prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — Bakom den förhållandevis jämna importnivån under perioden1970-1978 döljer sig betydande förskjutningar frän maskinglas lill floalglas.Delta gäller i ännu högre grad exporten, som under första hälften av 1970-laletvar nästan obefinllig och ökade kraftigt i och med all floatglasverkel iHalmstad startades. Floatglaslekniken är överlägsen som produklionsmelod ochde kvarvarande maskinglasverken i Lahlis och Korsör kommer sannolikt all fåsvårigheier. Pilkingion har palenl pä floatglasmeloden. Patentet löper ul ibörjan av 1980-lalet. Därefter kan konkurrensen mellan glasiillverkarna ske pämera likvärdiga villkor. Då nägon ny revolutionerande tillverkningsteknik inleär känd f.n.. inriktas den tekniska ulvecklingen pä all utveckla och förbättrafloalmeloden. Vad konkurrensen beträffar sä konkurrerar inom planglasfillverkningenell fåtal förelag med varandra pä en oligopolistisk marknad. De övervakas avolika länders saml EG:s karlellmyndigheler. Som ett led i kampen om marknadsandelar växerintegrationen framåt lill distribution och till vidareförädling av planglasellill isolerrutor i belydelse. Genom etableringen av ett floalglasverk iHalmstad har ett modernt planglasverk lokaliserats till Norden.Konkurrenskraften för nordisk glasindustri har därigenom stärkts. Den tekniska utvecklingen och forskningen inomplanglasindustrin bedrivs i stor ulslräckning vid stora centralaforskningscentra. har tre centra, ulanför Aachen, Parisoch . Pilkingion har sin forsknings- och utvecklingsverksamhet förlagd vidSt. Ulvecklingsarbelel inriktas pä all utveckla ochförbättra floatglasmeloden dels med avseende på processtekniken, dels på allfå fram metoder all belägga glasytan sä att värmeutstrålningen från insidantill den yttre luften minskas. konstaterar i sin utredning attomslruklureringen av planglasinduslrin för svenskl vidkommande är klar föröverblickbar lid. För och del kan dock omstruktureringar bliakluella . anser vidare all det på goda grunder kanförutsättas all de Prop.1980/81:89 21 muliinalionella förelag som äger och driverplanglasverk i inle kommer au acceplera att ansvarel för en planeringavseende elableringar. sysselsättning, produktutveckling m. m. överiörs till denordiska staterna, om inle dessa samlidigl förvärvar äganderätten lillföretagen. På grundval av analysen av branschens teknologiska status,internationella karaktär och konkurrensförhållanden anser industriverket däriorall del inle finns nägra moliv eller fömlsältningar för all upprälla en samladplan för de nordiska ländernas insalser inom planglasfillverkningen sominnefaltar genomförandet av en gemensam nordisk induslriplanering. Av sammaorsak ser induslriverkei inga skäl till en speciell satsning pä forskning ochproduktutveckling med avseende på processerna för framställning av planglas. Isolerrutor introducerades i under 1960-lalel ochdess användning har ökat starkt . Isolerrutor är två eller treglasrutor som sammansätts sä all det uppstår ett slutet resp. tvä slutnaluflmellanmm mellan rutorna. I är isolerrulornas marknadsandel ca 70 %.I och är den . 1 finns relativi fä isolerruleproducenler. Flest är antalet förelag i som har ungefär 85 producenler.Finland och har 30 resp. 35 förelag. Den totala isolerruteproduktionen i beräknas 1978ha uppgått till 5,8 milj. m" (mätt i Iväglas isolerrutor) varav Sverigesvarade för 1,3 milj. m'. producerade mesl i - 2,2 milj. m"- och minsl 0,6 milj. m'. producerade 1,7 milj. m". 1 alla de nordiska länderna är stora delar av produktionenkoncentrerad till nägra få företag. Sainl-Gobain svarar genom Glas ABför hälften av den svenska marknaden resp. genom A/S Glasverk för enfjärdedel av den norska marknaden. I domineras marknaden av ell parslörre förelag ulanför Sainl-Gobain- och Pilkingtonkoncer-nerna. 