prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta innebär en belydande nedgång iförhållande till , då ökningstakten i konsumtionuppgick till 4,. Utvecklingen i allernaliv 2 innebär således alt vinår en uppbromsning i tillväxten liknande den vi hade 1970-1974, dåkonsumtionsökningen i kommunerna uppgick till 3,per är. Erfarenhelerna under 1970-lalet har visal all denäterhållsamhel pä lönesidan som ligger i alternativ 1 knappast kan realiseras iell klimat med en expansiv offenllig efterfrågepolitik. Därior har i alternativ2 förutsatts att löntagarna inte kommer alt acceptera en försämring ireallönen. Reallönen efter skatt per sysselsatt ökar sålunda svagt . Härigenom skulle den privata konsumtionen komma atl ökamed 1,1979-1985, dvs. i ungefär samma takt som 1974-1979. Konsumtionsökningenunder uppgick till 2,. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 7 Den expansiva ekonomiska politiken förutses liksom underperioden 1974- 1979 skapa elt inhemskl ekonomiskt klimat som inte står iöverensstämmelse med utvecklingen i omvärlden. Den snabbi växande offenlligaseklorn kan fömlses bli löneledande, vilket återigen bäddar för en löne-ochkostnadsutveckling som är avsevärt snabbare än omvärldens. Därmed försämraskonkurrenskraften yllerligare för det svenska näringlivel. De realalöneökningarna kommer alt pressa ned vinsterna. En del av kostnadshöjningenkan ocksä förväntas slå igenom i höjda produktpriser med stigande relativprisersom följd. Den ogynnsamma prisutvecklingen förväntas leda till atl denkonkurrensulsalla delen av näringslivel ånyo lappar marknadsandelar både påexportmarknaderna och här hemma. Trols en förutsatt tillväxt i världshandelnsvolym på i genomsnitt beräknas den svenskaexporten växa med endasi 2,1985. Denrelalivi höga konsumlionslillväxlen och oförmånliga prisutvecklingen driverupp imporleftertVågan. Den tolala importen av varor och tjänster beräknas iallernaliv 2 växa med i genomsnill 3,1979-1985, vilkel är en mycketkraftig ökning i förhållande till BNP-tillväxten. Den angivna utvecklingen medför atl bytesbalansen kraftigtförsämras. Bylesbalansunderskottet beräknas växa från . som procenluell andel av BNP i löpandepriser betyder detla atl underskottel växer från 2,av BNP 1979 lill 6,5%1985. Skuldstocken, som uppgick lill av BNP, beräknas i allernaliv 2växa lill av BNP 1985. Delta medför naturiigtvis en relativt snabb ökningav räntebetalningarna. som andel av BNP beräknas dessa öka från 0,1979till 1985. Det torde slarkl kunna ifrågasättas om en sädan utvecklingav den utrikes skuldsätlningen kan genomföras ulan begränsningar i den ekonomisk-politiskahandlingsfriheten och kraftigt försämrade länevillkor. Den försämrade konkurrenssituationen och vinstutvecklingenväntas försvaga incitamenten till nyinvesteringar. De tolala invesleringarnaanges i della allernaliv öka med endasi . BNP-ökningen har iallernaliv 2 beräknats till 1,under 1979-1985. Vid en sådan utveckling skulle det enligl LU:s kalkylerinte längre vata möjligt all upprälthälla den fulla sysselsällningen. Antaletarbetslösa har i delta fall beräknats uppgå lill drygl lOOOOO ulöver dennormala friktionsar-belslöshelen. Delta är liktydigt med en arbetslöshet på4,' 1985. LU redovisar ocksä tre sidoallernaliv för den ekonomiskaulvecklingen fram lill 1985. De tvä första - alternativ 3 och 4 - ärkänslighelsanalyser i vilka en återgång mot balans i svensk ekonomi enligtallernaliv I försvåras pä grund av inre respekfive yllre störningar avirögheter på ekonomins utbudssida. I alternativ 3 ulgörs dessa störningar avirögheter på ekono- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 8 I alternativ 4 består de av en nyoljeprischock i kombinalion med en försämrad inlernationell tillväxt.Alternativ 5, slutligen, påvisar svårigheterna all vända ulvecklingen motekonomisk balans vid en snabb offentlig tillväxt. Analysen i alternativ 3 påvisar vikten av alt de centralautbudsbegränsningarna i svensk ekonomi undanröjs. Om inle