prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — DHRinstämmer i föreslagna principer för arbelsfördelning mellan komvux och sludieförbunden.DHR konstaterar att komvux krav på viss studietakt innebär att det ibland kanvara svårt för människor med handikapp att orka med. Majoriteten av remissinslanserna, bl.a. CSN, SÖ, SIL,, , , , , , ochUmeå kommuner. , bildningsförbund.Medborgarskolan, SV och SOSVUX instämmer i kommittéernas förslag att komvuxtill sin nybörjarundervisning i engelska skall rekrytera vuxenstuderande somsiktar på grundskolkompelens i ämnet och alt grundskolkursen skall omfattaämnet i dess helhet, dvs. både lågstadiets, mellanstadiets och högstadietskurs, vilket innebär en kurs om totalt ca 350 lektioner. Norsjökommun och anser atl grundskolkursen iengelska, liksom , bör omfatta enbart högstadiets kurs. kommunanser att studieförbunden som skall ansvara för studiecirklar i nybörjarengelska.Jämtlands läns bildningsförbund menar atl nybörjarengelska undantagsvis skallkunna genomföras av komvux, och då endast i form av stödundervisning för att gede förkunskaper som krävs för att bli behörig lill grundskolkursen saml att detav informationen klart skall framgå att utbildningen är en del av en komplettutbildning som siktar på grundskolkompelens. SSV iHärnösand är tveksam lill förslagel därför att nuvarande friareresursanvändning enligt SSV har inneburit att åtskilliga utan alltför storpress fått pröva på kompelensinriklade studier. CSN, som tillstyrker förslaget, konstaterar att det ocksåinnebär all studiestöd kan beviljas för kursen i sin helhet. SÖ anser att modellen bör prövas i det fortsattautredningsarbetet även beträffande ämnet svenska. Deltagare i grundutbildningför vuxna har svårigheter att utan ytterligare undervisning delta i grundskolkursi svenska. Ämnet svenska bör tillsammans med engelska speciellt uppmärksam- 1980/81:127 133 a. för atl de båda ämnena krävs för allmän behörighet lill högskolestudier.Även 505VL'A'framför en hknande uppfattning. SILmenar alt möjligheler till stödinsatser bör finnas för att hjälpa elever medexempelvis grava läs- och skrivsvårigheter eller en intellektuell utvecklingshämning. anser alt del inle behöver vara negativt med en komvux-kurssom omfatlar 350 lektioner. Det kan t. o. m. finnas fördelar med all komvux larhand om elever, som vill ha en viss kompe-tensgrad med betygsinriktning. Densom har den allra minsta osäkerhels-känsla över att klara den mera krävandeundervisningstakten i komvux bör med fördel kunna känna sig för med sludier ien lugnare takt hos studieförbunden under en termin. I denna fråga skall sy oinformationenför vuxna vara så klart vägledande i det allra första informationsskedet attinga missförstånd uppslår, som kan leda till avståndstagande för studier i framliden. ÄvenSV anser del vara viktigt att komvux i sin information anger vad som krävs avden som deltar i gmndskolkursen i engelska. Det är också enligl SV viktigt attinformationen utformas så att den klart anger att kursema syftar till atl ge gmndskolbelygi engelska. kommunframhåller att samma princip för rekrytering bör gälla ämnet engelska som övrigutbildning, dvs. del är inte den enskildes syfte med studierna, som skall varaavgörande. Kommunen befarar all utvecklingen kan gå dithän all anlalelstudiecirklar i engelska inom studieförbundens utåtriktade verksamhel kraftigtminskar. Deflesta av de remissinstanser som yttrat sig inslämmer i förslaget att denyrkesinriktade utbildningen även i fortsättningen skall vara arbelsmarknadsinriklad.Detla medför alt utbildning som i första hand tillgodoser vuxnas behov avkunskaper för hemarbete eller fritidsroller är en uppgift för studieförbundenoch inte för komvux. SÖerinrar om alt nya kurser tillkommit inom konsumtionsområdet, I.ex. olika slädutbildningar,och att en ytterligare beskärning torde bli nödvändig kommande budgetår. SÖansluter sig till kommittéernas förslag och utgår från atl kurser som svararmot arbetsuppgifter i ett hem för egna behov normalt inte skall anordnas inomkommunal vuxenutbildning. Göteborgskommun framför önskemålet att SÖ vid fördelning av gymna-sieskoltimmar tar slorhänsyn till om den utbildning som planeras är arbelsmarknadsinriklad eller ej. Norsjökommun anser det självklart att hobbycirklar som rot- och näverslöjd,hembygdsdräkter, makramé m.fl. ämnen genomförs i studieförbundens regi. LOframhåller atl samrådet med arbetsmarknadens parter om komvux yrkesinriktadeutbildningar bidragit att undanröja vissa gränsdragningfrågor. LO fömlsälleratt detta samråd skall fortsätla. 