prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Sker inle en sädan ombildning av fiskevårdsföreningarna,har del till konsekvens att deras fiskekortsförsäljning inle längre rättsligtkan betraktas som giltiga nyttjanderällsupplätelser. Ulredningenföreslår alt giltighetstiden för 24 S fiskerätlslagen i dess äldre lydelseföriängs till utgången av . Uppenbariigen gör utredningen den bedömningenalt ätminslone huvudparten av de nuvarande fiskevårdsföreningarna skall kommaall ombildas till fiskevårdsområden före den föreslagna fristens utgång. Enligtmin mening finns det inle anledning all nu ompröva beslutet all upphäva densärskilda upplåtelsebestämmelsen i 24 § fiskerätlslagen. Genom att sådanaupplåtelser i framliden förutsätter en förvaltning enligt anfingen lagen omfiskevårdsomräden eller lagen om förvaltning av samfälligheter skapasgarantier för atl samlliga delägare ges möjlighet alt påverkaupplåtelsebesluten. Däremot bör fristen för ombildning av föreningarnautsträckas längre än vad utredningen föreslår. Enligt min mening bör ambitionenvara atl klara av ombildningen . Frislen bör därförutsträckas från utgången av till utgången av . Enligtden nuvarande lagen om fiskevårdsområden (LOFO) är del sombeslutar om bildande av etl fiskevårdsområde och i samband därmed fastställerstadgar för området. En förutsättning för beslut är atl enmajoritet av fiskerältsägarna samtycker till all fiskevårdsområdet bildas. Ärinte ägarna av fisket helt överens om bildandet, skall beslutföregås av en förrättning. Vid förrättningen skall en omröstning ske ibildandefrågan. Den majoritet som krävs för bildande skall utgöras av anfingenmer än hälften av de röstandes sammanlagda 1980/81:153 29 delaktighetstaloch minst en tredjedel av anlalel röstande eller mer än hälften av antaletröstande och minst en tredjedel av de röstandes sammanlagda delaktighetslal.Skall fiskevårdsområdet omfalta flera oskiftade fisken, krävs dessutomsamtycke av minst en delägare i varje sådant fiske. Ett fiskevårdsområde kanockså bildas av del fiske som hör lill en enda fastighet. Då krävs samtycke avmer än halva antalet röstande eller av delägare som förelräder mer än hälftenav de röstandes delaktighetslal. Degällande majoritetsvillkoren förutsätter en fullständig kartläggning aväganderätten till fisket inom det ansökta området. För att avgöra till vilkafastigheter fisket hör och för aU bestämma delaktigheten i fisket krävsvanligen att uppgifter hämtas inte bara frän fastighetsregister, fastighetslängderoch fastighetsböcker utan också från förrätlningsakler, domstolsavgöranden ochtidigare gjorda utredningar samt från faslighelskartan. Länsstyrelsenskall vid sin prövning undersöka om majoritetsvillkoren är uppfyllda och ombildandet också i övrigt är förenligt med lagens krav. Länsslyrelsen skalldessutom företa en lämplighetsprövning. Den prövningen skall avse såväl självabildandel av området som stadgarnas olika bestämmelser. Fiskevårdsområdet skallvara lämpligt med hänsyn till vattenområdets och fiskets beskaffenhet ochomfattning och övriga förhållanden. Fiskevattensutredningenföreslår atl kravet på en viss bestämd sakägarmajoritet skall bytas ut mot ettallmänt opinionsvillkor. Enligt förslaget skall ett fiskevårdsomräde fä bildasom ägarna av fisket inom del tilltänkta området inte mera allmänt motsätter sigomrädesbildningen och har beaktansvärda skäl för del. Vid prövningen av omvillkoret är uppfyllt skall främst beaktas uppfattningen hos dem varsfiskeutövningsrätt påverkas mest av fiskevårdsområdels tillkomst. Den anslutningbland fiskerältsägarna till områdesbildningen som opinionsvillkoretförutsätter behöver enligt förslaget inte föreligga, om det från allmänsynpunkl är synneriigen angeläget atl fiskevårdsområdel bildas. Meddet föreslagna opinionsvillkoret skapas enligl ulredningen förutsättningar förall sänka kraven på ulredning om äganderätten till fisket. 