prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — Hovrällen noterar också med tillfredsställelse att - i motsats till vad som var fallet i Ds Ju 1972: 20 - inte bloll praktiska ulan även principiella synpunkler lillmätls betydelse vid valet av handläggande myndighet. Utöver vad som anförs i PM (s. 67 och 68) om betänkligheterna all anförtro samma myndighet judiciella och exekutiva funktioner vill hovrätten erinraom all krfm dämlöver har fiskala uppgifler som ombud för del allmänna då delgäller indrivning av skaller. lalar med styrka mol all tillerkännamyndigheten domsrätt över med det allmänna konkurrerande fordringsanspråk,vilkel skulle bli fallet om handläggningen av summarisk process enligt den nyalagen anförtroddes krfm. 2.7 Hovrällen för Nedre : Under anförande avfrämst praktiska skäl har lidigare övervägts all flytta över mål om lagsökning och betal ningsföreläggande till kronofogdemyndigheterna. En sådan reform skulle fömtsätta en genomgripande omorganisation av dessa myndigheier, var igenom antalet myndigheier i väsentlig mån begränsades. Vägande skäl har emellertid anförts mot en sådan reform och kronofogdemyndighelsutred- ningen har också i sitl framlagda betänkande föreslagil alt antalet kronofogdemyndighetsdistrikt endasl i mindre omfallning minskas. Vid ell genomförande av nämnda utredningsförslag kommer därför flertalet kronofogdemyndigheter all ej vara rustade all övertaga handläggningen av den summariska belalningsprocessen. Såsom anförts i promemorian skulle sannolikl de personalförstärkningar vid kronofogdemyndigheterna som skulle erfordras för all de skulle kunna övertaga den delen av rättsvården överstiga de personalminskningar som dä skulle kunna göras vid de all männa domstolarna. Betydelsen av de för en överflyttning av den summariskabelalningsprocessen lill kronofogdemyndigheterna åberopade prakliska skälenbör inte heller överdrivas. Del har sagls all en sådan reform administrativtskulle innebära en förenkling genom all vissa åigärder, såsom diarieföring,granskning av inkommande handlingar och inläsning av mål, endast skulle behövaske en gång. Delta lorde emellertid endast gälla de minsla kronofogdemyndigheterna.Vid flerlalel myndigheier med avdelningsindelning skulle med all sannolikhetett vissl dubbelarbele kvarstå genom all målel försl skulle komma alt prövas påen avdelning och, sedan en exekutionstitel erhållils, överlämnas till annanavdelning för verkställighet. Den nuvarande ordningen med skilda dömande ochverkställande myndigheter innebär understundom i delgivningshänseende enolägenhet, nämligen då den sökte är svåranträffbar. Denna olägenhet kanemellertid väsentligen undanröjas, om delgivningshandlingarna hos den dömandemyndigheien sparas och på begäran från den verkställande myndigheten överlämnasdit. Oavsett att kronofogdemyndigheterna inle är rustade att laöver den summariska betalningsprocessen, uppväger enligl hovrätlens mening åberopadeprakliska skäl inle den principiella invändningen all en myndighel 1980/81:88 87 inle bör anförtros såväl dömande som verkställandeuppgifter. En sådan ordning skulle, såsom anföres i promemorian, vara ägnad altminska allmänhetens förtroende för myndighetens opartiskhet. Hovrätten finner därför all förslagel alt den summariskabelalningsprocessen även fortsättningsvis skall handläggas vid allmän domstolär välgmndat. Även när del gäller valet av vilken myndighet som vidöverexekutorsin-stitutionens avskaffande skall övertaga handräckningsmålenenligt 191 och 192 §§ utsökningslagen synes ovan angivna synpunkler börabeaklas. Härtill kommer, såsom senare ulvecklas närmare, att särskilthandläggningen av mål om återställande av mbbad besittning, enligl hovrättensbedömande, ofta kräver erfarenhet av dömande verksamhet i civilmål. Av anfördaskäl tillstyrker hovrätten att handräckningsmålen förs över till de allmännadomstolarna. 2.8 lillslyrkeratt de s. k. handräckningsmålen överförs fill allmän domstol. 