prop · G403147 · 1980-12-31 00:00:00 — För det fall uppräkningen är avsedd att vara uttömmandemedför det att exempelvis fastighet som bildals genom förrättning enligl ensittarlagenfaller utanför lagförslagets tillämpningsområde, vilket inte torde vara avsett.1 3 § hänvisas till säväl I som 2§§, vilket torde medföra att även inskrivningi stamfastighet meddelad efter kan komma atl förfalladärest inskrivning förnyas i avsöndring eller avstyckning men ej istamfastigheten. Anfördaexempel påvisar nödvändigheten av att en grundlig överarbetning av föreslagenlagtext företas före det att nägon del av densamma upphöjs till lag. : Föreningen har samarbetat med i frågan. Merparten av de medlemsföretag vars intressenvi har att bevaka kan inte direkt jämföras med de exempel från ochBålforsens , som ingår i yttrande enär desistnämnda förutom fördelningsledningar för 10 och även har en betydandedel regionala ledningar för högre spänningar. Majoritetenav vår medlemskrets saknar som regel regionala ledningar. Däremol är fördelningsledningarnaofta framdragna över områden med ett förhållandevis stort antal fastighetsinträngper längdenhet ledning. Närheten till lälorler för aktuella ledningsslaginnebär ocksä att en belydande mängd avslyckningar kan ha skett från de slamfastighelervari rättighet all framdra ledningen finns inskriven. Utredningskostnadernaför att kunna förnya inskrivningen i stamfastigheter torde därför sammanlagetuppgå till mångmiljonbelopp även för eldistributörer utan regionalaanläggningar. vill därför - i likhet med -sammanfattningsvis anföra följande. Med hänsyn till behovet av förenkling av arbetetför inskrivningsmyndigheterna vill föreningen icke motsätta sig en föreskriftom förnyelse inom viss lid av inskrivningar, beviljade , under förutsältningatt bidrag till kostnaderna för utredningar utgår. Med hänsyn till de stora kostnader som, även omkostnadsbidrag lämnas, uppkommer för utredningar belräffande inskrivningar,beviljade före och gällande i avskilda fastigheter,avstyrker föreningen denna del av förslaget. Prop.1980/81:147 42 Däremot har föreningen icke någol alt invända molen bestämmelse beträffande fastighet som avskilts från samfälld mark attstamfastigheternas inskrivningar däri förfaller om de icke förnyas. Den föreslagna liden för förnyelse är i samlligafall för kort. För utredningar fordras av från lagensikraftträdande. Iövrigt ber vi fä hänvisa fill Kraftverksföreningens förutnämnda utförligareyttrande i ärendet. : representerar företag inom kraftinduslrin samtliga större kraflakliebolag och kraftproducerande kommuner i -som för sin verksamhet är beroende av inskrivningar av nylljanderätler och servitutför rätt till kraftledningar, utnyttjande av vattenkraft, reglering avvallendrag och sjöar och andra för verksamheten erforderiiga rättigheter. Detär sälunda för dessa företag nödvändigt alt, om lagstiftningen genomföres, tillseall förnyelse av gällande inskrivningar i ertbrderlig omfattning kommer tillstånd, så atl rättsförluster icke uppkommer. Kraftverksföreningeninser väl, att den föreslagna lagstiftningen skulle innebära en önskvärdförenkling för inskrivningsmyndigheterna och för införande av automatiskdalabehandling inom inskrivningsväsendet. Förslaget innebär emellertid, överför arbete och kostnader för dessa åtgärder på de enskilda rättighetshavarnasom för bevarande av sina rättigheter tvingas atl ulföra omfattande arbete,förenat med stora kostnader. Erfarenheterföreligger från den förnyelse av inskrivningar som företogs med anledning av1968 ärs lagstiftning. Frågan gällde dä inskrivningar, beviljade före är 1918.Nu gäller frägan dels samlliga inskrivningar och dels deinskrivningar i slamfastigheler som flutit ut i mark avstyckad före den 1 juli1968. Del bör uppmärksammas alt förnyelse skulle bli nödvändig även av deinskrivningar, beviljade , som förnyades pä grund av 1968 ärslagstiftning. Del är sälunda nu fräga om elt mänga gånger slörre antalinskrivningar som måste undersökas och förnyas. Större delen av dessainskrivningar gäller kraftledningar, men även rättigheter till vattenkraft ochvad därtill