prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — beslutade om en utvidgad ochförstärkt regionalpolitik (prop.1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). beslut innebar bl. a.utvidgade finansieringsmöjligheter i hela del regionalpolitiska stödområdet och förstärkta insatser i deregionalpolitiskt mest prioriteradeområdena. Mer preciserade regler för stödinsatsernas storlek och geografiska differentiering infördes. Vidareavskaffades de lidigare lokaliseringsbidragenoch ränlebefrielse på lokaliseringslån. De ersattes med avskrivningslån. Det har ibland visat sig atl vissa problemföreligger med den nya utformningenav stödmedlen. Del nuvarande stödets subventionseffekt under inledningsskedetav en ny verksamhet är mindre än tidigare, men är å andra sidan fördelad . Därmed kan påfrestningarna pådel egna kapitalel för expanderandeförelag i vissa fall bli för slora under den känsligainkörningsperioden. För all möta della problem har bl.a.offertstöd kommit lill användning föratt i vissa fall utforma villkorliga lån till förelag i stödområdena 4-6. Därvid har större hänsyn kunnat las tilldessa företags resultatutveckling ochbelastningen på förelagens egna kapital under den första liden efter en expansion har kunnat mildras. Avsikten medutformningen av dessa villkorslånhar inte varit atl öka subventionsinsalsen. Den har endasi tidigare-lagtsoch har därigenom i en del fall kunnat minskas. Det nuvarande systemet för regionalpolitiskt stödär i allt väsentligl selektivt. Varjeprojekt prövas beträffande slödunderlag, marknadsförutsättningar, lönsamheloch behov av slöd. Som ett komplement till dessa medel har påtalats ell behov av mer generellt verkande stimulanser.Avvägningen mellan generella ochselektiva medel och utformningen av generella medel har länge diskulerals i den allmänna debatten men har aldriggivils en allsidig belysning i formav en offentlig utredning. Jag avser därför föreslå regeringen all dessafrågor uireds. De regionalpolitiska stödåtgärderna bidrog under1970-talets inledning till enstabilisering av befolkningsutvecklingen i skogslänen. Under den senare delen av 1970-lalet har emellertid fleratecken visat sig på atl del blir svårare all upprätthålla en godregional balans. Medtanke på det ansträngda statsfinansiella läge som kan väntas under 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 72 förstadelen av torde regionalpolitiken fä arbeta under myckel besvärliga förutsättningar. Som jag lidigarenämnt måsle det regionalpolitiska stödet koncentreras fillstödområdena. Industriell tillväxt måste i framtideni ökad grad ha sin utgångspunkt i de i länen befintliga resurserna i form av företagare, produktidéer och industriförelag.Delta kommer all gynna de redanindustriellt utvecklade regionerna. Därför måsle regionalpolitiken inriktas på nyskapande av företagsamheti de regionalpolitiskt mest utsatta regionerna, dvs. främst stödområdena4, 5 och 6. Härvid kommer de utökadeaktiviteterna hos de regionala organen all få en avgörande roll. Den inriktning av regionalpolitiken som jag harbeskrivit bör följas upp med ökadeinsatser centralt för all aktivera projekt som kan leda till sysselsättning i de regionalpolitiskt mest utsattadelarna av landet. Erfarenheternahar visat alt projekt som skall komma till utförande inom dessa områdenmåste föregås av omfattande utrednings- och konsultinsatser innan de kan realiseras. Samma erfarenheter harhelt allmänt gjorts i fall däroffertstöd kan komma ifråga. Jag förordar därför all regeringen inhämtarriksdagens godkännande av atl medel frän den ram för beslut om regionalpohfisktstöd som har fastställts för budgetåren 1979/80-1983/84 under /82 fär disponeras förutrednings- och konsullin-satser avnyss nämnt slag för projekt som avses leda till ulbyggnad eller etablering inom stödområdena 4, 5 och 6. Jagkommer vid min anmälan av anslagetRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet beräkna 10 milj. kr. för detlaändamål budgetärel 1981/82. Nystartade och expanderande företag i allmänhetoch företag i skogslänen i synnerhethar ofta ell lågt eget kapital och en låg soliditet. Tillgång till industrilokaler atl hyra är ell säll atl i vissafall minska påfrestningarna. Statligt slöd för alt bygga kommunalaindustrilokaler har utgått sedan är 1977.Elt 40-lal lokaler har byggts varav ell 20-lal under / 80. Totalt har ca 74 milj. kr. utgått ibidrag/avskrivningslån och ca 15 milj. kr.i lokaliseringslån. I lokalerna finns f. n. ca 60 förelag med närmare 1000 anställda. 