prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — ansåg emellertid att den av regeringenanvisade vägen måste 1 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 2 beträdasoch alt det måste ske utan dröjsmål. Tyngdpunkten i åtgärderna måste ligga påbesparingar. De begränsningar, nedskärningar och omprövningar som därvidförestår bedömdes av vara av en sådan storleksordning att knappastnågra utgiftsområden kunde undantas. Ett första steg på vägen att uppnå de angivna målen hartagits genom atl regeringen för i en särskild besparingsproposition(1980/81:20) redovisat olika förslag till besparingar inom statliga ochstatsunderstödda verksamheter, innebärande en förstärkning av statsfinansernamed . Dessa åtgärder som sedermera i alltväsentligt har beslutat om, kommer i allmänhet att få full effekt /82. Jag angav i besparingspropositionen också vissaförutsättningar och riktlinjer för den framlida utgiftspolitiken. Arbetet medall finna och ta till vara sparmöjligheter måste bedrivas planmässigt och i eltlångsiktigt perspektiv, vilket kräver en ökad framförhållning ibesparingsarbelet. Ansträngningarna att dämpa ökningen av statsutgifternamåste därför omgående föras vidare. Besparingsåtgärderna måste givetvisavvägas med hänsyn till effekterna på den samhällsekonomiska utvecklingen ochges en fördelningspolitisk profil som garanterar grundtryggheten och skyddar desvagaste grupperna. Jag framhöll också alt det var angeläget alt fastställa enriktpunkt för besparingsarbetet, ett sparmål, för alt ge erforderlig stadga åtdet planerings- och utredningsarbete som föreslår. Jag avser att återkommahärtill kompletteringsproposition. Även finansutskottet understryker i sitt av riksdagengodkända betänkande över besparingspropositionen (FiU 1980/81: 10, rskr1980,'81:23) att det sparprogram som förelagts bara är ett förstasteg. Ytterligare steg måste följa om vi skall kunna få balans iekonomin. Del innebär att ett systematiskt besparingsarbete måste pågå underlång lid framöver. I fortsättningen torde besparingsarbetet väsentligen vara endel av det ordinarie budgetarbetet, även om man nog måste räkna med att detäven framöver kan bli fråga om beslut under löpande budgetår. Som en utgångspunkt för arbetet med 1981 årsbudgetproposition anförde jag i besparingsproposilionen att förutsättningarsaknades atl föra fram egentliga nya reformförslag. Vidare framhölls atl det s.k. huvudförslaget vad gäller statliga konsumtionsutgifter borde tillämpas.Härmed avsägs atl regeringen i sina medelsberäkningar skulle förutsätta vissårlig produktivitetsförbättring. Dessa riktlinjer präglar också det budgetförslagsom nu framläggs. Andra genomgående drag i årets budgetförslag är alt medel förnya tjänster i princip inte anvisats samt att beräkningsgrunderna vad gällerkompensation för prisstegringar stramats upp väsentligt för vissa utgiftsslag. Jag kommer i det följande att närmare kommenterautvecklingen under innevarande och kommande budgetår. Därefter kommer jag attge vissa mer generella synpunkter på förutsättningarna för budgetpolitiken och 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 3 redovisamina slutsatser för kommande budgetarbete. Avslutningsvis redovisar jag min syn på den kommunalekonomiskautvecklingen. 2 Budgetutvecklingen budgetåren 1980/81 och 1981/82 Trotssparplanen och den starka återhållsamhet som i övrigt präglar årets budgetförslag beräknas budgetunderskottetöka kraftigt jämfört med innevarande budgetår. Den viktigaste anledningenhärtill är en långt svagareinkomstutveckling än vad som antagils i tidigare bedömningar av utvecklingenför /82. För det närmast förflutna budgetåret uppgickunderskottet till 50,0 miljarderkr. Kalkylerna för innevarande budgetår resulterar i en fortsatt ökning av underskottet till . För /82 innebär budgetförslaget ett underskott om 67,6miljarder kr. Statsbudgeten budgetåren 1979/80-1981/82 1979/80 1980/81 1981/82 Förändring Förändring utfall beräknat förslag 1979/80-1980/81 1980/81-1981/82 stats- miljarder % miljarder -50,0 -55,5 -67,6 + 21.5 + 27,0 + 15,9 + 14,6 -12,1 + 0,7 + 6,2 /81 reformerades budgetsystemet. Som en följd av detta höjdessåväl inkomst- som utgiftsnivån med ca . 