prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Verksamheten bör dock mer än tidigare bygga päramstyrning, som anger allmänna riktlinjer, än på detaljreglering ochkontroll. Tillsynsverksamheten utgår från alt den statliga skoladministrationenhar alt verka för att de mål och riktlinjer, som fastställs av riksdag ochregering, förverkligas i praktisk skolpolitik. I delta sammanhang måste enavvägning ske mellan å ena sidan ett ökal lokalt ansvar för skolutvecklingenoch å andra sidan kravet på likvärdig ulbildningsstandard. Kommitténförordar en aktiv tillsyn, som innebär all tyngdpunkten i tillsynsarbetet läggspå ledning och utveckling bl.a. genom utbyte av erfarenheler och informationer.Kommittén konstaterar härvid atl ansvarsutkrävandet i ett decentraliseratsystem inte bör ske genom slallig tillsyn grundad på detaljerade föreskrifterav den statliga skoladministrationen ulan i första hand måste ske på kommunalpolitiskväg. Kommittén anser emellertid alt den stafliga skoladministrationen harskyldighet att på olika sätt påtala när lagar, mål och riktlinjer eller andragrundläggande principer för utbildningsverksamheten inle följs på det sättregering och riksdag avsett. Kommitténhar grupperat den slalliga skoladministrationens uppgifter i tre funktioner,nämligen skolutveckling, planering och administration. Denstatliga skoladministrationens roll i skolutvecklingen föreslås omfattaföljande: - informationoch introduktion av strukturreformer, vilka utarbetats bl. a. inom parlamentariska beredningar, 10 1980/81. 1980/81:107 146 - löpande förnyelse av generellakursplaner, - utarbetande avkommentarmaterial till läroplanerna, - FoU-arbete samt information omforsknings- och försöksresultat som kan bilda underlag för lokal utveckling ochfortbildning samt - planering och utvärdering somger riksdag och regering beslutsunderlag för en fortlöpande förnyelse av måloch riktlinjer. Skolväsendetsplanering är en gemensam uppgift för stal och kommun och - bör för statens del varagenerell och övergripande till sin karaktär, - bör även för kommuriernas delvara inriktad på långsiktig planering och utveckling av den egnaskolverksamheten som helhet samt dess samband med andra kommunala verksamheteroch - bör utformas så att de centralaoch regionala insatserna fortlöpande skapar erforderiigt underiag för denkommunala planeringen och omvänt. Denstatliga skoladministrationens arbete med löpande administration bör reduceras.Inslaget av myndighetsutövning, detaljreglering och kontroll kan minskas. 3 Skoladministrationens nuvarande organisation SÖär central förvaltningsmyndighet för ärenden om utbildning med undantag avstatlig högskoleutbildning, om ej regeringen förordnar annat, och sådankommunal högskoleutbildning, som regeringen anger särskilt. Styrelsen ärcentral myndighet för fortbildning av lärare och andra arbetstagare inom sittverksamhetsområde. Till SÖ:s ämbetsområde hör Detobligatoriska skolväsendet: grundskola, utlandsskolor, sameskolor ochspecialskolor Gymnasialaskolor: gymnasieskola, riksinternatskolor, trädgårdsskolan i , , vissa privatskolor, enskilda yrkesskolor ochlärlingsutbildning hos hantverksmästare Vuxenutbildning:statens skolor för vuxna, vuxenutbildning, grundutbildning för vuxna,arbetsmarknadsutbildning (AMU), folkhögskolor, studieför- Prop.1980/81:107 147 hundens studiecirkelverksamhet, löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet och undervisning för invandrarei svenska språket Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Bidragsgivning till: vissa organisationer såsom elev- ochföräldraorganisationer, kontakttolkutbildning, avlönande av föreståndare videlevhem och gymnasieskolor, handikappades kulturella ()' ochinternationellt kulturellt samarbete. 