prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Främst och miljödatanämndendiskuterar statistikens roll i den fysiska riksplaneringens kunskapsförsörjning. Statistiskacentralbyrån anser det angeläget att centralbyrån i egenskap avstatisfikproducerande och statisliksamordnande myndighet fortlöpande deltar istatens planverks utredningsarbete om formema för den fysiska riksplaneringenskunskapsförsörjning så att statistikens roll och möjlighe-'ter penetreras systematisktoch så att dubbelarbete och dubbelredovisningar därigenom kan undvikas.Centralbyrån är för sin del beredd att i mån av resurser utveckla sinstatistikproduktion så att den tillgodoser även den fysiska riksplaneringensbehov. Verket menar att detta på ett naturligt sätt bör kunna åstadkommas inomde projektarbeten som bedrivs i syfte Prop.1980/81:183 65 alt förbättra den officiella statistiken övernaturresurserna - inkl. markanvändningen - och naturmiljön. Av belydelse idelta sammanhang är atl klargöra hur denna statistik bör samordnas medkunskapsförsörjningen för annan fysisk planering och andra ändamål än fysiskplanering. Vidare behöver formerna utredas för tillhandahållandet av statistiktill de myndigheter som enligt rapporten skall ha fortlöpande översikt övermarkanvändning, vattenanvändning och miljösituation. menaratt det torde vara behov av två slags redovisningar från berörda myndighelernämligen dels uppgifter som har karaktär av miljöstatistik, dels uppgifter sommera direkl tar sikte på miljösituationen och miljöulvecklingen jämte dessförändringar. För att få underlag för mera övergripande sådana sammanställningarsamt möjligheter till analys av utvecklingen, trendbeskrivningar m. m. är detenligt nämnden angeläget atl grunduppgifter av god täckningsgrad framkommerfrän den som har etl huvudansvar inom olika områden bl.a. kommunerna. 2.3.5 Basdutu och kartläggningsverksamhet I rapportens bakgrundsbeskrivning diskuteras behov avförsörjning med basdata och värderade data. Med basdata menas enligt rapportengrundinformation om markens naturgivna innehåll och egenskaper samt den byggdamiljön och befolkningen som inte är värderande utifrån något specielltintresse. , geologiska undersökning ochSveriges meteorologiska och hydrologiska institut är enligt rapporten exempelpå myndigheler som har ansvar för atl la fram basdala om mark, vatten och luft. Ett flertal remissinstanser tar upp allmänna synpunkler ianslulning lill dessa frågor. Bl.a. diskuleras de olika myndigheternas roll,omfallning och innehåll i basdata samt resursfrågor. Allmänna synpunkter pä basdata och kartläggningsverksamhetframförs av statens lantmäteriverk och landskupsinformutionsulredningen, vilkaframhåller att den fysiska riksplaneringens kunskapsförsörjning så längtmöjligt bör tillgodoses inom ramen för den grundläggande landskapsinformationen.Umeå univershet framhåller att universiteten är hell förbisedda trots att deförser samhället med s. k. basdata genom grundforskningen. framhåller atl det är nödvändigtalt beakta lanlmäteriets roll när det gälleratt tillhandahälla och samordnalandskapsinformation. Verket bör enligt egen uppfattning svara för utvecklingav system i tekniskt avseende för insamling, lagring, bearbetning ochpresentation av kart- och underlagsmaterial. Med hänsyn lill atlunderlagsmaterial måste sammanställas från olika sektorer och nivåer blirenligl verket samordningsfrågorna myckel vikliga både från ekonomisk synpunkloch med tanke på behovel av alt kunna presentera materialet på ett användbartoch lällillgängligl sätt. På länsplanet bör enligt verkel överlantmälarmyndighetensom regional myndighet för landskapsinformation ha en mycket bety-5 Riksdagen1980/81. I saml Nr 183 Prop.1980/81:183 66 Inom börlantmäterienheten svara för länssammanställningarna i lekniskl avseende.Lantmäteriverket framhåller vidare att del är en central fråga förlandskapsinformationsutredningen atl ange vilken roll lantmäteriet ska ha närdet gäller insamling, lagring och tillhandahållande