prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Hurtaxorna på el och fjärrvärme påverkar konsumenternas beleende är i hög gradberoende av hur bränselkoslnader är beaktade i hyresklausulerna. Likaså ärmöjligheter till individuell mätning och debitering av varmvatten etc avcentral betydelse all beakta för all elt effektivt resursutnyttjande skall skeinom energiområdet. Kommittén bör därför bedriva sitt arbete i kontakt medulredningen (Bo 1979:03) om individuell mätning och debitering av kostnader föruppvärmning och tappvarmvatten. En analysoch redovisning av energiprisernas effekter i de avseenden jag här har nämntskall syfta till att ge elt underlag för all bedöma om samhällsekonomiska ellerenergipolitiska fördelar skulle kunna uppnås om priserna vore annoriundautformade. Del är därför värdefullt om kommittén så långl möjligt kan redovisaresultatet av sina analyser och överväganden i form av översiktliga jämförelsermellan de nuvarande energipriserna och energipriser utformade efter principersom kan länkas utgöra allernaliv lill de nu fillämpade. Kommittén är härvidoförhindrad att ange vilka förändringar av de nu fillämpadeprissällningsprinciperna som enligl kommilléns mening är mofiverade. Kommitténbör sträva efter atl redovisa resultaten av sitt arbele på ell så lätlfallliglsätt som möjligt. Medanledning av vad jag har anfört om sambandet mellan energipriser ochenergiskatter finner jag det angelägel atl kommittén bedriver sitt arbele inära kontakt med ulredningen (B 1979:06) om beskattning av energi. Kommitténbör vidare sträva efter all lägga upp arbetet så atl resultatet därav successivtkan komma energiskatteulredningen lill del och ingå i underlaget för dessöverväganden. Kommittén bör redovisa sitt arbele . Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigar detstatsråd som har förordnals alt föredra ärenden som rör energipolitiken alttillkalla en kommitté med högst fem ledamöter med uppdrag atl kartlägga ochanalysera utformningen av taxor, priser och tariffer för olika energislag, alt utse en av ledamöterna atl vara ordförande och altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver alt kostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Del II Kn:l Skr. 1980/81:103 300 Departementschefen, statsrådet , anför antog (prop. 1977/78:48, KU 1977/78:21,rskr 1977/78:104) eft förslag till lag om skafteuljämning i länslandsfingskommun (SFS 1977:1094). Enligl lagen får landstingskommunen lämnabidrag och lån till kommun i landsfingskommunen i den mån del är påkallat förall främja skatleutjämning. Lagen trädde i kraft och gällerfill utgången av . Den innebär alt landstingskommunen själv bestämmerom inomregional skalleutjämning skall införas och hur den skall utformas. Del varden svåra ekonomiska situafionen för vissa kommuner i som varanledningen lill all den nya lagen kom till. Dessa kommuner hade på grund avden snabba expansionen fåll svårigheier atl finansiera en service avacceptabel standard. Skillnaderna mellan länets kommuner i fråga om skattekraftoch utdebitering var betydande. Särskilda ålgärder hade krävts. Utvecklingenhade lett fram till att mer än hälften av det statliga extraskatteutjämningsbidraget 1977 och gick lill kommuner iStockholms län. Denna utväg hade måst tillgripas trots att kommunerna i länethade den i genomsnitt högsta skaftekraften i landel. De kommunalekonomiska problemen i varenligl prop. 1977/78:48 så stora alt landstingskommunen under begränsad lidborde få möjlighet all lämna lån och bidrag lill kommunerna iskatteutjämnings-syfte. I propositionen framhölls bl.a. atl möjligheten förlandstingskommunen atl lämna lån och bidrag inte får ändra den gällandeordningen med kommunen och landstingskommunen som två likställda kommuntyper.Del uttalades dock atl ell skatleuljämningssyslem som endast innebär alllandstingskommunen skjuter lill skalleunderlag för atl kommunen skall kunnauppnå en viss garanterad skattekraft eller lämnar lån med fördelaktigalånevillkor till en kommun med särskilda ekonomiska problem inle medför någrasådana risker. Lånevillkor och andra villkor av teknisk natur borde enligtpropositionen kunna ställas upp av landstingskommunen, däremot inte villkor sominskränker den kommunala självstyrelsen. Del uttalades vidare altlandstingskommunens handlingsfrihet i fråga om skalteuljäm-ningen begränsas avbl.a. den kommunala likslällighelsprincipen. I etl yttrande lill konslitulionsulskoltet fillstyrktefinansutskottet (FiU 1977/78:2y) propositionen. 