prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Förutom uppgiften alt samordna viss planläggning harcivilbefälhavaren atl leda övningar, utbilda eller verka för utbildning av visspersonal för uppgifter i krig samt planera för den egna verksamheten i krig ochvid krigsfara. För dessa uppgifter biträds civilbefälhavaren av ettkansli, vilket är förlagt i anslutning lill en länsstyrelse. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 14 Civilbefälhavarkansliernahar inemot 40 anställda. Medelsanvisningenför innevarande budgetår uppgår lill ca 8,8 milj. kr. är centraltrationaliserings-, samordnings- och ulbildningsorgan för länsstyrelserna.Nämnden bislår länsstyrelserna i frågor som rör arbetsformer, personal- ochekonomiadministration och intern planering. Nämnden verkar för samordningmellan länsstyrelserna samt mellan länsstyrelserna och andra statligamyndigheter. I samråd med länsstyrelserna planlägger och anordnar nämndenutbildning och konferenser för länsstyrelsepersonal. Nämnden fastställerformulär lill vissa blanketter för länsstyrelserna. revisionskontor och enredovisningscentral för länsstyrelserna är knutna lill nämnden. beslår avordförande och högst tio andra ledamöter. Antalet anställda hos nämnden är ca30. Nämnden disponerar ca 9,1 milj. kr. för sin verksamhet. Länsstyrelsernas anslagsframställningar för budgetåret1981/82 innehåller som huvudförslag ell besparingsallernativ. Förslaget hargenomgående beräknats schablonmässigt som en reduktion av anslagetenligl Statsbudgeten för /81 uppräknat med pris- och löneomräkning.Medelsbehovel enligl detta alternativ ökar med följande belopp. Länsstyrelserna anser att stora svårigheter föreliggeratl genomföra besparingsalternalivel ulan alt vidta åtgärder som innebär ickeönskvärda ambifionsnivåsänkningar på flera områden. Rationaliserings- ochompriori-leringsmöjlighelerna begränsas i hög grad av att huvuddelen av arbetsvolymenhos länsstyrelserna utgörs av ärenden som anhängiggörs av allmänheten eller somlänsstyrelserna enligl olika förfallningsföreskrifter i övrigt har atthandlägga. Konsekvenserna av nödvändiga ambitionsnivåsänkningar kan enligllänsstyrelserna på sikl bli negaliva. I delta läge anser länsstyrelserna attdel är nödvändigl alt cenirala instanser vidtar ålgärder i förenklande syfteoch all statsmaklerna lägger fast vissa generella prioriteringar. Sådanaprioriteringar motverkar också alltför olikartad handläggning länen emellan. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 15 Åtskilliga länsstyrelser för inte fram yrkanden om nyatjänster men redovisar det behov av sådana som anses föreligga.Länsstyrelsernas yrkanden och önskemålen om personalökningar m, m. innebär atlmedelsbehovel ökar med följande belopp utöver redovisat besparingsalternafiv. Flertalet länsstyrelser hemställer allhuvudalternativet inte skall lillämpas och framhåller atl en tillämpning av etlsådanl alternativ fordrar atl statsmakterna föreskriver vilka arbetsområden somskall drabbas. förordar att de hittillsvarande generellasparåtgärderna skall ersättas eller i varje fall kompletteras med selektivaåtgärder där de olika länens speciella problem särskilt beaktas. De begärda personalökningarna hos länsstyrelsernaomfattar ca 180 yllerligare tjänster varav drygt hälften avser tjänster förhandläggare. Behovet avser inom planeringsavdelningarna bl. a.nalurvårdsenhelerna (35 tjänster), planeringskanslierna (13 tjänster),lantmäterienheterna (11 tjänster) och regionalekonomiska enheterna (9tjänster). För skatteavdelningarna redovisas behov bl.a. för taxeringsenheterna (17 tjänster),mervärdeskatleenheterna (11 tjänster) och dataenheterna (9 tjänster).Administrafiva enheternas behov av ytterligare tjänster uppgår till etl anlalav 31 st. Flera länsstyrelser har dessutom hänvisat lill de resullal som kankomma fram genom de översyner som genomförs dels av länsstyrelsernasorganisalionsnämnd belräffande länsstyrelsernas naturvårdsenheier, dels avriksskatteverket beträffande länsstyrelsernas