prop · G403178 · 1980-12-31 00:00:00 — Sålunda uppkommer t.ex. fråga om vilken hänsyn som skall tas lill räntefaktorn, om man kan krävaavgiftsbetalning i efterhand av änkor eller invalider och hur man skall förfaraför alt kunna beakla del förhållandet alt avgiften är avdragsgill vidinkomsttaxeringen. Även om dessa frågor skulle kunna lösas vill kommittén inleförorda en sådan konstruktion eftersom den skulle gynna dem som har ekonomiskamöjligheter atl erlägga avgifler retroaktivt medan andra, som kanske bättreskulle behöva en förhöjning av sin pension, ofta inte skulle ha råd att belaladessa retroaktiva avgifler. 1980/81:178 115 3 Övre gränsen för beräkning av pensionsgrundande inkomstinom ATP Den pensionsgrundande inkomsten inom ATP motsvarar summanav den försäkrades inkomster av anställning och annal förvärvsarbete i den månsumman överstiger del vid årels ingång gällande basbeloppet (. Maximigränsen eller det s. k. beloppstaket för beräkning av denpensionsgrundande inkomsten utgör 7,5 gånger det nämnda basbeloppet, således120 . Kommittén har behandlat frågan om nuvarande övre gräns förberäkning av pensionsgrundande inkomst är rikligt avvägd eller omden bör höjas med hänsyn till ulvecklingen sedan ATP:s tillkomst. Inledningsvis konstaterar kommittén att antalet försäkrademed maximal pensionspoäng (6,5) i förhållande till samtliga försäkrade medpensionsgrundande inkomst ökat från lill år 1975.Kommittén har för beräknat att beloppstaket, för att proportionenmellan inkomsler ovanför och under taket skulle ha varit samma som dåATP trädde i kraft, torde ha legat vid omkring 8,6 basbelopp. Kommittén finner det vara synnerligen vanskligt all medulgångspunkt i de senaste årens utveckling dra några säkra slutsatser om denframlida inkomstutvecklingen. Kommittén framhåller att prognoserna också ärberoende av i vilka former standardökningen fortsättningsvis kommer att ta siguttryck. Förkortad arbetstid, en ytterligare semestervecka, ökad benägenhetatt ta ut eventuella förbättringar i annat än pengar är faktorer somtillsammans med frågan om fortsatt låglönesatsning försvårar bedömningen av denframtida inkomslutvecklingen. Kommittén har emellertid försökt atl beräkna påvilken nivå beloppstaket skulle ligga vid olika antaganden omrealinkomstutveckling för berörda inkomstgrupper fram tillår 1990 om proportionen mellan inkomsler ovanför och under beloppslaket skallvara densamma som vid ATP:s tillkomst . Beräkningarna visar enligl kommittén alt avvikelsernajämfört med inte är särskilt betydande. Kommittén framhåller atl smärrejusteringar uppåt av beloppstaket synes mindre väl motiverade med hänsyn tillåterverkningarna på kompletterande pensionsordningar samt problematiken medövergångsbestämmelser. Härtill kommer enligl kommittén atl frågan om en höjningav beloppslaket inle bör ses hell isolerad från ålgärder som vidtas i övrigtför att garantera en viss pensionsstandard i vid mening. Mol bakgrund av attkommittén inte finner det möjligt att i rådande ekonomiska läge föreslå någraförbättringar av grundstödet till pensionärerna lägger därför kommittén nuinte heller fram förslag om höjning av beloppstaket. 1980/81:178 116 Sammanställning av remissyttrandena såvitt avser frågor omenhetligare avgiftsregler, undantagande från ATP och övre gränsen förberäkning av pensionsgrundande inkomst inom ATP Kommitténs målsättning att söka åstadkomma enhetligare ochenklare regler för avgiftsberäkningen vinner allmän anslulning hosremissinslanserna. Arbetsgivarorganisationerna understryker behovet avförenklade regler med hänvisning främst till den tidsåtgång och deadministrationskostnader som nuvarande system medför för arbetsgivarna. Deadministrativa myndigheterna framhåller betydelsen av förenklingar iavgiftsreglerna från rationaliserings-, kontroll- och informationssynpunkt.Flertalet remissinstanser som yttrar sig i frågan anser också alt kommillénsförslag innebär betydande administrativa fördelar. Kommitténs förslag om avskaffande av basbelopps- ochmaximeringsreglerna