av fjärranalysdata i enmera produktionsmässig tillämpning. konstaterar vidare alt det är väsenlligtatl enhetliga underlagskartor utnyttjas i samband med den fysiskariksplaneringen och att därvid del allmänna kartmaterialet bildar stommen.Lantmäteriverket och överlantmätarmyndigheterna som regionala kartmyndigheterbör enligl verkel utnyttjas vid samordningen av redovisningsinsatserna. Verketframhåller också att eftersom väsentliga delar av undertaget för den fysiskaplaneringen hämtas ur den kommunala översiktsplaneringen är enhetlighet ikartanvändning och redovisningsteknik också på det kommunala planetfördelaktigt. Beträffande ajourhållning av basdata framhåller verket att det ärväsentligl all ekonomiska kartor hålls aktuella. Nuvarande resurser medgeremellertid inte en vare sig innehållsmässig eller ylmässig ökning avajourhållningen pä det sätt som lidigare avsetts. Nuvarande medelstillgångmedger inte heller en ajourhållning av åkermarkens utbredning. En uppbyggnadav ajourhållning av åkermarkens utbredning bör enligl lantmäteriverket skefrämst i konfliktomräden. Verkel framhåller att det är oklart hur enajourhållning av åkerredovisningen skall kunna organiseras och finansieras.Åven lånsstyrelsen I framhåller alt del är en allvarlig bristalt åkermarkens utbredning inte kan äjourhällas i den ekonomiska kartan. Flera remissinstanser framhåller behovet av enriksomfattande vegetationskartering. framhåller alt enriksomfattande vegetationskartering skulle ulgöra etl intressant komplementtill det nuvarande innehållet i topografiska och geologiska kartor. En sådanvegetationskartläggning bör enligt verket infogas i den allmännakartläggningen. Även i lim framhåller atl enförbättrad kännedom om landets vegetation och våtmarker är angelägen. Enligllänsstyrelsens bedömning efterfrågas sådan information av en rad intressenterbl.a. företrädare för naturvården, gruvnäringen, rennäringen, ,domänverkel, mililära myndigheter och olika föreliädare för planeringsintressen.En sådan vegetationskarta bör enligt finansieras överstatsbudgeten och ingå bland de allmänna kartorna. Åven statens naturvårdsverkoch framhåller behovel av envegetationskartering. Tillsammans med en geomorfologisk kartering, som verketanser angelägen, skulle dessa kartor utgöra bra komplement lill befintligaallmänna kartverk. Verket föreslår alt en riksomfattande kart-läggnin sker beräknad kostnad av omkring 100 milj. kr. Styrelsen för teknisk utveckhngoch länsstyrel- Prop.1980/81:183 67 sen i diskuterar den nuvarandegeologiska kartläggningen. Styrelsen för teknisk utveckling framhåller altmodern geologisk information som lillhandahålls av geologiskaundersökning i form av berggrundsgeologiska, geofysiska, jordartsgeologiska ochhydrologiska kartor har en begränsad geografisk täckning. Karteringen är mednågra fä undantag föråldrad eller obefintlig. Geologiska kartor borde enligtslyrelsen kunna utgöra värdefullt underlag för preliminär bedömning av markenslämplighet för skilda ändamål och för prioritering mellan kompletlerandegeotekniska och andra undersökningar. Slyrelsen anser att en övergripandecentral bedömning och prioritering av geologisk kartering är angelägen bl.a.med hänsyn lill den fysiska riksplaneringen. Slalens lantmäteriverk anser attnya frågor inom den fysiska riksplaneringen, exempelvis energi- ochmineralfrägor, släller krav pä redovisning som de allmänna kartorna f. n.endast delvis kan lillgodose. Inte heller de geologiska kartorna tillgodoserdessa behov bl.a. därför all slora områden saknar moderna geologiska kartor ilämpliga skalor. i och lån poängterar särskiltbehovel av vissa geotekniska förhållanden, främst områden med stor rasrisk samtområden med hög radonhalt. Åven anläggningar under mark är enligl länsslyrelsenangelägna att få kartlagda. Behovet av elt modernt geologiskt kartmaterialunderstryks dessutom av . Utöver framförda behov av förbättrad kartläggning övervegetation, geomorfologi och geologi framför dessutom slutens