prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Kollektivavtal om anställnings- och arbetsvillkor m. m. harträffats med de anställdas organisationer. Antalet besökare vid de av husgerådskammaren förvaltadesamlingarna har stigit och kraven på visningsservice ökar. Omvårdnaden av delomfattande materialet kräver också ökade insatser. En förstärkning av husgerädskammarensresurser är enligt husgerädskammarens mening välmotiverad. Kammaren har äventidigare framfört förslag om bl. a. medel för en fotograf för vetenskapligdokumentation, en snickare och en museitek-niker för tillsynen av statensmöbler, textilier och konstföremål, en tjänst som museiassistent och enassistenttjänsl för olika administrativa och kamerala frågor vid visnings- ochutställningsverksamheten samt för omvandling av en bilrädestjänst från halvtidtill heltid. Angelägenheten av dessa önskemål består. Mot bakgrund avregeringens anvisningar för statsmyndigheternas budgetarbete avstårhusgerådskammaren emellertid från att aktualisera dessa krav för budgetåret1981/82 men vill framhålla att en fortgående ökning av gapet mellanresurser och servicekrav får allvarliga konsekvenser. Husgerädskammarens förslag till anslagsframställning för /82 innebär såledesendast en anpassning av befintlig verksamhet till nya budgettekniskaförutsättningar. En utgångspunkt har varit att hovförvaltningen liksom som uppdrag finansierarhusgerädskammarens insatser för rent representativa ändamål.Visningsverksamheten bör liksom hittillsbudgeteras särskilt. Anslaget bör också enligt husgerädskammarens meningkompenseras för det förhällandet atl anvisade anslag har kunnatlyftas i sin helhet vid budgetårets ingång och därefter göras räntebärande. Vidanpassningen till det statligabudgetsystemet uppstår Prop.1980/81:100 Bilaga 4 9 ävenförändringar i fräga om lokalkostnader och sjukvård. Upprustningskostnadernaför bör redovisas särskilt. Jag har redan i det föregående angett att jag anslutermig till riksmarskalksämbetets förslag om alt kostnaderna för verksamheten vidkungl. husgerådskammaren bör föras upp under rubriken kungl. Närdet gäller beräkning av anslag för nästa budgetär har jag utgått frän befintligverksamhet och beaktat bortfallet av de tillfälliga anslagsförslärkningar isamband med iordningställandet av lill ett merastadigvarande residens för statschefen som för /81 ingår i anslagetUnderhäll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i dekungl. Jag anser inte atl någon kompensation bör beräknas förföriorade ränteinkomster vid övergången till den nya ordningen för anslagetsanvisande och användning. Det nya anslaget bör vara ett förslagsanslag. Min medelsberäkning för nästa budgetär framgår avföljande sammanställning. Jag finner det ändamålsenligt att omkostnaderna förden upprustning av Bernadotlebibliotekets samlingar som statsmakterna beslutadeom vid /79 (prop. 1978/79: 100 bil. FiU 1978/79:21. rskr 1978/79: 197) redovisas särskilt. Lönekostnader 2 507 000 Nyanskaffning av textilier 115000 Omkostnader för 3.') Med hänvisning till vad jag har anfört och lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Kungl. husgerådskammaren för budgetärel1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . Bifall till mina förslag till medelsberäkning för nästabudgetår innebär alt första huvudtitelns slutsumma för /82kommer att uppgå till . Detta belyder en ökning i jämförelse meddet för /81 anvisade beloppet med . Prop.1980/81:100 Bilaga 4 Register I Fräga rörande uppställningen av första huvudtiteln A. Kungl. 5 Hans Maj:t Konungens och det Kungl. B. Kungl. 5 De kungl. slotten: Driftkostnader 7 Kungl. Totalt för kungl. 