1 Finlandslutligen finns Pilkingtonkoncernen representerad genom isolermletillverkningenvid glasbruk. Den största tillverkaren av isolerrutor i ärLasilukku OY som svarar för av produktionen. De nordiska ländernas ulrikeshandel med isolerrutor skermed undantag för huvudsakligen inom . Den svenska importen ökadeunder senare delen av 1970-lalel och uppgick är 1978 lill ca vilkelutgjorde av tillförseln. hade importen ökal ytterligareoch var då nästan dubbelt så slor som . importerades frånnordiska länder. Exporten frän har minskal och uppgickår till 500 lon, vilket torde vara i storleksordningen av den inhemskaproduktionen. Den tekniska utvecklingen av isolerrutor är inne i ettmycket aktivt skede hos de enskilda företagen. pågår hos de svenskamyndigheterna ett arbete med att i samråd med företagen utarbeta regler förtypgodkännande och tillverkningskontroll. Prop.1980/81:89 22 1 fråga om isolermletillverkningen konstaterarindustriverket alt glaset som malerial i fönslermlor i slorl sell inle ärhotat. En ökad samverkan och integration mellan fönsterglas- ochfönslerlillverkare har ägl rum och förväntas fortsätta. Tekniken för beläggning av glasrutan, gasfyllning samtförsegling av rutorna är under fortsatt utveckling. Nya produkter lanseras somunderlättar användandet av underhållsfritl malerial säsom plast och aluminiumi bågar och karmar. kan medföra ökad inlegralion av tillverkningen avisolerrutor och fönster. Fönsterglaslillverkningen karaktäriseras f.n. som ensmäskaleindusiri. Mer sofistikerade produkter kan dock ge slora förelagkonkurrensfördelar, I samtliga nordiska länder har regionalpoliiiskt stödutgäll till isolerrute-tillverkare. Överkapacitet har enligt industriverketdelvis uppkommil som ett resultat därav. Produktutvecklingen har intensifieratsinom företagen såsom en följd av konkurrensen saml av avnämarnas ochmyndigheternas ökade krav på funktionsnivån. Ökal samarbete mellan förelagenoch myndighelerna samt mellan myndigheterna i de nordiska länderna vad gällertypgodkännande och kontrollprocedurer har konstaterats. förutser alt strukturförändringar ävenfortsättningsvis kommer alt äga rum i samtliga nordiska länder på grund av densnabba ulvecklingen av nya produkter kombinerad med en stagnerande marknad.Beroende pä dess slora belydelse för sysselsättningen på orlen intarisoler-rutelillverkningen i en särställning. Strukturförändringarna påskyndasav rådande överkapacitel som hotar att öka. Stark återhållsamhet bör därföriaktlas med lokaliseringsslöd till förelag inom denna del av branschen anserindustriverket. Åtgärder för all skapa enhetliga regler för typgodkännandeav produklerna och system för produktionskontroll anser industriverket vara avstor belydelse för branschens utveckling. Det arbete som Nordiska kommitién förbyggbestämmelser (NKB) har inlett pä detla område bör enligt industriverketintensifieras, eftersom enhetliga normer och bedömningsgrunder i de nordiskaländerna skulle främja handeln och konkurrensen mellan företagen och gemensamforskning och utveckling inom . Vid remissbehandlingen har älta remissinstanser lämnalsynpunkter på industriverkets slutsatser och förslag rörande en samlad plan förplanglasinduslrin. Sex remissinstanser, däribland NO, i Hallandslän och SAF, delar industriverkets bedömning att det inte föreligger någramotiv för all upprätta en samlad plan för de nordiska ländernas insatser inomplanglasfillverkningen. Några av dessa remissinstanser har därutöver lämnalsynpunkter pä vissa frågeställningar i detta sammanhang. handelskammareoch Näringslivskommillén i har framhållit viklen av attkonkurrensen inom inle snedvrids genom statliga stödåtgärder i Danmarkoch . i påpekar i sammanhanget att nyaförutsättningar inom planglasindustrin kan komma 1980/81:89 23 all kräva en nära samverkan mellan de nordiska länderna.NO framhåller alt en statlig planering med syfte alt förhindra en nödvändigstrukturrationalisering sannolikt skulle leda lill högre priser, sämreprodukler och sämre konkurrenskraft. Svenska fabriksarbetareförbundel ochTCO delar inle industriverkels bedömning. Fabriksarbetareförbundel anser allindustriverkels slutsats all den svenska