3.1.2 Arbetsuppgifter och organisation SÖ:s arbetsuppgifter framgår av förordningen (1965:737)med instruktion för . Enligt denna åligger det SÖ alt tillseatt utbildningens innehåll och metoder fortlöpande förnyas, utvecklas ochförbättras. Detta skall ske i takt med forskningens framsteg och utvecklingeninom olika samhällsområden. Även erfarenheter utomlands skall beaktas. SÖ skallvidare sörja för översiktlig och samordnad planering av utbildningsväsendetsomfattning, inriktning och organisation. Härvid skall hänsyn tas såväl tillden enskildes behov av och önskemål om utbildning som samhällets behov avutbildad arbetskraft. Kostnadsutvecklingen skall föl-Jas och SÖ har att verkaför alt utbildningsväsendets resurser utnyttjas effektivt. Genom upplysning,rådgivning och service skall SÖ stödja och främja utbildningsverksamheten pådet regionala och lokala planet. SÖ har också ett ansvar för atl kunskap om detpedagogiska utvecklingsarbetet sprids till berörda myndigheter och organ. Till SÖ:s uppgifter hör också att samordna verksamheten påskilda områden inom utbildningsväsendet och atl anpassa ulbildningen lill olikagrenar av yrkeslivet. I detta syfte skall SÖ fortlöpande samarbeta med berördacentrala förvaltningsmyndigheter och andra organisationer. SÖ haren lekmannastyrelse. Verksledningen utgörs av engeneraldirektör och en överdirektör, som är generaldirektörensställföreträdare. Verkel är organiserat på fem avdelningar, nämligen enundervisningsavdelning för skolan (S), en undervisningsavdelning förvuxenutbildning (V), en avdelning för fortbildning och pedagogisktutvecklingsarbete (L), en avdelning för planering (P) och en avdelning föradministrativa frågor (A). Inom SÖ finns 17 byråer, som fördelas mellanavdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Varje avdelning leds av ett skolråd ochvarje byrå av ett undervisningråd. Hos SÖ finns vidare en skolöverläkare och sektioner förinformation samt rationaliserings- och utredningsarbete. Vidare finns ett revisionskon- ' Verksamheten står under tillsyn av SÖ. Personalen ärformellt anställd vid SÖ med tjänstgöringen förlagd till CAN. SÖ har detpersonaladministrativa ansvaret medan styrelsen för CAN har ansvaret förverksamheten. 1980/81:107 148 Till SÖ är förlagd en redovisningscentral, sombetjänar ulöver den centrala myndigheten kursorter, specialskolorna,trädgårdsskolan i , fortbildningsavdelningarna, statens skolor förvuxna, () och rikscenlralernaför pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH). Den svarar även för löneuträkningtill dessa myndigheter och enheter med undantag för de statliga vuxenskolorna. Antalet anställda i SÖ uppgick lillca 775 personer, varav ca 80 fast anställda experter ().Organisationen, byråernas fördelning på avdelningarna samt arbetsuppgifternasfördelning i stort framgår av följande organisationsplan. Undervisningsavdelningen för skolan (S) Byrå S I svarar för undervisningsfrågor avseendegrundskolan, sameskolan, specialskolan och särskolan samt på SÖ ankommandepedagogiska frågor rörande förskolor och ungdomsvårdsskolor. Byrån har eltsammanhållande ansvar för specialundervisning inom alla skolformer samt undervisningav invandrarelever och liknande minoritetsgrupper. Byrå S 2 svarar för undervisningsfrågor inomgymnasieskolans ekonomiska, sociala, samhällsvetenskapliga och humanistiska ulbildningsvägarsamt utbildningar för handel och kontor. Byrån har också ansvar för motsvarandeutbildningar inom den . Byrå S 3 svarar för undervisningsfrågor inomgymnasieskolans naturvetenskapliga och lekniska utbildningsvägar liksom inomutbildningsvägar för bygg- och anläggningsteknik, el- och teleteknik,fordonsteknik, processteknik, iräteknik, verkstadsteknik och beklädnadsteknik.Till byrån hör även enskilda skolor inom byråns ansvarsområde. Byrån svararäven för den del av den kommunala högskoleutbildningen, som faller inom byrånsverksamhetsområde. Byrå S 4 svarar för undervisningsfrågor inom utbildningarför Jordbruk, trädgård, skogsbruk samt konsumtion och livsmedelsteknik igymnasieskolan, hemslöjd i alla utbildningsformer, statens trädgårdsskola ochenskilda skolor inom byråns ansvarsområde. Byrå S 5 svarar för undervisningsfrågor inom kommunalhögskoleutbildning på vårdområdet saml inom gymnasieskolans linjer ochspecialkurser inom