prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. Regeringen föreslär alt anta de förslag som harlagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen redogörs för stålindustrins utveckling iSverige och utlandet. Dessutom presenteras den s.k. utvecklingsplanen för , Vidare redovisas regeringens syn på ell antal akluellaproblemställningar inom stålbranschen. Ipropositionen föresläs ytterligare närmare 104 milj. kr. anvisas till iform av län och bidrag bl. a. för en ny ugn lill universalvalsverket i Luleåoch för att bygga om plastbeläggningslinjen i Boriänge. För att stärkasysselsättningen i . och kommuner föreslås 20 milj.kr. bli anvisade i medelstillskott. Slutligen föreslås att lokaliseringsstödskall utgå för att uppföra kommunala industrilokaler i . I 1980/81. / sam/. Prop.1980/81:67 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , . Åsling,Söder, Krönmark, Burenslam . , , ,, , , , Proposition om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. beslutade att slalen skullefinansiellt medverka vid bildandet av (prop. 1977/78:87.NU 1977/ 78:45. rskr 1977/78: 198). I bolagel ingår de tidigare stål- ochgruvrörelserna i , () och samt tidigare järnvägsrörelse (TGOJ). Aktiekapitalet ibolagel är fördelat på och pä vardera av Grängesoch . är ett helägl dotterbolag lill ElectroluxAB. Samarbetet mellan ägarna lill regleras i ell konsortialavtal. somfinns intaget som bilaga 4 lill prop. 1977/ 78: 87. a. att staten tillförsäkrade Statsföretag möjligheter all fullgöra sinaförpliktelser enligt avtalet. Efler bedömdes bolagetenligt de prognoser som gjordes upp i samband med bolagets bildande kunna visalönsamhet. Beslutet innebar vidare att underrekonstruktionsperioden kunde få statliga lån uppgående lill högsl 3 100 milj.kr. Av detta belopp skulle 1800 milj. kr. lämnas såsom rekonslruklionslån medvillkorlig återbetalning och 1 300 milj. kr. säsom slrukturlän förfinansiering av investeringar. Villkoren för rekonstruklionslånel skulle varasädana att lånet under vissa förutsättningar efler helt eller delviskunde efterges. Antalet anställda i var vid bolagels start den 1januari 1978 ca 17 800 personer. Redan i samband med att bolagel bildadesbedömdes personalen behöva minskas med ca4000 personer till följd av förändringar i produktionsinriktning och ökadeffektivitet. För att underiätta övertalighelsproblemen har företaget kun- 1980/81:67 3 nal utnyttja det särskilda sysselsätlningspolitiska stödetinom stålindustrin m.m. Ofr prop. 1977/78:58. AU 1977/78:17. rskr 1977/78:85).Dessa arbetsmarknadspolitiska insatser motsvarade emellertid endasl en del avkoslnaderna för övertalig personal. Därför fick under ett inledande skedeutnyttja medel också frän rekonstruklionslånel för att läcka de återståendekostnaderna för övertalig personal. 1977/78:87 om slalligl engagemanginom handelsstälsindustrin, m.m. framhöll jag all i den män insalser behövdegöras för alt upprätthålla sysselsättningen i berörda kommuner utöver dem somrymdes inom de resurser som anvisades för saml för arbetsmarknads- ochregionalpoliliska åtgärder borde förslag härom få anmälas särskill (s. 44). Styrelsen för fastställde enövergripande slrukturplan för utveckling av förelagels egentliga stålrörelseunder den närmaste tioårsperioden. Slrukturplanen anger inriktningen förbolagets olika divisioner i ett anlal inle lidsangivna åtgärder i form avnedläggningar, omfördelning av produktionen och investeringar. skall verksamheten i bedrivas efler affärsmässiga ochföretagsekonomiska principer. I slrukturplanen framhåller all om deåtgärder som bolaget vidtar bedöms vara oacceptabla frän samhällsekonomisk synpunkt,bolaget är berett att medverka till andra lösningar enligt det s.k.offertsystemel (jfr prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 88). I slrukturplanen betonasalt statliga insalser är nödvändiga för alt möta de regionalpolitiska problemsom genomförandet av strukturplanen kommer att medföra, specielll inomgruvrörelsen. Den av antagna