prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de speciellamiljöfrågor som aktualiseras vid kolanvändning bör, enligt vår uppfattning, SINDregelmässigt rådgöra med naturvärdsverket vid behandling av ansökan om lån förkolförbränning." 3.4 Energibesparande åtgärder i befintliga byggnader ochprocesser inom näringslivet OED föreslår alt de nuvarande bidragen skall ersällas meden lånemöjlighet. En sädan länemöjlighet bör enligt OED vara motiveradåtminstone Prop.1980/81:49 116 övergångsvis i perioden efter bidragens avvecklande. Dessalån bör inte vara villkoriiga och bör inte överstiga avinvesteringskostnaderna. Högst anstånd med amortering ochräntebetalning bör kunna medges. Räntan ackumuleras då lill kapitalet. läns utvecklingsfond och år positiva till förslaget. , SIND och LO förfram kritiska synpunkter på förslagel. anser att behovet avatt generellt lämna förmänliga lån för energisparande åtgärder inomnäringslivet om de nuvarande bidragen avskaffas kan ifrågasättas. Verket anfördock att speciella omständigheter, t.ex. problem att organisera det finansiellasamarbetet kommun - industri i fråga om spillvärmeprojekt, kan motivera attstatliga lån ges i vissa fall. Ett annat exempel med anknytning tillmiljövårdens verksamhetsområde - gäller förbränningsanläggningar för avfall.Bidrag från anslaget till energibesparande åtgärder inom näringslivet har ivissa fall avsett sådana anläggningar. Frän miljösynpunkt är det enligt verketangeläget med en långtgående behandling av avfallet. Ett av de godtagbarasätten att behandla avfall omfattar bl.a. utsortering och förbränning av enbränslefraktion men då med effektiv rökgasrening. Detta har enligt verket röntstort intresse bl.a. genom den bidragsmöjlighet som har funnits. Verket framför vidare: "Förbränningsanläggningar för avfall är mycketkostsamma bl.a. till följd av att kraven på avancerad rökgasrening(har /79 inte beviljat bidrag tillförbränningsanläggningar. Se yttrande över industriverkels utredningStatens stöd till energihushållning inom näringslivet, SIND PM 1979:9). Ombidragsmöjligheten från anslagel till energibesparande åtgärder inomnäringslivet försvinner kan kommunerna få problem med att ordna lämpligalångfristiga lån för att finansiera investeringar i denna typ av anläggningar.En utveckling som är gynnsam från samlad energihushållnings- och miljösynpunktskulle då kunna hejdas. Det kan därför vara motiverat att staten - liksom fn.sker när det gäller t.ex. fjärrvärmeutbyggnad - gör det möjligt för kommunernaatt få lämpliga långfristiga län för denna typ av anläggningar. menar mot den bakgrund som redovisatsatt ett fortsatt statligt stöd till energibesparande ätgärder i näringslivetinte bör utformas som ett allmänt stöd ulan inriktas på projekt där det -liksom i de båda redovisade exemplen - finns särskilda skäl för statligmedverkan." SIND har varit inne pä tanken alt komplettera bidragsgivningenmed en lånemöjlighet. Som verket bedömer det finns det inga skälatt införa lån som ersättning för bidragen. Verkets erfarenhet visar nämligenatt lönsamheten, inte finansieringen, är det normala hindret för genomförandet.Om låneformen därför skall vara attraktiv för denna typ av projekt mäste deninnehålla sådana subventioner (t. ex. räntefrihel) att de är att jämställa mednuvarande bidrag. Men skall subventioner på detla sätt utgä är ettbidragssystem enligt nuvarande modell enligt verket Prop.1980/81:49 117 betydligt smidigare från administrativ synpunkt. SINDframför vidare att, om del av olika skäl ändå anses att lån skall införas,dessa bör vara marknadsmässiga. Subventioner till ombyggnadsälgärder ibefintlig industri bör inle längre förekomma. Länen bör enligl SIND ges via den allmänna kredilmarknadeneventuellt om så behövs mot statlig garanti. Ett administrativt enkelt sätt altta hand om nya lån med slallig garanti vore att inrymma energihushällningsprojekli den befintliga verksamheten rörande industrigarantilån som handläggs avindustriverket. 