prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — För läkarvård och annan sjukvärdande behandling somombesörjs av offentlig sjukvårdshuvudman får patienten betala en avgift påhögsl . fr.o.m. den ) vid läkarbesök och högst 15kr. för sjukvårdande behandling utförd av annan personal än läkare. För vård hos privatpraktiserande läkare ansluten lillförsäkringen betalar patienten normalt . och för värd hosprivatpraktiserande sjukgymnast, likaså ansluten till försäkringen, betalarpatienten normall . Försäkringen betalar resterande ersättning direki tillvårdgivaren. Efler en överenskommelse mellan ochLandstingsförbundet är 1975 rekommenderade förbundet införandet av generellnedsättning av patientavgifterna hos sjukvårdshuvudmännen för patienter medslorl vårdbehov. Principen innebär, att när en person betalat patientavgiftför ett visst antal besök i öppen värd. blir resterande besök under åretkostnadsfria. Socialpolitiska samordningsutredningen (S 1975:02) fick år1976 i uppdrag alt utreda om och i vad män skyddet mot höga vårdkostnaderytterligare borde förstärkas. Utredningen överlämnade ett delbetänkande(SOU 1979: I)Utbyggt skydd mot högavärd- och läkemedelskostnader. Utredningen föreslår där ett samordnathögkostnadsskydd som omfattar läkemedel samt läkarvård och sjukvårdandebehandling i öppen vård. såväl offentlig som privat. Utredningsförslaget har remissbehandlats. Jag avseralt föreslå regeringen alt en proposilion på grundval av utredningensförslag läggs fram till . Jag kommer därvid att föreslå enförstärkning av skyddet mot höga koslnader för personer med stort behov avbl.a. Delta högkoslnadsskydd skall gälla prisnedsattaläkarordinerade läkemedel och skyddsläkemedel saml vara samordnat medläkarvård och sjukvårdande behandling i öppen vård - privat och offentlig.Högkoslnadsskyddet skall bl.a. innebära att en person som har betalat avgiftför 15 läkemedelsinköp eller besök hos läkare m.fl. blir befriad från kostnadför fortsatta läkemedelsinköp och vårdbesök. Befrielsen gäller under entolvmånadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. Nuvarande reglerför kostnadsfria läkemedel bör behållas. Barnfamiljerna har behov av ett särskilt generösthögkostnadsskydd. För barn föreslås därför ell gemensamt kostnadstak efler 15inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj. De nu gällande patientavgifterna vid läkemedelsinköpfastställdes med giltighet fr. o. m. den . En höjning avdessa avgifter är motiverad bl.a. med hänsyn till den allmännaprisutvecklingen. Jag föreslår därför alt prisnedsällning för berörda läkemedelfr.o.m. 1980/81:20 13 görs med hälften av del belopp som överstiger20 kr. och med hela del belopp som överstiger . Den högsta avgiften läkemedelsinköp blir därmed . Motsvarande höjning bör göras även förde specialdestinerade livsmedel som inköps till barn . Dehöjda patientavgifterna beräknas minska sjukförsäkringens koslnader med ca 250milj. Frågan om patientavgifterna i den öppna vården kommer attbehandlas i samband med de föreslående överläggningarna mellan företrädare försocialdepartementet och landstingsförbundet om sjukförsäkringens ersättningartill sjukvårdshuvudmännen efter är 1981. Därvid bör de här föreslagnaavgifterna vid läkemedelsinköp vara vägledande för justeringen avpatientavgifterna i den öppna vården. Införandet av ett högkoslnadsskydd för receplförskrivnaläkemedel samordnat med läkarvård och sjukvårdande behandling i öppen vård beräknasvid den tänkta nivån 15 besök/inköp medföra en kostnadsökning för samhällel pä25-45 milj. kr. beroende pä nyltjandegraden. Sammanlaget kan de föreslagnaförändringarna i regelsystemet, dvs. införande av högkoslnadsskyddet samthöjningen av avgifterna för läkemedel och de justeringar av patientavgifternaför sjukvård som blir aktuella senare beräknas minska försäkringens koslnadermed omkring 500 milj. kr. Vad jag här har anfört om höjda avgifter vidläkemedelsinköp föranleder ändring 1 3 § lagen (1954:519) om kostnadsfria ochprisnedsatta läkemedel