11 188000 3035 000 Bilaga5 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till hör polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna,de allmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, hyres- och arrendenämnderna,rättshjälpsnämnderna, de allmänna advokatbyråernaoch , kriminalvärden och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas av justitiekanslern, fideikommissnämnden, datainspektionen, centralnämndenför fastighetsdata, bokföringsnämnden och brotlskadenämn-den. svarar för beredning avlagstiftningsärenden pä många områden av samhällslivet. Utgifterna inom områdeberäknas under /82komma alt öka med 543,8 milj. kr. Beräkningarna har i regel gjorts medutgångspunkt frän myndigheternas besparingsalternativ, det s.k.huvudalternativet. Verksamheten inom områdeberäknas omsluta totalt 6 872,9 milj. kr. På grund av det ansträngda statsfinansiella lägetföreslås inte några nya tjänster inom polisväsendet. Det finns emellertid vissaverksamheter som måste prioriteras framför andra. Det gäller kampen motnarkotikabrott och den organiserade och den ekonomiska brottsligheten samtutredningar i utlänningsärenden. 1propositionen föreslås därför att resurserna inom polisväsendet fördelas om så atl ytterligaresammanlagt ett 40-tal polismän sättsin för de ändamål som har angetts . Härav beräknas 16 kriminalpolismän föratt bekämpa den organiserade och den ekonomiska brottsligheten, 20 förbekämpning av narkotikabrott och ytterligare några för ulredningar iutlänningsärenden. Inom polisen finns fortfarande ett stort antalvakania tjänster. Vakansläget haremellertid förbättrats under /81. För alt komma till rätta med vakanserna föreslås att 600 aspiranterfår tas in på . 1 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 2 Inga nya tjänster tillförs åklagarväsendet. Medelberäknas emellertid för att ge åklagare den utbildning som behövs för kampenmol den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Trots en stigande mål- och ärendetillströmning kanarbetsläget i de allmänna domstolarna alltjämt betraktas somtillfredsställande. På grund av de arbetsuppgifter som tingsrätterna ochhovrätterna avses överta vid ikraftträdandet av utsökningsbalken den 1 januari1982 tillförs domstolarna 40 nya tjänster. Motsvarande resurser vidlänsstyrelserna dras in. 1 regeringsrätten och kammarrätterna ärarbetssituationen tillfredsställande. Däremot är balansläget alltjämtbekymmersamt i länsrätterna även om antalet balanserade mål har börjat sjunkanågot. De förstärkningar som tillfördes för balansavarbetning vidlänsrättsreformen och under innevarande budgetär måste behällas. /82 torde resurserna i betydande utsträckning få tas i anspråkför de mål som kommer in med anledningav allmänna fastighetstaxering. Den mellankommunala skatterätten avses fr.o.m. den Ijuli 1981 brytas ut frän och bilda en fristående allmänförvaltningsdomstol med vissa funktioner gemensamma med länsrätten i Stockholmslän. Den uppåtgående tendensen i beläggningen päkriminalvårdsanstalterna har fortsatt . Beläggningen på deallmänna häktena har varit hög . Antalet häktade har ökat jämfört med föregående år. har vid behandlingen av 1980 årsbudgetproposition godkänt den av regeringen framlagda principplanen förförändringar inom lokalan-staltsorganisationen. 1 enlighet med planen harregeringen lämnat projekteringsuppdrag för nya lokalanstalter i , Täbyoch . Medel har beräknats för köp av mark till ytterligarelokalanstaller . De nya lokalanstalterna i ochBorås beräknas kunna tas i bruk resp. . Därmedkommer sex nya lokalanstalter alt ha färdigställts. Som har framhållits i besparingspropositionen (prop.1980/81:20 bil. I s. 1) görs systematiska översyner och omprövningar avpågående verksamheter inom departementets område. En sådan översyn genomförsf.n. Elt förslag till omorganisationav 1980/81:100 Bilaga 5 3 brottsförebygganderådet har lagts fram av en särskild utredning. Inom kortpåbörjas en översyn av . En utredning om 1975 års reform av domstolsadministrationen hartillsatts. En mer genomgripandeöversyn av rättshjälpen övervägs f.n. i . Förändringarna inom områdei förhällande till /81framgårav följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. m. m. D. Domstolsväsendet m. m. -1-110,3 -H33,6 F. Rättshjälp m. m. -1-543,8 Prop.1980/81:100 Bilaga 5 Anmälan till statsbudgeten för /82 såvittavser Justitiedepartementetsverksamhetsområde