vårdområdet. Byrå S 6 har ett sammanhållande ansvar för den elevvärdandeverksamheten, dvs. skolhälsovård, skolkurativ och skolpsykologisk verksamhetsamt studie- och yrkesorientering. Gymnasieinspektionen slår direkl under avdelningschefensledning. Verksamheten samordnas av en gymnasieinspektör. S.E " E.. " ro c c 2 n- "' > OC c L. " _ro O)> < Q. E-;: O) 0) lÄ »ro ra *- " t;; ro « M c o; :i'i5S S" jj ro OlU. c 15 o p ' .9 R '"Ed» f" ois S a. -I a « C C :3 ro O) , > T3 J O) O) J < c 3 ro - '*- > < '.o U- högskoleutbildning inom vårdområdet Gymnasieskolan, linjer och specialkurser inom vårdområdet Gymnas Jordbru bruks-, i och livsc niska lin specialk Två sekt sociala, , sam-pliga Bcial- lan a, na- linjer jrser Idning r linjer och sp kurser Vissa för gyr skolan geme frågor och tekniska och specialki Sjöbefälsutbi Tre sektione Prop.1980/81:107 150 Undervisningsavdelningen för vu.xenuibddning (V) Byrå V 1 svarar för folkhögskolan, det fria och frivilligafolkbildningsarbetet, undervisning i svenska för vuxna invandrare ochutbildning av tolkar. Byrå V 2 svarar för frågor rörande och statligvuxenutbildning samt undervisning på grundskolenivå för vuxna med ofullständiggrundutbildning. Byrå V 3 svarar för AMU, dess planering, organisation,administration och undervisning. Avdelningen för fortbildning och pedagogisktutvecklingsarbete (L) Byrå L 2 ansvarar för fortbildning av lärare, skolledareoch övrig personal inom skolväsendet. Byrån handlägger även frågor ombefattningsutbildning av lärarutbildare, skolledare och vissa andrapersonalgrupper inom skolväsendet. Byrå L 3 är ansvarig för det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet inom SÖ:s ansvarsområde inkl. läromedelsutveckling ochvissa utvärderingsfrågor. Byrå P 1 ansvarar för den långsiktiga planeringen ochdärmed sammanhängande utredningar belräffande skolväsendet. Byrå P 2 svarar för den regionala och lokalautbildningsplaneringen, frågor om skolorganisationen samt skolornaslokalisering och dimensionering. Byrå P 3 svarar för alla frågor som rör skolanläggningarmed avseende på såväl byggnader som inredning och utrustning. Administrativa avdelningen (A) APR-gruppen (arbetsgruppen för administrativ planering avreformer) har huvudsakligen ansvar för planering, samordning och utredningavseende det administrativa genomförandet av reformer med tyngdpunkten påpersonalfrågor. Byrå A I svarar för personalfrågor för skolväsendet såsomtjänstetillsättning, behörighet till tjänst, meritvärdering och omplacering.Till byrån hör meritkontoret (MK) som handlägger frågor om meritvärderingfrämst vid tillsättning av vissa ordinarie lärartjänster. Byrå A 2 svarar för budgetfrågor, löne- och avtalsfrågor,statsbidrag, vissa kamerala frågor rörande SÖ och AMU samt allmänna Juridiskafrågor. Byrå A 3 svarar för frågor rörande ,personal och lokaler saml länsskolnämndernas organisation och personal. 1980/81:107 151 Informationssektionen(Is) svarar för information lill press, radio, TV samt viss intern information.Den handhar vidare information till ullandel rörande det svenskautbildningsväsendet, handlägger internationella frågor samt mottar ochorganiserar studiebesök. Utredningssektionen (Us)svarar för rationaliseringsverksamhel beträffande SÖ, statliga skolor under SÖsamt den regionala och - i samverkan med kommunförbundet den lokalaskolförvaltningen. Den är också sammanhållande enhet i frågor rörandeutnyttjande av ADB samt i frågor rörande standardiseringsverksamhet. Revisionskontoret (RK)svarar för intern revision (redovisningsrevision) vid myndigheterna inom SÖ:sredovisningsgrupp samt för revision av statsbidrag inom SÖ:s område enliglbestämmelser som fastställs av regeringen och RRV. bygger i sina huvuddrag på den s.k. funktions-principen. Ärendenav samma eller liknande slag handläggs på samma avdelning oberoende av skolformeller stadium. Inom en avdelning kan däremot en uppdelning ske på olikaskolformer. Funktionsindelningen är emellertid inte konsekvent genomförd. Fleraavsteg har gjorts. Bestämmelserom