prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Målet bör vara att dels utveckla system och teknik somförbättrar förutsättningarna att införa centrala värmeförsörjningssystem, t.ex. gruppcentraler, i bebyggelse med låg energitäthet, dels ta framvärmedistributionssystem för låg framledningstemperatur som är anpassningsbaratill framtida värmeförsörjningsteknik. Jag har härvid fömtsatt att en närasamordning sker med den forsknings- och utvecklingsverksamhet som stöds inomprogrammet Energitillförsel, som jag strax återkommer till. Till delprogrammet System- och genomförandefrägorhänför jag dels insatser för att studera samverkan mellan olika tillförsel-,lagrings- och distributionssystem för värmeförsörjning i olika typer avbebyggde, dels vissa insatser för att sammanställa basdata och underlag inomramen för Sol 85-programmet. Som jag har anfört innebär införande avnya energitillförselsätt i bebyggelsen att nya frågeställningar aktualiserasrörande olika kombinationer av bl.a. solvärme och värmepumpar med värmelager,bränsleutnyttjande och distributionsnät för värme. Systemutformningen berorhärvid bl. a. på lokala förhållanden. Teoretiska metoder för analys och praktiskaerfarenheter av uppvärmningssystem med flera komponenter föreligger barai liten utsträckning. Det är viktigt att tillgodose flexibilitetskrav ivärmeanläggningarnas utformning så att införande av nya tillförsel- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 491 sättinte leder till olämpliga bindningar. Det är därför nödvändigt att studerahithörande problem både teoretiskt och praktiskt. DFE anger i sitt huvudförslag att verksamhet börbedrivas på områdena systemuppbyggnad, energiplanering, information omnya energitillförselsätt samt framtagning av basdata. Flera remissinstanserhar, utan att närmare beröra innehållet i DFE:s förslag, ansett systemstudierpå bebyggelseområdet vara angelägna. Föregen del anser jag att särskilda insatser för att underbygga bl. a.överväganden om strategier vid införande av ny lokal värmetillförselteknik ärväl motiverade. Målet för insatserna bör vara att ge kunskapsmässigt underlagdels för överväganden om hur olika nya tekniska komponenter skall sättas sammantill uppvärmningssystem i olika typer av bebyggelse, dels för bedömningar avförutsättningarna för införande av olika system i skilda delar av landet, delsför inriktningen av det tekniska och industriella utvecklingsarbetet. Ävenlångsiktiga systemstudier av strategisk karaktär är angelägna och bör bedrivasi samverkan med insatserna inom programmet Allmänna energisystemstudier. Till delprogrammet Effektivare energianvändninghänför jag stöd fill industriellt utvecklingsarbete rörande byggnads- ochinstallationsteknik för effektivare energianvändning i bebyggelse. DFE:sförslag omfattar stöd till utveckling av energibesparande teknik inom byggnads-och installationsområdet. DFE har föreslagit även vissa insatser på övrigenergianvändning, bl. a. inom hushållen och den kommunala sektorn med syfteatt skapa överblick över möjligheterna till energihushållning och stödjaangelägen industriell utveckling samt ge underlag för eventuella statligaåtgärder. För egen del anser jag att delprogrammet bör utgöraett viktigt komplement till den energiinriktade utvecklings- ochdemonstrationsverksamheten. Målet för delprogrammet bör vara att påskyndautvecklingen av teknik för energihushållning och för uppvärmnings- ochventilationssystem som underlättar införande av nya värmetillförselsätt. Stödetbör avse industriellt utvecklingsarbete och huvudsakligen inriktas motkomponentutveckling samt mot annan behövlig utveckling som kommer fram inomden energiinriktade utvecklings- och demonstrationsverksamheten. Jag räknar medatt det sker en nära samverkan med och anpassning av verksamheten inomdelprogrammet till denna verksamhet. Jag har räknat med att insatserna omfattar områdenauppvärmnings- och ventilationssystem, styr- och reglerteknik samtvärmeisolering och täthet. Jag räknar även med vissa utvecklingsinsatseravseende miljövänlig och enkel förbränningsteknik för småskaliga tillämpningar,t. ex. i villapannor. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 492 Närdet gäller energianvändning i hushållsmaskiner och liknande utgår jag från attden tillverkande industrins egen produktutveckling verkar i för energisparandetgynnsam riktning. Vid min medelsberäkning har jag därför inte räknat med någrainsatser inom delprogrammet på detta område. Programmet omfattar forskning och utvecklingrörande utvinning av energi från energiråvaror och energikällor i naturen samtomvandling av den utvunna energin till energibärare. Olja svarar för av primäraenergitillförsel. Som statsrådet har framhållit är det ett avenergipolitikens viktigaste mål att minska denna andel. Som ett led i strävanatt minska oljeberoendet har bl.a. beslutat (prop. 1980/81:49, NU1980/81:19, rskr 1980/ 81: 100) om ett nytt stödsystem för oljeersättandeåtgärder m. m. För att uppnå en kraftig minskning av oljeberoendetär det nödvändigt att införa energikällor som används endast marginellteller inte alls. Kunskapen om utnyttjande av dessa energikällor är av naturiigaskäl i vissa fall liten. Energiforskningsprogrammel har här en viktig roll allspela för att förbättra kunskapsnivån och utveckla teknik som är erforderiigför ett utökat utnyttjande av i första hand försörjningstrygga, främst inhemskabränslen. Stora ansträngningar bör också göras för att fördjupa de biologiskakunskaperna om de s. k. biobränslenas produktion och användning. I takt med prishöjningarna på olja blir andraenergiråvaror såsom kol, skogsbränslen och torv alltmer attraktiva alternativ.För dessa alternativ gäller dock att det råder varierande grad av osäkerhetbeträffande faktorer som tillgänglighet, teknisk genomförbarhet, kostnader,hälso- och miljöeffekter samt andra bieffekter. Energiforskningsprogrammet haren viktig uppgift när det gäller att klarlägga dessa faktorer. Under dehittillsvarande verksamhetsperioderna har ett omfattande arbete satts igånginom ramen för energiforskningsprogrammet dels för klarläggande av de faktorersom jag har nämnt, dels avseende teknikutveckling. DFE:s förslag inrymmer mycket omfattandeutvecklingsinsatser för oljeersättning, företrädesvis med inhemska bränslen påkort och medellång sikt. Vad gäller ny långsiktigt användbar energiteknik börenligt DFE den internationella utvecklingen bevakas och, när det bedömsgynnsamt, överföras och anpassas till svenska förhållanden. Förslaget får uttryckligt stöd avremissinstanserna, som i flera fall förespråkar en koncentration tilltidsmässigt näraliggande teknik. DFE:s prioritering av insatser avseendebränslen som kan ersätta olja, främst inhemska fasta bränslen, tillstyrks avbl. SIND och OED. Föreslagna insatser för att klarlägga miljö- ochhälsoeffekter vid produktion och användning av olika energiråvaror får stöd avså gott som samtliga remissinstanser. Statsrådet har redovisat förslag till mål förSveriges energiförsörjning med bl. a. riktlinjer för hur olja skall kunnaersättas. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 493 föreslagitatt olja bör ersättas med flera olika energislag samt att den olja som kanerhållas med god försörjningstrygghet bör användas främst för sådana ändamåldär oljan frän hanterings- eller ekonomisynpunkter m. m. är svårast attersätta. Mot bakgmnd av detta och av vad jag själv har angivit förordar jag enkraftigt utökad satsning på utveckling av teknik för bränslen m. m. som på kortoch medellång sikt kan ersätta olja. Det nuvarande programmet Energiprodukfion harhittills haft stor bredd när det gäller att utvärdera möjligheterna att införaolika energiråvaror eller energikällor i vårt energisystem. Bredden bör enligtmin mening i viss utsträckning bibehållas, men en koncentration bör ske till defrån oljeersättningssynpunkt mest lovande utvecklingslinjerna. Målet förprogrammet bör vara att utveckla teknik samt klarlägga kostnader och övrigafömtsättningar för att utnyttja varaktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor för energiproduktion på både kort och lång sikt. Under perioden1981/821983/84 bör verksamheten inriktas främst mot insatser som kan bidratill oljeersättning redan på kort och medellång sikt och en störte grad avutbytbarhet mellan olika energiråvaror. Vidare bör långsiktiga utvecklingslinjerav intresse för vår energiförsörjning bevakas och erforderlig kompetens pådessa områden skapas och bibehållas. Jag anser att insatser bör göras avseendeuppbyggnad av tillämplig bl. a. biologisk kunskap samt relevantteknikutveckling och genomförande av de försök som krävs för att få ett säkrarebeslutsunderlag för väsentliga förändringar i den svenska energitillförseln.Därvid förutsätter jag att samverkan i behövlig omfattning sker dels med destatliga och kommunala organ som kan väntas komma att använda eller reglera nyaenergitillförselsätt, dels med näringslivets organisafioner och företag somkan väntas komma att spela en väsentlig roll vid utveckling och introduktion avny energiteknik. Jag räknar med att delar av verksamheten dessutom sker iinternationellt samarbete för att höja effektiviteten och minska kostnaderna iprogramgenomförandet. DFE har, som jag har nämnt, föreslagit en nyprogrambenämning och en förändrad indelning i delprogram. Jag har, i enlighetmed DFE;s förslag, indelat programmet i följande delprogram:Skogsbränslen-Torv, Energiodling, Bränsleförädling, Förbränningsanläggningar,Vindenergi, Teknikbevakning, Tillförselsystem och Fusionsenergi. DelprogrammetFörbränningsanläggningar har av DFE föreslagits benämnas Produktionsanläggningar.Mot bakgrund av att delprogrammet huvudsakligen innehållerförbränningsrelaterade insatser föredrar jag dock den förstnämnda benämningen.Motivet för en ändring av delprogramindelningen är bl. a. att särskiljainsatser av kort- och långsiktig karaktär. En markerad gränsdragning görshärmed också mellan områden där bör bedriva egen utveckling och sådanaområden där vi främst bör följa pågående utveckling utomlands. För jämförelsemellan den tidigare och den av mig använda delprogramindelningen hänvisar jagtill EFUD 81 (s. 127). Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 494 För de fyra första delprogrammenförordar jag en kraftig ökning av insatserna jämfört med innevarandetreårsperiod. I huvudsak baseras medelsberäkningarna för dessa delprogram påDFE:s huvudförslag. Min medelsberäkning för programmet i dess helhet framgårav följande sammanställning (milj. 1981/82 1981/82- Energitillförsel 200 700 varav Mina förslag till insatser rörandekol, som under innevarande programperiod hänförs till ett särskilt delprogram,redovisar jag under delprogrammen Bränsleförädling ochFörbränningsanläggningar. De totala satsningarna på kol innebär en klar ökningjämfört med innevarande programperiod och är ett led i den utökade långsikfigasatsning pä utveckling av kolteknik som aviserades i budgetpropositionen 1980(prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 302, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). Minaförslag innebär aU ca 75 milj. kr. kommer att avseinsatser rörande kol som energiråvara. Arbetet kommer därvid att koncentreraspå bränsleförädling, förbränning i s.k. virvelbädd och miljöskyddsteknik. Ett ökat engagemang från bl. a. industrins sida när detgäller utveckling av teknik som är nära introduktion är, som jag harframhållit, väsentligt för att tekniken snabbt skall kunna nå prototyp- ochdemonstrationsskedet. I och med att detta skede uppnås kan stöd ges från detnya stödsystemet för oljeersättande åtgärder m. m. Samverkan mellan dettastödsystem och energiforskningsprogrammet kan bli aktuell i vissa fall närutvecklingsarbetet ger underlag för en snabb praktisk tillämpning. Jag har (avsnitt 15.2.3.1)berört gränsdragningen mellan energiforskningsprogrammet och det nämndastödsystemet. Jag har vid mina medelsberäkningar i det följande utgått fråndenna gränsdragning. Till delprogrammet Skogsbränslen -hänför jag forsknings- och utvecklingsinsatser avseende såväl produktionoch bränsleberedning som handel med och distribution av skogs- och torvbränslensamt förbränning av samtliga biobränslen i små och medelstora anläggningar. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 495 används ca (motsvarande ca 4 miljoner m-* f ved) skogsbränslen, dvs. hyggesrester,gallrings- och röjningsvirke, rötter m. m. för uppvärmning av bostäder pälandsbygden samt knappt bark, lutar och vedspill inom industrin. Torvanvänds f. n. huvudsakligen för jordförbättringsändamäl. En ökad användning förenergiändamål kan förutses. Flera förbränningsanläggningar för torv är underplanering, uppbyggnad eller redan igångsatta. Inhemsk torvbrytning planerasför detta ändamål. DFE behandlar i EFUD 81 utvecklingsmöjligheterna när detgäller skogsbränsle- resp. torvutnyttjande . DFE redovisar också deeventuella hinder som den ekologiska balansen och andra miljöproblem i sambandmed produktion av skogs- och torvbränslen kan innebära liksom emissionsproblemsamt hälso- och miljökonsekvenser som kan uppstå genom en omfattande användningav dessa bränslen. DFE:s huvudförslag innebär en kraftig ökning avmedelstilldelningen jämfört med innevarande programperiod. En stor del av deföreslagna insatserna gäller utveckling av metoder och teknik för produktionresp. användning av skogs- och torvbränslen. En kraftfull och intensifieradsatsning enligt DFE:s huvudförslag tillstyrks av bl.a. domänverket,lantbruksstyrelsen. DFE redovisar dessutom alternativa förslag på lägre resp.högre ekonomisk nivå. För det högre alternativet anger DFE att det är svårtatt bedöma hur insatserna påverkar utvecklingen inom skogsindustrin och därmedtillgången på vedbränslen. har i sitt remissvar pekat pä attansträngningarna att minska oljeberoendet inte får undanskymma betydelsen avatt bl. a. produktion av värdefullt industrivirke vidmakthålls. I strävan att minska oljeanvändningen tillhör enligt minuppfattning torv och skogsbränslen de mest intressanta av de inhemskaalternativ som pä kort och medellång sikt kan ersätta olja. Statsrådet framhållit att det är angeläget att användningen av inhemska bränslenstimuleras. Han har i det syftet bl. a. förordat att en lag antas med krav påatt förbränningsanläggningar med en viss minsta kapacitet utförs förfastbränsleeldning samt skyldighet för anläggningsinnehavaren att samråda medden myndighet som regeringen bestämmer, när det gäller vilket slag av fastbränsle anläggningen skall utföras för. kan inte passivt avvaktaden internationella utvecklingen när det gäller skogs- och torvbränslen utanbör självt svara för stor del av den erforderliga teknikutvecklingen. Jagbedömer mot denna bakgmnd och efter samråd med statsrådet , att enmålmedveten och kraftfull satsning är motiverad för att fä fram system ochteknik för en snar introduktion av skogs- och torvbränslen. Verksamheten inomdelprogrammet bör därför forceras /82-1983/84.Därefter kan den komma att avta i omfattning i samband med ökad kommersiellanvändning av dessa bränslen. Målet bör vara att utveckla teknik, genomföraförsök samt Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 496 klarlägga kostnader, miljöeffekter och övrigaförutsättningar för en ökad användning av skogs- och torvbränslen. a. uppmärksammas vikten av att en rimlig balans upprätthålls mellanskogsindustrins behov av råvara och en ökad användning av skogsbränslen. Jagåterkommer strax till avgränsningsfrågor vad gäller forskning och utvecklingrörande miljöeffekter vid användning av konventionell teknik. Verksamheten inom delprogrammet börgenomföras i nära samarbete med skogsbrukets organisationer och med industrin,vilket bör kunna underlätta en snar introduktion av utvecklad teknik. Vidarehar jag förutsatt att insatserna, i de fall där utvecklingsarbetet gerunderlag för en snabb praktisk tillämpning, samordnas med verksamheten inomramen för det nya stödsystemet för oljeersättande åtgärder m. m. Sådansamordning har tidigare i vissa fall skett mellan NE:s verksamhet och SIND:sstöd till prototyper och demonstrationsanläggningar. Det