prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — ombesparingar i statsverksamheten, m. m.; Regeringen förelägger vad som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. I propositionen redovisas olika förslag lill besparingaro. dyl. inom statliga och statsunderstödda verksamheter. Dessabesparingsförslag beräknas medföra en direkt förstärkning av statsfinansernamed ca . räknat som en helårseffekt. Härtill kommer effekter avminskade koslnader för slatsskuldräntor. Debesparingså'tgärder som föreslås kommer i allmänhet alt få full effekt förstunder /82, eller i vissa fall under . I någrafall föreslås dock förändringar redan under innevarande budgetår. I vissa fallinnebär förslagen förändringar av gällande regelsystem som innebär altbesparingseffekten växer i betydelse . I propositionen ges en redogörelse för denekonomisk-politiska bakgrunden lill besparingsåtgärderna och de krav somkommer all ställas på den svenska ekonomin för alt på sikl få till stånd enbalanserad utveckling. Vidare ges i propositionen en redogörelse förbudgetpolitiken och hur föreslagna åtgärder infogas i denna. De olikabesparingsåtgärder som las upp i propositionen faller delvis inom regeringensegel kompetensområde. Dessa redovisas för att ge en fullständigare bild avinriktningen av regeringens åtgärder. Andra besparingsåtgärder föreläggsriksdagen för prövning av sakfrågorna. Vidare presenteras ett antal frågor därriktlinjer för fortsatta besparingssträvanden underställs . I 1980/81. / saml Nr 20 Kartong: S, 2, rad 11 Utgår: , , Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , ,, , , , Föredragande: stalsministern saml statsråden ,, , , , , Åsling, Söder, Krönmark,, , , , , , , , Proposition om besparingar i statsverksamheten, m. m. Levnadsstandarden i är en av de högsta i världenmen den upprätthålls till väsentlig del genom stor utlandsupplåning. Vikonsumerar - privat och genom offentlig konsumtion - mer än vi producerar.Skillnaden uppgår till . Denna uiveckling måsle brytas. Del kräver insatser avregering och riksdag, kommuner och landsting och av arbetsmarknadens parter. Vimåsle kort sagt vara beredda att anpassa vår totala konsumtion lill det utrymmesom kan skapas genom ökad produktion. Den uppgiften måste angripas på två sätt. Vi måsle varaåterhållsamma med att öka vår konsumtion. VI måsle avsätta mer av varje års resurstillväxt lillsparande för investeringar. Endast genom alt på det sättet salsa på framlidenkan vi lägga en säker grund för fortsatt välfärd och tryggad sysselsättning. VI skall arbeta oss ut ur dagensproblem. Klyftan mellan konsumtion och produktion kommer lill synesi våra utrikesaffärer, bytesbalansen, där man måsle räkna med ett underskottom ca . Delta täcker vi genom utlandslån. Ett annat uttryck förobalansen är underskottet i statens budget. För innevarande budgetär beräknasunderskottet där uppgå till ca . Prop.1980/81:20 3 lenav detla speglar del förhållandet all vi gemensamt tar ul förmåner, tjänsteroch service av del allmänna ulan alt helt ha täckning för vad det kostar. Skall vi kunna anpassa vårtotala konsumtion till del utrymme som finns tillgängligt genom vårt gemensammaarbete, det totala produktionsresultatet i samhället, är del viktigt attproduktionen växer och hushållssparandet ligger på en hög nivå. Men detta ärinte tillräckligl. Också budgetunderskottet måste minskas. Av vårt totalaproduktionsresultat går redan hälften lill statliga och kommunala skatter ochtill avgifter för vårt sociala trygghetssystem. Därigenom är möjligheterna attgenom ytterligare skattehöjningar minska budgetunderskottet myckel begränsade.Uppgiften blir i första hand alt i stället granska utgiftssidan 1 slatensverksamhei. Samma villkor gäller för den kommunala verksamheten. I en proposition bör nuregeringen redovisa förslag till besparingar, som förstärker statsfinansernamed . i förhållande lill vad som redovisades i långtidsbudgeteni våras. Budgetarbetet måste ha en klar sparsamhetsinriktnlng också underkommande