detta sker så gårbåde bytesbalansförbältringen och den fulla sysselsättningen förlorade. Alternativ4 visar hur en väg tillbaka mot balans kan spolieras av en ny drasliskoljeprischock - trols i övrigt gynnsamma förutsätlningar. Alternativet visardärmed också all den relativt kraftiga nedskärningen i inhemskkonsumtionstillväxt, som i alternativ 1 angivits som en nödvändig förulsällningför återgång mot extern balans, ingalunda är tilltagen i överkant. Tvärtomframstår den som olillräcklig om de yllre lorulsältningarna för den ekonomiskautvecklingen blir mindre gynnsamma än i alternativ I. Analysen av alternativ 5 visar atl ulvecklingenunder dessa omständigheter i alli väsenlligt drivs in i en bana som liknaralternativ 2. Flertalet remissinstanser delar LU;s uppfattning avseendebakgrunden till och den allmänna beskrivningen av den ekonomiska problembilden.Sålunda konstaterar i Riksbank att uppgiften är att ge endiagnos över de centrala avvägningsproblemen i svensk ekonomi och all diskuleravilka krav som kommer alt slällas på den ekonomiska politiken. Osäkerheten närdet gäller enskilda utvecklingslal kan vara stor, varförutredningens kalkyler endasi skall ses som en metod all ge en grov bild av devalmöjligheter för den ekonomiska utvecklingen som föreligger. Riksbankenfastslär att del därvid inte råder någon tvekan om atl den allmännaproblembeskrivning som ges för den kommande femårsperioden är korrekt. Manframhåller också all det inle torde råda några delade meningar om att följa denriktningsangivelse för den ekonomiska utvecklingen som allernaliv I ulgör. () konstaterar i sittremissvar all LU pä etl förtjänslfulll sätt belyser de utvecklingsmöjligheter,som föreligger . menar SAF dock alteftersom lösningarna på balansproblemen i svensk ekonomi inrymmer en del politiskaoch värderingsmässiga frågor, finns risk för atl LU begränsas lill atl belysadel "politiskt realistiska". SAF menar atl del hade varil önskvärtmed ylterligare alternativ, som kvantitalivt angivit hur stark begränsning avden offentliga utgiftsexpansionen som krävs för alt nä balans i vårautrikesbetalningar utan minskning av reallönerna och vid bevarad fullsysselsättning. Man menar vidare alt del hade varil värdefullt om LU - mer änvad som skett - satt in ulvecklingen av företagens lönsamhet och soliditet ietl samhällsekonomiskl sammanhang. Genom all kraven på Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 9 export- och produklionsökningar härigenom relaterats tillcenirala finansiella variabler hade LU:s framslällning fält ökad operalivbelydelse. () säger sig dela LU:s synsätt pä ekonomioch de krav som det nuvarande lägel släller. Frågan är dock, menar SI, hur denekonomiska politiken skall utformas. SI konslalerar alt på denna punkl nöjersig LU med atl ge vissa allmänna rikllinjer. Visseriigen förväntar sig inle SIall LU skall överta politikernas uppgifter, men däremot hade man gärna sett enmer genomarbetad förloppsmässig analys av allernaliven och i anslutning härtillen diskussion av de medel med vilka ulvecklingen enligt alternativ I skallkunna åstadkommas. Industriförbundetsståndpunkt avseende de politiska rekommendationerna delas emellertid inte avalla remissinstanser. Sålunda anser Tjänstemännens ceniraltn-ganisation (TCO)all alllsedan längtidsulredningarna överfördes lill kanslihuset så har dessa iallt högre grad kommit all ensidigt återge regeringens syn pä de ekonomiskafrågeställningarna. I LU 80 skulle enligt TCO denna utveckling ha drivitslängre än lidigare. TCO vill mol denna bakgrund förorda alllångtidsutredningarnas ställning blir föremål för översyn. Enligl TCO bör de iframliden utarbetas av någon i förhållande till kanslihuset oberoende instans.