prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 1976/77:74, FöU 1976/77:13,rskr 1976/77:311) atl följande allmänna mål skall läggas till grund fördet ekonomiska försvarels fortsatta utveckling. Det ekonomiska försvaret skall, med en efter förhållandenaanpassad försörjningsstandard,trygga försörjningen för del svenska samhället om vi helt eller delvis blir hänvisade till egnaförsörjningsresurser. Tillgången på oundgängligen nödvändigaförnödenheter och tjänster skall säkerställas genom en väl avvägd beredskapinom och mellan de olika försörjningsområdena. Det ekonomiska försvarets resurser skall kunnasättas in på det sätt som i varjeenskilt läge bedöms ge den bästa effekten, när del gäller atl mildrapåfrestningarnas konsekvenser för landel. Resurserna skall härvid fördelas medbeaktande av alt befolkningens, de olika samhällsfunktionernas och totalförsvarsmyndighelernas behov av resurser kanförändras efter hand som etl kris- eller krigsläge utvecklas. 1980/81:100 Bilaga14 87 har i försvarsbeslutet även fastställt målför del ekonomiska försvarets uthållighet för dels fredskriser, delsavspärrning och krig. Mål för uthållighet för fredskriser har faslställls förprogrammen Beklädnad m. m., Energi och Övriga varor. Programmet Beklädnad m. m. skall i fråga om ändlösasyntetgarner ha en uthållighet för fredskriser som motsvarar tre månadersnormal förbrukning. , delprogrammet Bränslen och drivmedelm.m., skall ha en uthållighet som motsvarar 90 dagars normalkonsumlion av olja.Målel skall vara uppnått vid utgången av (prop. 1976/77:74 s. 148, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311). Programmel Övriga varor, delprogrammet Kemiskaprodukter m. m., skall i fråga om råvaror för petrokemiska produkter ha enuthållighet som motsvarar ca tre månaders normal förbrukning (prop. 1975/76:152s. 41, FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298). Inom programmel Övriga varor, delprogrammet Metaller m.m., skall en ulbyggnad ske av etl beredskapslager för främst fredskriser.Lagret bör omfalla ca två månaders normal förbrukning av de metaller somimporteras direkt från södra (krommalm, kobolt) och ca en månads normalförbrukning av de metaller som vi importerar från andra delar av världen mendär södra svarar för en slor del av världsproduklionen (manganmalm,vanadinsyra) (prop. 1976/77:74 s. 204, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). Målet för uthålligheten för avspärrning och kriginnebär all huvuddelen av del ekonomiska försvaret skall kunna klara depåfrestningar på vår försörjning som en cirka ettårig avspärrnings- ellerkrigssituation kan medföra. I planeringsarbetet inom del ekonomiska försvaretskall dock inte möjligheterna av avspärrnings- och krigssituationer av annanlängd uteslutas. De beredskapsätgärder som det ekonomiska försvaret vidtar motpåfrestningar av relativt kort varaktighet skall därför även syfta lill allmöjliggöra och underlätta betydande omställningar av samhällets försörjning påsikt för alt klara försörjningen under fleråriga kriser och krigssituationer.Beredskapsätgärder för eflerkris- och efterkrigstid skall tills vidare endasividtagas i form av planering och åtgärder av administrativ natur. har beslutat (prop. 1976/77:85, FöU1976/77:11, rskr 1976/ 77:238 saml prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78: 81) alt programmet Beklädnad m. m. skall kunna klara de påfrestningarsom en cirka ettårig avspärrningssitualion följd av en efterkrislid av ungefärden längd som har studerats i försöken med långsiktsplanering inom detekonomiska försvaret kan medföra. Detta mål kan redan nu i huvudsak innehållas. 1980/81:100 Bilaga 14 88 Programplan för ekonomisktförsvar 3.1 Planeringsförutsättningar Inom del ekonomiska försvaret har genomförtsprogramplanering i syfte att ta framett handlingsprogram för försörjningsberedskapens utformning för perioden /82-1985/86. Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) hardokumenterat programplaneringen i "Programplan för ekonomiskt försvar".Programplanen har överlämnats till regeringen med ÖEF:s skrivelse den 29augusti 1980. Programplaneringen har genomförts mot bakgrund av1977 års försvarsbeslut (prop.1976/77:74, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311), statsmakternas ställningstaganden lill programplanerna förperioden /81-1984/85 (prop. 1979/80:100 bil. 14, FöU 1979/80:14, rskr1979/80:317) samt regeringens anvisningar för programplanering den 27mars 1980. Förutsättningar av stor vikt förprogramplaneringen är säkerhetspolitiska utgångspunkter, lidigare beslutrörande totalförsvarets fortsatta utveckling, svensk samhällsutveckling samt ekonomiska planeringsförutsättningar. 1 fråga om svensk samhällsutveckling konstaterarÖEF bl. a. att strukturförändringarnainom svensk industri har lett lill färre och slörre produktionsenheter och mer specialinriktad produktion.Näringslivet har i växande gradblivit beroende av jämn och säker tillförsel inte endasi av råvaror ochhalvfabrikat utan även av komponenter och reservdelar från utländska leverantörer. Exportberoendet har ökat i takt medatt grenar av industrin krävt störremarknader än den som utgör. Vissa försörjningsviktiga varor och tjänster produceras av allt färresvenska företag. I vissa fall har tillverkningenhelt lagts ner. Denna utveckling, som enligl tillgängliga prognoser i flera avseenden kommer atl fortgå,innebär enligt ÖEF problem för försörjningsberedskapen. I den genomförda planeringen har gjorts enuppdelning på /82 somredovisas relativt detaljerat och på budgetåren 1982/83-1985/86 som redovisas mer översiktligt. Bakgrunden härtillär att /82 är under innevarandeförsvarsbeslutsperiod och att inriktningen under de övriga åren under den aktuella planeringsperioden kommer alt fastläggas med det försvarsbeslut somstatsmakterna avses fatta . Underlagför inriktning av beredskapsverksamheten för kommande försvarsbeslutsperiod har överlämnats lill regeringen medÖEF:s skrivelse den 30 juni 1980angående del ekonomiska försvarets perspektivstudie del 2. Den i perspektivstudien förordade inriktningen har avÖEF lagts lill grund för budgetåren 1982/83-1985/86 i den genomfördaprogramplaneringen. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 89 För investeringar som finansieras över statsbudgetendisponerades enligt regeringens anvisningar för /82 en medelsrampå 120 milj. kr. Inom denna ram inräknas förutomkostnaderna för planerade investeringar även i förekommande fall inlagringskostnader.I anvisningarna sägs vidare att inom programmet Beklädnad m. m. skall ulöverangivna ramar inplaneras sådana ålgärder som är en följd av avtal som ingåttsföre mellan staten och förelag inom beklädnadsindustrin omupprätthållande av försörjningsberedskapsviktig produktionskapacitet.Inplanerade utbetalningar avseende gjorda åtaganden på detla område uppgårenhgt ÖEF till 42,1 milj. kr. Totalt uppgår därmed inplanerade investeringartill 162,1 milj. kr. För investeringar som finansieras överoljelagringsfonden skulle enligt regeringens anvisningar inplaneras sådanainvesteringar som krävs för fullföljandet av det löpande oljelagringsprogrammetoch för fullföljandet av fredskrislagringen av petrokemiska produkter. Totalluppgår de inplanerade investeringarna för /82 lill 2 318,7 milj.kr. Investeringarnafördelas på program enligt följande sammanställning. Fördelningpå program av investeringsmedel för budgetåret 1981182 (milj. Beklädnad m. m. 3.1 Bränslen och drivmedel m. 1 909,2* 4.1 Kemiska produkter m. m. 4.2 Metaller m. m. *1 ÖEF:s anslagsframställning upptas ett belopp avytterligare 50 milj, kr. för eventuell tidigareläggning av byggnadsobjekl. I programplanenupptas beloppet fr. o. m. budgetåret1982/83. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 90 För budgetåren 1982/83-1985/86 har del tillkommandemedelsbehovet över oljelagringsfonden översiktligt beräknats till 6 990 milj.kr. 1 anvisningarna gavs inga särskilda riktlinjer för tillkommandemedelsbehov över statsbudgeten för dessa budgetår. ÖEF har redovisat etlmedelsbehov på 1680 milj.kr. I planeringen har myndigheterna förutsatt allerforderlig priskompensation kommer atl ulgå , varföringen reserv för förväntade prisförändringar har inplanerats. Myndigheternas driftkoslnader över statsbudgeten förplaneringsverksamhet, administration m. m. saml driftkostnader förberedskapslagring och fredskrislagring beräknas lill 638,5 milj. kr. /82 enligt givna förutsättningar. För budgetåren 1982/83-1985/86har det tillkommande medelsbehovel översiktligt beräknats lill 3 604 milj. kr.,varvid den inriktning som förordals i perspeklivstudie fas 2 legat till grundför beräkningen. Av myndigheterna beräknat medelsbehov överstatsbudgeten och oljelagringsfonden under angivna förutsättningar /82 framgår av följande sammanställning. Medelsbehovför /82 (milj. Investeringaröver oljelagringsfonden 2 318,7 harmedelsbehovel endast beräknats översiktligt. 3.2.4Övriga kostnader för ekonomiskt försvar Enligl anvisningarna skulle programplaneringen omfaltaall verksamhet inom del ekonomiska försvaret oavsett finansieringsform. Detlainnebär atl förutom kostnader, som finansieras över statsbudgeten ocholjelagringsfonden, även kostnader över affärsverkens budgetar liksomnäringslivels kostnader skall beaktas. Berörda affärsverk har översiktligtberäknat sina Prop.1980/81:100 Bilaga 14 91 kostnadertill 72 milj. kr. för /82. Kostnaderna för näringslivet i övrigthar överslagsmässigt beräknats för vissa program och vissa åtgärder till 70milj. De ekonomiska resurserna enligt anvisade ramar ochövriga restriktioner har av myndigheterna inom vissa program bedömts somotillräckliga för all man skall kunna tillgodose de mål som gäller för verksamheten.Därför föreslås särskilt i programplanen all ylterligare ell antal åtgärdervidtas för /82. Inom programmet Beklädnad m.m. begärs medel förberedskapslagring, fredskrislagring och industristöd. Inom programmel Bränslen och drivmedel m. m. yrkasresurser för planläggning för övergång till inhemska bränslen, utbildning avvapenfria Ijänsteplikliga, permanentning av bränslenämnden, bibehållande av gengasberedskapenoch utveckling av ransoneringssyslem. Inom programmel Kemiska produkter m. m. begärskonsultmedel och medel för beredskapslagring av petrokemiska produkter. Inom programmet Metaller m. m. begärs resemedel ochföreslås en utökning av gällande mål för fredskrislagringen avlegeringsmelaller. Inom programmet Transporter begärs medel för utbildningoch utbildningslokaler. Inom programmel Arbetskraft begärs ytterligare medelför bidrag till frivilligorganisalioner och utbildning av vapenfriaIjänsteplikliga. Inom programmel Ledning och samordning m. m. föreslåsökade resurser för informalionsberedskapen, resor, utbildning och övningar m.m. I programplanen föreslås vidare alt de personellaresurserna utökas. Medel begärs för sammanlagt åtta nya tjänster varav en hostransporlrådel och de övriga hos ÖEF. För /83-1985/86 har den iperspektivstudien förordade inriktningen legat till grund för de förslag somlämnas i programplanen. föregående har jag redovisat de allmänna mål och de ulhållighetsmål .somgäller för del ekonomiska försvaret. Dessa mål, liksom mer preciserade mål förde olika programmen, fastställdes med försvarsbeslut för altligga lill grund för inriktningen under innevarande försvarsbeslutsperiod. pågår inom 1978 års försvarskommillé enallmän prövning av verksamheten inom del ekonomiska försvaret och dessinriktning på . kommer alt lämna slutbetänkandeunder . Mot bakgrund av arbetet i försvarskommitlén kommer regeringen Prop.1980/81:100 Bilaga 14 92 undervåren 1981 att utfärda anvisningar för myndigheternas programplanering för femårsperioden /83-1986/87.Försvarskommilléns betänkande ochmyndigheternas programplaner kommer all utgöra underlag för det försvarsbeslutsom avses fatta . Med anledning av att /82 är underinnevarande försvarsbeslutsperiod ochatl regeringen kommer alt utfärda särskilda anvisningar för planeringen på lämnas i åretsbudgetproposition i princip endasi förslag som avgränsas till budgetåret1981/82. beslöt om inriktningen av destatliga åtgärderna för lekoindustrinunder perioden /80-1981/82. Mol bakgrund av de