prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — I propositionen (1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr1979/80:386) om uppgifter och organisation, understryks denfristående ställning som fått i förhållande till . Iproposifionen föreslås vidare att nämnden - inom nuvarande personalram - självbör svara för anställning av behövlig personal samt att nämnden senare bördisponera egna medel. Vidare föreslås att bör tillhandahållalokaler för och i övrigt svara för vissa administrativa uppgifter(personalredovisning, löneutbetalningar etc). Lönekostnader 1 195 000 Bidrag till organisationer 980 000 Medelsbehovet för ingår under anslaget E 1.Socialstyrelsen och har inte särredovisats för /82. För bidrag lill auktoriserade organisationer förinternationella adopfioner beräknar ett medelsbehov på . har ställning som ensjälvständig myndighet i viktiga hänseenden. De medel som anvisas för bör därför nu redovisas under ett särskilt anslag. Till detta anslagbör vidare överföras de medel som avser bidrag till auktoriseradeorganisationer för internationella adopfioner. 1980/81:100 Bilaga 8 93 Medhänvisning fill sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästabudgetår för adoptionsfrågor och för bidrag till auktoriserade organisationer förinternationell adoptionshjälp till . Nuvarande kostnader för dessaändamål under anslaget E 1. faller därmed bort. Jag hemställer attregeringen föreslår att till för /82 anvisa e« förslagsanslag av 2 415 000kr. 1980/81:100 Bilaga 8 94 Myndigheter inom hälso- ochsjukvården, socialvård m. m. En gynnsam utveckling av samhällsekonomin harutgjort grundförutsättningen för desenaste decenniernas kraftiga utbyggnad av hälso- och sjukvården. Betydande framsteg inom medicin,farmakologi och teknik har samtidigtgjort det möjligt att framgångsrikt behandla sjukdomar för vilka man lidigaresaknat effekfiv terapi. Också i andra avseenden har möjligheterna altminska mänskligt lidande ökal väsentligl. Utvecklingen karaktäriserades länge av en kraftigutbyggnad av den slutna akutsjukvården.Investeringarna har medfört en både kvalitativ och kvantitativ upprustning. Detta har, tillsammans medarbetstidsförkortningar och enlönepolitisk satsning på låglönegrupper lett till starkt ökade driftkoslnader. Hälso- och sjukvårdens andel avbruttonationalprodukten har sfigit från fill och . Antalet anställda inom hälso- och sjukvårdenuppgår nu fill ca 400 000, vilket motsvarar av det totala antaletyrkesverksamma i landet. Trots delta återstår relativt stora behov inomvissa områden. Detta gäller framföralltinom långtidssjukvården, den öppna hälso- och sjukvården samt psykiatrin. Det är naturligt ali; mot dennabakgrund aktualisera frågan om sjukvårdsresurserna är lämpligtdimensionerade och utnyttjade. vårdas många långtidssjuka inomakutsjukvården utan att detla är medicinskt motiverat. De vårdformer som dessapatienter bäst behöver, såsomhemsjukvård eller vård på sjukhem finns ännu inte i tillräcklig utsträckning. Obalansen mellan utbyggnaden av den slutna ochden öppna sjukvården utanför sjukhusen har lett till atl människor söker sig fill akutsjukhusensmottagningar för vårdbehov som ofta minst lika bra kan tillgodoses i andra vårdformer. Utbyggnaden av den öppnadecentralicerade vården har ännu inlelett fill atl besök i öppen vård vid sjukhusen har minskat. Brislen på allmänläkare och täta personbyten pådistriktsläkartjänster har bidragit till delta förhållande. Reformverksamheten inom hälso- och sjukvårdensområde inriktas därför på enfortsatt ulbyggnad av såväl den somatiska som den psykiatriska öppna vården och utveckling av långtidssjukvården medalternativa vårdformer samt på att åstadkomma kontinuitet i kontakterna mellanpafient och vårdpersonal och i ökadutsträckning förlägga vård lill mindre vårdenheter nära patienten. Ettangeläget område för insatserna blir att så långt som möjligt förebygga ohälsa genom att finnaoch reducera orsaker till sjukdom och skador. En nära samverkan mellan sjukhusens ochprimärvårdens resurser bör åstadkommas.Målsättningen bör vara atl lillgodose så slor del av patientens vårdbehov som möjligt inom primärvården. Endecentralisering fill mindre vårdenheterkan göra hälso- och sjukvården mera lätfillgänglig som kontinuiteteni kontakterna mellan vårdpersonal och patient underlättas. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 95 Därigenomkan patientens totala vårdbehov bättre tillgodoses. En sådan organisation avsjukvården och den förebyggande hälsovården erbjuder inte bara patientenpraktiska fördelar utan torde också vara fördelaktig ur samhällsekonomisksynpunkt, om man beaktar samtliga kostnader i samband med etl läkarbesök. En omfattande utbyggnad av vårdcentraler har ocksåkommit igång. Utvecklingen av primärvårdens organisation och arbetssätt är nuinne i ett dynamiskt skede. Bristen på allmänläkare är på väg att hävas.Bristen på distriktssköterskor kommer dock ännu alt vara besvärande.Ansträngningar görs emellertid centralt och regionalt för att ökadistrikts-sköterskeulbildningen. Inom sjukvårdsdelegation hargjorts en rad studier som är avsedda alt bilda underlag för den framfida hälso-och sjukvården med sikte på åren 1990-2000 (HS 90). Dessa underiagsstudier samtdet fortsatta arbetet med HS 90 är avsedda atl kunna användas som ett konkretunderlag vid såväl statens som landstingens långsiktiga planering. har med anledning av regeringens propositionom regionsjukvården (1980/81:9) beslutat om nya riktlinjer förregionsjukvårdens innehåll, omfattning och organisafion. Beslutet innebär bl.a. en ändrad indelning i sjukvårdsregioner. Hälso- och sjukvårdsutredningens belänkande (SOU1978:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården har remissbehandlats ochbereds nu inom . Avsikten är alt en proposition skall läggasfram . I regeringsförklaringen anges atl förutsättningar ocksåi fortsättningen skall finnas för privatpraktiserande läkare. Mot bakgrund avdet ringa antalet nyetableringar av privatpraktiker har inomsocialdepartementet , tillsalts en arbetsgrupp vars uppgiftär atl föreslå ålgärder som kan underlätta nyetablering av privatpraktiserandeläkare, speciellt i de delar av landet där läkarvårdsresurserna ärotillfredsställande. Det ingår också i arbetsgruppens uppdrag atl utreda hursamarbetet mellan privatpraktikerna och den offentliga vården kan utvecklas,bl. a. vad gäller jourverksamheten. En kommitté har också tillsatts för atl utredaorganisationen av den framfida psykiska barn- och ungdomsvården samt denkommunala familjerådgivningen. För att utveckla och förmedla kunskaperna om hälsoriskernai miljön har två nya statliga myndigheter inrättats , statensmiljömedicinska laboratorium och . Verksamheten vid omfattar målinrikad forskning samt utbildning, dokumentation ochinformafion. Insfitutets verksamhet är särskilt inriktad på studier avpsykosociala risksituationer och riskgrupper. Statensmiljömedicinska laboratorium bedriver långsiktig forskning saml Prop.1980/81:100 Bilaga 8 96 undersöknings-,utrednings- och viss utbildningsverksamhet samt information inom denfysikalisk-kemiska miljömedicinen och den allmänna hälsovården. Genomförstärkningar av främst de toxikologiska och epidemiologiska resurserna harlaboratoriet en bred kompetens atl studera effekterna på människan av faktoreroch förändringar i den yttre miljön. har fallat principbeslut omsocialstyrelsens framtida uppgifter och organisation. Detaljutformningen haruppdragils åt en särskild organisationskommitté. Kommittén har i december 1980redovisat sitt förslag till organisation. Förslagel bereds f. n. inomregeringskansliet. nya organisafion skall träda i kraftmed början men förutsätts enligl organisationskommittén ihuvudsak vara genomförd under /85. Utgångspunkten för den nyaorganisationen har varit att i ökad ulslräckning skall ägna sigål samordning och utvecklingsarbete. Styrelsens detaljkontroll kommer samtidigtatt minska. Primärkommuner och landsting skall inom de ramar som statsmakternaanvisar ha frihet att utforma vårdorganisationen med hänsyn till de lokalabehoven