prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — 17 s. 255, NU 1979/80:43, rskr1979/80:395) skall STU:s stöd till grundläggande kunskapsuppbyggnad lämnas viaprogram Kunskapsutveckling och ha formen av tidsbegränsade målinriktade insatserinom områden där den tekniska kunskapsbasen måsle förstärkas. STU skall intefinansiera uppbyggnaden av basresurser vid högskolorna. Som påpekas av bl. a.UHÄ är dock erforderiiga basresurser vid högskolorna en nödvändigtförutsättning för att STU:s insatser skall få avsedd effekt. Chefen förutbildningsdepartementet har också bäde för innevarande budgetår och iförslagen i budget- Prop.1980/81:130 95 propositionen1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 12) prioriterat matemalisk-nalurvetenskaplig ochteknisk forskning. Det är nödvändigt att gä vidare med dessa prioriteringar. Genomden koncentration av STU:s insatser mol vissa teknikområden som har gjortsunder och med den ändrade inriklningen mot störte samladeinsatser påverkar STU:s slöd i allt större utsträckning forsknings- ochutvecklingsverksamheten vid främst de tekniska högskolorna. För att STU skallkunna genomföra angelägna insatser för kunskapsuppbyggnad behövs elt samspelmed andra berörda organ. 1 detta sammanhang vill jag erinra om vad chefen förutbildningsdepartementet anförde vid sin anmälan av anslag under niondehuvudtiteln för /81 (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 563) rörandevikten av aktiv samverkan mellan varvid även NFR:s ansvar för finansieringenav den mot tekniska tillämpningar riktade naturvetenskapliga gmndforskning-enbetonades. Som jag Udigare har nämntavser jag att, för att uppnå bättre samordning av de insatser som görs för atlstödja leknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete över anslag underindustridepartementets huvudtitel med de satsningar som görs för att stödjaforskning och utbildning vid de lekniska högskolorna över anslag underutbildningsdepartementets huvudtitel, föreslå regeringen attbemyndiga mig att tillkalla ett särskilt industriellt och tekniskt råd knutettill industridepartementet. Rådet avses bli ett diskussionsfomm för tekniskaforsknings- och utvecklingsfrågor med både utbildnings-, forsknings- ochindustriintressen representerade. Ett sådant råd blir etl viktigt kontaktorganmellan departementen, induslrin och den tekniska forskningen. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Förspridning av forskningsresultat lill industrin är den kunskapsöverföring somsker genom alt forskare anställs av eller på annat sätt knyts lill induslrinden ofta viktigaste. Mänga gånger kan den träning av forskare som eltforskningsprogram innebär vara betydligt mera värd för industrin änforskningsresultatet som sådant. I forskningssamverkanskommilténs(FOSAM) regi pågår en försöksverksamhet med s. k.kontaktforskare. Systemet innebär att mindre och medelstora företag beredstillfälle att "låna" forskare från universitet och högskolor. Försöksverksamheten ärännu inte avslutad. Chefen för avser att våren 1982förelägga regeringen vissa förslag rörande forskningspolitiken. I sambandhärmed kommer han att lämna en redogörelse för försöksverksamheten medkontaktforskare saml behandla verksamhetens eventuella fortsättning. En väsentlig och ökandedel av STU:s stöd avser sammanhållna satsningar som sträcker sig över fleraår. Sådana satsningar är ofta nödvändiga för att STU:s stöd skall få effekt.För att få kontinuitet i verksamheten bör. Prop.1980/81:130 96 somjag framhöll vid min anmälan av STU:s anslag föregående budgetår (prop.1979/80:100 bil. 17 s. 255), denna planeras i flerårsperspektiv. STU har ienlighet med ett av regeringen lämnat uppdrag i sin anslagsframställning /82 lämnat förslag till ett treårigt program (se bilaga 1).STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling finansieras från anslagenStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling ochStyrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. Därutöver lämnar STU stöd tillforsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet inom ramen förHuvudprogram Energiforskning (prop. 1980/81:90). Jag förordar att regeringenmot bakgmnd av STU:s redovisade treårsplan förelägger förslag om etttreårigt program för STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling underbudgetåren 1981/82-1983/84. För den verksamhet somfinansieras över anslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling beräknar jag ett medelsbehov avtotalt 1 775 milj. kr. varav för /82 540 milj. kr. Jag förordaralltså att regeringen inhämtar godkännande av att 1 235 milj. kr.disponeras för STU:s verksamhel avseende teknisk forskning och utvecklingunder budgetåren 1982/83-1983/84. Hämtöver beräknar jag för anslaget F 3.Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning ett medelsbehovav totalt 44 milj. kr. varav för /82 13,2 milj. kr. Jag förordaralltså att regeringen inhämtar godkännande av att 30,8 milj. kr.disponeras för STU:s finansiering av utrustning för teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete under budgetåren 1982/83-1983/84. Demedelsramar som jag har beräknat innebär en något höjd ambitionsnivå för STU:sstöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 1979/80Utgift '375618659 Reservation 209982527 1980/81Anslag 476550000 1981/82Förslag 540000000 'Disponerat 417 550 000 Odisponerat 1050000 Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under delta anslag(milj. Återbetalningar m. m. Som framgår av sammanställningen harjag under detta anslagberäknat ett totalt medelsbehov av 540 milj. kr. för /82. Med utgångspunkt i de allmänna överväganden som jagtidigare har redovisat harjag gjort en preliminär fördelning av anslaget /82 pä program, delprogram och programelement. Det ankommer påregeringen att besluta om den slutliga fördelningen sedan STU har redovisatsin detaljerade planering av verksamheten för kommande budgetär. Jag gär nunärmare in på verksamhelen inom de olika programmen. Program I. Industriellt och samhällsinriktat teknisktutvecklingsarbete är indelat i fem delprogram. Följande sammanställning ger enekonomisk översikt av verksamheten inom programmet (milj. 1979/80 Ulfall 1980/81 Budget 1981/82 Beräknar Prop.1980/81:130 98 Under innevarande budgetår pågår verksamhet inom 14insatsområden. Verksamheten avser störte, målinriktade, fleråriga mentidsbegränsade utvecklingsinsatser. För genomförandet engageras i allmänhet ettflertal företag, högskoleinstitutioner och andra organisationer enligt ensammanhållen plan. STUföreslår att pågående verksamhet fullföljs och alt verksamhel påbörjas /82 inom två nya insatsområden, nämligen Polymerakonstruktionsmaterial och Djupprospeklering. Det innebär atl en vissförstärkning av programmet Insatsområden eribrdras för /82 menatt resursbehovet sedan successivt minskar genom atl arbetet inom nägra av detidigast startade insatsområdena avslutas. ställer sigtveksamt lill slart av nya insatsområden och ifrågasätter om inte några av detidigare besluten om insatser kan omprövas och eventuellt senareläggas. IVAansluter sig lill STU:s förslag. Flera remissinstanser framhållersvårigheterna att bedöma betydelsen av satsningarna inom programmet och omderas volym och inriktning är välavvägd. vid Chalmerstekniska högskola (CTH) anser alt den lotala volymen på insatsområdena börkunna minskas men har inget att erinra mot de två nya förslagen lillinsatsområden. Jag föreslåratt pågående verksamhet inom samtliga 14 insatsområden får fortsätta i huvudsakenligl tidigare planerad omfattning och har beräknat medel härför. Jag harhärvid utgått från att STU aktivt och kontinuerligt följer upp de olikainsatserna och inför varje nytt budgetär tar ställning till verksamhetensfortsatta inriktning och omfattning. Som jag redan har framhållit i samband medmin behandling av STU:s roller, bör STU söka bättre belysa motiven bakom STU:ssatsningar inom ett insatsområde. Med hänsyn till det ansträngda budgetlägel harjag beräknatatt utrymme finns för endast ett nytt insatsområde under nästa