internationellasamarbete som pågår bör också fortsätta och i vissa fall kanske utökas. Jag har vid min medelsberäkninghuvudsakligen följt DFE;s huvudförslag. Jag har därvid räknat med att vissainsatser avseende mer konventionell och introduktionsnära teknik skall kunnafinansieras genom det nya stödsystemet i enlighet med vad jag har angivit. Jag har indelat verksamheten inomdelprogrammet i fyra insatsområden, nämligen systemfrågor,skogsbränsleproduktion, torvproduktion och förbränning. Systemfrågor omfattarövergripande förutsättningar och problem förknippade med torv- ochskogsenergiutnyttjandet, utvärdering av insatser inom delprogrammet samt vissainformationsinsatser. I min medelsberäkning har jag härvid beaktat att vissverksamhet pågår utanför energiforskningsprogrammet, framför allt vad gällerinformationsfrågor. Inom området skogsbränsleproduktionräknar jag med att studier avseende tekniska system för ett utökatskogsbränsleutnyttjande inryms samt att erforderlig teknikutveckling ochförsöksverksamhet bedrivs i syfte att bidra till det mål för introduktion avskogsbränslen i det svenska energiförsörjningssystemet, som statsrådet angivit. Det framhävs i fleraremissyttranden, bl. a. från statens råd för skogs-och jordbmksforskning ochLantbmkarnas , att av de poten-fiella tillgångarna på skogsbränslenmer än torde finnas inom privat-skogsbmket. Jag har därför räknat med insatserpä produktionsmetoder för skogsbränslen när det gäller både små- och storskaligproduktion. Torvproduktion och torvförbränningpågår i stor Skala i bl. a. , och Irländska Republiken.Konventionell sådan teknik omfattas inte av energiforskningsprogrammet. Jaghar däremot räknat med vissa utvecklingsinsatser inom delprogrammet påtorvinventering, olika torvutvinningsmetoder för åretmntbmk samtavvattningsteknik för torv. Jag har också räknat med att verksamheten i vissutsträckning bedrivs i internationellt samarbete. Inom områdena skogsbränsle- ochtorvproduktion har jag också räknat med vissa insatser på bränsleförädling förproduktion av olika typer av standardiserade inhemska fasta bränslen såsompellets, briketter m.fl. Inom omrÅået förbräitning räknarjag med vissa insatser som syftar till att främja vidareutveckling på kort siktav effektiva och miljövänliga Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 497 förbränningsanläggningar för torv, skogsbränslen, halm,vass och odlade energiråvaror m. m. Jag har här utvidgat insatsområdet iförhållande till DFE:s huvudförslag till att fömtom medelstorskalig omfattaäven småskalig värmeproduktion. Insatser avseende förbränningsteknik förvillapannor och liknande hänför jag dock till programmet Energianvändning ibebyggelse. Gränsen i fråga om förbränning mellan delprogrammen SkogsenergiTorvresp. Förbränningsanläggningar har jag dragit så att det sistnämndadelprogrammet innefattar mer avancerad förbränningsteknik för bl. a. inhemskabränslen. Jag har redan (avsnitt 15.2.3.2) berört gränsdragningen,vad gäller forskning och utveckling kring miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor,mellan energiforskningsprogrammet och fillsynsmyndigheternas ansvarsområden.Jag anförde därvid att principen bör vara att inom de sistnämnda faller frågorkring tillgänglig energiteknik och använda energikällor och attdetta innebär att gränsen mellan ansvarsområdena förskjuts allteftersom nyteknik och nya energikällor tas i bruk i vårt land. NE har, som ett resultat avöverläggningar mellan NE och SNV, inkommit till industridepartementet med enskrivelse med synpunkter på ansvarsfördelningen mellan NE och SNV när detgäller energitillförselns miljökonsekvensforskning. Enligt skrivelsen bör SNVi princip ha huvudansvar för sådan forskning, inkl. emissionsmätningar, när detgäller konventionell teknik för produktion av skogsbränslen och torv samtförbränning av ved, torv och kol. Detta överensstämmer väl med den princip somjag har angivit. Jag har dock, i enlighet med NE;s och SNV:s förslag,övergångsvis beräknat medel inom delprogrammet för att fullfölja