prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 samband med alt 2 § instruktionen för DAFA ändras böräven restriktionerna vad gäller uppdragsverksamhet för andra uppdragsgivare änstatliga organ mildras. Del kan för övrigt förutses all andelen sådana uppdragkommer all öka till följd av DAFA:s uppgift all ansvara för SPAR. Mot bakgrund av monopolutredningens syn på DAFA:sallmänna roll kan ulredningen inle finna del motiverat alt upprätthålla hårdarerestriktioner för DAFA än för affärsverken vad gäller datoranskaffning ochlöne-sältning. Å andra sidan kan DAFA inle heller fä en friare ställning änaffärsverken i dessa avseenden så länge myndighetsformen bibehålls. Vad angår lönesättningen anser utredningen att DAFAmåste få möjligheter lill en friare lönesältning för att bättre kunnakonkurrera om kvalifi- 1980/81:100 Bilagall 32 ceradarbetskraft inom databranschen. DAFA har f.n. befogenhet all inrättaarvodestjänster t.o.m. lönegrad . Ulredningen föreslår alt DAFA i likhetmed affärsverken ges befogenhet att inrätta arvodestjänster t.o.m. lönegradF25, dvs. samtliga lönegrader som inte berörs av chefslöneavta-lel. Om DAFA vill betala högre löner än vad som motsvarar lönegradF 25 måste DAFA så länge myndighetsformen beslår även i fortsättningen varahänvisad till alt la upp överläggningar med chefslönenämnden om eventuellöverflyttning av tjänst lill chefslöneavtalel eller hos regeringen begäramedgivande om konlraklsanslällning. Vad gäller rätlen alt fatta beslut omkonlraklsanställning har utredningen inle funnit det möjligt atl föreslå enfriare ordning för DAFA än för affärsverken. 1 samband med atl en friare lönesättning införs börockså etl enklare förfarande i fräga om tillsättning av tjänster i högrelönegrader införas. F.n. avgörs frågor om tillsättning av ijänsl i lägstlönegrad F 19 av . Utredningen föreslår att denna föreskrift tasbort ul 8 § instruktionen för DAFA, så att verksledningen får tillsätta sädanatjänster ulan alt behöva blanda in styrelsen. DAFA har enligl ulredningen den lekniska, ekonomiskaoch juridiska expertis som erfordras för atl handlägga DAFA:sdatoranskaffningar. Nuvarande ordning i fråga om datoranskaffningar innebär enolägenhet för DAFA i konkurrensen om uppdrag med andra servicebyråer.Exempelvis kan inle DAFA i samband med alt DAFA ger anbud på syslementreprenaduppdragsåsom sina konkurrenter erbjuda sig alt upphandla datorer för sina kundersräkning, dvs. myndigheter som anlitar DAFA är alltid hänvisade tillanskaffningsförfarandet via statskontoret. Ytteriigare en nackdel för DAFA:skonkurrensmöjligheter är den fördröjning som följer av all regeringen skallpröva stora datoranskaffningar. föreslär all DAFA ges samma frihet ifråga om anskaffning av datamaskinutrustning som affärsverken. Däremot föreslårulredningen inte någon ändring av finansieringssystemet. Utredningen föreslåralt bestämmelserna om förvaltningen av statens datamaskinfond ändras så attansvaret för och rätten lill all falla beslut om anskaffning avdalamaskinutrustning till DAFA delegeras lill DAFA och atl beloppsgränsen dåärenden måsle underställas regeringens prövning för DAFA:s del höjs från 300000kr. till I milj. kr. Vad angår frågan om disposition av vinstmedel harutredningen inle kunnat finna alt nuvarande handläggning är lill någonavgörande nackdel för DAFA:s konkurrensmöjligheter. Ulredningen anser attfrågan om disposition av vinstmedel bör avgöras med utgångspunkten atl DAFAskall ha så likartade förhållanden som sina konkurrenter som möjligt. Sammanfattningsvis anser utredningen i fråga omekonomisk handlingsfrihet all DAFA bör jämställas med affärsverken. Prop.1980/81:100 Bilagall 33 Efter remiss har yttranden över monopolulredningensbelänkande Dalakonkurrens (Ds B 1979:1) avgivits av ,, , datainspektionen,försvarets datacentral, försvarets rationaliseringsinslilul,, postverket, , ,statskontoret, DAFA, , , statenspersonalpensionsverk, universitels-och högskoleämbetet, ceniralasludiestödsnämnden, styrelsen för datorcentralen i