luntmåleriverkoch i behov av allmänna kartor över havs-ochsjöområden. framhåller alt rapportens förslag om en utvidgadvattenplanering kommer att medföra krav på förbättrat kartunderlag. Åven denadministrativa indelningen av havsområdena och de större insjöarna behöverredovisas på allmänna kartor. och i län redovisar dessulom behov av undermarkskartering. Lantmäteriverketframhåller all de områden som är mest akluella i delta avseende är områden däranspråken från kommunikationsnätet är särskilt stora, dvs. områdena mellan deslörre lälorlsregionerna i . Behovet av ekonomiska resurser tas upp av fleraremissinstanser. och i länpekar på behovel av ökade ekonomiska resurser för en ajourhållning av denekonomiska kartan och åkermarkens utbredning. meleorologisku ochhydrolo-gisku institut framhåller allmänl alt en förutsättning för attmyndigheterna skall fullfölja betänkandets förslag om planeringsunderiag är allerforderliga resurser finns tillgängliga. Slutens nuturvårdsverk och länsstyrelseni framhåller behovel av ekonomiska resurser för vegetationskarteringoch geomorfologisk kartering. prop.1980/81: 183 68 2.3.6 Information, regislerinformation och ADB Rapporten anger som ulgångspunkt för den fysiska planeringenskunskapsförsörjning alt material i olika register och sammanställningar skallutnyttjas i största möjliga utsträckning. Flera remissinstanser framhåller de möjligheter som gesatt utnyttja exislerande eller planerade informationssystem vid framtagning avinformation för samhällsplaneringen. framhåller,att de ADB-register som behandlar marken och dess användning är betydelsefullai detta sammanhang. Bland ADB-register som har samband medfaslighelsdalasyslemet nämns fastighetstaxeringsregislrel, folk- ochbostadsräkningsregistren, lantbruksregistret, befolkningsregisten,vägda-labanker m.fl. framhåller atl dess erfarenheler av samkörningarmed olika ADB-register och utvecklingsarbete i fråga om lämpligapresenlalionsformer bör bli ett värdefullt stöd i del fortsatta utvecklingsarbetesom behöver ske i anslulning lill den fysiska riksplaneringen. Viklen avmöjligheterna till samutnytljande av olika informationssystem framhållsdessutom av slutens lanirnuteriverk. styrelsen jör teknisk utveckling,landskapsinftnmationsiiiredningen och Svenska naturskyddsföreningen.Lantmäteriverket anser att läslighelstaxeringsregislren bör kunnaförse framför allt länsdaiorerna med mycket värdefull information församhällsplaneringen. Genom en kombination av fastighets-taxeringsuppgifter medfastighelsregistrets koordinatuppgifter och de allmänna kartornasajourhållning bör det enligt verket vara fullt möjligt atl ulan slorainvesleringar få till stånd ell byggnadsregister som tillgodoser vissaväsentliga behov i samhällsplaneringen. Styrelsen för teknisk utveckling pekarpå risken all materialet i olika register kan bli svårhanterligt i kommunerna.Anledningen till detta är den bristande samordningen eller samverkan mellanmyndighelerna vid utveckling av databaser eller register.Landskapsinformationsutredningen hänvisar till utredningens arbete beträffandeålgärder att åstadkomma den normering av data m.m. som erfordras för atlmöjliggöra elt rationellt tekniskt informationsutbyte mellan olika källor ochregister vid exempelvis inventeringar. Särskill om ett ökal utnyttjande avADB-teknik kommer till stånd kommer enligl utredningen en sådan lekniskstandardisering att krävas. Svenska naturskydds-jöreningen framhåller atterfarenhelerna frän genomfört utvecklingsarbete bör göra det möjligt alt fattabeslut om alt den fortsatta registreringen av naturmiljön skall ske medADB-ruliner. ADB-behandling av data bör enligt föreningen också underlättaläns- och rikssammanställningar. Flera remissinstanser diskuterar den försöksverksamhet sombedrivits av lantmäteriverket. och statens planverkatt med datateknik lagra, bearbeta och presentera underlagsmaterial för denfysiska riksplaneringen i form av en s. k. FRP-faktabank. Statens luntmäteriverkanser beträffande