besvärsenheter och mervärdeskatteenheter. De personalförstärkningar som begärs för de lokalaskattemyndigheterna avser tjänster för ulbyggnad av den nyagranskningsorganisalionen. För della ändamål redovisas ell behov av 113tjänster. Del redovisade behovel vid kronofogdemyndigheterna (ca 150 tjänster)avser till övervägande del biträdespersonal (ca 100 st). I det redovisadebehovet ingår etl anlal tjänster för ekonomer avsedda för speciella uppgifterbl. a. i samband med ålgärder mol den ekonomiska brottsligheten. Remissyttlranden över länsstyrelsernasanslagsframställningar har avgetts av beträffandelänspolischefsexpeditionerna, och överslyrelsen förekonomiskt försvar belräffande försvarsenheterna, beträffandelänsstyrelsernas uppgifter enligl lagen 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 16 (1977:293)om handel med drycker, trafiksäkerhetsverkel beträffande bil-ochkörkortsregislren, beträffande skatteförvaltningen ochkronofogdemyndigheterna, belräffandeinformationsverksamheten, belräffande kulturminnesvårdensregionala organisation, lantbruksstyrelsen och statens livsmedelsverkbelräffande länsveterinärerna, belräffandenalurvårdsenhelerna, statens pris- och kartellnämnd belräffande priskonlo-ren,beträffande hemkonsulenterna, statens planverk beträffandeplanenhelerna samt statens lantmäteriverk beträffande lantmäterienheterna. konstaterar att behov avpersonalförstärkning föreligger vid flera länspolischefsexpedilioner. Styrelsenär dock medveten om atl några mer genomgripande förändringar inte torde kunnagöras i den regionala polisorganisationen i avvaktan på resultatet av 1975 årspolisutredning. Civilförsvarsslyrelsen hyser farhågor för attlänsstyrelsernas insatser för civilförsvarsverksamhelen inte kan upprätthållasi den omfattning som förutsattes vid omorganisationen av försvarsenhelerna år1978. Styrelsen framhåller atl försvarsenhetens uppgifter inomfredsräddningstjänsten kräver etl allt slörre utrymme inom enhetens verksamhet. anser, i avvaktan på en samlad prövningav den nya organisationen med uppgifter enligl lagen (1977:293) om handel meddrycker, atl del är synnerligen viktigt att de handläggartjänster föralkoholärenden som länsstyrelserna har tilldelals också används i enlighet medintentionerna i lagstiftningen. 1 den mån någon länsstyrelse inte utnyttjar fördelta ändamål tilldelade resurser bör frågan om alt omfördela resursen tillannan länsstyrelse prövas. Trafiksäkerhetsverkel uppger att länsstyrelsernasanvändning av bil- och körkortsregistren, mätt i antal transaktioner, visar enfortsatt nedgång. Antalet registrerade fordon har dock ökal med ca 127 000 stoch antalet registerförda körkort med ca 93 000 st. Med ledning av denstatistik över Iransaktionsvolymerna per län, vilken verket för regelbundet,tillstyrker trafiksäkerhetsverkel viss förstärkning vid bil- och körkortsregistrenhos länsstyrelserna i och . hävdar att den regionala och lokalaskatteförvaltningen skall undantas från besparingsalternativet. Verketframhåller att tillämpningen av detta alternativ för innevarande budgetår kanberäknas motsvara en resursminskning för regional skalleförvaltning om närmare100 årsarbetskrafter. Om besparingsalternalivel skall lillämpas /82 på både regional och lokal skatteförvaltning blir följdenalt sammanlagt nära 300 årsarbetskrafter färre kan disponeras än som hadeförutsatts vid utformningen av den nya organisationen. Enligt riksskatteverketsuppfattning saknas möjligheler alt reducera skalteförvaltningen resursmässiglom man inte prövar vad resurserna skall användas till och vilka mål man vill 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 17 uppnå.De regler som styr myndigheternas verksamhet måsle därför först ses över. 1 fråga om länsstyrelserna tillstyrker riksskatteverketatl de arvodestjänster som inrättades tillfälligt för fastighetstaxering görspermanenta. Under /82 bör tjänsterna användas för handläggningav besvär allmänna fasfighelslaxering. Riksskatteverketframhåller atl verkel avser att påbörja en analys