Även SAF ifrågasätter om den nuvarande formen för arbetet medlångtidsutredningarna är den mest ändamålsenliga. Med en friare ställningskulle betydelsen av olika slags politiska reslriklioner i deballen framståklarare genom all även allernaliv utanför dessa gränser kunde belysas. () framhåller i sill remissvar atlman delar LU:s beskrivning av del ekonomiska lägel. Man understryker sålundaatl det är tveklöst att ekonomi befinner sig i en utveckling medsnabbi växande balansbrisler, stigande inflation, sjunkande investeringar ochstagnerande tillväxt. LO framhåller också atl del är viktigt att fylla utunderskottet i bytesbalansen, bl.a. för att på lång sikl kunna uppfylla deövergripande målen för den ekonomiska politiken, 1 dessa grundläggande frågordelar således LO ulredningens synsätt. hävdar emellertid LO atl LU 80i många avseenden ulgör en viljeyttring från ekonomideparlemenlet och alt deslutsatser och rekommendationer som utredningen kommer fram lill är längt ifrånfria från politiska värderingar eller inlresse-mässiga bindningar. Kooperativa förbundel (KF) understryker i sill remissvarall man anser de Ivå huvudallernafiven väl valda för alt belysa Sverigesekonomiska problem. 1 likhel med flera andra remissinstanser anser manemellertid all mer uppmärksamhel borde ha ägnals ål sambandet mellankonjunktur- och slrukturulveckling, dvs. att analysen borde ges en mer dynamiskkaraktär. () fastslås i sittremissyttrande all ingen tvekan råder om att utredningens rapport ulgör eninträngande och klarsynt genomgäng av vårt lands ekonomiska situation. EnligtSARF ligger utredningens främsta värde i att den i elt sammanhang formulerarden i breda kretsar redan accepterade bilden av den ekonomiska krisen. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 10 Konjunkturinstilulet (Kl) menar också atl LU lämnar enklargörande beskrivning av huvuddragen i den ekonotniska ulvecklingen. Kl menaremellertid all del hade varil informalivl atl ha tillgång lill en kalkyl överett extremalternativ där en utpräglad lål-gå politik leder lill en sådanbegränsning av handlingsfriheten alt den ekonomiska politiken förvandlas beroende variabel. konslalerar Kl alt valet av huvudalternativblir mycket betydelsefullt genom de långtgående effekter del får pä utrednings-och planeringsarbete säväl inom den offenlliga seklorn som i del privatanäringslivel och i organisationerna. () fastslår i sillremissyttrande etl välkänt melodologiskt problem, nämligen all LU:s uppläggningmed delaljerade modellberäkningar leder lill en överdriven exakthet iprognosresultaien. Även Svenska kommunförbundel anser all LU:s delaljeradekalkyler ger ett överdrivet sken av exakthet. Man förordar därför en analys igrövre termer av de avgörande problemen i ekonomin. Slyrelsenför teknisk utveckling (STU) anför en rad synpunkler som berör olika delavsnilti LU men som alla karaktäriseras av en allmän metoddiskussion. Elt genomgåendedrag är all STU saknar en utförlig analys av den tekniska utvecklingensbetydelse för den framlida ekonomiska utvecklingen. I anslutning härtillföreslår STU atl en väsentligt större tyngd läggs på analysen av utvecklingenpå (). STU erbjuder sig avslutningsvis atl medverka i deföreslagna analyserna. Fullmäktigei Riksgäldskonloret efterlyser i sill remissyllrande en mera utförlig analys avde kredilpolitiska konsekvenserna av olika utvecklings-förtopp. Trots att denfinansiella analysen byggts ut kraftigt i de senaste långtidsutredningarnafinner fullmäktige den vara ofullständig. Syslemanalysgruppen inom (SOAF-SG) har - utanatl formellt vara remissinstans inlämnat ett yttrande över utredningensmetodik. SOAF-SG finner atl utredningens rapport ger en god överblick över delakluella lägel i svensk ekonomi. Man anser atl alternativbehandlingen kanförbättras och all del finns anledning all pröva nya modelllekniska hjälpmedeli framtiden. SOAF-SG finner även att institutionella förändringar börövervägas. a. föreslås en utvidgning av långtidsutredningarnas verksamhet. alternativ 1 understryker detsjälvklara förhållandet att 1970-talets trender måste brytas för atl vi skallnä balans i ekonomin. LU har visat att 1970-lalets trender ej kan ses somresultatet av olyckliga tillfälligheter. För all trenderna skall brytas krävsen omfaltande förändring av den ekonomiska politiken. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 11 Del är inle långtidsutredningens uppgift alt anvisaålgärder. Utredningen begränsar sig därför till alt göra en kort uppsummeringav de områden där det är av största vikl all förändringar kommer lill stånd. Enstartpunkt för en sådan uppsummering ulgörs av de krav på förändringar somframkommer ur långtidsutredningens alternativ I. - Efler en långperiod av stagnation måste industriproduktionen och industriinvesteringarna nuöka igen. Industrin mäsle vinna marknadsandelar hemma och ulomlands.Sysselsättningen i induslrin måste öka med ca60000 personer. - Oljeberoendelmäsle minskas. - Privalkonsumtion får endasi öka med 0,under hela förslå hälften av1980-talet. - Utgiftsökningeni offentlig sektor måsle ned från 6 ä om årel malt i fasla priser lill I ä2% per är. - Tillväxten i slallig och kommunalkonsumtion mäsle ner krafligl. Kommunernas konsumtionstillväxt måste begränsastill ca I % . För all dehär angivna trendbrotten skall ske krävs förändringar i politiken. LU delarupp kraven i ulbudsinriktade åtgärder och eflertVägeinrik-tade åtgärder. Pä efterfrågesidan är ulvecklingen i den offentligasektorn cenlral. När delgäller slalen måste målet all nedbringa det slalliga budgelunderskollel med I% av BNP bibehållas. När detgaller kommunerna konstateras atl den statliga styrningen av kommunerna under1970-talet verkat i expansiv riktning. har skett dels genom direktabidrag till prioriterade verksamheter, men ocksä genom olika krav, normer ochåligganden. Styrningen mäsle nu i stället verka i restriktiv riktning. När detgäller utbudssidan konslalerar utredningen på flera ställen atl det finns enrad reslriklioner för en ökad industriell tillväxt. De viktigaste av dessa är; - Låg rörlighet på arbetsmarknadensom försvårar en rekrytering lill induslrin. - En svag finansiell position iindustrin. Låga vinster och låg soliditet verkar lillbakahållande påinvesleringsviljan. - Krafliglefterfrågesug på arbetskraft frän offenllig sektor försvårar rekryteringen lillinduslrin. - Eltotillräckligt virkesutbud har begränsat expansionen i skogsindustrin. På dessa områden mäste den ekonomiska politiken aktivtverka för förändringar om del skall vara möjligt all åstadkomma en utvecklingsom liknar den i alternativ I. Denindustriella utveckling som krävs för atl nå balans kan inte heller komma lillstånd med mindre än atl olika relativpriser i ekonomin ändras: - För att vi skall vinna marknadsandelar krävs alt priseroch löner i den Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 12 svenska industrin minskar i förhållande till omvärlden.Långtidsutredningen har uppskattat behovet av en relativprisnedgång iexportindustrin till . För lönerna krävs en ännu störreförskjutning eftersom vinsterna måste öka. - Den industriella sysselsättningsexpansionen kräver atllöneläget i induslrin höjs i förhällande till andra sektorer i den svenskaekonomin. Enligt långtidsutredningen är det svårt att kvantifiera detta kravmen det står helt klart atl det krävs en märkbar förändring. pekar på de problem lönebildningengivit . Utredningen har svårt att se hur vi skall kunna nå enutveckling i enlighet med alternativ 1 om det ej sker en förändring på dettaområde. Det förefaller nu som vi nått en punkt där parterna på arbetsmarknadenmåsle ta ansvar för sysselsättningen i den konkurrensulsalta sektorn. LU påpekaralt detta knappast är förenligt med att den offentliga sektorn blirlöneledande. Statsmakternas insats pä delta område måste enligl LU bliatl genom en återhållsam utgiftspolitik skapa rimliga förutsättningar förparterna. I sin roll som arbetsgivare kan staten också spela en viktig roll föratt förhindra att den offenlliga sektorn blir löneledande. När det gäller relativpriser är det också centralt altindustrins lönsamhel i förhållande till andra sektorer i den svenska ekonominförbättras. För att en stabil investeringstillväxl i