prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — inkl. lagring ochfrakt. Jag föreslår att bidrag till detinternationella livsmedelsbiståndetunder /82 uppgår till182 milj. kr. vill jag understryka att åtagandena delvis ärkvantitativa, varför den exakta kostnaden är svår att förutse. Stigandelivsmedelspriser och fraktkostnader kankomma att öka medelsbehovet, vilkel i så fall bör bestridas från anslagspostenÖvriga mulfilaterala bidrag. Övriga organisationer /81 83 500000 Budgetåret1981/82 164600000 FNshjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA) 50000000 FNsflyktingkommissarie () 50000000 för familjeplanering (IPPF) 40000000 /GATTsinternationella handelscentrum (ITC) 8000000 Importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD) 4 129000 FNs hjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNRWA)lämnar bistånd till ca 1,8 milj.palestinier i , som befinner sig i läger i , ,samt i Gaza-remsan och på . Programmet inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning. Budgeten uppgick till 211 milj. dollar. UNRWA har under flera års lid haft finansiella svårigheter och har vid fleratillfällen av brist på resurser tvingats skära ned sin utbildningsverksamhetoch matransonerna. ordinarie bidrag lill UNRWA uppgick för (/81) lill 47 milj. kr. För (budgetåret1981/82) har , med förbehåll för godkännande, utfäst etl bidrag på 50 milj. kr. På grund av organisationensprekära budgetläge kan en del av detta bidrag behöva betalas ut som förskottredan i början av år 1981. I så fall kan medel ur den ointecknade reservationendisponeras. I enlighet medrekommendationen frän UNRWAs generalkommissarie har 1980/81:100 Bilaga 6 51 regeringen,med förbehåll för godkännande, utfäst ett bidrag till UNRWA på samma belopp även för verksamhetsåren1982 och 1983. Utfästelsen har gjorts under förutsättning att UNRWAs roll inteväsentligt förändras till följd av den politiska utvecklingen iMellanöstern. FNsflyktingkommissarie () har i takt med de senaste årens ökande flyktingströmmar blivit en allt viktigarekanal för bistånd till flyktingarvärlden över. Organisationen har, enligt sitt ursprungliga mandat, fill uppgift att ge internationellt skydd åtpolitiska flyktingar, att underlätta derasintegrering i asyllandet eller att, där så är möjligt, hjälpa dem att återvända till sitt hemland. Verksamheten har genom den ökande mängden flyktingar i nödsituationer blivit alltmerinriktad på akut nödhjälp. Därutöver har UNHCR vid ett flertal tillfällenfått i uppdrag att för hela FN-systemets räkning samordna biståndet till stora flyktinggrupper i akut nödsituation. Sådana samordnade aktioner harunder det gångna året, på uppdrag av FNs generalsekreterare, genomförtsi , och . 1Zimbabwe omfattar hjälpprogrammel även människor, som befinner sig i en flyktinglik situation i silleget hemland. Andra slora krisprogramhar gällt flyktingar från och . UNHCR räknar med att det finns ca 12-13 miljonerflyktingar i världen , varav ca10 miljoner berörs av organisationens verksamhet. De största flyktinggrupperna finns i , framför allti inklusive ,(flyktingar frän ) och södra . 1 finns de största flyktinggrupperna iPakistan (flyktingar från ) och . För många av de senarehar UNHCR den viktiga uppgiften attförsöka hitta bosättningsländer utanför regionen. Parallellt härmed försökerman nu starta ett repatrieringsprogram för kampu-cheanska flyktingar. 1 är flyktinggrupperna mindre och endominerande del av UNHCRs verksamhetinriktas på rättshjälp och försök att finna en för flyktingarnai tredje land. Flyktingarna organiseras i läger, där de erhållerbistånd i form av livsmedel, mediciner, enkla bostäder m.m. Det direktabiståndsarbetet utförs inle av UNHCR ulan av andra myndigheter, oftavärdlandets regering, eller av frivilligaorganisationer i samarbete med UNHCR. Kostnaderna för UNHCRs program har mångdubblatspå bara . Det reguljäraprogrammet beräknas uppgå tillca 300 milj. dollar, vartill kommerdrygt 200 milj. dollar för de särskilda operationerna. räknar man med ett reguljärt program påca 