1 stället för dennuvarande fullständiga fiskerättsutredningen föresläs att en preliminärförteckning över fiskerättsägarna upprättas, som därefter rättas och kompletterasgenom medverkan från fiskerätlsägarnas sida. Den preliminära förteckningenkommer alt skilja sig från en fullständig fiskerätts-utredning främsl genom attdels undersökningen av om avsöndringar och avslyckningar tillagts fiskerättslopas, dels genom att någon utredning till grund för bestämmande avdelaktighetslal inte kommer alt genomföras. Kostnaden för den föreslagnafiskerätlsförteckningen beräknas uppgå till endast omkring en tredjedel avkoslnaden för en fullständig fiskerätts-utredning. Förslagetalt ersätta de nuvarande fixerade majoriielskraven med elt allmäntopinionsvillkor har i allmänhet mottagits positivt av remissinstan- 1980/81:153 30 serna.I ett fåtal yttranden avstyrks förslagel och en remissinstans pekar på detillämpningssvårigheter som kan uppstå. Av de remissinstanser som är positivatill att kravet på en bestämd sakägarmajoritet slopas är det dock flera somriktar invändningar mot den föreslagna undantagsregeln för de fall då starkaallmänna synpunkter talar för en områdesbildning. Enligtmin mening kan den nuvarande regeln med bestäml angivna majoritetskrav inlefrånkännas vissa fördelar. Den lorde t. ex. vara lättare att tillämpa än ettmera allmänt opinionsvillkor. Det kan också ifrågasättas om inte det föreslagnaopinionsvillkoret utgör en skärpning i förhållande till de nuvarandeinte särskilt högt ställda majoriielskraven. Av avgörande betydelse äremellertid enligt min uppfattning det förhållandel att en regel som innehållerbestämt angivna majoritetskrav förutsätter en fullständig utredning avfiskerätten. Del nuvarande kravet på en fullständig kartläggning av fiskerättenhar utan tvekan varit huvudorsaken fill atl fiskevårdsomräden har bildats i såblygsam omfattning. Utredningskostna-dema står inte alls i rimlig proportiontill de syften ulredningen skall tjäna. Skall fiskevårdsomrädenatillnärmelsevis få den utbredning som är önskvärd, måste fiskerättsutredningenförenklas och därmed måste andra regler för att mäta sakägaropinionen införas. Delfinns följaktligen goda skäl som lalar för del av ulredningen föreslagnaopinionsvillkoret. Regeln medför atl del nuvarande kravel på fullständigfiskerättsutredning kan efterges. Utredningen anvisar en metod att upprätta enpreliminär förteckning som med myckel måttlig felprocent anger vilkafastigheter som har fiskerätt. Förfarandet, lill vilkel jag återkommer i detföljande, ger dessutom fastighetsägarna möjlighet att erinra mot denpreliminära förteckningen och få den rättad och kompletterad. Förenklingenkommer i första hand all gå ul över redovisningen av de relativa andelarna isamfällt fiske. Den föreslagna metoden ger emellertid en ungefärlig uppfattningom hur andelarna storleksmässigt förhåller sig till varandra. Det gör delmöjligt all vid opinionsmätningen la hänsyn till såväl antalet företrädare förolika meningar som storleken av deras andelar i fisket. Medhänsyn till vad jag nu har anfört biträder jag förslagel all ersätta denuvarande bestäml angivna majoritetskraven med ett mer allmänt opinionsvillkor.Däremot kan jag inte bilräda förslagel att elt fiskevårdsområde under vissaförutsättningar skall kunna bildas även om fiskerättsägarna mera allmäntmotsätter sig en samverkan. I likhet med flera av remissinstanserna anser jagatt del inte finns tillräckliga motiv för en sådan undantagsregel. Erfarenhetenfrän de nuvarande fiskevårdsföreningarna visar nämligen att ett väl fungerandesamarbete på fiskevårdens område fömtsätter att det bland fiskerältsägarnafinns en vilja lill och ell inlresse för en sådan samverkan. Somytterligare villkor för bildande av ett fiskevårdsområde föreslår utredningenatt bildandel skall slå i överensstämmelse med planläggningen Prop.1980/81:153 31 I första hand skall krävas överensstämmelse med ochregional planläggning. Saknas sådana planer, får enligt förslagetfiskevårdsområdet bildas endast om bildandet inte kan antas försvåra kommandeplanläggning. Blandremissinstanserna råder del delade meningar om det föreslagna