prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Normalt torde med uttrycket avses men i vissafall har del använts med en annan innebörd (se SkU 1975/76:28 s, 37 f,1979/80:51 s, 5 f, och Skattenytt 1977 s 68 f,). Det mäste emellertid ansesönskvärt att det inte kan bli tvistigt huruvida utdelning frän en vissaktiefond berättigar till skattereduktion. För att i möjligaste män undvikadetta har en bestämd kvotdel, tvä tredjedelar, angetts. Kravet har alltså sattsnägot lägre än enligl kommittéförslagel. Genom denna avfattning av lagrummetblir det möjligt att redan tidigt under beskattningsåret fä klarlagt vilkaaktiefonder som har en sädan sammansättning att reglerna om skattereduktionblir tillämpliga. En aktiefond beslår enligt 9 § första stycket aktiefondslagen(1974:931) av de värdepapper och 1980/81:39 33 medel som tillförs fonden, avkastning av sädan egendomsaml ur denna härflylande rättighet. Kvotdelen skall alltså beräknas pägrundval av det sammanlagda värdet av den sålunda angivna egendomen. Enligt 2 §lagen (1979:749) om , som trädde i kraft ,får fondbörsverksamhet bedrivas bara av . Den verksamhet somvid ikraftträdandet bedrivs av fär dock enligtövergångsbestämmelserna fortsättas i den mån den inle överläs av Stockholmsfondbörs, dock längst till utgången av , Under nämnda år kommer med slödhärav vissa aktier att alltjämt omsättas i denna verksamhet och noteras på dens,k, fondhandlarlistan. Del kan antas att praktiskt taget alla dessa aktierdärefter kommer att inregistreras vid . För att rält tillskattereduktion skall föreligga även för utdelning föreskrivs iövergångsbestämmelserna att notering på fondhandlarlistan under denna tidskall likställas med inregistrering vid . Skulle i någotenstaka fall sådan inregistrering inte komma till stånd upphör rätten fillskattereduktion på grund av utdelning på aktien i fråga. Ytterligare förutsättningar för rält till skaltereduktionframgår avi §. För det första skall utdelningen utgöra inläkt av kapital förden skaltskyldige. Vidare skall denne vara skattskyldig för utdelningen iSverige, Slutligen skall rätt lill skaltereduktion inte föreligga för utdelningsom tillkommer handelsbolag eller dödsbo, som vid beskattningen jämställs medhandelsbolag, trols all inkomstbeskattningen sker hos delägarna, I 4 § definieras det underlag som ligger till grund förberäkningen av skattereduktion. Det utgörs av de aktieutdelningar som harblivit tillgängliga för lyftning . Underlaget får uppgå lill högst , för ensamstående och högsl , för sammanlevande makar. Genomatt den föreslagna samordningen med sparavdraget har slopats och endast enreduktionssats skall gälla har paragrafen kunnal ges en enklare utformning än ikommittéförslaget och den gemensamma beräkningen för makar kunnat avvaras, Istället gäller för makarna att den ena makens underlag fär överstiga 10 000 kr.i samma mån som andra makens underlag understiger detla belopp. För att ytterligare förenkla systemet föresläs attunderlaget avrundas nedåt lill helt hundratal kronor. Av 5 J framgår att skattereduktionen uppgår till avunderlaget. Genom avmndningsregeln i föregående paragraf blir den av kommitténföreslagna bestämmelsen att skattereduktion utgår endast om utdelningsinkomstenuppgår lill . Genom hänvisningen i 6 § till vissa bestämmelser iuppbördslagen (1953:272) kommer reglerna från vilka skatter och avgifteravräkning kan ske och när bestämmelserna skall iakttas vid beräkning av skattalt bli tillämpliga på den nya skalteredukfionen, liksom på de tidigare. Vidareföreskrivs att skattereduktionen skall tillgodoräknas den skaltskyldige föreskatlereduk- 1** 1980/81. Prop.1980/81:39 34 tion och särskild skattereduktion enligl uppbördslagen.Däremol skall sparskattereduktion tillgodoräknas före den nya skattereduktionenoch jag skall strax återkomma till förslag om detta, slutligen innehållerparagrafen en bestämmelse för det fall att den skaltskyldige är ochsjömansskatten har jämkats på grund av bestämmelserna i lagen. Det beloppvarmed denna