hör är av betydande omfattning. Sistnämnda rättigheter fordrarvanligen mera omfattande ulredningar än rältigheter till ledningar. Deulredningar som mäsle förelagas för rättigheter lill kraftledningar bör grundaspå nya kartor med aktuella fastighelsbeteckningar och delta material får motavgift beställas hos fasligheisbildningsmyndigheterna. Därefter följerkompletterande utredningar om ledningens sträckning, bredden av ledningsgator,fastighetsbildning och evenluelll även besiktning pä marken. Utredningsarbetetblir av sädan omfattning att det icke kan förenas med löpande arbelsuppgifler.Företagen mäsle alltså anställa extrapersonal eller anlita konsuller. För atlfä en uppfattning om arbelets omfallning och kostnaderna har vi begärtuppgifter frän nägra kraftföretag och dessa uppgifter kan tjäna som exempel. SydkraftAktiebolag har ca 4000 ledningskoncessioner och ca 30000 inskrivna kraftledningsservitut.Kostnaderna för utredningar och förnyelse av dessa och aktuella vattenrätlsservitutuppskattas till 1,5 ä 2 milj. kronor. BålforsensKraflakliebolag har ca 2000 kraftledningsservitut inskrivna och ytteriigareca 10000 . Koslnaden för ulredning och förnyelse - inkl. rättigheternatill vattenkraft m.m. - uppskattas till ca I milj. kronor. 1980/81:147 43 Detta är endast en mindre del av de kraftledningar och faslighelersom frågan nu gäller. Kostnaderna kommer för samtliga de företag som Kraflverksföreningenrepresenterar att bli större. Som fömt nämnts, är det inte rimligt att kostnaderna för deutredningar som behövs för att inskrivningsmyndigheternas arbele skall underiättashelt skall övervältras pä de enskilda företagen. Om lagstiftningen helt ellerdelvis genomföres, bör den därför kombineras med en bestämmelse om visstkostnadsbidrag till utredningar, förslagsvis i den formen att karlmaterial ochgravationsbevis ulan kostnad ställes till förfogande. Kraftverksföreningenförutsätter, all någon avgifl för förnyelse ej heller nu skall utgå. Enligt uppgifter frän olika medlemsföretag kommerutredningar och förnyelse beträffande inskrivningar som belastar fastigheter,avskilda före , atl medföra del största arbelel. Om förfarandet inskränkestill inskrivningar , behöver undersökningar icke verkställas beträffandede kraftledningar som byggts efter den liden. En preklusion av stamfastigheternas inskrivningar ifastigheter som avskilts från samfälld mark torde vara av särskild betydelseför inskrivningsväsendel. Visserligen torde utredningar i sädana frågor kunnabli omfaltande men det är inte troligt, att rättsföriusler i nämnvärdomfattning skulle uppstå om förnyelse inle sker. Den föreslagna lagstiftningenbör därför kunna gälla i denna speciella fräga. Som sammanfattning fär anföraföljande. Med hänsyn till behovel av förenkling av arbetet förinskrivningsmyndigheterna vill icke motsätta sig enföreskrift om förnyelse inom viss lid av inskrivningar, beviljade ,under förutsättning att bidrag lill kostnaderna för ulredningar utgår pä sällovan sagts eller på annat sätt i motsvarande omfattning. Med hänsyn till de stora kostnader som, även omkostnadsbidrag lämnas, uppkommer för utredningar belräffande inskrivningar,beviljade i stamfastigheter och gällande fastigheter som avskilts före den Ijuli 1968, kan icke tillstyrka denna del av förslagel. Däremol har icke nägot all invändamot en bestämmelse beträffande faslighet som avskilts från samfälld mark att slamfastigheternasinskrivningar däri förfaller om de icke förnyas. Den föreslagna tiden för förnyelse är i samtliga fall förkort. För ulredningar fordras av frän lagensikraftträdande. : Den föreslagna preklusionslagstiflningenansluter i viss utsträckning lill lag om förnyelse av vissainteckningar även om tillämpningsområdet enligt förslagel utvidgats lill attomfatta även preklusion av servilul och andra nylljanderätler i avslyckningargjorda . 