utredningar som genomförts återkommer jag underprogrammet Beklädnad m. m. till bl.a. målet för försörjningsberedskapen på tekoområ-det. Det nu löpande oljelagringsprogrammet baseras påunderlag som togs fram redan i mitten av 1970-talel. En översyn har gjorts av oljelagringskommitté som i sittdelbetänkande Olja för kristid (SOU1980:41) lämnat förslag lill dimensionering och utformning av den fortsalla utbyggnaden av oljelagringen.Regeringen kommer att återkomma till denna fråga i proposition omden framtida energipolitiken. Huvuddelenav programmel Bränslen och drivmedel m. m. har därför i Hkhet med fredskrislagringen av gasbensin underprogrammet Kemiska produkter m. m. utbrutits ur årets budgetproposition. Jag övergår nu till all kommentera de olikaprogrammen var för sig, i huvudsak utifrån de förslag som lämnats imyndigheternas programpla- Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet vill jag anföra följande. Programmet omfattar frågor rörande försörjning medlivsmedel, fodermedel, utsäde, fettråvaror samt handelsgödsel- ochbekämpningsmedel. 1 försvarsbeslutet angavs följande inriktning förprogrammel Livsmedel. Försörjningen med livsmedel m. m. skall bidralill att del ekonomiska försvarets allmänna mål uppfylls. Därvid skalllivsmedelförsörjningen med en efterförhållandena anpassad standard tryggas om vårt land utsätts för fredskriser, avspärrningssituationer,påtryckningar eller angrepp. Livsmedelsförsörjningens mål är atl för delaktuella varuområdet tillgodose - det nödvändiga behovet av varor som erfordras förfolkförsörjningen - försvarsmaktens och andralolalförsvarsmyndigheters behov av vissa färdigvaror och råvaror m.m. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 93 Jaganser att den angivna inriktningen alltjämt skall gälla. Jag anser atl en omstrukturering av beredskapslagrenmed en nedskärning av brödsädes- och sockerlagren kan ske även under budgetåret1981/82 i enlighet med programplanen. Frågan om brödsädeslagringens framlidastorlek bör slutligt kunna prövas efter del all resultatet av vissa studier harutvärderats. I övrigt finner jag att de inom planeringsramen föreslagnaåtgärderna ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Det principförslag till elt modernt system förransonering av dagligvaror som jordbruksnämnden och ÖEF lämnat bereds f.n. ijordbruksdepartementet. har utarbetat former förvidareutveckling av nu gällande ransoneringssystem. 4.2Programmet Beklädnad m. m. Programmel omfattar frågor rörande försörjningen medinsalsvaror och färdigvaror inom leko-, sko- och läderområdena. Jag kommer i den följande redogörelsen först atlbehandla åtgärder för tekoindustrin. beslöt om inriktningen av destatliga åtgärderna för tekoindustrin /80 - 1981/82 (prop.1978/79:145, NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). Beslutet innebar ifråga om enlångsiktig plan på lekoområdet att erforderligt planerings- ochutredningsarbete borde överlåtas åt de ansvariga organen, dvs. tekodelegationenoch närmasl berörda myndigheter. Med anledning av beslut uppdrog regeringen ijuli 1979 åt ÖEF, () och statens industriverk (SIND)all inom ramen för sina respektive ansvarsområden utreda och lämna,underlagtill regeringen för den fortsatta långsiktiga planeringen av de statligaåtgärderna för tekoindustrin. Regeringen uppdrog ål tekodelegationen attsamordna detta myndigheternas arbete. Rapporter har lämnats av ÖEF , avAMS och av SIND . Tekodelegationenhar lämnat synpunkter på myndigheternas rapporter samthärutöver redovisat vissa egna förslag. Med anledning av uppdrag som lämnades av regeringen ijuli 1979 har vidare rapporter lämnats dels avlekodelega-lionen avseende etl program för inhemsk produktion av vissatextilfibrer, dels av ÖEF om hur tekoindustrins behov av arbetskraft skallkunna lösas i en krissituation. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 Näringsutskottel uttalade i belänkandet NU 1978/79:48alt regeringen ulan dröjsmål borde la upp frågan om stödformernas konstruktion.Ett studiearbete med detta syfte har bedrivits inom regeringskanshet. Behovoch möjlig produktion av tekovaror i en krissituation beslöt och om målenför försörjningsberedskapen på tekoområdet (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5,rskr 1977/78:81 och NU 1977/78:41, rskr 1977/78: 172 saml prop. 1978/ 79:145,NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). Med ledning av dessa riksdagsbeslut har ÖEF tagil framen ny försörjningsplan för tekoområdet. Därvid har använts bl.a. följandeplaneringsnormer. - Försörjningsulhållighet svarandemol en avspärrningssitualion följd av en efterkrislid på ca tvåår. - Försörjningsstandard som för tyngreplagg bestäms av en s.k. krisgarderob (ell minimum för garderobsinnehav) ochför lättare plagg uttrycks som ett tillförselbehov. - En krisimport om av den årligagenomsnittliga importen . - Antaganden om att skiftgången kanökas i en krissituation. Enligl uppgår under en treårigkrissituation behovet av produktion respektive möjlig produktion av olikatekovaror till följande. Kläder (milj. st./par) Väv (milj. m) Garn och tråd (lon) Sytråd (även för skotillverkning) Prop.1980/81:100 Bilaga 14 95 ÖEF betonar att uppgifterna om möjlig produktion utgårfrån befintlig maskinkapacitel. Enligl den utredning som utgör bilaga tillÖEF:s rapport och som behandlar hur lekoindustrins behov av arbetskraft skallkunna lösas i en krissituation, måste arbetsstyrkan i tekoindustrin fördubblasunder en treårig krisperiod för atl lillgodose behoven. Även om det enligl ÖEFkan ifrågasättas att så skall vara möjligt har utgångspunkten ändå varit atldel skall gå. För all upprätthålla nuvarande mål förförsörjningsberedskapen på lekoområdet erfordras enligt ÖEF t.o.m. /82ytterligare 200-250 milj. kr. i investeringsstöd och lageruppbyggnad. Härvidhar förutsatts atl stöd som motiveras av annat än försörjningsberedskapsskälutgår i oförändrad omfattning och att någon drastisk försämring inte sker avden svenska konkurrenskraften. Mot ell medelsbéhov för lekoområdet på 200-250 milj.kr. t.o.m. /82 ställer ÖEF den investeringsram på 120 milj. kr.som regeringen, förutom 42 milj. kr. för redan gjorda åtaganden, anvisat förhela det ekonomiska försvaret. Härav kan enligt ÖEF (42 4- 32) 74 milj. kr.anvisas för programmet Beklädnad m. m., dvs. a. skor. ÖEF har mot denna bakgrund redovisat etlplaneringsalternativ som innebär elt frångående av gällande mål. Allernalivelinnebär alt krisstandarden sänks i vissa fall, alt alla möjligheler altutveckla etl effektivt reglerings- och ransoneringssystem tas till vara samt alt på kort sikt slöd lillindustrin prioriteras framför lageruppbyggnad. Med så förändrade planeringsnormer minskar dengenomsnittliga tillförseln i en kris från lill av den normalafredslillförseln. Vidare minskar beredskapslagringsbehovet från 275-322 milj.kr. till 152-179 milj. kr. Värdet av det befintliga beredskapslagret uppgårlill ca 230 milj. kr. Planeringsallernativel innebär att nuvarandeproduktionskapacitet väl skulle läcka behovel på flertalet varuområden. På ull-och bomullsgarnsområdena skulle en betydande överkapacitet uppstå. a. mot bakgrund av att en industrikapacitet som engång har lagts ned knappast kan återvinnas vill dock ÖEF inle förorda altnuvarande produktionsbehov nu nedräknas på det sätt som de revideradeplaneringsnormerna skulle motivera. Däremot kan del enligl ÖEF accepteras altberedskapslagren anpassas till dessa normer. 1980/81:100 Bilaga 14 96 Med hänsyn till att en slor arsenal av stödformersuccessivt har vuxit fram men attflexibiliteten ändå inle är tillräcklig bör enligt ÖEF övervägas alt införa en eller ett par stödformer där villkoreninom en gemensam ram görs mycket flexibla. AMS har i sin rapport bl. a. gjort en ingåendekartläggning av tekoindustrinsbetydelse för sysselsällningen i olika kommuner. I vissa kommuner är tekoindustrin av heltavgörande betydelse för den lokalaarbetsmarknaden. Sålunda svarar antalet tekosysselsatla i , , , och Boråskommuner för avden totala befolkningen i åldrarna . I svarar tekoindustrin fortfarande - trots den snabbanedgången -för drygt 1/4 av