vid beräkning av ATP-avgiflen las upp av mångaremissinsianser. Nackdelarna med nuvarande tidsredovisning vitsordas allmänt.Från flera håll framhålls det önskvärda i en övergång lill ett syslem som görlidsredovisningen obehövlig. Kommitténs förslag får stöd av bl. a. kammarrätteni , , , länsstyrelserna i ,, och län. Svenska kommunförbundel, LO,Försäkringskasseförbundel och Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd. finner det med hänsyn till arbetsgivaravgifternaskollektiva natur fullt naturligt all ATP-avgiflen i likhet med övriga avgiflertas ut på utbetalda bruttoersättningar oberoende av de mot avgifterna svarandeförmånerna. Verkel ifrågasäller dock om egenföretagarna, vilkas avgifter ärindividuella, skall avkrävas ATP-avgifter som inte svarar mot pensionsförmåner.Verket påpekar emellertid atl en ordning motsvarande den ifrågasatta gällerinom sjukförsäkringen. anser en förenkling av reglerna förberäkning av ATP-avgift synnerligen önskvärd. Om kommitténs förslag skallgenomföras föruisätter emellertid förbundel all reglerna omarbetas så att enutjämning av kostnaderna sker mellan olika arbetsgivargrupper eller altlandstingen på annat säll ges kompensation för de höjda kostnaderna.Lantbrukarnas riksförbund anser det inte rimligt alt de av kommittén föreslagnaåtgärderna vidtas utan hänsyn till fördelningseffekterna. Förslaget bör därförenligt riksförbundet inle genomföras såvida inte kompensation för den ökadeavgiftsbelaslningen kan ges genom justering av skatteskalor eller pä annatsätt. 7"C0 accepterar kommitténs förslag under förutsättning atl taket påförmånssidan inom ATP höjs till minst tio basbelopp. 1980/81:178 117 atl basbeloppsavdraget slopas men förordar ett avgiftstakutan anknytning lill den arbetade tiden under årel. För etl bibehållande avavgiflstaket uttalar sig även SAF, hantverks- ochindustriorganisation, indiisiriförbimd. Föreningen och advokatsamfund.Som skäl anges att det framstår som principiellt felaktigt att i ettförsäkringssystem av ATP:s nalur ta ul avgifter på löner och inkomster över dengräns som gäller på förmånssidan. SAF framhåller bl. a. atl betydande premiererläggs till kompletterande pensions-syslem på löne- och inkomstdelar över sjuoch ett halvt basbelopp. måsle ell samordnatställningstagande till avgiflstak och förmånstak inom ATP anses naturligt.Liknande synpunkter anförs av bl. a. /SR, som avslyrker kommitténs förslagså länge förmånstaket bibehålls. Förslaget om ändrade regler för beräkning av ATP-avgiftenavstyrks på liknande grunder även av . , och Kooperationens pensionsanstalt. Del övervägande antalet remissinstanser som yttrar sigöver kommitténs förslag om en gemensam övre åldersgräns för uttag av avgiftertillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Statskontoret ochriksrevisionsverkei förordar från administrativ synpunkl ell borttagande avsamlliga åldersgränser. Även förslaget om avskaffande avbyggnadsforskningsavgiften godtas av remissinslanserna. förbyggnadsforskning framhåller dock att något beslut inte kan fattas i fråganförrän ett alternativt finansieringssystem har utformats. Kommitténs förslag om viss utvidgning av uppdragsgivaresavgiflsskyldighel godtas av samtliga remissinstanser som särskilt behandlardenna fråga. Flera remissinstanser tar upp frågan om den allmänna nedrebeloppsgränsen för avgiftsskyldighet. Kammarrätten i anser allytterligare administrativa förenklingar skulle kunna uppnås om nuvarande500-kronorsgräns höjdes lill exempelvis . En molsvarande höjning påförmånssidan torde enligt kammarrätten inte medföra några olägenheter av störrebetydelse för de förmånsberätligade. erinrar om allnuvarande regler innebär alt arbetstagare eller uppdragstagare, som har flerainkomster vilka var och en understiger . men sammanlagt uppgår tillnämnda belopp, debiteras egenavgifter. Denna debitering medför adminislraliva koslnadersom enligl verket inte slår i rimlig proportion lill de avgifter som flyter in.Verket föreslår därför att inkomst av anställning eller uppdrag under 500 kr.från en och samma arbetsgivare inte heller skall föranleda egenavgift. Enförändring av denna innebörd förordar även , TCO och Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbelsnämnd. Statskontoret anser att ettgrundavdrag på avgiftsunderlaget molsvarande t. ex. 1/3 av basbeloppet börövervägas. Härigenom skulle man slippa 9 1980/81. 