slrukturplanen beräknas ge upphov lillbelydande personalförändringar i bolagel . Antalet sysselsättningstillfällen som faller bort har avSSAB beräknats lill 3 550 och antalet nya arbetstillfällen har beräknats till2000. De beräkningar som har ulfört visar att största bortfallet avsysselsättning inträffar under den första delen av perioden, medan antalet nyaarbetstillfällen huvudsakligen uppkommer under periodens senare del. Med hänsyn härtill uppdrog jag ätgeneraldirektören att utreda vissa sysselsättningsfrågor inomSSAB. Syftet med utredningen var att ange möjligheterattlidigarelägga projekt som ingär i slrukturplanen och som medför att nyaarbetstillfällen erhålls snabbare än vad som annars skulle ha varit fallet.Avsikten var också att undersöka möjligheterna att fördröja nedläggning avanläggningar för att ge rådrum för sådana åtgärder som kan ge nyaarbetstillfällen. Medutgångspunkt från förslagen i utredning beslutade vären1979 att ytterligare län till skulle få lämnas (prop. 1978/ 79: 126. NU1978/79:43. rskr 1978/79:369). Medlen är avsedda alt överbryggasysselsätlningsbortfallet som uppstår lill följd av struktur-plan.Sammanlagt anslogs ytterligare 850 milj. kr. som lån för strukturån-damäl ochytterligare 255 milj. kr. som lån för rekonslruktionsåndamäl. Prop.1980/81:67 4 samband med riksdagsbeslutet uttalade altregeringen för borde presentera en utvecklingsplan för SSAB.I denna plan förutsatles bl.a. ingå ett anlal förslag som näringsulskotlet hadeuttalat sig för (NU 1978/79:43 s. 23). De åsyftade uttalandena av riksdageninnebar sammanfattningsvis följande. - Medel börställas till förtogande i form av ett slrukturlän uppgående till 17milj. för ombyggnad av plastbeläggningslinje i Domnarvet, - Medel börställas till förfogande i form av ett rekonstruktionslän uppgående till135 milj. kr. för att möjliggöra att den malmbaserade metallurgin vid Domnarvetkan behållas längre än vad som förutsatts i , dvs.längst till utgången av . - Medel börställas till förfogande i form av ett sturkiuriån uppgående till 4milj. för att förelaget skall kunna della i arbetet med att utvecklaELRED-processen. - Det ärbetydelsefullt att marknadsundersökningar kommer till stånd innan ställning lastill planerna på ett nytt mediumvalsverk i och alt undersökningarnagenomförs i samverkan mellan och berörda svenska mindre handelsstålverk. 1delta sammanhang erinras om näringsulskottels uttalande i belänkandel NU1977/78:45 (s. 21) om del angelägna i att de mindre handelsstålverken även iframtiden kan bevara sin konkurrenskraft. Utskottet anförde därvid att åtgärdersom vidtar som ett led i sin strukturomvandling inte får utformas så. attde leder till väsentliga svårigheter för de mindre verken. Det statliga engagemangetinom handelsstålsinduslrin i form av får alltså inte medföra att mindrehandelsstälverk slås ut och problemen sälunda flyttas frän en ort till enannan. anvisade på förslag av utskottet 4 milj. kr. som slrukturlänför i första hand marknadsundersökningar. Endast om dessamarknadsundersökningar ger ett positivt resultat bör förprojektering få äga rumoch medlen sälunda få tas i anspråk i sin helhet. gjorde också vissa uttalanden rörandegruvprojekt inom . Med anledning av motioner uttalade all - iavvaktan på resultatet av en utredning rörande den mellansvenska gruvindustrin- inte borde låta nedlagda gruvor bli vattenfyllda. Vidare uttalade riksdagenalt del kan bli nödvändigt all regeringen lar initiativ för all läcka dekostnader som härigenom uppstår för (NU 1978/79:43 s. 17). De gruvor somåsyftades var Håksbergoch Blötberget. 1980/81:67 5 uttalade vid samma tillfälle (NU 1978/79:43 s.16) att mellansvenska gruvdelegationen borde - i samråd med och med hjälpav särskilt tillkallad expertis - granska vissa förslag belräffande i . Dessa förslag gällde tillverkning av järnsvamp ochjärnpulver, stöd till ombyggnad av till ell kulsinterverk,masugnsförsök med en ny typ av GP-kula och byggande av ett sinlerverk vidgruvan. Genom beslut lämnade regeringen ettutredningsuppdrag med denna innebörd till mellansvenska gruvdelegationen. 