prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Systemet med garantilän för arbelsmiljöförbältringar innebar altslaten gick i borgen för lån på sammanlagt300 milj. kr. AG-länen var ränte- och amorteringsfriai tvä år. AG-lån kunde tecknas t. o. m. . Fonden förarbelsmiljöförbältringar finansierades genom en lillfällig höjning avarbelarskyddsavgiften pä åren 1976,1977 och 1979. Medlen skulle användas för alt bekosta räntelätl-nader, garantiinfrianden och andra kostnader förAG-lånen. Fondens sammanlagdainkomster är drygt 155 milj. kr. Dess utgifter per oktober1980 uppgick fill sammanlagt drygt 55milj. varav räntekostnaderna utgjort43 milj. kr. och inlösta kreditgarantier drygt 6 milj. kr. Behållningen påfonden var vid utgången av oktober ca 100 milj. kr. Fondens framtida intäkter består av räntor och dessutgifter av kostnader för ränle-lällnaderoch infriande av garantiåtaganden. Enligt de beräkningar som gjorts inomarbetsmarknadsdepartementet bör återstående kostnader för räntor inte översliga 15 milj. kr. innebäratt fonden kommer att ha 85 milj.kr.för att läcka kostnader för kommande garantiinfrianden. Härtill kommer ränteinkomster pä kapitalet. Som jagtidigare nämnt var den totala garantiramen för AG-länen 300 milj. kr. Jag bedömer del inle som troligt att fondensmedel kommer att behöva tas i anspråk i sådan omfattning atl denriskerar alt tömmas. Del finns tvärtom goda förutsättningar för alt fondenkommer atl uppvisa stor be- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 129 hållningdå den skall slutredovisas. I den proposifion vari fonden föreslogs bliinrättad anförde föredraganden atl överblivna medel borde fä användas för andra insatser på arbetsmiljöns område. Denulbyggnad av arbelarskyddsverkets ADB-verksamhet som jag förordat åren sådanviklig insats. Med hänsyn fill detansträngda budgetläget finner jag det därför rimligt atl vissa kostnader förADB-verksamhetens uppbyggnad finansieras med medel från fonden. Som jaglidigare nämnt har arbelarskyddsstyrelsen beräknat dessa till ca 11 milj. kr. Medhänsyn till atl utvecklingskostnaderna kan komma att förändras i det fortsatta utredningsarbetet anser jag allregeringen nu bör inhämtariksdagens godkännande alt ur fonden för arbelsmiljöförbältringar få disponera högst 15 milj. kr.Medlen bör av regeringen anvisas påså sätt atl de täcker beräknade kostnader i taget. Jag bedömerbehovel för lill ca 2,5 milj. kr. För informationssystemet om arbetsskador ()beräknar jag . För del samordnade arbelsställeregislrel ()föreslär jag efter samråd med chefen för all 515000kr.överförs från tionde huvudtiteln lill dennahuvudtitels anslag C 2. Medlen uppförs där på en särskild anslagspost. Genom beslut uppdrog regeringenåt RRV alt se över frågan om avgiftsbeläggning av viss verksamhet inomarbetarskyddsstyrelsen. RRV härefter hörande av arbelarskyddsstyrelsen ien utredningsrapport redovisat sitt uppdrag. Granskningsverksamhetenvid arbelarskyddsslyrelsens tillsynsavdelningsker som officiell provning eller som frivillig granskning. Officiell provning är sådan leknisk provning,kontroll eller besiktning som ärföreskriven i lag eller annan författning och som inte är egenkon-troll. Sådan provning som föreskrivs med stöd iarbetsmiljölagen kan vara lypgranskning,första besiktning eller revisionsbesiklning. Officiell provning ulförs dels av riksprovplalserdå sådan finns för del akluella provningsområdet, dels avarbelarskyddsstyrelsen. Riksprovplatserna fungerar således som en del avarbetsmiljöorganisalionen. Arbelarskyddsstyrelsen strävar efter atl så långlmöjligt successivt överlämna den officiella provningen fillriksprovplalser. I avvaktan på all riksprovplalser utses ulförsofficiell provning även av andra externainstitutioner. Officiell provning som utförs av arbetarskyddsstyrelsen och det till provningen kopplade godkännandet är avgiftsfritt. Officiell provning som utförs avriksprovplats eller annan institution är däremot avgiftsbelagd. Den frivilliga granskningen är inle formaliseradoch innebär inle något formelltgodkännande