villkoret. De somställer sig avvisande till förslaget anser att villkoret kan komma att ialltför hög grad inskränka fiskerättsinnehavarens rådighel över fisket. Manpekar också på att det f. n. i regel saknas planer för fiskels utnyttjande. Fråganom fiskevårdsplanering harjag behandlat i avsnitt 2.2.1. Jag anför där attfiskevårdsplaneringen bör ingå som en del i den verksamhet som bedrivs avnärmasl ansvariga statliga organ och hänvisar till den kommunala och regionalaplanering som berör fritidsfisket. Del är ingen tvekan om att bildandel avfiskevårdsområden kan få en stor betydelse för att genomföra åtgärder som angesi sådana planer. Genom atl fiskevårdsområden bildas får man tillgång till enorganisation som kan åta sig ansvaret för samordnade åtgärder i ettfiskevatten. Självfallet bör också beakta innehållet i planernavid den lämplighetsprövning som skall föregå bildandebeslutet. När del gällerden geografiska avgränsningen av fiskevårdsområdel bör i första handeftersträvas en med hänsyn till fisket och fiskevården naturlig enhet. Sådanaenheter kan exempelvis vara en sjö, ett sammanhängande system av sjöar eller enälvsträcka avgränsad av vandringshinder. Under vissa förhållanden kan delemellertid finnas anledning att godta en annan gränsdragning än den frånfiskeribiologisk synpunkt önskvärda och i fiskevärdsplanerna fömtsattagränsdragningen. Ett sådant fall kan vara önskemålet att behålla en välfungerande fiskevårdsförenings verksamhetsområde vid ombildning tillfiskevårdsområde. I prövningen bör självfallet ingå en bedömning av hur denakluella omrädesbildningen påverkar möjlighelerna all åstadkomma en samverkani angränsande fiskevatten. Även vid lämplighetsprövningen av verksamheten idel ansökta området kan det finnas anledning att ta hänsyn till förhållandena ianslutande vatten för att åstadkomma en i huvudsak enhetlig inriktning avfiskevården. Vadbeträffar förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde föreslår utredningen eni förhållande till LOFO ändrad handläggningsordning. Den innebär bl.a. attbildandebeslulel skall fallas av en förrättningsman och inte som avlänsstyrelsen. Enligt utredningen kan därigenom handläggningstiden minskasväsentligt. EnligtLOFO skall ansökan om bildande av fiskevårdsområde göras hos . Iandra fall än när delägarna är helt ense inskränker sig länsstyrelsensomedelbara sakprövning till att avgöra om det föreligger uppenbara hinder motatt bifalla ansökan. Om så är fallel skall den avslås, i annat fallskall en förrättningsman förordnas med uppgift att Utreda bildandefrågan. Ärdelägarna hell överens kan, som jag lidigare har 1980/81:153 32 nämnt,frägan prövas av . När förrättningsman förordnas skallhan hålla sammanträde med delägarna och därefter avge ett utlåtande humvidafiskevårdsområdet bör komma till stånd eller inte. Sedan delägarna fåtttillfälle alt yttra sig över ufiätandel skall länsslyrelsen pröva ärendet ochvid bifall till ansökan antingen fastställa utlåtandet oförändrat eller beslutaom återförvisning till förrättningsmannen. Enligtutredningsförslaget skall handläggningen av bildandefrågan inledas med altlänsstyrelsen låter fiskenämnden och kommunen ytlra sig över ansökan.Länsstyrelsen skall därefter ta ställning i frågan om det ansöktafiskevårdsområdel lämpligen bör bildas. Vid den prövningen skall särskillbeaktas om bildandet överensstämmer med de kommunala och regionalafiskevårdsplanerna. Finner att fiskevårdsområdet bör kunna bildasi enlighet med ansökan förordnas en förrällningsmän. I förordnandet skallanges vad planerna innehåller av betydelse för den aktuella områdesbildningen.Det kan exempelvis gälla områdets omfattning och fiskets nyttjande.Förrättningsmannen skall sedan utarbeta elt förslag som överensstämmer meddirektiven i förordnandet. Han skall också upprätta den preliminärafiskerättsförteckningen. Fiskerättsägama skallgenom kungörelse kallas till sammanträde. Kungörelsen skall bl.a. innehållaföreläggande för fiskerättsägare som inte finns med i förteckningen att senastvid