avbiträdessiluationen på taxeringsenheterna. Verket tillstyrker ej någonförstärkning av revisionsenheterna. Däremot anser verket alt besvärsenheternafordrar en förstärkning för behandlingen av besvär allmännafastighetstaxering. anser all det är rimligt atl räkna med enkraftig ökning av sådana besvär och även alt den sammanlagda volymen kan kommaatl uppgå till 100 000 st. eller t. o. m. mer. Verket anser alt denna mängdskall kunna avarbetas dels genom att de tidigare nämnda tjänsterna förfastighetstaxering får användas för handläggning av sådana besvärsärenden, delsgenom att fillfälliga medel om sammanlagt drygt 6,5 milj. kr. ,På regeringens uppdrag gör en översynav länsstyrelsernas mervärdeskalteenheter. En rapport med förslag lillbemanning av dessa enheter kommer verkel att lämna . På grund avden befinlliga mervärdeskattekontrollens stora brister anser verket alt enförstärkning är nödvändig möjligt och föreslår därför att medelmotsvarande ca 50 kvalificerade handläggartjänster tas upp för budgetåret1981/82. Behovet av nettoförslärkning av dessa enheter för främslkontrolländamål kan, enligt verket, redan på nuvarande ulredningsstadiumbedömas ligga högre än den nu föreslagna förstärkningen. I fråga om dalaenheterna framhåller riksskatteverketatl arbetsuppgifter avseende uppbördsberedningen förs över tilluppbördsenheterna under innevarande budgetår. De resurser som dataenheternadisponerar för detta ändamål kan avvecklas. Å andra sidan fordras under denbråda tiden en förstärkning av resurserna föreflerbehandlingen av bl. a. skattsedlar på slutlig skatt, skattelängd,arbetsgivaravgiftsräkningar, preliminära skattsedlar, deklarationsblanketter,manfalslängd m. m. Den resurs som kan avvecklas uppgår till drygt 60årsarbetskrafter. Förstärkningen för den nämnda eflerbehandlingen beräknarriksskatteverket lill nära 300 personmånader. tillstyrker att de lokala skattemyndigheternabyggs ut med 144 tjänster. Av den ursprungliga bemanningsplanen i del s. k.RS-projektet återstår då endast 16 tjänster. kan i fråga om kronofogdemyndigheternainte till någon del godta atl huvudalternativet genomförs. Kronofogdemyndigheternabör i stället tillföras resursförstärkning för atl motverka den nedåtgåendetrenden avseende levererade belopp i förhållande till belopp att driva in ochför atl på ell effektivt och kvalitativt godtagbart säll kunna bearbeta denökade restföringen saml för atl minska de allt slörre oredovisade beloppen. 2 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 18 Antalet oavslutade allmänna mål har ökat trots altantalet inkomna sädana mål harminskat. Belopp att driva in har också ökat. En av gjord analys visar att nära hälften av antaletgäldenärer har små skuldbelopp -högst . - och att inle fullt 10%av antalet gäldenärer svarar för avde lotala skuldbeloppen. Verket anser alt det är en rikfig satsning om kronofogdemyndigheterna ägnar omfattanderesurser åt de relafivt få storagäldenärerna. Erfarenheterna visar enligl verkel all de bästa resultaten från arbetet med de stora gäldenärerna uppnås dåekonomisk expertis kan användastillsammans med exekutiva och juridiska funkfionärer. Antalet enskilda mål ökarfortfarande. tillstyrker altkronofogdemyndigheterna förstärks med ytterligaredrygt 60 tjänster. I detta antal ingår 22 tjänster för ekonomer. Verket anser att de kronofogdemyndigheter som ärtillsynsmyndigheter i konkurs skallha sådan tjänst. Den skall utnyttjas i arbetet för alt motverka den s. k. ekonomiska brottsligheten saml användasför erforderliga genomlysningar avgäldenärernas ekonomiska transakfioner inom tillsynsmyndighetens helaverksamhetsområde. tillstyrker atllänsstyrelserna tilldelas 4,4 milj. kr. för extern och interninformationsverksamhet samt 10,1 milj. kr. anser att i de län därbehoven är störst bör länsanlikvarientillföras permanenta förstärkningar i form av handläggartjänster. Del gäller storstadslänen samt ,, och . Vidare måste länsstyrelserna ha möjlighetalt täcka kulturminnesvårdensutrednings- och informationsbehov. Särskilt