1980/81:127 134 TCO-TBV poängterar vikten av alt den yrkesinriktade ulbildningenskall vara arbelsmarknadsinriklad och alt samråd med arbetsmarknadens parterutvecklas så att parterna får ell reellt inflytande på fastställandet av nyaläroplaner på såväl lokal som central nivå. 1 den praktiska verksamheten måsle enliglTCO-TBV lokala behov och fömtsättningar hos olika vuxenutbildare alt ordnaefterfrågad ulbildning vara en utgångspunkt för dem som skall åta sig en ulbildning. anser att lokala samråd medarbetsmarknadens parter skall vara obligatoriska för den yrkesinriktade utbildningen(SSA-råd), att utbildningen skall vara arbelsmarknadsinriklad och fyllaarbetsmarknadens behov saml att efterfrågan på viss utbildning inte skall fåpåverka komvux utbud om inte arbetsmarknadens behov också föreligger. Även SV och Vi Unga understryker atl dimensioneringen av komvuxinle skall göras med utgångspunkt i efterfrågan på kurser utan i behovet avkompetens för fortsatta studier och behov på den lokala arbetsmarknaden. kommun menar att mot bakgrund av komvux målinriktningframstår det som en fömtsättning att den yrkesinriktade utbildningen skallvara arbelsmarknadsinriklad och läroplanen fastslällas centralt av SÖ medankursutbudet bestäms efter lokalt samråd med arbetsmarknadens parter. SAF anseratt samrådet kan vara en garanti för att den utbildning som anordnas är arbelsmarknadsinrikladoch molsvarar arbetsmarknadens behov av yrkesutbildning. SAF framhåller vidareatt, även om en viss del av ansvaret för alt samrådet skall få avsedd effektfaller på parterna, måste skolstyrelsen genom bättre planeringsunderlag skapaförutsättningar för ett fungerande samråd. poängterar alt utbildningar inom konsumtionslinjeni bl. a. lexUlkunskap och kostkunskap kan vara en god grund för ulbildningarför detaljhandel, terapiutbildningar av olika slag, barnavårdande utbildningarm. Det är vidare genom dessa kurser del finns möjligheter att nå flera avde prioriterade grupperna t.ex. invandrare och ge dem en grundläggandestudieträning och motivation för kompelensinriklade sludier. Av denna anledningbör konsumtionslinjens kurser enligt kommunen finnas med inom komvuxutbildning. Samråd mellan anordnare av vuxenutbddning Förslaget om ett obligatoriskt samråd mellan olika anordnareav vuxenutbildning har väckt storl intresse bland remissinstanserna. Samtligaremissinstanser, som har yttrat sig i frågan, instämmer i kommittéernasförslag. Remissinstanserna framför olika förslag på vilka som bördelta i överläggningarna. menar alt samråd i förekommandefall skall ske med kriminalvårdens representanter. 1980/81:127 135 SÖunderstryker vikten av alt alla anordnare i en kommun, förutom studieförbundoch komvux även AMU och folkhögskolor, deltar i samråden och att de olika anordnarna,när de informerar om sina kursutbud, klart anger vad resp. anordnares kursutbudslår för. SILföreslår all omsorgsnämnd och närmaste yrkessärskolor skall vararepresenterade. SIL anser vidare att, utöver den lokala samverkan som föreslåsoch till vilken SIL lagt särskolområdet, en regelbunden kontakt med rikscentralemaför pedagogiska hjälpmedel för handikappade är nödvändig. DHRföreslår atl handikapporganisationerna blir representerade eller adjungerade isamrådet. i framhåller att invandrarnastalesmän borde få tillfälle att delta i överläggningarna. Riksförbundetföreslår vidare, att det skall inrättas en finsk avdelning vid SÖ, vars