sammanträdet anmäla sitt innehav och förete handlingar som styrkerfiskerätten. Vid sammanträdet skall förrättningsmannen lägga fram sitt förslag,ta emot anmärkningar om kompletteringar av fiskerätlsförteckningen ochanteckna de närvarandes inställning till bildandet av fiskevårdsområdet. Underfömtsättning att alla fiskerättsägare medger del kan förrältningsmannenunderlåta att hålla något sammanträde. Förrättningsmannenskall i en skriftlig redogörelse ange de förhållanden som har betydelse förbildandet och meddela beslut i bildandefrågan. Vid bifall till ansökan skallförrättningsmannen i beslutet fastställa grundregler för området. Grundreglernaskall innehålla uppgift om det fiske som ingår i fiskevårdsområdet, områdetsändamål och grundläggande bestämmelser om fiskets nyttjande. De fastställdagmndreglerna skall ingå som en del i stadgarna för fiskevårdsområdet.Länsstyrelsen skall för att tillgodose allmänna intressen kunna förordna omöverprövning av förrällningsman-nens beslut. Enligt utredningen börlänsstyrelsen ha den möjligheten om förrättningsmannen skulle frångå dedirektiv som fill förmån för allmänna intressen angivits i hans förordnande. Fleraremissinstanser ifrågasätter om inte förfarandet borde utformas i närmareöverensstämmelse med vad som gäller vid samfällighetsbildning enligtanläggningslagen (1973:1149). I några yttranden görs gällande atl detföreslagna förfarandet är onödigt omständligt. a. kritiseras förslaget atldela upp prövningen mellan och förrättningsmannen. Föregen del anser jag inte att det finns motiv för några mera betydande Prop.1980/81:153 33 förändringarav det förfarande som gäller enligt LOFO. Vid utformningen avförfarandereglerna finns del enligl min mening starkare skäl för att försökaåstadkomma en samordning med vad som gäller i fråga om jaktvårdsområden än vadsom gäller enligt exempelvis anläggningslagen. Det innebär också allförfarandet enligt LOFO kan behållas i huvudsak oförändrat. Vissatilläggsbestämmelser behövs med hänsyn till förslaget atl ersätta den nuvarandefiskerättsutredningen med en enklare fiskerätlsför-teckning. Vidare bör ilikhet med vad som skelt belräffande jaktvårdsom-rädena utrymmet för enhandläggning utan förrättning vidgas något. Jag är medveten om attförhållandena endast i undantagsfall är så okomplicerade atl bildandefrågan kanavgöras ulan föregående förrättning. Den omständigheten att nägonfiskerättsägare motsätter sig områdesbildningen bör emellertid inte varaavgörande vid valet av handläggningsordning. Jagföreslår följaktligen atl beslul om bildande av fiskevårdsområde även ifortsättningen skall meddelas av länsslyrelsen. prövning börlämpligen ske sedan bildandefrågan närmare utretts vid en förrättning. Ärförhållandena sådana att en förrättning inle anses nödvändig skallbildandefrågan kunna prövas och avgöras pä grundval av ansökningshandlingarna.I samband med bildandebeslutet bör fastställa de delar avstadgarna som innehåller grunderna för fiskets nyttjande och fiskevården ochrikllinjer i övrigt för verksamhelen. EnligtLOFO är fiskevårdsområdel en associationsrättslig sammanslutning avfiskerättsinnehavare, vilka betecknas som delägare i fiskevårdsområdet.Delägarna ulgörs av ägarna till det fiske för vilkel området har bildats. skall emellertid annan än fiskeägaren anses som delägare. Detgäller i fråga om innehavare av servitut och vissa speciella nyttjanderätter.Även vanliga nyttjanderättshavare kan inträda som delägare i fiskeägarensställe. En förutsättning är atl upplåtelsen omfattar en fastig-hels hela fiskeoch avser längre lid än etl år. Belräffande nytljanderältsha-varens delägarskapgäller den begränsningen att ägaren av fisket behåller bestämmanderätten ifrägor där har det slutliga avgörandet, dvs. frågor som rörfiskevårdsområdets bildande och bestånd och områdets stadgar. Förfiskevårdsområdet skall finnas en styrelse. Utredningsförslagetinnebär i huvudsak oförändrade organisafionsbe-stämmelser. Endast på etl parpunkter föreslås ändringar i förhållande till vad som f.n. gäller. Utredningenföreslär att nyttjanderättshavare skall få en vidgad rätt att i ägarens ställeföreträda fisket. När upplåtelsen avser hela fisket och gäller för längre tidän skall enligt förslaget brukaren i stället för upplåtaren företrädafisket i alla frågor som rör fiskevårdsområdet, således även i frågan omområdets bildande. För att en annan ordning skall gälla krävs en 3 1980/81. 