budgelår. Av de nya insatsområden som STU har föreslagit harjagbedömt Polymera konstruktionsmaterial som särskilt angeläget. Det är enrelativt allmän uppfattning att polymera material kommer att få en ökadanvändning som konstruktionsmaterial inom verkstadsindustrin. Användning av sådanamaterial ställer hell nya krav pä konstruktören. För att kunna utnyttja denpotential de erbjuder bäde vad gäller produkt- och produktionsutveckling ärdet viktigt att kompetens inom och erfarenhet frän detta materialområde byggsupp inom induslrin. Jag föreslär därtbr att ett nytt insatsområde tas uppenligt följande sammanställning och beräknar medel för detla under budgetåret1981/82. 1981/82 kostnad ningar Polymera konstruktions material 5.0 35,0 5 Prop.1980/81:130 99 Jag vill emellertid underslryka att detla inle belyder attplanerna på del andra av STU föreslagna insatsområdet, Djupprospeklering, äravskrivna. kommer enligl planen insatserna inomflera områden att vara avslutade, varvid resurser frigörs för verksamhet inomnya insatsområden. Huvuddelen av STU:s finansiella stöd till lekniskforskning och utvecklingsarbete lämnas inom delprogram 1 b. Teknikområden ochprogram 2. Insatserna inom kunskapsutvecklingsprogrammelhar tyngdpunkten på forskning medan insatserna inom teknikomrädespro-grammel ihuvudsak avser industriellt utvecklingsarbete. STU föreslår en ökadkoncentration av insatserna mol ett begränsat anlal prioriterade områden. Remissinslanserna lar i allmänhet inte upp frågan omkoncentration av STU:s satsningar till någon principiell diskussion. FOA ochIVA uttalar sig emellertid explicit för en sådan koncentration medan MFR anseratt breddad satsning på grundläggande teknisk forskning bör ske. Fleraremissinstanser, däribland , påpekar liksom STU allmänt behovelav att en stor andel av STU:s resurser hålls obundna till förmån för stöd tillinkommande ansökningar vid sidan av planerade program. Som jag har framhållit måste svensk industri iökad utsträckning orientera sig mot teknikinlensiva produkter, processer och syslem.Här har svensk industri de största konkurrensfördelarna, vilkel blir alltmeraccentuerat sett i ett längre lidsperspektiv. En sädan inriktning kräveremellertid alt ökade resurser satsas på forskning och utveckling. Med beaktandeav del kärva statsfinansiella läge som vi befinner oss i kan detla vad gällersamhällets stöd uppnås bara genom en ökad prioritering av de statligasatsningarna mot områden av särskild betydelse för svensk industrislångsiktiga internationella konkurrenskraft. Jag vill emellertid betona attdetta inle innebär att STU är förhindrat att satsa på projekt utanför deprioriterade områdena. Prioriteringen innebär en identifiering av områden därsäväl behoven av förstärkta satsningar som potentialen för svensk industri harbedömts vara störst och där följaktligen huvuddelen av resursförstärkningenbör sättas in. STU måste dock även framgent avsätta medel för projekt inomandra områden där STU:s stöd kan leda till satsningar av strategisk betydelse. De prioriterade satsningarna bör inriktas dels motteknikområden som är av strategisk betydelse för utvecklingen av svenskindustri, dels mot teknik för användning inom branscher eller områden avspeciell belydelse för svensk ekonomi. STU har föreslagit att följande områden prioriteras: elektronikoch dalateknik, bioteknik, materialteknik, verkstadsteknik, kemiteknik,iräteknik, massa- och pappersteknik samt teknik för hälso- och sjukvärd. Dellaval av prioriterade områden stöds praktiskt laget genomgående av remissinstanserna.Enstaka remissorgan anger dessutom några ytterligare områden Prop.1980/81:130 100 som anses vara i behov av förstärkt stöd. CTH antyderindirekt en viss tveksamhet inför prioriteringen av de tre sistnämnda områdena.När det gäller omfattning och inriktning av satsningarna inom de prioriteradeområdena stöds i allmänhet ocksä STU:s förslag. För kemiteknik finner såvälIVA som CTH STU:s ökningsförslag representera en miniminivå. Även inombioteknik anser/VA en störte