prop · G403171 · 1980-12-31 00:00:00 — RRV avstyrkersåledes utredningens förslag om att i vissa fall låta myndigheterna självaagera som tjänsteexportörer. Med de erfarenheter som vunnits av arbetet inomberedningen för internafionellt läkemedelssamarbete vill beredningen framhållaatt det kan finnas behov av även andra organisationsalternativ än myndighets-respektive aktiebolagsform. Beredningen anser att aktiebolagsformen torde varadirekt olämplig för ett tjänsteexportsamarbete mellan t.ex. den svenskakontrollmyndigheten på läkemedelsområdet eller statens bakteriologiskalaboratorium å ena sidan och svenska läkemedelsföretag å den andra. Med hänsyntill den vikt många fäster vid att samarbete bör ske med en statligpart på den svenska sidan kan en beredning som organisationsform vara ettalternativ. anser att utredningens förslagom nya stathga bolag inte bör genomföras. Frågan om företagsekonomisk lönsamhet i verksamheten hartagits upp av Prop.1980/81:171 55 flerainstanser och tillstyrks eller lämnas utan erinran. stödjer utredningensförslag atl lönsamhet bör krävas i bolagens arbele på marknaden men däremotinte i myndigheternas utlåning av personal och andra resurser till bolagen.Styrelsen för teknisk utveckling (STU) framhåller lönsamhel som utgångspunktenför statlig tjänsteexport. Beredningen för internationellt läkemedelssamarbetevill för sin del betona vikten av att lönsamhetskriteriet ses i ett vidare perspekfiv.Beredningen menar att även om den svenska myndighetens egna utlandsinsatserinte sker på affärsmässiga villkor kan slutresultatet ändå bli lönsamt settfrån en samlad svensk synpunkt. Detta har också uppmärksammats av utredningenanför beredningen. ,SFO och lantmäteriverket delar också utredningens syn på lönsamhetskraven. SMHImenar dock att det är svårt för en uppdragsmyndighet att prismässigtkonkurrera i de fall andra myndigheler vid försäljning av tjänster tillämparandra principer än full kostnadstäckning. För att kunna avsätta medel förframtida marknadsföring och produktanpassning vill understryka vikten avatt tjänster får säljas med visst vinstpåslag. SCB är inne på en liknande tankedå SCB anför att det är nödvändigt att prissättningen görs så att produkter somefterfrågas även ger kostnadstäckning för misstag som inte helt kan undvikas. framhåller att verksamheten bör vila på kommersiella grunder.Detsamma gör ambassaden i . understryker attförsäljning av statligt kunnande måste ske på samma konkurrensvillkor som demsom gäller för privata konsult- och tillverkningsföretag. Lönsamhetskravetmåste således uppehållas strikt. Remissinstansernatillstyrker i allt väsenfiigt föreslagna åtgärder för att ge myndigheternaekonomisk stimulans till tjänsteexport. Instanser som ambassaden i , arbelarskyddsstyrelsenoch tar särskilt upp frågan om disponering av intäkter fråntjänsteförsäljning. Dessa delar uppfattningen att myndigheter med sådanaintäkter i huvudsak skall få disponera dem på egen hand. SIDA finner detriktigt att den föreslagna schablonavgiften till en myndighet som beviljartjänstledighet inte skall erläggas av SIDA utan enbart av bolag. Detta är ocksåutredningens förslag. SIDA menar vidare att frågan behöver övervägasytterligare. vill peka på vikten av att fullständig ekonomisk goltgörelseutgår till den myndighet som tjänstgör som resursbas. påpekar försin del att rekommendation om schablonavgift inte bör ges en sådan striktformulering att uppdrag med låg ersättning men av annan anledning högangelägenhetsgrad faller utom räckhåll för bolagen. anseratt det företag som engagerar en person skall vara skyldigt att till denstatliga myndigheten erlägga de indirekta kostnader som följer med tjänsten ochsom kvarstår även sedan tjänstemannen beviljats tjänstledighet med C-avdrag. Deremissinstanser som har yttrat sig i frågan, bl. a. ,exportråd. 