prop · G403199 · 1980-12-31 00:00:00 — om försvaretsmaterielverks organisation m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en ny organisation för . Verketföreslås organiseras på sex huvudavdelningar. Tre av huvudavdelningarna är försvarsgrensorienterade.Inom var och en av dem skall finnas resurser för systemsammanhållning, förproduktion som är specifik för försvarsgrenen och för produktion som ärgemensam för flera försvarsgrenar. Organisationen för huvudavdelningen iKarlstad ändras inte. Centralplanering, personalfrågor och administrativa frågor m. m. samlas i en nyhuvudavdelning. Funktioner för kommersiellt stöd såsom inköp, kvalitetskontrolloch juridik föreslås bilda en huvudavdelning. Huvudavdelningen föradministration upphör. Organisationsförändringarnaskall genomföras efter förslag av . Planeringen skallske med utgångspunkt i en avsedd personalram om 2650 årsanställda . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , . Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , ,, , , Proposition om försvarets materielverlis organisation m. m. Regeringen bemyndigade chefen förförsvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare' med uppdrag attutreda vissa frågor rörande uppgifter m. m. Utredningen, som tog namnet 1979 ärs materielanskaffningskommitté,överiämnade betänkandet (Ds Fö 1980:3) Materiel till försvaret. Till protokollet i detta ärende bör fogas en redogörelseför nuvarande ordning som bilugu 1 och en sammanfattning av betänkandet som bilugu2. Yttranden över betänkandet har avgetts av överbefälhavaren,cheferna för armén, marinen och flygvapnet, , försvaretsforskningsanstalt, , statskontoret, riksrevisionsverket.Landsorganisationen i (LO), Centralorganisationen /SR (/SR),(TCO-S) ochSveriges . och Aktiebolaget inkommit med skrivelser. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 3. 1980/81:199 3 2 Föredraganden 2.1 Ällmänt Inledningsvisvilljag ta upp vissa förutsättningar som jag anser bör gälla för materielanskaffningenoch för den organisation som behövs för detta. En viktig förutsättning äratt ledningsprinciperna i försvarets planerings-och ekonomisystem skall följas.Detta innebär att överbefälhavaren har ett övergripande ansvar för försvarsmaktensutveckling, medan försvarsgrenscheferna har det direkta ansvaret förutvecklingen och inriktningen av försvarsgrenarnas utrustning och beväpning, materielunderhålloch övrig drift samt för förvaltningen av materielen. biträderi detta arbete överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna med sin tekniska ochekonomiska kompetens. Arbetet dokumenteras i perspektiv-, program-, fack-,system- och produktionsplaner. har direkt underregeringen ett produktionsansvar för att utveckla, upphandla och överlämnamateriel till försvarsgrenarna (anskaffningsuppgifter) samt för att tillföraförsvarsgrenarna särskild kompetens inom sådana sakområden som är gemensammaför flera försvarsgrenar (fackuppgifter). Härtill kommer verkets produktions-och programuppgifter avseende den egna verksamheten. Enannan förutsättning är det beslut om personalminskning fram somhar fattats av (prop. 1979/80:100 bil. 7, FöU 1979/ 80:13 och 19, rskr1979/80: 316 och 326). Andraviktiga utgångspunkter för övervägandena om materielanskaffning ochorganisation är utvecklingen inom det militärtekniska området, denförsvarsekonomiska situationen och den försvarsindustriella utvecklingen. Materielanskaffningskommitténhar mot bakgrund av bl.a. dessa förutsättningar dragit slutsatsen attförsvarets materielverks organisation måste utformas så att den långsiktigtmedger ytterligare personalminskningar som den bevarar största möjligaförmåga för verket att lösa sina uppgifter. Huvuddelen avremissinstanserna anser att materielanskaffningskommittén på ett riktigt sätthar redovisat förutsättningarna för den framtida materielanskaffningen ochverkets organisation. Några remissinstanser anser det även sannolikt attorganisationen måste ses över enligt vad kommittén har