2.9 läns norra tingsrättansluter sig till förslaget all den summariska belalningsprocessen ifortsättningen får ligga kvar hos allmän domstol och alt vid överexekutorsavskaffande vissa handräckningsmål överförs dit. 2.10 : Ansökningarna ombetalningsforeläggande är an talsmässigt den klart dominerande målgmppen av nu ifrågavarande. Hand läggningen kräver mycket sällan några rättsliga bedömanden av kvalifi cerad art. Tyngdpunkten i arbetet ligger i en enkel formell granskning av ärendena och kanske framför allt i bevakning av att gäldenären inom rimlig lid blir delgiven det utfärdade föreläggandet. Det judiciella inslaget äralltså av begränsad omfattning och förfarandet avslutas i flertalet fall endasl med ett bevis om att bestridande ej skett. Av principiella skäl finns det därför enligl tingsrättens mening knappast anledning hysa betänkligheter mot alt anförtro kronofogdemyndigheterna dessa mål, även om distriktsindelning en av kronofogdemyndigheterna skulle komma att bli i huvudsak oföränd rad . Det förefaller högsl sannolikt att rationaliseringsvinster skulle kunna uppnås både för sökandena och del allmänna genom ett överförande av målen till kronofogdemyndigheterna. Tingsrätten vill med det sagda ifrågasätta om det inte -trots vad som anförts i promemorian - föreligger övervägande skäl alt förbetalningsföreläggandenas del slå fasl vid den lidigare tanken all låtakronofogdemyndighetema svara för behandlingen av dessa. 1 så fall synes delnuvarande syslemet med att borgenären bereds möjlighel att få en bestriddansökning hänskjuten lill rättegång böra behållas, varvid de mål, i vilka dennamöjlighet utnyttjas, får överlämnas till domstol för fortsall handläggning. För lagsökningsmålens och handräckningsmålens del anslutersig tingsrätten lill promemorians förslag att det bör ankomma på domstol atthandha handläggningen. Den materiella prövningen är i dessa lyper av mål merframlrädande. Om man väljer olika handläggningsmyndigheter för lagsökning resp.betalningsforeläggande, medför det alt man ej kan genomföra promemoriansförslag att samordna instituten till ett, vilket är beklagligt, eftersomförslaget i fråga förefaller lämpligt i och för sig. När det gäller att mot varandraväga fördelama och nackdelarna med de olika altemativen i handläggningsfråganbör emellertid noteras att promemorians sam- 1980/81:88 88 ordningsförslag inte innebär all skillnadema mellan debåda instituten hell elimineras. 2.11 lingsräll: Tingsrättentillstyrker att mål om lagsökning och betalningsforeläggande även ifortsättningen handläggs av allmän domstol samt alt handräckningsmålen enligl191 !) och 192 !) utsökningslagen vid överexekutors avskaffande förs över lillallmän domstol. Tingsrätten vill särskilt underslryka viklen av au judiciellaoch verkställande uppgifter inle blandas samman, vilket skulle bli fallet omifrågavarande mål flyttades över till kronofogdemyndighelen. Rättssäkerhetsskällalar vidare för all dessa mål bör handläggas vid domstol.Kronofogdeallernativel skulle dessulom enligl vad som anföres i promemorian(s. 69) medföra en fördyring för statsverket. Den omständigheten att del skulleinnebära en förenkling för en borgenär om han bara behövde vända sig lill en myndighet-kronofogdemyndigheten - för att kräva in en icke tvistig fordran får ijämförelse med ovan angivna synpunkter anses väga ganska läll. Enligltingsrätten talar därför övervägande skäl för att allmän domstol blir handläggandemyndighel. 2.12 : Av skäl somtidigare i olika sammanhang anförts från bl.a. domare och representanter fördet prakliska rätlslivel och som på flera ställen återgivits i promemorian,anser tingsrätten tveklöst, att förfarandel enligl lagförslaget kan och bör läggaså kronofogdarna. Tingsrätten har svårt att inse vad som skulle nödvändiggöraell domslolsförfarande, detla särskilt om - såsom tingsrätten föreslår - handräckningsfallenskulle Ulgå ur förslaget. Vägande prakliska och ändamålsenliga skäl har talatoch talar för ett överförande till kronofogdama. 