1980/81:171 56 konsultföreningen framhåller att samtliga företag skall harätt att utnyttja kunnandet i de statliga myndigheterna. Konsultföreningenanför att myndigheterna bör iaktta fullkomlig neutralitet och låta statligaoch privata bolag konkurrera på lika villkor i de fall en konkurrenssituationuppstår. instämmer men anser det inte rimligt att kräva atlstatliga myndigheter och bolag förutsättningslöst skall åta sig att levereratjänster till ett företag. En prioritering måste ske utifrån affärsmässigaprinciper. Utredningens förslag om att försäljningen av tjänsterskall vara obunden från hårdvaruintressen - det s. k. tjänstealternaiivet -delas av de remissinstanser som har uttalat sig bl. a. exportråd,ambassaden i , och . anförvidare att denna princip varil vägledande för de privata svenskakonsultföretag som är verksamma utomlands varför den också bör fillämpas vidstatlig konsultexport. Myndigheter och statliga bolag bör dock liksom privatakonsultföretag kunna medverka som underleverantörer vid systemleveranser somsammanhålls av hårdvamleverantörer. De statliga tjänsteexportörerna bör, anförexportrådet, inte konkurrera utan samverka med andra exportörer där så ärlämpligt för svensk export. menar att tjäntealternativetger möjlighet att agera både på den rena tjänstemarknaden och inom ramen förenskilda system-projekt. Enligt ambassadens i erfarenhet är bindningenmellan tjänsteexport och varuexport inom ramen för en paketlösning enverklighet bland de konkurrenter svenska företag möter på utlandsmarknaderna. Att de statliga tjänsteexportörerna bör samverka med andraexportörer där så är lämpligt för svensk export tillstyrks av remissinstanserna,vilket har framkommit av det tidigare. pekar dock på ettproblem i sammanhanget. Styrelsen har för sin del inte ansett det varaförenligt med kraven på att myndigheten skall vara ojävig atl direkt medverka iföretagens marknadsföring. Åtgärder för att underlätta tjänsteexport i myndighetsform Ett antal remissinstanser uttalar sig positivt omutredningens förslag till åtgärder för att underlätta tjänsteexport imyndighetsform. Ett mindre antal instanser berör de olika delförslagen. nämner att en översyn pågår avstatens utlands-lönenämnds funktion och verksamhetsområde. Statens våg- och trafikinsfitutdelar utredningens synpunkter på utrikes förrättning, dvs. att begränsningarmjukas upp så att myndighet kan besluta om utrikes förrättning förutsatt attkostnaderna finansieras av intäkterna från utlandsverksamheten.Lantmäteriverket anser att utlandsreglementets regler måste göras mer gynnsammaoch att försäkringsfrågorna bör ses över. menar attmyndigheterna fritt bör kunna besluta om utrikes förrättning 1980/81:171 57 förutsatt alt kostnaderna täcks av inläkter frånutlandsverksamheten. Utredningens förslag att möjligheterna atl beviljaenskilda tjänstemän tjänstledighet med C-avdrag bör vidgas om tjänstledighetenavser verksamhet i bolag som bedriver export av tjänster i vilka staten har ettväsentligl intresse tillstyrks eller lämnas utan erinran av bl. a. SIDA,, , och . SIDA noterar att denföreslagna restriktiviteten med att bevilja enskilda tjänstemän tjänstledighetför uppdrag utomlands inte avser biståndet. SIDA förutsätter att myndigheternavarken direkt eller indirekt försvårar dess möjlighet att rekrytera enskildaindivider inom staten för individuell anställning inom biståndsverksamheten.Statens vattenfallsverk stödjer förslag om förenkling av det cirkulär somreglerar tjänstledighet. Beredningen för internationellt tekniskt samarbeteanser att reglerna för tjänstledighet för u-landsuppdrag bör vidgas så långtsom är möjligt. Även konsultföreningen och industriförbundet vill vidgautformningen så atl möjlighet att utnyttja personal med tjänstledighet börgälla alla företag och inte begränsas fill sådana där staten har ett väsentligtintresse. Dessa anser således att alla företag bör få samma behandling. Bland de instanser som uttalar sig positivt omförordningen med vissa bestämmelser för statlig myndighets affärsdrivandeverksamhet återfinns SIDA, statens vägverk, luftfartsverket, statskontoret,ambassaden i , (), SCB och statensskeppsprovningsanstalt. SIDA föreslår atl ett tillägg görs