1 enlighel med det av uttalade önskemålet harSSAB presenterat en plan. benämnd 1980. i en bilaga skrivelse från bolagel lill regeringen . Jag kommerlängre fram i min framställning att redogöra för planen och även i vissaavseenden att kommentera den. I skrivelsen framhåller bl. a. följande. SS.AB;s slrukturplan frän . slrukturplan 82.ligger i allt väsentligt fast. Vissa revideringar har gjorts på grund avändrade förutsättningar och de finns angivna i perspektivplanen. Målet för verksamheten är att uppnåresulialför-bättringar av en sädan storlek all del egna kapitalet kan hållasintakt. Upplåning på den allmänna kapitalmarknaden bedöms därför kunna göras ierforderiig och tidigare planerad omfattning. För liden t.o.m. gäller alt resurserskall koncentreras till verksamhetsområdena metallurgi samt band- ochtunnplåt. Först när dessa enheter har uppnått ekonomisk lönsamhet, kan nyaslora investeringar i kvarvarande omräden motiveras. för uppgår lill ca 3000 milj. kr.Investeringsprogrammet omfattar inle vissa av de projekl för vilka riksdagenanslagit medel . personalpolitiska program innebär bl. a. altuppkommen överta-lighel skall minskas efter det altöverlaligheten i varje särskilt fall har uppkommit. beräknas för uppgå till 2200 heltidsbefattningar.Om resultatutveckling inte kan uppnå de angivna mälen. kan blinödsakal alt återkomma lill regeringen med särskild hemslällan om medel förpersonalpolitiken. Förutsättningarna för att genomföra vissa av de projeklför vilka anvisat medel föreligger enligl inle längre. Av de avriksdagen anvisade medlen bedöms i treårsbudgeten . i form avstrukturlän och . i rekonslruklionslån inte komma att utnyUjasförde Prop.1980/81:67 6 hemsläller om att dessa medelpå givna villkor enligl prop. 1978/79: 126 ställs till förtogande utanbindning till specificerade projekt. har för avsikt alt till varderaOxelöinvest AB, och överföra ca 30 milj. kr.av dessa medel. hemställer vidare om att 85 milj. kr. för investeringi en ny ugn i universalverkel i som är inräknade i de anvisade medlen förstrukturlån omvandlas till rekonslruklionslån med de villkor för sådant lånsom finns angivna i prop. 1978/79: 126. har erhållit 50 milj. kr. i rekonstruktionslån föratt upprätthålla Grängesbergsgruvans produktions- och leveransvolym i avvaktanpå byggandet av ett nytt parallellsinterband i . hemsläller omatt få utnyttja detta belopp för att upprätthälla produktionen till dess attett antal projekt som pågår för att säkia gruvans framtid har utvärderats,vilket beräknas ske under är 1981. harlNU 1978/79:43 s. 14. rskr 1978/79: 369)uttalat att 17 milj. kr. i form av strukturlån bör ställas till för investering i plastbeläggningslinje i Domnarvet. SS.AB:sstyrelse har därtor beslutat att genomföra den nämnda investeringen under år1980. hemställer därtor om ett strukturlän av 17 milj. kr. förinvesteringen i plastbeläggningslinjen i Domnarvet. Kostnaderna för att länspumpa gruvorna i Håksberg ochBlötberget frän del att driften lades ned lill beräknas avSSAB till I . hemställer om bidrag med detta belopp somersättning för länspumpning av gruvorna. hemställer dessutom alt 454 milj. kr. avrekonstruktionslånet av 1800 milj. kr. behandlas enligt åttonde slyckel avanvisningarna till 19 S kommunalskattelagen. 1977/78:87 har jag utförligt redovisatutvecklingen inom stålindustrin t. o. m. är 1977. Min framställning kommerdäiför nu alt begränsas till ulvecklingen samt utsikternaför resten av . Efterfrågan pä stål bestäms i stor utsträckning av denallmänna ekonomiska aktivitetsnivån. Tillväxttakten i väridsekonomin påverkasi hög grad av de kraftiga oljeprisökningarna, inflationen och den sloraarbetslöshet som råder i flera stora industrialiserade länder. Medan slålförbrukningen.relativt sett, ökar snabbare än ökningen av bruttonationalprodukten iutvecklingsländerna är förhållandel del omvända i den industrialiserade 1980/81:67 7 Slålförbrukningen