uppgiftbl.a. skall vara all följa upp och påverka planeringen av utbildningsinsatserför sverigefinnarna. Landstingsförbundetframhåller att landstingen har en given plats i överläggningarna genom attmånga av de yrkesinriktade kurserna gäller vårdutbildningar och genom denverksamhet som bedrivs vid landstingens folkhögskolor. Förbundet menar alt ettväl fungerande samrådsförfarande torde kunna klara gränsdragningen mellan olikaarrangörers utbud och lösa en del av de problem som funnits. ,, , , och kommuner, SHIO-Familjeföretagen,bildningsförbund och NBV anser atl v u x e n u 1 b i 1 d n i n g sr å d e t är ett lämpligt organ för det lokala samrådet. kommunanser att är det lämpligaste organet. Norsjökommun och NBV vill att ett vuxenutbildningsråd obligatoriskt skall tillsättasi varje kommun. Rådet skall enligt kommun bestå av representanter frånskolstyrelsen och studieförbunden. Detta råd måsle ha klara riktlinjer ochdirektiv för sin verksamhel. Del måste också enligt NBV ges ekonomiska resursergenom ett statligt bidrag. Stockholmskommun menar alt vuxenulbildningsråden måste förstärkas och kommunen avvaktarkonkreta förslag till arbetsrutiner för rådet. Uppsalakommun anser att det framför allt är kursutbudet som bör vara föremål församråd men även andra frågor av gemensamt intresse. Kommunen anser också detviktigt atl de berörda parterna stimuleras lill att vid sidan av de formbundnasamråden i vuxenutbildningsrådel la informella kontakter för samråd ochsamordning. anser att man i kommittén tagit allt för lätt påsamrådsfrågorna. anser att det bör åvila varje kommunatt instifta lokala vuxenulbildningsråd som skall omfalta samordning och samrådinom vuxenutbildningsområdet. Helsingborgskommun menar att det är väsentligt alt kurser inom AMU, Prop.1980/81:127 136 folkhögskolan, gymnasieskolan, komvux och studieförbundensamplaneras så att etl högt resursutnyttjande av bl. a. befinUiga lokaler ochutrustning uppnås. Ansvaret för en sådan samplanering bör ligga hos . kommun anser all förutsättningen för alt samarbetetmellan olika vuxenutbildningsanordnare skall fungera är att de förslag som presenterasföljs på det lokala planet. Detta innebär bl. a. att det är viktigt alt finnade riktiga formerna för samarbetet i de lokala organen, såsom vuxenutbildningsrådetoch . SAF vill bestämt avstyrka all SSA-råden utökas medrepresentanter för sludieförbunden. Efter samråd med arbetsmarknadens parterangående kursutbudet för yrkesinriktad komvux bör överläggningar ske medföreträdare för vuxenutbildningsarrangörerna i kommunen. Inte heller LO anser atl SSA-råden, med hänsyn tillsammansättning och arbetsuppgifter, bör svara för denna samrådsverksamhet. Frånanslagsbe-viljande myndigheter har förts fram förslag om långtgående samverkanmellan olika studieförbund och komvux. Tanken på rationalitet och eventuellaekonomiska vinster har därvid varit vägledande. LO anser atl samverkanskravfrån myndigheter som endast har sin grund i kortsiktiga ekonomiska bedömningarär oförenliga med den koppling som studieförbunden har till olika folkrörelsermed varierande ideologiska och övriga mål för sin verksamhel. Samrådet ikommunerna bör därför inriktas på atl varje utbildningsanordnare ges möjlighetatt bedriva sin verksamhet utifrån fastställda mål och på så sätt undvika nyagränsdragningsproblem. SV anser det vikligl att politikerna i skolstyrelsen ärrepresenterade vid dessa samrådsmöten. Skolstyrelsen har sedan att sompolitiskt ansvarigt organ bedöma omfattningen av vuxenutbildning inomkommunen. ABF anser att ansvaret för alt arrangera samråd mellansamtliga inom kommunen verksamma arrangörer av vuxenutbildning inte bör läggaspå SSA-råden, utan vara en hell skyldighet. Vidare anser ABF, att dettrots skyldighet atl samråda i kommunerna bör inrättas en central instans hostillsynsmyndigheten där man kan begära prövning av gränsdragning mellan komvuxoch studieförbund. En sådan möjlighet till prövning kan skapa klarare riktlinjeroch gemensamma tolkningar i gränsdragningsfrågor mellan olika kommuner. är ju verksamma med sina lokalavdelningar i flera kommuner ochen cenlral prövningsnämnd kunde underlätta studieförbundens och kommunernasplanering. SIPU menar alt det kan ligga vissa fördelar i att inte pånuvarande stadium formalisera samrådet. Den föreslagna lösningen bör dockenligt SIPU vara Udsbegränsad. Den bör utvärderas och tvingande åtgärderföreslås för de kommuner som inte löst formerna tillfredsställande inom angiventid. 