industrin skall komma tillständ krävs förutom en lönsamhetshöjning att avkastningen pä olika former avickeproduktiva placeringar minskar. Ett sätl atl åstadkomma detta är all minskade ränteuppdrivande underskotten i budgeten och bytesbalansen. Del äremellertid också nödvändigl all öka ränlekänsligheten i hushållsseklorn. För att få lill stånd en förbättring på detla område lerdel sig nödvändigt med förändringar i skattereglerna, säger . Så gott som alla remissinstanser ansluter sig i alltväsentligl till LU:s beskrivning av den nuvarande ekonomiska problembildensbakgrund och karaktär. () konstaterar således att del ärtveklöst att ekonomi befinner sig i en utveckling med snabbt växandebalansbrister, stigande inflation, sjunkande investeringar och stagnerandetillväxt. () fastslär för sin del atl den nuframlagda långtidsutredningen på ett i många avseenden förtjänstfullt sättbelyser den svenska ekonomins utvecklingsmöjligheter. () säger sig också dela LU:s grundläggande synsätt på vår ekonomi. Riksbankenkonstaterar i sitt remissvar att det inle torde råda någon tvekan om att denallmänna problembeskrivning som ges inför den kommande femårsperioden ärkorrekt. () anser för sin del attutredningens främsta värde ligger i all Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 13 den i ett sammanhanghang formulerar den i breda kretsarredan accepterade bilden av del ekonomiska lägel. Även debåda kommunförbunden tycks i stort dela den allmänna uppfattning, som ovanredovisats. LandslingsjÖrbundet understryker all ekonomi i dagpräglas av obalans saml all en balanserad utveckling med stadigproduklionslillväxl och låg inflalionslakl är en förulsällning för attlandslingen skall kunna lillgodose behoven inom sill verksam-helsfäll.Svenska koinmunförbundel anser ocksä all lägesbeskrivningen av den svenskaekonomin är riklig och menar därför också all en av huvuduppgifterna för denekonomiska politiken mäsle vara alt reducera vårt bylesbalansunderskolt.Kommunförbundel ifrågasäller emellertid delvis LU:s analys av de bakomliggandeorsakerna och menar all den snabba offenlliga konsumlionslillväxten lilldelalsen allt för framlrädande roll i förklaringen av balansbrislernas uppkomsl.Däremol menar kommunförbundel atl en begränsning av den tolala inhemskakonsumlionsutvecklingen är ett nödvändigt - om än ingalunda tillräckligt -villkor för atl äter fä en balanserad ekonomisk utveckling i . Frän den ovan redovisade och tämligen samstämmigauppfallningen avviker Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO). TCO:s syn kansammanfallas med följande cital. "TCO delar .... varken LU:s syn pä orsakernaeller de slulsalser LU drar av erfarenhelerna av 1970-lalels ekonomiskauiveckling. TCO delar heller inle LU:s syn på hur den ekonomiska balansen skallåterskapas". Såsom ovanpåpekats är del inle långtidsutredningens uppgift all anvisa konkrelaekonomisk-politiska ålgärder. Ulredningen har därför begränsat sig lill allgöra en kort uppsummering av de områden där del är av siörsla vikl allförändringar kommer lill sländ. Även dessa har älergivits ovan och innebär ikorthel all indusiriproduktionen behöver öka kraftigt och den inhemskakonsumlionslillväxten hällas tillbaka för au det skall vara möjligt all uppnåbalans i den svenska ekonomin. UlredningensuppfaUning härvidlag delas i stor ulslräckning ocksä av remissinstanserna.Samlliga remissorgan tycks sålunda vara överens om all industriproduktionenmåste öka. Däremot släller sig fiera instanser tveksamma lill huruvida de av LUangivna ökningstakterna verkligen skall kunna uppnäs. hör bl.a.Ccntralorganisalionen /SR. Bakgrunden lill tveksamheten står bl. a. atl finna iuppfattningen atl LU kan ha överskattat den framtida världsmarknadstillväxlenoch därmed den möjliga exportlillväxten. Likaså ställer sig flera remissorgantveksamma till möjligheterna för den svenska industrin all vinnamarknadsandelar i den utsträckning som LU förutsatt. Slutsatsen blir i dessafall att en ännu hårdare anpassningsbörda måste läggas på konsumlionsutvecklingen.Både och menar därvidatt denna ökade anpassningsbörda måste läggas på den offenlliga konsumlionslillväxlen. 