i induslrivärlden går dessulommol allt högre kvaliteter som medger smäckrare konstruktioner, vilket i sin turinnebär att den s.k. specifika slålförbrukningen är avtagande. Vidare sker ettsuccessivt utbyte av stål mol nya material, l.ex. plast, andra metaller ochsammansatta material. Världensstålproduktion uppgick lill 713 milj. lon. Detta innebar en ökning mednärmare jämfört med är 1977 men med endast 0,jämfört med . Dessasiffror speglar dock inle de kraftiga förskjutningar av produktionen mellanländer och ländergrupper som ägde rum under mitten av 1970-lalet. Medanstålproduktionen t. ex. översteg 1974 ärs nivä iutvecklingsländerna, ; i COMECON'-länderna och i . såunderskred den nivä i , i , med 15%i EG--länderna och med i . För västvärlden blev är 1978 det Ijärde äiet i följd somkännetecknades av lågkonjunktur pä stålmarknaden. Den främsta orsaken till denlångvariga internationella lågkonjunkturen för stål var del eftertVågebortfallsom inträffade i industriländerna efter högkonjunkluråren 1973-1974 till följdav den svaga utvecklingen av investeringarna i maskiner, byggnader och fartyg.Den minskning av produktionen som stålindustrin i främst de industrialiseradeländerna tvingades till på grund av den dåliga efterfrågan, åstadkomshuvudsakligen genom ett lägre kapacitetsutnyttjande snarare än genomnedläggningar. Inom OECD-omrädet har produktionskapaciteten ökal, vilkel har medfört en ökad obalans mellan kapacitet och eflertVågan.Till följd av den utdragna lågkonjukturen och den slora överkapaciteten förstål infördes inom EG och åtgärder för altskydda den egna stålindustrin mol konkurrens utifrån. Världens stålproduktion uppgick till 745 milj.ton. vilket innebar en ökning med 4,jämfört med . blev ett årmed ökad efterfrågan på stål. Västvärldens konsumtion ökade . EG-ländernasmed och med . Men de grundläggande strukturella problemenkvarstod dock även under är 1979. En av anledningarna till stålindustrins bekymmersammaefterfrågesitua-lion i västvärlden är som har nämnts den utdragnalågkonjunkturen under senare delen av 1970-lalel. Andra faktorer som harpåverkat branschen från produklionssidan i riktning mol ökad överkapacitet ärteknologiska framsteg, l.ex. införande av stränggiutning. vilka leder lill altproduktionen har kunnat öka kraftigt samlidigl som antalel anställda harkunnal ' - Öststaternasekonomiska samarbetsorganisation. ' De europeiska gemenskaperna. ' Organization for Economic Coopération andDevelopment - och utveckling. 1980/81:67 8 Ytterligare en orsak till stälkrisen är att nyaställänder kommer till och erövrar marknader på de gamla producentländernasbekostnad. Det sistnämnda förhållandel illustreras av alt utvecklingsländernasandel av världsproduktionen har ökal från är 1967 till 13.5%- år 1979.Denna utveckling antas bestå åven under det kommande decenniet. Belysande för stålindustrins problem är attöverkapaciteten i enligt en studie har beräknats till ca 85 milj.ton. För jämförelsens skull kan nämnas alt stålproduktionen i vardera Italienoch uppgår till ca 20 milj. ton . För att mildra effekterna av stålkrisen för den egnastålindustrin har exempelvis både och EG vidtagit ett antalåtgärder. införde s.k. irigger-priser. referenspriser,pä importerat stål. i huvudsak handelsslål. Syslemet innebär att om ell partislål skulle komma in till till ett pris som ligger underreferensprissystemet inleder myndigheterna en undersökning om bakgrundentill denna ""lågprisimport". Priserna år beräknade eftertillverkningskostnaden hos den mest effektive producenten dvs. den Japanskastålindustrin - och inkluderar frakt, försäkringskostnader och ettvinstpä-lägg. Trigger-prissystemet avskaffades menåterinfördes . De nya trigger-priserna höjdes med i genomsnitt12.1% Jämfört med den nivå som gällde under årels första månader. Vidare infördes importkvotering pä vissaspecialslälkvalileter . Kvoteringarna löpte ut . Föralt underlätta omstrukturering inom landets stålindustri har Förenta stalernagenomfört bl.a. ett