som en direki konsekvens av all mäng köps från en centralråvaruanläggning. Lånen, som kan lämnas för högst 507c av investeringskostnaden,är amorterings- och räntefria och skrivs av under högsl fio är. För ireärsperioden /78-1979/80 anvisades sammanlagt 15milj. Prop.1980/81:89 17 Vid utgången av budgetårel 1979/80 hade 8,1 milj. kr.utnyttjats, varav 3 milj. kr. för den gemensamma rävamanläggningen . föreslår mot bakgrund av del beräknade investeringsbehovet inombranschen pä 75 milj. kr. att yllerligare 10 milj. kr. anvisas, varigenomtotalt med outnyttjade medel nära 17 milj. kr. skulle stå till förfogande underfyraårsperioden /81-1983/84. Vidare föreslär industriverket att lånen färlämnas för energibesparande investeringar i ugnsanläggningar för smällprocessenoch för invesleringar avseende förbättrad yttre miljö. Lån för det senareändamålet föresläs kunna ulgå för högsl av invesleringen. Vid remissbehandlingen har anfört allen anledning till alt länen hillills inle uinyltjals mer är. förutomosäkerheten inom branschen, all företagen ofta saknar tillräckliga möjligheteri fräga om den egna insatsen. anser att de möjliga ochangelägna kostnadssänkningar i produktionen som uledningen har redovisat, vilkafömtsätter investeringar pä 15-20 milj. kr. per är , intelorde kunna åstadkommas med den föreslagna nivån för slödet. Föreningenhemställer därför om utvidgad låneram och höjd lånegräns. Investeringsbehovet är av alll att döma slort inombranschen. Detta gäller säväl i och för sig lönsamma invesleringar ieffektivare produktionsteknik som företagsekonomiskt mindre intressantainvesteringar avseende bl.a. den yttre miljön. Med hänsyn härtill och lillbranschens lönsamhetsläge och finansiella situation bedömer jag del som nödvändiglalt tillskjuta ytterligare medel för lån tillinvesteringar. Jag beräknar härför 8 milj. kr., varav 2 milj. kr., förbudgetårel 1981/82. Jag älerkommer till anslagsfrågan för nästa budgetär i detföljande. För lånenbör gälla oförändrade regler. Vad gäller förslaget om utnyttjande förenergibesparande investeringar anserjag all nuvarande regler för lånen medgeren sädan användning i den mån invesleringen kan ses som en klareffektivitetshöjning, dvs. om kostnadsbesparingen på energisidan ärtillräckligl stor. Det treåriga program för den glasinduslrin somjag nu har redovisat bör ha följande omfallning. 1981/82 1982/83 1983/84 Totalt Branschfrämjande åtgärder Lån lill invesleringarRäntebefrielse vid särskilda strukturgaranlier Totalt förordar jag för programmet alltså en ram av 36,5milj. I industriverkets rapporl om forskning och utveckling inomden glasindustrin behandlas framför allt den glasforskning som be-2 1980/81. Prop.1980/81:89 18 drivs inom Stiftelsen ram vidGlasforskningsinsiitulel i . Den svenska glasinduslrin bedrivertillsammans med den nordiska glasinduslrin gemensam glasforskning, somfinansieras lill hälften av medlemsavgifter frän branschens olika företag. Denandra hälften utgörs av slalligl stöd från STU. Dämlöver drivsuppdragsforskning med kommersiell inriktning. Enligt rapporten tror denmanuella glasinduslrin all nyltan av grundforskning inom glasomrädel ärbegränsad. Glasinduslrin har inle utnyttjat sina möjligheler all styraforskningens inriktning. visst främlingsskap har uppstått mellaninstitutet och branschen. Frånsett de bägge flerbmksförelagen är glasbrukensegen forsknings- och utvecklingsverksamhet begränsad. Behovel av sådanainsalser betecknas dock som slort. Enligt rapporten borde möjligheler finnasför Glasforskningsinsiitulel alt genom ökade inlernalionella kontakter drabättre fördel av forskningsresultat ulomlands. slulsals är all den glasinduslrinbehöver höja den tekniska kompetensen inom de enskilda företagen somdel är väsenlligl all en viss glasleknologisk forskning kan upprätthållas inomlandet. anser att nuvarande slöd från STU bör fortsätta ihillillsvarande former. Betydelsen av en fortsatt forsknings- ochutvecklingsverksamhet för glasindustrin understryks också av mångaremissinstanser. Flera insianser betonar vikten