och förutsättningarna. Enligl organisationskommitténs förslag skall isocialstyrelsens framtida organisation finnas 614 helfidstjän-ster, varav 144tjänster vid styrelsens läkemedelsavdelning. Det totala antalet helårsarbelareinom uppgår till 852. Fr. o. m. /82 kommer läkemedelsnämndenatt få en rådgivande funktion lill socialslyrelsen. Frågan om kontroll avläkemedelspriserna bereds f. n. inom . I avvaktan påresultatet av detta arbete bör läkemedelsnämndens beslutsfunktion vad gällerläkemedelspriser föras över på . Med hänsyn till balansen av registreringsärenden vidsocialstyrelsens läkemedelsavdelning har regeringen anvisat extra medel förinnevarande budgetår för tillfälliga personalförstärkningar för atthandläggningstiderna skall kunna minskas. Av läkemedelsavdelningensverksamhetsplan framgår att avdelningen bl. a. på gru:nd härav räknar med attkunna slutbehandla väsentligt flera ansökningar än under tidigare budgetår.Ansträngningarna all minska ärendebalansen måste fortsätta. Särskilda medel förfillfälliga personalförstärkningar beräknas i det följande för att ytterligarepåskynda arbetet med läkemedelsregistrering. Enligt beslut av med anledning avpropositionen (1980/81:5) om ändring i läkemedelsförordringen gäller fr. o. m.den 1 juli 1981 nya bestämmelser för naturmedel som är avsedda att injiceras.Den beslutade ändringen medför vissa ökade arbetsuppgifter för socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Medel härför beräknas i det följande. Socialkonsulent- och länsläkarorganisationerna upphörden . Sociala enheter inrättas vid länsstyrelserna för att svara förvissa regionala statliga uppgifter inom ochalkohotlagsfiftningens område. Länshälsovårdskonsulenterna inordnas ilänstyrelsernas naturvårdsenheier. En stor del av länsläkarorganisalionensuppgifter förutsälls vidare komma 1980/81:100 Bilaga 8 97 attutföras inom ramen för sjukvårdshuvudmännens miljömedicinska verksamhet. har fått iuppdrag att förhandla med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om samverkaninom det miljömedicinska området m. m. har beslutat att enskilda tandtekniskalaboratorier fr. o. m. skall kunna godkännas av statligmyndighet, om personalen vid laboratorierna uppfyller vissa kompetenskrav.Regeringen har därefter beslutat att denna uppgift skall åvila socialstyrelsen.Ersättning från den allmännatandvårdsförsäkringen bör fr. o. m. utgå endast för tandteknisktarbete som ulförts av godkänt laboratorium. har fått i uppdrag atl ge utförteckning över vissa material i tandtekniskaarbeten. Materialen skall uppfylla vissa kvalitetskrav. Vid har inrättats en särskildarbetsgrupp för dessa frågor. Regeringen har nyHgen inhämtat lagrådsyttrandeöver en proposifion med förslag till lag om kontroll av radioaklivaläkemedel. F. n. regleras användningen avsådana läkemedel uteslutande av strålskyddslagen. Denna kontroll tar främst sikte på arbetsmiljöfrågor.Forslaget innebär att även medicinska,biologiska och farmacevtiska aspekter skall beaktas vid kontroll av användningen av radioaktiva läkemedel påmänniskor. Kraven på dessa läkemedelföreslås i dessa avseenden bli desamma som kraven på vanliga läkemedel. Jag avser att senare denna dag föreslåregeringen att lägga fram en proposition i ämnet för . har överenskommelse träffatsmellan staten, landstingsförbundet.Apoteksbolaget AB, och för om attinrätta ett läkemedelsinformationsråd m. m. Enligt rikfiinjerna för rådets verksamhet skall verksamheten syfta till att ökaläkemedelskunskapen i samhället ochdärigenom skapa förutsättningar för en bättre användning av läkemedel. Förutom de avtalsslutande parterna äräven ochsocialstyrelsen representerade i läkemedelsinformaiionsrådet. Till rådet äräven knuten en intressentgrupp med bred sammansättning. Den fortsatta verksamheten vid statens bakteriologiskalaboratorium är f. n. föremål föröversyn. Avsikten är att en proposition skall läggas fram . 