föreslagit, omytterligare personalminskningar genomförs. De anför också att ytterligareminskningar kan medföra problem för verket att i oförändrad omfattning lösa sinauppgifter. Vissa remissinstanser anser att man inte bör gå ifrån nuvarandeorganisation och att ett beslut om verkets organisation i vart fall inte bordetas nu utan först efter det att beslut har fattats om anskaffningsalternativför ett nytt flygplanssystem. Överbefälhavaren och försvarsgrenschefernaframhåller vikten av att försvarsgrenschefernas möjligheter att styrainriktningen av materielanskaffning och materielunderhåll säkerställs. 1980/81:199 4 Jaganser att de utgångspunkter som materielanskaffningskommittén haft för sittarbete har varit riktiga. Dess betänkande kan läggas till grund förställningstaganden till såväl planeringen och genomförandet av materielanskaffningensom organisation. Föregen del anser jag det väsentligt att försvarsgrenschefernas möjligheter attstyra inriktningen av materielanskaffning och materielunderhåll säkerställs.Jag vill emellertid erinra om överbefälhavarens övergripande samordningsansvaroch ansvar för att följa den tekniska ochförsvarsindustriella utvecklingen. Fråganom organisationen av vissa delar av huvudavdelningen för flygmateriel imaterielverket behandlas av militära flygindustrikommitté. Jag anserdock inte att detta behöver påverka principerna för organisationen . Beslut om organisation för flygplans-, underhålls- ochprovningsavdelningarna vid huvudavdelningen för flygmateriel bör dock inte fattasnu. Först när ett principbeslut har fattats om inriktningen mot ett svenskteller utländskt flygplanssystem som ersättare för Viggensystemet bör dessaavdelningars organisation fastställas. Materielanskaffningskommitténger ett antal förslag i fråga om planeringen av materielanskaffningen somomspänner tidsperspektivet från den långsiktiga planeringen till planeringen avenskilda objekt. Härvid framhålls vikten av att överbefälhavarens roll somövergripande program-samordnare stärks. Remissinstansernas synpunkter på dessaförslag är positiva. Jaganser att förslagen är väl ägnade att ge en bättre anskaffningsprocess.Samordning mellan försvarsgrenarna i planeringen är en viktig förutsättningför teknisk samordning. Förslagen är av den arten att jag kommer attaktualisera dem i andra sammanhang, exempelvis i regeringens anvisningar förperspektivplaneringen. Materielanskaffningskommitténhar föreslagit att skall ha ansvaret föruppföljning och översyn av den s. k. tekniska prognosen. Försvaretsforskningsanstalt och avstyrker detta förslag. Jaganser att materielverket även i fortsättningen skall ha detta ansvar. Materielanskaffningskommitténhar undersökt om industrin kan ges ökat ansvar som leverantörer av hela systemoch om den i ökad utsträckning kan utnyttjas för huvudverkstadsuppgifter, dvs.uppgifterna att förbereda, utveckla, planlägga och genomföra materielunderhållför olika materielsystem. Kommittén har kommit till samma uppfattning sommateriel- 1980/81:199 5 verketi övervägandena inför verkets organisationsutredning (Org 85), nämligen attverket bör sträva efter ett ökat utnyttjande av industrin på båda dessaområden. Kommittén har funnit attdet inte finns någon enhetlig syn på dessa frågor inom verket. Frågan omhuvudleverantör skall utses eller om verket skall åta sig huvuddelen avuppgifterna synes ofta avgöras så att verket tar ett stort ansvar främst av treskäl, nämligen god tillgång på egen kvalificerad personal vidbeslutstillfället, en allmän uppfattning att kostnaderna blir lägre samt ensträvan att säkerställa en så bra produkt som möjligt genom en stark ledningfrån verkets sida. Enligt kommittén pågår dock en tydlig utveckling mot ettökat användande av företag som huvudleverantörer av kompletta materielsystem. Fleraremissinstanser stöder kommittén i dess uppfattning. I några fall har man docksatt i fråga om en omfördelning av arbetsuppgifter från materielverket tillindustrin är en rayonalisering i egentlig mening och