högskoleregion,, generallullstyrelsen, ,, slalens invandrarverk, statens lantmäteriverk, slalensindustriverk, samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem (Ju1968:59), sårbar-hetskommittén (Fö 1977:02), ,i (LO), (),och (gemensamtyttrande) saml Servicebyråernas branschorganisation och (gemensamtyttrande). Några remissinsianser, däribland försvaretsdatacentral, anser att utredningen inle tillräckligt preciserat hur DAFA:snuvarande och planerade verksamhet ställer sig lill de viktigaste aspekterna påutvecklingen inom dalatjänsteområdet. Dessa är enligl dem dels den snabbaADB-lekniska utvecklingen med förändrade pris-/prestandarelationer, dels denstatliga ADB-politiken. Datainspektionen konstaterar atl DAFA:s verksamhetvarit föremål för minst fyra ulredningar, inkl. monopolulredningen. Ingen avdessa har, såvitt datainspektionen kan finna, behandlat grunderna för DAFA:sverksamhet, dess inriktning eller ens motiven för slalens engagemang genomDAFA i dataservicebranschen. Enligt försvarets ralionaliseringsinslilulsuppfattning måste i sammanhanget en mer grundläggande fråga prövas nämligenbehovet av en slallig myndighet av DAFA:s typ. Insfitutet finner försin del atl behovel av DAFA är mycket Iveksamt, framför allt med hänsyn lillden lämpliga ansvarsfördelningen för ADB saml den lekniska och ekonomiskautvecklingen på dataområdet. DAFA anser alt statsmakternas ADB-polilik innebär atlde mål och uppgifter som bör gälla för DAFA måste preciseras. OmDAFA:s nuvarande särställning skall upphävas anser DAFA att förulsällningaroch former för en ombildning bör klariäggas. ser som enbegränsning alt utredningen i sina förslag genomgående utgått från all försökatillgodose DAFA:s önskemål. Kundernas krav på DAFA:s verksamhet framgår inte avbetänkandet. Flera remissinstanser betonar all övergången lill dedicerad drift inomstatsförvaltningen naturiigen påverkar DAFA:s verksamhet i 3 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 11 34 formav minskat antal uppdrag. Delta medför enligt att DAFAsnabbt och effektivt måste anpassa sig till marknadens förändringar, bl.a. atlgå över till en service som är anpassad lill dedicerad drift och bredda sinverksamhet på andra lämpliga sätt. En ersätlningsmarknad skulle kunna skapasgenom alt DAFA bygger upp och driftsäller hela syslem med både dator ochprogramvara. DAFA tar i sitt yttrande särskilt upp förutsättningarnainför framtiden. När del gäller systemutvecklingens organisation bör man,enligl DAFA:s mening, försöka samordna de allt dyrare och knappare resurserna.När man talar om dedicerad datordrift måste man ha klart för sig all dennautveckling ökar behovet och efterfrågan på en typ av personal som det är ont omoch som det kan bli svårt och dyrt för myndigheterna atl anskaffa. Här kan DAFApå sikl få en roll atl fylla genom den möjlighet som DAFA har all hålla en"pool" av kvalificerad personal som har både systemutvecklings- ochdriflsmässig kompelens. Flertalet remissinsianser tillstyrker i principutredningens förslag all DAFA:s särställningenligl 5, 7 och 8 §§ rationaliseringsförordningen skall upphöra. DAFA vill för sin del dock framhålla atl ulredningeninte tillräckligt beaktat de särskilda skäl som talar för en fortsattsärställning för DAFA. Del kan I.ex. från säkerhetssynpunkt ifrågasättas om delär lämpligl atl dalabehandlingen av slalliga register med känslig informationbör förläggas utanför det statliga området. De nuvarande restriktionerna för DAFA i fråga omnyutveckling av ADB-system anses ha hämmat DAFA:s konkurrenskraft och därutöverbidragit lill all DAFA endast i ringa omfattning kunnat tillhandahållagenerellt användbara syslem och tjänster. Med hänsyn lill den hårdnande konkurrensen inomdalaservicebranschen finner statskontoret det mindre troligt att DAFA skullekunna uppge sin särställning som myndighet och kompensera bortfallet av allastörre myndighelsuppdrag genom att på olika säll bredda sin verksamhet i konkurrensmed de privata servicebyråerna. Vidare anser stalskonloret alt