1 föreliggande framställning saknas tyvärr en summeringoch utvärdering av erfarenheterna frän tillämpningen av lag ochverkningarna därav. För att möjliggöra en allsidig bedömning av det nuframlagda förslagel borde en redovisning gjorts över vilka olägenheter berördaparter - rättsinnehavare, faslighetsköpare m,fi. ~ till äventyrs haft av preklu-sionsförfarandetper den enligl nämnda lag. I dagens situation synes det emellerfid än mer angelägelän 1968 att uppnå den förenkling och lidsvinst i inskrivningsruiinerna, som förslagelytterst syftar till. De växande balanserna är nu mera besvärande både förinskrivningsväsendet och den rättssökande allmänheten. De principiella betänkligheter,som inför genomförandet av lag anfördes mol alt Prop.1980/81:147 44 med denna ordning rubba en förmån, som av älder varitförknippad med intecknad begränsad sakralt, kan numera heller inle anses vägalika tungt. Den åberopade rättstraditionen är ju redan bruten genom nämnda lag. Risken för all rättsinnehavare, faslighetsköpare o. a.drabbas av olägenheter i följd av etl preklusionsförfarande torde för övrigl inlevara större nu än är 1968, dä förbundet fann anledning tillstyrka motsvarandeförslag. Detta gäller i vart fall de 50-äriga sakrättsinskrivningarna. Riskernaär svårare alt bedöma när det gäller de i avskilda fastigheter gällande inskrivningarna,som härrör från slamfaslighelen och som kan komma alt förfalla i brist påförnyelseansökan. Även här kan det vara fräga om vikliga förmåner, som t.ex.tillgäng lill väg eller vattentäkt. Vad som emellertid måste framhållas ibedömningen av tänkbara risker är det förhällandet, att det endasi ärinskrivningen som förfaller vid underlåten förnyelse. Med hänvisning till vad som ovan anförts, finner förbundelej skäl för erinran mot det i framställningen föreslagna preklusionsförfarandet.Självfallet förutsattes härvid, att en bred information! om lagens innehålloch verkningar lämnas till dem som berörs av lagstiftningen. Ansvaret för dennainformation åvilar myndigheterna men enligt förbundets uppfattning bör man ocksävid den närmare utformningen av informationen samräda med de organisationer somverkar inom den aktuella samhällssektorn. : haringen erinran mol förslag lill den del detla syflar lill allavföra vissa inskrivningar i avskild mark. Däremot kan förbundet inte anslutasig till förslagel atl inskrivningar för nyttjanderätt, avkomsträtt eller servilulskall förfalla såvida de ej förnyas. Inom åtskilliga områden med äldre villabebyggelsefinns s.k. villaservitul, som tillkommit för atl ge omrädel ell skydd av sammaslag som planbeslämmelser ger i nyare områden. Sedermera kan ha tillkommit nyaplanbestämmelser, men ibland har dessa mindre räckvidd än villaservituten.Förekomsten av villaservituten torde ofta vara okänd för ägarna av de härskandefastigheterna, men i samband med miljöstörande verksamhet i omgivningen kan debli uppmärksammade pä att servituten finns och det skydd de ger. Som exempel pä pågående mäl ang. villaservitul kan nämnas F381/79 Slockholms Tingsrätt, avd. 9, Fastighetsdomstolen. Målet gäller ersällningför minskal marknadsvärde ä villafastigheler i efter upphävande av villaservitul. Det av föreslagna förfarandet kan i sädanafall som de här nämnda medföra, all de härskande fastigheternas ägare ej förränallt för sent får klart för sig att deras rättsläge försämras. Med hänsyn härtill avstyrks förslaget lill denna del. Tillden del förslag genomförs är del för alt undvikarättsförluster - som ocksä understryks i promemorian - angelägel med en bredinformation. Möjligheterna alt utnyttja TV bör sälunda tas lill vara. Del kan ocksäövervägas, om inte - som etl komplement lill informafion i press och TV - dennya lagstiftningen och dess rättsverkningar bör presenteras i nägon broschyrsom finns tillgänglig pä domstolar och t.ex. banker. Förbundet önskar också få möjlighelatt medverka till information lill medlemmarna och medlemsföreningarna. Förbundel förutsätter, atl preklusionsförfarandet intekommer att leda till nägra kostnader för enskilda fastighetsägare. : Till all börja med vill SLFframhålla alt vi givetvis med tacksamhet motser varje förenkling på detlaområde, vilkel normalt även underiättar lantmätarnas arbele. Vi är dock iveksammaangående vissa moment av förslaget, lill vilka vi återkommer nedan. föreslär bl.a. i första hand en preklusionsregelför