301 Kommittéer: Kommundepartementet Del IIKn:l givna uttalandena i propositionen. Ulskollel betonadesärskilt all elt system för inomregional skatteutjämning med landstingskommunensom låne- och bidragsgivare inle får utformas så all vare sig låne- ellerbidragsgivningen inkräktar på den kommunala självstyrelsen eller på principenom landstingskommun och kommun som två jämställda kommuntyper. Lagen omskatleutjämning i landstingskommun borde enligt ulskollel sessom ell provisorium. Frågan ominomregional skatleutjämning berördes också i propositionen 1978/79:95 om denkommunala ekonomin. Del uttalades att erfarenheterna från den verksamhet somfår bedrivas med slöd av lagen om skalleutjämning iStockholms läns landstingskommun bör avvaktas innan ställning las lill deninomregionala skalleuljämningen på . Vid riksdagsbehandlingenlämnades della uttalande ulan erinran (FiU 1978/79:35). Riksdagenhar behandlat en mofion om ändring i lagen om skatleutjämning iStockholms läns landsfingskommun (motion 1978/79:1614, KU 1979/80:12). År 1980har väckts en motion om all lagen bör förlängas utan fidsbegränsning (motion1979/80:1568). Debestämmelser om skatleutjämning i landstingskommun sominfördes genom lag innehåller inle mer än vad som behövs för alllandstingskommunen skall få befogenhet all befatta sig med sådan utjämning.Enligl vad föredraganden anförde i propositionen borde på egenhand få bestämma hur skalleutjämningssyslemel skulle utformas. Anledningsaknades för staten atl närmare reglera detta område eller all ange bestämdagränser för landstingskommunens rätt atl engagera sig i skalleutjämningen. Föredragandenanförde att den inomregionala skatteutjämningen infe borde ersälla den slalligaskalleuljämningen ulan utgöra ell komplement till denna. Slalligaskatteutjämningsbidrag borde utgå oberoende av om landstingskommunen utnyttjarsin befogenhet atl vidta skatleuljämnande ålgärder eller ej. Några särskildabestämmelser i lag om hur den inomregionala skalleuljämningen skall förhållasig fill den statliga behövdes inle. När statlig skatleutjämning förekommer,ligger den enligl föredraganden alltid i botten. Det blir sedan landstingetssak att avgöra om landstingskommunala skatteutjämningsbidrag dessutom skallulgå. Effekterna av det slalliga skatleutjämningssystemet i länel blir medandra ord av belydelse för ställningstagande i frågan ominomregional utjämning. Stockholmsläns landsting beslöt om inomregional skatleutjämningfrån och med . garanterade del slalligaskalleutjämningssyslemel kommunerna i en skattekraftmotsvarande av rikets medelskattekraft. Detta tal motsvarade då avmedelskallekraflen i länel. beslut innebar atl vid deninomregionala skalleuljämningen skuUe skattekraften utgöra fördelnings-grundoch justeras för skillnader i underskoll i förvärvskälla, inkomslslruk-tur ochsocialhjälpskoslnader. Skalleuljämningsnivån skulle för vara avmedelskallekraflen i länet räknat före justering med de nämnda faktorerna.Utjämningsbeloppen skulle utgå i form av bidrag. Rättviseskäl anfördes sommotiv för systemet med "justerad" skattekraft. Jusleringsfak-lorernakan beskrivas på följande säll. Har invånarna i en kommun i medeltal högreavdrag för underskoll i förvärvskälla (främsl ränteavdrag för fasligheler) ängenomsnittet i länel, minskar landsfingskommunens bidrag fill kommunen - harinvånarna lägre avdrag än genomsnittet, ökar bidraget. 