skatt har nedsatts skall givetvis inte avräknas också från skallenpå grund av taxering för landinkomst. Slutligen ges i 7 ' en bestämmelse av innebörd att medmakar förstås de som samtaxeras vid inkomsttaxeringen, dvs. gifta sammanlevandesamt vissa andra sammanlevande, nämligen de som har varil gifta med varandraeller har eller har haft barn tillsammans. Höjningen av schablonbeloppet vid beräkning avrealisationsvinst vid aktieförsäljning föranleder ändring i 35 § 3 mom. KL. Bestämmelser om avdrag för realisationsförluster finns ipunkterna 3 och 4 av anvisningarna till 36 § KL. Punkl 3 innehåller regler omhur den skattemässiga förlusten skall beräknas. I punkt 4 anges mol vilkavinster och under vilka beskattningsår en i och för sig avdragsgillrealisationsförlust får utnyttjas för avdrag. Jag föreslår vissa rent redaktionella och språkligaändringar i punkt 3. De nya bestämmelserna om premieobligationer bör tas in ipunkt 4. Jag anser del motiverat att förtydliga nuvarande regler iett avseende. Efter de föreslagna ändringarna innehåller anvisningspunkten trestycken. I första stycket föreskrivs att en realisationsförlust -liksom - får dras av endast mol sådana realisationsvinster och vinsterpå utländskt lotteri som är hänförliga till samma förvärvskälla som förlusten.Bestämmelserom förvärvskällor inom inkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhetfinns i punkl 5 av anvisningarna till 18 § KL. Innebörden av dessa bestämmelserär bl. a. att en försäljning av lös egendom och av fastigheter som är belägna ihemortskommunen samt dellagande i utiändskl lotteri behandlas som enförvärvskälla. Försäljning av fastigheter i andra kommuner än hemortskommunenutgör en särskild förvärvskälla för varje kommun där en eller flera avyttradefasfigheter är belägna. Av 46 § 1 mom. KL framgär alt avdrag inte medges vidden kommunala beskattningen för underskott som uppkommer i någon av de nunämnda förvärvskällorna. Vid den statliga beskattningen får däremot ett sädanlunderskott dras av mot överskott i andra förvärvskällor inom samma inkomstslag,däremot inle mot t.ex. inkomst av tjänst eller rörelse. Enligt bestämmelserna i andra stycket skall avdrag för enrealisationsförlust i första hand göras mot de vinster som har uppkommit sammabeskattningsår som förlusten. Om det inte är möjligt all utnyttja avdraget delåret, får det förskjutas till något av de sex följande beskattningsåren. Prop.1980/81:39 35 hitfills anförda överensstämmer i sak helt med de hittillsgällande reglerna. På en annan punkl finns del däremol, som jag redan harnämnt, behov av ell förtydligande. Av nuvarande regler framgår inle hell klartvilken turordning som gäller mellan en förlust som har förskjufils till ellsenare år och en förlust som har uppkommit . Övervägande skäl lalarenligl min mening för all avdrag varje beskattningsår i första hand skall görasför del akluella årels förluster och bara i andra hand, om något utrymmeåterstår, för de förskjutna förlusterna. Jag föreslär en sådan komplettering avbestämmelserna att lurordningen klart anges. Tredje stycket innehåller de nya bestämmelserna ompremieobligationer. Avdrag för förlust på svenska premieobligationer får inteför något beskattningsår översliga de skatteplikfiga realisationsvinster somsamma år redovisas på sådana obligafioner. Innebörden av tredje stycket, sammanställtmed första och andra styckena, kan belysas med ett exempel. Antag att en personår 1 deklarerar skattepliktiga vinster på aktier med . och påpremieobligationer med . Vidare redovisar han en förlust påpremieobligationer med . Av förlusten kan . utnyttjas föravdrag medan resterande . År 2 redovisas vinster på aktiermed . och på obligationer med . saml en förlust på aktier med . Avdrag görs i första hand för årets föriusl. avden förskjutna förlusten utnyttjas. Finns förskjutna förluster avseende såvälaktier som premieobligationer bör den skallskyldige ha rätt att i första handavräkna de . Motsvarande gäller under uppkomna förluster. 