2.13 : Enligtförslaget bör handläggningen av mål i den summariska processen även ifortsättningen ligga kvar hos domstol. Tingsrätten delar denna uppfattning. Dennuvarande ordningen synes fungera tillfredsställande. Handläggningen viddomstol kan tillgodose de krav som bör ställas på en summarisk process,nämligen all vara snabb och enkel saml dessutom taga hänsyn till rimligaanspråk på rättssäkerhet. Vid domstolarna finns personal, som har erfarenhet avall tillämpa olika processueUa frågor. Även den summariska processen innehållerdrag av materiellräitslig prövning, vilket kräver erfarenhet och kunskaper icivilrältsliga spörsmål. Domstolarna har personal som är väl kvalificerad ävenför dylika bedömningar. Härtill kommer betydelsen av att dömande resp.verkställande uppgifler hålles åtskilda. Domstolarna bör således i principanförtros den judiciella prövningen för erhållande av exekutionstitel ochkronofogdemyndighetema de exekuliva uppgifterna. Del kan ej heller bortses frånatt ett ytterligare fråntagande av judiciella uppgifler från domstolama kan fåallvarliga följder för domstolamas verksamhet och även för tingsnotariemasulbildning. På längre sikl lorde del i slällel vara önskvärt att stärkadomstolarnas slällning som exklusivt judicieUt organ och söka bryta detmotstånd som ännu kan finnas hos enskilda all vända sig till domstol. Överflyttningen av de s. k. handräckningsmålen tilldomstolama synes lämplig och tingsrätten har därför icke någon erinran motförslaget. 2.14 i : Förslaget innebårför huvudparten av handräckningsmålen, nämligen avhysningsmålen, att frågan om vilka 1980/81:88 89 domstolar som kommer att handlägga dessa stär öppen ytterligareen tid. Om de beslämmelser som gäller för tvistemäl skall lillämpas, skallavhysningsmålen handläggas av fastighetsdomstol, en länsinstans. 1 promemoriananförs att skäl kan finnas alt undersöka i vad män det över huvud finnsanledning koncentrera bl, a, dessa mäl lill fastighetsdomstol och alt frägandärför torde komma all aktualiseras i samband med den pågående översynen avarrende- och hyreslagstiftningen, I frågan om behovel av personalförslärkningarvid de allmänna domstolarna (s. 97) talas emellertid om att sådant kommer attföreligga främst vid fastighetsdomstolarna. Den frågan uppkommer därför, omavsikten är all försl låla faslighelsdomsiolama överta målen och fäerforderliga personalförslärkningar och all försl därefter forumfråganslulligl avgörs. En sådan ordning förefaller inle rationell. Handräckningsmålen har ökat väsenlligl ianlal. Största andelen av denna ökning har avhysningsmålen. Är 1973 inkom lill länssty relsen i Slockholms län 2 071 sådana mål mot 5 1976. har kunnat möta mållillströmningen och även förkorta handläggningsti derna, främsi med olika rationaliseringsälgärder. En grundläggande fömt sättning härför har varil all den personalsammansällning - biträden, kans lister och jurister i olika lönegrader - förfogar över i sig innefattar en sådan flexibilitet som medger ralionaliseringsålgärder i form av delegering och därmed sammanhängande förenkling och förbättring av handläggningsmtiner.-- har i sill yltrande över förslaget till UBavstyrkt förslagel alt handräckningsniålen överförs till krfm------ . uppfatt ning - om ÖE skall upphöra - är allljäml all ett överförande av handräck ningsmålen lill allmän domsiol är klarl alt föredra ur lämplighelssynpunkl, särskill som de ralionaliseringsvinsler krfm-alternaiivet medför säsom krfm i anfört (2.20) lorde sakna nämnvärd betydelse. 2.15 i : I sina yllranden överlagberedningens betänkanden Utsökningsbalk och Utsökningsrätt avstyrktelänsstyrelsen i huvudsak alt överexekutors arbetsuppgifter skulle överflyttastill kronofogdemyndigheterna (och i viss utsträckning till hovrätterna). Länsstyrelsensställningstagande grundades på vissa rättssäkerhetsskäl och del förhällandetatt kronofogdemyndigheterna inte alltid hade kompetent personal förhandläggningen av mer kvalificerade ärenden. Liknande principiellainvändningar lorde inle kunna resas mol föreliggande förslag. Länsstyrelsenhar således inte någol all erinra mol alt förslaget genomföres. Även om fråganom överexekutors avskaffande faller ulanför promemorians ämnesområde, villlänsstyrelsen dock framhålla all överexekutorsin-stiiuiet fungerartillfredsställande. 