av ett tillräckligt statligtstöd på delta område. Jag delar industriverkets bedömning att nuvarande stödtill bör behållas och all del är angeläget altbranschen mer aktivt än nu utnyttjar sin möjlighet alt styra inriktningen påforskningsarbetet. Härtill bör del av mig föreslagna ulbildningsslödel för atthöja den tekniska kompetensen inom branschen kunna medverka. Vidare bedömer jagall del är viktigt med internationella kontakter inom forskningsverksamheten.Det är därför angelägel all bibehålla kompetensnivån vidGlasforskningsinstitutet sä att de utländska erfarenheterna kan tillgodogöraspå rätt sätt. I fråga om regionalpolitiska insatser villjag anföraföljande. har föreslagit att speciella lånemedel skall ställastill vissa utvecklingsfonders förfogande för att inom glasindustriorternaslokala arbetsmarknader skapa alternafiv sysselsäuning. Anledningen till deUaär all ett flertal mindre orter i framförallt och län ärstarkt beroende av sysselsätlningen vid glasbruken. En snabb neddragning avbranschen skulle därför enligt verket medföra svåra arbetsmarknadspoliliskaoch sociala anpassningsproblem. Som jag lidigare har anfört är den slora roll branschenspelar som livsnerv för en rad mindre orter en viktig utgångspunkt vid minaöverväganden om statliga åtgärder för branschen. Åtgärderna har därför utformatsså och getts en sådan omfattning all de avses stärka möjlighelerna lillfortlevnad på lång sikl även för de små glasbruken. Prop.1980/81:89 19 Av de kommuner där industriverket anser attregionalpoliliska äigärder är befogade ingår i stödområde. Förövriga orter gäller alt om avsevärda sysselsättningssvärigheler förutses elleruppkommer lill följd av exempelvis induslrinedläggning i samband med omfallandebranschrationalisering kan regionalpolitiskt stöd lill förelag pä orten ulgåefler prövning av regeringen i varje enskilt fall. Jag anser således alt del nuvarande regionalpoliliskaslödet bör användas för att skapa ny sysselsättning i den mån problemen blirså allvariiga alt arbetsmarknadspoliliska åigärder inle är tillräckliga. Behovav all ge utvecklingsfonderna speciella lånemedel föreligger enligt min meningsåledes inte. 2.2 Planglas- och isolerruteindustrin 1 sin utredning rörande planglas- och isolerruteindustrinhar industriverket behandlal planglas- och isolermletillverkningen var försig. Del planglas som framställs av planglasindustrin utgörsberoende pä tillverkningsmetod av maskinglas och floalglas. Tillverkningsmetoderna skiljer sig i första hand vidsjälva formningen av glasbandet. Vid tillverkning av maskinglas enligl den s.k.Pittsburghmetoden dras glasmassan uppåt ur vannan medelst valsar och formassuccessivt under transporten genom ett kylschakl. Vid floalmeloden formasglaset genom aU glasmassan efter valsning fär flyta ul horisontellt pä en bäddav smält metall. Planglasel används främsi till fönster i byggnader ochfordon av olika slag. Planglaslillverkningen i domineras av tremuliinalionella förelag nämligen Sainl-Gobain-PONT-ä-Mousson (Sainl-Gobain),och . har delamerikanska företaget . börjat bygga enfloalglas-anläggning i . Bäde Sainl-Gobain och Pilkingion har produktionsenheter ide nordiska länderna. F.n. har Sainl-Gobain tillverkning av maskinglas vidScanglas A/S i Korsör i . Pilkingion tillverkar floalglas vid PilkingionFloalglas AB:s anläggning i i och som hälftenägare maskinglasvid i . har Sainl-Gobain tillverkatmaskinglas vid i och vid A/S Glasbruk iNorge. Planglasfillverkningen i upphörde och i är1978. Under första delen av 1970-talel producerades i ca50000 lon maskinglas . Därefter minskade produktionen lill 30000 lon ochupphörde helt är 1978. Pilkingion startade sin floalglasanläggning i och under de två därpå följande åren producerades ca 140000 tonfloalglas åriigen. Prop.1980/81:89 20 Ulvecklingen av den lolala produkfionen, utrikeshandelnoch tillförseln framgär här av redovisad tabell, somäven inkluderar bearbetat glas. Pruduktion, utrikeshandel och tilirörsel for planglasindustrin iSverige åren 1970 1978 i I OOO-tal ton 1975 1976 1977 1978