1978/79: 112 om regionalpolitiken anfördeföredraganden alt ordningen med ulbyggnad av kommunala industrilokalermed statligt stöd "bör utnyttjassparsamt tills ytterligare erfarenheler vunnits av verksamheten". Som skäl för detla anfördes bl.a.riskerna för atl lokaler kan bli outhyrdaunder längre fid, atl ell överskott av lokaler kan leda till konkurrensmellan kommunerna om förelagens utbyggnader saml atl kommunerna kan lockas all hyra ul lokaler lillverksamheter som har små möjligheler atl ge varaktig sysselsättning ålde anställda. Enligt min mening har dessa farhågor visat sigvara överdrivna. Några allvarligaproblem av angivet slag har inte uppställ. 1 stället har statens möjlighetatt stödja utbyggnad pä mindre orter i stödområdena 4-6 visat Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 73 sigvara elt effektivt regionalpolitiskt styrmedel. Därigenom har expansionsmöjligheternaför små företag, som annars inle skulle ha kunnat skaffa sig nya lokaler, kunnat las tillvara. De mindre orternaskonkurrenskraft gentemot störreorter har förstärkts bl.a.beträffande möjligheterna att behålla företag som startas i de mindreorterna. Enligt min mening bör möjlighelerna alt byggamindre industrilokaler pä mindreorter i de frän regionalpolitisk synpunkt särskilt utsatta stödområdena5 och 6, dvs. i stort sett del tidigare inre stödområdet förbättras. Kravet på alt ett preliminärt hyreskontrakt föråtminstone en del av lokalen skall vara tecknat för atl slöd skall kunna utgåbör därför uppmjukas inom dessaområden. Kommunerna ansvarar för av finansieringen av dessa lokaler. Del innebär allkommunerna åsamkas betydande kostnaderom lokaler slår oulhyrda. Om inle särskilda skäl talar häremot bör berörda kommuner kunna beviljaslokaliseringsstöd även om hyreskontrakt inle finns tecknat för någondel av lokalen. Därmed bör en balanseradökning av utbyggnaden kunna ske. Del skall även i fortsättningen åligga länsstyrelserna all granska alllokalerna hyrs ut lill förelag som uppfyller villkoren för uthyrning enligtförordningen (1979:632) om regionalpolitisktstöd. Övriga villkor för statligt stöd lill kommunala industrilokaler bör vara oförändrade. Inom industridepartementet arbetaren expertgrupp(EFSU) med uppgift atl somförsöksverksamhet samordna uppföljningen och bevakningen av statens fordringar i företag som har fått statligtslöd. Gruppen har också till uppgiftatl utarbeta förslag till åtgärder ienskilda uppföljningsärenden. Detla har krävt allt större arbetsinsatserfrän gruppens sida. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för en kommitté (Fi 1976:03)med uppdrag all utreda frågan omsamordning av statliga åtgärder vid förelags obestånd m.m. Kommittén avgav etldelbetänkande (SOU 1979:91) Företagsobestånd Samordning av slalliga ålgärder. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen bemyndigade den 24april 1980 mig alt tillkalla en särskild utredningsman (1 1980:04) för altbelysa vissa frågeställningar rörande en ny form av slalligl slöd, ells.k. rådrumsstöd, som hade aktualiserats bl.a. i en inom utarbetadpromemoria (Ds A 1979:7). Utredaren fick också i uppdrag altytterligare belysa de förslag i fråga omorganisation av uppföljningsverksamheten som framlagts avföretagsobeståndskommittén. Utredaren väntas framlägga sina förslag i dessafrågor . bör underrättas om atl regeringen inågra fall beviljat lokaliseringsstöd som inle har stämt helt överensmed de av statsmakterna anlagna grundernaför denna stödform. Regeringen har dock bedömt atl statligt slöd har varit nödvändigl med hänsynlill konsekvenserna för sysselsättningenvid uteblivit stöd. Någon annan för ändamålet lämpad stödform har intefunnits. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 74 kommun har fält överta lokaliseringslän för atlersättningsindustri skulle kunna etableras i samband med Firestone-ViskaforsAB:s nedläggning av sin däckfabrik i kommunen. har beviljatsavskrivningslån lill maskinanskaffningar ulan att sysselsättningsökning harförelegat eflersoni investeringen har bedömts som väsentlig för altlängsikligl kunna bibehålla nuvarande sysselsällningsnivå i Fagersla. ABGarphytle Bruk har i samband med ekonomisk rekonstruktion av bolaget, i vilkenäven ägare och kreditgivare har deltagit, beviljats anstånd och ränlefrihel på ell lokaliseringslån på ca 13milj. godkände alt systemet medinvesteringsfonder i företagen, förutom att i första hand användas som etlkonjunkturpolitiskl medel, även i fortsättningen bör kunna användas iregionalpolitiskt syfte och för all stimulera långsiktiga investeringar avsärskild belydelse för sysselsällningen och för utvecklingen av landetsnäringsliv (prop 1978/ 79:210, SKU 1978/79:57, rskr 1978/79:389). För atlmarkera all fonderna inte bara skall utgöra ett styrmedel för konjunkturpolilikenbenämns de numera allmänna investeringsfonder. Regeringen har beslutat atlprioritera investeringar i tillverkningsindustrin i hela landel och församtliga ändamål inom stödområden bl.a. genom ell förlängt frisläpp av dessainvesteringsfonder. Regeringen har med denna åtgärd bl.a. velat markera investeringsfondernas regionalpoliliskabelydelse. Lokaliseringssamrädel inleddes i slutet av är 1976. Enredovisning av erfarenheterna lämnades i prop. 1978/79:112 (bil. Riksdagenbeslöt i samband därmed att systemet med lokaliseringssamräd med de störteindustriföretagen skulle behållas för att av ytterligare erfarenheter skallkunna vinnas. Vidare beslöts atl lokaliseringssamrädel skulle utvidgas till service-och tjänstesektorn (AU 1978/79: 23, rskr 1978/79:435). Den synnerligen kraftiga nedgången avindustriinvesteringarna har visserligen brutits underår 1980, men även om invesleringarna avsevärt överstiger 1979 ärsnivå, ligger de långl under investeringsnivån i millen av , mätt ifasta priser. Dessa förhållanden har avs glats även ilokaliseringssamrådet. Även om etl anlal expansionsinvesteringar under delsenaste året har diskulerals inom samrådels ram, har de praktiskt tageluteslutande avsett fall av mer begränsad expansion i anslutning till befintlig verksamhet, omlokaliseringeller försök atl skapa ersältningssysselsältning i anslutning lill företagsnedläggningar.Liksom har frågor i anknytning lill planer på sysselsältningsminskningaroch nedläggningar av arbetstillfällen även kommit all beröras vidlokaliseringssamrådel. Ibörjan av uppmanade jag genom de Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 75 störreindustriföretagen att fatta beslut om att skapa minst 600 nyaarbetstillfällen i . har beslut fattals om ca 150 nyajobb i länel under är 1980. Jag väntar mig alt några av de slörreindustriföretagen skall presentera ylleriigare projekt inom ramen för dennamålsättning. har som jag tidigare nämnt beslutat attsystemet med lokaliseringssamråd skall utvidgas lill alt omfalla även störteförelag inom den privata tjänste- och servicesektorn samt intresse- och ideellaorganisationer. Överläggningar har inletts med SAF, LO, TCO och LRF om utformningenav etl sådanl lokaliseringssamråd. Till en början kommer samrådet all inriklas på eltbegränsat antal förelag och organisationer i syfte all vinna erfarenheler förutformningen av en bredare verksamhet. Ett led i etableringsfrämjande åtgärder är sökning ochförmedling av produkter/teknik som kan placeras i befinlliga företag.Verksamheten som är av försökskaraktär inleddes och samordnas sedanhösten 1979 med teknikimporlkommilléns (1 1979: 14) arbele. Drygt 600 företag har deltagit i projektet. De fiestaförelagen har beskrivit sina önskemål i förhållandevis allmänna termer, vilkethar medfört alt sökningen bedrivits på många produktområden. 