prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — byggdes ca 30000 färrelägenheter än planerat, vilket motsvarar ett bortfall av investeringsvolym päca . Utredningen anser att det främsi ärarbetskraftsbristen som förklarar nedgången i bostadsbyggandet under slutel av 1970-taleloch all det indikerar all lillgängen på arbelskraft lorde bli den begränsadefaktorn när del gäller utvecklingen av bostadsbyggandet under 1980-lalet. Enliglslyrelsens mening är detla en alltför förenklad beskrivning av problemel.Nedgången av bostadsbyggandet under de senasle åren beror enligt slyrelsensuppfattning i första hand på de problem som skapats av kostnadsutvecklingen, kreditivfrägoroch olika lyper av planhinder. Den ryckighet som kännetecknat bosladsbyggnadsvolymensedan millen av 1970-lalet har medfört en långsiktigt alltför stor avgång avbyggnadsarbetare och försvårat rekryteringen lill branschen, nägol som i höggrad bidragit lill den brist som f. n. råder pä arbetskraft i slora delar avlandet. i län: Den framtida efterfrågan på isolerrutorhänger i hög grad ihop med ulvecklingen på byggsidan. vill i detlasammanhang uttrycka sin oro över del låga bostadsbyggandet. Minskarbostadsbyggandet yllerligare kan del fä allvariiga konsekvenser för bland annatisolerruteindustrin. Del minskade bostadsbyggandet har i kombinationmed nyetableringen av isolerruteiillverkning resulterat i all Glas ABtvingats permiltera flertalet av de anställda under dekommande tvä månaderna. kommun: Slutligen skall nämnas all del akulalägel med neddragning av produktionen i genom införande av korttidsveckahuvudsakligen är föranleti av den låga bostadsproduktionen i Skandinavien.Stimulansåtgärder för ökad byggnation i måste enligt kommunens meningsnarast vidtagas genom regeringens försorg. Två remissinslanser har tagit upp frågan om förbättradeenergiegenskaper hos nya glastyper. handelskammare och i Hallandslän: I det sammanhanget fär handelskammaren/kommittén även efterlysa en merarealistisk syn pä fönstret i energisammanhang. Prop.1980/81:89 104 utveckling som varit pä fönslersidan - vilken ocksäbeskrivs i utredningen - finns enligt handelskammarens/kommitténs mening urenergisynpunkt grundad anledning omvärdera fönstrets roll i byggnader m.m. Enliglvad handelskammaren/kommittén inhämtat kan relativi sett stora fönslerylor med s.k. energisparglas i väsentlig män bidra till en god energianvändning ibyggnader. förhällande bör också i molsvarande män komma till ullryck iframlida byggnormer. Frägan om priskonlroll har lagits upp av Statens pris- och karidlnänind: SPK följer pris- ochkostnadsutvecklingen pä planglas och isolerruior också genom överläggningarmed de prisledande förelagen. och Glas AB.Till följd av SPK:s prisövervakning har icke koslnadsmoliverade prishöjningar kunnalförhindras. Risken för monopolprissättning pä planglas lill följd av Pilkingtonsallt mer dominerade slällning på marknaden har kunnal motverkas. Mol bakgrund av den starka koncentration som råder pämarknaderna för planglas och isolerrutor är del nödvändigl alt samhällel även fortsätlningsvishar en intensiv prisövervakning pä dessa områden. Byggkoncen-tralionsulredningen(SOU 1977:43) framhöll all del allmännas inflytande över prissättningen hosförelag som arbetar pä marknader med hög koncentration i första hand böruppnås genom frivilliga överenskommelser mellan samhällel och akluella förelag.Avtalet mellan staten och kunde - enligt ulredningen - tjäna somförebild. Enligt della avtal skall Cemenla tillämpa en prissättning som innebärall dess ställning på den svenska marknaden ej missbrukas. Del förutsätts altde rationaliseringsmöjligheter, som uppstår i tillverkning och distribution, iskälig utsträckning skall påverka prissättningen. Cemenla har förbundit sigall fortlöpande