12 §2 mom. uppbördslagen (1953:272) finns vissadefinitioner. Med slutlig skall skall förstås vad som återstår av viss närmareangiven skatt, sedan de nuvarande formerna av skattereduktion har avräknats.Förslaget innebär att lagrummet kompletteras med den nya skattereduktionen. beslul om taxeringar införs iskattelängden. Närmare bestämmelser om vad som skall antecknas i längden finnsi 68 § taxeringslagen (1956:623), TL. Enligt delta lagrum skall i längdenantecknas bl.a. beslul som avser förulsätlningar för skattereduktion, särskildskattereduktion och sparskatleredukfion. Förslaget innebär att även beslutangående förutsättningar för skatteredukfion för aktieutdelning skall antecknasi längden. Enligt 72 a § TL får eller den lokalaskattemyndigheten rätta vissa uppenbara felaktigheter i beslut avtaxeringsnämnden. Det gäller bl.a. uppenbar felaktighet till den skattskyldigesnackdel i fråga om sådana förulsätlningar för skatteredukfion eller särskildskattereduktion som skall antecknas i skattelängden. Ändringen innebär attsamma rättelsemöjlighet införs i fråga om förulsätlningar försparskattereduktion och skatteredukfion för aktieutdelning. Genom ändringen i 12 §4 mom. lagen (1958:295) omsjömansskatt öppnas möjlighet för jämkning av sjömansskatt på grund av rältlill skattereduktion 1980/81:39 36 Motsvarande gäller redan i fråga omsparskattereduktion. Beträffande denna gäller dessutom ett undanlag frånkravet på bosättning eller stadigvarande vistelse i riket för rätt tillsparskattereduktion genom jämkning av sjömansskatt. Något motsvarande undantagskall givelvis inte gälla i fråga om skattereduktion för aktieutdelning,eftersom rätlen lill sådan reduktion just är beroende av att utdelningen skallinkomstbeskattas här. Av redan gällande bestämmelse i 15 §sjömansskattekungörelsen (1958:301) och 68 § TL framgär att underrättelse omjämkningsbeslul skall tillställas taxeringsmyndigheten och antecknas iskattelängden. I lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa faU gesbestämmelser av innebörd att statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt kansältas ner, om annars alltför stor del av inkomsten skulle las i anspråk förskatter och avgifter (80/85-procentregeln). Enligt 4 § nämnda lag skall vidtillämpning av lagen bortses frän att den skaltskyldige kan vara berättigadtill nedsättning av skatten genom avräkning av utländsk skatt, skattereduktion,särskild skaltereduktion eller sparskatleredukfion. Förslaget innebär all delsamma skall gälla i fråga om skattereduktion för aktieutdelning. De föreslagna ändringarna i 2§ lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer berör tre skilda frågor. För det förstahöjs maximibeloppet för reduktionsgrundande sparande till , ,varav högsl , får avse banksparande, med en motsvarande ändring för defall där sparande har påbörjats sent , V-dare finns i paragrafen enbestämmelse att Sparskattereduktion skall tillgodoräknas den skaltskyldige föreskattereduktion och särskild skattereduktion. Bakgrunden till bestämmelsen ärall särskilt avdrag vid förtida uttag eller inlösen skall ske bara om denskaltskyldige har tillgodoförts sparskattereduktion för det uttagna beloppet.Genom den föreslagna avfattningen kommer bestämmelsen att innebära attsparskattereduktion skall tillgodoräknas även före skattereduktion föraktieutdelning. Slutligen innebär ändringen alt en uttrycklig bestämmelseinförs om att en som har fått jämkning av sjömansskatten på grund avrätlen lill sparskattereduktion inle har rält all avräkna samma belopp fråninkomstskatten på grund av landtaxeringen. Detta gäller givetvis redan nu menframgår bara indirekt av bestämmelserna. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att anta förslagen lill 1. lag omskatteredukfion för aktieutdelning, 2. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928:370), 3. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 5. lag om ändringi lagen (1958:295) om sjömansskatt. 