planglasfillverkningenärfärdigstmkiu-rerad för överblickbar framlid är otillräckligt analyserad.Dessutom pekar förbundet pä risken av att konkurrensen hårdnar i och med all patentenpä floallekniken börjar löpa ut. skulle kunna leda lill ellökal motstånd mot den svenska exporten pä de utomnordiska exportmarknaderna.Som en följd härav skulle den anställningstrygghet som normalt förknippas meden ny anläggning som drastiskt komma att minska. Avslutningsvisframhåller Fabriksarbetareförbundel alt ulredningen inte lillräckligl harundersökt vilka industriella förhällanden som skulle ökaöverlevnadsmöjligheterna för en nordisk planglasinduslri. Ingen av remissinslanserna har direki redovisat någrasynpunkler på industriverkets bedömning att del inle föreligger nägon anledningatt föreslå en speciell satsning på forskning och produktutveckling medavseende pä processerna för framställning av planglas. I allmänna termer harTCO framhållit att ulvecklingen av planglasindustrin under 1970-lalel aktualiserarbl. a. frägeställningen hur den långsikliga sysselsätlningen skall tryggas iutlandsägda företag när forsknings- och ulvecklingsarbelet är koncentrerattill moderföretaget. Samtliga remissinstanser, som har ytlral sig överindustriverkets bedömning all stark älerhållsamhet med lokaliseringsslöd tillisolerrulelillverk-ningen bör iaktlas med hänsyn lill bl.a. rådandeöverkapacitel, delar denna bedömning. Delsamma gäller i fråga om bedömningenall del är av slor betydelse för branschens utveckling all ätgärder vidtas föratt skapa enhetliga regler för typgodkännande av produkterna och syslem förpro-duktionskontroll och all det är önskvärt att NKB:s verksamhei intensifierasinom delta område för alt uppnå snabba resullal. reviderar f.n. typgodkännanderegler för isolerrutor. Vad beträffar samordningen avbyggbestämmelser i anser planverket att de generella krav som berörfönster och isolerrutor torde vara väl harmoniserade och all eventuellakvarstående olikheter successivt kommer att las upp i N KB-arbeiel. De merdelaljerade lypgodkännandereglerna torde spela en större roll för deninternordiska handeln, anser planverket. NKB har utarbetat internordiskaramavtal belräffande typgodkännande och kontroll. Dessa ramavtal skallkomplelteras med internordiska regler för speciella produkter. Dennaverksamhet har påbörjats och torde enligl planverket komma att omfatta ävenfönster och isolerrutor. informerar i sitt remissvar all verkelavser alt verka för att dessa produkter snarasl möjligl tas upp på NKB:sprojektprogram. Prop.1980/81:89 24 Jag bedömer efler att ha lagil del av dels del underlagsom industriverket har redovisat i frågan om en plan för de nordiska ländernasinsalser för planglasindustrin. dels de remissvar som har lämnats häröver altnägra motiv för en sädan plan inle finns. Som industriverket har framhållit ärfloalglasel såväl kvalitetsmässigt som kostnadsmässigt överlägsetma-skinglaset. Oavselt var ett floalglasverk skulle ha etablerats i Nordenskulle därför maskinglasverk ha slagits ul. Floalglastillverkningen startadebetydligt tidigare och snabbare i andra länder än i och floalglasel svararfortfarande för en slörre andel av planglasförsörjningen i och iNordamerika än i . Genom etableringen av floatglasverkel i nordiska konkurrensslyrkan pä planglasmarknaden ökat. Den fortsallastrukturomvandlingen i , som torde komma att beröra anläggningar iDanmark och , torde inle nämnvärt kunna påverkas av samnordiskainduslripoliliska åtgärder. En samordning av industripolitiken i denna fråga pånordisk nivå lorde därför inte leda lill några fördelar. har uttalat att regeringen skall la initiafivlill överläggningar med övriga nordiska länder rörande gemensamma problem påglasindustrins område. Förhällandena inom planglasinduslrin har under senaretid aktualiserats inom Nordiska rädet. I en skrivelse till rådet har den Nordiskafabriksarbelarefederalionen bl.a. föreslagil rådet alt verkaför en gemensam induslriplanering pä planglassidan som avvärjer"konkurrensens