1979/80 Utgift 98 638 000 1980/81 Anslag 105148 000 1981/82 Förslag 124 626 000 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 är central förvaltningsmyndighetför ärenden som rör socialvård, hälso- och sjukvård, läkemedelsförsörjning samtfrågor som rör alkohol och andra missbruks medel. har på grundval av propositionen1979/80:6 fattat beslut om den principiellauppbyggnaden av framtida uppgifter och organisation (SoU1979/80:45, rskr 1979/80:386). Detaljutformningen av organisationen har handlagts av en särskildorganisationskommitté. Den nya organisationenskall träda i kraft med början den , men förutsätts enligt organisationskommittén vara i huvudsakgenomförd under /85. skall vara organiserad på femavdelningar, en för förebyggande arbete och planering, en för socialtjänst, enför hälso- och sjukvård, en för läkemedelsärenden samt en föradministration. Läkemedelskontrollen bekostas från anslaget E 2.Statlig kontroll av läkemedel m.m. Beräknad ändring 1981/82 Bidrag till kontorsdrift m.m. a) expenser för eget behov b) expenser för annat än eget Bidrag till auktoriserade or- till allmänheten om den nya -1- 13 452 000 1980/81:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1981/82 Försäljning av publikationer Ersättning för viss administrativ service 660 000 20 000 -1- 40 000 + 3000 + 40000 -1- 2000 -1- 43 000 -H 13 409 000 + 19 943 000 -1-12 944 000 H- 19 478 000 Pris- och löneomräkning m.m. -1-12 517 000 kr. Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . har dock till följd av pågåendeomorganisation inte närmare utvecklatvad konsekvenserna för verksamheten skulle bli av en sådan besparing. Kostnaderna fördatabearbetning stiger bl.a. till följd av att de register som ligger till grund för statistiskabearbetningar kontinuerligt byggs ut samt att antalet ansökningar från enskilda personer om att få registerutdrag(§ 10 datalagen) ökar kraftigt. För kostnaden för utbildningm.m. inför ny sociallagstiftning samt för information till allmänheten harsocialstyrelsen begärt ytterligare medel (-1-1 828 000 kr). nya organisafion skall träda ikraft . Organisationskommitténför har lämnat förslag fill detaljorganisation och övergångslösningar. n. inom . F. n. bekostas kansliresurser m. m. för nämndenför internafionella adoptionsfrågor() från detta anslag. Vidare finns särskilda medel upptagna för bidrag tillauktoriserade organisationer för internationella adoptioner. Jag har i det föregående föreslagit att medel för dessaändamål skall tas upp under ett särskilt anslag under avsnitt D Socialaserviceåtgärder. har föreslagit attStockholms tingsrätt i stället för socialstyrelsenskall pröva beslut om utländska adoptioner. Jag delar organisationskommitténsuppfattning och räknar därför med ett minskat 1980/81:100 Bilaga 8 100 Jag har i denna fråga samrått med chefen för justifiedepartementet. Enligt organisationskommittén skall för denframtida tillsynen över den privatasjukvården m. m. finnas fyra regionala tillsynsläkare vid . Dessa läkartjänster har bekostatsfrån anslaget till länsläkarvä-sendet.En av dessa tjänster skall finnas vid . Medel för tre av tjänsterna bör nu överförastill förevarande anslag. Medel för löner till personal som arbetar medutbildning och information om den nyasocialtjänsten har förts över till anslagsposten för lönekostnader. Kostnaderna för personalen m. m. vid det centralaverket finansieras f. n. förutom frånmyndighetsanslaget från vissa andra anslag under socialhuvudtiteln. För att underlätta en överblick översocialstyrelsens verksamhet och resurseranser jag att dessa medel bör föras över till myndighetsanslaget. Vid minanslagsberäkning har jag utgått från en överföring av sammanlagt . från olika anslag. Överföringennämns också vid anmälan av respektive anslag. Förutom från dessa anslag finansieras vissverksamhet av olika forsknings-ochutvecklingsmedel av tillfällig natur, bl. a. genom bidrag från arvsfonden och från anslaget A 3. I den mån projekt bedrivsäven under /82 tordemedel finnas tillgängliga inom ramen för nuvarande finansieringskällor. Vid finns enligtorganisationskommitténs rapport f. n. anställdpersonal motsvarande 705 årsarbetskrafter (exkl. läkemedelsavdelningen). Fram till beräknas enminskning ske motsvarande 15 årsarbetskrafterbl. a. av personal sysselsatt med tillfälliga projekt. Enligt organisationskommitténs förslag skallsocialstyrelsens framtida organisation innehålla470 tjänster (exkl. läkemedelsavdelningen). I övrigt finns 220 tjänster i den nuvarande o:rganisationen (exkl.läkemedelsavdelningen), vilkasarbetsuppgifter kvarstår övergångsvis och avvecklas successivt. Den framtida verksamhetsinriktningen vidsocialstyrelsen innebär att styrelsens resurser förstärks inom vissa områdenbl. a. äldreomsorg, långtidsvård, psykiatri och handikappområdet. Jag utgårfrån att en successiv utbyggnad sker av dessa resurser i takt med att dearbetsuppgifter som övergångsviskvarstår kan avvecklas och medel därigenom frigöras. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till124 . Jag har härvid utgått från en pris- och löneuppräkning av de medel som sammanförts tillanslaget vilket innebär realt oförändrade resurser jämfört medinnevarande budgetår. Därtill har jag räknatmed en besparing som motsvarar ett huvudförslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /82anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 8 Statlig kontroll av läkemedel m. m. 1979/80 Utgift 29593 632 1980/81 Anslag 31930000 1981/82 Förslag 37203 000 Farmacevfisk specialitet får i regel inte säljasutan att vara registrerad hos socialstyrelsen.Registrerad farmacevtisk specialitet skall fortlöpande kontrolleras genom försorg. Inomsocialstyrelsen svarar en särskild läkemedelsavdelningför granskning och analys av läkemedel m.m. harläkemedelsavdelningen tillförts nya arbetsuppgifter, bl. a. kontroll av fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål. Läkemedelsavdelningen är sedan hösten 1976lokaliserad fill . Samtligakostnader för läkemedelskontrollen skall täckas med registrerings-ochårsavgifter. Beräknad ändring 1981/82 -(-5 52 1/2 -(-11/2 171 1/2 -H61/2 -1- 2 965 000 -f- 3 047 000 (500 000) (-1- 600 000) -1- 800 000 -1- 137 000 (35 000) (-1-28 000) -1- 1 191 000 -1- 1 163 000 ar utanför den statliga läke- (-(- 190 000) -1-2 770 000 -H 398 000 -1- 180 000 -1- 24 000 t- 9 088 000 -(- 5 273 000 1980/81:100 Bilaga 8 ; 1981/82 Inkomster för den statliga läkemedelskontrollen, redovisad på statsbudgetens inkomstsida' 255 000 31930 000 -f 9 088 000 -(- 5 273 000 -t- 5 273 000 m. täcks samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m. m. med ansöknings- (anmälnings-) ochårsavgifter (prop. 1976/77:150, bil. 3, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). Ienlighet härmed tas avgifter ut för farmacevtiska specialiteter, nya indikationer för farmacevtiskaspecialiteter, naturmedel, fabrikssteriliseradeengångsartiklar för hälso- och sjukvårdsändamål samt diabetestest, som utgör kostnadsfria förbrukningsartiklar enligtsärskild förordning. Kraven och arbetsmängden inom den stafiigaläkemedelskontrollen ökar samtidigtsom läkemedelsavdelningen får allt svårare att fullgöra sina åhggandenp.g.a. Kliniska prövningar av läkemedel ökarantalsmässigt . Biverkningsrapporteringen har ökal i omfattning dockmed en nedgång under det senaste budgetåret. Verksamheten är underbemannadvilket innebär att den vetenskapliga granskningen av inkomna rapporter har fåttminskad omfattning. Balansen avregistreringsansökningar är fortfarande alltför hög och uppgick till 464 ärenden vid utgången /80. Med hänsyn till nuvarandt; resursbrist och attmöjliga rationaliseringar redangenomförts krävs en kraftig upprustning. Det gäller ökade personalresurser, medel tillkonsulter samt uppräkning för de verksamhetersom finansieras inom anslagsposten Expenser. Inom området information har kostnadsökningen varit mycketkraftig. Styrelsen framhåller ånyovikten av att det finns en obunden läkemedelsinformation som når ut fill vårdpersonal, patienter och allmänhet och attdenna får tillräckliga resurser. Styrelsen hemställer om att anslaget förändrastill förslagsanslag i programtermersamt att ett särskilt reservationsanslag fillskapas