1 sä fall bör naturligtvis ramen för dessa län ökas i motsvarandegrad. Verketbedömer emellertid all efterfrågan på dessa lån blir liten. Införande av lånsom ersällning för bidragen ulan en samtidig kraftig satsning pårådgivningsverksamhet lorde komma alt leda till ett avsevärt avbräck ienergihushållningsaktiviteterna i industrin. När detgäller små vatlenkraftanläggningar anser SIND att gynnsamma län på helaanläggningen är bättre än bidrag. En lämplig form för della kan vara attåteruppliva den s.k. Vattenkraftlänefonden. Verket kommer under budgetåret1980/81 att redovisa erfarenheterna från bidragsgivningen till småvattenkraftverk och föreslå fortsatta åtgärder. Frågan om stödformer för dessaobjekt bör enligt verket avvakta denna utvärdering. Energisparkommitténanser alt del bör undersökas om inte en slödmo-dell baserad på en kombinationav bidrag och lån, där bidragels omfallning päverkar länevillkoren, skulle gemaximal flexibilitet. Kommittén anser även att det finns anledning alt övervägaen generell möjlighet lill slöd för energibesparande ätgärder gällandeanläggningar som skall projekteras. Denna uppfattning delas av . 4 Finansieringsbehov, Tmansieringsläget Flera remissinstanser anser att OED har beräknatstödbehovet alltför knappt. Inom transportsektorn pekar både Iransportforskningsdelegatioiieiioch Iransporlrådel pä vissa typer av projekt som inte har beaktats i OED:sberäkningar. Transporträdelanser t.ex. all kompletterande finansiering kan behövas för all möjliggöraförsöksvis drift med elbilar. Delsamma bör gälla försöksverksamhet kring möjlighelernaall uppnå en förbättrad kollektivtrafik, någol som enligl rådet i hög grad kanbidra till en bättre energihushållning. Transporträdeldelar inle OED:s åsikt alt en årlig total medelsram på 300 milj. kr. skullevara tillräcklig, sell mol bakgrund av all delegationen har beräknalstödbehovet till 500 milj. kr. Transporträdel ulgår ifrån alt det är ettsamhälleligt intresse att genom lån och bidrag medverka till all storska- Prop.1980/81:49 118 ligaförsök all inlroducera icke oljeberoende energileknik kommer lill sländ. och däräcker sannolikt inte en medelsram på 300 milj. kr. SINDinstämmer i de beräkningar som OED har gjort när det gäller behovet av slöd tillPoD-anläggningar. Närdet gäller investeringar i infrastruktur liksom hetvaltenpannor för flis ochtorv anger OED ett stödbehov av 100 milj. kr. för infrastrukturer och 215 milj.kr. SIND bedömer att detta är en underskattning avbehovet. Somexempel nämner SIND alt kostnaden för en 25 MW fliseldad hetvattenpanna men kringutruslninginkl. en bränslelerminal föratt försörja enbart denna panna är ca 30 milj. kr.En effektulbyggnad lill av hetvallencentraler för torv och flis anges irapporten till 350 MW (referensalternativ) och 200 MW (avvecklingsalternativ).Om man antar alt dessa siffror är riktiga, krävs en total investeringsvolym av420 resp. 240 milj. kr. Därtill kommer ersättning av gamla oljeeldade hetvatteneenlralermed fastbränsleeldade sådana. En grov uppskattning ger ett totalt investeringsbehovför dessa åtgärder av ca 400-500 milj. kr. , eller ca100 milj. kr. NE villsärskill underslryka betydelsen av skogsenergi, där det, enligl NE:s mening,finns ett stort stödbehov, starka energipolitiska motiv för ett kraftigt slödoch hög sannolikhet för god effekt av stödet. STU anser all möjlighelerna altutnyttja spillvärme har underskattals i konsekvensutredningens rapport somligger till grund för OED:s beräkningar. Närdel gäller solvärme och fjärrvärme framför kommun följande: "BeträtTandesolvärme - fjärrvärme har OED någol oegenlligl räknat med en utbyggnad av 200MW effekt. Riktigare är väl att räkna solvärme som energi. 