1980/81:103 302 inkomsttagarna i en kommun i medeltal högre inkomsler ängenomsnillet i länet, minskar landstingskommunens bidrag till kommunen - ärförhållandel del omvända ökar bidraget. Har en kommun högresocialhjälpskostnader per invånare än genomsnittet, ökar landstingskommunensbidrag - är förhållandel det omvända minskar bidraget. Del med hänsyn filljusleringsfak-torerna framräknade tillskottet ullrycks i skattekronor.Bidragsbeloppet beräknas genom all antalet fillskjulna skattekronormultipliceras med kommunens skallesats för året före bidragsåret. Landstingetbeslöt också att kommuner som fick inomregionalt skatteutjämningsbidragskulle kunna få bidrag för all täcka viss del av sina kostnader förhyresförlusllån. fick 13 av länels 23 kommuner inomregionalaskatteutjämningsbidrag av varierande storlek, från drygt 47 milj. () fill 3 milj. kr. Totalt fördelade landstingskommunen fördetla år sådana bidrag med 178,7 milj. kr. budgeterades dessutombidrag för kostnader för hyresförlusfiån med 17 milj. kr. Riksdagenbeslöt (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335) om enomfattande reformering av det stafiiga skalleutjämningssyslemel med början år1980. Reformen innebär dels en väsenllig förbättring i utjämningen av deekonomiska förutsättningarna mellan kommuner resp. landstingskommuner, dels enkraftig ökning av de bidragsmedel som genom skatleutjämningssystemet förs överfill den kommunala sektorn. Den grundgaranfi som tillförsäkras kommuner ochlandstingskommuner enligl den i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidraggjorda inplaceringen i skaltekraflsklasser kompletteras med tillägg elleravdrag på grund av åldersstrukturens inverkan på kostnaderna i kommunerna resp.landstingskommunerna. Dessutom utgår fillägg lill kommuner med snabbbefolkningsminskning. En spärregel garanterar alt avdrag för gynnsamåldersstruktur inle får medföra all den tillförsäkrade skattekraften i någotfall kommer atl undersliga av medelskallekraflen när reformen är fulllgenomförd. Enligt en annan spärregel får inte heller den fillförsäkradeskattekraften när reformen är fullt genomförd undersliga den garanti som gälldeför , ökad . Det inomregionala skalleutjämningssyslemel för haranpassats lill det reformerade statliga syslemel. De regler som länslandsting antog innebär i huvudsak följande. Vid beräkningav inomregionalt skatteutjämningsbidrag skall utgångspunkten vara den statligagrundgaranlin. Den av landstingskommunen garanterade skalteutjäm-ningsnivån förår 1980 ökar lill av medelskallekraflen i länet. räknat förehänsynslagande fill de av beslutadejusleringsfaktorerna (underskott i förvärvskälla, inkomslslruktur ochsocialhjälpskoslnader). Åldersstruklurfaktorn i del nya statliga skatleutjämningssystemetinverkar alltså inte på del inomregionala syslemel. I sammanhanget beslötlandstinget atl kommuner som erhåller inomregionaltskatteutjämningsbidrag skulle få bidrag för all läcka viss del av sinakostnader för hyresförlusllån. beslöt också all i flerårsbudgel1980-1984 för uppföra anslag för den inomregionala skalleuljämningensaml uppdrog åt förvaltningsutskottet atl utvärdera reformen. får 13 av länets 23 kommuner enhgt landstingetsbeslut inomregionalt skatteutjämningsbidrag av varierande storlek, från drygt48 milj. kr. () fill 4 milj. kr. 303 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:l kommunen sådana bidrag med 193,6 milj. kr.För år 1980 budgeterades dessutom bidrag för kostnader för hyresförlustlån med16,7 milj. kr. Förvaltningsutskottetbeslöt atl låta utvärdera reformen om inomregionalskatleutjämning så alt landsfinget kan behandla frågan under första halvåret1980. Utvärderingen skall utgå från förutsättningen alt inomregionalskatleutjämning skall fortsätta . Förvaltningsutskottetförutsätter alltså atl genom ny lagstiftning medger della. Det har ianslutning lill förvaltningsulskollels beslut bl.a. uttalals atl inomregionalskalteuljämning