satsning befogad medan IVA ifrågasätter om intesatsningarna pä det trätekniska området är för kraftiga i förhällande tillandra områden. Jag hartidigare (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 256) framhållit betydelsen för denindustriella utvecklingen av insatser på områdena elektronik och datateknik,materialteknik, kemiteknik, bioteknik och verkstadsteknik. harsedermera fastslagit denna prioritering för innevarande budgetår (NU1979/80:43, rskr 1979/80:395). För att STU:s insatser skall ge resultat bördessa prioriteringar i huvudsak ligga fast även . STU har därtill föreslagit alt ylterligare tre områdenprioriteras, nämligen träteknik, massa- och pappersteknik samt leknik förhälso- och sjukvård. Med tanke på dessa områdens stora betydelse för svenskekonomi finner jag del motiverat att stora framtidsoriente-rade satsningar görspä dessa områden. Jag vill emellertid erinra om de stora summor som STU satsar inom dessa områden. Dessa satsningar bör fortsätta pä i huvudsaknuvarande nivä men ges en delvis förändrad inriktning, vilket jag återkommertill. Jag vill idetla sammanhang peka på de stora möjligheler som kan skapas genom en ökadintegration mellan olika teknikområden. Detla kan ge upphov till hell nyaprodukter, processer och system och medföra etablering av nya industriförelagmed inriktning pä marknader, vilka till stor del inte är kända . Jag avser nu någol utförligare kommentera insatserna underde lidigare nämnda områdena. Elektronikoch datateknik är områden där den lekniska utvecklingen går mycket snabbt.Utvecklingen av elektroniska och eleklroopiiska komponenter har utgjort grundenför den minialyrisering och prissänkning pä elektroniska apparater som har letttill en nästan explosionsartad utveckling av anlalel tillämpningsmöjligheleroch marknader för elektronik. Denna utveckling kan väntas prägla även denärmaste decennierna. Huvuddelen av mikroelektroniken kommer altfinnas i produkter som inte kallas datorer i gängse mening. Detta innebär attdenna teknik brett och genomgripande kommer att påverka utvecklingen i industrioch samhälle. Detla medför stora omställningsproblem för svensk industri menocksä stora utvecklingsmöjligheter för företag som kan utnyttja den nyatekniken. Utvecklingen är således inte begränsad till elektronik- och dataindustrinutan flertalet industribranscher och samhällssektorer kommer att beröras islörre eller mindre omfallning. För atl kunna möta och utnyttja den utmaningsom den nya tekniken erbjuder krävs industriell 1980/81:130 101 kompetensoch kapacitet inom området. På hårdvarusidan behövs kunnande för bl.a.utveckling av kundspecificerade integrerade kretsar och på mjukvarusidanbehövs, vilket inte är minst viktigt, kunnande alt använda den nya teknikendels för att framställa konkurrenskraftiga produkter inom olikaindustribranscher utanför den egentliga elektronik- och dataindustrin, delsför all från användarsynpunkt rätt kunna använda datateknik och elektronik iolika konstruktions-, produktions- och administrationssystem. För atl byggaupp kompetensen inom elektronik- och dataområdet harjag beräknat medel förslora insatser även i fortsättningen med tonvikt pä framför alltkunskapsutveckling, vilken bör ge den nödvändiga basen för en vidareindustriell utveckling. Datateknikenssnabba utvecklingslakt har lett till en markant ökning i antalet möjligaanvändningsområden. Den utgör elt hjälpmedel i industriell produktion,vetenskapligt arbete, administration och vid beslutsfattande. Förväntningarnainom industrin och samhället inför denna tekniks utveckling och ulnyltjande ärblandade. Förhoppningar knutna till dess möjligheter att åstadkomma markantaeffektivitetsförbättringar samt nya produkter och tjänster bryts mot farhågorom ökat krångel, minskat anlal arbetstillfällen, försämrad arbetsmiljö,utarmning av arbetsinnehåll och hot mot den personliga integriteten. Föratt vi skall kunna försäkra oss om denna tekniks positiva potential och undvikade användningssvårigheter och läsningar som tekniken