1980/81:178 118 att debilera arbetsgivaravgifter för ca 45 000arbetsgivare. Enligl får man ett administrativt säkraresystem än del nuvarande om beloppsgränsen utformas så att avgiflsskyldighelinte föreligger för arbetsgivare vilken anlitar arbetskraft som sammanlagtunder årel ersätts med mindre än t.ex. , oavsett om det rör sig om eneller flera arbetstagare. Ett sådant system har - framhåller verket - också denfördelen att arbetsgivaren vid beräkningen av avgiftsunderlaget inte behöversortera bort några ersättningar. Kommitténs förslag om ett gemensamt underlag för beräkningav samtliga egenavgifter i form av inkomsl av annal förvärvsarbete enligt 11kap. 3 8 AFL berörs av och . Riksförsäkringsverketanser atl förslaget medför administrativa förenklingar men att del samtidigtökar behovel av en översyn av reglerna för pensionsgrundande inkomst. Verkelpåpekar all en person som har inkomst av arbete som portvakt i sitt eget husinte får tillgodoräkna sig inkomsten såsom pensionsgrundande för ATP eftersomden laxeras som inkomst av annan fastighet. Inkomsten är däremolsjukpenninggrundande. Kommitténs förslag innebär atl sjukförsäkringsavgift intelängre skall påföras i den aktuella situationen. Verket ger även exempel påsituationer där det motsatta förhållandet råder. Verket föreslår altpensionskommittén får i uppdrag att i sitt fortsatta arbete se över reglernaför pensionsgrundande inkomst inom ATP. Liknande påpekanden görs av ,som anser att en samordning mellan bestämmelserna om pensionsgrundande inkomstoch sjukpenninggrundande inkomst är önskvärd. Kommitténs förslag alt föra samman avgiftsbeslämmelserna ien g e m e n -sam lag tillstyrks eller lämnas ulan erinran av remissinslanserna. 2 Undantagande från ATP Kommitténs förslag om avskaffande av möjligheten attanmäla undantagande från ATP får uttryckligt stöd av bl. a. länsstyrelserna iSkaraborgs och län. , , , Sverigeshantverks- och industriorganisation. , ochKooperationens pensionsanstalt. anser att reglernaom undantagande från ATP nu har spelat ut sin roll och framhåller även denegativa konsekvenser som ett undantagande medför bl. a. för skyddet frånarbetsskadeförsäkringen och rätten till pensionstillskott. Svenska kommunförbundetunderstryker angelägenheten av att de som enligt kommitténs förslag också ifortsättningen skall ha möjlighet att stå utanför ATP upplyses omkonsekvenserna av undantagandet genom en effektiv information. Kommitténsförslag biträds även av , som emellertid anser attbestämmelserna om ökning i vissa fall av det antal poängår som erfordras förfull ATP-pension bör slopas beträffande samtliga försäkrade som återkallareller har återkallat en anmälan om 1980/81:178 119 ifrågasätter om inlereglerna för omdebitering av tilläggspensionsavgiften bör avskaffas samtidigtmed reglerna om undanlagande. För ett bibehållande av nuvarande regler om undantagandefrån ATP uttalar sig /SR och SA F. /SR framhåller atl det fortfarandefinns stora grupper statspensionärer med låg pensionsålder, t. ex. regementsoffi-cerare,vilka efter pensionsavgången har inkomst av annat förvärvsarbeteän anslällning. Saknas möjlighet att anmäla undantagande från ATP kan ATP-avgifterkomma att få erläggas utan att detta leder till någon förhöjning av bruttopensionsnivån.Statens avtalsverk anser att fortsatt möjlighet till undantagande förförsäkrade med bruttosamordnade pensionsförmåner bör övervägas. SAF menar attvalfrihet bör föreligga för dem som har sådana inkomstförhållanden att ettundantagande kan ha betydelse. Den fasta kopplingen mellanarbetsskadeförsäkringen och ATP får enligt föreningen inte vara avgörande förfrågans