driften av bl.a. slalensredovisnings- och löneuträkningssystem (SLÖR) saml del slalliga person- ochadressregistret (SPAR) bör vara förlagda till DAFA. Stalskonloret konstaterarsåledes atl del är lämpligl all vissa slörre system, vilka utnyttjas av fleramyndigheter, även fortsättningsvis är förlagda till en och samma datorcentral.De privata servicebyråerna kommer med stor sannolikhet piimärt all vända sigtill den privata sektorn, varför slaten även i fortsättningen kommer att behövaegna resurser för utveckling och drift av den typ av rutiner som i huvudsakefterfrågas inom den slalliga sektorn. TCO avstyrker utredningens förslag om ändringar iralionaliseringsförordningen. TCO anser all ulredningen inle tillräckligtbelyst eventuella vinster som kan uppslå genom ökad konkurrens. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 35 hardet inle framkommit nya bärande skäl till all föreslå förändringar i de nutillämpade principerna för samordning av ADB-verksamheten på den slalligasektorn. Detla konstaterade även datasamordningskommiltén (DASK) i sittbetänkande. Flera remissinsianser framhåller alt det krävsylterligare utredningar innan del blir meningsfullt att pröva om DAFA:s nuvarandeverksamhetsform bör ändras eller inle. Till denna grupp hör DAFA, somanser atl förutsättningarna för alt arbeta i fullständig konkurrens med andraservicebyråer är små under de villkor som utredningen uppställer. Därför börförutsättningarna och formerna för en ombildning av DAFA till bolag, enligtDAFA:s mening, ytterligare utredas. är av likartaduppfattning och framhåller alt konkurrensförhållanden och samordningsmöjlighetermellan DAFA och andra serviceföretag som slaten äger bör klarläggas. Servicebyråernas branschorganisation (SEBRO) och DATEMAAB anser att DAFA bör ombildas till aktiebolag för alt ges en ställning som ärlikvärdig med dataserviceförelag på den privata marknaden. Vidare anser SEBROoch DATEMA att frågan om registeransvaret för SPAR bör omprövas om DAFA gesmöjlighet all konkurrera på lika villkor med privata servicebyråer. , statskontoret och TCO vill behållaDAFA som statlig myndighet. Kraven på konlroll och insyn i de vitala statligasystemen vid DAFA talar för alt DAFA förblir myndighet enligt statskontoret.TCO anser alt DAFA bör vara myndighet med nuvarande konstruktion. Som stöd fördella hänvisar TCO lill vaddatasamordningskommiltén (DASK) anfört i fräga om DAFA:s ställning. Bolagsformenbör, enligl DASK:s uppfattning, inte komma i fråga om inte DAFA skall arbeta irenodlad konkurrensmiljö. Vad gäller frågan om DAFA:s ekonomiska handlingsfrihet anslutersig många remissinstanser lilluppfattningen atl slörre ansvar bör ges till DAFA i anskaffningsfrågor.Statskontoret bör dock även i fortsättningen svara förutrusiningsanskaffningen även om större frihet generellt bör gälla förmyndigheter och datacentraler med motsvarande kompelens som DAFA påADB-omrädet. Vidare konstateras att anskaffning av ADB-utrustning f.n. uireds.Några remissinstanser anser därför all ålgärder avseende DAFA inle bör vidtas iavvaktan på utredningens resultat. En rad remissinsianser ifrågasätter lämpligheten i atlDAFA ges slörre handlingsfrihet än andra myndigheter i lönefrågor. En enhetliglönepolitik för statlig ADB-personal anses nödvändig. , , datorstyrelsen för Stockholmshögskoleregion och statens invandrarverk anser det rimligt att DAFA fårmöjligheter till en friare lönesältning för atl bättre kunna konkurrera omkvalificerad arbetskraft inom dalabranschen. Datorstyrelsen för Stockholmshögskoleregion anser all samma villkor bör gälla för universitetensdatacentraler. Prop.1980/81:100 Bilagall 36 och universitets- ochhögskoleämbetet, statskontoret och avstyrkerförslagel om slörre handlingsfrihet inom ramen för statsförvaltningenslönesystem. Den hårdnande konkurrensen om den högt kvalificerade ADB-personalengör det viktigt atl staten här agerar på etl enhetligt säll. På uppdrag av budgetdepartemenlet har utfört visst utredningsarbete rörande DAFA:smöjligheter att