1980/81:39 37 6. lagom ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skall i vissa fall, 7, lag om ändring i lagen(1978:423) om skatldältnader för vissa sparfor mer. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genomproposilion föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:39 39 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... 1 1 Förslag fill lag om skattereduktionför aktieutdelning 3 2 Förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) 5 3 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen(1953:272) 10 4 Förslag till lag om ändring itaxeringslagen (1956:623) 12 5 Förslag till lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt 15 6 Förslag lill lag om ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall 16 7 Förslag lill lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer ...................................... 17 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 19 1 Inledning .................................................. .... 19 2 Allmän motivering ......................................... 19 2.1 Behovet av åtgärder för att stimuleraaktiesparandet .. 19 2.2 Lindringar i dubbelbeskattningen avbolagsvinst 23 2.3 Realisationsvinstbeskattningen ................. .... 29 2.4 Lönsparandet ....................................... .... 31 3 Upprättade lagförslag ................................. .... 32 4 Specialmolivering.......................................... 32 4.1 Förslagel fill lag om skatteredukfionför aktieutdelning 32 4.2 Övriga lagförslag.................................... 34 5 Hemställan ............................................... 36 6 Beslut ....................................................... .... 37 I 1980/81. Till statsrådet ochchefen för budgetdepartementet bemyndigade regeringen chefen för budgetdeparternentet att tillkalla en kommitté med högstfyra ledamöter med uppdrag att göra en teknisk översynav aktievinst-beskattningen och prövavissa andra frågor angående realisationsvinstbeskattningen av lös egendom. Med stödav detta bemyndigande förordnades som ledamöter i kommitténdepartementsrådet , ordförande, bankdirektören , skattedirektören professorn . Kommittén harantagit namnet kapitalvinstkommittén. meddelade regeringen kommittén till-läggsdirektivoch bemyndigade chefen för budgetdeparternentet atttillkalla ytterligare en ledanot. förordnades direktörenSten som ledamot. Som sakkunniga i kommittén ingår fil.kand. ), departementsrådetYngve (fr.o.m. ), sekreteraren (fr.o.m.den 25 februari 1980), professorn (fr.o.m. )och departementsrådet (fr.o.m. den 15februari 1980). Kommittén biträds av följandeexperter, nämligen departementsrådet (fr.o.m. ), hovrättsassessorn (fr.o.m. ), mäklaren i frågor som rörprisutvecklingen på bostadsrätter (fr.o.m. ) och Prop.1980/81:39 4 Björhnhar i första hand svarat för de undersökningarsom redovisas i kapitlen 4 och 5 i detta delbetänkande. Som sekreterare åtkommittén tjänstgör kammarrättsfiskalen (fr.o.m. den 17 april1979) och kammarrättsassessorn (fr.o.m. ). svarar iförsta hand för frågor som rör realisationsvinstbeskattning och i första hand för frågor som rör lindring i dubbelbeskattningen av utdelade vinstmedel. Genom tilläggsdirektivenden fick kommitténi uppdrag hl.a. att med förtur lägga fram förslagom provisoriska åtgärder för att stimulera aktiesparandet. I föreliggande delbetänkande redovisas sådana förslag. Särskilda yttranden har lämnats av Atterwall, , och har Atterwall, Herin och Björhnavgett ett gemensamt yttrande. 