utslagning" och mer långsiktigt ställer krav påsysselsätl-ningsplaner, produktions- och distributionsförändringar samtproduktkvaliteter. Med anledning av denna skrivelse väcktes i Nordiska rådetett medlemsförslag av innebörd all Nordiska rädet skulle begära en skyndsamprövning hos av förslagen lill gemensamma nordiskaåigärder inom glasinduslriseklorn. beslutade altrekommendera ministerrådet all företa en genomgång av problemen förglasinduslrin i med sikte på alt molverka monopollendenserna ochundersöka möjligheterna att bevara nordisk glasindustri. beslöl idecember 1980 att inle överväga några gemensamma industripoliliska ätgärder.Ministerrådet motiverade sitt beslul med all ett omfallande faktamaterial,bl.a. industriverkets utredning, föreligger och all den rådande och väntadesituationen inte ger anledning att överväga gemensamma åtgärder. 1 anslutningtill sill beslut påpekade ministerrådet all de allmänna frågeställningar som ärförknippade med multinationella företags agerande på olika marknader har varitföremål för en gemensam nordisk utredning och fortsättningsvis torde komma alldiskuteras på ett nordiskt plan. Vad belräffar statliga insatser för forskning ochproduktutveckling med avseende pä processerna för framställning av planglasdelar jag likaså industriverkets bedömning att sådana inte erfordras. har framhållit bedrivs forsknings- och utvecklingsverksamheteninom om- Prop.1980/81:89 25 rädet vid de slora multinationella planglasföretagensforskningscentra. Forsknings- och ulvecklingsarbele inom della område kiäverslora insalser av kapilal och kvalificerad personal. Därav följer all dellaarbele även fortsätlningsvis bedrivs centralt av de slora planglaslillverkarnai världen. Forsknings- och ulvecklingsarbele med annan inriktning förekommer imer begränsad omfattning vid de tvä multinationella företagens enheter i Sverige.Denna verksamhet är i första hand inriklad pä forskning och uiveckling kringvidarebearbelning av planglas lill isolerruior och fönster. För all bibehållaoch om möjligl stärka de svenska enheternas konkurrensförmåga bedömer jag detangelägel att forsknings- och ulvecklingsarbelel sä längl möjligl bedrivs vidproduktionsenheterna i . I fräga om isolerruteindustrin delar jag liksomremissinstanserna industriverkets bedömning alt stark ålerhåUsamhel medlokaliseringsslöd bör iakttas med hänsyn till all del redan finns en vissöverkapacitet inom denna bransch. Enligt AMS tillämpas detla redan ochlokaliseringsslöd beviljas därför inte i de fall där konkurrensförhållandenapåtagligt skulle påverkas. I fräga om typgodkännande och syslem förproduklionskomroll av isolerrutor instämmer jag efler samråd med chefen förbostadsdepartementet likaså i industriverkels och flertalet remissinstansersbedömning all del är av slor belydelse för branschens utveckling att del skapasenhetliga regler härför pä nordisk nivä. Likaså delar jag uppfattningen all delär önskvärt att NKB:s verksamhei rörande typgodkännande och produklionskomrollintensifieras sä att snabba resultat uppnäs. Enligl planverket lorde degenerella kraven i byggbeslämmelserna som berör fönster och isolerrutor varaväl harmoniserade och eventuella kvarstående olikheter kommer all tas uppsuccessivt. I fråga om typgodkännande och kontroll har, enligt planverket, NKButarbetat ramavtal. Dessa ramavtal skall kompletteras med internordiska reglerför speciella produkler. Denna verksamhet har påbörjats och torde enligtplanverket även komma att omfalla fönster och isolermtor. Dä planverket i sitlremissvar har informerat om att verkel avser att arbeta för att dessa produktersnarast möjligl tas upp pä NKB:s arbetsprogram anser jag att nägra åtgärderfrån regeringens sida inle är nödvändiga i denna fråga. Tillverkningen av förpackningsglas är koncentreradlill glasbruken i i län och i län.Glasbruken, som ingår i , sysselsätter vardera ca 400 personer. På dessaorter är glasbruken de enda arbetsplatserna av belydelse. Tillverkningen är iHammar inriktad pä dryckesförpackningar