2./6 i : Eftersom del inuvarande institut lagsökning, betalningsforeläggande och handräckning iprincip är fråga om dömande verksamhei hör den i princip hemma i domstol. Förslaget i promemorian grundar sig på den fömtsättningen,att överexekutorsinstitutionen i sin nuvarande gestaltning skall avskaffas.Länsstyrelsen hävdar emellertid allljäml, att denna organisation bör bibehållasoch skulle så bli fallet hävdar att organisationen bör bibehållasintakt och att handräckningsmålen och säkerhetsåtgärdema då bör ligga kvar hosÖE. Del fmns i det läget ingel behov av all göra ändring i en ordning, somunder så fungerat väl. Man måsle också räkna 1980/81:88 90 med, att en sådan ändring kommer all medföra en fördyringav verksamheten. Ett borttagande av handräckningsärendena frånlänsstyrelserna skulle innebära ett betydande bortfall av arbetsuppgifter ochkommer all medföra problem all omplacera överflödig personal. 1 promemorianfinns inlel nämnt härom och några överväganden i anledning av sådanaföljdproblem har synbarligen inle gjorts. Det borde enligl länsslyrelsensmening varit på sin plals, att i direkt sammanhang med förslaget taga upp dessaproblem lill behandling. 2.17 i : Iförslaget sägs all en överflyttning lill domsiol av handräckningsmålen skulle slälla sig billigare för statsverket än "kronofogdeallernativel". Minsl kostnadskrävande torde emellertid vara alt ha kvar dessa mål hos , om överexe kutor försvinner. Det anses alt den handräckning, som finns utanför utsök ningslagen, efler överexekutors avskaffande evenluelll kan handläggas av länsstyrelse eller länsrätt. Länsstyrelse eller länsräll bör emellertid lämpli gen kunna handlägga samtliga handräckningsmål. har i lidi gare yttrande framhållit de slora fördelar i ulredningshänseende, som sammanhänger med all del regionala statliga organet, , i princip också är överexekuior. Härigenom kan inom del egna verkel snabb utredning erhållas i sådana hos överexekuior anhängiga mål, som berör exempelvis skalle- och uppbördsfrågor, bilregisterfrågor, handels- och föreningsregislerfrågor, fastighelsbildningsfrågor, planfrågor, väghand- räckningar. Om överexekutor försvinner, men handräckningsmål kvar stannar inom , kan även i fortsättningen dessa ulredningsmöj- ligheter utnyttjas. För arbetsuppgifternas kvarliggande på kanåberopas samma gmnder som kronofogdemyndighelen i Göleborg anför för derasöverförande dit, nämligen arbelsekonomiska skäl en mer differentierad bemanningmed rationellare arbetsfördelningsmöjligheter än allmän domstol har.Länsstyrelsen har en personalsammansällning som medger en handläggningsordninganpassad lill ärendenas svårighetsgrad. Även ekonomiska skäl lalar därför förden av här förordade linjen. 2.18 i : Länsstyrelsenär i princip av den uppfallningen all exekuliva organ inte bör tilldelas judiciella uppgifler. De reflexioner som görs i promemorian står därför i bättre överensstämmelse med uppfattning än förslaget lill utsökningsbalk. Några övertygande skäl finns inle för att till kronofogdemyndighet överföra mål om återställande av rubbad besittning eller avhysning. Överexekutors befattning med säkerhetsåtgärder ger däremot anledning till särskilda över väganden. Det ligger i sakens nalur alt kräva särskild skyndsamhet imål som avser säkerhetsåtgärder. Snabbhel i handläggningen kan vara enförutsättning för att åtgärdema över huvud taget skall ha någon mening. Normallbegärs också interimistiskt beslul i dessa mål. Fördelarna med att allmänheten-om målen överflyttas till kronofogdemyndighet - inte behöver vända sig tillmer än en myndighet för all få åtgärdema vidtagna är uppenbara. Del skall härerinras om att lagberedningen med förslaget till utsökningsbalk inle avsett altdet vid kronofogdemyndighets prövning skulle krävas två led i förfarandel, dvs.först ett beslut om att handräckning fick ske och därefter verkslällighel avbeslulet. 