2.1 Det utdelandebolagets beskattning 33 2.2 Aktieägarnas beskattning 35 2.2.2 Institutionellaplacerare m.fl. 38 FÖRETAGEIIS EFTERFRÅGANPÄ RISKKAPITAL 51 4.2 Företagensefterfrågan pä riskkapital 57 5.1 In ledning 6 7 5.2 Hushållens utbud av riskkapital 67 5.3 Avkastningen på aktier och andra ÄTGÄRDER IUTLANDET 8 1 6.1 Generelllindring av dubliellieskattning 81 6.2 Andra åtf|ärder 85 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 3 9 7.1 Allmänna överväganden S9 7.1.2 Riktlinjer för ott provisorium 93 7.2 Åtgärder påliolagsnivå 99 7.2.1 Inledning 9 9 7.2.2 utdelning tillsvenska bolag 102 7.2.3 Utdelning tillaktieägare i 7.2.4 Sann.in fa t tn ing ocli slutsatser 108 Prop.1980/81:39 6 7.3 Åtgärder på aktieägarnivå 110 7.3.1 Reducerad inkomstskatt på utdelningar 7.3.1.4 Avdrag vid taxeringen 7.3.1.5 Saraordning med sparavdraget 7.3.1.6 Slutsatser och förslag 7.3.2 Lättnader vid aktievinstbeskattningen 7.3.4 Ikraftträdande 8. Prop.1980/81:39 7 I tillämpasdet s.k. klassiska systemet för beskattningav bolagsvinster. Systemet innebär attvinsterna blir föremål för dubbelbeskattning. De beskattas nämligen försthos bolaget och därefter - i den mån utdelning sker - hos aktieägarna.. I flera andra länder,där det klassiska systemet tidigaretillämpades, har man gått över till ettsystem som innebär a 11" dubbelljeskattn ingenav bolagsvinsterna helt eller delvis elimineras. Syftet har främst varit att fåner bolagens kostnader för det egna kapitalet till en nivå som ligger närmarekostnaden för lånat kapital samt att uppnåen större neutralitet i fråga om skattebelastningen på aktier och andra placeringar. Genom tilläggsdirektivi våras fick vi i uppdrag att under söka möjligheternaatt i vårt land gå över till ettsystem för generell lindring idubbelbeskattningen. Vi skall studera tvåhuvudmetoder som båda har använts i utlandet. Den ena, differentierad bolagsskatt,innebär att bolagsskatten på utdelade vinster reduceras eller elimineras genomatt bolaget får avdrag för lämnadutdelning eller genom att utdelade vinstmedel beskattas efter en lägre skattesats änkvarhållna vinster. Den andra, avräkningsmetoden, gårut på att aktieägarna vid sin beskattning får räkna sig tillgodo hela eller en del av den bolagsskatt son belöper på utdelade v instmedel. Frågan om en övergång till ettsystem för generell lindring idubbelbeskattningen är komplicerad. Ett relativtomfattande utredningsarbete fordras föratt klarlägga de materiella och tekniska förutsättningarna.I avvaktan på resultatet av det arbetet skall vienligt tilläggsdirektiven med förtur 1980/81:39 8 utarbeta ett förslagtill mer kortsiktiga ätgärder för att stimulera aktiesparandet. På samma sättsom när det gäller utformningen av ett permanent system skall viundersöka såväl möjligheterna att medge lättnader viddet utdelande bolagets beskattning som möjligheternaatt lindra aktieägarnas beskattning. Åtgärderna skallbegränsas till de fall då utdelning lämnasav börsnoterade svenska företag. Lättnaderpå aktieägarnivåskall i första hand komma hushållen till del. I kap. 4 har vi kortfattat beskrivit de svenska börsföretagensfinansiella situation. Man kan konstatera att soliditeten, dvs. egenkapitaletsandel av det totala kapitalet, har sjunkit successivt och nuhar nått en mycket låg nivå.Utvecklingen kan få allvarliga konsekvenser. En låg soliditet göratt företagen blir mer utsatta för risker och fårmindre möjligheter att klara konjunktursvängningar och strukturella störningar. Finansieringen försvåras ochexpansionsbenägenheten avtar. Om man inte kanbryta denna utveckling, koramer investeringarna och sysselsättningen att äventyras. Egenkapitalet kan ökasgenom att vinstmedel hålls kvar i företagen eller genom att nytt riskkapital tillförs utifrån.Det är inte realistiskt att räkna med att Ixirsföretagen i gemen skulle kunna höjasoliditeten eller ens stoppa den nedgåendetrenden enbart med hjälp av egna vinstmedel. Det är därför nödvändigt att företagentillförs riskkapital utifrån. Nyemissioner av aktier har emellertid under senareår legat på en mycket lågnivå. Vi har gjort olika beräkningar föratt belysa hur stort det framtida emissionsbehovet kan bli vid olika antagandenom räntabilitet, expansionstakt ochinflation. Även om osäkerhetsmomenten ärmånga, kan man ändå dra slutsatsenatt en mycket betydande ökning av emissionsvolymen behövs under de närmasteåren. Frågan är då vilka möjlighetersorti finns att öka utbudet av riskkapital. 