1980/81:127 137 CSNmenar alt i överläggningarna bör detaljfrågor rörande den lokalaarbetsfördelningen mellan komvux och sludieförbunden kunna ut. I likhetmed kommittéerna anser CSN atl det är en fördel om kommunerna själva får storfrihet att välja formerna för hur det lokala samrådet med vuxenutbildningsanördnarnaskall utformas. CSN stryker vidare under behovel av en samordning mellanutbildningsplanering och studiestöd.' SÖframhåller att samrådet kan behöva ske i olika former inom en kommun. Mestadelssker samrådet om kursutbudels utformning inom ramen för . Förslag lillny läroplan kan enligl SÖ ofta bättre diskuteras inom yrkesråden i den månsådana finns. I andra fall kan samverkan behöva ske med parterna vid ellförelag eller en institution och ibland med de fackliga sludieinstruklörerna. Nybrokommun anser del viktigt alt det föreslagna samrådet mellan de olika vuxenutbildningsanördnarnai kommunen kommer till stånd och att det skrivs in i skollagen attskolstyrelsen har ansvar för delta. Även iSverige anser atl bestämmelser om samrådet bör föras in i skollagen eller evenluellli en särskild förordning om samråd inom vuxenutbildning. Skellefteåoch kommuner samt anser att kommunen bör lämnasstor frihet all bestämma hur formerna för samrådet med anordnare avvuxenutbildning skall organiseras. understryker vikten av lokala samråd men anser att det börskrivas in i förordningen att obligatorisk samordning inte får innebära altstudieförbundens frihet begränsas. anser att gränsdragningen mellan studieförbund och komvuxfungerar bällre . Länsbildningsför-bundel anser att skolstyrelsenär det organ som skall ha ansvarel för att samråd kommer till stånd.Länsbildningsförbunden bör då och då undersöka om detla fungerar i allakommuner och om så inte sker utreda orsaken. Länsbildningsförbunden bör ocksåanordna konferenser som behandlar gemensamma frågor. anser att lokala samråd bör vara obligatoriska och atlkommunen skall åläggas att anordna regelbundna överläggningar. Samråden skallbehandla arbelsfördelning, avvikelser från tidigare överenskommenarbetsfördelning samt la inhiativ lill att viss utbildning kommer till stånd.Del är även viktigt all överenskommelserna i samråden följs. DHR tillstyrker altskolstyrelsen skall åläggas atl la initiativ till ett samråd mellan olika anordnareav vuxenutbildning i kommunen om det vuxenutbildningsutbud som planeras. DHRuttrycker sin besvikelse över atl komvux-ulredningen inte själv lämnar ellförslag till formerna till detta samråd. ABFinslämmer i förslagel om samråd. Genom en sådan åtgärd och genom en klarareutformning av studieprogram för studieförbunden och Prop.1980/81:127 138 denkommunala vuxenutbildningen bedömer ABF det möjligt att minska konkurrens ochkonflikter. NBV:suppfattning är alt formerna för samrådet måste bli avsevärt uppstramade iförhållande till vad folkbildningsutredningen förordar. anser att samråd mellan olika anordnare avvuxenutbildning kan vara bra men bättre vore om uppdelningen kunde klargörasså atl gränsdragningsproblem inte uppstår. Studieförbundens självständighetfår inte äventyras. ÄvenMUF menar att samrådet bör kunna lösas inom ramen för dels informellaöverläggningar och dels en klargörande definiering av de olika ulbildningsanordnarnasverksamhet. 