1980/81:153 34 överenskommelsemellan upplåtaren och brukaren, antingen i samband med upplåtelsen ellersenare. Enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna skall bmkarens vidgaderätl lill delägarskap endast gälla upplåtelser som skett efter ikraftträdandetav den nya lagen. Utredningenföreslär vidare, med hänvisning till vad som gäller enligt lagen om förvaltningav samfälligheter, att skall ges befogen-hel att utse en ledamoti fiskevårdsområdets styrelse. Innan jag gär närmare inpå utredningens ändringsförslag villjag la upp en fråga som inte närmare harberörts av utredningen. Både i den nuvarande lagen och i den föreslagnaanvänds beteckningen "fiskevårdsområde" i en dubbel betydelse. Iförsta hand avses med "fiskevårdsområdel" den associationsrätlsligasammanslutningen av fiskerällsinnehavare. Uttrycket används emellertid ocksåför alt beteckna det fiske som omfattas av sammanslutningens verksamhel. Iklarhetens intresse bör enligt min mening i en ny lag åtskillnad göras mellanå ena sidan sammanslutningen av fiskerättsinnehavare, den juridiska personen,och å andra sidan det fiske som den juridiska personen förvallar. På så sättuppnås också överensstämmelse med vad som gäller enligt den nya lagstiftningenom jaktvårds-områden där termen "jaklvårdsomräde" används endasi föratl beteckna det markområde som de till en jaktlig enhet sammanfördafastigheterna bildar. i vilken ägarna av jaktmarkenär medlemmar benämns "jaktvärdsomrädesföreningen". Jag föreslår attmotsvarande terminologi används i den nya lagen om fiskevårdsomräden. Utredningens förslag attge nyttjanderättshavare vidgad räll alt företräda fisket skulle enligt minmening utgöra en alltför långtgående inskränkning i ägarens bestämmanderättöver fisket. Förslagel skulle, som jag har nämnt, innebära alt del kan blibmkaren och inte ägaren som får ta ställning i frågan om bildande av etlfiskevårdsområde. Det kan inle fömtsättas att ägaren och bmkaren alltid harsamma uppfattning i bildandefrågan. Om inte annat kan det föreliggameningsskiljaktigheter när det gäller rikthnjerna för verksamhelen. Besluten iden delen kan fä betydelse för fiskets nyttjande efler det altbmkarens nyttjanderättsavtal har upphört att gälla. Därtill kommer att enfiskeägare som inte i upplålelseavtalel förbehållit sig bestämmanderätten kansakna möjlighet att under löpande avtalstid träffa överenskommelse om ettsådant förbehåll. Däremot delar jag utredningens uppfattning att liksom f.n.den som än har nyttjanderätt fill en fastighets helafiske, bör få företräda detta vid förvaltningen av fisket inomfiskevårdsområdet. En sådan nyttjanderättshavare bör följaktligen ifiskeägarens ställe ingå som medlem i fiskevårdsområdesföreningen. En möjlighelatt avtala om en annan ordning bör dock finnas. påpekar har enligt lagen om förvaltning avsamfälligheter möjlighel att utse en eller flera ledamöter i ensamfällig-hetsförenings styrelse. Regeln motiveras med att föreningensförvaltning i Prop.1980/81:153 35 vissafall kan ha stor betydelse för bl. a. samhällsplaneringen, miljövården ochandra väsentliga allmänna intressen. Jag kan inte finna att det finnsmotsvarande behov av insyn och konlroll från det allmännas sida i förvallningenav fiskevårdsområdena. Det exempel utredningen anför, intresset av attkontrollera användningen av ett större statsbidrag, ulgör enligl min meninginte elt tillräckligt moliv för den föreslagna bestämmelsen. Jag kanföljaktligen inte biträda utredningens förslag. Enligt LOFO skall ifiskevårdsområdels sladgar anges grunderna för fiskets utövande och områdetsförvaltning. Till dessa grunder hör bl.a. frågorna om