för finansieringen av kapitalutgifterna. Pris- och löneomräkning m.m. -t- . Huvudförslagetskulle innebära en besparing med 710 000 kr.Enligt uppfattning kan endast en begränsad del av besparingarna genomföras genom rationaliseringar. Genom olika energibesparande åtgår- 1980/81:100 Bilaga 8 103 dersåsom avstängning av fläktsystem under icke arbetstid m.m. bedömer läkemedelsavdelningen att . skall kunnasparas in. Sett ur verksamhetssynvinkel hävdar styrelsen attom huvudförslaget genomförs ska dettaske genom nedskärning/nedläggning av hela verksamhetsområden. Styrelsenhar analyserat vilka verksamhetsområden som skullekunna skäras ned eller helt läggas ned utan att verksamheten inom övrigaområden skulle beröras alltför menligt. Reduceringarna skulle sålunda kunna skeinom Totalt Anslag 1980/81 a) kontrollen avfabrikssteriliserade engångsartiklar 1 041 000 för hälso- ochsjukvårdsändamål b) kontrollen av naturmedel 175 000' c) anslagsposten Kostnader förundersökningar utan- 232 000 förden statliga läkemedelskontrollens organisation d) anslagsposten Information m.m. 2 322 000 e) anslagsposten Jämförande kliniska prövningar 187 000 'beräknade direkta kostnader Härigenom skulle de centrala områdena röranderegistrering och kontroll av farmacevtisk specialitet kunna lämnasograverade. Styrelsen avvisar möjligheten till besparinggenom nedskärningar inom flera anslagsposter då detta reellt settinnebär en urholkning av det ekonomiskautrymmet som verksamhetens mål kvarstår oförändrade. För att klara av de ökadeutgifterna inom den statliga kontrollen av läkemedel m.m. begärstyrelsen dels att sex laboratorieläkartjänster omvandlas till tjänster för förste laboratorieläkare, dels atl fyra avstyrelsen inrättade tjänsterpermanentas, dels att fyra nya tjänster inrättas samt dels att ytterligareexperfismedel anvisas (-bl ). för expenserföreslås uppräknad till följd av ökat internationelltsamarbete, anskaffning av särdatorresurs, ökade kostnader för htteratur m.m. samt ökat behov av olikautbildningsinsatser (-1- . För att bibehålla dentekniska utrustningens kvalitet behövs ökade medel för inköp och underhåll (-b , varav . Resursökning fordras också för bibehållande och utveckling av de undersökningar som utförs vid andralaboratorier (-1- . För läkemedelsavdelningensinformationsverksamhet föreslås att två tjänster inrättas samt att medlen för informationsverksamhetenförstärks, främst för att kompenserakostnadsökningar för bl.a. tryckning, distribution och lagerhållning(-(- . För analysarbete inomverksamheten med kontroll av fabrikssterihse-rade engångsartiklar för hälso- och sjukvårdsändamål begärs utökning aven styrelseinrättad tjänst från halvfid fill helfid (-1- . 1980/81:100 Bilaga 8 104 För läkemedelsavdelningens verksamhet bör medelberäknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag räknar med att rationaliseringsmöjligheter finns bl. a. genom etl ökal nordiskt samarbetei registrerings- och kontrollfrågor. För att minska balansen av registreringsärendenhar för innevarande budgetår anvisatsett engångsbelopp om . Det är enligt min mening angeläget att nya och modifierade läkemedel kanställas fill sjukvårdens förfogande . Jag beräknar därför . för /82för att ytterligare nedbringa balansen av ärenden. Det är också angeläget alt avdelningen ävenfortsättningsvis får möjligheler atl anlitautomstående expertis. För detla ändamål beräknar jag . 1979/80:6 om socialstyrelsensuppgifter och organisafion, m. m. börinte den kontroll av läkemedelsförskrivning som länsläkarna utför eftersättaspå grund av att länsläkarorganisafionen avvecklas. En av de fyra läkartjänsterför vilken medel finns anvisade för innevarande budgetår under anslaget E 4. Länsläkarväsendet bör därför förasöver lill läkemedelsavdelningen.Denna förstärkning behövs även för granskningsuppgifter beträffande läkemedelsterapi och för informationsåtgärderom läkemedelskonsumtion. har tagit ställning tillregeringens proposition om naturmedelför injekfion (prop. 1980/81:5, SOU 1980/81:7, rskr 1980/81:55).