1980/81:39 9 som vi enligt tilläggsdirektivenskall inrikta oss på åtgärder som stimulerar hushållens aktiesparande har vi i kap. 5 gjort en analysav hushållens möjligheter att tillskjuta nytt riskkapital. Vi hargjort bedömningen att också relativt småförändringar i hushållens sparande och placeringsvanortill förmån för aktier skulle ge företagen ett mycket betydande tillskott avriskkapital. Hushållens val av sparandeform påverkas naturligtvis av många omständigheter.En faktor av central betydelse är hur storden effektiva avkastningen på aktier -dvs. direktavkastning plus värdestegring- är i förhållande till avkastningen på andra placeringar. I detta hänseende har utvecklingen varit klart oförmånlig föraktiernas del. Den effektiva avkastningen påaktier har kontinuerligt fallit medan mångaalternativa placeringar visar en betydligt gynnsammare bild. I detta sammanhang spelar beskattningen en viktig roll. Vihar i likhet med andra utredningar noterat att nuvarande regler ger en mycketojämn beskattning av olika placeringsformer.För aktier är skattereglerna ogynnsamma, bl.a. beroende på dubbelbeskattningen av utdelade vinster men också på grund avutformningen av bl.a. realisationsvinstbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen.Följden blir att ett kapital som harplacerats i aktier måste ge en väsentligt högreavkastning före skatt än ett kapital som har lagts ner i alternativaplaceringar, om avkastningen efter skatt skall bli densamma. Skattereglernasbristande neutralitet ger snedvridningseEfekter genom att styra sparandet från aktier till lägrebeskattade eller obeskattade placeringar. Prop.1980/81:39 II) Åtgärder i andra länder I kap. 6 har vi kortfattat redogjort för olika åtgärder son har vidtagits i utlandet för att lösabl.a. problem av det här beskrivna slaget. Av särskilt intresse med tanke på vårt uppdrag är de avräkningssystemsom har införts i flertalet föratt lindra dubbelbeskattningen. Gemensamt fördessa system är att aktieägare inom hushållssektornfår räkna sig till godo hela eller en viss del av den bolagsskatt som belöper på utdelningen.Vid full avräkning är dubbelbeskattningen i princip helt eliminerad. flesta av de europeiska avräk-ningssystemenhar raan dock inte gått så långt som till full avräkning. I t.ex. det franska systemet medges avräkning förhalva bolagsskatten. Tekniskt genomförsavräkningen pä följande sätt. I ett förstasteg tar aktieägaren i sin deklaration upp summanav den faktiskt uppburna utdelningen och ett belopp motsvarande den bolagsskattsom skall avräknas (tilläggsbeloppet). I ett andra steg reduceras hanssammanlagda uträknade skatt med tilläggsbeloppet. Man kan uttrycka detta så att bolagsskatten helt eller delvis behandlas soraen källskatt som bolaget har innehållit påden verkställda utdelningen. Tekniken vidtull och halv avräkning framgår av följandeexempel (bolagsskattesatsen antas vara och aktieägarens marginalskattesats ). Prop.1980/81:39 11 Aktieägaren tar upp till be skattning 50 75 100 på detta belopp 30 45 60 Avräkning - 25 50 att betala 30 20 10 Total skatt på utdelade vinst medel (50+30=) 80 (50+20=) 70 (50+10=) 60 I kap. 7 har vi dragit upp riktlinjerna för provisoriet och preciserat våra förslag till åtgärder. Vi har bedömt att följande riktlinjer bör gälla: - Åtgärderna bör ha en bred inriktning i denmeningen att de bör ge både småsparare ochinnehavare av större aktieportföljer incitament till nya aktieplaceringar. - Lättnadernas fördelningpå aktieägare i olika inkomstklasser eller vad vi har kallatåtgärdernas inkomstprofil bör relativt nära överensstämma med den inkomstprofil som ett permanent systemkan väntas ge. Prop.1980/81:39 12 - Den totala lättnadsnivån och den statsfinansiella kost-nad.sranen bör avpassas såatt man verkligen kan räkna ned en positiv effekt på aktiemarknaden. Vi har vid våra beräkningarvalt att i första liand utgå från en nivå som i princip motsvarar en halvering avbolagsskatten på utdelade vinstmedel . I enlighet med tilläggsdirektivenhar vi till en början undersökt möjligheternaatt stimulera aktiesparandet genom lättnadervid det utdelande bolagets beskattning.