ADB-tekniken atl denna lorde vara den mest ändamålsenligaför att presenlera och analysera material inom den fysiska Prop.1980/81:183 69 Försöksverksamheten har enligt verketvisal alt del är av siörsta vikl alt redan själva inventeringsarbetet läggs uppså alt materialet kan lagras på ett rationellt sätl. Genom alt pä ett tidigtsladium beslula vilken information som behövs för kommande ställningstagandenav mera övergripande natur kan insamlingsarbetet utföras så att elt minimum avarbete behöver läggas ned pä atl i efterhand anpassa materialet för någon formav lagring och presentation med hjälp av ADB. Svenska naturskyddsföreningenframhåller all de försök med rikssammanslällningar som bedrivits i samarbetemellan planverket, lantmäteriverket. ochlänsslyrelsen i ocksä bör kunna ge en anvisning om hurADB-ruliner på länsnivå skulle kunna utnyttjas i riksplaneringen. Slatistiskacentralbyrån och i län framhåller att det är angelägel atlutvärdera försöksverksamheten. Även anser att försökenatt tillskapa faktabanker eller databaser är lovvärda, om man harulgångspunklen atl det gäller atl för olika intressenter nyttja del malerialsom finns i slällel för all var och en gör nyainventeringar. Verkel anser alt man inle skall tillskapa någon speciell databassom förbehålls den fysiska riksplaneringen. 1 stället för en enda slorFRP-faktabank bör enligt de myndigheter som har eller fåransvarel för en viss naturresurs eller en viss verksamhet också ha ansvaret föratt kunskaperna sprids eller hålls tillgängliga även för andra myndigheter ellerorgan. FRP-faklabanken skulle sälunda svara för hänvisningsservicen medan deolika ansvariga myndigheterna skulle svara för dokumentationsservicen.Miljödatanämnden pekar pä möjligheter till samarbete med en funktion förinformationsservice pä miljöområdet, vad gäller speciellt hänvisning till olikainformationskällor. för byggnadsforskning, länsstyrelserna iÄlvshorgs och framhåller allmänl behovet av användning av ADB iden fysiska riksplaneringen. Viss tveksamhet mol användning av ADB i den fysiskariksplaneringen redovisas av , som framhåller att det iviss omfattning kan vara berättigat att utnyttja material från myndigheler iden fysiska riksplaneringen. Förbundel ser emellertid med skepsis på tanken atlsamla, bearbeta och presentera underlag för den fysiska riksplaneringen somsammanhålls cenlrall med hjälp av ADB-teknik. 2.3.7 Ny metod och teknik Flera remissinstanser diskuterar tillämpningen av nyleknik och nya meloder som tagits fram i forsknings- och utvecklingsverksamhet.Bl.a. diskuteras försök med s.k. koordinatsail Sverige-karta och fjärranalys.Beträffande fjärranalys framhåller statens lantmäteriverk all densatellit-baserade fjärranalyslekniken slär relalivi långl från produktionstillämp-ningarinom den fysiska riksplaneringen trots atl instrument och utvärderingsmetoderfinns tillgängliga. Prop.1980/81:183 70 den bearbelning som krävs för atl utnyttja satellitdata iplaneringsarbetet bör förläggas till kommun. De organisationer ochmyndigheler som har ansvaret för att denna teknik ulvecklas resp. utnyttjas iden löpande kartproduktionen bör enligt ges i uppdrag atl redannu framlägga förslag till hur en produktion bör organiseras i redovisar all utredningen överväger åtgärderför en förbättrad försörjning med fjärranalysmaterial, exempelvis infrarödabilder för vegetationkartering. och länsstyrelseni framhåller all modern leknik måste komma till större användningän . För naturvården har enligt dessa instanser den infrarödaflygbilden mycket stort värde. 