slutliga bedömning, inle heller den omständigheten att färre äntidigare väljer alt vara undantagna. Med SAF instämmer i denna del och . Vissa remissinstanser tar upp frågan om rätt fillpensionstillskott för dem som har varil undantagna från ATP. påpekar att majoriteten av dem som har begärt undantagande gjordedetta vid en fidpunkt då det var omöjligt att förutse införandet avpensionstillskotten. Enligt riksförbundet bör syftet med pensionstillskotten,nämligen att säkra en rimlig minimistandard för försäkrade med enbartfolkpension, gälla även för dem som har anmält undantagande från anser därför att bestämmelserna om undantagandets verkan pårätten till pensionstillskott bör slopas. Kommunernas pensionsanslah beklagaratt kommittén inte har kunnat finna någon godtagbar lösning på frågan om rätt lillpensionstillskott vid undanlagande. och anser att frågan bör prövasytterligare. 3 Övre gräns för beräkning av pensionsgrundande inkomstinom ATP Frågan om avvägningen av den övre gränsen för beräkning avpensionsgrundande inkomsl inom ATP berörs av flera remissinstanser. TCO anseratt nuvarande lak vid sju och ell halvt basbelopp bör höjas fill minst tiobasbelopp. En höjning av taket förordar även kammarrätten i , , och Kooperationens pensionsanstalt.Riksförsäkringsverket och Kommunernas pensionsanslah framhåller att det ärangeläget att ATP-systemet inte urholkas och understryker därför behovet av denaviserade fortsatta utredningen av frågan om en höjning av takel. Enligl stalskonloretskulle en höjning av taket till t. ex. fio 1980/81:178 120 basbelopp vara värdefull från konlrollsynpunkt om förslagelom borttagande av molsvarande lak vid beräkningen av ATP-avgifi genomförs.Sveriges hantverks- och industriorganisation anser att en höjning avförmånstaket måste bli en naturlig följd av del föreslagna borttagandet av avgiflstaket. LO anser atl slor restriklivilel bör iakttas när delgäller atl höja taket. Först sedan de stora löntagargrupperna kommer upp iinkomstlagen som motsvarar beloppsgränsen kan enligt LO en justering varamotiverad. LO framhåller all den förordade restriktiviteten emellertid kan tolkassom etl medgivande atl beloppstaket höjs lill maximalt nio basbelopp. framhåller alt delövervägande flertalet försäkrade med inkomsler överstigande takel genomkollektivavtal har tillförsäkrats pension på överskjutande inkomstdelar. Dennuvarande fördelningen mellan lagstadgade, avlalsreglerade och hell frivilligatrygg-helsanordningar fungerar enligl bra såväladministrativt som funktionellt. anser även altelt avskaffande av möjligheten att anmäla undantagande från ATP utgör etl skäl molen höjning av taket. 1980/81:178 121 Bilaga 4 Det remitterade förslaget Härigenom föreskrivs följande. 1 8 I denna lag ges bestämmelser omavgifter för finansiering av den allmänna försäkringen och vissa andra socialaändamål. 2 § Avgifterna skall betalas avarbetsgivare samt av den som är försäkrad enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 8 eller11 kap. 3 8 nämnda lag. Vid tillämpning av denna lag skall den som har ulgett sådanlbidrag som avses i 11 kap. 2 8 första stycket m) lagen om allmän försäkringanses som arbetsgivare. 1 8 En arbetsgivare skall på del avgiftsunderiagsom anges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgiftmed , 2. folkpensionsavgiftmed , 3. lilläggspensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgiftmed , 5. barnomsorgsavgiftmed , 6. arbetsskadeavgiftefler den procentsats som anges i särskild lag, 7. arbetslöshetsavgiftmed , 8. arbetarskyddsavgiftmed , 9. arbetsmarknadsutbildningsavgiflmed , 10. vuxenutbildningsavgiftmed samt 11. lönegarantiavgiftmed . Staten betalar inle arbetsskadeavgift. 