200 MW skulle därvidmotsvara 200 ä 300 GWh, 315 milj. kr. motsvarar således I ä /kWh.Lånebehovet torde emellertid vara minst det dubbla, eftersom bara solfångarekostar 2 å 2: /kWh. Vidare kan man ifrågasätta om inte den förutsattaenergimängden är alldeles för läg. Del torde vara sä att anslutning av solfångaretill kommunala fjärrvär-menäl representerar en av de snabbaste och billigastesätten att snabbi få solvärmen introducerad i landet. Detär tekniskt möjligt att bara till tjärrvärmenäl ansluta solfångaremed en kapacitet av ungefär 180 GWh/år , vilkel skulleerfordra en investering av ålminsione 500 milj. kr. Problemel är att med dagensteknik synes solfångarna bli alldeles för dyra, men å andra sidan, så länge detinte finns någon slörre marknad kan inle heller några störte prissänkningarförväntas. För att på allvar få i gång en marknad torde föreslagna 315 milj.kr. vara alldeles för lite." Vadgäller energiproduktionsanläggningar anser LO del ännu inle klariagl genom regeringsutlalandeneller genomförda utredningar vilken utveckling som planeras för utnyttjande avspillvärme från kärnreaktorer och för naturgasanvändning. Kraft- och värmeförsörjningenför exempelvis de Prop.1980/81:49 119 tre storstadsområdena är inte helt klarlagd och har intebedömts slutgiltigt av regeringen. LO anser därför inte att OED:s förslag ulanvidare kan tillstyrkas vad avser bedömningen av ersättande kraftvärmeinvesleringar.Delta berör i princip ca 450 milj. kr. av den antydda ramen på 2 1/2 miljarderunder femårsperioden. Oavsett valet av energiproduklionssäti bör dock enligl LOinle investeringar i transportsystem för hetvatten fördröjas.Landstingsförbundet anser all del bör övervägas all låta OED:s förslag omfattaäven undantagna anläggningar för kondenskraftproduktion och hetvattencentraler.LTH finner ingen anledning all nu redovisa en annan bedömning än OED när detgäller behovet av låneslöd till utbyggnad av fjärrvärme och kraftvärmeverk. LTHvill dock fästa uppmärksamheten på den utomordentligt stora energipolitiskabetydelse dessa anläggningar kan fä. Om det nya, men ännu ganska oprövadefinansieringssystemet för dessa anläggningar inte visar sig tillräckligl föratt åstadkomma den ul-byggnad som ell kraftfullt oljesparprogram kräver, måstenya former av slöd till dessa investeringar skyndsamt kunna insättas. LRF anser att på drivmedelssidan måste anläggningar skapasför framtagning av flytande drivmedel byggt på inhemska råvaror. LRF vill idetta sammanhang peka pä nödvändigheten av satsningar även pä etanolanlägg-ningar,eftersom denna teknik är lätt tillgänglig och kan ge snabbast resultat. Fullmäktigei tar upp den typ av finansiering som tillämpas förfjärrvärmeanläggningar och kraftvärmeverk. Fullmäktige vill ifrågasätta dennafinansieringsforms berättigande framöver. Införandet av ell stödsystem av detslag OED förordar i övrigt gör att den specialdestinering av medel som skermedelst nyssnämnda finansieringssätt närmast framstår som överflödig. Detbehov av samordning, som OED betonar, talar enligt fullmäktige för att härifrågavarande finansiering bör sammanföras med den övriga stödverksamhetenrörande energiinvesleringarna. När detgäller frågan om finansiering av del föreslagna stödsystemet är huvuddelen avdem som har yttrat sig i sammanhanget positiva lill en finansiering med någonform av avgift. , i ,i , kommun. förordar sålunda en finansiering med avgift pä olja. Morakommun föreslär emellertid en finansiering direkt över statsbudgeten. NEDanser med hänsyn lill kostnadslägel inom den svenska industrin all enfinansiering med oljeavgift inte är acceptabel. Om en oljeavgifl ansesofrånkomlig av budgetskäl förordar en höjning av