så att förordningenskall vara fillämplig förutom på de särskilt uppräknade myndigheterna även påmyndigheter som SIDA anmodar utföra uppdrag som finansieras med svenskabiståndsmedel. Ambassaden i för fram en liknande synpunkt.Statskontoret ifrågasätter om inte en restriktion bör införas i förordningenmed innebörd att affärsdrivande verksamhet i ufiandel skall ske med beaktandeav myndighetens uppgift enligt instruktion och andra föreskrifter. Tveksamhet mot förordningen framförs endast av patent- ochregistreringsverket (PRV) som ifrågasätter behovet och lämpligheten av attgenom generella bestämmelser reglera en myndighets affärsmässiga verksamhet.Naturligare vore att reglera sådana frågor för varje myndighet för sig, t.ex.genom regleringsbrev. Den förteckning över myndigheter som förordningen föreslåsbli tillämplig på behandlas av några instanser. anför attstyrelsen inte i nuvarande läge bör omfattas av förordningen eftersom styrelsenmed nuvarande resurser inte kan möta de krav på växande engagemang somförordningen ställer. Förenade fabriksverken anser att den inte behöveromfattas då möjligheter till ufiandsverksamhet redan är tillgodosedda inuvarande verksamhetsförutsättningar. Enligt statskontoret kan även administrativatjänster säljas varför statskontoret och RRV bör kunna omfattas avförordningen. FOA anser för sin del att FOA bör tas med i förordningen. Prop.1980/81:171 58 , som omnämns i förslaget till förordning, tolkar detta sä attutredningen förutsätter att förutom genom SwedPower också skallbedriva tjänsteexport i myndighetsform. har inget att erinra motdetta. Fråganom skattebestämmelser berörs endast av SIDA och ambassaden i Dar es Salaamvilka anser att offentliganställda i utlandstjänst bör befrias från skatt och imöjligaste mån sociala avgifter. Utan sådan avlastning torde myndigheternasanbud ej bli konkurrenskraftiga. Metoden inom biståndet att bokföra skatter ochsociala avgifler på en särskild anslagspost är inte öppen för statligamyndigheter som i eget namn säljer tjänster utanför biståndet. Mot bakgrund bl.a.av att nybildade statliga konsultföretag inte skall bli beroende av SIDAavstyrker SIDA förslaget att skatter och sociala avgifter för statligakonsultexportföretag belastar anslaget Bilateralt utvecklingssamarbeteanslagsposten Vissa landprogramkoslnader. Dels åtnjuter bolagens anställdaskattefrihet enligt eltårsregeln (kommunalskattelagen 54 § h), dels måstebolagen enligl SIDA för sin överlevnad lära sig att konkurrera på kommersiellavillkor utanför biståndet. tillstyrker förslaget om attnuvarande regler om redovisningen inom SIDA av kostnaderna för skatter ochsociala avgifter ses över. Förslagom särskill statsanslag för tjänsteexportens utvecklande tillstyrks ellerlämnas utan erinran av bl. a. , , och . RRV anför att omtjänsteexporten bedrivs endast i bolagsform bortfaller behovet av ett sådantsärskilt statsanslag. Flertaletremissinstanser har inte behandlat dessa frågor. Blandde instanser som särskilt uttalar stöd för utredningsförslagen beträffande deexisterande statliga bolagen för tjänsteexport återfinns SIDA, beredningen förinternationellt tekniskt samarbete, ambassaden i och IVA. Vad gäller Swedtelkonstaterar postverket och att ett avtal har träffats mellan de tvåparterna om en breddning av Swedlels tjänster till att också omfatta postalatjänster. Samarbetet har lett till ett antal förfrågningar om konkretakonsultinsatser inom postverkets verksamhetsområde. Domänverketanser att den bild utredningen tecknar av Swedforest som ett företag utanmöjlighet att bemästra sina egna problem kan verket inte dela. Ansvaret attbemästra problemen ligger på bolagets ledning och en översyn pågår av bolagets verkamhet. menar att samverkan i form av att två konsultföretag ingår somdelägare i 5H'erf/'otver- vilket har krifiserats av utredningen -har varit ennödvändig förutsättning för den hittillsvarande verksamheten. För att undvikaeventuella awägningsproblem kan ledningsfunktionen i SwedPower förstärkas. Dennafråga övervägs av bolaget. 