m. m. Ett inom upprättat förslaglill lagändring bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 4.5. Jag hemställer att regeringen föreslår alt antaga förslagel lill lag om ändring i lagen(1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatla läkemedel m. m. [8] Vårdavgifter vid långtidssjukvård m. m. Vid vård på sjukhus görs ell avdrag på de försäkradessjukpenning med . Avdraget är dock maximerat till 1/3 avsjukpenningbeloppel och den återstående sjukpenningen skall alltid uppgå lilllägsl . Frän sjukförsäkringen utgår en ersättning tillsjukvårdshuvudmannen med . för varje vårddag pä sjukhus. För personer med hel ålders- eller förtidspension ulgårsådan försäkringsersättning för sjukhusvård under sammanlagt efterpensioneringen ulan att något avdrag görs på den försäkrades förmåner. Efterdenna värdtid är pensionären ulförsäkrad såvitt gäller sjukhusvård och skallsjälv betala vårdavgiften till sjukvårdshuvudmannen. Denna avgift fastställs avsjukvårdshuvudmannen. Utgångspunkten för avgiftsnivån har därvid varit deavgiftsregler som gäller för sjukpenningförsäkrade patienter. 1980/81:20 14 Jag vill här framhälla att det av fiera skäl är önskvärtatt nå fram till nya avgiftsregler på detta område som minskar de nuvarande storaskillnaderna i avgift för äldre vid långtidssjukvård och vistelse inomprimärkommunal åldringsvård. En översyn av avgiftsreglerna för bl.a.utförsäkrade patienter pågår inom en arbetsgrupp med representanter försocialdepartementet och landstingsförbundet. Avsikten är all frågan om nyaavgiftsregler skall behandlas vid de överläggningar som under denna höst kommerall las upp om sjukvårdsersättningarna efler utgången av . [9] Överföring till statsbudgeten av besparingar inomsocialförsäkringen De förslag som jag har lagt fram under punkterna 5-7innebär en kostnadsminskning för den allmänna försäkringen med lolall ca 450milj. Med de finansieringsregler som gäller faller därav ca 67 milj. kr. påstatsbidrag och 383 milj. kr. Det sistnämnda beloppetmotsvarar en sänkning av socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen meddrygt . För alt kostnadsbesparingen i sin helhet skalltillföras slalsbudgelen bör avgiften till sjukförsäkringen sänkas med 0,1procentenhet som socialförsäkringsavgiften till folkpension höjs medsamma procenttal. Sistnämnda avgift tillförs statsbudgeten som bidrag tillfolkpensionskostnaderna. Folkpensionsavgiflen läcker f.n. avfolkpensionskostnaderna. Denna andel var är 1977. Jag förordar alt soeialförsäkringsavgiflen lillsjukförsäkringen sänks lill 10,fr.o.m. den I januari1981 som soeialförsäkringsavgiflen till folkpensioneringen höjs medmotsvarande procentenhet till 8,. Därmed kan den avgifisfinansierade andelenav folkpensionskoslnaderna beräknas öka till . De av mig föreslagna avgiftsförändringarna föranlederändring i 19 kap. 4 och 4 a §S lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Ett inomsocialdepartementet upprättat förslag lill lagändring bör bifogas protokolleti delta ärende som bilaga 4.4. Med hänvisning lill vad jag har anföll hemsläller jag allregeringen föreslår alt antaga förslagel till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. [10] Ändrade regler för socialförsäkringsavgifter För finansieringen av socialförsäkringarna m.fl. ändamålerlägger arbetsgivarna avgifter. Det finns f n. ett dussintal olikaarbetsgivaravgifter där uttagen 1 princip grundas på företagens lönesummor. Demer betydande arbetsgivaravgifterna har motsvarighet i egenavgifter, sombetalas av egenföretagare. Avgifterna motsvarar av lönesummorna ochinbringar f. n. ca . 