1 tabellen ovan hardenna effekt borträknats vid kalkyleringen av förändringstalen. För /81 kan konstateras attbudgetunderskottet ökar med . från föregående budgetår.Denna försämring inträffar trots atttakten i inkomstlillväxten överstiger motsvarande utgiftslillväxt. Detberor på att inkomsterna endast uppgår till ca tre Qärdedelar av utgifterna. Orsaken till den kraftiga saidoförsämringen från /81 till 1981/82 är alltså främst den mycket lågatillväxten av statens inkomster -ca . Utgifterna ökar med 13,2miljarder kr. Härav svararstatsskuldräntorna för . och övriga utgifter för 7,2 miljarderkr. Den resulterande saidoförsämringen blir således ca . Den budgetulveckling jag här harredogjort för baseras på samma förutsättningarsom chefen för ekonomidepartementet har redovisat i finansplanen. Ifinansplanen berörs också konsekvenserna av en något högre löneutveckling underår 1981. Med de förutsättningar som därvid 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 4 användsblir statsinkomsterna för /82 . högre än ialternativet med den lägre löneutvecklingen. beräknas utgifterna /82 bli inemot . Detta innebär attbudgetsaldot för /82 i detta alternativ blir ca 62 miljarder kr.Jag vill i sammanhanget dock understryka atl det från samhällsekonomiskaulgångspunkter är angeläget med en starkt återhållen löneutveckling. Budgetunderskottet är således betydligt större för bådeinnevarande och nästkommande budgetår än enligt den beräkning jag presenteradei den framlagda propositionen om besparingar i statsverksamheten(prop. 1980/81:20). Den viktigaste orsaken härtill är att söka på budgetens inkomstsida.Såsom jag framhöll i besparingspropositionen var den då föreliggandeinkomstprognosen behäftad med stor osäkerhet. För innevarande budgetår bedömerjag nu att inkomsterna blir 3 ä . lägre än i min beräkning ihöstas. För /82 innebär mina beräkningar en nedrevidering med ca6 miljarder kr. jämfört med den tidigare beräkningen. En väsentlig orsak tillnedrevideringen är att lönesummans ökningstakt på grund av en svagaresysselsättningsutveckling nu antas bli något lägre änvad som tidigare förutsattes. Härtill kommer atl utgifterna för nästkommandebudgetår nu beräknas bli inemot . Denna upprevideringberor i första hand på vissa justeringar av beräknat tillkommande utgiftsbehovtill följd av planerade propositioner m. m. och avreservationsmedelsförbrukning. En sådan revidering görs normalt när man övergårfrån långlidsbudgetteknik till årsbudget. Till en mindre del beror ökningen påändrade prisantaganden. 2.2Inkomstutvecklingen budgetåren 1980/81 och 1981/82 Som jag nämnde är den främsta orsaken till detökade budgetunderskottet /82 den mycket svaga tillväxten istatens inkomster. Inkomsterna ökar innevarande budgetår med drygt 21miljarder kr. vilket innebär en real tillväxtmed . /82 ökar inkomsterna om man utgår frånförutsättningarna i finansplanen med ca . i löpande priser. Realtinnebär det en minskning med . Som framgår av följande uppställning är detutvecklingen av inkomstskatt och socialavgifter som ligger bakom den totaltsett svaga inkomstökningen. Övriga inkomstslag ökar med inemot 10 miljarderkr. Denna ökning motverkas dock nästan helt av minskningen avintäkterna från inkomstskatten och socialavgifterna. Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Inkomstutvecklingen budgetåren 1980/81 och1981/82 -5,1 -15,0 -3,6 -11,1 -1-21,5 Real tillväxt (deflaterat ' Vid beräkningen av förändringstalet har inkomstnivånför 1979/80 korrigerats för den nivåjustering av inkomsterna som är en följd av budgetreformen somgenomfördes1980/81. En redovisning av utvecklingen kan ej göras för enskilda inkomsttitlartill följd av budgetomläggningen. Minskningen av inkomstskatten från innevarande fillnästkommande budgetår har flera orsaker. Främst skall nämnas systemet förutbetalning av kommunalskattemedel samt den s. k. förenkladeskatteunderlagsberäkningen som får