den särskilda beredskapsavgiflen,förutsatt all höjningen fär, liksom skedde . inräknas iskattebelastningen vid tillämpning av regeln om nedsättning av allmännaenergiskatten i vissa fall. RRV förordar avgiftsfinansiering eftersom dennaäven ger en styreffekt genom prishöjningen. Härvid bör enligl RRV:s meningövervägas en konstruktion som innebär att avgift såväl för oljelagring som förden föreslagna oljeer- Prop.1980/81:49 120 sätlningsfonden kan tas ut som en gemensam avgift. OED harinle berört frägan om den föreslagna fonden skall redovisas över statsbudgeteneller utanför denna. Enligt RRV:s mening är fonden av den storleken att dess verksamheibör framgå av statsbudgeten. Samtliga remissinstanser som har uttalat sig i frägantillstyrker eller lämnar utan erinran OED:s förslag all SIND bör handha den nyaverksamheten. Statskontoret, DFE, och utredningen om myndighctsorganisu-lionenpå energiområdet anser att slutlig ställning lill oiganisationens frägor börlas försl i samband med all ställning tas lill hur myndighetsorganisationeninom energiområdet bör vara utformad. Utredningen om myndighetsorganisalionenpä energiområdet anser emellertid all den nya stödverksamheten t. v. bör knytastill SIND. framhåller alt en knytning av detnya slödet lill SIND lorde ha de flesta fördelarna. böremellertid en allvarlig prövning och utvärdering ske av stiftelsealternativet,eftersom denna form erbjuder en mycket stor flexibilitet, vilket kan fä storbetydelse i tidsmässigt pressade situationer. A\en fullmäktige i riksbankenanser att andra utvägar bör undersökas innan beslut fattas i denna fräga. Sälundabör enligt fullmäktiges mening undersökas om det är möjligt att läla Invesleringsbankenombesörja den statliga långivningen för detta ändamål. Investeringsbankenkommer naturligen med som en av långivarna i fråga om boltenfinansieringen, menen analys bör enligl fullmäktige göras av möjligheterna och förutsättningarnaför Investeringsbanken att handha den toppfinansiering staten skall svara för. anser att den ansvariga myndighetenbör samråda med verkel när det gäller projekt då slörre län lill utveckling avmiljövärdsätgärder är akluella. ÖEF anser att administrationen av stödet börske i nära samarbete mellan SIND och ÖEF, såväl vid regelutformningen somunder det löpande arbetet. delar OED:s uppfattning att ettrådgivande organ - där representanter för myndigheter som handlägger andradelar av energiprogrammet, viktigare avnämargrupper samt teknisk och ekonomiskexpertis ingär - knyts till SIND. vill framhälla vikten av att industrinblir allsidigt representerad i de rådgivande organen. Liknande synpunkterframför SBEF. Några remissinstanser har berört utvecklingsfondernas rolli detta sammanhang, bl.a. i län och . anser att inte alltför komplicerade ärenden somrör industrin bör kunna decentraliseras exempelvis till utvecklingsfonderna. Energisparkommitténanser vad beträffar rådgivning och bidragshandläggning vid de regionalautvecklingsfonderna alt del nuvarande sys- 1980/81:49 121 temetkraftigt bör utvecklas och stödjas. LRF ser det i detta sammanhang naluriigtall uppgifterna läggs på SIND men med den preciseringen all handläggningen avlöpande ärenden under viss storleksordning delegeras till de regionalautvecklingsfonderna. De erfarenheter som vunnits av handläggningen av SIND:sövriga energislöd, torde enligt LRF inte tala emot en sådan lösning. Förlantbrukets del anser LRF det naturligt att lantbruksnämnderna ges en merkonkret uppgift än och att energiinvesleringar så långt möjligthandläggs via samma kanaler som övriga investeringar inom lantbmket. LRF harunder i en framställan till regeringen krävt att lantbruksnämndernaska ges ökade uppgifter i sammanhanget och all rådgivningen på energiområdetska förstärkas. SINDanser alt en