2.4 Samordning med länsplaneringen Rapporten föreslär bl. a. alt länsstyrelserna skall svaraför en förbättrad samordning av länsplaneringen och den fysiskariksplaneringen. Mot bakgrund av att samordningen skall ske löpande underplanerings- och genomförandearbetet föreslås en ökad tidsmässig samordning avde båda planeringsformerna. Förslagen tillstyrks i huvudsak av länsstyrelserna iÖrebro, Hallunds, , , , , ,och , lantbruksnämnden i och Gävleborgslän, Ingenjörsvetenskapsukudemien, , samt , Hårnösunds, Kromfors, , ,, , , , , , och Karlskronakommuner. Några av remissinstanserna, bl.a. , anseratt förutsällningarna för en närmare samordning mellan den fysiskariksplaneringen och den regionalpolitiska planeringen förbättras genom attknyta redovisningen av vissa markhushållningsfrågor lill den återkommande länsplaneringen. Några remissinstanser anser att en samordning mellanlänsplaneringen och den fysiska riksplaneringen inte är någon garanti förallsidighet i planeringsverksamheten. Några remissinsianser släller sig ocksätveksamma lill förslagel om förbättrad samordning, om del innebär atl kommunernablir påtvingade en rad förutsättningar och planeringsunderlag. a. slällersig kommun tveksam lill en utökad samordning då läns-planeringen haretl kortare tidsperspektiv och den fysiska riksplaneringen ett längreperspektiv. , , , , och Varbergskommuner anser alt sambandel mellan de båda planeringsformerna inle ärsärskilt starkt. Svenska industrijörbundet anser inte att de exempelrapporten anger för samordningsinsatser, t. ex. all utnyttja olikanaturresurser i syfte att skapa sysselsättning och stärka underlaget församhällsservice inom områden Prop.1980/81:183 71 med sysselsättningsproblem, skulle vara en förutsättningför att sådan verksamhet ändå kommer lill ständ. kan motdenna bakgrund ej ansluta sig till rapportens förslag. kandäremol se vissa fördelar i en samordning mellan den fysiska riksplaneringenoch den regionalpoliliska planeringen på lokal nivä, om insatserna syftar tilleller inriktas på att motverka dubbelarbete och ökad byråkratisering. Flera av remissinstanserna släller sig positiva till atten utveckling av samordningen skall ske pä regional och lokal nivå. Några pekarockså på nödvändigheten av att denna samordning också kommer till stånd påriksnivå. Samordningen mellan olika deparlemenl och slalligacentrala verk behöver förbättras enligt bl.a. stalskontorel, .sjöfartsverket,länsslyrelserna i och , och kimimunersamt . i Mulmöhus län pekar på att denövergripande statliga planeringen måste samordnas bättre så att en gemensamgrundsyn finns i presentationen av de skilda delarna av den översiktligaplaneringen. På riksnivå finns enligl länsslyrelsen olika mål för den framtidautvecklingen och det är inte ovanligt att vissa av dessa mål kolliderar medvarandra på den kommunala nivån. På läns- och riksnivå måste därförsamordningen avsevärl förbättras. understryker vikten av en samordning mellanden fysiska riksplaneringen och den regionala trafikplaneringen, som utförs avlänsstyrelserna. anser all ställningstaganden rörandehushållning med mark- och vattenområden där slaten har maleriella inlressen atlbevaka, måste grunda sig på kunskaper om människors villkor. Enliglsocialstyrelsens uppfattning måste därför kunskaper om de sociala ochmedicinska konsekvenserna av olika handlingsalternativ liksom om detkomplicerade samspel som råder mellan brister i niiljön och människorsvälbefinnande och hälsotillstånd i framliden beaklas i större ulslräckning inomriksplaneringen än vad som varit möjligt. Detta förutsätter dock bådebreda och djupa kunskaper om de sociala förhållanden som olika människor leverunder. I dagens läge saknas enligl socialslyrelsen samlade sociala övergripandemål och ulgångspunkter för samhällsplaneringen. anser liksom alt miljövårdsfrågorna bör redovisas i länsprogrammen. Svenska kommunförbundel anser atl kommunerna sedan längekrävt all också länsplaneringen skall utvecklas i linje med de arbetsformer somhar fillämpats i den fysiska riksplaneringen, dvs. med ett uttalat kommunaltplaneringsansvar. Enligt förbundets uppfattning är detta en förutsältning föratt man skall kunna acceptera den föreslagna samordningen mellan fysiskriksplanering och länsplanering. Del är enligl förbundet vikligl att betona atlplaneringen måste ulgå från etl kommunalt medansvar och ha som mål att belysaregionala samband och problem på en konkret och Prop.1980/81:183 