verka i konkurrens samt former för sådan verksamhet. Enligt konsullgruppens uppfattning förväntas slorastrukturförändringar ske inom dalatjänsleseklorn. Den snabba tekniskautvecklingen tvingar servicebyråerna all ständigt anpassa sig till nya teknikeroch atl utveckla nya produkter och verksamhetsområden. Gränserna mellankonsult-, entreprenad- och servicebyråverksamhel kommer all blimindre entydiga än f.n. Servicebyråerna måste göra sin verksamhet merkundorienterad och marknadsinriklad. Konkurrensen om kompetent personal somförenar kunskap om tillämpningsområden och ADB-teknik torde bestå och skärpasunder överskådlig tid. Slora kapitalbehov för investeringar i nya produkterkrävs av dem som vill vara kvar i branschen. DAFA:s kunder finns väsenlligen inomstatsförvaltningen. Personalens kunnande och erfarenhet hänför sig i huvudsaklill stora statliga informationssystem. Den myckel hårda konkurrensen gör attDAFA även i fortsättningen måsle finna sina kunder inom statsförvaltningen. Ellbortfall av några av de största kunderna kommer atl få slor effekt på DAFA:sverksamhelsvolym. Del är osannolikt atl DAFA kan kompensera ell sådanlbortfall genom inbrytning på en helt ny marknad eller genom en breddning av verksamhetenmed speciellt attraktiva tjänster och produkter i statsförvaltningen. Enligt en marknadsundersökning skulle DAFA:seffektivitet inte skilja sig väsentligt från genomsnittsvärdena inom branschen.Bilden av DAFA hos konkurrenter, uppdragsgivare och andra servicebyråanvändareär i allmänhet relalivi positiv. 4.2 Tänkbara verksamhetsformer fördelar ochnackdelar Konsullgruppen beskriver sex allernalivaverksamhetsformer för DAFA saml värderar och jämför deras konsekvenser. 1980/81:100 Bilagall 37 Självständigt bolag utan särskiltstöd i form av uppdragslilldelning annat änunder en övergångstid Aktiebolagsformen skulle ge DAFA slörreflexibilitet såväl organisatoriskt, ekonomiskt som lönemässigl. Nackdelar med detla allernaliv är alt DAFA harbegränsad erfarenhet av affärsmässig verksamhet och skulle få svårt allbemästra problemet med bortfallet avslörre kunder. Vidare skulle konkurrensen med Statskonsult skärpas. Alternativet förutsätter sannolikt en långövergångsperiod (). Kapitaltorde behöva tillskjutas av statsmakterna för investeringar i nya produkter ochtjänster. Ekonomiska bidrag torde krävas för att täcka de förluster som följer avbortfallet av kunder. Alternativet innebär också atl anställningsformoch lönesättning förändras för de anställda vid , vilkel kan medföra endel omställningsproblem. Bolag i samverkan med annat bolageller företags grupp Alternativet innebär i princip detsamma somföregående. 1 detta alternativ mildrasdock nackdelarna genom atl elt visst koncernskydd och tryggad basbeläggningtillkommer. Om DAFA i detla alternativ skulle slås samman medStatskonsult skulle dessutomkonkurrensen dem emellan elimineras. alternativ är i princip vadmonopolutredningen föreslog, dvs. en myndighet eller elt affärsverk utansärställning och restriktioner i fråga om systemutveckling och med slörrefrihet i anskaffnings- och lönefrågor. Fördelarna skulle liksom i de tidigarealternativen vara att flexibiliteten i organisationenskulle kunna bli större än . Del skulle dessulom bli lättare all hantera förväntade rörelseunderskott.Vidare skulle för personalens del förändringarna av anställningsform ochövriga villkor inle bli så stora. Konkurrensen med förstärks i dettaalternativ och förutsättningarna allkonkurrera på lika villkor är inle lika goda. Myndighet i oförändrad form Uppdragsvolymen blir i detta alternativ ävenfortsättningsvis beroende avstatsmakternas beslut. Viss verksamhet kan dock bedrivas på affärsmässigagrunder i konkurrens med andra dataserviceförelag. Friheten är begränsad ianskaffnings-, löne- och organisatoriska frågor. Alternativet medföringa förändringar för personalen. Organisatorisk enhet inom annan myndighet allernaliv innebär en återgång till lidigare organisationsform. Alternativetförutsätter en avveckling pä sikt. Den ekonomiska friheten skulle ytterligare inskränkas och möjligheten altpåverka blir den som allmäntgäller för myndigheter. 