år. Iett ålstramningsläge är del särskilt viktigt alt upprätthålla en socialtmedveten fördelningspolitik. Enhuvudpunkt 1 regeringens spararbete har därför varil att se till all de mestutsatta grupperna skyddas. I vissa fall har inga ingrepp alls gjorts, t.ex. närdet gäller de handikappade. I andra fall, när generella ingrepp blivitofrånkomliga, har de sämst ställda fått kompensation. Barnbidragenräknades upp när mervärdeskatten höjdes. När inflations-skyddet 1pensionssystemet föreslås rensal från kommande oljeprisstegringar och höjdaindirekta skatter är del avsikten att föreslå fortsatt särskilt stödtill dem som bara har folkpension eller liten ATP. Andraexempel på denna medvetna fördelningspolitik är att de höjda avgifterna vidläkarbesök och medicinutlag kombineras med ett införande avhögkoslnadsskydd för de mest utsatta grupperna. Ersättningen vid arbetslöshetkommer alt höjas. Närregeringen funnit del nödvändigt att rensa den index som avgör pensionernas storlekfrån kommande oljeprishöjningar och höjda indirekta skaller så har dettakombinerats med motsvarande förändringar i infla-lionsskyddel av skatteskalan.Riksdagen kommer vidare att föreläggas en proposition om skärpt beskattning avrealisationsvinster i syfle all bl.a. motverka spekulationsaffärer medfastigheter. Vidare skall förslag läggas fram om en lag mot skatteflykt. Pädelta sätt ges de samlade åtgärderna en fördelningspolitisk inriktning, sombygger pä solidaritet med de svagaste i samhällel och en fördelning eflerbärkraft av åtstramningens bördor. Det sägs ofta 1 debattenatt felet med den svenska ekonomin inte är att den offentliga sektorn är förstor utan alt den utlandskonkurrerande sektorn - 1 första hand industrin - ärför liten. Jag vill gärna instämma i detta. Utvecklingen inom den ena sektornär emellertid beroende av utveckling- Prop.1980/81:20 4 eni den andra. Men jag vill då framhälla, alt ett villkor förnäringslivssektorns tillväxt är en offentlig sektor som inte expanderar i sammatakt som vi varit vana vid . När den totala resurstillväxtentenderar att sjunka både inlernationellt och i vårt land blir en kombination avindustriell fillväxt och minskat beroende av dyr, importerad olja nödvändig. Regeringensbesparingsförslag inom den offentliga verksamheten avser att bereda utrymme förde investeringar och den produktionsökning inom den utlandskonkurrerandesektorn, som är en förutsättning för tryggad sysselsättning och välfärd i vårtframtidssamhälle. Besparingsförslagen åtföljs av förslag till åtgärder somstimulerar till investeringar och andra offensiva insatser i värt näringsliv. Meninga stimulansåtgärder kommer all vara tillräckliga för alt rätta tillbytesbalansen om vi inle förmår hålla kostnadsutvecklingen inomsådana gränser att den möjliggör de sänkningar av våra relativa priser som ärnödvändiga för alt återvinna föriorade marknadsandelar och erövra nyamarknader. Ocksä ur denna synvinkel är det angeläget aft budgetunderskottet kanminskas. Ett stort budgetunderskoft är inflationsdrivande. Storabudgetunderskott och omfattande utlandsupplåning pressar likaså upp räntan. Detär för att hålla nere inflationen och öka konkurrenskraften, som vi måste talärdom av erfarenheterna frän den förra oljekrisen. När priset på Importeradolja stiger i förhållande fill det pris vi kan få för våra egnaexportprodukter, måste vi exportera mera varor och tjänster för all betalasamma eller till och med en något minskande mängd olja. I motsvarande mån finnsdet mindre varor och tjänster tillgängliga för att svara mol vår egenförbrukning. Därför måste vi anpassa våra inkomster lill den nivån. Annarsriskerar vi att inflationen ökar, investeringarna minskar och oljeefterfråganpå sikt skapar förutsättningar för en ny oljekris. Arbetsmarknadensparter har ett stort eget ansvar för kostnadsutvecklingen. I syfte allunderiätta den kommande avtalsrörelsen har regeringen tagit upp överläggningarmed arbetsmarknadens huvudorganisationer. Det nuvarande stora underskottet ivår