från arbetarskyddsstyrelsen. Frivillig granskning utmynnaremellertid ofta i granskningsutlåtande från styrelsen. Sådanagranskningsutlåtanden har inte getts någon enhetlig form och några rättsverkningarär inle knutna lill dem. Granskningen bidrar lill en från arbels-9 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 130 miljösynpunkt värdefullproduktutveckling och underlättar för styrelsen atl följa denna. har granskningsullälandena visat sig ha etlbetydande kommersiellt värde. Enligt RRV:s bedömning består avlillsynsavdelningens aktivitet av granskning i olika former vilkel skullemotsvara en kostnad av 4-5,5 milj.kr. Jag anser alt starka skäl lalar för all enavgiftsbeläggning av arbetarskyddsstyrelsens granskningsverksamhet införs.Likaväl som riksprovplatserna ochandra institutioner utför avgiftsbelagd provning bör även den provning som ulförs av arbelarskydddsstyrelsenvara avgiftsbelagd. Som RRV emellertid påpekat i sin rapport återstår visstutredningsarbete beträffande främsl den frivilliga granskningen och formernaför avgiftsbeläggningen innan denna kan komma lill stånd. Jag avserdärför atl förslå regeringen alluppdra ål arbelarskyddsstyrelsen att utföra det utredningsarbete som är nödvändigl för all en väl fungerande avgiftsbeläggning av granskningsverksamhelen vidtillsynsavdelningen skall kunna genomföras . Den andra delen av regeringens uppdrag lill RRV avsåg utarbetande av ell system för avgiftsbeläggning av sådanaanalyser m. m. som utförs vid arbetsmedicinska avdelningen pä uppdrag avyrkesinspektionen. Proverna har dåsamlats in som ell led i inspektionsverksamheten. En striktare avgiftsdebilering bör i enlighet med RRV:sförslag införas. Delta bör ske senastfr.o. Närmare riktlinjer härför bör behandlas i samband med den årliga prövning av laxesätlningensom RRV och styrelsen tillsammansgör. Del ankommer sedan på arbelarskyddsstyrelsen all meddela erforderligaföreskrifter för den praktiska tillämpningen. De frågor om avgiftsbeläggning vidarbelarskyddsstyrelsen som jag nu harbehandlat bör få en klarare förfallningsmässig reglering än f. n. Jag avser därför att föreslå regeringen atlgöra vissa kompletteringar i arbelsmiljöförordningen sä all styrelsensrätt att avgiftsbelägga dessa typer av verksamhet klarare framgår. Jag räknar med att arbetarskyddsstyrelsen genomden nu förordade avgiftsbeläggningen när den är helt genomförd - får ökade inkomster i storieksordningen 4,5-6 milj. kr. per år.Tillsammans med de ålgärder som redan vidtagits för all få lill stånd en merenhetlig och bättre fungerande avgiftsbeläggningbör della pä sikl ge avsevärt slörre inkomsler. I proposifionen (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten m.m. anmälde jag atl jag räknade med en ökad finansiering avarbetsmedicinska avdelningensforskningsverksamhet över arbelarskyddsfonden. Regeringen har beslutat att 1,5 milj. kr. skallutgå som bidrag ur arbetarskyddsfondenunder innevarande budgetår för finansiering av arbetsmedicinskaavdelningens forskningsverksamhet. Därigenom kan utnyttjandet av anslagetbegränsas i motsvarande mån. Jag har för avsikt atl föreslå Prop.1980/81:100 Bilaga 15 131 regeringenatt besluta om motsvarande ålgärd för /82 och jag harutgått från della vid min medelsberäkning. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel till . I enlighet med skrivelse högskolor harjag då bl. a. beräknat . för utbyggnad av telefonväxel m. m. i styrelsens nybyggdalokaler i . Dessa medel bör få disponeras avarbelarskyddsstyrelsen efter utbetalnings-besked frän utrustningsnämnden. Med hänsyn till det omfattande arbete som kommer att påbörjas inom arbeiarskyddsverkel för alt förbättraförutsättningarna för samhällsekonomiska bedömningar av förändrade ambitioner,verksamhetsplanering, delegering, decentralisering m. m. anser jag altstatskontorets förslag om lolalöversyn nu inle skall genomföras. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. medgealt regeringen från fonden för arbelsmiljöförbältringar fär disponera högst 15 000000 kr.förfinansiering av ADB-utveckling vid arbeiarskyddsverkel, 2. lillArbetarskyddsstyrelsen för /82 anvisa ell förs lagsanslag av . 