varnat för överdrivnaförhoppningar om kostnadsminskningar. Materielanskaffningskommitténhar pekat på att komplicerad materiel tar så stora ekonomiska resurser ianspråk att serielängderna i materielanskaffningen blir J Industriförbundanser att försvarsindustrins exportpotential skulle stöttas, om industrin iökad utsträckning används som huvudleverantör. Förbundet framhåller dock attkravspecifikationer och systemanpassning måste utarbetas av försvaretsmaterielverk. Jag kan för min del istort sett instämma i vad kommittén har anfört om ett ökat utnyttjande avindustriföretag som huvudleverantörer. Industrin kan härigenom ges en ökadkonkurrenskraft. Vid upphandling av större system bör härigenom besparingarkunna nås, bl. a. till följd av att viss kompetens inte dubbleras. Vid anskaffningav enklare materiel är jag dock tveksam till om några ekonomiska fördelar ståratt vinna. Ett ökat ansvar för industrin måste åtföljas av ett ökat ekonomisktrisktagande i form av garantier för systemens funktion. Fråganom ett ökat utnyttjande av industriföretag för huvudverkstadsuppgifter kommeratt övervägas av utredningen om underhållet av försvarets materiel. Jag ärdärför inte beredd att nu ta ställning i denna fråga. Möjligheterna för verketatt vara en kompetent köpare måste enligt min uppfattning säkerställas.Ansvaret för huvudspecifikationer måste därför ligga hos materielverket. Jagdelar dock kommitténs uppfattning att en 1980/81:199 6 fortsattöverflyttning av tekniskt specifikationsarbete till industrin är möjlig. Dockmåste industrins medverkan på tidiga stadier av projekten avvägas så attstatens kommersiella intressen tiUgodoses på ett ändamålsenligt sätt.Möjligheterna till personalbesparingar torde - som kommittén har anfört varabegränsade inom detta område. Materielanskaffningskommitténhar föreslagit att medverkan av konsulter vid anskaffning av främst sambandsmaterielbör granskas. Jag anser att det är väsentligt att haregen kompetens inom områden där verket har stadigvarande uppgifter. Jag avseratt låta genomföra den av kommittén föreslagna granskningen. Materielanskaffningskommitténhar vidare föreslagit att roll i en ökad integrering avtotalförsvarets sambandsresurser bör utredas. Jag anser att de vinster som kangöras på detta område bör tas till vara. Regeringenhar i andra sammanhang (prop. 1979/80:100 bil. 7, FöU 1979/80:l3och 19, rskr1979/80:316 och 326, prop. 1979/80:135, FöU 1979/ 80: 15. rskr 1979/80:318)framhållit att medverkan i fråga om fastställandet av myndighetersorganisation borde begränsas till huvuddragen av organisationen. Riksdagenanslöt sig till detta synsätt, men uttalade att den ville bliinformerad om regeringens avsikter i fråga om den närmare utformningen avmyndigheten. Med anledning härav villjag i det följande ange hur jag ser påvissa av de förslag som materielanskaffningskommittén har lämnat i fråga om materielverketsorganisation. arbetar på uppdrag av försvarsgrenscheferna. Bl.a. till följd avdetta krävs enligt materielanskaffningskommittén en noggrannverksamhetsplanering och möjligheter att anpassa organisationen till verksamhetensomfattning och inriktning. För att skapa bättre förutsättningar att utnyttjaverkets resurser föreslär materielanskaffningskommittén ett antal åtgärder.Enligt dess mening bör sektions- och detaljindelning av byråerna slopas därden inte motiveras av klara teknologiska gränser. Materielanskaffningskommitténanser att kvalificerade och unika resurser måste hållas samlade. För dettaändamål kan några olika modeller tillämpas, nämligen poolorganisation,gemensamma beredningsenheter och sammanslagning av likartade resurser. Remissinstansernabiträder i stor utsträckning kommitténs principer om en fiexibel organisationoch om samutnyttjande av resurser. Överbefälhavaren framhåller att allavärderade modeller för samutnyttjande av resurser är möjliga att använda. Jagkan i allt väsentligt ställa mig bakom kommitténs överväganden och förslag idessa delar. Prop.1980/81:199 7 Detär