1 , och har ävenbedrivits sökning för vissa enskilda företag, som har valls ul av de regionalautvecklingsfonderna. Produkter som förmedlas till företag erhålls i huvudsakgenom konsulter, internafionella informationssystem och frän enskilda personeroch företag. Redovisade produktförslag förmedlas lill företagen viautvecklingsfonderna. Fonderna har därvid möjlighet att även informera företagsom inle deltar i sökningen. Pä delta sätt har I 225 produktförslag förmedlats varav ca 270 röntintresse i förelag. Del innebär att av produkterbjudandena letttill sädani intresse i företagen alt de har bearbetats vidare. 1 fråga om drygthälften av dessa erbjudanden har intresset efter hand upphört. De fiesta harfallit bort i ett tidigt skede av utvärderingsprocessen. F. n. pågårförhandlingar om licensförvärv i fråga om ca 20 produkterbjudanden. Fem avtalhar träffals . Licensförvärv är en tidskrävande process, bl. a.beroende på att förvärv av produkter/teknik är elt relativt nytt inslag i mängaförelags produktförnyelse. De utvecklingsfonder som deltar i projektet menarall verksamheten måste pågå under innan några säkra slutsatserkan dras. i har utvärderat denverksamhet som bedrevs under är 1979. 1 utvärderingsrapporten föresläs attsökningen kon- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 76 centreras till färte företag och attsärskild uppmärksamhet ägnas företagensförutsättningar atl la emot nya produkter/teknik. Vidare föreslås att sökningenkoncentreras till konkurrensulsalta branscher där svensk industri med hänsyntill kostnadsläge m. m. har komparativa fördelar. Sökningen kommer under är 1981 alt inriklas påfärte förelag samt ges en starkare regionalpoUtisk markering. Slora delar av inlandet behöver annat stöd än detallmänna regionalpolifiska stödetsom främst är till för att underlätta industriinvesteringar i stödområdet. I mänga fall behövs endast småkompletteringar till befinlliga verksamheter inom olika områden för all uppnå envaraktig sysselsättning och därmed en tryggad försörjning. Slöd tillsådana ändamål lämnas genom det slöd lill sysselsättning och service iglesbygder, som infördes . Dä sammanfördes flera äldre stödformer,som anslagen räknades upp kraftigt och besluten decentraliserades till länsnivån. avmedlen har tilldelats skogslänen.För nästa budgetår föreslås i enlighet med vad som anfördes i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten,m.m. 13 s. 12) 100 milj. kr. bli anvisade till anslaget C 3. Ålgärder i glesbygder. rapporteradeerfarenheler av verksamheten är goda. En vidareutveckling av handläggningsrutiner och regelsystem med syfteall uppnå förenklingar är emellertidönskvärd liksom en översyn av slödändamål. Glesbygdsdelegationen (1 1977:02)har bl.a. till uppdrag atl se över sådana frågor. Jag räknar med alt kunna återkomma lilldessa frågor i anslutning lillutvärderingen av länsplanering 1980. Särskilda insatser i vissa regioner Sysselsättningsproblemens omfallning i vissa delarav landel har motiverat allsärskilda insatser har vidtagits för atl främja sysselsättningen. Huvuddelenav dessa insatser berör . Norrbottendelegalionen (1 1976:04) avslutade undervåren 1980 sill arbete.Delegationens arbele fullföljs nu av en särskild uppföljningsgrupp (1 1980: A). På grundval av förslag av främslNorrboltendelegationen beslutaderiksdagen (prop. 1978/79:127, AU 1978/79:33, rskr 1978/ 79: 320) om ätgärder för att främjasysselsättningen i . Åtgärderna kostnadsberäknades fill ca 1000milj. De beslutade åtgärderna håller nu på atl genomföras. Av de anvisade medlen ställdes 160 milj. kr. lillregeringens disposition för fördelning isärskild ordning. Av dessa medel hade vid utgången av ca 70 milj. kr.anvisats fill projekt som redovisades i prop. 1979/80: 100 (bil. T.o.m. utgången av hade ca 40 milj. kr.anvisats för yllerligare projekt. Av dessamedel har bidrag på 6 milj. kr. lämnats till läns utvecklingsfondför särskilda insatser i länel. Vidare har slöd givits lill 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 77 för