1979/80Utgift 89235000 1980/81Anslag 100134000 1981/82Förslag 111678000 utövar tillsyn överefterlevnaden av arbetsmiljö- och arbelstidslagsliftningenm.m. saml - inom sill verksamhetsområde -produktkontrollagstiflningen. Den svarar även för altvägarbelstidslagstifi-ningen efterlevs. är organiserad på 19 distrikt.1 varje distrikt finns en yrkesinspektionsnämnd som beslår avdistriklschef och älta ledamöter som represenerar bl. a. parterna på arbetsmarknaden. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 132 ; 1981/82 (223 000) (+ 848000) Anskaffning och underhåll av (+ 280000) (+ 1750000) Nedskärningsalternativet innebär sänktambitionsnivå vilket slår i dålig samklang med de mål för den framlidaverksamheten som statsmakterna uppställti anslutning lill den nya arbetsmiljölagstiflningen.En minskning kommer i första hand alt medföra negativa konsekvenser förverkets operativa funktioner, bl. a.tillsynen av arbetsställen. Styrelsen anser det viktigt med en fortsattulbyggnad av arbelsskyddsverket, men begränsar sina yrkanden med hänsynlill rådande budgetläge. Pris-och löneomräkning m. m.10905000 kr. Allernalivet mednedskärningar kommer alt innebära minskad personalutbildning,reseverksamhet, konlorsservice etc. För yrkesinspekfionens del skulle totalt elva tjänster behöva vakanlhållas. De senaste årens nyrekryteringlill yrkesinspektionen har lett tillatt inspeklionsarbetel ute i förelagoch förvaltningar blivit mera intensivt. Det är emellertid fortfarande inte möjligt atl både lillgodose denefterfrågan pä insatser i enskildafall som kommer från arbetslivet och bedriva en systematisk tillsynefter objektiva priorileringsgrunder med önskvärd intensitet. Behovet av mera personal med godteknisk kompetens - såväl teoretisksom praktisk - framslår som myckel stort. En utökning med sju tjänster förslåsnu. Del behövs också mera personal för juridisk-admini-slraliva uppgifter och för alt la hand omarbetsskadeanmälningar för statistiskbearbetning. Sammanlagt föreslås 21 nya tjänster (+ . För expenser, anskaffning ochunderhäll av instrument m. m. behövs ökade resurser (4- . De arbetsställeregisier som f.n. finns på yrkesinspektionen bör ersät- 1980/81:100 Bilaga 15 133 F. n. har yrkesinspeklionsdislriklensina arbetsställeuppgifter upplagda påregisterkorl, uppläggningen är inte lika för alla distrikt. Detta medför svårigheter alt göra statistiskabearbetningar av materialet, liksom svårigheierall hälla materialet aktuellt m. m. Registren ulgör inle heller planeringsunderlagför verksamheten på ell sådanl säll som de borde kunna göra. Styrelsen föreslår nu att etl ADB-baserat samordnat arbetsställeregisierför arbeiarskyddsverkel, införs. Härigenom blir del möjligt atl på ell enkelt och effektivt sätt fåtillgäng lill aktuella uppgifter omsamtliga arbetsställen som underlag för planering och uppföljning av yrkesinspektionens verksamhet. Yrkandet behandlasunder anslagsposten Cl. Arbelarskyddslyrelsen (+ . Till anslagsframställningen har fogals enskiljaktig mening av personal-företrädarenför medlemmarna har i Stalsljänslemannaförbundels avdelning 301 saml särskilt yttrande över styrelsensbeslut beträffande anslagsframställningen från /vid arbeiarskyddsverkel. Jag har lidigare under anslaget C 1.Arbelarskyddsstyrelsen översiktligt behandlatutvecklingen av arbeiarskyddsverkel och i anslutning till detla redovisat min syn på den framtidaresurslilldelnitigen till verket.Jag har därvid angett all del blir nödvändigl med omdisponeringar och hårdaprioriteringar av befintliga resurser för alt möta förändrade villkorför verksamheten. Under arbetarskyddsstyrelsens anslag harjag ävenbehandlat översynen av arbetarskyddsverkets administrativa funktioner.Förutsättningen har därvid varit allyrkesinspektionen är en integrerad del av verket. Förändringar av deadministrativa funktionerna vid styrelsen påverkar således verksamhetenvid yrkesinspektionen och vice versa. Flera av de förslag och ställningstaganden