svarar för beredningen avlagstiftningsärenden pä många områden av samhällslivet. Viktiga rättsområdenutgörs av grundlagstiftningen, familjerätten, köprätlen och annanförmögenhetsrättslig lagstiftning, upphovsrätten, processrätten ochstraffrätten. Jag berör här några vikliga lagstiftningsärenden som är aktuella.När det gäller straff-rättsområdet kommer jag att behandla aktuella lagar ochlagförslag i det följande avsnittet om åtgärder mot brott. Det ansträngda samhällsekonomiska läget får betydelseäven för lagstiftningens omfattning och inriktning. Lagförslag som innebärökade kostnader för staten eller kommunerna måste så långt möjligt undvikas.Viktigt är också att noggrant pröva all lagstiftning som lägger ökadeförpliktelser pä enskilda och pä företag. Över huvud taget är det angeläget altiaktta återhållsamhet i lagstiftningsarbetet. En dämpning avlagstiftningslakten gör att lagarna kan bli bättre förankrade i de enskildamedborgarnas rättsmedvetande, som de rättstillämpande myndigheternasarbete underlättas. Atl lagstiflningstakten dämpas innebär bl.a. att nya utredningarinte bör tillsattas om det inle finns speciella skäl. Mycket av lagstiftningen på centrala rättsområden hartillkommit i nordiskt samarbete. Detta har resulterat i atl vi i storutsträckning har överensstämmande lagregler i de nordiska länderna. Enligt minmening är denna rättslikhet av stor betydelse. Det finns däiför anledning atlinle bara vidmakthålla utan också bygga ut det nordiskalagsliftningssamarbetet. Så har också skett på senare lid, bl.a. genomåterkommande justitieministermöten och fortlöpande diskussioner mellan dem somi övrigt sysslar med lagstiftning. 1980/81:100 Bilaga 5 5 Av de olika rättsområden där ett reformarbetepågår vill jag först nämna grundlagsområdet. Centrala frågor som rör främslvårt valsystem uireds av grundlagskommittén(Ju 1980:01). Kommittén skall bl.a. överväga om vi bör gå över till en ordning med skilda tidpunkterför riksdags- och kommunalval ochom valperioderna bör förlängas. Även vissa andra frågor som rör demokratins arbetsformer faller underkommitténs uppdrag. Grundlagskommitténväntas avlämna ett betänkande . I detta sammanhang kan jag också nämna atl 1978års vallagskommitté i betänkandet(SOU 1980:45) Översyn av vallagen 2 har lagt fram förslag till ändringar i vallagen som skall kunna tillämpas vid1982 års val. Ändringarna, somhuvudsakligen är av valteknisk natur, avser bl.a. indelningen i valkretsarvid kommunalvalen. Frågan om förstärktskydd för yttrandefriheten i massmedierna utreds av yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). 1 debattbetänkandet (SOU1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet har utredningen diskuterat deprincipiella huvudfrågorna angående yttrandefrihetens rättsliga villkor. Betänkandet har blivit föremål för en omfattanderemissbehandling (Ds Ju 1980:5). Nära samband med yttrandefriheten har principenom allmänna handlingars offentlighet. (Ju 1976:05)har lagt fram ett betänkande(SOU 1980:31) där del föreslås nya lagregler som syftar till att förstärka offentlighetsprincipen i fråga ommyndigheternas upptagningar för ADB. Offentlighetsprincipen begränsas genom regler omsekretess. En ny sekretesslag har är1980.antagits av . Den lagen innefattar en samlad reglering av sekretess för allmännahandlingar och tystnadsplikt för offentligatjänstemän. Lagen bygger på grundsatsen att största möjliga öppenhet skallgälla i förhällandet mellan myndigheter och enskilda. Ett av de viktigaste målen förlagstiftningsarbetet är atl få tillstånd en större rättstrygghet för denenskilde. Både sekretesslagstiftningen och de grundlagsreformer som beslöts i fräga om skydd för de medborgerliga fri- och rättigheterna m.m. utgör delvis ledi dessa strävanden. Också i andra lagstiftningsärenden ärrättssäkerhetssynpunkterna vägledande. Dentidigare nämnda datalagstiftningskommittén har i uppdrag att stärka skyddet för den enskildes integritet och har genomtilläggsdirektiv fåtti uppdrag att utarbeta förslag generell personregisterlagstiftning, en lagstiftning som alltså - i motsatstill den gällande datalagen -inte är bunden till en viss informationsteknik. (Ju 1978:06) överväger frågor om telefonavlyssningoch liknande tvångsmedel. är att åstadkomma en avvägning av den enskildes behov avskydd för sin personliga integritet och samhällets intresse av att i vissa situationer kunna ingripa med olikatvångsåtgärder. Ett betänkande därvissa grundläggande frågor behandlas väntas bli avlämnat . 1980/81:100 Bilaga 5 6 Från både enskildaoch allmänna synpunkter är del självfallet av stor vikt atl alla former av myndighetsutövning sker på ett riktigt sätt.Tjän-steansvarskommiltén (Ju 1979:13) ser över det nuvarande ansvarssystemel för offentliga funktionärer. 1 kommitténs uppdraghar också ingått att övervägabehovet av de begränsningar som gäller i fräga om rätten för målsägande att väcka åtal och skadeståndstalanmot vissa högre tjänstemän på grundav brott som de har begått i utövningen av offentlig tjänst. I ett lämnat betänkande (Ds Ju 1980:13) harkommittén föreslagit att både det särskilda åtalsförbudet ochinskränkningen av rätten att föra skade ståndstalan i princip avskaffas. Till utredningar med särskild uppgift alt stärkaden enskildes rättssäkerhet hörockså förvaltningsrättsutredningen (Ju1978:09) som har till uppgift attse över förvaltningslagen m.m. Kommittén kommer inom en nära framlid att lägga fram etl delbetänkande. 1enlighet med önskemålsker inom en särskild kommitté (Ju 1978:03) en utvärdering av tillämpningen av lagen om tillfälligt omhändertagande(LTO) och lagen om omhändertagandeav berusade personer m.m. (LOB). Vidare kan nämnas att under höstenhar förelagts förslag om ändringar i kreditupplysnings- och inkassolagarna som är ägnade attstärka den enskildes ställning i förhällandetill kreditupplysnings- ochinkassoföretag. Rättegängsförfarandet vid de allmänna domstolarnases över av rätle-gångsutredningen (Ju 1977:06). Målsättningen för utredningsarbetetär att handläggningen i bådebrottmål och tvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utan att rättssäkerheten sätts ätsidan. På brottmälssidan är det enangelägen uppgift för utredningen att föreslå olika åtgärder för att tiden mellanden brottsliga gärningen och lagföringen skall bli sä kort som möjligt. Pä den punkten överväger utredningenbl.a. om s.k. jourdomstolar bör inrättas. Jag har tagit initiativ till en översyn av rättshjälpssystemel i syfte att göra systemet effektivare och mindrekostnadskrävande. Som etl första resultat av detta arbete har en del förslaglagts fram i besparingspropositionen. Översynsarbetet fortsätter nu isamarbete mellan i första hand och domstolsverket.Avsikten är emellertid alt de meralångsiktiga frågorna skall anförtros åt en särskild utredning. Frågor om häktning och anhållande m.m. harbehandlats av en särskild kommitté ibetänkandet SOU 1977:50. En annan kommitté, åtalsrätlskom-mittén, harföreslagil nya regler om åtalsunderlåtelse m.m. i syfte att minska antalet brottmål vid domstolarna (SOU1976:47). Vid remissbehandlingen haren omfattande kritik riktats mot de båda betänkandena. Pä några punkter kan det dock finnas anledning attvidta lagändringar med anledning av kommittéförslagen. Hit hör bl.a.frågan om att begränsa antaletförundersökningar i fall då det kan förutsättas alt åtalsunderiåtelse skulle komma att meddelas. Hänsynen till bl.a. målsägandens intressen talaremellertid starkt mot att vidga möjligheterna till åtalsunderlåtelse i Prop.1980/81:100 Bilaga 5 7 förhållandetill vad som gäller f.n. Jag återkommer till den frågan i ett följande avsnitt. Förslag till en ny utsökningsbalk har förelagtsriksdagen. Genom den nya balken flyttas de hittillsvarandeöverexekulorsuppgifterna från länsstyrelserna till kronofogdemyndigheterna,som utmätningsförfarandet görs smidigare och effektivare. Utsökningsbalken föranleder omfattande följdändringar iannan lagstiftning. Förslag härom kommer att läggas fram . Konkurslagstiftningen reformeras etappvis. Sedan den Ijanuari 1980 gäller nya regler om konkursförvaltning och tillsyn i konkurs.Avsikten med de nya reglerna är bl.a. att man skall fä bättre möjligheter alt kommatill rätta med den omfattande ekonomiska brottslighet som f.n. förekommer isamband med konkurser. De bestämmelser om konkurskarantän som harantagit är ägnade att ytterligare försvära illojala beteenden isamband med näringsverksamhet. Bestämmelserna innebär att en näringsidkare somhar gått i konkurs under vissa förutsättningar skall kunna förbjudas altbedriva näringsverksamhet efter konkursen. Även den familjerättsliga lagstiftningen är föremål förett omfattande reformarbete. De hittillsvarande etapperna i reformarbetet harbl.a. gällt giftermål och skilsmässa, faderskap och vårdnad om barn samtunderhäll till barn och frånskilda. väntas familjelagssakkunniga(Ju 1970:52) lägga fram förslag om äktenskapets ekonomiska rättsverkningar,samboende utan äktenskap och olika arvsfrågor. Tanken är att huvuddelen av denya reglerna skall ingå i en ny äktenskapsbalk. Utredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt har tilluppgift att utarbeta förslag som kan stärka barnens rättsliga ställning. Sometl första led i detta reformarbete har det införts ett uttryckligt förbud motaga i . Utredningen har därefter lagt fram ett betänkande (SOU1979:63) som bl.a. rör frågor om vårdnad och umgängesrätt. Ett av utredningensförslag innebär att tvångshämtningar av barn i princip blir avskaffade. har lagt fram förslag till nyaregler om namn (SOU 1979:25). Syftet med förslaget är bl.a. attnamnlagstiftningen bättre än f.n. skall ge uttryck för jämställdheten mellankvinnor och män. Namnlagsför-slaget liksom det tidigare berörda förslaget omvårdnad om barn m.m. övervägs nu i departementet. Hithörande frågor diskuterasockså med de övriga nordiska länderna. har gemensamt med handelsdepartementethuvudansvaret för konsumentpolitiken. Denna politik syftar till att på olikasätt, bl.a. genom lagstiftning, stärka konsumenternas ställning. På försäkringsområdet får konsumenterna ett förstärktskydd genom den nya konsumentförsäkringslag som gäller fr.o.m. den 1 januari1981. Lagen innehåller bl.a. regler om betalning av försäkringspremier,förnyelse av försäkring och nedsättning av försäkringsersättning. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 8 nyligenhar antagits av innebär att preskriptionstiden förkortas iförhållandel mellan näringsidkare och konsumenter. har lagt framförslag till en konsumenltjänstlag, som innehåller belydelsefulla regler ombl.a. reparations- och servicearbeten (SOU 1979:36). Förslagel harremissbehandlats och övervägs nu i departementet. Förslaget har också, liksomett förslag till produktansvarslag som har lagts fram avproduktansvarskommittén (SOU 1979:79), varit föremål för nordiskaöverläggningar. En annan kommitté som har varit verksam påkonsumentområdet är hemförsäljningskommittén, som i sitt slutbetänkande (SOU 1979:76) bl.a. har föreslagit att de somsysslar med hemförsäljning skall vara skyldiga att i förväg lämna underrättelsetill dem de vill besöka. Tanken på en sådan aviseringsplikt har utsatts förstark kritik under remissbehandlingen, och jag har kommit till den slutsatsenatt förslaget i den delen inte bör genomföras. Däremot finns det anledning altgöra en del andra ändringar i hemför-säljningslagen. En proposition i ämnetavses bli förelagd lill våren. (Ju 1977:13) har till uppgiftatl se konsumenlköplag och bygga ut de regler som skyddarkonsumenterna i samband med köp. Utredningen har också fått i uppdrag attöverväga de mindre företagens ställning, särskilt detaljisternas förhällandetill sina leverantörer. På den allmänna köprättens område föreligger sedannågra är tillbaka ett förslag till en ny köplag (SOU 1976:66). Förslagel harfått vila i avvaktan på bl.a. det arbete beträffande internationella köp somhar bedrivits inom FN. Det arbetet har resulterat i en konvention som ståröppen för tillträde. En nordisk arbetsgrupp har bildats med uppgift attdels överväga om