enligt min mening nödvändigt att ta till vara varje möjlighet till samordningoch sammanhållning av resurser som kan användas i flera sammanhang. Det ärvidare nödvändigt att öka effektiviteten i materielverkets interna arbete.Detta måste styras mindre av allmänna instruktioner som är fastlagda för långtid och mera av konkreta uppgifter som omprövas fortlöpande för att åstadkommaen riktig resursfördelning i en begränsad ekonomi. Detta kräver enligt minmening en förbättrad verksamhetsplanering och utveckling av verketsledningssystem samt en aktiv ledning av organisationsutvecklingen inom verket. Jagvill slutligen erinra om att regeringen har medgivit att materielverket fårfatta beslut om ändrad organisation under förutsättning att indelningen i avdelningarinte ändras och att det totala antalet byråer inte utökas. 2.4.2Enheter som är gemensummu för mulerieIverkel m. m. Materielanskaffningskommitténbehandlar ett antal olika områden som kan vara aktuella för bildande av enhetersom är gemensamma för verket och lägger också konkreta förslag i vart och ettav fallen. Jag behandlar först deområden där förslagen avser bildande av gemensamma tekniska enheter. Materielanskaffningskommitténredovisar följande bedömningar. Förrobotärenden, vars nuvarande organisation karaktäriseras av att en stor del avden tekniska kompetensen samlats i en enhet som är gemensam för verket och med robotsystemenheteri de tre försvarsgrens-inriktade huvudavdelningarna, föreslås att resursernasamlas i en för verket gemensam robotenhet. För sambandsärendenföreslås att nuvarande organisation med i huvudsak fem olika berörda byråerinom de försvarsgrensinriktade huvudavdelningarna ersätts av en organisationdär beredningen samlas i en enhet som är gemensam för verket. Förspanings- och eldledningsärenden föreslås att de resurser som finns påhuvudavdelningarna samlas i en gemensam enhet. Den flygburna elektroniken,liksom tillämpningar avseende optik och fotospaning, omfattas dock inte avkommitténs förslag. Ocksåför eldrörs vapen- och ammunitionsärenden föreslås att resurserna påhuvudavdelningarna samlas i en gemensam enhet. Ifråga om datakraft föreslås att resurserna på huvudavdelningarna samlas i engemensam enhet. Fleraremissinstanser delar materielanskaffningskommitténs uppfattning rörande dessagemensamma enheter. Överbefälhavaren anför dock att det i det fortsatta arbetetmåste ut hur systemintegrationen i vissa fall skall säkerställas. Jaganser att det är fördelaktigt att samla personalresurserna till gemensammatekniska enheter. Härigenom torde verket kunna fullgöra sina uppgifter på ettmer flexibelt och resursbesparande sätt än med bibehål- 1980/81:199 8 landeav nuvarande organisation. Jag finner vidare att detta skapar förutsättningarför att bibehålla en fortsatt hög teknisk kompetens, vilket är av stor vikt,särskilt i en minskande organisation. villjag emellertid framhållaatt en fortsatt hög systemkompetens är av stor betydelse med hänsyn tillmaterielverkets framtida inriktning. Jagövergår därefter till att behandla två områden som har karaktären avgemensamma funktioner. Materielanskaffningskommitténföreslår beträffande kvalitetskontrollärenden att den nuvarande försvarsgrensinriktadekontrollorganisationen slås samman till en gemensam kontrollenhet. Denkontrollverksamhet som ligger utanför kontrollavdelningarna berörs inte avförslagen. För inköpsärendenföreslås en för verket gemensam inköpsenhet med funktioner för planering,samordning, utveckling och gemensam administration. Remissinstansernaär i flera fall positiva till kommitténs förslag. En gemensam uppfattning ärdock att sambandet mellan sakorgan och kvalitetskontroll- resp. inköpsfunktionmåste säkerställas och att funktionerna ytterst är de anskaffandehuvudavdelningschefernas ansvarsområden. Jagdelar materielanskaffningskommitténs uppfattning att gemensamma enheter förinköp och kvalitetskontroll bör inrättas. Med en gemensam inköpsavdelningskapas en flexibel organisation och bättre