2 § En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skalläven betala sjömanspen sionsavgift . I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift ochfolkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fastställer.Procentsatserna skall utgöra den andel av de i 1 § angivna procentsatserna somsvarar mot Prop.1980/81:178 122 förhållandetmellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartygi medeltal för de som närmast föregått det år dåprocentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas lill fartyg med en bruttodräktighetunderstigande trehundra registerlon. Procentsatserna beräknas med tvådecimaler. Medsjöman avses i denna lag den som skall betala sjömansskatt enligl 181 mom.första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt. 3 §Underlag för beräkning av avgifterna är summan av vad arbetsgivaren har ulgett som lön i pengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil eller, i fall som avses i 3 kap. 2 8 andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, annan ersättning för utfört arbete. Densom har ulgett ett bidrag som avses i 11 kap. 2 8 första stycket m) lagen omallmän försäkring skall betala filläggspensionsavgift som om bidragel hadeutgjort lön från honom som arbetsgivare. 4 §Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättning som understiger . 2. ersättning till arbetstagare som vid årets ingångfyllt , 3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom ellerledighet för vård av barn eller med anledning av barns födelse, till den delersättningen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning som arbetsgivare fåruppbära enligt 3 kap. 16 § eller 4 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 4. uppdragsersättning för vilken bevillningsavgift harerlagts enligl lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåneroch rättigheter, 5. ersättning som en arbetsgivare utgell till barn förarbete i hans förvärvsverksamhet, i de fall avdrag för ersättningen inte fårgöras vid inkomsttaxeringen, 6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader iarbetet som arbetstagare haft att täcka med ersättningen, i den månriksförsäkringsverket medger detta, samt 7. ersättning för tjänstgöring i verkskydd enligl 47 8tredje stycket civilförsvarslagen (1960:74), i den mån ersättningen utgör ellermotsvarar dagpenning. Medgivandeenligt första stycket 6 får lämnas endast om kostnaderna beräknas uppgå tillminst en tiondel av ersättningen samt får avse arbetstagare i viss verksamheteller, efler framställning av arbetsgivaren, viss eller vissa arbetstagare. Ifråga om inkomst från fåmansföretag skall föreskrifterna i punkl 13 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vidbestämmande av avgiftsunderlaget. 5 §Vid bestämmande aV underlaget för beräkning av filläggspensionsavgift skall bortses från ersättningar som inte räknas som inkomst av anställning 1980/81:178 123 enligt 11 kap. 2§ tredje eller fjärde stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring. Vidare skall bortses från ersättningar tillarbetstagare som inte är svenska medborgare och som inte heller är bosatta här,då ersättningarna avser arbete ulom rikel. Vid beslämmande av underlaget för beräkning av annan avgiflän tilläggspensionsavgifl skall bortses från ersättningar till arbetstagare sominle varit försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. I frågaom arbete som har utförts för annans räkning utan att anställning förelegatskall vid beräkningen bortses från ersättningar till personer som varit bosattautomlands och även utfört arbetet utom rikel. 1 § En försäkrad som avses i 1 kap, 2 § skall pådet avgiftsunderlag som anges i 3-5 88 betala 1. sjukförsäkringsavgift, 2. folkpensionsavgift, 3. tilläggspensionsavgift, 4. delpensionsavgifl, 6. arbelsskadeavgift. I fråga om avgiftssatserna gäller vad som föreskrivits i 2kap. 2 § En försäkrad för vilkensjukpenningförsäkringen enligt 3 kap. 11 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring gäller med karenstid skall dock betala sjukförsäkringsavgift efterden procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,fastställer med hänsyn tiil den inverkan karenstidenbedöms få på försäkringens utgifter. 