ärendenas handläggning ges i instruktionen för SÖ. Enligt 10 § avgörgeneraldirektören ensam ärende, som inle skall avgöras av styrelsen i plenum,av den pedagogiska nämnden eller läromedelsnämnden. Undantag från denna regelgäller dock för fråga om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan,avstängning, läkarundersökning eller annal skiljande från tjänst eller uppdragän avskedande. I sådana frågor fallas beslut av generaldirektören och ommöjligt samtliga skolråd dock alllid minst två. Ärenden som icke är avsådan beskaffenhet alt generaldirektören bör fatta beslut kan delegeras tillannan tjänsteman. Om denna delegering av generaldirektörens beslutanderättanges i arbetsordningen all ärenden, som ej är av principiell natur ellereljest av betydande vikl må avgöras av skolråd, om ej generaldirektören förvisst fall bestämmer annorlunda. Skolråd äger i sin tur besluta att ärendeeller grupp av ärenden får avgöras av byrå. Vid tillämpning av dessabestämmelser skall iakttas alt ärende inte skall avgöras på högre nivå än vadomständigheterna motiverar. Någon närmare specifikationav vilka ärenden som får avgöras av skolråd eller av byrå finns inte. En spärrmot en alltför långtgående delegering finns i den ovan återgivna bestämmelsen iarbetsordningen atl ärenden av principiell natur eller eljest av betydande viktinte ens får avgöras på avdelningschefsnivå. 1980/81:107 152 Styrelsenbestår av generaldirektören (ordförande), överdirektören (vice ordförande) ochtio andra ledamöter och suppleanter, som utses av regeringen. Härtill kommertvå personalföreträdare med var sin suppleant. Av de ledamöter, som regeringenutser, skall enäga god förtrogenhet med arbetsmarknadsfrågor, enrepresentera universitets- och högskoleväsendets avnämarintressen. enföreträda arbetsgivar- och avnämnarintressena inom industri och hantverk, enföreträda arbetsgivar- och avnämarintressena inom handel och kon-torsverksamhel, enutses bland företrädare för arbetsgivar- och avnämarintressena inomvårdområdet, treutses bland företrädare för arbelslagarinlressena, enutses bland företrädare för kommunerna och enföreträda eleverna vid skolor och utbildningar inom styrelsens verksamhetsområde. Styrelsenavgör i plenum viktigare förfatlningsfrågor, frågor av särskild vikl omundervisning, planering eller organisation inom utbildningsväsendet, viktigarefrågor om verkets organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter,förslag till anslagsframställning och andra frågor av slörre ekonomiskbetydelse. I övrigt avgör styrelsen andra frågor, som generaldirektören hänskjutertill plenum. tillkom bl.a. för att tillmötesgå önskemål om en mer ingåendeoch allsidig utvärdering av de senaste skolreformerna. Nämnden består avordförande och åtta andra ledamöter. För ledamöterna finns fem suppleanter.Ledamöter och suppleanter utses av regeringen. Nämnden är sammansatt avrepresentanter för , kommunerna, den pedagogiska forskningen,ungdomsskolans och vuxenutbildningens befattningshavare samt de studerande. är etl rådgivande organ med uppgift alt bereda frågor om pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete. Däri inbegrips även utvärdering avutbildningsverksamheten. Nämnden skall också ha insyn vid uppläggning ochgenomförande av olika forsknings- och utvecklingsprojekt. I vissa ärenden, sombestäms av styrelsen, kan nämnden också fatta beslut. Så har nämnden t. ex. attbesluta om nya kommunala utvecklingsblock och deras verksamhet. Byrå L 3fungerar som nämndens sekretariat. Fråganom den pedagogiska nämnden har utretts av skolforskningskommittén. Prop.1980/81:107 153 I SÖ:suppgifter ingär att granska läromedel enligt förordningen (1974:438) omregistrering och granskning av vissa läromedel. En läromedelsnämnd svarar för objektivitelsgranskningav centrala läromedel i främst samhällsorienterande ämnen. Läromedelsnämndenbestår av generaldirektören, som är nämndens ordförande, och åtta andraledamöter och suppleanter som regeringen utser särskilt. Läromedelssektionen påbyrå L 3 fungerar som