förutsättningar för en gemensamkommersiell syn i anskaffningsfrågor. Inköps- och kvalitetskontrollenheternabör organiseras så att ett nära samarbete säkerställs mellan dessa enheter ochde anskaffande huvudavdelningarna. Inköpsavdelningen bör därför organiseras såatt särskilda resurser avdelas för de anskaffande huvudavdelningarna. Materielanskaffningskommitténanför att underhållsområdet inte har detaljstuderats och föreslår att nuvarandeförsvarsgrensinriktade underhållsavdelningar bibehålls. Fleraav remissinstanserna anser att ytterligare utredningar och analyser fordrasinnan någon ställning kan tas i dessa frågor. Medhänsyn till den utredning av underhållet av försvarets materiel som regeringennyligen har tillkallat är jag inte beredd att nu ta ställning till vad kommitténhar föreslagit. Kommitténs förslag och remissinstansernas synpunkter börbehandlas av den tillkallade kommittén för utredning av materielunderhållet. Medhänsyn bl.a. till den kraftiga personalminskning som materielverket enligtredan fattade beslut skall genomföra väljer materielanskaffningskommittén år1990 som den tidpunkt då kommitténs mål för personalminskningar bör vara nått.Personalramen bör då, enligt kommitténs mening, vara 2650 årsanställda. 1980/81:199 9 Överbefälhavarengodtar kommitténs förslag. Vissa andra remissinstanser anser att mälet intebör preciseras utan ytterligare beräkningar. Jaganser att i sin planering bör utgå från att verket böromfatta ca 2650 årsanställda är 1990. Jag har då inte tagit hänsyn till deförslag som militära flygindustrikommitté kommer att lämna beträffandevissa delar av den nuvarande huvudavdelningen för flygmateriel och inte hellerbeaktat de förslag som kan komma att lämnas av utredningen om underhållet avförsvarets materiel. Jag anser vidare att materielverket vid några olikakontrolltidpunkter bör redovisa effekterna av personalminskningarna,innefattande bl.a. konsekvenserna för berörd personal. Den förstakontrolltidpunkten bör vara . Måletskall vara att med en effektivare organisation åstadkomma lägre kostnader föranskaffning, drift och underhåll av materiel. Antalet anställda får inteminskas till priset av ökat konsultutnyttjande. Den avsedda personalminskningenskall vara ett medel, inte det övergripande målet. Materielanskaffningskommitténanser att också bör ha en organisation somär uppbyggd kring tre försvarsgrensinriktade huvudavdelningar. Påavdelningsnivå föreslås en organisation som är produktgruppindelad utifrånteknologisk samhörighet. I de försvarsgrensinriktade huvudavdelningarna börfinnas särskilda resurser för systemsammanhållning. De enheter för anskaffningav eldrörsvapen och ammunition samt av robotmateriel som är gemensamma förverket föreslås ingå i huvudavdelningen för armémateriel. De gemensammaenheterna för anskaffning av sambandsmateriel, spanings- och eldledningsmaterielsamt datakraft föreslås ingå i huvudavdelningen för marinmateriel. Den gemensammaenheten för provning av materiel föreslås kvarstå i huvudavdelningen för flygmateriel.De gemensamma enheterna för kvalitetskontroll och inköp föreslås ingå ihuvudavdelningen för administration. Överbefälhavaren,chefen för armén och chefen för marinen anser inte att materielanskaffningskommitténtillräckligt har betonat vikten av en stark systemledning inom de försvarsgrensinriktadehuvudavdelningarna. Chefen för flygvapnet föreslår en organisation baserad påen teknisk produktgruppindelning och centralt placerade systemsammanhållanderesurser. godtar strukturen under ett antal bestämda förutsättningar,bl.a. att systemsammanhållningen skall kunna ligga på annan plats iorganisationen än i den av kommittén föreslagna systemavdelningen. 