och i pä glas förlivsmedelsindustrins behov i övrigl saml för medicinska ändamål. pekar på att glas för de flestaförpackningsändamäl har konkurrens från andra material, exempelvis bleckplåt,aluminium, plast Prop.1980/81:89 26 Prognoser avseende förpackningsglas är därtorkänsliga för bl.a. eventuella förändringar i styrmedlen på förpackningsomrädel. Enligl de prognoser avseende ulvecklingen lill somredovisas i industriverkets förstudie om förpackningsglasindustrin förutsesefterfrågan på förpackningsglas minska. räknar med all överkapaciletsom motsvarar sysselsättning för 125-180 personer kommer alt ha uppstått är1985. 1 förstudien pekar industriverket på all de tvä bruksorterna är starktberoende av sysselsätlningen vid glasbruken. En nedläggning skulle kunna sättaden berörda ortens existens i fara. Även måttliga neddragningar i takl med dennaturliga avgången skulle enligt industriverket sannolikt fä besvärandeåterverkningar för de berörda samhällena. Mol bakgrund av de svårigheter som riskerar att uppkommainom förpackningsglasindustrin föreslär industriverket i förstudien alt dennaföljs upp av en utredning som bl. a. läcker en slörre del avförpackningsomrädel än den genomförda förstudien. Regeringen bemyndigade chefen förjordbruksdepartementet all lillkalla en särskild utredare (1980:05) för attulreda älervinning av vissa dryckesförpackningar m. m. Utredaren har idecember 1980 lämnat delbetänkandet (Ds Jo 1980: 13) Återvinning avdryckesförpackningar, som i första hand behandlar frågan om produktion ochåtervinning av aluminiumburkar i . Utredaren avser att i det fortsattaarbetet bredare belysa dryckesförpackningsmarknaden och konsekvenserna av olikaekonomiska styrmedel. Möjligheterna att successivt övergå till användning avreturförpackningar för öl och läskedrycker skall ytterligare utredas. Enliglutredaren återstår dessulom all lämna förslag till ell åier-tagningssyslem förvin- och spritflaskor. För egen del vill jag anföra följande. Som industriverket framhåller i sin förstudie ärförpackningsglas bara en del av de förpackningar som används i Sverige.Ulvecklingen pä glasområdet kan därför inte bedömas isolerat från utvecklingenpå förpackningsområdet i slorl. På förpackningsglasområdet gäller vidare mycket speciellastrukturförhållanden i och med alt all tillverkning sker inom ell endaföretag, som dessutom dominerar även inom med förpackningsglas konkurrerandeförpackningsområden. Det finns därför enligl min mening anledning utgå ifrånatt uppkommande strukturproblem i första hand kan lösas genom förändringarinom företaget i fråga. Med hänsyn till vad jag här har anfört och till all ettutredningsarbete med förhållandevis bred inriktning pä förpackningsområdetredan pågår är jag f. n. inte beredd alt föreslå regeringen all ytteriigareutredningsuppdrag ges i dessa frågor. Prop.1980/81:89 27 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen dels föreslär all godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för åigärder för den glasindustrin, all la del av vad jag har anförl om planglasinduslrin ochförpackningsglasindustrin. 4 Anslagsfrågor för /82 FJORTONDEHUVUDTITELN B. Industri m. m. Lån till investeringar inom glasindustri 1979/80 Utgift 849900 Reservation 11044 300 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 2000000 Med hänvisning lill vad jag har anförl (s. 16) ifräga om län lill invesleringar inom glasinduslri bör ell anslag av 2milj. tas upp för /82. har medgivii all inleutnyttjade medel på anslaget fär disponeras lill utgången av detla budgetår(prop. 1978/ 79: 100 bil. 17 s. 209, NU 1978/79: 28, rskr 1978/79: 207). Demedel som kan kvarstå odisponerade vid utgången av budgetårel 1980/81, bör fådisponeras för beslut om län även fortsättningsvis under den nu akluellaprogramperioden. Jag förordar alt regeringen inhämtar godkännandehärav. Jag hemställer att regeringen föreslär all 1. godkänna vad jag har förordal om disposition avvid ulgången av /81 tillgängliga medel pä anslagel Lån till invesle ringar inom glasinduslri. 