program med lånegarantier lill mindre stålverk förmodernisering och rationalisering. har också vidtagit åtgärderför att underlätta omställning av friställd arbetskraft inom stålindustrin. har i presenterats ett nyttstatligt stödprogram där grundtanken är alt stärka induslrinskapilalackumulering och därigenom ge möjlighet lill en modernisering avineffektiva och olönsamma anläggningar. den s. k. Davignon-planen, syftar ocksätill alt skydda den egna stålindustrin . Åtgärdernainriktas på att hålla priserna uppe genom t. ex. minimipriser,leveransbegränsningar frän förelagen, importövervakning m.m.Strukturomvandlingen inom EG har varit betydande. harantalet anställda inom stålindustrin minskat . vilket innebär all ca120000 arbetstillfällen har försvunnit. Omfatlningen av strukturomvandlingeninom EG framgär kanske ännu klarare om man betänker att hälften av minskningenav världsproduklionen har skett inom EG. medan dess andelav världsproduklionen är . Stälkrisen har mycket starkt påverkat sysselsättningsniväninom resp. länders stålindustri. Jag kan t. ex. nämna alt åren 1978 och 1979minskade antalel arbetstillfällen i inom stålindustrin med 22000.Enbart 1980/81:67 9 under är 1978 minskade antalet arbetstillfällen iStorbritannien med över 20000 inom stålindustrin. Jag kan som jämförelse tillnedskärningarna inom EG nämna all antalet arbetstillfällen inom Förentastaternas stålindustri minskade med ca 100000 . Jag har tidigare nämnt all stålkonsumtionen inle ökar likasnabbi som tillväxten i världsekonomin pä grund av de industrialiserade ländernasslora andel av världens bruttonationalprodukt. Den årliga ökningen av väridensstålkonsumtion uppgick lill 5,och minskade perioden 1973-1978till . var ett bra stålar. Utvecklingen har varit mersplittrad men stålkonsumlionen antas bli lägre än . Utsikterna inför år1981 pekar på en någol högre slålkonsum-lion än under är 1980. Vissa prognoserför pekar emellertid på en årlig ökning av världenssiålförbrukning med . Ökningen av stålkonsumlionen uppvisar dock sloraskillnader mellan olika ländergrupper som framgär av följande tabell. Världens stälkonsumtion totalt och fördelad påländergrupper Konsumtion (i milj. ton Genomsnittlig årlig tillväxttakt av stålkonsumtionen (i procent) -2.9 8.9 4.5 Källa: T. Kono. Steel in the 80;s. Parissvmposium. Inför de mycket dyslra framlidsulsikterna förstålindustrin och den redan nu slora överkapaciteten i branschen har EG ioktober 1980 beslulal att införa tvingade produktionsbegränsningar enliglartikel 58 i '-fördragei. innebär bl.a. alt stålproduktionen för fyraslora stålproduktgrupper inom EG mäste minska sista kvartalet 1980och . EG:s problem med överkapaciteten harockså lett betydande strukturomvandling av stålindustrin. Strukturomvandlingenkännetecknas inle bara av slora personella friställningar ulan också av altstaten på olika säll har gäll in med belydande belopp. Betydande statligtengagemang finns t.ex. i . och även Italien.Men staten är i slor utsträckning ägare av stålindustrin ocksä i länder somFinland, och . Syftet med del statliga engage- ' Communauté Européenne du Charbon et deI"Acier-Europeiska kol- och stålgemenskapen Prop.1980/81:67 10 mangel har dock varierat. Del har i vissa fall motiveratsav att slalen har velat bygga upp den inhemska stålindustrin. I andra fall harstaten gäll in i stålindustrin till följd av all branschen har slätt inför belydandesvårigheter. För att förelagen skall kunna genomföra strukturomvandlingen isocialt acceptabla former har staten tvingats gå in med slora belopp. För del var är 1978 liksom är 1977 ett dåligtstålar. De totala leveranserna av handelsfärdigt stål uppgick lill 3 milj. lon.Järnverkens leveranser av handelsfärdigt slål minskade med till 2.1milj. ton, vilkel belyser den fortsatt låga aktiviteten som rådde inom svenskinduslri del årel. Leveranserna av specialstål ökade i förhållande tillår 1977 och blev 0,6 milj. ton. Leveranserna av handelsfärdigt stål ökade iSverige med till 3,2 milj. ton, vilket