1980/81:20 15 De olika avgifterna beräknas i princip var för sig enligtsärskilda bestämmelser i lagen om allmän försäkring och i en rad andraförfattningar. Reglerna för de olika avgifterna är emellertid i de flestaavseenden överensstämmande. Gemensamt för arbetsgivaravgifterna är alt dessa beräknaspä konlant-löner och naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil.Arbetsgivaravgiften lill försäkringen för tilläggspension (ATP) skiljer sigdock på ett mera väsentligt sätt från övriga avgifter, eftersom den inte las ulpå hela lönesumman i förelagen. Härvid fastställs avgiftsunderlaget som dendel av utgiven lön m. m. för arbetstagare och år som ligger mellan det vidårets ingång gällande basbeloppet, . och 7,5 gånger dettabelopp, i är . Arbetsgivaravgiften tas f. n. ut på del nunämnda avgiftsunderlaget. I huvudsak motsvarande regler gäller för egenavgiftentill ATP. ,som har haft i uppdrag att utarbeta förslag till eft enhetligt avgiftssystem,har i betänkandet SOU 1977:46, Pensionsfrågor m.m.. lagt fram förslag härtill.Kommittén föreslår att alla avgifter förs samman i en lag. Vidare föreslås attATP-avgiften i fortsättningen skall beräknas på brutlolönesumman på samma sättsom övriga socialförsäk-ringsavgifler. dvs, utan basbelopps- ochmaximeringsavdrag. Enligt kommitténs mening bör ultagsprocenten därvid sänkasför all kompensera det ökade avgiftsunderlaget. Fierlalet remissinstanser har understrukit behovet avförenklade avgiftsregler och tillstyrkt förslagen. Fördelarna med ett enhetligt system försocialförsäkringsavgifter är enligt min mening bl. a. följande. Avskaffandet av basbelopps- och maximeringsavdraget samtden lidsredovisning detta system förutsätter medför väsentliga administrativalättnader. Förslaget innebär även i övrigt förenklingar. Den mångfald avregler som f. n. finns pä området kan ersättas med färre och mer entydigaregler. Detta torde leda lill en större överblickbarhet och väsentligaadministrativa förenklingar för arbetsgivarna, vars uppgiftslämnande skullekunna minskas betydligt. Dessutom skulle myndigheternas debileringsrutiner blienklare. Genom all kontrollen underlättas ökar möjligheterna all fä till ståndett korrekt avgiftsuttag. Förenklingen av reglerna för socialförsäkringsavgifiernaär en viklig förutsättning för den av DEMA-ulredningen (riksförsäkringsverketsutredning angående decentralisering av funktioner inom avgiftssystemet;Rapport ) föreslagna decentraliseringen från riksförsäkringsverketlill de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna av debitering resp.uppbörd av arbetsgivaravgifter. Den preliminära arbetsgivaravgiften debiteras f. n. pä deinkomstuppgifter som ligger till grund för beräkning av den slutliga avgiftenunder nästföregående är uppräknade med hänsyn lill den beräknade allmänna Prop.1980/81:20 16 löneökningen t.o.m. det aktuella inkomståret. Trols dennauppräkning innebär del nuvarande systemet att betydande belopp iarbetsgivaravgifter betalas in med upp till två ärs eftersläpning. I denreviderade finansplanen 1980 framhålls alt den preliminära uppbörden avarbetsgivaravgifter på bör kunna knytas till den lönesumma somredovisas i samband med källskatteredovisningen (prop. 1979/80: 150 bil. Därigenom skulle i princip nästan all eftersläpning kunna upphöra. Ettgenomförande av pensionskomniitténs förslag underiättar en sådan omläggning avdebiterings- och uppbördssystemet. Somtidigare nämnts skiljer sig ATP-avgiften enligl nuvarande regler frän övrigaavgifter genom att den inle beräknas pä hela brutlolönesumman. Beträffandeavdragen från bruttolönesumman är man hänvisad till beräkningar som görs avarbetsgivarna, bl. a. över den arbetade lid som en utbetald lön hänför sigtill. Myndigheternas möjligheter all kontrollera de uppgifter som arbetsgivarnalämnar härvidlag är i praktiken myckel begränsade. Dagens regelsystem gersåledes möjligheter lill felaktigt eller missledande uppgiftslämnande. Ellgenomförande av kommitténs förslag innebär att dessa möjligheter las bort. Detblir också möjligt att samordna kontrollen på avgiftsområdet medskattekontrollen på ett effektivare sätt. Inkomsterna till socialförsäkringen kan förväntas öka,bl.a. lill följd av att den nuvarande eftersläpningen tas bort och allmöjligheterna att undandra sig inbetalning av avgifter minskar. Härtill kommerrationaliseringsvinster för såväl företag som myndigheter genom att deadministrativa