1980/81:88 91 Som framhållits i promemorian behöver intebetänkligheterna mol all samma myndighet anförtros både dömande ochverkställande uppgifler vara sä stora när det gäller säkerhetsåtgärder,eftersom dessa inte är avsedda all bestå under någon längre lid. Frånrältssäkerhelssynpunki lorde inle några hinder möta. Det judiciella inslaget idessa mål är inle lika framlrädande som vid handräckning i övrigl. En överflyttning av målen om säkerhetsåtgärder frånöverexekuior till kronofogdemyndighet bör kunna ske utan hinder av all delframlida antalel kronofogdedistrikl kommer att bli större än vad det lidigarefunnils anledning att räkna med. Avpromemorian framgår att del - under förulsällning att domstol skulle bli ensambehörig att beslula i mål om säkerhetsåtgärder - föreligger vissa problem allsystematiskt inordna de utomprocessuella säkerhetsåtgärderna i lagstiftningen.Från systematisk synpunkt är det inte heller problemfrill all tilldelakronofogdemyndighet behörighel alt beslula om säkerhelsåigärder, eftersombeslämmelser därom egenlligen inte hör hemma i en utsökningsbalk.Länsstyrelsen anser emellertid all en lösning i enlighel med vad länsstyrelsenskisserat bör övervägas. 2.19 : I yttrandet över lagberedningens betänkandeUtsökningsrätt XII (SOU 1973:22) avstyrkte förslaget au överexekutorsinstitu tionen skulle avskaffas och all överexekutors uppgifter skulle föras över lill kronofogdemyndighetema. I fråga om handräckningsmälen motive rades LONs ställningstagande främsi av principiella skäl. anförde vidare att övertygande skäl inle talade för beredningens förslag saml alt del var möjligl all inom ramen för del nuvarande syslemel åstadkomma en enklare och effektivare handläggningsordning. LONs principiella invändningar mol lagbredningens förslagkan inle åberopas mot det nu föreliggande förslaget. Samordningen med den summariskaprocessen i övrigl lalar vidare i och för sig för en överflyttning avhandräckningsmålen lill allmän domstol. Med den utgångspunkten att överexekutorskall avskaffas och handräckningsmålen därvid måste föras över till annaninstans möter förslagel därför inle någon erinran. 2.20 i Slockholm: Del kan väl inlegöras några invändningar mot att kronofogdama i och för sig, som lagberedningen uttalat i sina betänkanden, är kompetenta alt handlägga målen i fråga, men en fömtsättningslös granskning av fördelar och nackdelar med en över flyttning lill kronofogdemyndigheterna ger vid handen all målen lämpligast bör ligga hos domstolama. Som skäl för överflyttning till kronofogdemyn digheterna har i huvudsak åberopats dels att det skulle innebära en rationa lisering om både det judiciella och det exekutiva ledet i indrivningsförfa randet samlades på en hand, dels ock all man då skulle få ett snabbare förfarande och bättre service till allmänheten. Man lorde emellertid ha övervärderat de fördelar som kanvinnas. Det har poängterats att man skulle kunna åstadkomma en rationaliseringgenom all vissa åigärder, såsom registrering och granskning av inkomnahandlingar, infordrande av kompletlering och delgivning, inte behövde ske merän en gång. Detta är dock icke helt riktigt. Det torde endast vara hos demindre myndighetema som man skulle kunna få lill stånd en helt gemensamhandläggning av målen. Vid de större och medelstora myndighetema, som hararbetet uppdelade på olika enheter, måste en dubbel diarieföring ändå ske.Målen måste först registreras på en "dömande" 1980/81:88 92 avdelning och avgöras där för att sedan transporteras tilloch registreras på en verkställande avdelning. Innan verkställigheten måslemålet läsas pä nytt och den exekutive förrättningsmannen noga gå igenomhandlingarna. Komplettering av målen lorde huvudsakligen förekomma pä denjudiciella sidan, varför där inte finns nägon besparing all hämta. En viss