med anledning av översynensom jag tidigare redovisat berörsåledes i hög grad yrkesinspektionens verksamhet. Som jag också har anfört anser jag pågående utvecklingen i riktning mol ökad delegering ochdecentralisering inom verket är positiv. Detgäller enligt min mening i särskilt hög grad i förhållande lill yrkesinspektionen. Likaså kommer givetvis deålgärder jag förordar belräffandeplanering inkl. verksamhetsinriklad budgetering och uppföljning all i hög grad involvera och påverkayrkesinspektionen. Också när del gäller utvecklingen av verkelsADB-verksamhet har de förslag som jag har fört fram under anslaget C 1.Arbelarskyddsstyrelsen slor betydelse för yrkesinspektionen. Jag har således för avsikt att i böijan av år 1981föreslå regeringen att uppdra ål arbelarskyddsstyrelsen all i samarbete medstatskontoret utreda och inkomma medförslag lill systemutformning, driftlösning och genomförandeplan för bl. a. utveckling av informalionssystemtetom arbetsskador () och ett samordnat arbetsställeregisier förarbetarskyddsverket 1980/81:100 Bilaga 15 134 (),Uppdraget bör utformas enligl de riktlinjer jag lidigare har redovisat. Enulbyggnad av ADB-systemen inom arbeiarskyddsverkel fär betydandekonsekvenser för yrkesinspektionen. Konsekvenserna avser dels själva kansliarbelel och dels planering,utförande och uppföljning av verksamheten. Jag räknar med alt införandet avSARA på sikl kommer atl ge yrkesinspektionen väsentligt förbättrade möjligheterall planera, förbereda och följaupp inspektionsverksamheten liksom för atl samordna verksamheten centralt och regionall. Av belydelse ärockså atl kommer alt utgöra ell underlag för bl. a. prioriteringar,utarbetande saml konsekvensbedömningari samband med styrelsens författningsarbete. Möjligheterna för yrkesinspektionen all mer konfinueriigtulnyllja kommer all öka i takt med att systemet utvecklas ochmöjligheterna för inspektionen all ta utinformation förbättras. När det gäller de resursmässiga konsekvenserna villjag här erinra om all införandel av enligl arbetar-skyddsstyelsens bedömning inle bör medföra någotbehov av förstärkningar av kanslipersonalen vid yrkesinspektionen. Ianslutning till utvärderingen av försöksverksamheten har miljödalanämndensstyrgrupp menat all tidsvinsten iinspeklionsarbetel pä grund av på sikl skulle motsvara en yrkesinspektör per distrikt. Således sker päsikl en förstärkning av yrkesinspektionen utan atl ytteriigare nyatjänster erfordras. Ulredningen med uppgift att göra en översyn avyrkesinspektionens disklriklsindelningöverlämnade sina förslag. 1 betänkandet (Ds A 1979:04)dislriksindelning föreslog ulredningen bl. a. en utökning av antaletyrkesinspeklionsdislrikt genom delning av Malmö-, Göteborgs- ochHärnösandsdistrikten. Flertalet remissinsianser ställer sig positiva till utredningens förslag. Fleraremissinsianser, däribland arbelarskyddsstyrelsen, statskontoret, riksrevisionsverkei, LO och TCO, menar dock allinnan någon ny di-striklsindelning genomförs bör frågan om tillsynsverksamhetenvid vissa mindre arbetsställen utredas. uttalade i belänkandet (SoU1979/80: 34) med anledning av motion1979/80:845 att frågan om vem som skall ha ansvaret för tillsynen avarbetsmiljön pä de mindre arbetsställena bör bli föremål för en förutsättningslösoch skyndsam utredning. Även om den kommunala tillsynen i många kommunerfungerar mindre väl har vissa kommuner genom administrativa reformer uppnåttbeaktansvärda effektivitetshöjningar i denna verksamhet. Delta ser jag sommyckel positivt och menar att denna typ av ätgärder som initieras av kommunernasjälva tillsammans med de ätgärder som arbeiarskyddsverkel vidtagit eller avser atl vidta när del gäller den kommunalatillsynen kan förväntas få positivaeffekter på tillsynen vid mindre arbetsställen. Arbelarskyddsstyrelsen har I.ex. utfärdat nya föreskrifter för dekommunala tillsynsmannen. Vidare harstyrelsen utfärdat nya riktlinjer för yrkesinspektionensroll i samarbetet med den kommunala tillsynen. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 135 Utbildningenav kommunala tillsynsmän skall förbättras bl. a. genom alt erbjuda dekommunala tillsynsmännen all delta i de fortbildningskurser som anordnas i anledning av att nya eller ändradeförfattningar utfärdas. Trots de positiva faktorer som jag här har pekatpå när det gäller den kommunala tillsynen är jag väl medveten om de brister ochnackdelar som är förknippade med denna tillsynsverksamhet. Fråganberör i hög grad förhällandet mellan statoch kommun. Innan en ev. utredning tillsätts anser jag del därför naturligt att t. ex. de ekonomiska konsekvensernaav olika alternafiv lill huvudmannaskap först bör belysas vidöveriäggningar mellan regeringen och Svenska kommunförbundel. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet under anslaget till . Jag har dä ocksä beräknat vissa medel för elt samordnat arbetsställeregisier förarbeiarskyddsverkel (). 1 enlighetmed vad jag har anfört under anslaget C 1. Arbelarskyddsstyrelsen räknar jagmed att viss del av finansieringen av ADB-utvecklingen inom verket läcks genom medel som genom särskiltregeringsbeslut las från fonden för arbelsmiljöförbältringar. Av sammaskäl som under anslaget Cl. Arbetarskyddsstyrelsen harjag inte räknat med någranya tjänster utan utgått frånhuvudalternativet med vissa undanlag. Jaghemställer all regeringen föreslår all tillYrkesinspektionen för /82 anvisa elt förslagsanslag av111678000 kr. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1979/80Utgift 1639512000 Reservation 147841000 1980/81Anslag 1316500000 1981/82Förslag 1504030000 Anslaget omfattar fr.o.m. /81programmet Särskilda ätgärder förarbetsanpassning och sysselsättning, vari ingår delprogrammen Arbetshjälpmedel åt handikappade, Näringshjälp,Anställning med lönebidrag samlFörvaltningskostnader.Tidigare har anslaget, som då benämndes Särskilda ålgärder för arbetsanpassning,omfattat två program. Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade samt Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade. 1 delförstnämnda programmet ingick delprogrammen Arbelsprövning/arbetsträning samlUtbildning av svårplacerade. Delandra programmel omfattade delprogrammen Arbetshjälpmedel åt handikappade ochNäringshjälp samt, t.o.m. utgången /80, Arkivarbete, Halvskyddad sysselsättning, Skyddad sysselsättning saml Hemarbete. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 136 sysselsättninghar fr.o.m. /81ersatts av delprogrammet Anställningmed lönebidrag. Fr. o. m. den bekostas rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade avmedel som anvisas under anslaget C5.Bidrag till yrkesinriktadrehabilitering. Skyddat arbete och det till de skyddade verkstädernalidigare anknutna hemarbetet bedrivs frånsamma fidpunkt av sliflelseorganisalionen för skyddat arbele, som finansieras med medel anvisade under anslaget C 4.Bidrag lill . och stödälgärder för svår- Skyddad sysselsättning/Hem- /80 anslogs medel endasi för förstahälften av budgetåret för programmetRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade saml för delprogrammenSkyddad sysselsättning och Hemarbete. Arbetshjälpmedel ät handikappade omfatlar bidrag lill arbetsbiträde, särskilda anordningar pä arbetsplatsen, speciella arbelstekniskahjälpmedel saml bidrag och lån lill motorfordon. Bidrag till arbetsbiträde skall göra det möjligt för arbetshandikappade att med hjälpav biträde kunna ulföra i stort settnormala arbetsinsatser. Till arbetsgivare som anställer arbetshandikappadeutgår bidrag för särskilda anordningar på arbetsplatsen som möjliggör ochunderlättar arbetet för handikappade. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även för personersom blivit arbetshandikappade sedande anställts. Bidrag utgår även till arbetshandikappade företagare eller friayrkesutövare saml i samband med praktisk yrkesorientering för handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas till arbetshandikappad för inköp av speciella och nödvändiga arbelstekniskahjälpmedel som arbetsgivarennormall inle tillhandahåller. För atl möjliggöra för arbetshandikappadealt få sin utkomst av arbele eller förvärva yrkesutbildning lämnas Prop.1980/81:100 Bilaga 15 137 bidragoch lån till anskaffning av motorfordon för färd mellan bostad och arbetsplatseller skola. Näringshjälp i form av bidrag eller lån skall gehandikappad, medelålders eller äldre arbetstagare, för vilken det inte finns någonannan lämpligare arbets vårdsåtgärd, möjlighet all starta ell förelag, ellerbeträffande handikappad, atl på vissa villkor fortsätta sådan verksamhet. Somförutsättning gäller all personen i fråga inle kan erhålla lämpligl arbete påden reguljära arbetsmarknaden men kan driva sin egen verksamhet och därigenomhelt eller delvis få sin utkomst. Anställning med lönebidrag är en stödform, som syftarlill all stimulera arbetsgivare att bereda anställning åt arbetshandikappad förvilken andra åtgärder inle lämpligen kan vidtas för all underlätta enarbelsplacering. Om synnerliga skäl föreligger och om nedsättningen i denanställdes arbetsförmåga är så slor all han annars inle skulle få behållaanställningen, kan lönebidrag lämnas även för arbetshandikappad som redan äranställd hos arbetsgivaren. Denna ordning förutsätter att annan arbetshandikappad,som anvisas av arbetsförmedlingen, nyanställs. o. m. arkivarbele/musikerhjälp och halvskyddadsysselsättning. Programmet Särskilda ålgärder för arbetsanpassning Utvecklingen på arbetsmarknaden har medfört atlpersoner med handikapp har fäll svårare all konkurrera om ledigaarbetstillfällen. Svårigheterna accentueras vid lågkonjunkturer, då ocksåeffekterna av strukturförändringarna blir mera märkbara. Kombinationer av handikapp har efter hand blivitvanligare. Insatser för de arbetshandikappade måsle anpassas lillförutsättningarna i varje enskilt fall. Elt villkor för alt de arbetshandikappadeskall kunna förvärvsarbeta är ofta alt arbetsuppgifter och arbetsmiljö anpassaslill deras förmåga. Ca 28000 sökande med arbelshandikapp finns vidarbetsförmedlingen. Som regel behövs arbetsförberedande ålgärder innan platsförmedlingkan påbörjas. I många fall behövs arbetsförmedlingens medverkan ända ul lillarbetsplatsen. har antagit en resolution att år1981 skall vara internafionellt handikappår. Temat för är"full delaktighet och jämlikhet". Åtgärderna under börbestå dels av konkreta insatser för handikappade, dels vara ell led i elllångsiktigt reform- och utvecklingsarbete. AMS planerar bl. a. enkonferensserie riktad lill arbetsgivare och fackliga organisationer samtaktiva ålgärder för handikappade genom platsförmedlingen. Innan jag övergår till att redovisa AMS förslag underresp. delprogram vill jag kort redogöra för utvecklingen under det lidigareprogrammel Prop.1980/81:100 Bilaga 15 138 Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade. Under programmelRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade har t.o.m. /80 medel beräknats fördelprogrammet Arbelsprövning/arbetsträningsamt Utbildning av svårplacerade. Del sistnämnda delprogrammet har bl. a.avsett kurser för omställning och träning samt utbildning i förelag. Vid utgången av fanns 2729 platser förarbetsprövning/arbels-träning vidarbelsvårdsinslitut. I 682 personer påbörjade arbetsprövning/ arbetsträningunder första hälften av /80. Kurser för omställning/träning anordnades synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade och döva, intellektuellt och psykisktarbetshandikappade. Fr.o.m. den I januari1980 övergick dessa verksamheter lill arbelstnark-nadsinslitulen. Ca I 150 personer deltog i introduktionsutbildningvid verksläder för skyddat arbele. Företagsutbildninghar, trots möjligheten att jämka bidraget upp lill av lönen, använts för endasi 170 personer under första hälften ay budgetärel1979/80. Verksamhet fr.o.m. den Ijanuari 1980 redovisas under anslaget B 2.Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. Arbelshjälpmedel ät handikappade. Att skaffa anställning ål en arbetshandikappad sökande är tidskrävande. Erfarenhetenvisar, enligl AMS, atl endast allmäninformation ger dåligt resultat om den inle kombineras med direkt kontakt med arbetsgivaren i enkonkret anställningssituation.