kan medföra, erfordras atlvi i möjligaste mån - i ett sammanhang - betraktar tekniken, dess användningsamt konsekvenserna av denna användning på människor, organisationer ochsamhället. Forsknings- och utvecklingsinsatserna vid STU mäste planeras meddelta som utgångspunkt. Idirektiven till delegationen för datafrågor (Dir 1980: 15) har delegationenfått i uppdrag alt utarbeta förslag lill principer och riktlinjer fördatateknikens utveckling och användning i samhället. Delegationen skall vidareägna stor uppmärksamhet åt forskning avseende datateknikens framlida användningoch konsekvenser i syfte att öka samhällets handlingsberedskap. 1syfte att anpassa inriktningen och organisationen av STU:s ramprogram inom detdatatekniska området till de principer och riktlinjer som utarbetas inomdelegationen avser jag - efter samråd med statsrådet - föreslåregeringen att i annat sammanhang uppdraga åt data-delegaUonen atl i samverkanmed STU se över dessa ramprogram. Regeringenanser vidare dessa frågor vara så betydelsefulla att den avseratt lägga fram en dalapolitisk proposition som bl. a. kommer att behandlaforskning kring datateknik. Bioteknikenbefinner sig i ett dynamiskt utvecklingsskede där tekniska tillämpningar inomett stort antal områden kan fömtses. Denna leknik innebär ulnyltjande avcellers eller cellbeståndsdelars egenskaper för industriell produktion.Biotekniska processer är vanligen kunskapsin- 1980/81:130 102 lensiva,energisnåla och kräver begränsade investeringar, vilket bl.a. gör dem relativtoberoende av anläggningsstorlek. Ökad användning av denna teknik germöjligheter lill bättre råvaru- och energiutnyttjande, nya och mer effektivametoder för läkemedels- och livsmedelsframställning och effektiv nedbrytning avmiljöfarliga ämnen. Med tanke på områdets kunskapsintensiva karaktär,utvecklingspotentialen och den kompetens som finns i inom närbesläktadeområden bör biotekniken kunna erbjuda en intressant utvecklingsmöjlighet försvensk industri. Jag har därtör beräknat medel för en fortsatt ökning avinsatserna inom detla omräde för att möjliggöra en framlida industriellexpansion. Utvecklingen avmaterialtekniken mot alltmer kvalificerade konstruktionsmaterial och förändamålet väl avvägda materialkombinationer är en av grundförutsättningarna fören konkurrenskraftig verkstadsproduktion. Detta kräver ett materiallekniskikunnande inom etl flertal områden. Det traditionellt dominerandekonstruktionsmaterialet stål kommer även inom överskådlig tid alt vara del mestanvända materialet. Nya material kommer dock atl få en allt större belydelse.För att kunna utnyttja de möjligheter som de nya materialen erbjuder krävs enökad integrering mellan materialtillverkningsledet ochkonstruktions-/bearbetningsledel. Detta innebär stora omställningsproblem förspeciellt verkstadsindustrin. Stål är ett väl beprövat konslruklionsmaterialoch såväl forskarkompetensen som den industriella kompetensen är mycket hög iSverige. Företagen satsar stora summor pä forskning och utveckling kringstälmaterial. STU:s insatser blir därmed relativt marginella. STU;s roll ärbetydligt mer strategisk och avgörande vad gäller forskning och utvecklingkring nya material. STU:s insatser inom det materialtekniska området bör därföri ökad utsträckning inriktas mol nya materialområden med slor framlida användningspotentialmen där kompetensen är alltför låg hos konstruktörerna. Jag tänker härpå polymerer, avancerade komposiler, högtempera-turkeramer och nya former avmetalliska material som pulverpressade och arnorfa metaller. Jag har beräknatmedel för en viss ökning av insatserna inom det materialtekniska området. Genomdenna ökning av de totala satsningarna på materialteknik och framför allt genomatt STU successivt gör omprioriteringar från konventionella material mot nyamaterial bör en kraftig ökning av satsningarna på nya malerial och derasanvändning komma till stånd. Verkstadsindustrinsstora betydelse för svensk ekonomi har framhållits i många sammanhang. Inomverkstadsindustrin har sina