bytesbalans och statens budgetunderskott tillåter inte ett totalt settsänkt skatteuttag. Däremot kommer höstriksdagen att föreläggas förslag omskatteomläggningar, som kan underlätta den kommande avtalsrörelsen. Delfinns inga genvägar till ekonomisk stabilitet och balans gentemot ullandel. Ettland som , som i så hög grad bygger sitt välstånd på ett frittinternationelll varuutbyte, kan inle lösa sina problem genom importrestriktioneroch på det sättet lasta över svårigheterna på sina handelspartners. Ansträngningarnaatt vinna marknadsandelar på exporten genom förstärkt konkurrenskraft måsteförenas med en strävan att vinna tillbaka vad svenska tillverkare förlorat pähemmamarknaden. Många företag, inle Prop.1980/81:20 5 minstunderleverantörer inom verkstadsindustrin, slogs ut ärskostnadskris. Del har bl.a. lett lill att importinnehållel 1 våra exportvarorhar ökal, något som i sin lur ytterligare minskat möjligheterna all genomexport återställa den externa balansen. Detta kräver inte minst att vistimulerar kunskapsuppbyggnad och nyetablering, en viktig uppgift förstatsmakterna. Energiförsörjningen ulgöri delta sammanhang likaledes ett mycket viktigt område. De dramatiskt ökadeoljepriserna har genom värt höga oljeberoende skapat stora problem för värekonomi. Men höjda energipriser erbjuder starka privat- ochföretagsekonomiska motiv för alt hushålla och spara bättre. Del medför altbidragsdelen i det statliga energi- ' sparslödet i princip kan avvecklas bådeinom bostads- och industrisektorerna. Försörjningenmed lånekapital kommer att förbättras. För detta ändamål avserregeringen senare bl.a. att föreslå att en oljeersättningsfond inrättas.Bidragen reserveras i fortsättningen för stöd lill utveckling av prototyperoch demonstralionsanläggningar och lill utvidgad forskning. Dehöjda oljepriserna har ocksä ökal de kommersiella förutsättningarna föranvändning av inhemska bränslen som ved, torv och flis. En snabb introduktionav inhemska och förnybara bränslen ger inte bara positiv effekt på värhandelsbalans. Man fär också ökade sysselsättningstillfällen i de delar avlandet, där tillgången på arbete är begränsad. Både frän regionalpolitisk ochsamhällsekonomisk synpunkt är en sädan satsning angelägen. Sysselsättningenär högre än tidigare. Vid internationell jämförelse harSverige lyckats utomordentligt väl i kampen mot arbetslösheten. För att även iframtiden kunna bevara en hög sysselsättning måsle vi återställa balansen iekonomin. Erfarenheterna från vår omvärld visar detta. Endast de länder, somkunnat upprätthålla långsiktig balans gentemot utlandet och en låginflationstakt genom alt bevara ett konkurrenskraftigt kostnadsläge, harförmått att hälla arbetslösheten nere på den nivä som vi har i . Långsammaretillväxt i industriländerna och den föreståendeinternationella konjunkturnedgången kan dock skapa problem försysselsättningen. Vårt land har utvecklat en 1 internationellt perspektivmyckel ambitiös arbetsmarknadspolitik, industripolitik och regionalpolitik,vars alla resurser regeringen är beredd alt snabbt sätta in vid behov. Detbehövs mer än 100000 nya jobb inom den utlandskonkurrerande sektorn i svensktnäringsliv för alt den skall bli stor nog att betala vär import. En svårighetligger i att alltför få vill la arbete i industrin. En viktig uppgift ärdärför alt genom förbättrad yrkesutbildning, underlättad övergäng mellan skolaoch arbetsliv, breddning av kvinnornas arbetsmarknad, förstärkta ekonomiskaincitament och - sist men inte minst - attityd- 1980/81:20 6 förändringaröka intresset för industriarbete. Bara därigenom är det möjligt att åstadkommaden kapacitetsökning i näringslivet, av vilken i sisla hand också denoffentliga sektorns utveckling är beroende. är ingalundaensamt om sina balansproblem. Liknande svårigheter plågar de flesta andraindustriländer. Alla dessa länder kommer under 1980-lalel alt möta djupgåendekrav på omställningar: ingen vill, när allt kommer omkring, varaktigt leva päkommande generationers