stark koppling lill industriverkets nuvarande bidragsgivning ärnaturlig. Projektbedömningen blir i allt väsentligt densamma som sker förbidragsprojekten inom verkets energibyrå. Därtill kommer utredningar förbedömning av låntagarens kreditvärdighet. Även för detla finns erfarenheterinom industriverket. Verketpåpekar att de föreslagna nya stödformerna kommer att kräva utökadeadministrativa resurser vid verket. Dels kräver en lånehantering i sig slörreresurser än bidragsgivning, dels kommer som nämnts de nya stödformerna för attbli effektiva att kräva uppsökande, initierande, samordnande och allmäntplanerande insatser. Visserligen kanarbetsinsatserna fördelas över de regionala utvecklingsfonderna via den avverket föreslagna rådgivningsverksamheten, men för att centralt kunna leda ochsamordna verksamheten pä ett så effektivt sätt att inte övergängen till ettfondsystem leder till avbräck i stödverksamheten torde enligt verket enförstärkning med 5 ä 10 personer komma att behövas. En mer exakt bedömning kangöras först när fondreglerna mer i detalj är kända. När väl de olika låne- ochsubvenlionsreglerna har utformats är det enligt verkets mening fördelaktigt attåtskilja den teknisk-ekonomiska projektbedömningen från kreditbedömning avsökanden och den administrativa hanteringen av själva länet. Vadgäller det senare vill verkel framhålla alt de lånekonstruktioner somdiskuterats i hög grad liknar AMS lokaliseringslän. AMS har avtal medaffärsbankerna, vilka mot en engångsavgift åtar sig att administrera lånen. Influtnaräntor och amorteringar inlevereras lill AMS. Fördelarna med ett sådant systemär att man för nu aktuell fond slipper bygga upp en särskild lånehantering.Industriverket anser all mycket lalar för alt ell liknande system börtillämpas. Verketanser i likhet med OED att del är viktigt att ett rådgivande organ förverksamheten knyts till verkel. Prop.1980/81:49 122 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Förslag lill lag om ändring i lagen (1973: 1216) omsärskild beredskapsavgift för oljeprodukter ........................... 3 2 Förslag lilllag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskall 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 5 1 Inledning .................................................................... 5 2 Föredragandensöverväganden ................................. 6 2.1 Bakgrund ............................................................... 6 2.2 Den principiella uppläggningen avett nytt stödsystem 7 2.3 Allmänna riktlinjer ..................................................... 11 2.3.1 Slödels syfte och avgränsning.......................... 11 2.3.2 Kretsen av stödmottagare ............................. 14 2.3.3 Utformningen av lån och bidrag .................... 15 2.4 Villkor för olika slag av stödobjekl ........................... .. 19 2.4.1 Prololyper och demonslrationsanläggningar .. ... 19 2.4.2 Fullskaleanläggningar med storakommersiella risker .. 21 2.4.3 Speciella investeringar i fullskaleanläggningarmed måttliga kommersiella risker 21 2.4.4 Energibesparande åtgärder ibefintliga byggnader och processer 22 2.5 Medelsbehov och finansiering ............................... .. 24 2.6 Organisation .......................................................... .. 30 3 Hemställan ................................................................... 31 4 Beslul .......................................................................... .. 31 Finansiering av energiteknik för oljesällning. Förslagtill kompletle ring av nuvarande stödformer. Rapport från oljeersättningsdelega tionen (Ds I 1979: 17) .................................................... 33 Sammanställning av remissyttrandena över oljeersättnings-delegalionensrapport (DS 1 1979: 17) av energiteknik för