gäller alt arbetet med kullurminnesvårdsprogram måsle kunnafullföljas. Lantbruksstyrelsen anser, all nya tjänster sombiträdande länsveterinär inte bör inrättas i avvaktan på resultatet av enpågående översyn av organisationen och finansieringen av djurens hälso- ochsjukvård. ger f. n. högre prioritetåt möjligheterna alt täcka brislen påveterinärer inom besiktningsveterinärorganisalionen. Förstärkningar avlänsveterinärerna bör sålunda anstå. betonar att elt konkretunderlag för alt förstärka nalurvårdsenhelernapå elt adekvat sätt nu bör finnas i och med atl länsstyrelsernas organisafionsnämnd har sett över dessa enheter. Verkel återkommermed synpunkter i yttrande över denna översynsutredning. Statens pris- och kariellnämnd fiilstyrker delsall de 21 extra handläggartjänstersom f. n. finns i priskonlorens organisation exlra ordinariesälts, dels attmedel för yllerligare tolv handläggartjänster till priskontoren skall anvisas. Nämnden hemställer dessutom alllänsstyrelserna i och Västmanlandslän skall få medel för alt återbesätta två resp. en kanslisltjänsl samt all priskonloren i och länförstärks med vardera en kanslisltjänsl. anser all den av en länsstyrelse beslutade nedskärningen 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 19 av konsumentverksamheten äroacceptabel. Verket hemställer om alt åtgärdervidtas så att resurserna för konsumentverksamheten kan hållas intakta. Verket anser det angelägel attlänsstyrelserna åläggs all samråda medkonsumentverket om indragning eller omplacering av hemkonsulent-tjänsterövervägs. framhåller vidare att det behövs minst ett hellidsbilräde på varje länsstyrelse för denkonsumentpolitiska verksamheten.Dessulom understryker verket vikten av all fillräckliga medel för resor m. m. ställs lill länsstyrelsernasförfogande för nämnda verksamhet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar finner detangeläget alt länsstyrelsernasförsvarsenheter tillförsäkras resurser i en omfattning som gör del möjligt för enheterna all tillgodose de genomtotalförsvarets beredning för samordning av vissa länsstyrelsefrågor hårtprioriterade önskemålen om arbetsinsatser.Överslyrelsen finner det vidare angeläget all resurser ställs lill länsstyrelsernas förfogande för all ökainformafionsverksamheten främst i samband med fredskriser. framhåller att det vid de flesta planenheter hos länsstyrelserna finns behov av ytterligarepersonella resurser för genomförandelav den fysiska riksplaneringen och för arbetsinsatser på det byggnadstekniskaområdet. finner del nödvändigt atlen utredning fillsatls föratt fastställa lanlmälerienheternas långsikfiga resursbehov. Enligt verkel bör denna utredning samordnas med enutredning om finansieringsvägarna för faslighelsregistreringen. Enligt verketär de arbetsuppgifter som åvilarlantmäterienheterna fill stor del författningsenliga förpliktelser och kan därför inte skäras ned. En nedskärning avanslaget måste därför drabba de inte förfailningsreglerade verksamheterna.Verket bedömer inle en sådan nedskärning som realisfisk. En fillämpning avbesparingsalternafivet bedömer verkel därför inle möjlig. Lantmäteriverketstöder yrkanden om inrättande av tjänster inom registerfunkfionen i åtta län, för upprättande av kartor och registersamt olika ulredningar i sex län. Isådana län där lantmäterienheternas personalinlåning är betydligt större än utlåningen föreslår verket attobalanserna regleras genominrättande av ny tjänst på lanlmälerienheten eller omplacering. Två län har redovisat behov alt inrättaeller omplacera vardera tre tjänster. Verket tillstyrker della. Dessulomstöder verket inrättande av tjänster förnämnda ändamål i ytterligare tre län. Verket framhåller att del är angelägelalt fillräckliga resurser tilldelas lantmäterienheterna för ajourhållning avde till fastighetsregistren hörande registerkartorna. Arkivvården bör enligl verkel förstärkas i tio län. Verkel betonarangelägenheten av atl de ålgärder som har vidtagits under innevarande budgetårtill förbättring av fasfighetsstrukturen inom jord- och skogsbruket iKopparbergs län kan fortsätta även under /82. Under innevarandebudgetår har . ställts fill förfogande för detlaändamål. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 20 Civilbefälhavarnas anslagsframställningar /82 innehåller somhuvudförslag elt besparingsallernativ. Medelsbehovet enligt detla alternativ innebär en ökning med 580 000 kr.Civilbefälhavarna lägger också framell alternativ som innebär en förstärkning av organisationen med tio tjänster.Medelsbehovet enligl detla alternativ innebär en ökning med ca 700 000 kr.ulöver huvudförslaget. Remissyttrandenöver civilbefälhavarnas anslagsframställningar har avgetis av civilförsvarsslyrelsen och överslyrelsen för ekonomisktförsvar. delar civilbefälhavarnasuppfattning att civilbefälhavarnaskansliresurser ej svarar mot de uppgifter som regeringen ålagt civilbefälhavarnai instruktion och i anvisningar. En förstärkning av kanslierna får dock - enligl styrelsens mening - inle ske på bekostnadav lägre regional eller central nivå. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar tillstyrkeratt personalförslärkningar kommertill stånd på civilbefälhavarkanslierna. Av särskild vikl anser överstyrelsen det vara atl förutsättningar skapasför kanslierna atl minst kunnabibehålla nuvarande standard och omfattning på utbildnings- och övningsverksamheten. Beslut och utredningar somberör länsstyrelserna m. m. Prop.1979/80:6 om uppgifter och organisation, m. m. Vid 1979/(prop. 1979/80:6, SoU1979/80:45, rskr 1979/ 80:386)beslutades bl. a. all socialkonsulenl- och länsläkarorganisationerna skulle upphöra och alt sociala enheter skulletillskapas vid länsstyrelserna. På dessaenheter skall ankomma all utföra tillsynsarbete rörandesocialtjänsten och alt bistå länsrätten med sociala bedömningar. Därutöver böruppgiften vara att råda och upplysa enskilda saml all medverka somsocialexperler i den regionala samhällsplaneringen. Handläggningen av dealkoholärenden som redan svarar för skall även hänföras lilldessa enheter. Länsläkarorganisationenskall avvecklas och vissa av dess arbetsuppgifterföras över till landsfingen. De lill länsläkarorganisationen knutna länshälsovårdskonsulenterna som fungerarbl. a. som experter i ärenden som rör vattenfrågor, avfallsproblem,luftföroreningar, buller m. m. skallinordnas i länsstyrelserna i samband med att länsläkarorganisationenavvecklas. med uppgift all bl. a. överväga inplaceringen Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 21 avsocialenheten resp. länshälsovårdskonsulenterna i länsstyrelserna föreslår atlde sistnämnda skall inordnas i länsstyrelsernas naturvårdsenheier som har enmera teknisk inriktning. De kan där fortsätta att bistå länsstyrelserna isådana hälsovårdsfrågor av icke medicinsk natur som har ålegatlänsläkarorganisationen. I fråga om den sociala enheten föreslår kommittén altsjälvständiga sådana enheter bildas i varje län i anslutning lill den allmännaenheten. Chefen för den allmänna enheten bör emellertid belräffandesocialenhelen fullgöra de uppgifter som i administrativt hänseende eljestvanligen ankommer på en avdelningschef dvs. företräda enheten inomlänsstyrelsen i ekonomi- och personaladministraliva frågor, m. m. saml i övrigtundanlagsvis besluta i ärenden av slörre vikt eller av principiell betydelse.Hos i finns redan i nuvarande organisation ensocial enhet. Socialkonsulenlorganisalionen bör inordnas i den enheten. Hoslänsstyrelsen i bör de nya uppgifterna inom socialtjänstentillföras den allmänna enheten. Prop.1980/81:8 med förslag fill utsökningsbalk I rubricerade proposition föreslås bl. a. att deuppgifter som f. n. ankommer på överexekutor skall flytlas från länsstyrelsernatill kronofogdemyndigheterna och, beträffande handräckning, till domstol. Hoslänsstyrelserna lar överexekulorsgöromålen i anspråk ca 110 årsarbetskrafter.Knappt hälften av dessa är juristpersonal. Om uppgifter enligt förslagen ipropositionen förs över till kronofogdemyndigheterna måsle dessa tillförasytterligare