1 övrigt ärremissinstanserna övervägande positiva. Vissa ändringsförslag förekommer dock. Vissasynpunkter förekommer också på fördelningen av de gemensamma enheterna. Riksrevisionsverketifrågasätter om inte en ny huvudavdelning bör inrättas för inköp,kvalitetskontroll och normalieavdelningens huvuddel. harsom ett led i förvaltningsrevisionen av granskat delarav verkets ADB-verksamhet och ti 1980181. Prop.1980/81:199 10 1981till materielverket lämnat rapporten av ADB-system vid försvaretsmaterielverk - en problemanalys. Verket föreslår härvid bl.a. attcentralplaneringen skall få ett större ansvar för verkets egen ADB-verksamhet. Jaganser att verket alltjämt bör vara uppbyggt med tre försvarsgrensinriktadehuvudavdelningar. I dessa bör finnas resurser för en stark systemledning. och en av dessa huvudavdelningar bör förutom enheter som är unika för resp.försvarsgren ingå enheter som är gemensamma för verket. Beträffande deförsvarsgrensunika enheterna bör i huvudavdelningen för marinmateriel - utöverden av materielanskaffningskommittén föreslagna fartygsenheten - ingå en enhetför undervattensvapen, främst minor och torpeder. När det gäller fördelningenav de föreslagna nya gemensamma enheterna till de försvarsgrensinriktadehuvudavdelningarna biträder jag kommitténs förslag. I fråga om den föreslagnagemensamma robotenheten anser jag dock - bl.a. med hänsyn till den starkatekniska och systemmässiga integrationen främst mellan flygplan och robotar menockså mellan fartyg och robotar - att det är särskilt väsentligt att systemkunnandetföreträds starkt inom de anskaffande huvudavdelningarna. Jag anser att det avriksrevisionsverket framförda förslaget om en ny huvudavdelning bestående avinköps-, kvalitetskontroll- och normalie-enheterna har välgrundade motiv. Degemensamma enheterna för inköp och kvalitetskontroll bör därför inte tillförashuvudavdelningen för administration utan ingå i en ny huvudavdelning. Tilldenna huvudavdelning bör dock även föras normalieavdelningen, kameralbyrån ochden juridiska byrån inom huvudavdelningen för administration. Härigenom erhållsen huvudavdelning med inriktning mot kommersiella frågor. Dennuvarande huvudavdelningen för administration kommer därvid att omfatta främstorganisations- och personalbyrån samt centralexpeditionen. För att förstärkaden centrala ledningen i verket anser jag att de kvarvarande delarna avhuvudavdelningen för administration bör slås samman med centralplaneringentill en ny huvudavdelning för central ledning. Till denna huvudavdelning börsåledes höra uppgifter rörande central planering, administration och personal.Genom sammanslagningen bör också de brister i organisationen för den egna ADB-verksamhetensom har pekat på kunna undanröjas. Chefen för dennahuvudavdelning bör ges ställning som ställföreträdare för generaldirektören. Uppgiftsfördelningeni den av mig förordade organisationen för framgår avföljande tablå. Materielanskaffningskommitténhar föreslagit att det bör ankomma på att föreslå ochgenomföra de förändringar som skall ske. Inledningsvis bör verket, enligtkommittén, ta fram en plan för omorganisationen. Remissinstansernahar i huvudsak ställt sig positiva till materielanskaffningskommitténs förslagrörande genomförandet. Chefen för flygvapnet anser dock att statsmakterna intebör ta ställning till materielverkets organisationsutveckling förrän besluthar fattats om anskaffningsalternaliv för nytt flygplanssystem. Jaganser att organisationen för flygplans- och provningsavdelningarna vidhuvudavdelningen för flygmateriel bör läggas fast först när ett principbesluthar fattats om inriktningen mot ett svenskt eller utländskt flygplanssystemsom ersättare för Viggensystemet och efter det alt beslut fattats på grundvalav militära flygindustrikommitténs betänkande. Vidare bör ställning tas senaretill underhållsverksamhetens organisation. Jaganser vidare att det bör ankomma på att lämna förslag tilloch genomföra beslutade förändringar inom de ramar som statsmakterna anger.Härigenom kan en önskvärd delegering av organisationsarbetet åstadkommas. Jaganser att materielverket vid sin planering bör inrikta sig på att den nyaorganisationen skall börja införas den och bör vara helt genomfördvad avser organisationsstrukturen vid utgången av . Jaghemställer att regeringen föreslår att