kansli åt nämnden. överses av utredningen om läromedelsmarknaden (ULÄ). Länsskolnämndernainrättades fr.o.m. efter förslag (SOU 1955:31) årsskolstyrelseutredning. Inrättandetav länsskolnämnderna måsle ses mot bakgrund av andra reformer pä skolans områdesom vidtogs eller som dä planerades. Genomförandet av den nioårigaskolan krävde planering och samordning långt över de dåvarandekommungränserna. Ett liknande behov av planering och samordning fanns också föryrkesutbildningen och för andra frivilliga skolformer. Inför den föreståendeexpansionen av utbildningsväsendet bedömdes det viktigt att den kommunalaplaneringen stöddes och samordnades genom en regional myndighet med lekmannainslag. och verksamhet regleras främst genom bestämmelser i 4 kap.skollagen och i förordningen (1965:741) med instruktion för länsskolnämnderna. består avnio ledamöter, vilka skall vara bosatta inom länet. De utses räknatfr. o. m. året efter det då allmänna val av landstingsmän ochkommunfullmäktige ägt rum. Två av ledamöterna utses av regeringen, en av SÖ, enav och fem av . För varje ledamöt utses i sammaordning som ledamoten en suppleant. Regeringen utser en av ledamöterna tillordförande i länsskolnämnden. Omfattarett län kommun, som inte tillhör landstingskommun, utser tre ochkommunfullmäktige i nämnda kommun två ledamöter. I utserkommunfullmäktige de fem ledamöter, som i andra län utses av . Avde två ledamöter regeringen utser skall den ena företräda arbetsgivare och denandra arbetstagare inom länet. Den ledamot utser skall äga pedagogisksakkunskap och eifarenhet. Den av utsedde skall vara i allmäntjänst anställd förvaltningsjurist eller domare. 1980/81:107 154 somutses av landsting resp. kommunfullmäktige, skall ha visat intresse förutbildningsfrågor. En av dessa ledamöter skall dessutom äga särskild kännedomom landsbygdens skolväsende. finns en eller flera skolinspektörer. Antalet inspektörerper nämnd varierar mellan en () och fyra (ochNorrbottens län). En av skolinspektörerna vid varje nämnd är länsskolinspektöroch chef för nämndens kansli. 1 aren av skolinspektörernatillika sameskolinspektör. Tjänstsom skolinspektör tillsätts av regeringen. Länsskolinspeklör förordnas avregeringen efter anmälan av generaldirektören i SÖ. finns en tjänst som avdelningsdirektör/byrådirektör utomvid länsskolnämnden i , som har två tjänster, enavdelningsdirektör och en byrådirektör. Härutöver finns vid varje nämnd enfortbildningsledare och en länsskolpskykolog. Vidare finns kanslipersonal i denutsträckning som anges i statsbudgeten. förfogande slår ocksä ett antal fortbildningskonsulenter, vilka tillhalva sin arbetstid är lärare eller på annal sätt knutna till skolväsendet.Till vissa länsskolnämnder är också knutna andra konsulenttjänster, t. ex. förhandikappfrågor. Antaletanställda vid länsskolnämnderna var ca 300 personer, exkl.fortbildningskonsulenter. Dessa uppgick till ca 240 personer. Försöksverksamhetenbedrivs med regional samordning av kontakterna mellan skola och arbetsliv -regionala planeringsråd. Länsskolnämndenhar inseende över skolorna i länet och därtill hörande verksamhet. tillsynsmyndighet i vad avser undervisning av skolplikliga barn ienskilda skolor och vid sjukvårdsanslaller och barnhem. Nämnden har ocksåinseende över specialskolor, statsunderstödda privatskolor, sjöbefälsskolor,sådana av enskilda med statsbidrag anordnade yrkesskolor som står under SÖ:sinseende samt andra skolor, i den mån regeringen så beslutar. Länsskolnämndenhar också inseende över och statlig vuxenutbildning, dock ej AMU.Nämnden fullgör även vissa uppgifter i fråga om högskoleutbildning. Ifråga om särskolan har länsskolnämnden inseende över den verksamhet som SÖ harhögsta tillsynen över. Enligtlänsskolnämndsinstruktionen åligger det nämnden särskilt att - främjaskolväsendets utveckling samt försöksverksamhet och skol psykologisk verksamhet vid skolorna, eftersamråd med andra samhällsplanerande myndigheter eller institu tioner inom länet sörja för en ändamålsenlig planering av skolväsen