investeringar inom företagel som syftar lill atl la lill vara överskottsgas som skall användas i ettgemensamt med kommun ägtkraftvärmeverk. Bidrag har lämnats också till turistanläggningar i Aijeplogs kommun och fill fortsatt utredning av enrad sysselsättningsfrämjande projekt i kommun m. m. Regeringen har vidare den 20 november 1980uppdragit åt lantbruksstyrelsen att utreda möjligheten att förlägga denregionala rennäringsadministrationen till . Regeringen har även den 6november 1980 beslutat att förläggasameskolstyrelsen och dess kansli till . ochlänsstyrelsen i har föreslagil att en Särskild enhet för samordning av naturvårds- ochfriluftsverksamheten i fjällområden skall inrättas och placeras iJokkmokk. Ärendet bereds f. n. inom . Regeringenanvisade medel från det anslag, som .ställts till regeringens disposition för särskilda åtgärder iNorrbottens län, för en stiftelse som skulle driva en servicecentral förbl.a. statliga verk med lokalisering tillGällivare. Servicecentralen i () startade sin verksamhet den 1juni 1980 och sysselsätter f.n. drygt 40 personer. Den service som erbjuds består av ADB-registrering, ordbehandling,mikrofilmning samt tryckning och distribution. För att trygga sysselsällningen och vidareutveckla verksamheten harpraktiska försök inletts med attutveckla fill ett Qärrkontor för bl. a. statliga myndigheter i Slockholm.I försöket deltar förutom ett antal departement, statskontoret, ,, och vissa privata företag. Bland insatsernaför att öka sysselsättningen i kan också erinras om del samarbete med som har nämntstidigare. 1 linje med strävandena att lägga ett ökat ansvarför regionalpolitiken på denregionala nivån ligger också tillkomsten av utvecklingsbolag i ochVästerbottens län, resp. (jfr prop. 1979/80:125 s. 58, AU 1979/80:29, rskr1979/80:362) och alt särskilda medel har anvisats till . har och ABpåbörjat sin verksamhet. Bolagen har tillförts vardera 15 milj. kr. som aktiekapital och 10 milj. kr. Slatenhar reserverat ytterligare 15 milj. kr. förkapitaltillskott till vardera bolaget t. o. m. / 84. Berörda landsting har i avtal med statenförbundit sig atl skjuta lill 5 milj. kr. under bolagens nu påbötjadeförsöksverksamhet. Avtal har träffatsäven med vissa i resp. län etablerade banker om former för kompletterande finansiering av de utvecklingsprojekt sombolagen engagerar sig i. I enlighet med beslut (AU1979/80:23, rskr 1979/ 80:361) attanslå 12 milj. kr. för alt främja den industriella utvecklingen i länhar vidare läns utvecklingsfond och arbetsmark- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 78 nadsstyrelsentillförts 12 milj. kr. från anslaget C 1. Medlen har tillförts utvecklingsfonden för etl industrielltutvecklingsprogram, som omfattar 1 milj. kr. för utbildning och träning avföretagare saml ca 3 milj. kr. för alt främja utvecklingen av mindre och medelstora företag i länet. Vidare har ca 8 milj.kr. tillförts för användning som regionalpolitiskaavskrivningslån lill kommunala industrilokaler i , , ,, , och Torsbykommuner. För dessa lokaler har kravet på atl hyreskontrakt skall vara tecknatför någon del av lokalen slopats. För det särskilda regionalpolitiska slöd inomvissa varvsregioner som riksdagenfattade beslut om i samband med regeringens proposition om vissa varvsfrågor (prop. 1978/79:49, NU1978/79: 17, rskr 1978/ 79:115)utgick ansökningstiden . De medel som anslogs för bidragsverksamhel i , 10milj. kr, väntas väl räcka lill,under del att ansökningarna om lokaliseringslån inom varvsregionerna har överstigit de 290 milj. kr. Enviss nedskärning av de ansöktalånebeloppen blir därför nödvändig. Jag räknar med att i annat sammanhangkunna lämna en redogörelse för utfallet och erfarenheterna av del särskilda regionalpolifiska stödet inomvissa varvsregioner. (de för regionalpolitikenansvariga ministrarna) antog år 1979ett handlingsprogram för det nordiska regionalpolitiska samarbetet. Samarbetet inriktas dels pä atlåstadkomma en större enhetlighet i fråga om regionalpolitisk planering ochmedelsutformning, dels på att