välfärd. Överallt 1 induslrivärldenerfar man nu hur läll det varil för arbetsmarknadsparterna saml för stal ochkommun att fördela det överskott som skapats genom en snabb industrielltillväxt, och hur mycket svårare del är att anpassa sig till snävare ekonomiskaramar. Då ställs solidariteten päprov. Där har vi svenskar, genom vår grundläggande värdegemenskap, en storfördel. Jag vill understryka att solidariteten nu kommer att prövas hårdare äntidigare; det gäller intresseorganisationernas förmåga att se lill helasamhällets bästa, de ekonomiskt bättre ställdas solidaritet med svagare grupperoch de politiska partiernas förmåga alt avstå frän orealistiska överbud. Chefenför ekonomidepartementet, statsrådet , anför: 2 Den ekonomiska politiken Under1950- och 1960-lalen präglades den svenska samhällsekonomin av snabb ekonomisktillväxt. Standarden steg år . Vår exportindustri hävdade sig väl på deinternationella marknaderna. Den fortgående liberaliseringen av deninternationella handeln medförde stora fördelar för värt land. Vi befäste värposition som ell av världens rikaste länder. Tillvälståndsutvecklingen medverkade flera olika företeelser. Efter andravärldskrigels slut hade en oförstörd produktionsapparat. Vi förfogadeöver varor som omvärlden efterfrågade - malm, stål och skogsprodukter. Vi hadeen tekniskt kvalificerad och väl utvecklad verkstadsindustri. Vi hade genomvattenkraften god tillgång till billig energi. Detvar i denna ekonomiska miljö som del svenska välfärdssamhället växte fram. Vibyggde undan för undan ul den offentliga sektorn och kunde därmed erbjudamedborgarna ett rikt utbud av offentlig service främst på sjukvårdens,åldringsvårdens och utbildningens områden. Värt socialförsäkringssystem vävdeell finmaskigl nät för att ge medborgarna trygghet i livels olika skiften. Påarbetsmarknaden kunde konflikter mellan arbetsgivare och arbetstagare iallmänhet lösas genom centrala förhandlingar. Få länder har i sä hög grad somSverige varit förskonade frän uppslitande arbetsmarknadskonflikter. Denpositiva och harmoniska bilden förändrades i flera hänseenden under 1970-lalel.Den ekonomiska tillväxten gick långsammare. De kraftigt höjda oljeprisernaskapade stora underskott i vår bytesbalans. Svenskindustri mötte växande svårigheter i den internationella handeln. Utvecklingenledde lill att vi fick en i förhållande lill vår import otillräckligproduktionskapacitet. Tillbetydande del sammanhängde givetvis dessa problem med utvecklingen i våromvärld. De höjda oljepriserna drabbade samtliga industriländer och medverkadelill ökad ekonomisk instabilitet och lägre tillväxt i flertalet länder.Världshandeln utvecklades långsammare . Päen rad punkter var emellertid utvecklingen i under 1970-lalet mindregynnsam än i flertalet jämförbara länder. Den totala produktionstillväxten blev,som framgår av nedanstående tablä, blott nägot mer än hälften avOECD-genomsnittet. Detsamma gäller exportutvecklingen. Särskilt svag blevindustriproduktionens tillväxt. Flera av våra traditionellt viktigasteindustribranscher drabbades mycket hårt av den dåliga internationellautvecklingen under 1970-lalet. En jämförelse mellan och Årlig procentuell tillväxt av Grundorsakerna till den svaga svenska utvecklingen under1970-talel måste sökas inom landets gränser. De kraftiga balansbrister vi nuhar förstärktes som en följd av överbryggningspolitiken 1975 och 1976. Dentotala konsumtionen, offentlig säväl som privat, ökade då längt snabbare än värproduktionskapacitet och det gap som då uppstod har därefter bestått. Dettabelyses av diagram I som anger utvecklingen av vår bruttonationalinkomst (BNI)och den totala konsumtionen . De synliga tecknen pä detta gapär vårt bytesbalansunderskoll som kan beräknas uppgå fill 4,av BNP samtvåra låga investeringar. Det är således summan av privat och offentlig konsumtionsom blivit för stor i relation till vår produktion. Totalt har den privatakonsumtionen ökal BM och total konsumtion 1970-1980 1975 årspriser, index: 1970=100 