effekt på den kassamässiga beräkningen avstatens inkomster fr.o.m. /82. Den statliga inkomstskallen, såsom den registreras kassamässigti statsbudgeten, utgör förenklat uttryckt nettot av totaltinflytande inkomstskatt och utbetalade medel till kommunsektorn.Staten administrerar uppbörden även av kommunalskattemedlen. Utbetalningen avmedlen till kommunsektorn sker genom elt system av förskott ochslutregleringar. Slulreglering sker med eftersläpning närtaxeringsutfallel är klart. Utvecklingen av den kassamässiga statligainkomstskatten kan därför komma att avvika från utvecklingen av den debiterade.På lång sikt är utvecklingen dock densamma. Som framgår av diagram 1 är skälet lill minskningen avden kassamässiga statliga inkomstskatten den stora skillnaden i tillväxtmellan de inflytande inkomsterna - främst inbetalningar av preliminär skatt,fyllnadsinbetalningar och kvarskalt saml utbetalningarna som främst bestårav kommunalskattemedel. Medan inkomsterna ökar med . eller ökar utbetalningarna av kommunalskallemedel m.m. med inemot 11 miljarder kr.eller . Den kraftiga ökningen i utbetalningarna avkommunalskallemedel relativt de inflytande inkomsterna beror på attutbetalningarna av kommunalskattemedel detta budgetår baseras på ökningen avlönesumman medan inflytande Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Förändring avden kassamässiga statliga inkomstskatten' /82 Förändringar sedan föregående år av den kassamässiga statliga inkomstskatten + 5,4 mdr kr. + 6,6 mdr kr. - O) ra K J3 -k: ra y) Oi - 1,2 mdr kr. + 10,8 mdr kr + 12,5"% -5,4 mdr kr. ' Den i detta sammanhang använda definitionen avvikerbeloppsmässigt något från. inkomsttiteln pä inkomst,realisationsvinst och rörelse. inkomsterfrämst styrs av den löpande inkomstutvecklingen. Tillväxten av skalteunderiagetvar betydligt större och 1980 än vad som härantas . Av betydelse för beräkningen av den kassamässigastatliga inkomstskatten är också effekten av den förenkladeskatleunderlagsberäkningen för den kommunala sektorn som gör sig gällande fr.o. Förenklingen innebär bl. a. att skatteunderlaget avseendebeskattade förmåner tillförs den kommunala sektorn. För statens inkomstermedför denna förenkling ett inkomstbortfall av ca . Detta inkomstbortfall motsvaras dock av attkompensationsbidragen på utgiftssidan avseende 1970 och 1974 årsskattereformer upphör. Även om omläggningen reducerar inkomstlillväxten förstaten är omläggningen således totalt sett neutral från saidosynpunkt. Av flera olika skäl kan under /81noteras en kraftig uppgång av inkomsterna av de lagstadgade socialavgifterna.Denna ökning är till stor del av tillfällig karaktär. Av delvis samma skälregistreras en negativ utveckling mellan budgetåren 1980/81 och 1981/82. Intäkterna av socialavgifterna tillväxer på lång sikt itakt med lönesummans tillväxt. förekommer dock bl. a.beroende på uppbördssystemet avvikelser mellan den kassamässiga tillväxten avintäk- 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 7 ternafrån socialavgifterna och lönesummans tillväxt. De preliminäradi-rektdebiterade avgifterna för ell visst år fastställs genom en uppräkning avavgiftsunderlaget tidigare.Differensen mellan de preliminära avgifter som debiterats på denna grundvaloch de slutligt fastställda avgifterna,som beräknas med hjälp av det faktiska löneunderlaget, betalas in av arbetsgivarnai form av dels fyllnadsinbetalningar året efter avgiftsåret, dels kvarståendeavgifter efter avgiflsåret. Inbetalningarna av socialavgifter /80 har delvis förskjutits till /81. Orsaken härtill är främst att preliminärinbetalningarna avseende , som baseras påett fastställt uppräkningstal, kraftigt understiger den faktiska utvecklingenavTönesumman. Detla medför attfyllnadsinbetalningarna bör bli kraftiga. Dessutom kan antas atl en del av defyllnadsinbetalningar som normalt skulle skett senarelades på grund av det höga räntelägel. Debetalas i stället i form av kvarstående avgifter . Tillfälligafaktorer bidrar också till att de avgifter som debiteras för åren 1980 och 1981 betalas in i