335 milj. dollar. Som jämförelsekan nämnas att det reguljära programmet uppgick till 14 milj. dollar och 1979 fill . Trots de snabbt ökade bidragen har andelav UNHCRs finansiering sjunkit frånca till ca 4procent . Under budgetåret1979/80 utbetalades ca 102 milj. kr., varav 30 milj. kr. utgjorde detursprungliga ordinarie bidraget. Resten utgjorde svar på vädjanden 1980/81:100 Bilaga6 52 frånUNHCR om extra stöd till olika delar av verksamheten. Av de svenskaspecialbidragen gick drygt 34 milj. kr. till , drygt 28 milj. kr. tillAsien och 4 milj. kr. Innevarande budgetår utgår ett ordinarie bidrag tillUNHCRs reguljära program på 40 milj. kr. Därutöverförutses omfattande extra bidrag frän bl. a. katastrofanslaget till desärskilda operationerna. Sådana har redan under budgetåret utbetalats förinsatser i , , , och . De svenskabidragen till de särskilda operationerna uppgår under /81 fill drygt 11 milj. kr. UNHCRs snabba expansion har skett som deflesta stora givarländer i ökad utsträckning specialdestinerar sina bidrag tilloperationer, som man av särskilda politiska skäl vill stödja. var 16,1procent av bidragen till del reguljära programmel specialdestinerade - år 1979var samma andel . Detta har drabbat traditionella flyktinggrupperoch slagit hårdare i än i . Ett ökat, obundet svenskt bidrag är därför särskiltvärdefullt för UNHCR. Del ordinarie bidraget fill UNHCR för verksamhetsåret1982 (/82) bör därför ökas till50 milj. kr. För (/83) har, med förbehållför godkännande, utfäsls ell lika stort belopp. Detta ordinariebidrag bör, liksom tidigare, kunna kompletteras med medel från katastrofposteneller från anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Internationella federationen för familjeplanering(IPPF), som grundades , åren ideell familjeplaneringsfederation medmedlemsorganisationer i etl 100-lal länder. Stöd lämnas till nationellaorganisationer och regeringar i utvecklingsländer. IPPFs målsättning är attfrämja familjeplanering och ansvarigt föräldraskap. Tillgäng lillfamiljeplanering är en grundläggande mänsklig rättighet, vilket fastslogs i denvärldsaktionsplan, som antogs vid i . IPPF inriktade sig från början på atl medverka till attfamiljeplaneringskliniker inrättades. Ålgärder på familjeplaneringsområdetmåste emellertid kompletteras med samtidiga åtgärder på andra områden i syfteatt förbättra människors sociala villkor. Jag anser det därför väsentligt attfamiljeplaneringen integreras i en allmän social omvårdnadspolilik. Det ärvärdefullt atl IPPF söker förena familjeplanering med hälso- och socialvård,saml att man söker skapa en bredare förankring för sin verksamhet bl. a. genomatt vidga samarbetet med andra organisationer på olika områden. IPPF verkarockså för att sexualundervisning skall ingå i den allmänna skol- och vuxenundervisningen. inledde sitt stöd till IPPF . /78 hade totalt 150 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 6 53 fortsattstöd på sammanlagt 100 milj. kr. /81 bidrog under delta avtal med 37 milj. kr. Ett nytttreårsavtal är under beredning. /82 () bör det svenska bidraget uppgåtill 40 milj. kr. /GATTs internationella handelscentrum (ITC)främjar export genommarknadsundersökningar, utveckling av nya produkter, marknadsföring samt medverkan till uppbyggnad av nya institutioner för exporthandel. betraktarinternationella exportfrämjande åtgärdersom etl nödvändigt och viktigt komplement till u-ländernäs strävanden att bygga upp exportindustrier. Svensktstöd till denna verksamhet sker främst genom bidrag till ITC i . 1enlighet med bl. a. nordiska rekommendationerhar ITC i ökande grad ägnat de minst utvecklade särskilduppmärksamhet. är den största enskilda bidragsgivarentill centrets verksamhet. 1 åtskilliga sammanhang har från svensk sidapåtalats behovet av ökade bidrag frånövriga i-länder. (budgetåren 1979/80-1981/82) har utlovat ett åriigtbidrag på 8 milj. kr. börvidare lämna en utfästelse om ett bidrag på minst 8 milj. kr. för vardera budgetåren1982/83 och 1983/84. Inom anslagsposten Särskilda program underanslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbetestödjer också ITCs verksamhet. /82 kan kostnaderna fördetta stöd beräknas till 1 milj. kr. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) är ettstatligt organ vars verksamhet iviss mån är en komplettering på det nationella planet lill ITC för attfrämja export tillSverige. Verksamheten inriktas på marknadsinformation oehmarknadsföring. IMPOD geru-landsexportörerna service och hjälp samt bidrar till upplysning om avsättningsmöjligheterna på densvenska marknaden. IMPOD har också deltagit i konkretamarknadsföringsprojekt. För /81 anslogs , varav338000 kr. utgjordes av en ointecknad reservation från det förstaverksamhetsåret. Efter samråd med chefen för föreslår jagell anslag på . för /82. Förhandlingar ominrättandet av en gemensam fond för råvaror som bl. a. skall stabiliseraråvarupriserna, har pågått inom UNCTAD.Överenskommelse om en slutlig avtalstext träffades , och finns öppen förunderskrift och ratificering. De nordiska länderna undertecknade, som några avde första, avtalet . Regeringen avser att under vårensriksmöte lägga fram en särskild proposition om svensk ratificering avavtalet. I sitt första skede förutsätts fonden förfogaöver ca 750 milj. dollar i insatseroch bidrag från medlemmarna. Resurserna kan flerfaldigas genom upplåningpå den internationella kapitalmarknaden. 1980/81:100 Bilaga 6 54 Fonden är uppdeladpå två konton. Det första kontot är avsett att finansiera lagerinköp av råvaror inom olika råvaruorganisationer föratt dessa genombuffertlageroperafioner skall utjämna prisfluktuationerna på marknaden. 1princip kommer fonden att fungera som en bank för råvaru-organisationerna. Medlemmarna i fonden skall fördelta ändamål lämna bidrag till en grundinsats på 400 milj. dollar, som byggs uppefter hand. bidrag till första kontot uppgår till . Det andra kontot bygger påfrivilliga bidrag och lån på mjuka villkor. Andra kontot syftar till atl finansiera projekt avseende forskning och utveckling, handelsfrämjande åtgärder,produktivitetsförbättringar och ökad förädling i . Resurserna skall ges till ländergrupperoch organisationer snarare än till enskilda länder. Omkring 350 milj. dollarförutses för det andra kontots verksamhet. Drygt 200 milj. dollar har redanutlovats i frivilliga bidrag. har lovat bidra med totalt 26 milj. kr.till det andra kontot. Påfyllningar förutses kunna ske efter särskildabeslut. Jag beräknar ett medelsbehov för gemensammafonden på . för /82. Övrigamultilaterala bidrag Budgetåret1980/81 30838000 /82 117700000 Övriga multilaterala bidrag användsför bidrag fill en mångfald olika organisationer och syften. Den har främst karaktären av reserv i denmultilaterala budgeten, vilken kan användas bl. a. vidkatastrofsituationer. På detta sätt utgör posten Övriga multilaterala bidrag ett komplement till katastrofposten under anslaget C 2. Katastrofinsatserna under dennaanslagspost är knutna fill verksamheten inom internationella humanitäraorganisationer, såsom UNHCR eller Röda Korset. Ett annat användningsområde för anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag ärinsatser, som inte lämpligen kan föras till annan post under det multilaterala anslaget. Hit hör det svenskabidraget till UNDPs interimsfond för vetenskap och teknik förutveckling. Vid en bidragskonferens i mars1980 förband sig att bidra med molvärdet till 5 milj. dollar denna fond under /81 och 1981/82.Hälften av detta belopp utbetaladesunder /81. För återstoden krävs ett belopp på ca 11 milj.kr. under /82. har - i enlighet med vadriksdagen uttalade med anledning av fjolårets budgetproposition förutsättningarna för elt närmaresamarbete med Karibiska () undersökts. Denna bank, som inledde sin verksamhet 1970, harsin utlåningsverksamhetkoncentrerad till ett 15-tal mindre länder eller områden, av vilka månganyligen har erhållit självständighet. CDBs totala utlåning t.o.m. 1980/81:100 Bilaga 6 55 slutetav uppgick till 269 milj. dollar. Därav har gått till de fattigaste medlemsländerna. Banken harsom mål atl även i