1980/81:171 59 Enligt är det angelägel att Swedec InlernationalAB:s verksamhet inte bör omfatta sådan export som med fördel kan bedrivas påannat håll. anför att utredningsförslaget om formerför medverkan i konsultverksamhet i ufiandel för SJ beaktas av delar utredningens bedömning om en succesiv uppbyggnad avkonsultexportverksamheten inom luftfartsverket. De synpunkter som framförts ompatent- och registeringsverkels verksamhet delas i huvudsak av patentverket.Verket är dock tveksamt till att låta SINTAB som ombud för palentverketmarknadsföra verkets tjänster utomlands i eget namn. geologiska undersökning (SGU) liksom IVAtillstyrker förslaget om ett särskilt bolag för export inom geologiområdet. Eltarbele angående en internationalisering av den uppdragsfinansieradeverksamheten pågår i enlighet med statsmakternas beslut. Förslaget om att bilda ett särskilt bolag för export avtjänster från lantbrukssektorn har fått ett blandat mottagande blandremissinstanserna. SIDA, lantbruksstyrelsen, , lantbruksuniversilet(SLU), domänverket, SFO, IVA och statens jordbruksnämnd återfinns bland dem somtillstyrker förslaget. Vissa myndigheter på lantbruksområdet framhåller dockatt de f. n. kan avvara endast mycket begränsade resurser för enexportverksamhet. SIDA, som är en vikfig intressent i sin roll sombeställare och förmedlare av uppdrag till det föreslagna bolaget, tillstyrkeratt arbetet drivs vidare på det stegvisa sätt som utredningen föreslår och attmöjligheterna fill samordning med redan existerande tjänsteexportörer pä lantbmksområdettas fill vara. anför att arbetet med bolagsbildning bör ske inära anslutning till prövningen av Swedforests framlida verksamhet. Detföreslagna akfiekapitalel synes enligt vara alltför lågt. Lantbmksuniversiletetbedömer också att akfiekapitalel är för lågt och att det bör prövas om intenäringslivet kan medverka finansiellt i bolaget. SLU anför vidare atthuvudsyftet med bolaget skall vara att tillhandahålla paketlösningar.Etablerandet av bolaget får inte hindra eller försvåra möjligheterna för ettdirekt samarbete mellan olika stafiiga organ. SLU understryker också vikten avatt bolaget inom ramen för det marknadsmässiga utrymmet ges mycket storflexibilitet beträffande lönesättning och anställningsvillkor för inhyrdpersonal och även förmåner till respektive medverkande insfitutioner,myndigheter och företag. har föga att erinra mot förslaget men anseratt det nya företaget inte bör erbjuda tjänster inom skogsnäringens område utani stället etablerar samarbete med Swedforest. Verkel vill bestämt avråda frånatt bilda ett enda företag på den slatliga lantbruksseklorn. SFO ställer signågot tveksam till lösningen av ägarfrågan beträffande detta bolag och menaratt det är väsentligt att de myndigheter som ska bidra med personella resurserockså är delägare. 1980/81:171 60 Beredningen för internationeni tekniskt samarbete liksomSveriges exportråd, () och uttrycker tveksamhet rörande bolag på lantbruksområdet medhänsyn till att det redan finns flera företag/organ som arbetar inom dennasektor. Som exempel nämns Swedfarm och SAPP inom exportråd. Delföreslagna bolaget skulle i viss utsträckning konkurrera med redan befintligaorgan. En samverkan mellan dessa olika organ kan vara att föredra och slatenbör i stället verka för en ökad samordning mellan berörda organ och inle företaen ålgärd som ytteriigare splittrar detta område. Enligt statens utsädeskontroll kan ett samordnandekonsultorgan vara till nytta men ifrågasätter om det föreslagna konsultbolagetskall kunna baseras på endast en ansvarig i kombinalion med inhyrda tjänster. anför atl den inte tagit definitivställning lill utredningens förslag. Om bolaget kommer till stånd finnerstyrelsen att fiskefrågorna i enlighet med utredningsförslaget bör koncentrerastill en egen avdelning i nära lokal anslutning till styrelsen. Även förslaget beträffande småföretagssektorn har fått ettblandat mottagande. Förslaget stöds av SIDA, statens industriverk ochutvecklingsfonden