rutinerna kan förenklas. Här böräven nämnas att kommittéförslaget mött vissa erinringar. borttagande avbasbelopps- och maximeringsavdragen vid fastställandet av avglftsunderiaget förATP-avgiften innebär all det omedelbara samban-del mellan avgiften och förmånenlas bort i denna del. Vidare har omfördelningseffekterna av ett slopande avbasbelopps- och maximeringsavdragen för ATP-avgiften påtalats av fleraremissinslanser. Kommitténs beräkningar visar dock att omläggningen för deflesta företag inle nämnvärt påverkar avgiftsbördan jämfört med nuvarandesystem. Förändringarna skulle normall röra sig om bråkdelar av en procent avlönesumman. För egenföretagare som betalar egenavgift grundad pä sin egeninkomst kan i inkomstläget . uppkomma en avgiftsskärpning motsvarande0.2% av inkomsten och i lägel . ca 0,av inkomsten. I lägreinkomstlägen blir effekten normalt oförändrad eller sänkt avgift. Ett genomförandeav kommitténs förslag kan också i vissa fall leda till marginaleffekter.Självfallet måsle dessa problem beaktas som del, med hänsyn till defördelar jag tidigare nämnt, framstår som angeläget all ell slutligt förslaglill ett system för debitering och uppbörd av socialförsäkringsavgifter enligttidigare nämnda principer kan utformas. Jag räknar med all återkomma till regeringen i dennafräga. I avvaktan på en mera genomgripande omläggning avuppbördssyslemet Prop.1980/81:20 17 ianslutning till de åtgärder som jag har berört har regeringen den 11september 1980 pä mitt förslag beslutat lägga fram en proposition lillriksdagen om höjda räntesatser fr. o. m. den Ijanuari 1981 för den särskildaavgift som tas ul vid uppbörd av kvarstående arbetsgivaravgifter. Ål-gärdentorde innebära en inkomstförstärkning på statsbudgeten med ca 60 milj. kr. perår genom ränteeffeklen och en minskad eftersläpning. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att I kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall hanedan angivna lydelse. Inom den allmänna försäkringen skola de beräkningar, somangivas i denna lag, göras på grundval av ett basbelopp. Basbeloppetfaslslälles av regeringen för och ulgör fyratusen kronormultiplicerat med det tal, vUket angiver förhållandet mellan det allmännaprislägel under andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget iseptember 1957. Åndring av nänmda tal må ej föranleda ändring av basbeloppet,med mindre talet stigil eller nedgått med sedan närmastföregående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade basbeloppetavrundas lill närmaste hundratal kronor. Föreslagen lydelse kap, 6§ Inom den allmänna försäkringen skall de beräkningar, somanges i denna lag. göras med anknytning till ell basbelopp. Basbeloppet Jåstställs av regeringen för ochulgör multiplicerat med del tal, (jämförelsetal), som anger förhållandetmellan del allmänna prislägel under andra månaden före den som basbeloppetavser och prisläget . Därvid skall i enlighet med föreskrifter sommeddelas av regeringen för tid efter förändringarna i det allmännaprisläget beräknas med bortseende från indirekta skatter, tullar, avgifter ochändringar i energipriser samt liUägg göras för subventioner. Basbeloppetavrundas lill närmaste hundratal kronor. Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalet harändrats med sedan närmast föregående ändring av basbeloppetgjordes. Denna lag träder i kraft och skalltillämpas första gängen vid fastställande av basbeloppet för januari månad1981. Lagen omtryckt 1977:630, 1980/81:20 19 Lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension Härigenom föreskrivs all 4 5 lagen (1962:392) omhuslrulillägg och kommunall bostadstillägg till folkpension' skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 S Huslrulillägg och kommunalt Hustrutilläggoeh kommunall bostadslillägg minskas med en tred- bosladstilläggminskas med en tred jedel av den pensionsberältigades jedelav den del av den pensions- årsinkomst / vild den må överstiga berälligadesårsinkomst .so;;; över för den som är gift cttuscnfemhitn- stiger750 kronor för den som är gift dra kronor och för annan tvåtusen och/WW kronor och för annan, kronor. Minskning skall, där rält lill såväl huslrulillägg somkommunall bosladstillägg föreligger, göras först å bosladslilläggel ochdiirefter ä huslrulilläg-get. Denna lag träder i krafl den . Äldrebestämmelser gäller i fräga om hustrutillägg och kommunalt bosladstilliigg somavser lid före ikraftträdandel. Lagen oniliyckl 1976: 1014, 1980/81:20 20 Lag om ändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring Härigenom föreskrivs att 11 S lagen 11979:84) omdelpensionsförsäkring skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse II $ Delpension fastställs till belopp Delpensionen fastställs till det sommotsvarar av den belopp som motsvarar försäkrades pensionsunderlag. Fastställd delpension anknyts till basbeloppet ochomräknas vid förändring av detta. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestiimmelser giiller fortfarande för den som har rätt lill delpension fördecember månad 1980. under förutsättning all delpensionen grundar sig påansökan som kommit in till den allmänna före den I december1980, Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 19 kap. 4 och 4 a S§ lagen (1962:381) om allmän försäkring'skall ha nedan angivna lydelse. Avgift till sjukförsäkringen enligl 1 § ellersjukförsäkringsavgift enligl 2 § skall utgåmed tio och sex tiondels procent av del belopp, vara avgiften skall beräknas.För försäkrad som på grund av undanlagande enligt 11 kap. 7 § ej omfattas avsjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligt 3 kap. 11 § gällermed karenslid, beräknas dock avgift enligt 2 § efter den lägre procentsals somregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer medhänsyn till den inverkan undanlagandel eller karenstiden bedömes få på försäkringensutgifter. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassornalill läckande av deras utgifter under årel för sjukförsäkringsförmåner,inberäknal de koslnader enligl lagen (1974: 525) om ersällning för vissfödelsekonlrolle-rande verksamhei m.m., som åvila kassorna, saml förförvaltning, lill den del utgifterna icke täckas av statsbidrag enligt 7 §.Influtna avgifter skola, även läcka de koslnader som uppkommit förden allmänna försäkringen för förmåner enligl lagen (1954:519) om kostnadsfriaoch prisnedsatla läkemedel m. m. saml för centrala studieslödsnämnden ianledning av att aterbetalningspliktiga studiemedel, som belöpa på studerandessjukpe- Avgifi lill sjukförsäkringen enligl 1 § ellersjukförsäkringsavgift enligl 2 § skall utgämed tio och jein tiondels procent av del belopp, vara avgiften skallberäknas. För försäkrad som på grund av undantagande enligl 11 kap. 7 § ejomfattas av sjukpenningförsäkringen eller för vilken försäkringen enligl 3kap. 11 § gäller med karenstid, beräknas dock avgift enligt 2 § efter denlägre procentsals som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighetfastställer med hänsyn till den inverkan undantagandet eller karenslidenbedömes få på försäkringens utgifter. Influtna avgifter fördelas mellan deallmänna försäkringskassorna till täckande av deras utgifter försjukförsäk-ringsförmåner. inberäknal de kostnader enligl lagen (1974: 525) omersättning för viss födelsekonlrolle-rande verksamhei m. m.. som åvilakassorna, saml för förvaltning, till den del utgifterna icke läckas avstatsbidrag enligt 7 S. Influtna avgifter skola, även läcka de kostnader somunder året uppkommit för den allmänna försäkringen för förmåner enligt lagen(1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m.m. saml för centralastudieslödsnämnden i anledning av alt återbetalningsplikliga studiemedel, sombelöpa på studerandes sjukpe- Lagen omtryckt 1977:630. Senaste lydelse 1979: 1134. riod,enligt sludiestödslagen (1973: .349) icke skola återbetalas, lill den delkoslnaderna icke skola läckas med statliga medel enligt 7 S andra styckei. Förreglering av över- och underskott skall finnas en fond. benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden.Regeringen fastställer grunderna för överförandet av medel till och frånfonden. riod,enligt sludiestödslagen (1973:349) icke skola återbetalas, till den del kostnaderna icke skola täckas med statliga medel enligt 7 S andra slyckel. För reglering av över- och underskoll skall finnas en fond, benämnd allmänna sjuk försäkringsfonden. Rege ringen fastställer grunderna för överförandet av medel lill och från fonden. 