blir nödvändig under 1980-talel för all förhindra ytterHgaresociala och ekonomiska orättvisor i regionen. Jag villnu la upp frågan om en förlängning av lagstiftningen om inomregionalskalleutjämning. Jag vill därvid erinra om uttalandet i prop. 1977/78:48 allerfarenheterna från försöksverksamheten i bör kunna ligga tillgrund för överväganden om en mera permanent möjlighet fill inomregionalskatleutjämning i detta län och om en motsvarande möjlighet för andra län. Jag har idel föregående konstaterat alt landstingskommun har tagilinifiativ till alt utvärdera den inomregionala skalleuljämningen i länel. Dennautvärdering bör kunna utgöra en del av underlaget för övervägandena i förstahand om fortsatta möjligheter fill inomregional skatleutjämning i Stockholmslän. Jag anser alt det bör uppdras ål en särskild utredare att pröva frågan omen mera permanent möjlighet till sådan skalteuljämning i detta län. Enligt minmening bör nu också utredas frågan om en motsvarande möjlighet bör införas ävenför andra län. Utredaren bör därvid uppmärksamma de särskilda förhållandena iMalmöhus och , där den siörsta kommunen i resp. läninte ingår i landsfingskommunen. Jag villerinra om alt utredaren har atl beakta vad som anförs i tilläggsdirektiven (Dir1980:20) till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav reformer. Där sägs bl.a. atl det är nödvändigl alt olika reformers effekterpå den kommunala verksamhetens volymutveckHng och på den kommunala ekonominklarläggs. Del uttalas också alt kommittéerna mot denna bakgrund måsle nogabeakta de kommunalekonomiska konsekvenserna av lämnade förslag och redovisa eltgenomarbetat underlag som medger bedömningar i dessa avseenden. Oavsett deöverväganden som utredaren kommer alt redovisa bör som ell alternafiv ularbelasetl förslag fill regler som ger fortsatta möjligheler till inomregionalskatleutjämning i . Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Delförslag för bör redovisas i början avhösten 1980. Om del blir nödvändigt av utredningstekniska skäl, bör utredarenkunna begränsa delförslaget lill all avse en förlängning av nuvarandelagstiftning i avvaktan på resultatet av del fortsatta utredningsarbetet. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för kommundepartementel atl tillkalla en särskild utredare med uppdrag atl prövadels frågan om en mera permanent möjlighet fill inomregional skatleutjämning iStockholms län, dels frågan om en motsvarande möjHghet bör införas för andralän, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidarehemställer jag atl regeringen beslutar alt kostnaderna skall belasta femtondehuvudtitelns kommittéanslag. 1980/81:103 304 Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. ADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet Departementschefen, statsrådet , anför. Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:t åtdåvarande exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON) atl i samarbete medstatskontoret göra en förstudie om möjlighelerna atl utnyttja ADB för vissaarbetsuppgifter inom exekutionsväsendet. Arbetet inriktades i huvudsak på enförsöksverksamhet med ell ADB-system inom . Etlför denna myndighet anpassat ADB-system började användas under budgetåret1968/69. Genom beslut - regleringsbrev /68 avseende anslag lill lokala exekutionsorganisalionen -föreskrev Kungl. Maj:t bl.a. att EON skulle utreda om del fortsatta arbetet förövergång fill ADB inom exekutionsväsendet borde bedrivas med sikte på all encentral dalaanläggning skulle tillskapas eller om regionala anläggningar bordeanvändas. Sedan EON hade redovisat utredningen föreskrev Kungl. Maj:l genombeslut - regleringsbrev för /70 avseende visstanslag inom verksamhetsområde - atl del fortsatta arbetetmed ett ADB-system för exekutionsväsendet skulle inriktas på en lösning med ellcentralt system. , som från EON övertogexekutionsväsendets cenlralmyndighelsuppgifter, lämnade enrapport med