delaktigheten i fisket,rösträtten, upplåtelse av fisket, uttagande av tillskott av delägarna ochfördelningen av inkomster. De nu angivna frågorna regleras också i lagen.Sälunda gäller atl för varje delägare skall bestämmas hans delaktighet ifisket. Kan inle delägarna enas skall fill gmnd för bestämmandel läggasdelägarnas andelar i samfällt fiske eller om fisket är skiftat, omfattningen avde skilda vattenområdena. Den sistnämnda regeln gäller om del inte finnssärskilda skäl för annan beräkningsgrund. Beträffande rösträtten gäller somhuvudregel all varje delägare har en röst. Vid vissa beslut skall emellerfidhänsyn tas lill delaktigheten. Del gäller, fömtom vid bildandebeslulel, vidbl.a. beslul om upplåtelse av fiske och beslut om tillskott från delägarna.Delägarna kan ocksä vid bildandet av fiskevårdsområdel ha beslutat all röstningskall ske efler delaktighet eller annan beräkningsgrund. För beslut omupplåtelse av fiske uppställs i lagen först och främst det kravet att delägaremed mer än hälften av delaktighetstalel skall samtycka lill upplåtelsen, närfisket inom området är samfällt. Är fisket skiftat, krävs samtycke av delägaremed mer än två tredjedelar av delaktighetstalel. Dessulom gäller emellertid atten fiskerältsägare under vissa förutsättningar kan förhindra en upplåtelse avsitt fiske. En första förutsättning är all fisket inte saknar betydelse förhans försörjning. Upplåtelsen skall dessutom gälla hela hans fiske eller gällaell fiske som tillkommer honom för egel bruk. Även för beslul om att delägarnaskall lämna tillskott till verksamheten krävs en pä visst sätt kvalificeradmajoritet. Flertalet av samtliga delägare, som dessutom skall företräda överhälften av delaktighetstalel, måsle biträda elt sädani beslut. Bidragsskyldighetenskall fördelas efler delaktigheten om inte enighet råder om en annanfördelningsgrund. I fråga om fiskevårdsområdets inkomsler gäller att dessa, iden mån de inte används eller fonderas, skall fördelas mellan delägarna. Medvissa undantag skall delaktigheten gälla som fördelningsgrund. Utredningensförslag bygger på förutsättningen att ett fiskevårdsområde kan bildas ulan attdelaktigheten i fisket har bestämts. Detla förhållande får i flera hänseendenbetydelse för utformningen av förvaltningsbestämmelserna. Som huvudregelföreslås gälla att delägarnas beslut i förvaltningsfrågor fattas med enkelmajoritet och all för varje delägare räknas en röst. I vissa för förvaltningengmndläggande frägor skall dock röstning ske Prop.1980/81:153 36 eflerdelaktighet, om minst en fjärdedel av de närvarande, röslberälfigade delägarnabegär det. Det gäller frågor om upplåtelse och om ersättning lill delägarna. Iförsta hand skall delägarna då försöka enas om vilka delaktighetslal som skallgälla. Lyckas inte detla kan delaktighetstal beslutas med fyra femtedelsmajoritet. Uppnås inle den majoriteten för föreslagna delaktighetstal, skall ensärskild ulredning för bestämmande av sådana tal göras. Frånsett den nu nämndamöjlighelen till omröstning efter delaktighet, föreslås inga särskildaomröslningsregler för beslul om upplåtelse av fiske inom fiskevårdsområdel.Liksom f. n. skall emellertid i vissa fall krävas den enskilde delägarenssamtycke för etl beslul om upplåtelse av hans fiske. Som förutsättningar för ensådan vetorätt föreslås gälla dels all del är fråga om fiske som han brukar medensamrätt, dels all fisket är av väsentlig betydelse för hans försörjning. Vadslutligen gäller de nuvarande reglerna om tillskott av delägarna och fördelningav inkomster så saknar dessa bestämmelser motsvarighet i förslaget. Vissaremissinstanser är krifiska mot de av utredningen föreslagna omröstningsreglerna.Kritiken innebär i huvudsak att större fiskerättsägare missgynnas i enutsträckning som inte är fallel enligl den nuvarande lagen eller enligl annanmotsvarande lagstiftning, exempelvis lagen om förvaltning av samfälligheter.En av remissinstanserna pekar också på den risk för handlingsförlamning somavsaknaden av en delaktighetsulredning kan föra med sig.