framför allt avspeglar denökade aktiviteten inom verkstadsindustrin som ökade sin produktion . Deutländska stålverken ökade sina marknadsandelar av handelsstål i bådeunder är 1978 och 1979. Importens andel av den totala förbrukningen avhandelsstäl uppgick är och ökade är och tillhela . Leveranserna frän EG, som svarade för av den svenska importen,var nägot större än de svenska verkens leveranser lill den svenskamarknaden. Utvecklingen under är 1980 innebär en klar försämringjämfört med . tillgängliga uppgifter omfattar dock bara . Räknat på detta halvår läg tillförseln av handelsstålsprodukter1.5 % ärs nivå. Nedgången faller hell pä importen, som minskade med7%. De svenska producenterna har därmed ökal sina hemmamarknadsleveranser. Förspecialstålet noteras en tillförselökning med mellan de bådahalvåren. Ökningen kan till största delen hänföras till första kvartalet.Importen av specialstål har fortsatt all stiga och ökningen uppgår lill . Den svenska exporten av handelsfärdigt slål ökadebetydligt mindre än importen. 1978 ha ökat med i volymökade exporten till 1,8 milj. ton. varav ökningen lill länderinom EG blev . hade handelsstälverken en negaliv förräntning pådet egna kapitalel på . Året därpå förbättrades resultatet menräntabiliteten uppgick ändå till -. Situationen för specialslålsindustrin varbetydligt bättre och ränlabilitelen blev -I %. Lönsamhelen innevarandeär beräknas bli sämre för både handels- och specialstålsinduslrin än under år1979. Beslulet om tvingande produktionsbegränsningar inom EG förfjärde kvartalet och kommer sannolikt all fä konsekvenseräven för stålindustrin i . 1980/81:67 11 Utvecklingen inom stålindustrin i flera av våra viktigarekonkurrentländer bekräftar enligt min uppfattning del rikliga i beslul all anpassa produktionskapaciteten för merparten av bolagetsprodukter till i huvudsak den nordiska marknaden. Genom ett omfatiande slalligl finansiellt stöd bildadesSSAB. Riksdagsbeslutet vären 1978 innebar alt underrekonstruktionsperioden kunde få rekonslruklionslån om högsl 1 800 milj. kr.och slrukturlän om I 300 milj. kr. Inom ramen för dessa belopp har riksdagenåren 1978. 1979 och 1980 (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198,prop 1978/ 79: 100 bil. 17 s. 211-212, NU 1978/79:43. rskr 1978/79:369 ochprop. 1979/80:100 bil. 17 s. 328, NU 1979/80:51. rskr 1979/80:323) anslagitsammanlagt 1600 milj. kr. som lån för rekonslruktionsåndamäl och sammanlagl 1300 milj. kr. som län för invesleringsändamäl. Enligl villkoren för rekonstruklionslånel äger eflerbeslut av regeringen rätt att för varje räkenskapsår underrekonstruktionsperioden, för vilket bolagel redovisar ett negativt resultatefler planenliga avskrivningar, finansnetto och fastighetsskatter, lyfta ettbelopp som motsvarar nämnda resultat. Del på angivet sätt beräknade resultatethar för blivit för förlust med 670 milj. kr., för förlustmed 410 milj. kr. och, enligt senasle prognos uppgjord inom , en beräknadföriusl för av ca 500 milj. kr. För alt täcka föriusterbeslutade regeringen alt till av rekonstruklionslånel utbetala 700milj. kr., utbetala 450 milj. kr. och är 1980 utbetala 450 milj. kr.Detta innebär alt 200 milj. kr. i rekonstruktionslån återstår förförlustläckning . I budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil 17 s. 159) har regeringen föreslagit alt dessa återstående200 milj. kr. anvisas för rekonslruktionsåndamäl till . Strukturiånet har utbetalats med 200 milj. kr. ochmed 1 000 milj. kr. har fått återstående 100 milj. kr. avstrukturiånet utbetalade enligt regeringens beslut . Vären 1979 beslutade pä grundval av Rehnbergsutredning att anslå ytteriigare 850 milj. kr. som lån för strukturändamäl och255 milj. kr. som lån för rekonstruktionsändamål. Av dessa belopp harregeringen efter ansökan från beslulal alt innevarande är utbetala 300milj. Regeringen har vidare beslulal att utbetala 2.8 milj.kr. i rekonstruktionslån lill för all säkra sysselsättningen för deanställda vid f. d. enhet i i .