i län medan exportråd och avstyrker förslaget. är berett att medverka till enförsöksverksamhet för atl närmare utröna om det finns marknadsmässigaförutsättningar för en sådan verksamhet under förutsältning attutvecklingsfondens övriga verksamhet inte påverkas. Utvecklingsfonden i Stockhomslän poängterar vikten av att andra fonder, industriverket, m.fl.intressenter engageras i verksamheten inom ramen för en referensgmpp. Arbetetunder försöksperioden bör ske som ett statsfinansierat uppdrag med begränsatrisktagande för "entreprenören". Fonden förklarar sig mot dennabakgrund beredd att utföra uppdraget på begäran av regeringen förutsatt attkostnaderna täcks av särskilda anslag. i , utvecklingsfonden idetta län samt handelskammare tillstyrker verksamheten som sådanmen anser att den bör förläggas till och knytas fill den likartadeverksamhet som Expolaris där håller på att bygga upp. och industriförbundet kan inte finna att någraexportfrämjande småindustripolitiska mofiv föreligger för det föreslagnakonsultbolaget och ser ingen anledning att inom utveckHngsfonderna bygga upp enkapacitet för exportservice avseende utvecklingsländer. Bislåndspolifiska skälkan motivera att gör vissa ytterligare insatser på småindustriområdet iu-länder men detta får bekostas av biståndsmedel. delar utredningens uppfattning omlämpligheten av att inrätta en särskild funktion inom verket med uppgift attsvara för konsultfrågor. tar upp frågan omsamverkan inom väg- och trafiksektorn. Förslaget att i myndigheter inrätta en 1980/81:171 61 kontaktfunktion för tjänsteexport i etl inledningsskedestöds av postverket, luftfartsverket, och . Samverkan för statlig tjänsteexport Ett anlal instanser pekar på betydelsen av rådgivning ochcentral samverkan men har olika meningar om formerna för sådan verksamhet samtbehovet av stödinsatser. Flera instanser ger sitt slällningstagande utannärmare kommentarer. (), patent- och registreringsverket(PRV), luftfartsverket, lantmäteriverket, , generaltullstyrelsen, styrelsenför teknisk utveckling (STU), , ambassaden i och ,, och återfinns blandde instanser som delar utredningens förslag beträffande (). är berett att stödja förslaget pågrundval av de motiv utredningen angivit. RRV menar att SINTAB kan vara ettlämpligt organ för att i eget namn ombesörja marknadsföring och försäljning avmyndigheters tjänster. Organisafionen bör, enligt RRV, inte i någonutsträckning vara anslagsfinansierad. STU anför atl det är av vikt att ett eventuellt avtal mellanslaten och SINTAB utformas så att SINTAB kan uppfylla ställda krav. PRV menaratt SINTAB kan utgöra ett värdefullt stöd ät myndigheterna vid tjänsteexportmen uttalar viss tveksamhet inför att SINTAB skall sälja i eget namn.Luftfartsverket framhåller att försiktighet måste iakttas så att inte myndigheternasinitiativ försvåras av SINTAB eller att SINTAB blir en hindrande mellanhand.Enligt IVA bör SINTAB filldelas de föreslagna uppgifterna men inte erhålla särskillstatsanslag härför. , statens skeppsprovningsanstalt ochslalens väg- och trafikinstilut stödjer förslag om ett centralt organ förrådgivning. Styrelsen kan dock inte uttala sig om huruvida SINTAB är dellämpligaste organet. SIDA, beredningen för internationellt tekniskt samarbele,, statskontoret, ambassaden i , industriförbund.Svenska konsultföreningen och återfinns bland de instanser som avstyrker ulredningensförslag. SINTAB kan enligt industriförbundet åta sig vissa serviceuppgiftergentemot övrig statlig tjänsteexport men bör inte filldelas en samordnande rolloch inte heller några statsanslag. SIDA anför att man inte finnerutredningsförslaget helt övertygande. Frågan torde kräva ytterligareöverväganden. Beredningen för internationellt tekniskt samarbete anser att SINTABskulle kunna utveckla sin kompetens till att ge råd till myndigheter som avseratt starta konsultföretag. Däremot menar beredningen all erforderlig samordningi frågor om statlig tjänsteexport kan - om den behövs - ske på departementalnivå eller vid en myndighet. finner förslaget om samordning ochrepresentant för övriga tjänsteexporlerande 1980/81:171 62 företag både omotiverat och kostsamt. Berörda myndigheterkan enligt statskontoret utbyta erfarenheter genom informella kontakter. Medden linje föreslår för ijänsteexport finns ingetbehov av samordnande uppgifter. Nödvändig sakkunskap finns inom de privata konsultföretagen. Ambassaden i och slalens skeppsprovningsanstaltanför att de föreslagna uppgifterna skulle kunna läggas på exportråd.TCO är av samma uppfattning men anser att f. n. har felorganisation och inrikting för detta. exportråd tar också upp frågan om rådets roll iden statliga tjänsteexporten. anför därvid att rådet liksomutredningen finner det rimligt att myndigheter som ägnar sig åt export inommyndighetsramen i princip likställs med andra exportörer när del gällerrättigheter att utnyttja denna organisation och skyldigheter gentemot denexportfrämjande verksamheten, såsom krav på abonnemang hos rådet. Några remissinstanser som SIDA, RRV, IVA ochluftfartsverket avstyrker förslaget om en central beredning inom regeringskansliel.En nödvändig samordning på departemental nivå bör kunna åstadkommas utan attsådan samverkan ges en fast organisatorisk form. Motsvarande fördelar tordeenligt luftfartsverket kunna uppnås genom att de statliga exporlfrämjande ochsamordnande resurserna inom koncentreras fill den förutrikes- och handelsdepartementen gemensamma handelspolifiska organisationen. Utredningsförslaget tillstyrks av bl. a. ,statskontoret, , generaltullstyrelsen, STU, , och . Enligt är en beredningmotiverad under förutsättning att den inte ingriper i de tjänsteexporlerandeföretagens normala verksamhet. Likaså är en förstärkning av regeringskanslietför tjänsteexporlfrågor nödvändig. bör enligt STU beredningen förläggastill ett befintligt organ. Den föreslagna beredningen bör enligt statskontoret utvärdera utvecklingen av den statliga tjänsteexporten och då prövabehovet av särskilda stödinsatser. RRV, och att en försöksperiod kan vara lämplig med hänsyn till dels dentid som bör förflyta för att effekterna av verksamheten skall kunna bedömas,dels den tid som behövs för utvärderingen. STU delar utredningens förslag omen fyraårig försöksverksamhet. Förutom och luftfartsverket tar upp frågan om en förstärkning av för statligatjänsleexportfrå-gor. förutsätter därvid alt sådanainstruktioner utfärdas till utrikes- och handelsdepartementen ochbeskickningarna att varje misstanke om diskriminering mot privata företagundanröjs. Förslagen om att studera förutsättningarna att exporterafrån landstings-och primärkommunala seklorn tillstyrks av statskot\toret, RRV,läkemedels- Prop.1980/81:171 63 beredningen,STU, IVA, . , LO och ambassaden iKuwait. finner det troligt att en marknad finns för export av förvaltnings/adminislrationskunskap,vilken kan få betydelse för att underlätta teknisk konsult- ochentreprenadexport. 1980/81:171 64 Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. ....... 1 Förslagtill lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt för Sverigesexportråd beträffande handelssekreterare m.m......... 2 Förslagtill lag om tidsbegränsning av anställning av marknadssekre terare m.fl........................................................................ 3 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 4 1. Inledning................................................................... 4 Exportav tjänster från statliga myndigheter och bolag 6 2.1 Allmänt............................................................. ....... 6 2.2 Verksamhetensinriktning................................. ....... 7 2.3 Åtgärder föralt underlätta tjänsteexport i myndighetsform It) 2.4 och arbetsformer 15 2.5 Samverkan förstatlig tjänsleexport................. ..... 17 Beslutanderättför exportråd beträffande handelssekreterare m.m 19 Upprättadelagförslag............................................... ..... 23 Hemställan................................................................ ..... 23