1980/81:100 Bilagall 38 Möjligheterna för statsmakterna alt styra utvecklingenmed denna organisatoriska lösning blir sämre än f.n. Risken för allkvalificerad personal lämnar DAFA bedöms som slor. En uppdelning kan I.ex. ske i två organisationer därden ena svarar för driften av slora slalliga ADB-system som pä sikt förutsällslämna DAFA och den andra lar hand om uppdrag som vunnits i fri konkurrens ocharbetar på sådana villkor. Den mest gynnsamma utformningen av delta alternativskulle vara alt en myndighet eller nämnd lar ansvaret för de system som skallavvecklas och alt den konkurrenskraftiga delen förs över till ett bolag somsamverkar med annal förelag inom informalionsbehandlingsomrädel. För- och nackdelarna blir desamma som förutses ialternativ 2, med undanlag för alt de generella problemen vid övergång tillbolagsform minskar. Vidare kan direkta styrmöjligheter för statsmakternakombineras med en långtgående flexibilitet för bolaget inför denmarknadsanpassning som kommer atl krävas. 4.3Vissa synpunkter och slutsatser De faktorer som enligl konsultgruppen har störstbelydelse vid val av olika allernaliv är erfarenhet av affärsmässig verksamhet,marknadsföringsstöd, dubbla statliga satsningar, minskning resp. expansion avverksamheten, slyrbarhet och flexibilitet. Dessa faktorer fär olika tyngd iolika alternativ genom atl alternativen 1, 2 och 3 bygger på andraförutsättningar än alternativen 4 och 5 vad gäller konkurrensförhållanden ochekonomiska villkor i övrigt. Konsultgruppen lar inte ställning till önskvärdheten av alt DAFA:sverksamhet bedrivs i affärsmässiga former. Den anser dock att det under vissaförulsällningar bör vara möjligt att bedriva DAFA:s verksamhet på heltaffärsmässiga villkor. En huvudförutsättning är all riktlinjerna fördatabehandlingen i statsförvaltningen tillämpas planmässigt och alt man tarhänsyn till de ekonomiska och administrativa konsekvenser som därvid uppstårför DAFA. Konsultgruppen förordar att DAFA, om verksamheten skallbedrivas i affärsmässiga former, samordnar och samverkar med Statskonsult förelagen skulle då kunna stödja varandra med erfarenheter ochkundkontaklnäl. Konkurrensen dem emellan skulle därmed elimineras. Om det från statsmakternas sida inle är önskvärt ellermöjligt för DAFA alt verka i affärsmässiga former anser konsultgruppen altalternativ 3 eller 4 kan utgöra lämpliga former för verksamheten. 1980/81:100 Bilagall 39 Som jag redovisat har DAFA:s verksamhetsformer ochverksamhetsinriktning utretts i olika sammanhang. Enligt min mening måsteDAFA:s framtid bedömas utifrån de förutsättningar som nuvarandeverksamhet ger, av statsmakterna fastlagdariktlinjer för användning av ADB samt förhållandenai den bransch i vilken DAFA arbetar. Stor vikl måste självfallet också läggas vid de krav på ekonomiskrationalitet och återhållsamhet medstatsutgifter som följer av det slatsfinansiella läget. DAFA:s verksamhet är f.n. nästan helt - lill - inriktad på statliga myndigheter. litet antal slora kunder svarar för större delen avverksamheten. DAFA har sitt kunnande framför allt pä datordriftområdet och frågor med näraanknytning härtill. Att väsentligt ändra på nu nämnda förhållanden lar tid och torde förutsätta betydande insatser för attutveckla bl.a. konkurrenskraftigaprodukter och marknadsföringen. Deriktlinjer för användning av ADB i statsförvaltningen, som statsmakterna(prop. 1978/79:121, FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339) ställt sig bakom,innebär i princip alt dalordrifl som är av slörre omfattning i första hand skall ske för varje verksamhet ellerADB-system för sig (s.k. "dedicerad drift"). Del betyder att den enskildamyndigheten själv bör ansvara fördriften av de egna systemen. Särskilda organ bör dock i vissa fall kunna komma i fråga för samordning och drift avADB-system som utnyttjas av fleramyndigheter. Vidare konstaterades all särskilda dalaservicebyråer av DAFA:s typ kommer atl behövas även . 