ensnabbare takt än . Inbetalningar förskjuls därför /81. Sålunda torde höjningen av den särskilda avgiften för kvarstående arbetsgivaravgifter leda till atl de avgiftersom inte flutit in i samband med preliminäruppbörden för i högre utsträckning än tidigare betalas in somfyllnadsinbetalningar. Höjningen avden särskilda avgiften leder således till atl resterande avgifter för år1980 i större utsträckning betalas in i stället för /82. I samband med att denna uppsnabbning av inbetalningarna sker uppstår som engångseffekt en ökningav inkomsterna under budgetåret1980/81. Härtill kommer att det högre uppräkningstalet för preliminäruppbörden av avgifterna för ikombination med den antagnalöneutvecklingen medför att andelen inflytande medel 1981 blir större och att andelenfyllnadsinbetalningar blir mindre än . Omläggningen av uppbördsförfarandet för statligamyndigheter leder också till en kraftig lillfällig höjning avinkomsterna av socialavgifter under budgetåret1980/81. I samband med övergången tilllöpande redovisning av socialavgifterför statliga myndigheter tillförs nämligen inkomsttiteln avgifter avseende 3 kalenderhalvår. Denna ökningbestår emellertid av en överföring från inkomsttiteln statligapensionsavgifter. totalt för budgetens inkomstsida har omläggningensåledes ingen betydelse. Omläggningeninnebär för /81 en inkomstförstärkning på ca 2200 milj. kr. som engångseffekt för inkomsttiteln socialavgifter. På statsbudgeten redovisas socialavgifterna efterdelvis olika principer. Inkomsternafrån folkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften samt vuxenutbildningsavgiften bruttoredovisas.Sjukförsäkringsavgiften liksom övriga socialavgifter nettoredovisas påstatsbudgetens inkomstsida, dvs. såväl avgiftsinkomsternasom de utgifter som sammanhänger med den verksam- 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 8 hetsom avgiften är avsedd atl finansiera redovisas under inkomsttiteln för resp.socialavgift. Sammantaget resulterar de förhållanden jag nämnt i atlde brutloredovi-sade socialavgifterna minskar med inemot 0,4 miljarder kr.mellan budgetåren 1980/81 och 1981/82. Rensat från effekten av omläggningen avden statliga pensionsavgiften, som ju är av tillfällig karaktär, ökar debruttore-dovisade socialavgifterna med ca . Den störstanedgången i inkomsterna av de lagstadgade socialavgifterna - inemot 3 miljarderkr. svarar sjukförsäkringen för. Effekterna av den omtalade omläggningenuppgår här till ca . En ylleriigare orsak lill minskningen äravsättningarna till sjukförsäkringsfonden. Sådan sker om avgiftsinkomsternaöverstiger utgifterna. Avsättningen sker i efterhand. Sålunda avsättsfondöverskoltet avseende under /82. Sjukförsäkringengick med underskott 1975-1977. Underskottet läcktes då via inkomstskattetiteln.Avgiften höjdes och sjukförsäkringen började åter gå med överskott.Trots detta skedde inga avsättningar under budgetåren 1979/80 och 1980/81.Överskottet avräknades i stället mot tidigare underskott som fått belastastatsbudgeten. Överskottet har dessa båda år legal kvar på statsbudgeten. "Kvittningen" mot de tidigare underskotten inkl. därpå debiteradränta är emellertid nu avslutad. Fr. o. m. /82 sker därför återen avsättning lill fonden. Avsättningen uppgår /82 till 0,5miljarder kr. Eftersom fonden består av ett konto på innebäravsättningen dock inte något ökat upplåningsbehov för statens del jämfört medom överskottet får ligga kvar på budgeten. Däremot medför avsättningen attnivån på nettot från sjukförsäkringen, såsom det redovisas på statsbudgeten,sänks jämfört . Av min genomgång framgår att ett flertal tillfälligafaktorer bidrar till att socialavgifternas belopp i statsbudgeten minskarmellan budgetåren 1980/ 81 och 1981/82. Med de antaganden som gäller förlöneutvecklingen ökar de debiterade socialavgifterna som bruttoredovisas på statsbudgetenmed ca . Jag vill även kort nämna något om mervärdeskatten ochpunktskatterna. Jämfört med den kalkyl som bildade underlag till beräkningen ipropositionen om besparingar i statsverksamheten, m.m. har inkomsternanedrevi-derats med ca . Intäkterna av mervärdeskatten harjusterats ned bl.a. med hänsyn lill alt importen i löpande priser nu förutsesbli mindre . Vidare har del skett en minskning av alkoholkonsumtionen.Minskningen är större än vad som har antagits. Den redogörelse för utvecklingen av statsbudgetensinkomstsida jag nu har redogjort för kan något förenklat sammanfallas päföljande sätt. /81 tillväxer inkomsterna snabbare än denunderliggande långsiktiga trenden. Detta beror bl. a. på alt inbetalningarnaav preliminär inkomstskatt baseras pä den kraftiga löneökningen 1980. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 9 naav socialavgifterna ligger över den normala utvecklingstrenden. Budgetåret1981/82 ökar inkomsterna däremot långsammare än den underliggande långsikliga trenden. Sammanfattningsvisinnebär detta att vissa tillfälliga faktorer något drar ned budgetunderskottetför / 81 medanmotsvarande faktorer verkar i motsatt riktning / 2.3 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1980/81 och 1981/82 Tendenserna i budgetens utgiftsutveckling ochkaraktären av budgetförslagetbelyses i följande uppställning. Utgifterna beräknas öka /82. Statsutgifterna budgetåren 1980/81 och 1981/82 uppdelade på konsumtion,investeringar och transfereringar m. m. Förändring till 1981/82 eni Transfereringar m, m. varav - till hushåll (+ 2,8) ( + 8,8) - till företag m.O. (inkl. samtliga finan -14,5 -2,0 -35,7 -0,2 Realtillväxt (deflaterat med BNP-denatorn) Fördelningen på reala utgiftsslag överensstämmerej helt med de definitioner som exempelvis utnyttjas i nationalräkenskaperna.Bl. a. hänförs räntebidrag för bostäder och livsmedelssubventioner här tilltransfereringar till hushåll. Den statliga konsumtionen bidrar med 1,2procentenheter till utgifternas lotalautvecklingstakt. Det förtjänar här nämnas all av de statligakonsumtionsutgifterna utgörs av kostnader för försvar, utbildning ochforskning, polisväsende och kriminalvård samt vägunderhåll. Återstoden, som i budgetförslaget /82 uppgår till ca , avser förvaltning m. m. Den mer renodladeförvaltningens bidrag till utgiftsutvecklingenär således . I höstens budgetarbete har i allmänhet tillämpats det s. k.huvudförslaget för statliga förvaltnings- Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 10 kostnadervilket innebär en real neddragning om av utgifterna för myndigheterna.Budgetförslaget innebär således minskat ianspråktagande av samhällets realaresurser för statlig förvaltning. Genom effektivitetshö-jande åtgärder bör dockstandardsänkningar till följd härav i huvudsak kunna undvikas De statliga investeringarna beräknas /82öka med . Investeringarnas bidrag till utgiftsutvecklingenblir dock ringa eftersom de endast utgör en mindre del av statsbudgetens totalautgifter. Ökningen av inkomstöverföringarna till hushåll svarar -bortsett från slatsskuldräntorna - för det största bidraget till den totalautgiftsutvecklingen. Folkpensioner och räntebidrag lill bostäder förväntas ökamed . från innevarande budgetår vilket motsvarar elt bidrag med2,till utgiftsutvecklingen. Inkomstöverföringarna lill den kommunala sektornuppvisar en betydligt långsammare tillväxttakt än tidigare budgetår. Detta ären följd av att kompensationsbidragen som utgår till följd av skatteomläggningar under 1970-talel slopas fr.o.m.år 1982. Kommunsektorn kompenseras härför genom en förenkladskatteunderiagsberäkning som innebär alt den kommunala sektorn tillförsmotsvarande belopp i samband med kommunalskatteutbetalningarna. Som jag nyssredovisat registreras detla som minskade inkomster för staten. Det relativtringa bidraget till utgiftsutvecklingen är således underskattat. Omkorrigering görs härför ökar den kommunala sektorns bidrag lill statsbudgetensutgiftsutveckling till . 