505VL'A'betecknar lösningen på samverkans praktiska utförande som mycket smidig.Man binder inte fast kommunerna i en fast byråkrati som man germarginaler åt vuxenutbildningsanördnarna atl allt efter sina resurser fördeladet utbud man har att välja mellan. Kommunförbundetframhåller att det är osannolikt atl del även med det samrådsförfarande somföreslås går atl undvika gränsdragningsproblem. Ur rent synvinkel kandock kommunförbundel konstatera att gränsdragningsproblemen inteupplevts som stora. LRF anser att de avgränsningsproblem,som kan förekomma mellan studieförbundens studiecirkelverksamhet och komvux börkunna lösas på det sätt som kommittén föreslår under vissa förutsäitningar.Förbundet framhåller dock att uttrycket "arbelsmarknadens parter" börbytas ut mol något som inte ger upphov lill tolkningsproblem. Avsikten måsle juvara alt alla medborgare som har ett legitimt intresse av att delta i en av samhälletsfinansierad kursverksamhet också skall ha möjlighet att medverka vidutformningen av denna så att den bäst passar förekommande behov och önskemål.Det viktiga är således att alla former av näringsliv i bygden och alla medborgarkalegorierkan bli representerade vid dessa kommunala samråd, inte att organisationer avdet ena eller andra slaget ges möjligheter att utöva sitt inflytande. Prop, 1980/81:127 139 Sammanställning av remissyttranden över Folkbildning för80-talet, avsnitten om kulturverksamhet och annan bildningsverksamhet Deflesta remissinstanser är positiva till kommitténs förslag om annanbildningsverksamhet. Till dessa instanser hör bl.a. , , och kommun. SVhälsar de friare arbets- och samverkansformer mellan olika folkbild-ningsaktivilelersom blir möjliga genom förslaget om annan bildningsverksamhet medtillfredsställelse och konstaterar all del i slora drag överensstämmer med gmndsyneni SV:s program. ABFanför liknande synpunkter. Folkuniversitetetanser del lovvärt att kommittén sökt få till stånd en förändring av de reglerunder vilka den kultui-ella verksamheten bedrivs och instämmer i alt det ärangeläget att stimulera samverkan mellan cirkelverksamhet och annanbildningsverksamhet. FSmenar att kommittén gör en principiellt riklig bedömning när man betrakatcirkelverksamhet och annan bildningsverksamhet som likvärdiga uttryck för enfolkbildningsambition. FS delar också kommitténs syn att cirkel- ochamatörprojekt svarar mot ett aktuellt behov och att betoningen av detkollekliva skapandet är helt riktig. menar att förslaget om annan bildningsverksamhel måste ses som ettmycket viktigt medel att förverkliga den nya kulturpolitiken inomfolkbildningsverksamhetens ram. Förbundet anser dock att kommittén intetillräckligt understrukit eller formulerat ett kulturpolitiskt långsiktigtprogram för folkbildningen. Ungaörnar fastslår att bidraget skall gå lill seriöst syftande kulturverksamhetgenom organisationer och föreningar, integrerad i deras mötes- ocharbetsformer. Statensungdomsråd påpekar att det är angeläget att bidraget även framgent har som sinfrämsta uppgift att stödja föreningslivets kulturaktiviteter. SECOmenar atl förslaget medför ökade möjligheter för ungdomen till utvecklande friUdsakUviieterinom folkbildningens ram. Lekmiljörådetframför liknande tankegångar. RiksförbundetSveriges fritids- och hemgårdar föreslår alt det nya bidraget skall kunnaanvändas för grannskapsarbete. RiksförbundetUnga musikanter och tillstyrkerförslaget men anser det olyckligt att kommittén inte tar upp amalörorganisalionernasroll i kulturlivet. anser atl förslaget att projektplan och pro- 1980/81:127 140 jektledare skall godkännas av studieförbund inger vissafarhågor från tanke- och yttrandefrihetssynpunkl. En bestämmelse av delta slagkan därför inte accepteras utan vissa begränsningar i studieförbundens rätt attförkasta projektplan och projektledare. Majoriteten av remissinstanserna lar avstånd frånkommittémajoritetens kostnadsberäkningar och ansluter sig i stället till den socialdemokraUskaminoritetens förslag att 54 milj.kr. skall anvisas för annan bildningsverksamhet.Till dessa instanser hör bl. a. LO, ,i och kommun. Sex remissinsianser,nämnligen FS, ABF, . bildningsförbund, HCK ochstatens handikappråd anser all det nya bidraget bör vara ett förslagsanslag. Några