1åtskilliga fall kommer drift hos myndigheterna nämligen inte all vara lämpligav ekonomiska eller andra skäl. Bakgrunden lill statsmakternas riktlinjer för ADB-användningen i statsförvaltningen var bl.a. allmänna överväganden ommyndigheternas uppgifter och ansvaroch nödvändigheten av en anpassning till ny teknik och nya kostnadsmässiga förutsättningar för användning avADB. Riktlinjerna innebär för DAFA:s del att flera stora uppdrag på siktsuccessivt kan väntas lämna DAFA. Likaså kan, som en följd av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på ADB-området,åtskilliga mindre uppdrag väntasfalla bort och överföras på ADB-anläggningar hos kunderna. En tredje grundläggande förutsältning för DAFA:sverksamhet utgörs av förhållandena i den bransch DAFA arbetarinom. Servicebyråbranschen är sedanlänge präglad av hård konkurrens i fråga om priser och andra villkor. Mänga servicebyråer är päolika sätt dock knutna lill någotförelag eller någon förelagsgrupp och har därigenom en viss tryggad "hasbeläggning". Konkurrensen inom servicebyråbranschen väntas ökaytterligare under 1980-talel. Till en del hänger delta samman med atl ny teknikför ulveck- 1980/81:100 Bilagall 40 ling och utformning av ADB-system håller på atl växa fram saml atlADB-utrustning blivit myckel billigare i förhållande till lidigare. De kunder som utnyttjarservicebyråer väntas därför, som nämnts, att själva i många fall ta över driften. För all servicebyråerskall kunna hävda sig i konkurrensmed varandra och i förhållande lilldriftlösningar i kundens regi måsteservicebyråerna bl.a. skaffa sig slörre kompelens än f.n. om de verksamheter för vilka kunderna använder ADB ochäven på andra sätt bli mer användar- och kundorienlerade. Vidare måsleslora investeringar göras i standardsystemo.d. för vanligt förekommande uppgifter och tekniska funktioner. DAFA är f.n. en helt avgiftsfinansierad statligmyndighet. DAFA har, med undantag fördet statliga person- och adressregistret (SPAR), inga uppgifter av den art som i sig motiverar allverksamheten med nuvarande inriktning måste bedrivas i myndighetsform. Jaganser också alt man bör undvika atl ge DAFA myndighetsuppgifter med hänsyn fillatt verksamheten är och bör vara inläklsfinansierad. Om DAFA skulle svara förmyndighetsuppgifter, I.ex. beslutaom allmänna råd och anvisningar i olika frågor, kan nämligen den närmare utformningen och tillämpningen av anvisningarna och vägledningen ha betydelse förDAFA:s verksamhet och ekonomi. Vadjag nu har anfört bör naturligtvis intehindra att statskontoret och andramyndigheter utnyttjar DAFA när allmänna råd och anvisningar skall utarbetas i frågor där DAFA besitterkompetens. Mol den här angivna bakgrunden kan frågan väckasom inte DAFA av näringspolitiskaskäl och av kravet pä effektivitet och låga kostnader i verksamheten borde ombildas lill aktiebolag. Rent principiellt anser jag atl DAFA:s verksamhet är av sådan art atl den lämparsig för att drivas i aktiebolagsform. Jag har emellertid kommit till den uppfattningen att avgörande skäl talar emol en ombildning av DAFA till aktiebolag. De motiv som kan anföras för atl ombilda DAFA lill aktiebolag är främsl av näringspolitisk art. Som nämnts är också många jämförbara konkurrenter påolika sätt knutna fill något företageller någon företagsgrupp. DAFA måsle därför även efter ombildning lill aktiebolag ges en säker ochstabil "basbeläggning" i form av statliga uppdrag för att få villkor som är likvärdiga med konkurrenternas.Principen om fri konkurrens kan således inle tillämpas fullt ut. DAFA:s verksamhet är till hänförlig till den statliga sektorn. Den domineras starkt av ellfåtal - mindre än tio - stora kundmyndigheter. Flera av dessa kan, i enlighet medriktlinjerna för användning av ADB istatsförvaltningen, successivt väntas la över datordriften frånDAFA och utföra den med egna resurser. Åven elt anlal mindre uppdrag kanberäknas las ifrån DAFA och läggas över på egen 1980/81:100 Bilaga 11 41