1 beräkningen har förutsatts attåtgärder vidtas för att neutralisera de statsfinansiella effekterna avskatteutjämningsreformen . När det gäller inkomstöveiföringar till främst företagvisar tabellen en påtaglig nedgång. Detta beror på att en rad engångsinsatsertill stöd för krisdrabbade företag och branscher faller bort. Statsskuldräntorna är den viktigaste orsaken tillutgiftsutvecklingen. Utgiftsökningen i absoluta tal för statsskuldräntorna kanendast nedbringas genom att minska budgetunderskotten framöver vilket kräveråtgärder av budgetförstärkande slag på andra områden. Sålunda kan konstaterasatt etl budgetunderskott för /82 på drygt 67 miljarder kr.medför en ökning av räntekostnaderna för /83 i storleksordningen7,. Statsutgifterna kan även delas upp efter olika ändamål.Fördelningen på ändamål /82 framgår av tabell 4. har beslutat om besparingar istatsverksamheten, m.m. (prop. 1980/81:20, FiU 1980/81: 10, rskr 1980/81:23).Anslagsberäkningarna budgetproposition har skett med beaktande avde Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 11 Statsutgifterna efter ändamål budgetåren1980/81 och 1981/82. 1980/81 be- till 1981/82 enl. Folkpensioner, sjukförsäkring, m.m. Allmänna bidrag till kommuner Hälso-, social- och sjukvård 0,0' 0,0' Internationellt bistånd, m.m. -35,6 -11,1 Pä grund av successivaanpassningar av ändamälsgrupperingen uppstår svårigheier att relatera tabellensuppgifter till motsvarande uppgifter . Under övrigt redovisas utgifter för Oera olikaändamål, bl. a. idrott, miljövård, presstöd, kultur och kyrka och vissaförvaltningsmyndigheter. ' Ökningstakten dras ned på grund av att vissa utgifter faller bortfrån statsbudgetensutgiftssida i samband med huvudmannaskapsskiflet för sjukhuset. förslagoch enligt de riktlinjer som har redovisats i regeringens besparingsproposition.Budgetprövningen har som jag tidigare framhållit präglats av störstaåterhållsamhet. Delta innebär bl. a. att inga nya reformförslag som intefinansieras genom omprioriteringar läggs fram i budgetpropositionen. Jag harfidigare redovisat vissa andra principer som styrt budgetarbetet. Inom området forskning och utveckling fullföljs i åretsbudgetförslag en tidigare inledd salsning. Även inom ett fåtal andra särskiltangelägna områden har ett begränsat utrymme för ökade insatser kunnat skapasgenom omfördelningar, omprioriteringar och genom besparingar utöver vad som redovisatsi regeringens besparingsproposition. Den utveckling för /82 som härredovisats är djupt oroande. Av skäl som jag utvecklat skullebudgetunderskottet enligt del nu framlagda budgetförslaget öka med ca 12miljarder kr. om löner och priser utvecklas i enlighet med förutsättningarna ifinansplanen. Jag vill mot den bakgrunden något närmare analyseraförutsättningarna för atl styra budgelulvecklingen i den riktning som regeringoch riksdag tidigare bedömt som nödvändig. Därefter återkommer jag lill minamer allmänna slutsatser vad gäller såväl /82 som budgetarbetetpå något . 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 12 3 Den strukturella utvecklingen av statens Tinanser ägde ett trendbrott rum i densvenska ekonomins utveckling. Efterde föregående decenniernas snabba ekonomiska framåtskridande sjönk tillväxten markant. De offentligautgifterna har däremot fortsatt attexpandera kraftigt. Till följd härav har skattetrycket successivt höjts och ligger nu högst bland västligaindustriländer då det gäller detotala skatternas andel av BNP. Trots delta har den offentliga sektorns finanser undergått en betydande försvagning. Delstatliga budgetunderskottet harvuxit från av BNP 1974/75 till under innevarande budgetår. Ökningen av de statliga utgifterna har såledestrendmässigt överstigit tillväxten både i statsinkomsterna och isamhällsekonomin som helhet. över hela1970-talet steg statens utgifter med 5,i reala termer. Denna siffra skall jämföras meden genomsnittlig tillväxt av inkomsterna på 2,. BNP har under samma periodstigit med i genomsnitt perår. Genom att statens utgifter ökat så mycket snabbare än de totala resurserna i samhället, har utgifternasandel av BNP kommit att stiga frånca 1970 till tio årsenare. Ökningen av statsinkomsternasBNP-andel har däremot varit ytterst begränsad. Det stigande skattetrycket i är således ej i första handatt hänföra till en uppgång av statens inkomster.