ge stöd lill gemensamma samarbetsprojekl. Störte delen av Nordiska ministertådels budgetför regionalpolitik används för attstödja samarbetsprojekt i gränsregionerna. Detta sker genom dels utredningar, dels medel för alt genomförakonkreta projekt. För är 2,4 milj. norska kr. anvisade iutredningsmedel och 3,5 milj. norska kr. fill konkreta projekt. Projektanslagetplaneras successivt bli utbyggt till 10 milj. norska kr. Ulöver del slöd som anvisas över projektbudgetenhar via Nordiska invesleringsbanken(NIB) anvisats 325 milj. norska kr. i form av lånemedel atl användas iregioner med särskilt svåra problem. Medlen används främsl i och . 1 disponeras medlen avNortlandsfon-den för användning i nordiska samarbetsprojekt. Andra verksamheter som finansieras över dengemensamma budgeten är med säte i iFinland och Nord-REFO, som harombildals till en stiftelse med säte i . är del äldsta samarbetsorganet inomregionalpolitiken. Dess arbete inriktas nu på konkret förelagssamverkan påNordkalotten samt på turistfrågor,bl. a. ell gemensamt bokningssyslem för turistanläggningar. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 79 REFOinitierar och stöder forskning om regionalpolitiska problem i , bl.a. i fråga om regionalpolitikens skilda förutsättningar, effekterna av skilda medel samt långsiktiga regionalakonsekvenser av tekniska och ekonomiska förändringar. I handlingsprogrammet uttalas att länderna skallverka för elt ökat hänsynstagandelill regionalpoliliska konsekvenser i grannländerna vid utformningen avnationella beslut. Härvid beslutade regeringen att länsstyrelserna i de län som berörs av gränssamarbeteskall medverka i en sådan samverkan.Förslag till policybeslut skallremitteras till berörda myndigheter igrannländerna före slufiiga ställningstaganden. På motsvarande sällskall berörda myndigheter i grannländerna också höras för synpunkter på frågor om regionalpolitiskt slöd ochglesbygdsstöd till projekt i gränsregionerna som har betydelse för den lokalaarbetsmarknaden på den andra sidan gränsen. Samarbetet skall pågå på försök itvå är räknat fr.o.m. . Med hänvisning till det anförda hemställer jagatl regeringen föreslär atl godkänna 1. attmedel från den gällande ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd används för ceniralautrednings- och konsulfinsatser inom stödområdena 4, 5 och 6 i enlighetmed vad jag har förordat, 2. vadjag har förordat om lokaliseringsstöd till kommuner inom stödområdena 5 och 6 för atl bygga industrilokaler för uthyrning. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1979/80Utgift 200675933 1980/81Anslag 356500000 1981/82Förslag 402200000 Från anslaget bestrids f.n. utgifterna för bl.a. de hos () under programmet Regionalpoliliskastödåtgärder upptagna delprogrammenAvskrivningslän (inkl. lokaliseringsbidrag och avskrivningslån beviljade enligl förordningen(1970: 180) om statligt regionalpolitisktstöd saml infriande av statliga garanfier för län i lokaliseringssyfte lillrörelsekapital och marknadsföringsåtgärderenligl samma förordning), Utbildningsslöd,Sysselsättningsstöd och Offertstöd. Denna verksamhet regleras numera av förordningen (1979:632) omregionalpolitiskt slöd (ändrad senast 1980:474). 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet -H 75 000 000 garanti för lån i lokali rörelsekapital m. m. exkl.medel för regionala utvecklingsbolag. beslutade att regionalpohtisktstöd under budgetåren 1979/80-1983/84 får beviljas - ulöver outnyttjat utrymmeav den ram för beslut omregionalpolitiskt slöd som fastställdes för perioden /74-1978/79 - inom en ram av 7400 milj. kr. (prop.1978/79:112, s. 140, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). Av ramen beräknas 1500milj. för avskrivningslån, 200milj. för utbildningsstöd, 1000 milj. kr. för sysselsättningsstöd, 200 milj. kr. för offertstöd och4500 milj. kr. I samband med att det särskilda regionalpolitiskastödet i vissa varvsregioner ersattes med normall regionalpolitisktstöd beslutade vidare 1980 altutöka den regionalpoliliska ramen med 170 milj. kr.