informera SPK om företagets kostnads- och marknadssituationoch att lill nämnden meddela planer på prishöjningar på cement lill den svenskamarknaden saml skälen för dessa. Anmälan om planerad prishöjning skall ske senasi30 dagar före ikrafllrädandel. Frågan om forskning och utveckling inom isolerrute- och fönslerindu-sirinsaml eventuellt behov av stimulansåtgärder las upp av Styrelsen för leknisk utveckling: Isolerrute- liksom fönsterlillverkningenär under stark utveckling. Denna utveckling sker vid många relalivl småförelag. Av utredningen synes framgå all isolermtetekniken vunnit störremarknadsandelar i övriga än i . Del bedöms även att myckel ulvecklingsarbeleåterstår. Det bör därför vara angeläget att inom delta område ge innovalionsslöd. Huvudanvändningsomrädet för planglas är som fönsterglas. Möjlighelernatill nya tillämpningsområden liksom de speciella krav som kan slällas inomdessa bör undersökas. Säsom exempel pä nyare tillämpningar kan nämnas solfångaredär kraven på glaset i många fall avviker frän vad som krävs vid fönsterapplikalioner. STU vill även instämma i behovel av fortsatt forskning ochutveckling inom området fönslerteknik och fönstrens energibalans. Morgondagensfönster bör bättre fylla de funktions- och underhällskrav som finns anledningatt ställa än vad dagens fönster gör. Vidare erfordras ett omfattande Prop.1980/81:89 105 arbele för alt avgöra fönslrels roll i byggnadensenergibalans. Framför allt den senare frägan bör lösas genom internationelll samarbelemellan olika forskningsorgan. Slutligen tas risken med dumping av planglas från utomnordiskatillverkare upp av handelskammare och i Hallandslän: Till följd av tillverkningsprocessens höga fasta koslnader sker marginalpro-duktionentill förhållandevis sett ringa kosinad för tillverkaren. i sin lur harlett till en relalivl omfattande import till av överskottsglas fränvissa utomnordiska glasbmk. Det kan här ofta vara frägan om rena dumpingpriser.Naturiigtvis finns vissa fördelar ur bmkarsynpunkl förknippade med detlasyslem men sannolikl innebär ändå den instabilitet, som systemet medför på sikl,en försvagning av den nordiska marknaden, vilkel knappast är ägnat all främjaden inhemska produktionen. 1 takl med den kärvare marknadssituationen har ocksåolika mer eller mindre dolda rabattsystem kommit att vinna insteg. Även dessasystem kan naturligtvis verka i riktning mot en alltmer instabilmarknad och komma att påverka den inhemska industrin om inte effektiva motmedelkommer till användning. Prop.1980/81:89 106 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. ...... I 1. Inledning .................................................... J.............. 2 Föredragandens överväganden ................. ............ ..... 4 2.1 Den glasinduslrin ..................... '............... ..... 5 2.2 Planglas- och isolerruteindustrin ........... ............. ... 19 2.3 Förpackningsglasindustrin ..................... i............... ... 25 Hemställan .................................................. ............ ... 27 Anslagsfrågorför budgetårel 1981/82 ....... ............ ... 27 Beslut ........................................................ ............. 28 1 SIND 1980:9 glasbruk i slrukluromvandling ... 29 2 SIND 1980:8 Planglasinduslrin - planglas och isolerrutorinför 80-lalel ........................................................... '............... .. 48 3 SIND PM 1980:12 Emballageglasindustrin - enförstudie ... 57 Bil. 4 SIND PM 1980:22 glasbruk i strukturomvandling: Forskning och utveckling................................................. .. 59 5 Sammanställning av remissyttranden över rapporternaom den 6 Sammanställning av remissyttranden över rapportenom plan glasindustrin ............................................................... 97