all 1980/81:147 45 markavskild före och i andra hand endast för sådan mark som avskiltsfrån samfälld mark. SLF vill framhålla atl det torde vara svårt att i fastighelsböckernase skillnad på vad man i dagligt tal menar med samfälld mark (visst område påmarken samfälld för ett antal registerfastigheter med egen enskild ägovidd) ochgemensam ägovidd (ett icke ovanligt förhållande all vissa fastigheter saknarenskild ägovidd utan har all mark gemensam med annan registerfastighet). Åven andrahandsyrkandetkommer således atl omfalta många objekt som normall faller under förstahandsyrkan-del. SLFdelar helt domstolsverkels uppfattning alt rättigheten som sädan icke omfattasav preklusionen utan endasi själva inskrivningen. Likaledes understryker SLFatt del är en mycket omfattande utredningsskyldighet för en rättighetshavare atlbevaka sitt intresse. Del finns ju inget register varur man kan inhämta uppgiftpå härskande fastighet eller nyttjanderättshavare. Domslolsverkethar anfört bl.a. att en ledningsrätlshavare kan ulnyllja del arbete somnedlägges pä grund av en preklusionslagsliftning vid en senare förrättningenligt ledningsrättslagen. SLF vill framhålla all risk här uppstår för ett ickeobetydligt dubbelarbete. Om ledningsrättshavaren gör utredningen kommer detgivelvis att underlätta för förrältningsmannen vid ledningsrättsförrätlningen,men ansvaret för utredningens riktighet åvilar dock fortfarandeförrättningsmannen. Vidare kan man riskera en kraftig anhopning av ledningsrättsförrättningar,vilka i och för sig är angelägna, men med krav atl förrättningarna skallavslutas senast sista inskrivningsdagen 1982 för att preklusionen ej skallinträffa. Ur arbetsbelastningssynpunkt torde detta bli mycket besvärande förfastighetsbildningsmyndigheten. Detta kan kanske motverkas om regel införesatt preklusionen ej inträffar i de fall ledningsrätlsförrättning pägär. Beträffandenyttjanderätter upplåtna kan dessa genom att de inteuppsagts fortfarande gälla. Däremot är del väl tveksamt om inskrivningsskyddetför dessa består efter de 50 åren, varför avförandet av dessa inskrivningaricke torde innebära någon rättsförlust. Samma torde gälla andra nyttjanderätter,där föriängningsklausul ej finns inlagen i avtalet. SLFhyser också farhågan att slörre ledningsägare av bekvämlighetsskäl ejverkställer egen utredning om vilka avskilda områden som besväras av ledningenoch därför begär förnyelse i samtliga fasligheter där inskrivningen nu gäller.Härigenom uppnäs ej avsedd förenkling. Angåendeinformation torde ingen information via massmedia kunna mäta sig med personligtmeddelande till berörda rätlighetsinnehavare; i varje fall i alla tveksammafall. Urfastighetsbildningssynpunkt uppstår vidare följande problem. Vidförrättningen skall ju prövas inte bara fastighetsägarens intressen utan även rättighetshavarens.Uppgifter på belastande rättigheter har förrältningsmannen hämtatfrån fastighetsbokens inskrivningsregister. Genom föreslagen lagstiftningupphör denna möjlighet i synnerhet i de domsagor där övergång skett till dala.Införande av preklusionslagstiftningen kommer således att innebära ettförsvårat utredningsarbete för förtällningsmannen om han inte vill arbeta med enosäkerhet på . Enligt riskerar man ju atl av avstyckningslollerkommer att få inskrivningar slmkna fastän de i verkligheten belastar . Enligtfidigare uttalande består ju rättigheten i alla fall. Medovanslående vill SLF inte motarbeta en välbehövlig förenkling men vill kommamed följande alternativa och kompletlerande förslag. 