mest expansiva produkter och företag.Verkstadstekniken har avgörande betydelse för den produktionstekniskaförnyelsen i flertalet branscher. För att konstruera och tillverka produkter påett internationellt konkurrenskraftigt sätt krävs en alltmer avancerad teknik.Insatserna på det verk-stadstekniska området bör i första hand inriktas påutveckling av automatiserade, flexibla produktionssystem. Härigenom kan påsikt skapas arbets- Prop.1980/81:130 103 platsermed god arbetsmiljö med för konkurrenskraften nödvändig fler-skiftsproduktionmen med enbart dagtidsbemanning. Jag har beräknat medel för att den redan underinnevarande budgetär upptrappade satsningen på verkstadsteknik skall kunnafortsätta. Huvuddelen av insatserna bör inriktas på industrielltutvecklingsarbete. Flertaletindustribranscher utnyttjar i ökande grad kemikalier och kemiskt kunnande somproduklivitetshöjande instrument och för produklför-ädling. Utvecklingen inomden svenska kemiindustrin fokuseras alltmer på atl tillfredsställa dessa behovoch därmed exploatera den marknadspotential som här erbjuds samt atl medutnyttjande av avancerad kemiteknisk kompelens producera och sälja speciellaråvaror och halvfabrikat för vidareförädling. En sådan strategi kräver myckettvärlekniskt arbele, stora inslag av applikationsforskning och ett uniktkunnande inom området kemiteknik. Jag har beräknat medel för ökade insatserinom detta område för dels utveckling av användarorienteradeprestationskemikalie-system, dels kunskapsuppbyggnad inom yt- och kolloidkeminsamt inom syntetisk organisk kemi. Skogenär en av vårt lands viktigaste råvaruresurser. Till skillnad från exempelvismalm är skogen dessutom en resurs som kan förnyas. Den svenska skogsråvaranhåller god kvalitet. Med avseende pä den näriiggande västeuropeiska marknadenär vidare transportförulsältningarna mycket gynnsamma för svensk skogsindustrisinternationella konkurrenskraft. Skogsindustrin är vår i särklass störstanettoexportör. Knappt hälften av densvenska skogsråvaran går till den trätekniska industrin för vidareförädling. Avskogsindustrins nettoexport härrör från träindustrin, vilket iabsoluta tal innebär ett större positivt bidrag till handelsbalans änvad bil- och varvsindustrin ger tillsammans. Den svenska träindustrin ärsysselsättningsintensiv och regionalpolitiskt av stor betydelse. Företagen äri allmänhet små och resurserna för forsknings- och utvecklingsarbete myckelbegränsade. Den nuvarande forsknings- och utvecklingsinsatsen är bäde vadavser inriktning och volym otillräcklig i elt läge där priskonkurrensen ärstark och konkurrenterna har ett stort och ökande inflytande på marknaden. Föratt den svenska träindustrin även skall kunna hävda sig på exportmarknadenkrävs dels åtgärder för att på olika sätt öka vidareförädlingsgraden inom helabranschen, dels produktförnyelse och därtill hörande förbättring och förnyelseav produktionsmetoder. STU har under såväl föregående som innevarande budgetårkraftigt ökat satsningarna pä området träteknik. Dessa satsningar har tillviss del inriktats på att höja den trätekniska kompetensen inomhögskolesystemet, men framför allt på alt stödja företagens arbete medvidareförädling och produktförnyelse. Jag bedömer STU:s satsningar somnödvändiga för alt industrin skall stimuleras att öka de egnautvecklingsinsatserna. Dä detta har uppnåtts bör STU:s stöd åter kunna minskas.Jag har t. v. beräknat medel för fortsatta insatser på hög nivä inom detträtekniska området. Prop.1980/81:130 104 Massa-och pappersindustrin är i och med sin höga neltoexport den bransch som har haftoch alltjämt har den största enskilda betydelsen för handelsbalans.Massa- och pappersindustrin har förutsättningar att även framledes spela encentral roll för ekonomi. En förutsättning härför är dock enutveckling mot en ökad förädlingsgrad hos de produkter som exporteras.Huvudsyftet med STU:s stöd till massa-och pappersteknik bör vara all hävdalångsikliga utvecklingsbehov och stimulera företagen att aktivare satsa pä nyaproduktområden.