I_ LJ I_ L_J_ I I I I I I 1970 1972 1974 1976 1978 1980 De offentliga utgifternas andel av BNP Åven den privatakonsumtionen har emellertid drivits fram av en snabb ökning av de offentligautgifterna. Medan reallönerna efler skatt endast ökal långsamt har nämligen dendel av den privata konsumtionen som finansierats via de offentliga budgeterna,således pensioner och olika former av bidrag, ökal snabbi. Av diagram 2 framgår hur de offentliga utgifterna iförhållande till BNP utvecklats . uppgick de lillnågot mer än 1/3 av BNP, 1970 hade andelen stigit till och 1980 motsvararde offentligt finansierade utgifterna inle mindre än 2/3 av BNP. Under1970-talel ökade de offentliga utgifterna i reala termer med igenomsnitt varje är under det alt BNP-tillväxlen stannade vid blott . Detlainnebär att tillväxten i de offentliga utgifterna tog 1anspråk mer än hela BNP-tlllväxten. Härav följer i sin tur alt reallönernaendast kunnat uppehållas till priset av växande skuldsättning i utlandet. Det finns allmänt sett ett samband mellan de offentligautgifternas andel av BNP och en nations utvecklingsstadium. I deindustrialiserade länderna är således andelen regelmässigt väsentligt högre äni andra delar av världen. Inom i-länderna är dock variationerna stora. Somframgår av den detaljerade redogörelsen som chefen för budgetdepartementelsenare kom- Industrins (I) och kommunernas (K) andel avtotal sysselsättning (ant. mer au lämna finner man vid internationell jämförelse attSverige inte endast har den högsta andelen för offentliga utgifter utan attdenna andel också ökal snabbare än i något annat land. De vikigaste faktorernabakom denna utveckling har varil följande. Kommunernaskonsumlionstillväxt låg omkring eller varje år.Den genomsnittliga siffran är . Tillväxttakten belyses också av densnabba ökningen av antalet anställda. Medan sysselsättningen inom industrinminskade under 1970-lalet med nära 100000 personer, uppgick ökningen i denkommunala sektorn till mer än 400000 personer. Som framgår av diagram 3minskade som en följd härav industrins andel av antalet arbetade timmar dramatiskt. Antalet ålderspensionärer ökadeunder 1970-talel med . I huvudsak beror detla på rent demografiskafaktorer, men 1976 ärs sänkning av pensionsåldern lämnade också sill bidrag.Av fördelningspolitiska skäl ökades ocksä pensionsbeloppen. Slutresultatet bleven tillväxt av pensionsutgifterna med i genomsnitt i reala termer. Också övriga inkomslöverföringarlill hushållen undergick en betydande ökning. Regler för förtidspensioneringoch sjukförsäkring, lagstiftning om ledighet av olika slag samt en ambitiösarbetsmarknadspolitik påverkade produktions- och produktivitetsutvecklingen ochbidrog lill alt antalet personer som fär sin huvudsakliga inkomst genomöverföringar Prop.1980/81:20 11 frånstaten eller socialförsäkringssektorn ökade kraftigt. Inkomstöverföringar(andra än pensioner) ökade med i reala termer. 4.För att hälla uppe sysselsättningen under den senasle lågkonjunkturen, hållakvar yrkesutblldad arbetskraft i företagen och åstadkomma en smidig strukturomvandlinggjordes vidare betydande industri- och arbetsmarknadspoliliska satsningar. Delsäger sig självt alt denna utveckling som Innebär att de offentliga utgifternastiger snabbare än hela tillväxten av BNP Inte kan fortsätta. Föralt finansiera de växande offentliga utgifterna har en fortlöpande höjning avskattetrycket erfordrats. Enbart ökade den s. k.skattekvoten - dvs. de totala skatterna i förhållande till BNP -från 41 tillöver . kan skattekvoten uppskattas till 52,. Trots delta har denoffentliga sektorns inkomster inte kunnat hålla jämna steg med utgifterna.Sparandel inom den offentliga sektorn har successivt minskat och det statligabudgelunderskoltel har ökat snabbt. Underskottet1 den statliga budgeten har blivit sä slorl att stabiliteten i vår ekonomiallvarligt hotas. underskoll av den storlek vi nu har och kan tvingas levamed lägger en lung börda på kredilpoliliken. Om enkraftig och inflationsdrivande likviditelsökning skall kunna förhindras, måsteunderskotten i största möjliga utsträckning finansieras utanför banksystemet.Detta - liksom vårt stora bytesbalans-underskott framtvingar ett högreränteläge än vad som annars vore behövligt. 