det. Prop.1980/81:107 155 - verkaför att arbetet vid skolorna bedrivs ändamålsenligt och tillse atl det fortgår enligt gällande föreskrifter, - vakaöver anskaffningen av pedagogiska hjälpmedel och bedriva upp lysningsverksamhet om skolväsendet, - främja lärarnas fortbildningoch i mån av tillgång på medel anordna kurser för dem samt atl - svara för den omedelbarainspektionen av skolorna under nämndens inseende. genom bestämmelser i skolförordningen och Jämförligaförordningar samt i statsbidragsförfattningar ålagts ett stort antal konkretaarbetsuppgifter. Avde ärenden som länsskolnämnderna handlägger skall bl.a. följande avgöras iplenum: 1 viktigare frågor om planeringav skolväsendet, 2 frågor om samverkan ochfördelning av kostnader mellan kommuner och landstingskommuner enligtskollagen, 3 frågor om instruktion förskolledare, 4 pedagogiska frägor av allmäneller principiell natur, 5 frågor om disciplinansvar,avskedande, åtalsanmälan, avstängning eller läkarundersökning, 7 frågor om tillsättning avordinarie tjänst som studierektor vid eller av lärartjänst, 8 frågor om yttrande över ansökantill skolledartjänst och 9 frågor om yttrande överbetänkande. Ärenden,som inte skall avgöras i plenum, avgörs av tjänsteman hos nämnden enligtbestämmelser i arbetsordning fastställd av SÖ. Underförsta inrättades fem och leda kurser i första hand för lärare. Inslitulen var friståendeunder SÖ och knutna till lärarulbildningsanstalter. Efterriksdagsbeslut kom de fem fortbildningsinslituten sedermera att inordnas som fortbildningsavdelningari de större lärarhögskolorna i , , , och Umeå.Det skedde den . En sjätte avdelning tillkom vid den nyalärarhögskolan i . Lärarhögskolornainordnades i den nya högskolan under UHÄ. I avvaktan påfortsatta överväganden om lärarutbildningen knöts fortbildningsavdelningarna t.v. formellt till länsskolnämnderna på resp. ort. Detta innebär att personalenär anställd vid nämnden. Vad gäller verksamheten står avdelningarna direklunder SÖ:s ledning. Verksamheten regleras i förordningen (1977:536) omfortbildningsavdelningar. Enligtförordningen skall fortbildningsavdelningen medverka förutom Prop.1980/81:107 156 vidfortbildning av lärare och annan personal inom skolväsendel även vid planeringoch genomförande av fortbildning för personal med tjänstgöring inomgrundläggande utbildning av lärare. Härutöver skall fortbildningsavdelningenäven följa och förmedla forsknings- och utvecklingsarbete inom skolväsendet. Varjefortbildningsavdelning ansvarar för vissa angivna områden i ochgymnasieskolan. För dessa uppgifter är fortbildningsavdelningarnas verksamhetav riksomfattande karaktär. Fortbildningsavdelningarnahar också vissa uppgifter av regional karaktär. Varje avdelning skall nämligensvara för viss samordning av fortbildnings verksamheten inom ett bestämtgeografiskt område. Kring fortbilda ningsavdelningarna har därför tillskapatsfortbildningsregioner. Fr.o.m. inrättades i samtliga regionerett regionskollegium med uppgift att vara ett samarbets-, samordnings- ochinformationsorgan för regionen avseende lärarutbildning, visst pedagogisktutvecklingsarbete m.m. Då nya former skapats för samverkan inomhögskoleregionerna genom högskolereformen har SÖ hos regeringen föreslagit attregionskollegierna skall avskaffas. Frågan har prövats av skolforskningskommittén. Antaletanställda vid fortbildningsavdelningarna uppgick till ca 65personer. Medutgångspunkt i en beskrivning av nuvarande förhållanden skisserar kommittén denstatliga skoladministrationens arbetsuppgifter när det gäller skolansutveckling. Kommitténs överväganden innebär i huvudsak ett betonande avtidigare beslul av regering och riksdag om ell ökat lokalt ansvar förskolverksamhetens utveckling och utvärdering. Förslagen innebär därför ingastörre förändringar Jämfört med nu gällande förhållanden. Kommittén har också tagilhänsyn till att många frågor som berör skolans utveckling f. n. ses över avandra utredningar. FoU-arbetetutgör ett betydelsefullt medel för skolans utveckling och förändring.