personal. Med hänsyn tillde rationaliseringsvinster som är förenade med överexekutorsinstitutionensavskaffande kan behovet av nya tjänster beräknas understiga det anlal som nufordras för handläggning av motsvarande uppgifter hos överexekutor. Prop.1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. I propositionen, bilaga 14, aviseras ett översyns- ochbesparingsarbele avseende de olika planeringsformerna m. m. i länsstyrelsernasverksamhet. En genomgång av avgiftssystem, avgiftsnivåer, handläggningsreglerm. m. med sikte pä att uppnå rafionaliseringar, intäklshöjningar och kostnadsbesparingarinom exekutionsväsendet förutskickades också. Den i propositionen nämndahöjningen av exekulionsavgifterna genomförs genom förordning(1980:774) om ändring i exekutionsavgiftskungörel-sen (1971:1027). Regeringen bemyndigade chefen förkommundepartementet atl tillkalla högst tre sakkunniga med uppdrag atl utredafrågan 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 22 omlokal skattemyndighets organisatoriska ställning inom skatteförvaltningen. Utredningen lämnade betänkandet,Ds Kn 1979:4, Lokal skattemyndighetsorganisatoriska ställning inom skatteförvaltningen. Utredningen föreslår atl nuvarande ordning behålls ochatt frågan om elt sammanförande avlänsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna får anståfills erfarenheter av den nya taxeringsorganisalionen har vunnits. En sammanfattning av utredningensbelänkande torde fogas till protokollet i delta ärende som underbilaga18:1. Remissyttranden över betänkandet har avgetts avsamtliga länsstyrelser efter hörande av de lokala skallemyndigheterna i resp.län, , statskontoret, ,, delegationen för företagens uppgiftslämnande. Svenska kommunförbundel,centralorganisationen /SR,landsorganisafionen, TCO:s stalsljänstemannaseklion, föreningen ochföreningen . Ensammanställning av remissyttrandena torde fogas lill protokollet i dellaärende som underbilaga 18:2. Fögderiulredningen (Kn 1975:02) har i enlighet medsina direktiv lagt fram förslag omalt sammanföra länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna på sådanl sätt atl de senareinlemmas i skalleavdelningarna somenheter. Utredningen framhåller emellerfid alt fördelarna med en sammanslagning inte är tillräckligt starka föratt motivera sammanslagningen. Dennuvarande organisationen av skatteförvaltningen visar heller inle upp några påtagliga nackdelar som skullekunna röjas undan genom en sammanslagning. En enhällig utredningföreslår därför all nuvarande ordningbehålls och atl frågan om ett sammanförande av länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokalaskattemyndigheterna får anstå tills erfarenheler av den nya taxeringsorganisalionen har vunnits. Tre avutredningens sju experter har i särskilt yttrande framhållit att de inte delarutredningens uppfattning. De anser atl fördelarna med en sammanslagning ärpåtagliga och all den bör genomförasulan all erfarenheler av den nya taxeringsorganisalionen avvaktas. 19 länsstyrelser förordar i sina remissyttrandenen sammanslagning under det all fyra länsstyrelser helt avvisar tankenpå en sådan. Av de 19 länsstyrelserna harnågra ansett all yllerligare ulredningar och klarlägganden fordras innan slutlig ställning kan tas tillsättet för ett inlemmande av lokal skattemyndigheti . Två lokala skattemyndigheter är för en sammanslagning under det att 116 sådanamyndigheter motsätter sig en dylik.Riksförsäkringsverket och avslyrker alt de lokalaskattemyndigheterna sammanförs med länsstyrelserna. Flera remissinstanser, t.ex. statskontoret, , , delegationen för företagens uppgiftslämnande,/SR, TCO-S, anser att Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 23 fråganom en sammanslagning bör ytterligare belysas och övervägas. Därvid bör, enligtderas mening, alternativa modeller tas fram med bl. a. en annanarbetsfördelning mellan regional och lokal skatteförvaltning. Etl par av dessaremissinsianser antyder ett alternafiv som innebär all frislående regionalaskatteverk bildas.