72 har enligt förbundellänsplaneringen inle haft en sådan inriklning. På regional nivå administreras den statligastödverksamheten som har lill uppgift atl vara ett näringsstöd eller ett stödlill sysselsättningen inom en bygd eller en ort. Det gäller bl.a. slöd tilljord- och skogsbruket, turism och rekreation samt medel till beredskapsarbetenför landskapsvård, upprustning av kulturhistoriska byggnader samt iordningställandeav fornmin-nesområden. Behandlingen av ärenden av denna typ har karaktären avkreditprövning eller sysselsättningsslödjande ålgärder för att åstadkomma ellerbygga under en önskvärd regional struktur. Det är enligt rapporten angelägelalt stödel sä långl som del är möjligt används så att även strävandena i denfysiska riksplaneringen vad gäller säkerställande och vård av riksinlressanlaobjekt och områden för naturvården, friluftslivet och kulturminnesvårdenunderstöds. Förslaget tillstyrks utan reservation avriksantikvarieämbetet, länsstyrelserna I , . ,och samt . Lantbruksstyrelsen, , Lantbrukurnusriksjörbund, ochByggnadsvårdsfljrbundet tillstyrker förslaget med viss reservation. delar utredningens uppfattningatl de statliga stöd som utgår till sysselsättning inom en bygd eller en ortockså bör kunna utgå för beredskapsarbeten rörande landskapsvård ochupprustning av kulturhistoriska byggnader m. m. Emellertid fär enligtriksförbundet inte naturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdensinlressen råda generellt om detla alltför myckel strider mot de areellanäringarnas intressen. i anser allvissa hänsyn måste tas till vård av riksintressanta objekl och områden förnaturvård m. m. Det primära för del statliga stödet till jordbruket måste dockenligt nämnden alltid vara näringens fortbestånd och utveckling. Ulvecklingen ijordbruket har alltid lidigare medförl förändringar i landskapets karaktär. Attgenom ätgärder i samband med statligt stöd skydda den nuvarande karaktären motförändringar finner lantbmksnämnden därför varken möjligt eller nödvändigt. 2.S Tidsplan for det fortsatta riksplanearbetet Flera remissinstanser anser att förutsättningen för attarbetet med den fortsatta fysiska riksplaneringen skall kunna genomföras enligtden tidsplan som har föreslagits i rapporten är att erforderiiga resurserställs till förfogande. , och kommuner,länsstyrelserna i och och län samt fiskeristyrelsentillstyrker tidsplanen. 1980/81:183 73 Landskronu kommun anser alt kommunerna bör ges möjlighelatt fullfölja del under planeringsskedet pågående arbelel innan man påbörjarett nytt skede av den fysiska riksplaneringen. Liknande synpunkter framförs avNybro, , Fulkenbergs. Muriestuds och kommuner. Fulkenbergs, saml Östhummurs kommuner anser attarbetet fram lill 1982 med att fullfölja fastlagda rikflinjer bör ges längrelid. Liknande synpunkler framförs av kommun, som också menar att delförefaller som om de nya frågorna i den fysiska riksplaneringen behöver långförberedelselid för atl introduceras i kommuner och länsstyrelser. i anser atl del pågåendearbetet bör fullföljas innan nya arbetsuppgifter initieras. villdärför kraftigt understryka atl det förslag lill inriklning av den forlsallafysiska riksplaneringen som framförs i rapporten måste ses som en långsiktigstrategi för atl stegvis förbättra beslutsunderlaget och räckvidden av denfysiska riksplaneringens innehåll. och är tveksamma till en ny omgång fysiskriksplanering efter det att den nu pågående omgången är klar. Näringslivetsbyggnadsdelegation anser att del nu beslutade planeringsarbetet har enomfattning och inriklning som starkt kan ifrågasältas med utgångspunkt från denursprungliga målsättningen med beslut om riktlinjer för hushållningmed mark och vatten. anser, mol bakgrund av all en ny plan-och bygglag kommer att innebära nya arbetsformer och rutiner saml atl annansektorövergripande eller sektoriell planering kan behöva prioriteras under denärmasle åren, alt en ny planeringsomgång för den fysiska riksplaneringen intebör komma till stånd.