1 fråga om som avses i I § I mom. första styckeilagen (1958:295) om sjömansskatt beräknas avgiften till sjukförsäkringen enliglprocentsats som regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, myndighetfastställer. Procentsatsen skall utgöra bestämd andel av den iförsta stycket angivna procentsatsen. Nämnda andel skall svara mol förhällandetmellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartygi medeltal för , som närmast föregått det år däprocentsatsen fastställes. Hänsyn tages härvid ej till fartyg med enbruttodräktighet understigande trehundra registerton. Procentsatsen beräknasmed två decimaler. Avgifttill folkpciisioneringen enligt I eller 3 § skall utgå med åtta och tretiondels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. 1 fräga omsjöman som avses i I § I mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskallberäknas dock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, eflerregeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av4 S andra slyckel. Avgifterna tillföras slalen. Avgiftlill folkpensioneringen enligl I eller 3 S skall utgå med åtta och /y;(;tiondels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. I fråga omsjöman som avses i I § I mom. första styckei lagen (1958:295) om sjömansskattberäknas dock avgiften efter den lägre procentsals som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av4 S andra styckei. Avgifterna tillföras staten. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fräga om avgift som belöper på tid föreikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1954:519) om kostnadsfria ochprisnedsatta läkemedel m.m. Härigenom föreskrivs alt 3 S lagen (1954:519) omkostnadsfria och prisnedsatla läkemedel m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§' I annat fall än vad som avses i 2 S I annat fall än vad som avses i 2 S första slyckel äger vid sjukdom den förstaslyckel äger vid sjukdom den som är omfattad av sjukförsäkring som är omfattad av sjukförsäkring enligl lagen om allmän försäkring enligt lagen om allmän försäkring eller här i riket är i allmän eller en- eller här i riket är i allmän eller en skild tjänst vid inköp av läkemedel skild tjänst vid inköp av läkemedel åtnjuta nedsättning av fastställt pris åtnjutanedsättning av faslslälll pris för förskrivna och inköp- för förskrivna och inköp ta läkemedel med hälften av det be- taläkemedel med hälften av det be lopp varmed priset överstiger tio lopp varmed priset överstiger och hela del belopp varmed kronoroch hela del belopp varmed priset överstiger . År priset överstiger . År förskrivning avsedd alt expedieras förskrivning avsedd all expedieras mer än en gång, skall nedsättningen merän en gång, skall nedsättningen hänföra sig till varje avsett expedi- hänförasig till varje avsett expedi tionstillfälle, tionslillfälle. Bestämmelserna i första stycket äga motsvarandetillämpning på skyddsläkemedel som i annat fall än som avses i 2 S andrastycket för-skrives till havande eller ammande kvinna eller barn som omlåltasav sjukförsäkring enligl lagen om allmän försäkring. Vad nu sagts om den som är omfattad av sjukförsäkringenligl lagen om allmän försäkring skall beträffande försäkrad, som är bosattutom riket, gälla allenast för tid varunder han vistas härslädes. Frän prisnedsällning enligt denna paragraf äger regeringenundantaga visst läkemedel eller viss grupp av läkemedel som i första styckeiavses. Denna lag träder i krafl den . ' Senasle lydelse 1977:526. Prop.1980/81:20 Bilaga 5 1980/81:20 I Bilaga 5 Utdrag PROTOKOLL