fortsättningensärskilt uppmärksamma dessa länders finansieringsbehov. CDB betraktas av bankens läntagariänder,internationella ulvecklings-insfitutioner som och samtav bankens bidragsländer, bland vilka defrämsta är , och , som en effektiv institution välanpassad att genomföra utvecklingsprojekt under de speciella omständigheter som de små ö-ländernabefinner sig i. Jag anser därför attSverige bör ge CDB etl finansiellt tillskott. Detta sker lämpligen genom eltsärskilt bidrag till bankensspecialfond, som främsl används för utlåning till de fattigare medlemsländerna.Det svenska bidraget bör uppgå till 5milj. dollar att utbetalas under de två budgetåren 1981/82 och 1982/83. Medelsbehovet för CDB beräknas därför budgetåret1981/82 till ca 11 milj. kr. 1 styrelsen för FNs miljöprogram () har Sverigetagit ett initiativ till ettsärskilt utvecklingsprogram i UNEPs miljöfond. Detta skall användas föru-ländernas mest akuta behov på miljöområdet. En förutsättning för elt svenskt bidrag är att även andra länderställer resurser till fondens förfogande.Behovet av medel för ett svenskt bidrag under /82 kan uppskattas till ca 5 milj. kr. 1 FNs ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) har tagit initiativ lillupprättande av ett FN-program för sambanden mellan naturresurser, miljö, befolkningoch utveckling. har aviserat stöd till delta program under förutsätlning att även andra länder ställerresurser till förfogande. På miljösidan övervägs just nu svenska, insatserför markvård, närmast för att bekämpa ökenspridning i . Inom SIDAundersöks i förslå hand möjlighelerna förinsatser i , vilka jag kommer atl närmare redovisa under anslaget C 2.Dessa betydelsefulla insatser bör dock kompletteras med bidrag för bekämpning av torka och ökenspridning i västraAfrika, främst Sahelområdet. Då saknar erforderlig bilateral erfarenhet av bistånd i denna region, bör bidragen iförsta hand kanaliseras genommultilaterala organisationer, exempelvis FN:s särskilda organ för Sahel-områdetoch , UNSO, eller den koordinerande kommittén för utveckling i Sahel-området, CILSS. Även bidrag till andra regionala organisationer kan bli akluella.För /82 bör 10 ä 15 milj. kr. reserveras för dessaändamål. Inom anslagsposten Övriga multilaterala bidrag böräven ftnnas en tämligen stor reservför svensk rnedverkan i multilateralt utvecklingssamarbete, som kan komma att aktualiseras i samband medpågående eller förestående internationella förhandlingar, men varsstoriek inte kan förutses. Under 1981kommer med all sannolikhet den globala rundan att inledas mellan i- ochu-länder. Under detta år kommer också en att hållas om de minst utvecklade länderna och ävenen om nya och förnybara energikällor. Svenska bidrag kan bliaktuella som resultat av samtliga dessa förhandlingar. 1980/81:100 Bilaga 6 56 En fråga av särskild betydelse i anslutning tillde globala förhandlingarna är utvecklingen av och InternafionellaValutafondens verksamhet. Bretton Woodsinstitutionerna är under starkttryck från att införa nyalånemöjligheter och överhuvudtaget att expandera sin låneverksamhet för att underlätta deoljeimporterande finansieringsbehov,vilket i olika sammanhang förespråkat. bör därför hafinansiell beredskap att medverka vid sådana arrangemang. För budgetåret1981/82 kan man sålunda förutse att medel kan behövaanslås för ett räntesubventionskonto i Valutafondens system för supplementär finansiering. Därtill kommer den nyaenergifilial, som planeras inomVärldsbanken och som syftar till att underlätta prospektering och utvinningav energi i . kommerockså att fortsätta att verka för att etl internationellt system upprättas med syfte att stabilisera deicke-oljeexporterande råvaruexportinkomster. Ett sådantsystem skulle komplettera den inomInternafionella valutafonden existerande s.k. kompensatoriska finansieringen.