3 § Egenavgifter beräknas inte för årefter det då den försäkrade fyllt . Andra avgifler än tilläggspensionsavgift betalas inte avden som vid utgången av inkomståret ej var inskriven hos allmänförsäkringskassa. Sådana avgifter betalas ej heller av den som för någon del avsamma år uppburit hel förtidspension enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring eller uppburit hel ålderspension enligt nämnda lag. Tilläggspensionsavgifl betalas inte för år före det då denförsäkrade fyllt eller då den försäkrade avlidit. Sådan avgiftbetalas ej heller då den försäkrade för hela årel uppburit hel ålderspensionenligt lagen om allmän försäkring. Avgift betalas inte då avgiftsunderlaget understiger 500kr. 4 § Underlaget för beräkning av avgifl enligt 1 §1, 5 och 6 utgörs av inkomst 1980/81:178 124 av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Underlaget för beräkning av avgifl enligt 1 8 2-4 utgörsav inkomst av annal förvärvsarbete som avses i 11 kap. 3 8 lagen om allmänförsäkring. 5 § Vid beslämmande av avgiftsunderlaget skall bortsesfrån inkomst som avses i 11 kap. 3 8 första stycket d) lagen (1962:381) omallmän försäkring. Vid beräkningen av inkomst av annat förvärvsarbete gälleri lillämpliga delar bestämmelserna i 11 kap. 4 8 lagen om allmän försäkring. Fördelning av influtna avgifter 1 § Sjukförsäkringsavgifter används, i den mån kostnadernainte skall täckas med statsbidrag enligt 19 kap. 2 8 lagen (1962:381) om allmän försäkring, för all läcka 1. kostnader försjukförsäkringsförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 2. koslnader enligllagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3. den allmännaförsäkringens kostnader för förmåner enligl lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m. m., 4. centralastudiestödsnämndens kostnader med anledning av att sådanaåterbetalningspliktiga studiemedel som belöper på en studerandes sjukperiodenligt studiestödslagen (1973:349) inte skall återbetalas, 5. förvaltningskostnaderför de allmänna försäkringskassorna. För reglering av över- och underskott finns en fond,benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden. Grunderna för överföring av medel lilloch från fonden fastställs av regeringen. 2 § Folkpensionsavgifter förs tillstaten som bidrag till finansieringen av folkpensioneringen enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. 3 § Tilläggspensionsavgifter förstill en fond, benämnd allmänna pensionsfonden, med vars tillgångar kostnadernaför försäkringen för tilläggspension enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring skall täckas. Fonden förvallas enligt grunder som riksdagenfastställer särskilt. 4 § Delpensionsavgifter förs fill enfond, benämnd delpensionsfonden, med vars fillgångar kostnaderna för pensionerenligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och motsvarande äldrebestämmelser skall täckas. Fonden förvaltas enligt grunder som riksdagenfastställer särskilt. 1980/81:178 125 5 8 Barnomsorgsavgifler förs tillstaten för finansiering av statsbidrag till förskole- och fritidshemsverksamhelinom kommunernas barnomsorg. 6 § Arbetsskadeavgifter förs till enfond, benämnd arbeisskadefonden, med vars fillgångar kostnaderna förersättningar enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarandeäldre bestämmelser skall läckas. Fonden förvaltas enligt grunder som riksdagenfastställer särskilt. 7§ Arbetslöshetsavgifter förs till en fond, benämnd arbetslöshelsfonden,vars tillgångar används för finansiering av ersättningar enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. 8 8 Av influtna arbelarskyddsavgifter förs 16,5 proceni lillstaten som bidrag till kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksam het. Återstoden av influtna arbetarskyddsavgifter förs till enfond, benämnd arbetarskyddsfonden, vars tillgångar skall ulgöra bidrag till 1. kostnader iövrigt för forskning och utveckling saml utbildning och information belräffandearbetarskydd, 2. kostnader förforskning och utveckling samt utbildning och information beträffandemedbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt,