prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Utvecklingsfonden i som inte har deltagit iförsöksverksamheten - intar en mera negativ inställning till industriverketsförslag om energikonsulenter. Utvecklingsfonden tror inte alt behovet avenergirådgivning är så stort och sträcker sig över sä läng lid att det ärmotiverat att anställa speciell personal för sådana arbetsuppgifter. Det ärenligt fonden bättre att anlita de redan etablerade konsultbyråerna, som medtillgång till flera experter inom byrån har lättare att hålla en högkunskapsnivå än en ensamstående energikonsulent vid en fond. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 85 dens sida kan sedan energirådgivningen integreras i denallmänna rådgivning som bedrivs vid fonden. Kostnadsmässigt kan man då tänkasig att fonden genom speciella anslag står för de inhyrda konsulternaskostnader. Utvecklingsfonden framhåller emellertid att del bör noga övervägasom det inte är bättre atl företagen står för kostnaderna, alternativt delar avdessa. Detta av flera orsaker, dels är energibesparingen till följd av konsultinsatsenså stor att insatsen betalar sig, dels är genomförandegraden betydligt högre omföretagen får betala för rådgivningen. Vidare sorteras en hel del onödigaförfrågningar bort genom en avgift och slutligen bör företagarna vänjas vid attråd kostar pengar, men utnyttjas råden betalar det sig. Utvecklingsfonden i länanser att man har störst möjlighet att påverka energiförbrukaren viaentreprenör/konsultledet. Riktade insatser för atl höja konsultföretagens ochentreprenörernas kunskaper i kombination med branschrådgivare och branschvisaenergisparhandböcker torde ge stora positiva effekter. Insatser av detta slagoch vissa utbildningsinsatser bör utvecklas ytterligare. Verksamhet såsom information ochrådgivning om bidrag och lånemöjligheter, anvisning av referensobjekt,anvisning av konsulter och entreprenörer har bedrivits av utvecklingsfonden iJönköpings län i samband med handläggning av energibidrag. Även om bidragen iframtiden byts mot en särskild lånemöjlighet påpekar fonden att denna verksamhetkommer att bestå. Genom energikonsulenten kan dock denna del av rådgivningenförbättras och intensifieras. bedömning av energikonsulentensframtida möjligheter och roll synes dock optimistisk anser fonden. Med tanke på att dels medvetandetom tekniska och ekonomiska möjligheter till energibesparing ökar mest beroendepå andra faktorer såsom leverantörernas utbud, branschorganisationernaspåverkan, konsult- och entreprenörsföretagens verksamhet och utbildning påolika nivåer och dels att förelag där inga åtgärder gjorts successivt bliruppsökta, ifrågasätter utvecklingsfonden i om verksamheten skallvara permanent och att en fast organisation skall byggas upp. Vad gäller organisationsfråganhänvisar utvecklingsfonden i till pågående utredningsverksamhetoch påpekar att del är för tidigt att nu innan en total utvärdering föreliggerta ställning till rådgivningsverksamhetens lämpligaste organisation. Erfarenhetsmässigt villutvecklingsfonden i betona betydelsen av teknisk rådgivningdirekt till förelagen. En alltför komplicerad administration med mångainblandade kan försvåra möjligheterna att påverka företagarna, särskilt de somvid uppsökande verksamhet inte ställer sig positiva. Fonden understryker vidarenödvändigheten av att arbetet läggs upp på ett enkelt och obyråkratiskt sätt.Statens industriverk skall givelvis ha det övergripande ansvaret förverksamheten. Utvecklingsfonderna måste emellertid ges förtroendet att inomramen för mera allmänt Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 86 hållna krav och direktiv om verksamhetens inriktning,organisera denna med hänsyn till lokala förhållanden och möjligheterna attengagera lämplig personal. Insatser som i försöksverksamhetenhar visat sig ge god effekt bör prioriteras, medan former för en permanentverksamhet övervägs påpekar utredningen om styrmedel för näringslivetsenergihushållning. Utredningen påpekar också att styrning av verksamheten intebör överbetonas på bekostnad av konkret rådgivning. Med hänsyn till attkunskapen om näringslivsstruktur m. m. finns ute pä fonderna bör därför beslutom uppläggning av arbetet kunna fattas av resp. utvecklingsfond.Industriverkels insats för rådgivningsverksamheten bör enligt utredningeninriktas på sådana områden som kräver specifik kompetens. Organisationen avverksamheten, som t. ex. ansvarsfördelningen mellan centrala och regionalaorgan, bör enligt utredningen lämpligen utformas i samband med att energiorganisationeni stort övervägs. Även utvecklingsfonden i Malmöhuslän ser det som myckel viktigt atl varje län ges tillfälle att utformarådgivningen efter sina speciella förhållanden. En central styrning av dennaverksamhet vore olycklig då man kan befara att det leder till stelbentbyråkrati. Får varje fond utforma verksamheten når man förmodligen ett bättreresultat med en flexibel organisation. Utvecklingsfonden i länhar uppfattat målgruppen för verksamheten som små och medelstora förelag medprioritet för tillverkningsindustri. Det bör dock enligt fonden inte vara heltuteslutet att till större företag lämna begränsad rådgivning med syfte attstimulera företaget lill mera genomgripande utredning omenergisparmöjligheterna. Fondens uppgift är primärt atttillgodose behoven för små och medelstora tillverkande företag. Vidhandläggningen av bidrag till energibesparande åtgärder i näringslivetsbyggnader har fondens verksamhetsområde vidgats till att också omfattaservicenäringarna. En liknande vidgning borde enligt utredningen om styrmedelför näringslivets energihushållning övervägas när det gäller rådgivning. har tagit upp fråganom att utöka företagsregistren med energidata, vilket utvecklingsfonden iStockholms län ställer sig tveksam lill. Utvecklingsfonden pekar på all enallmän strävan från samhällets sida har varit att begränsauppgiflsinlämning från företagen. Arbetet med att hålla registret aktuellt kanockså bli betydande. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 87 3 Energikonsulenter för energirådgivning, förslag från statensindustriverk statens industriverk har varit verksamt för att stödjaenergihushållningen inom näringslivet. Detta har skett främstgenom bidragsgivning till energisparande åtgärder i befintliga byggnader och processer och tillny energisnål teknik. I förden framtida inriktningen av det statliga stödethar en övergång från energisparbidrag till rådgivning angivits (se SIND PM 1979:9). Det program förenergirådgivning som presenteras i dennaskrift bygger på en rad försök med olikarådgivningsaktiviteter som SINDgenomfört . Skriften presenterar huvudsakligen en 5-årsplan förrådgivningsverksamheten som SINDvill se den. Detaljer och former förverksamheten kommer att utarbetas under /81. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet Rådgivare =- Konsulent *= Ramen för en mängd olika aktiviteter som syftar till att hjälpa företaget attspara energi. Kan vara en eller flera skilda delar av den operativaverksamheten inom rådgivningen. Begrepp för verksamma inom rådgivningen. Ansvarig rådgivare medspecialinriktning för' del av rådgivningen. Energikonsulent som har huvudansvaret för den samordnade verksamheten mom utvecklingsfondensansvarsområde. KE = KESP = SIFU = Yl = Ea = Ea-grupp = RegionalUtvecklingsfond betjänar mindre och medelstora företag inom ett län. Inom SIND har energiby rån hand om energifrågorna. energiplanering. '' förFöretagsutveckling bedriverkursverksamhet bl a inom energiområdetYrkesinspektionen (inspektörer). Energiansvarig inom ett företag. Sammanslutning av Ea från flera företagmed gemensamma frågor. Av EK anlitad konsult förresurs- och kompetensförstärkning. Specialist inom visst område som kan arbeta inom myndigheter, institutioner och på marknaden inom konsultkåren, tillverkar- och entreprenörsledet Planering av åtgärder som påverkarenergi-situationen. Åtgärderna är beskrivna. Deras konsekvenser,besparing, kostnader är kända och inplanerade . Delar av Sparplanen är inlagd i budget Forskning och utveckling. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 89 Program för energirådgivningen inom näringslivet SIND har under årenefter "energikrisen" 1973, utöverenergibidragen, bedrivit rådgivningsverksamhet. Verksamheten, som varit tämligen begränsad,har inriktats mot att finna effektiva former ochmedel för en heltäckande och kontinuerlig rådgivningsverksamhet Erfarenheterna fråndessa försöksprojekt har visat att tiden nu ärmogen att slå fast ett rådgivningsprogram för som i omfattningen,kapacitet och kvalitet svarar mot näringslivetsoch samhällets behov. REDOVISNING AV TIDIGARE RÅDGIVNINGSVERKSAMHET Utöver energibyråns mer omfattande verksamhet med energisparbidragoch stöd till ny teknik inom energiområdet, harS/ND initierat och finansierat ett flertalspecialutredningar, sparhandböcker m m. De huvudsakligaste rådgivningsaktiviteternakan beskrivas enligt följande: Under åren 1977-78finansierade SIND, via utvecklingsfonderna, endags-besök av fackmänhos intresserade företag. Uppföljningenvisar att kvalitén på konsultationerna varierade högstbetydligt och att en mängd krav måste ställaspå denna typ av rådgivning. Rådgivningsdosen ska avpassas tillkompetensen inom företaget; Konkreta lönsamhetsberäknadeförslag ska presenteras på anpassat språk;Enhetliga redovisningar är nödvändiga; "nästa steg" förgenomförandet måste anges; Samtliga sidokonsekvenser måste förklaras; Rådgivningen måstevara tekniskt heltäckande: Rådgivningen måstevara återkommande; Rådgivningen måstevara lokalt förankrad för atl. möjliggöra ett genomförande. 2:2 Försöksverksamhet med energikonsulenter Ertarenheterna fränprojektet med gratis energikonsulent och en allmän "analys" av näringslivetsrådgivningsbehov resulterade i attSIND startade en försöksverksamhet med energikonsulenter () inom fyra län. Energikonsulenterna har (och delvis ävenunder 1980) varit placerade på respektiveläns utvecklingsfond med uppgift attfinna formerna för de effektivaste rådgivningsmetoderna. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 90 Försöksverksamheten har givit mångasynpunkter och erfarenheter, vilka presenteras i en separat rapport somutkommer . Dessa erfarenheter (som ej vidare berörs här) hargjorts inom en mängd projekt i vilka lokalamyndigheter, konsulter, entreprenörerm fl medverkat Erfarenheterna frånEK-79 ligger delvis till grund för dettaprogramförslag. /80 har utvecklingsfonderna i några län erhållit medel till konsultbidrag. Avsikten är att företagkan få bidrag till en djuparefackmanna-analys av energifrågorna, både före och undergenomförandefasen av. En mängd företag, främst de mindre, anlitar av olikaorsaker inte fack-mannahjälp i vanliga fall. Konsultbidraget är ett försök att intressera ävendessa företag för fackmannahjälpi energisparfrågor. Verksamheten med konsultbidragpågår fortfarande. 2:4 Energisparkampanj inom näringslivet 1979 Regeringen uppdrog åtSIND att bedriva en intensifierad rådgivningskampanj i energihushållningsfrågor inom näringslivetKostnadsramen var SIND genomförde denna isamarbete med utvecklingsfonderna. 3 månader besöktes 923 arbetsställen. Kampanjen lades upp mot bakgrund av gjorda erfarenheter från bl a verksamheten med energikonsulenter. Engagerade konsulenter fick via SIND viss utbildning.Faddergrupper (med EK-fadder) inrättadessom stöd. Entreprenörföretag ochbranschrådgivare från bl a LinköpingsTekniska Högskola medverkade. Enhetligrapportering infördes och enhetliga bedömningsrutiner m m fastslogs. Målet var att identifiera de enklaste och mest lönsamma sparåtgärderna. Erfarenheterna från kampanjen ärgoda. Sammanlagt påvisadesmöjliga sparåtgärdermotsvarande ca olja ,vilket innebär att det endast kostade /meldningsolja att hjälpa företagen hitta dessa besparingsmöjligheter.Efterkontroll av 300 företag visade att de besökta företagen inom1 år kommer att minska energiförbrukningen med ca 15 000 m olja/år och inom 3 årmed sammanlagt 25000 m olja/år SIND har i en särskildrapport redovisat kampanjresultatet Resultatet av kampanjenkompletterar och förstärker erfarenheterna frånkonsulentverksamheten. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 91 SIND har tillsammans med STU (Styrelsen för teknisk utveckling) finansierat branschinriktad rådgivningsverksamhet inom järn & stålbranschen.En konsult har engagerats . I vissa andra branscher har konsulter engageratsför kortare perioder. Försök med branschvisa energianalyser (1-2 dagars företagsbesök)har genomförts i ca 130 företag inom branscherna gjuteri, glasindustri, trävaru-, tegel-, tvätteri-,gummi-och plastindustri. LinköpingsTekniskaHögskola har varit projektledare för dessa insatser som innebär en djupare analys av möjligheterna att hushålla med energi inom processen. Erfarenheterna visar att specialister på processdelen inom olika branscher bör knytas till respektive branschorganisation.Specialisterna bör sedan samordna sitt arbete medenergikonsulenterna. På basis av erfarenheterna från bidragsgivningen och utifrån gjorda branschanalyser har industriverket låtit utarbeta energisparhandböcker förolika branscher. Böckerna har tagits fram i samarbetemed berörda branschorganisationer.Energianalyser har utförts bl a av Tekniska Högskola.Hittills har energisparhandböcker tagitsfram och distribuerats för sågverk, textila beredningsverk, järn-och metallgjuterier, bagerier och tvätterier. Arbete pågår för manuellglasindustri, slakterier och charkuterier samt gummivaruindustri. Diskussioner har inletts med branschorganisationer mfl omhandböcker även för hotell och restauranger,bilhallar, bilverkstäder, järn- och stålindustrinsamt jordbruket. Utöver de branschinriktade handböckerna har verket låtit utarbeta en mer generell energisparhandbok som beräknas ligga färdigsommaren 1980. följervia lEA (internationella oljeklubben) och internationella konferenserspararbetet utomlands. Ur och energisparprogram har vissa delaroch idéer anpassats till svenska förhållanden. I har initierat fleraaktiviteter för ökad energihushållning inom industrin. En hörnsfen i detta program är bildande av "",regionala grupper av energiansvariga vid företag. Tanken med grupper av energiansvariga, där var och en ärknuten till sitt företag, är att ge tillfälletill informationsutbyte. Det har visat sig svårt för 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 92 en enda person att spännaöver det stora område som åtgärder föreffektivare energianvändning utgör inom ett företag.Genom att samlas i grupper om helst 8-9 personer för ömsesidigtutbyte av kunskap och erfarenheter pådetta område kan man få en bredare täckning.Genom dessa informella grupper av praktiska människor erbjuder man medlemmarna att lära från lyckade energibesparande åtgärder ellergjorda misstag. har ett ganska omfattande sparprogram. Tillsammansmed branschorganisationerna upprättarman mål för branschernas energianvändningnågra år framåt. "Energy Bus Program" innebär att provinserna har ett antal bussar medkvalificerade ingenjörer som besöker företag ochanalyserar sparmöjligheter främst på uppvärmningsområdetI bussen finns en avancerad datorutrustning som används för att snabbträkna fram lönsamheten förolika alternativa sparåtgärder. De operativa resurserna för verksamheten finns i stort redan inom organisationer, myndigheter,företag och marknaden. Verksamheten sker dock ofta på ett ostrukturerat och osystematiskt sätt utan samverkan. Verksamhetsdelarna är smala och avgränsadeefter kommersiella intressen och ärinte definierade i ansvarsområden. Dubbelarbetetär också påfallande. Antalet så kallade engångsinsatser utan uppföljning och anpassning till behovet är stort. Målgruppen - de små och medelstora företagen- är heterogen och har en mycketvarierande kompetens i energifrågor. Kravenpå tjänster, produkter och entreprenader inom energiområdet är oftastinte definierade. Därför kan resultatet av insatserna inte förutses och de stämmer ofta inte med det verkligabehovet En stor del av förslagen från dagens rådgivningsverksamhetrinner s a s ut i sanden. Av kommersiella hänsynlämnas en stor del av små och medelstora företagåt sitt öde av marknadens kompetenta rådgivare. De små konsultföretagen, som inom sina revir påverkar en stor del av näringslivets energifrågor, har ej heltäckande kompetens. De har också svårt att på eget initiativ komplettera sin kompetens i denutsträckning som krävs. Gjorda erfarenheter pekar på behovet av en rådgivning som knyter ihop alla de frågor som berörföretagets framtida energianvändning. Det kan gällaarbetsmiljöfrågor, produktivitetsfrågor,framtida processval, planeringar, finansieringsfrågor m m. Denna samlade rådgivningär ofta nödvändig för att ett tillräckligtbeslutsunderlag för företaget ska erhållas och för att utfördaåtgärder ska få avsedd effekt. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 93 Om rådgivningen ska kunna omfatta heladetta spektrum av frågor krävs ett utvecklat lagarbete som operativt utförs av marknadens ordinarie fackmän men med styrning och hjälp av energikonsulenten och utvecklingsfonden. I enbred rådgivningsverksamhet måste även ingå samordning med branschens specialister, kommunernasrådgivare, kommunala energiplanerare,yrkesinspektion mfl. Rådgivningsverksamheten bör därför utvecklas till en i huvudsak samordnande ochadministrativ funktion, där det gäller att analysera och lösa organisatoriska, administrativa och marknad/jmässiga frågorDetta gäller såväl inom företaget som i företagetsomvärld. Konkret kan det innebäraatt t ex hjälpa företaget att ta in anbud, offerter, diskutera lämpliga konsulter/entreprenörer samt ge rådvid genomförandet Det kan även gälla att ge förslag päändrade personalrutiner, utarbetadrift- och skötselprogram. Behovet av ökad kompetens inom samtliga nivåer i företagetgör att även en utbildningsverksamhet bör integreras i rådgivningen.Utbildningen kan gälla allt från förstärkning av kompetens och förståelse hos företagets ansvariga, traditionell kursverksamhet ochföretagsanpassad utbildning till renaskötselinstruktioner av utrustning. För att möjliggöra den mångsidiga rådgivningsverksamhetsom visat sig vara nödvändig krävs en standardisering avredovisningsmallar, bedömningsgrunder och av olika slagskonsultinsatser. Om det ska vara möjligtatt successivt förbättra energianvändningen inom industrin i takt medatt ny kunskap och ny teknik utvecklas och att upprätthålla redanvunna energibesparingar är det nödvändigt med enkontinuerlig rådgivning. Dynamiken i rådgivningsverksamhetenmåste också vara sådanatt nya idéer, energispartips och förbättrad teknikhela tiden fångas upp, utvecklas och återförs till helafältet FRAMTIDA PROGRAM 4:1 Mål SIND vill med fijälpav energikonsulenter placerade vid de regionala utvecklingsfonderna utvecklaen rådgivningsverksamhet som bygger på en samordning av befintliga fackmannaresurser på företagen,marknaden, inom branschorganisationerna, utvecklingsfonderna och lokala ochcentrala myndigheter. Energikonsulenten blir det aktiva komplement sominitierar, driver och i samråd med övriga styr en samlad operativ rådgivningsverksamhet Programmet innebäratt bygga upp resurser som möjliggör ett etablerat samarbete mellan berörda parter och därigenomskapa möjligheter att knyta ihop samtligaproblemområden som berör energianvändningeni vidare bemärkelse. Programmet syftar äventill att höja kompetensen hos parterna genomutbildning, information och samverkan. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 94 Programmet har som målatt skapa ett effektivt rådgivningssystem genom att samordnarådgivningsinsatser för företagsgrupperlokalt eller branschvis och genom att utarbeta rationella hjälpmedel och standardiserade konsultinsatser. I programmet ingår att samla in och bearbeta erfarenheter och energidata. Organisationsmodell förenergirådgivning, inom näringslivet med kortfattad förklaring finns beskriven i fig 1. Energikonsulenter, som äranställda och placerade på utvecklingsfonderna, sköter rådgivningsverksamhetenute på fältet Energikonsulenten integrerar energifrågorna i utvecklingsfondernas övriga verksamhet Utvecklingsfonden blir därmed det regionala centret för näringslivetsenergifrågor med klart definierade gränser förarbetet Energikonsulenten stärker sinainsatser vid företagen med hjälp av marknadens fackmän, som utför det operativa arbetet. Energikonsulenten utses av utvecklingsfonden i samråd med SIND och fårerforderlig utbildning. SIND styr rådgivningsverksamhetenoch arbetar fram riktlinjer och styrmedel. SIND sköter kontakterna med centrala myndigheter,branschorganisationer och marknadens organisationer. SIND etablerar en serviceenhet inom energibyrån. Serviceenheten har till uppgift att stödja och utveckla verksamheten. Branschrådgivaretillsätts efter överenskommelse med respektive branschorganisation.Branschrådgivaren samarbetar medenergikonsulenten och ger råd ibranschspecifika frågor. Via SIFU () tillsätts en utbildningskonsulent som biträder energikonsulenten vid fältarbetet Anpassad utbildning för energikonsulenter, energiansvariga, konsulter,maskinister m fl tas fram i samråd. Inomrespektive utvecklingsfond byggs befintliga företagsregister ut att omfatta ävenenergifrågor. I registret skall ingå bas-data förden kommunala energiplaneringen. Centralt samlas och bearbetas data för nationell spridning av erfarenheter och för prognosarbete. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 95 ORGANISATIONSMODELLFÖR ENERGIRÅDGIVNING INOIVI NÄRINGSLIVET Marknadens organisationer av t ex tillverkare,konsulter, entreprenörer Lokala myndigheter och organisationer Lokal grupp av energiansvariga jf»ujuminmm,»i)l3im»UJ/MIII/IIIIIIIHl 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 96 SIND har det övergripandeansvaret för rådgivningsverksamheten. SIND avgränsarverksamhetsområdet för rådgivningen i samråd med berördamyndigheter. Tillsammans utvecklar man ocksåsamarbetsformer för verksamheten på det lokala planet kan vissa aktiviteterför näringslivets energifrågor samordnasmed motsvarande verksamhet hos kommunen. SIND uh/ecklar tillsammans med branschorganisationernasamarbetsformerna för energikonsulenter och respektivebranschrådgivare. Kontakter byggs upp mellan SIND och organ för konsultbranschen, entreprenörer och tillverkare m fl. Tillsammans utarbetar manstandardiserade rådgivningstjänster, enhetliga bedömningsgrunder, arbetsmetoder och handledningar för konsulter, rådgivareoch energiansvariga inom företagen. SIND utformar centraltett enhetligt rapportsystem som möjliggör att önskvärda data och erfarenheter kan samlas upp, bearbetasoch användas för energiplanering, till prognosverksamhetFoU och av branschorganisationerna. SIND etablerar inom energibyrån en serviceenhet, som på olika sättstödjer och hjälper rådgivningsverksamhetenpå fältet Det kan gälla framställning av energisparhandböcker och andra handledningar, stödinsatser vid informationsträffar, bearbetning och spridning av gjordaerfarenheter och spridning av viktig information. Särskilt viktigt ärhär utvärdering och återföring av erfarenheterna med ny teknik. SIND och SIFU tillsätteren utbildningskonsulent som framställeroch genomför energiutbildning anpassad till rådgivningen. På de 24 regionalautvecklingsfonderna anställs en energikonsulent För att anlita sidokonsulter från marknaden, förmarknadsföring, speciella satsningar m m behövs pengar som erhållsfrån SIND. SIND kommer attfördela pengar efter varje utvecklingsfonds programoch behov inom ramen för det totala anslaget Energikonsulenten skall ej ses som en person utan som enfunktion inom U-fonden då arbetssättet och flera av arbetsområdena fördenne redan är etablerade inom U-fonden. EK-funktionens fördelligger i att den kan samordna och styra marknadens och branschens fackmän, att den tillsammans med entreprenörer, specialkonsulter, yrkesinspektionen, kommunensansvarsmän mfl kan utföra ett planerat, kontinuerligt successivt arbete isamförstånd med berörda företag. På så sätt blir effekten avenergikonsulentens arbete avsevärd. 1980/81:90 Bilaga 1.4 Industridepartementet 97