vissa av NEigångsatta projekt inom de angivna områdena. I denna fråga har jag samrått medchefen för jordbmksdepartementet. Vad gäller miljö- och hälsoeffekter samt arbetsmiljöfrågori övrigt har jag, i enlighet med NE;s förslag och den angivna principen,beräknat medel inom delprogrammet för forskning och utvecklingsarbete somhänger samman med ny teknik för produktion och förbränning av skogsbränslenoch torv. Forskning och utvecklingsarbete rörande miljö- och hälsoeffekter isamband med ny teknik för omvandling till flytande och gasformiga bränslenresp. avancerad förbränningsteknik har jag fört till delprogrammenBränsleförädling resp. Förbränningsanläggningar. Jag har utgått från att ettnära samarbete sker med SNV och arbetarskyddsstyrelsen när det gäller frågorkring miljö- och hälsoeffekter. Delprogrammet Energiodling omfattarforskning och utveckling avseende produktion av de på främst medellång ochlång sikt intressanta inhemska, odlade energiråvarorna energiskog,energigrödor, vass, alger m. m. Odlad energiskog kan i framtidenbli en mycket stor energiresurs. Osäkerheterna om dess möjligheter är dock ivissa avseenden ännu betydande. Tillväxttakten beror av växtplats ochskötselåtgärder. DFE redovisar bedömningar av den årliga arealavkastningen förenergiskog, halm, energigrödor, vass och alger samt skisserar ett tänkbartutvecklingsperspektiv för biomasseanvändning. DFE föreslår en kraftig ökning avinsatserna jämfört med innevarande programperiod. Energiskogsodling utgörhärvid det största delområdet. 33 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 498 Dennaprioritering får stöd av remissinstanserna, vilka också förordar satsningar påstorförsök. pekar på att det är osäkert om man utifrån enenstaka omloppsperiod av energiskogsodling kan göra en säkerbedömning av möjligheterna att producera energiskog på och skogsmark.Några remissinstanser framför också visst tvivel på de av DFE redovisadebedömningarna av avkastning från olika typer av marker. a. och anser att enbetydande del av insatserna bör inriktas på småskalig energiskogsodling. Om odlad energiskog skall kunna nå ettkommersiellt stadium och därmed bidra till energiförsörjningen krävs enligt minuppfattning ett aktivt statligt engagemang för att dels utvecklaproduktionsteknik, dels närmare klarlägga fömtsättningarna för sådan odling iolika delar av landet. Målet bör mot den bakgrunden vara att klarläggafömtsättningar och metoder samt utveckla erforderlig teknik för att produceraodlad energi främst på medellång och lång sikt. Jag har i min medelsberäkning huvudsakligen följtDFE;s huvudförslag. Tyngdpunkten i delprogrammet bör ligga päehergiskogsodling, speciellt i form av storförsök för att ge underlag förbedömning av konsekvenserna av utnyttjande av energiskog i stor skala. Jagräknar med att sådana försök görs på olika typer av marker såsom nedlagd åker,skogsmark och myrmark. Försök bör också göras med metoder för småskaligenergiodling. Stöd till erforderlig maskinutveckling bör därutöver ingå liksomstudier av de ekologiska konsekvenserna och miljöefiekterna avenergiskogsodling. För vissa långsiktiga utvecklingslinjer har jag räknat medatt insatserna /82-1983/84 får bedrivas på en något lägrenivå än i DFE:s huvudförslag. För energigrödor inkl. vass- och algodling har jagräknat med att insatserna t. v. i huvudsak begränsas till analyser ochbedömningar av odlingspotential, produktionsteknik, ekonomi, miljökonsekvenserm.m. Maskinutveckling och försök kan härvid bara ingå i begränsadutsträckning. Bränsleförädling och förbränning av odladeenergiråvaror har jag hänfört till delprogrammet vad avserproduktion av fasta handelsbränslen och förbränning med enkel teknik, tilldelprogrammet Bränsleförädling vad gäller produktion av flytande och gasformigabränslen, samt till delprogrammet Förbränningsanläggningar vad gäller förbränningmed mer avancerad teknik. Jag räknar med ett utökat industriellt engagemangäven inom detta delprogram, speciellt när det gäller maskinutveckling,storförsök m. m.