1980/81:150 Bilaga 1.2 1980 årslångtidsutredning 14 Även , Svenska kommunförbundel ochLandsting.sförbundet delar ulredningens slulsais alt den lolala konsumlionensfillväxt måsle begränsas för all uppnå ekonomisk balans. Landsorganisationenkonstaterar således att underskotten i bytesbalansen måsle elimineras för altpå lång sikl kunna uppfylla de övergripande målen för den ekonomiska politiken.1 och för sig anser man inle all "krisen" kan lösas genom allkraftigt krympa den offentliga verksamhelen. Enligl LU:s uppfaUning är det docki rådande läge tvingande att den offenlliga sektorns expansion anpassas tilltillväxten i ekonomin. anser alt en utveckling mol balansi den svenska ekonomin kan åstadkommas med en annan avvägning mellan prival ochoffentlig konsumtion än vad som förordas i LU:s allernaliv 1. Av sammauppfattning är , som anser att LU förordat en alltförkraftig neddragning av den kommunala konsumlionslillväxlen. Dessaremissinsianser förordar sålunda en härdare åtstramning av den privalakonsumtionens tillväxt. Bland övriga remissinstanser kan nämnas alt SverigesHantverks- och industriorganisation (SHIO) delar LU:s beskrivning av deakluella problemen och även LU:s allmänna synpunkler pä hur de skall lösas.Fullmäktige i Riksbank understryker all LU:s allernaliv I inte skalluppfattas som en lång och knagglig regel mot balans i ekonomin. 1 slällel ärdet elt alternativ där kraftfulla ålgärder, som leder lill en markerad riktningsförändring,genast måste sällas in. Fullmäktigei riksgäldskonloret framhåller all en ensidig salsning på forlsall högkonsumlionslillväxl och/eller omfattande subventionering av industrigrenar utanframtidsutsikter leder lill alt balansbrislerna förvärras. Fullmäktigehar en längre lid varil djupt oroade av de allt slörre underskotten ibytesbalans och statsbudget. Man understryker all finansieringen av dessaholar all leda lill alli allvarligare problem och skadeverkningar för densvenska ekonomin. Enligl fullmäktige ligger LU:s målsättning om balans iulrikeshandeln försl mol slulel av 1980-lalet på en riska-bell lägambifionsnivå. Man förordar i slällel all målel för uppnåendet av jämvikt börflytlas till . Vid en given ekonomisk tillväxt skulle därvid kravenpå återhållsamhet i den inhemska konsumtionen skärpas. Fullmäktige anser detockså vara av allra siörsta vikt atl minskningen av del slalligabudgelunderskollel sker i snabbare lakl än vad som förutsälls ilångfidsutredningen. Vid sidan av de nu berörda anpassningskraven framhåller LUockså atl en återgång mot balans kräver en minskning av vårt oljeberoende.Samlliga remissinstanser som tagit upp frågan instämmer. Enligl långtidsutredningenär del emellertid inle tillräckligt att komma till rätta med de nu berörda anpassningsproblemenpå ekonomins efleifrågesida. För att anpassningskraven skall bli acceptablakrävs ocksä att ekonomins lillväxtpo-tenlial utnyttjas. Detta kräver i sin turalt en rad restriktioner för den Prop.1980/81:150 Bilaga 1.2 långtidsutredning 15 induslriella tillväxten undanröjes. De viktigaste av dessahar återgivits ovan. Flertaletremissinstanser stödjer utredningens slulsalser i dessa hänseenden. SHIO -Familjeföretagen hänvisar i detta sammanhang till del betänkande som 1979avgavs av den särskilda näringspolitiska delegationen (Vägar till ökadvälfärd, DS Ju 1979:1). Man menar all flera av det där angivna åtgärdsförslagenskulle verksa i den av LU angivna riktningen. kemiska industrikontorunderstryker riktigheten i utredningens bedömning att del finns betydandeinhemska restriktioner för tillväxten i den svenska ekonomin. Kemikoniorel görmot denna bakgrund bl.a. en systematisk genomgång av de områden där avmyndigheternas pålagda regelsystem hämmar företagens expansionskraft. () delar ulredningens syn på de krav som slälls på arbetsmarknadensfunktion.