Även för ett sådant stabiliseringsarrangemang måste finnas en svenskfinansiell beredskap. kan också komma att behöva lämna bidrag till Internationella utvecklingsfonden () och tillAsiatiska (AsDB) som kompensation för kursförluster påtidigare lämnade bidrag, vilkas värde har knutits till guld eller en bestämddollarkurs. Liksom underfidigare budgetår bör också vissa andra multilaterala bidrag kunna belasta denna anslagspost såsom årsbidrag till , (UNI-TAR), FNs center för transnationellaföretag (CTNC), FNs boende- och bebyggelsecenter (Habitat), FNs fond förkontroll av beroendeframkal-lande medel(), och kvinnofond. Viss beredskap bör också finnas att kunna hjälpamultilaterala biståndsorgan alt övervinna eventuella likviditetskriser. 1 samband med de fidigare nämnda internationellaförhandlingarna bör även medelfinnas för begränsade insatser, t. ex. för att utnyttja utomståendeexperter, för inköp av konsulttjänster och för att anordna mindre seminarieroch symposier. Medel för sådana ändamål kan tas i anspråk från dennaanslagspost. För posten Övriga multilaterala bidrag föreslåsför /82 ett belopp av117 . Om delta belopp inte räcker för att täcka väntade behov kan ointecknade reservationsmedel underdetta anslag tas i anspråk. Vid ingången av /82 beräknas denointecknade reservationen uppgå till ca 145 milj. kr. Under hänvisning till vad jag nu anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkännade riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat idet föregående. 1980/81:100 Bilaga 6 57 2. godkänna de gjordautfästelser, som angetts i det föregående. 3. bemyndiga regeringen att görade utfästelser och åtaganden, som jag härutöver har föreslagit i detföregående. 4. till Bidrag till internationella biståndsprogram för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80Utgift 2761700000 Reservation 873900000 1980/81Anslag 3253026000 1981/82Förslag 3667007000 SIDA Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)föreslår för /82 enhöjning av anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete med 474 milj. kr. från 3 253 milj. kr. till 3 727 milj.kr. SIDA har därvid utgått ifrån att den lotala anslagsvolymen förinternationellt utvecklingssamarbete skall öka med 985 milj. kr. eller ca 20procent. SIDA framhåller att de biståndsinsatser som gjortsunder har varitotillräckliga, framför allt i de fattigaste . Dessa länder är så gott som helt beroende av bistånd för denfortsatta utvecklingsansträngningen och för försörjning med nödvändigaimportvaror. SIDA pekar därvid på delväxande problemet med livsmedelsförsörjningen och framhåller att eltomfattande bistånd är nödvändigt lillde fattigaste , som drabbasav hungersnöd och inte själva kan finansiera en omfattande import avlivsmedel. SIDA ger i anslagsframställningen en översikt avutvecklingen i programländerna motbakgrund av de svenska biståndsmålen. Resurstillväxten har varit liten eller i flerafall negativ när hänsyn tagits till befolkningsökningen.Inkomstskillnaderna har inte visat några tecken på atl minska. Väsentligaförbättringar av samhällets tjänster har dock positivt påverkat de jordlösas levnadsnivå.Förutsättningar för folkligt deltagandei de politiska besluten finns i de flesta programländer. Det varierar emellertid till form och innehåll och utövas oftast inom ramen för endast ett parti.Slutligen framhålls att utrikeshandeln spelar en stor roll och att beroendet avlivsmedelsimport och av utländskt bistånd har ökat i många fall. SIDA har på regeringens uppdrag inkommit medmaterial som belyser utvecklingen ioch erfarenheterna av samarbetet med programländerna. Detta har skett genom anslagsframställningen ochtvå särskilda skrivelser i anslutning till denna. Materialet utgör underlag för den översyn av det bilateralabiståndels fördelning och innehåll, som begärts av (UU 1978/79:27, rskr 1978/79:295). Vissa av debedömningar som SIDA därvid gjort,återspeglas i verkels förslag lill landramar. 