remissinstanser tillstyrker förslaget om allmänbildningsverksamhet endast under förutsättning att bidraget uppgår till 54milj. Till dessa hör bl.a. SKS, läns bildningsförbund.Vuxenutbildningsnämnden i och kommun. Några remissinstanser, däribland och de flesta kulturarbetarorganisationerna, t.ex. Rikskonserter,och avstyrker införandet avallmän bildningsverksamhet. De förordar i stället att kulturprogrambidraget bibehållesoch förstärks. känner stor tveksamhet inför förslaget omannan bildningsverksamhet. delar inle kommitténs någotnegativa uppfattning om del nuvarande kulturprogrambidragets belydelse utan anseralt kulturprogrammen har ell egenvärde som inte beror av sammankopplingen medcirkelverksamhet. Enligt synes kommittén alltför mycket betonavikten av integration mellan de två verksamheterna. KRO avstyrker att anslaget till kulturprogram iföreningslivet går upp i ett nytt bidrag benämnt allmän bildningsverksamhet. KROanser sig ha goda skäl att förmoda att om annan bildningsverksamhet införsriskerar det atl slutgiltigt klippa av förbindelserna mellan studieförbundenoch den professionella bildkonsten, den professionella kulturen över huvudtaget. KLYS har inga invändningar mot målsättningen bakom annanbildningsverksamhet men menar att problemet är att verksamhelen skall omfattaså många nya verksamheter alt kulturprogrammen, som avser medverkan avkulturarbetare, befaras komma på undantag. Del låga anslaget ger fog för ensådan misstanke men också den omständigheten att organisationerna/ arrangörernaännu känner stor osäkerhet inför uppgiften att arrangera program medyrkesverksamma kulturarbetare. KLYS tror därför att huvudparten av det nyabidraget kommer alt användas till olika slag av grupp- och amatörverksamhet därorganisaUonerna har stora kunskaper. KLYS avslyrker därför förslaget ochföreslår alt kulturprogrambidraget bibehålles intakt men höjs avsevärt. Prop.1980/81:127 141 Centrumbildningarnamenar all kommittén antingen medvetet bortser från de yrkesverksammakulturarbetarnas insatser i svenskt kulturliv eller också visar elt förakt förderas existens. Så nämns t. ex. konstnärernas roll som studiecirkelledare inomden amatörkulturella verksamheten över huvud taget inte. Cenlmmbildningamaanser atl det statliga bidraget för konstnärligt arbete bör prioriteras lillkonstnärsorganisationernas projekt-skapande och arbelsförmedlande verksamhelkompletterat med speciella bidrag för utvecklande av nya former och nyskapande kuhurakUvilelersom stimulerar till bred amatörverksamhel och elt levande kulturliv. Bidragettill kulturprogram inom föreningslivet bör därför finnas kvar som etl särskillanslag. Någraremissinstanser, däribland , , och menar atl amatör- och cirkelprojekten bör finansieras ur denextra resursen. ABFpåpekar alt myckel av den verksamhet som kommittén definierar som amalörprojekltycks vara körsång, ensemblespel och verksamhet som på gmnd av antaletdeltagare inte kan rymmas inom gmndbidragen. Den typen av verksamhet som oftastinrymmer en konlinueriig färdighetsträning bör inle kallas projekt.Verksamheten har mer släktskap med den ordinarie cirkelverksamheten och bördärför primärt rymmas inom den exlra resursen. ABF anser vidare attuppdelningen i cirkelprojekt och amatörprojekt bör utgå. Majoriteten avremissinstanserna har inga erinringar mot förslagel att gmpper med över 20deltagare skall föras över från sludiecirkelanslaget till det nya bidraget tillannan bildningsverksamhet. Etl fåtal remissinstanser är dock negativa till förslagel.Dit hör i och ABF. framhåller atl förslagel kan medföra svårigheter för köreroch instrumentalensembler. Nässjökommun och i framför liknande synpunkler. KÖRSAManser det orimligt att använda antalet dellagare som instrument för uppdelningav körer i sådana som kan erhålla såväl studiecirkelbidrag som bidrag till annanbildningsverksamhel och sådana som endast kan få del av del senare bidraget.Del måsle vara verksamhetens innehåll som avgör vilken form av bidrag som kanutgå.