de nordiska länderna bör ansluta sig till konventionen, delspröva möjligheterna att fä fram en ensartad nordisk köplagstiftning. Det är minförhoppning att vi inom inle alltför får en modern köprättsliglagstiftning och att vi också kan bevara den betydelsefulla nordiska rättslikhetenpä delta område. En särskild kommitté (Ju 1978:10) har tillkallats meduppdrag att se över kommissionslagen. Syftet är att skyddet för bl.a.handelsagenter och han-delsrepresentanter skall förbättras. En annan utredning(Ju 1979:09) sysslar med frågan om skydd för företagshemligheter. Ylterligareen utredning har lagt fram ett belänkande (SOU 1980:42) med förslagtill nya regler om arbetstagares uppfinningar. Också på transporträttens område förbereds nylagstiftning. Här kan nämnas att en utredning (Ju 1972:04) i slutet av år 1980har offentliggjort elt omfattande förslag (SOU 1980:37) till ny järnvägstrafiklag. Från sjölagsutredningen (Ju 1977:16)väntas ett delbetänkande som handlar om redaransvarets begränsningoch om passagerarbefordran lill sjöss. F.n.förbereds inom departementet en promemoria med förslag till änd- 1980/81:100 Bilaga 5 9 ringari atomansvarighetslagen (1968:45). Ändringarna har sin upprinnelse bl.a. i en revision av de internationella konventionerna i ämnet ochinnebär bl.a. alt de i lagen angivna beloppen för skadeståndsansvar vid en atomolyckahöjs. På bostads- och fastighetslagstiftningens områdehar arrendelagskom-mittén (Ju1975:04) och hyresrättsutredningen (Ju 1975:06) viktiga utredningsuppgifter. Betänkanden från de bådautredningarna väntas under år 1981.Förslag till regler om bestämmandeav tomträttsavgäld m.m. läggs fram av tomträttskommittén (Ju1977:12). Pä grundval av ettbetänkande från vattenlagsutredningen (SOU 1977:27)har ett förslag till ny vattenlagutarbetats. Förslagel, som inom kortkommer att överlämnas till lagrådet,innehåller bl.a. nya tillåtlighets-reglerför vattenföretag. Vidare sker en allmän modernisering av den nuvarandevattenlagen. tillsattes en kommitté (Ju 1979:11) meduppgift att se över fastighetsbildningslagen.Syftet är bl.a. att förfarandet i fastighetsbildningsärenden skall förenklas och atl fastighetsregistren skall sanerasgenom att onyttiga rättigheter o.d. upphör. En annan utredning, pantbrevsutredningen (Ju 1979:02), som ocksåtillsattes , har till uppgiftatt se över lagstiftningen om panträtt i fast egendom, fartyg och luftfartyg. Andra utredningar prövar frågor omförelagsinleckning, pant-sättning avbyggnader på annans mark och skadestånd vid miljöskador (Ju 1972:12, 1977:05 och 1978:08). Jag vill isammanhanget också nämna smähusköpkommiltén(Ju 1975:02), som väntas lägga fram förslag omfastighetsmäklarnas verksamhet. En särskild utredning, som har tillsalts(Ju 1980:04), har fått i uppdrag att utreda frågor om äganderätt till lägenheter i flerfamiljshus. 1 första hand skallutredningen gå in på de fastighetsrättsliga förutsättningarna för ettsådant ägande. skall klarläggas vilka åtgärder som skulle behövas för alt skapa lämpliga skatte- ochfinansieringsregler i ett system med ägarlägenheter. Reformarbetet fortsätter också inomassociationsrätten. första steg togsgenom tillkomsten av den nya aktiebolagslagen (1975:1385) och bokföringslagen(1976:125). Frågor som gäller handelsbolag och koncerner har utretts av bolagskommitté (Ju 1974:21),medan spörsmål beträffandestiftelser behandlas av stiftelseutredningen (Ju 1975:01). På grundval av ett betänkande från bolagskommittén harregeringen lagt fram förslag till bl.a.en ny handelsbolagslag (prop. 1979/80:143). Propositionen, som har antagits av , innehållerockså bestämmelser på grundval avpromemorior från brottsförebyggande rådet om revisorers verksamhet och om ettbättre skydd för det bundna kapitalet i aktiebolag. Vidare behandlas frågan omsärskilda regler i aktiebolagslagen som är särskilt anpassade till desmå företagen. Enannan proposition, som också har antagits av (prop. 1980/81:100 Bilaga 5 10 80:144),innehåller nya redovisningsregler för ekonomiska föreningar.