förslag till ADB inom exekutionsväsendet. Förslaget innebar att ellsjälvständigt centralt ADB-system skulle införas och byggde på vissförsöksverksamhet hos kronofogdemyndigheterna i . I sambandmed remissbehandlingen av förslagel lade i framelt alternativt förslag som innebar atl de regionala länsdatorerna iskattesystemet skulle ulnylljas även för exekufionsväsendet. Regeringenuppdrog ål att göra en utvärdering av de båda förslagen.Statskonsult redovisade uppdraget . Regeringen beslutade altförsöksverksamheten skulle fortsätta och utvidgas till att omfalla ävenstorstadslän -regleringsbrev för /78 avseende vissa anslag inomkommundeparlemenlels verksamhetsområde. Det ADB-baserade redovisningssystemet förexekutionsväsendet, , har drivits som försöksverksamhet i ochSödermanlands län . Under innevarande budgetår kommerförsöksverksamheten all utvidgas till all omfalla också ochGöteborgs och län. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit attförsöksverksamheten även skall omfalla (prop. 1979/80:100 bil. Myndigheternas tillgång till dala i del cenirala registret begränsaslill gäldenärer inom del egna länel. Civilutskottel framhöll i sill av godkända (rskr1978/79:212) 305 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:2 belänkande 1978/79:25 med anledning av prop. 1978/79:100angående anslag lill kronofogdemyndigheterna bl.a. att en fullständigutvärdering av den hitfills genomförda försöksverksamheten borde genomförasförutsättningslöst. Utskottet ansåg all utvärderingen borde ske skyndsamt såatt försöksverksamheten kunde avslutas och ersättas med en mera varaktiglösning. Jag förordar atl en särskild utredare får i uppdrag allutreda frågan om hur etl ADB-system för exekutionsväsendet bör utformas. Iuppdraget bör ingå all göra en utvärdering av del på försök drivna ADB-baseraderedovisningssystemet för exekutionsväsendet. Utredaren bör i enlighet med vadcivilulskottet anförde i sill betänkande också pröva frågan omdecentraliserade versamhetsformer för ell sådanl syslem liksom frågan om hurden enskildes integritet skall säkerställas. Vidare bör övervägas hur deolikheter i verksamheten som beror på kronofogdedislriktens skiftande storlekoch förutsättningar i övrigt skall beaktas. Civilulskottet framhöll i betänkandet vidare följande. Del bör först konstaleras atl det givna sambandet mellanbeslut om taxeringsorganisalionen och om indrivningsorganisationen inle allfidbeaktas. Uppenbarligen kan ålgärder vidtas för all rent tekniskt undvikaadministrativ omgång och kostnader i laxeringsledel för sådana uppdebile-ringarsom realiter endast är formella och som därefter ändras. Detta skulle minskatrycket på exekulionssidan. Det har tyvärr saknats samordnande avvägningar vidbeslut om resurstilldelningen fill dessa verksamhetsgrenar. Det tycks också finnas ell inte helt klarlagt sambandmellan valet av syslem för ell i och för sig ofrånkomligt datastöd förexekutionsväsendet och organisafionen av del prakfiska arbetet. Utskottet harförutsatt atl aviserade nya överväganden om systemfrågorna utgår från enbedömning av den samlade verksamhetens effektivitet - bedömningar som tordeligga även i personalorganisationernas intresse. Frågan om prioritering av åtgärder mellan enskilda ochallmänna mål liksom kostnadstäckningen synes ha bedömts främst urtraditionella civilrällsligl centrerade synpunkler. Till dessa bedömningar börläggas även elt ytterHgare beaktande av de samlade effektivitetssynpunkterna. Utredaren bör uppmärksamma dessa frågor. Utredaren har vidare atl beakta vad som anförs i dedirektiv fill samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansieringav reformer (Dir 1980:20) som regeringen beslutade . Direktiveninnebär att utredarens förslag bör hållas inom ramen för oförändradresursfilldelning. Om kostnadskrävande förslag läggs fram, måste samfidiglvisas hur förslagen kan finansieras genom besparingar i form avrationaliseringar och omprövning av pågående verksamhet inomutredningsområdet. Utredningsarbetet bör bedrivas med sikte på alt förslag omett ADB-system för exekutionsväsendet skall redovisas till regeringen senastvåren 1981. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar chefen för kommundepartementel att fillkalla en särskild utredare för all utreda fråganom utformningen av det ADB-baserade redovisningssystemet förexekutionsväsendet, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen beslutar altkostnaderna skaH belasta femtonde huvudfitelns kommilléanslag. 1980/81:103 306 Regeringen ansluter sig fill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Statliga myndigheters tillsyn och kontroll av och landstingskommunal verksamhet Departementschefen, statsrådet , anför. utmärkande drag för samhällsförvaltningens omvandlingunder efterkrigstiden är all beslutsbefogenheter har decentraliserats lillkommuner och landstingskommuner. När ökade samhällsålaganden behövts för alllösa gemensamma frågor har i slor ulslräckning de kommunala och landslingskommunalaorganens ansvar vidgats. Många väsentliga samhällsuppgifter sköts i närakontakt med kommuninnevånarna och under medverkan av många förtroendevalda.Kommunerna och landsfingskommunerna har enligt min mening de bästaförutsättningarna att bedöma vilka ålgärder som behövs för alt lillgodosemedborgarnas behov av samhällsservice på lokal nivå. En ökad kommunalsjälvstyrelse är mol den bakgrunden etl viktigt led i arbelel på all fördjupademokratin. Den kommunala självstyrelsens roll i samhällsarbetet ärinte en gång för alla given. Under har sloraförändringar inträffat. Antalet kommuner har genom indelningsreformer minskalfrån 2.498 lill 279. Den kommunala verksamheten har byggts ul och tar ianspråk nära en fjärdedel av bruttonationalprodukten. För alt klara de ökadeuppgifterna har antalet anställda ökat så atl var femte yrkesverksam har enkommun eller landsfingskommun som arbetsgivare. Planeringsfrågorna ochmedborgarnas möjligheler lill infiytande över samhällsbesluten har fåll ökadbetydelse. Ansvarsfördelningen mellan olika samhällsorgan harövervägts vid skilda fillfäHen. Statsmakterna har därvid successivt vidtagitförändringar för alt öka den kommunala självstyrelsen. Kommunallagsreformen år1977 (prop. 1975/76:187, KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148) karaktäriseras av aftkommunerna och landstingskommunerna ges slor frihet atl anpassa sinaarbetsformer lill de lokala förhållandena. Samma syfte ligger bakom deändringar som gjorts i etl 25-lal olika specialförfallningar (prop. 1976/77:1,KU 1976/77:25, rskr 1976/77:148) för aft skapa slörre enhetlighet och enkelheti den specialreglerade nämndorganisationen. På del ekonomiska området harbetydande begränsningar genomförts i den stafiiga detaljregleringen. Skatleutjämningssystemetbyggs ul krafligl samfidigl som ett antal specialdesfinerade statsbidragavvecklas (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335 och prop.1979/80:90, FiU 1979/80:25). Vidare har underställningen av kommunala beslutom lån och borgen slopats (prop. 1978/79:53, KU 1978/79:26, rskr 1978/79:220).Reformarbetet inom väsentliga kommunala verksamhetsområden, I.ex.skolväsendel, bebyggelseplaneringen samt hälso- och sjukvården, är ocksåinriktat på att öka kommunernas och landstingskommunernas ansvar ochhandlingsfrihet. 307 Kommittéer: Kommundepartementet Del II Kn:3 ringen ansett det angeläget atl en samlad översyn avstatens tillsyns- och kontrollfunktioner görs. En särskild utredning tillsattesdärför om minskad statskontroll över kommunerna ochlandstingskommunerna (slalskonlrollkommittén). I sitt slutbetänkande (SOU1980:10) Ökad självstyrelse lägger kommittén fram en rad förslag förall minska den stafiiga detaljregleringen av och landsfingskommunalverksamhet. Undersenare år har de slalliga myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råduppmärksammals i olika sammanhang.