helaindustrisysselsältningen. En fortsatt sysselsätlningsminskning kommerenligl AMS att medföra slora regionala och lokalasysselsältningsstörningar. I sin rapport (SIND PM 1980:16) Tekoindustrierna -förutsättningar på kort och lång sikl ger SIND en bedömning avtekoindustrins utveckling t. o. m. år 1985mol bakgrund av en analys av branschens konkurrenskraft i elt internationellt perspektiv. I rapporten sägsatt branschens utgångsläge är påkostnadssidan så underlägset både åtskilliga industriländers och utvecklingsländernas att branschen från enbart dessakriterier saknar ekonomiskt godtagbara förutsättningar för fortlevnad. Andrafaktorer som påverkar konkurrenskraften,tillsammans med bl. a. trögheten i omstruktureringsförloppet samt statligastödåtgärder, förklarar att betydande produktionsresurser alltjämt finns intakta. Produktutveckling,produktutformning och marknadsutvecklingär de faktorer som i framliden enligt SIND kan väntas ge viss kompensation för den ogynnsammakostnadssitualionen och därmed inomnågra specifika varuområden befästa en viss internationell konkurrenskraft. Den svenska exporten av kläder har under1970-lalet inle varit tillräckligt expansivför atl befästa uppnådda importandelar i de huvudsakliga avnämarländerna. Andelsförlusterna för kläder harvarit väsentligt större än för ett flertal andra västeuropeiskaleverantörsländer. En summering av de konkurrenspåverkandefaktorernas betydelse leder SINDlill slutsatsen att svenska tillverkare, särskilt inom konfektionsindustrin, även kan ha svårt atthävda sig i konkurrensen på hemmamarknaden med importerade varor, somexportmarknaden 1980/81:100 Bilaga 14 97 endasti begränsad utsträckning kan förväntas expandera. För textilindustrin bedöms möjligheterna något gynnsammare. Vid sinframtidsbedömning utgår SIND från fortsatt statligt slöd av oförändradomfattning. Hemmamarknadens efterfrågan på tekoprodukterbestäms i första hand avutvecklingen för den totala privata konsumtionen. Denna steg volymmässigt under perioden 1970-1978.Efterfrågan på kläder och hemlextiliersteg i mer än dubbelt så snabb takt, bl. a. sammanhängande med sjunkande relativpriser på kläder.För utvecklingen t. o. m. harSIND antagit en fortsalt ökningstakt i samma storleksordning som lidigare förden lotala privata konsumtionen och för kläder men oförändrad efterfrågan på hemlextilier. SIND räknar vidaremed alt merparten av en stigande efterfrågan på hemmamarknaden kommer atttillgodoses genom import, dvs. altden svenska marknadsandelen fortsätter atl gå tillbaka. Som nämntsbedöms inle heller möjligheler lill en väsentligt ökad export föreligga, särskilt mot bakgrund av den begränsadeökningstakten . Sammanlagetinnebär SIND:s prognos följande utveckling. Produktionsvolym Produktionsvolym 1985, 1978 = 100 förändring 1978-85, i % -0,4 -0,7 För en bedömning av sysselsättningsutvecklingenmåsle anlaganden göras omutvecklingen av produktiviteten. Inom tekoindustrin har andra hälft en tidigare utveckhng med högökningstakt i produktivitetenbrutits. Utvecklingen har dock inte varit densamma under de olika åren.Enligt SIND medverkar det sysselsätlningsslöd som utgår till branschen till en lägre produktivitetsökning änsom annars skulle ha varit fallet. SIND antar, under förutsättning avoförändrat stöd till tekoindustrin, altproduktivitetsutvecklingen även blir lägre än den varit , . För sysselsättningen inom tekoindustrin innebärdessa bedömningar en minskning från38 1978 lill 29 000 anställda . Nedgången med 9 000 anställdaeller 1 300 anställda förutses därmed inte bli lika snabb som denvarit . 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 14 98 Delegationen bedömer att kraftfulla åtgärdermåste sättas in från statsmakternassida om en minskning av produktionen skall hindras. Delegationen ifrågasätter SIND:s anlagande omkonsumlionsutvecklingen fram till år1985 och menar all med något annorlunda förutsättningar kan en betydandeminskning av produktionsvolymen förutsättas. En sådan utveckling skulle rimmailla med målsättning om en i allt väsentligt bibehållenproduktionsvolym.