1 sin tur försvårar delta en nödvändigutbyggnad av den konkur-rensutsalta sektorn. Hushällensrealinkomster efler skatt har kunnat hällas uppe genominkomstöverföringar vilka medverkat till all öka pä påfrestningarna påstatsbudgeten. En fortsall utveckling med kraftigt stigande budgetunderskottkan emellertid, som redan framhållits, inte längre fortsätta. Om denekonomiska politiken skulle inriktas på all i första hand genom ytteriigareskalteskärpningar få ned budgetunderskottet skulle detla medföra kraftigtsänkta reallöner efler skatt. Den hittillsvarande trenden när det gäller denoffentliga utgiftsökningen är enbart av detta skäl inle förenlig medlångsiktigt stabil ekonomisk utveckling. Därför måsle budgetunderskottetangripas genom en stram utgiftspolitik och med åtgärder i syfle alt förslärkaden konkurrensutsatta sektorn. Detstigande skattetrycket har under 1970-lalel lett till allvarliga problem. Detnuvarande skallesystemet är inte heller anpassat till en hög prisstegringstakt.Vi möter i vårt dagliga liv exempel pä hur de höga marginalskatterna motverkaren ändamålsenlig användning av våra tillgångar. Den grå eller svarta sektorn 1ekonomin befinner sig i tillväxt. Ett skattesystem som ursprungligen utformatsi syfte alt åstadkomma en omfördelning från de starka till de svaga isamhället har i ökande grad kommit att leda till en omfördelning från personersom inle vill eller kan utnyttja skattesystemet lill sin fördel lill dem somdrar nytta av sådana möjligheter. Prop.1980/81:20 12 Ävenom kontrollsystemet har utbyggts och kommer alt ytterligare förslärkas, harmedborgarnas anpassning till skalletrycket fått sådan karaktär och omfattning,att utvecklingen inte torde kunna stävjas enbart genom nya kontrollåtgärder. Avrättviseskäl och med hänsyn lill produktiviteten i hela samhällsekonomin måsteskattesystemet förbättras och marginalskatterna sänkas. Expansionenav de offentliga utgifterna har bidragit till att driva fram en snabb pris- ochkostnadsutveckling i . En hög inflationstakt har i sig negativaverkningar på samhällsekonomins funktionssätt och av fördelningspolitisknatur. Därtill kommer de svära stabiliseringspolitiska problem som skapas aven snabb pris- och kostnadsökning. Detta Illustreras av utvecklingen och1976 då till skillnad från de flesta andra länder bedrev en myckelexpansiv ekonomisk politik. Dessaår steg arbetskraftskostnaderna 1 den svenska Industrin med ijämförelse med i övrigt. Produktions- ochproduktiviletsulvecklingen försvagades. Arbetskraftskostnaderna per produceradenhet steg med inte mer än i omvärlden. Denogynnsamma kostnadsutvecklingen och motsvarande prishöjningar på svenskaprodukter ledde till all vår Induslri förlorade andelar av värids-handeln. Bådepå export- och hemmamarknaderna uppkom andelsförius-ter. Den sjunkandeefterfrågan på våra Industrivaror motsvarades av en nedgång iindustriproduktionen och fram till slutet av 19.77.Industriproduktionen sjönk under dessa år . Vårabalansproblem har allvariigt skärpts till följd av de kraftiga oljeprishöjningarna.Den fortskridande ekonomiska tillväxten gjordeSverige allt mer beroende av importerade bränslen. När värt land liksom övrigaindustrinationer drabbades av de kraftiga oljeprishöjningarna i slutet av1973, var en av världens mest oljeberoende stater. Medan kostnadernaför vär oljeimport 1972 motsvarade 1,av BNP, hade siffran tvä är senarestigit lill . Under förra årel och i början av detla år stegoljepriserna återigen kraftigt. beräknas oljeimporten motsvara inlemindre än 6,av vår samlade produktion. Denfundamentala bristen på balans 1 vår ekonomi och den akula krisen inom vårtnäringsliv framtvingade betydande justeringar av den svenska kronan under 1977och en åtstramning av den ekonomiska politiken.