2. till Lån till investeringar inom manuellglasindustri för budget /82 anvisa ell reservationsanslag av . 1980/81:89 28 Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för glasindustri Nyll anslag (förslag) 2000000 Med hänvisning lill vad jag har anfört (s. 14) ifråga om särskilda strukturgaranlier för glasindustri förordar jag engarantiram av 25 milj. kr. för budgetåren 1981/82-1983/84. Regeringen böralltså inhämta bemyndigande att inom en ram av 25 milj. kr. iklädaslalen ekonomiska förpliktelser i samband med särskilda strukturgaranlier förmanuell glasindustri. För kostnader för ränlebefrielse vid särskildaslrukturgarantier för glasindustri bör ett förslagsanslag benämnlKoslnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgaranlier för manuellglasindustri föras upp i statsbudgeten. Jag förordar alt 2 milj. kr. anvisasför budgetårel 1981/82 pä detta anslag. Jag hemsläller att regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen att under budgetårel 1981/82-1983/84 ikläda staten förpliktelse iform av särskilda strukturgaranlier för glasinduslri. som innebäråtaganden om högst , 2. lill Koslnaderför ränlebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri /82 anvisa ell förslagsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och det ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1980/81:89 29 15 Sammanfattande analys och slutsatser samt förslag Genom industridepartementets skrivelse erhöllSIND regeringens uppdrag all utarbeta förslag lill en samlad plan församhällets insalser pä glasinduslriomrädel i enlighel med vad näringsulskotlet,NU, anfört (NU 1978/79:28). Målet enligt NU:s belänkande bör vara all bevara denmanuella glasinduslrins långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitetså att nuvarande sysselsältningsnivå kan bibehållas. (Vid riksdagensbeslulsdatum sysselsattes ca 2050 anställda personer, eller ca1850 helårsanslällda, inom den glasindustrin.) Utöver dessa tre uttalade mälsäilningar som ulredningentolkat som huvudmålsättningar anges vissa andra riktlinjer. I betänkandet angavs att vid bedömning av lämpliga formerför fortsatt stöd bör betydelsen av FoU-arbete beaktas. Vidare anförs i motionen all den glasinduslrinbehöver ökad utbildningskapacitet på grundnivå och att det bör undersökas ominle en högre utbildning är motiverad. Dessulom anförs att ett fortsatt slöd för exportfrämjandeåtgärder i olika former är nödvändigt och alt detta stöd skulle samordnas underett gemensaml bolag med uppgifi alt marknadsföra svenskt konsthantverk. Beträffande de nordiska aspekterna anförs att dessa upp speciellt med avseende på planglasinduslrin. Ulredningen finner ingenpraktisk knytning mellan mälel för den svenska glasinduslrin ochövriga nordiska företag i denna bransch, varför de nordiska aspekterna har lämnatsulanför denna utredning. 15.2 Branschens utveckling, nuläge och förutsättningar Ägarmässigt kan den glasindustrin ses som tredelar: , AB Glasbruk saml de fristående bruken. och Reijmyre ingår i ochsvarade 1979 för av dess omsättning. är sålunda i höggrad beroende av resultatutvecklingen inom glasrörelsen. För ärdet av vital betydelse att tillfredsställande lönsamhet kan uppnås inomglasverksamhelen. Med hänsyn till glasverksamhetens stora belydelse för UpsalaEkeby finns del inom övriga delar av icke några resurser somvaraktigt kan kompensera bristande lönsamhet inom glasverksamheten. Prop.1980/81:89 30 Orreforsgruppen, som ägs av . svarar för enmyckel blygsam andel av dess verksamhet. verksamhet är en artfrämmandedel i Incenlives övriga verksamhet. Att Incentive engagerade sig i Orreforshade andra grunder än rent affärsmässiga. Efter genomförd omställning kommerIncentive all kräva en rimlig avkastning på verksamhei. De fristående glasbruken ägs vart och ett av en begränsadkrets privatpersoner. Dessa ägare saknar väsentliga ekonomiska resurser somkan stötta glasrörelsen i den män tillfredsställande lönsamhet ej kan uppnås.