1980/81:100 Bilaga(i 58 gramländerföreslär SIDA ett i reala termer oförändrat svenskt bistånd. För ,och föreslås nominellt oförändrade landramar medan en realengångshöjning förordas för . Vidare föreslår SIDA ett flerårigttidsbegränsat samarbete med och . Det långsiktiga samarbetetmed föreslås avslutas i och med utgången av 1980/81, och med Swazilandoch när de svenska åtagandena infriats /82. Biståndet lillPortugal och avslutas i enlighet med tidigare riksdagsbeslut underinnevarande är. Med hänvisning till de ansträngningar, som görs avde majoritets-styrda staterna i södra för att utvidga det regionalasamarbetet i området, bl. a. på transport- och sysselsättningsområdena,föreslår SIDA atl medel avsätts för dessa ändamål och att en anslagspost medbenämningen Regionall samarbete inrättas. Inom ramen för denna anslagspostberäknar SIDA också medel för en intensifierad satsning på markvård. SIDA föreslår vissa anslagstekniska förändringar. Deberäknade kostnaderna för rekrytering och utbildning av fällpersonal, somtidigare belastat anslaget C 4. föreslås anvisas som en anslagspost underanslaget C 2. Dessutom förordar SIDA atl medel för vissa u-landspolitiskaändamål, såsom , det bredare samarbetet och subventionering av förmånligau-landskrediter, som inte disponeras av SIDA, skall skiljas från anslaget C 2.och istället föras till ett nytt anslag. För /82 förordar jag atl anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete höjs med 414 milj. kr. till 3667 milj. kr.Delta innebär en ökning med i förhållande till innevarande årsanslag. 1 samband med utformningen av de olika förslagen lillanvändning av anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete under budgetåret1981/82 har en översyn av det bilaterala biståndets fördelning och innehållföretagils. En fortsatt översyn avses ske på grundval av SlDAsanslagsframställningar /83 och följande budgetår. För att öka biståndets effektivitet kan det visa sigönskvärt att något begränsa antalet samarbetsseklorer. Där så sker börmottagariandets önskemål vara utgångspunkten. Hänsyn måste emellertid ocksåtas till det kunnande, den erfarenhet och den resursbas som finns i Sverigeinom skilda sektorer. Målen för den svenska biståndspolitiken är vägledandeför förändringar i kretsen av samarbetsländer. Biståndspolitiken syftar tillatt främja ökad resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk ochpolitisk självständighet samt demokratisk samhällsutveckling. Gemensamt syftardessa mål till att främja social rättvisa för de fattiga människorna. 1 olika samarbetsländer tillgodoses de skildabiståndsmålen i varierande omfattning. 1 etl land kan det svenska biståndetminska det ensidiga Prop.1980/81:100 Bilaga 6 59 beroendet.1 elt annal land föreligger beroendeproblemet kanske i ringa utsträckning. 1ett land sker en snabb ekonomisk tillväxt utan alt denna åtföljs av ekonomiskoch social utjämning. 1 andra fall kan det förhålla sig tvärtom. 1 ett landfinns flerpartisystem och parlamentarisk demokrati, i ett annat kanskedemokrati i vår mening saknas men det kan hävdas att medborgarna ändå i skildasammanhang kan göra sina åsikler hörda. 1 ett tredje land är del svårt alt medsäkerhet hävda att del förel-gger ens detta mätt av dellagande. På samma sättkan graden av press- och yttrandefrihet variera liksom respekten för mänskligarättigheter och graden av tolerans av självständiga fackföreningar. Samtliga dessa faktorer måste beaktas vid bedömningenav eventuella förändringar i programlandskretsen. Del räcker emellertid intemed de nämnda. Självklart är att även staternas skilda grad av fattigdompåverkar vår inställning. 1 fråga om , och ', där detsvenska bilaterala biståndet avvecklats eller håller på all avvecklas,har just den relativt höga levnadsstandarden varit avgörande. 1 vissa andrafall, som I.ex. , har den höggradiga fattigdomen särskilt talat för upptagandeav långsiktigt biståndssamarbete. Därtill kommer att biständsförvaltningens arbeteförsvåras om biståndssamarbetet utsträcks till ett stort antal länder. Ettalltför begränsat antal mottagarländer kan å andra sidan innebära att Sverigepåtar sig ett väl stort ansvar gentemot elt land om vi tillåter biståndet attbli en mycket väsenllig del av den lotala utländska hjälpen till landet. Relevant kan också vara -somSIDA anfört - hur mycket eller lite ett land erhåller i bistånd från andragivare.