rationalisering synes väl kunna ske när det gällerdelgivningen, som inte skulle behöva ske mer än en gång. Men här bör man ha iminnet an den exekutiva verksamheien inle fömtsätter någon fomilig delgivningmed gäldenären ulan endast all han underrättas om den sökta verkställigheten.Delta underrättande sker i huvudsak genom tjänstebrev och är inte särskiltarbetskrävande. Om hela handläggningen skall ske hos kronofogdemyndigheterna,måste all den judiciella delgivningen överflyttas hit med åtföljande krav pådelgivningspersonal av ungefär samma slorlek som den personal som åtgår fördelgivningen. En överflyttning av målen till kronofogdemyndigheterna skullesåledes innebära en nödvändig personalutökning på såväl den dömande som denexekuliva sidan på myndigheterna och denna personalökning lorde ulan tvekanöversliga de indragningar av personal som kan ske hos domstolarna. Frågan är väl dock om del inle även med en gemensamhandläggning blir två kontakter med gäldenären. först den judicielladelgivningen av föreläggandel och senare undertättelse om lidpunklen förverkställigheten. Tidpunkten för en eventuell förrältning torde ej kunnabestämmas redan i del judiciella förfarandel, eftersom planeringen av denexekutiva verksamheten måsle ske på de enheter som ombesörjer fältarbetet. Vad beträffar servicen ål allmänheten skulle naturligtvisen gemensam handläggning hos kronofogdemyndighelen innebära vissa lättnader försökandena genom att de inle behövde vända sig lill mer än en myndighel. Fråganär emellertid om inle dessa lättnader för allmänhelen är av mindre betydelse idel slora sammanhanget. har den principen alltmer vunnitinsteg all allmänhelen skall betala de tjänster som samhällel tillhandahålleroch avgifterna som uttages för expeditioner och andra handlingar saml tjänsterav olika slag har kraftigt höjls för att i mesta möjliga mån molsvara delallmännas koslnader. I enlighet med dessa principer bör frågan om bällreservice ål allmänhelen - i della fall all allmänhelen får endast en myndighetatt vända sig lill - vara av underordnad belydelse om ändringen innebärkostnader och nackdelar för det allmänna. Den tidsvinst som borgenären skulle kunna få, om endasl enmyndighel ombesörjde förfarandel, lorde sakna nämnvärd belydelse. 1 vart fallhar erfarenheterna i Slockholm givit vid handen att del ytterst sällan är frågaom någon angelägen snabb handläggning av betalningsförelägganden ochlagsökningar. Då det gäller brådskande lagsökningar har ju borgenären dessulommöjlighel alt begära kvarstad. Det förekommer emellertid endast i några få fallom årel att ell kvarstadsbeslut överlämnas hit för verkslällighet samma dagsom domstolen eller överexekutor meddelat beslutet. Som regel insändes ansökanom verkställighet med posten. Icke heller beträffande handräckningsärendena,anlingen de avse avhysning eUer rubbad besittning, förekommer annat än i rentundantagsfall att någon extrem snabbhel kräves i handläggningen. har--- begärt att kronofogdemyndighetensärskilt skall yttra sig över en inom avdelning E hos verket väcklfråga om inte vissa handräckningsärenden enligt 191 § utsökningslagen kundeöverföras från överexekutor och handläggas direkt av kronofogdemyndigheten. 1980/81:88 93 åsyftade ärendena avser återtagande av uthyrda föremål pågrund av konlraktsbrolt. Grunden för överföringen lill kronofogdemyndighelen avdessa ärenden skulle enligt riksskatleverkel vara att de företer slora likhetermed målen angående återtagning av avbetalningsgods och alt ärendena mestadelsär av enkel natur, Kronofogdemyndigheleni Slockholm anser skäl saknas för att göra undanlag för just dessahandräckningssitualioner och skapa särbestämmelser för dem. Utöver självaåtertagningsmomenlet företer dessa ärenden knappast några likheter medavbelalningsmålen. Återtagning av hyrd egendom grundas på kontraklsbrotl i eneller annan form och avgörandet av denna fråga bör, liksom då del gäller annanbesiltningsmbbning. avgöras i judicieU väg, alliså av överexekuior ellerdomsiol.