1.Lagförslaget genomföres ej utan i stället får avförande av inskrivning- 1980/81:147 46 ar ske först efter ett ulredningsarbete därrättighetsinnehavaren fått tillfälle att yttra sig i tveksamma fall. Vidutredningsarbetet torde domsagorna temporärt behöva förstärkas med personal medlantmäteriutbildning. Omlagstiftningen trots allt införes på nu avsett säll skallrättighets-innehavaren hållas skadelös av statsverket, om rättigheten gårförlorad pä grund av att inskrivningsskyddet har upphört liksom om den på grundav preklusionen ej beaktats vid fastighetsbildningsförrätlning. Han skall vidareej heller behöva vidkännas kostnad för förnyelse av inskrivningen vare sig inomnu angiven tidsfrist eller . Om dennalagstiftning införes jämväl för servitut innebär del en motsats sä till vida atlrättigheten kan upplåtas men inskrivningsskyddet kan blibegränsat till . Man fär i förlängningen av denna lagstiftning misstänkaatt nya förslag kommer vart tionde är. Så länge servitulsbegreppel finns kvar isin nuvarande omfattning mäsle logiskt även möjligheten lill inskrivning förall framtid finnas kvar. SLF vill i delta sammanhang påpeka att vi i annat yttrandeifrågasatt om privaträttsliga servitut överhuvud taget skall fä bildas utansamtliga servitut skall tillkomma i förrätlningsform. Vi vill på nyll påpekadel önskvärda i en sådan reform. Svenska kommunal-lekniska föreningen: Den föreslagnalagstiftningen berör i princip tvä frågor. Den ena regleras i § 1. Enligl denna§ förfaller inskrivningar beviljade före är 1933 avseende vissa rättigheter.Avsikten är alt upphäva vissa inskrivningar, som är är. I lagen omförnyelse av vissa inteckningar för nyttjanderätt, avkomsträtt och servitut(SFS 1968:278) har man molsvarande regler för inskrivningar, som är äldre än 50räknat frän 1968. All framflytta giltighetstiden för dessa inskrivningar fåranses vara lämpligl. Del vore dock bättre atl införa en generell regel, sommedförde atl inskrivningarna förföll om de inte förnyades inom 50 är. Den andra frågan gäller vissa avskilda fastigheters ansvarför inskrivningar i respektive stamfaslighet. Den som sysslar medfastighetsbildning har fäll erfara att många inskrivningar av nämnda slag kunnalintygas bort. vilkel varit möjligt . Erfarenheten talar för atldel finns åtskilliga inskrivningar, som inle har en reell belastning lillgrund. Inom mänga arbetsområden handskas man med inskrivningar och det åtgårmycket tid till dessa fiktiva inskrivningar. Del förslag som framlagts i §2medför visserligen en kraftig temporär insats för vissa rättighetshavare däribland kommunerna men torde ulan tvekan vara lönsamt pä både kort och långsikt. När det gäller lagtexten sä bör vissa ändringar förelagas.§2 avser inskrivningar beviljade i slamfastighet före avskiljandet av enstycknings-lott eller dess motsvarighet. Nägra avsöndringar har inte sketlefter 1928 och säledes är del onödigt att ha med avsöndring bland de uppräknadeinstituten. Inskrivningar i fasligheter, som bildats genom avsöndring förfallerju enligl bestämmelserna i § 1. I § 2andra stycket sägs att ... fastighet som bildals genom att område frånfastighet sammanlagts med fastighet ... Detta är inle formellt rikligt. Man kaninle sammanlägga etl område av en faslighet med en fastighet. Området måsteförst avskiljas. Förslag till ändring: Har fasfighel, som avses i förstastycket ingått i sammanläggning äger första stycket molsvarande tillämpning päden sammanlagda fastigheten. Sammanfattningsvis vill framföra alt föreningen inget har att erinra mot lagförslaget, menanser alt ovan nämnda detaljändringar bör ske. Prop.1980/81:147 47 justitierådet , regeringsrådet , justitierådet Vängby, Enligl lagrådet tillhandakommetutdrag av protokoll vid regeringssammanträde harregeringen på hemställan av statsrådet och chefen för juslitiedepartementet Winbergbeslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag lill lag om förnyelse av vissainskrivningar för nyttjanderätt och servitut. Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn , Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Prop.1980/81:147 48 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , . ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , , Propositionom förnyelse av vissa inskrivningar för nyttjanderätt och servitut Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till lag om förnyelse av vissainskrivningar för nyttjanderätt och servilul. Föredragandenupplyser att lagrådet har lämnat lagförslaget ulan erinran och hemställer attregeringen föreslår Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anlaga del förslag som föredraganden har lagtfram. Beslutom lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde .