prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — Propositionen.................................................................. ..... ] Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. 1 Lagförslag........................................................................ ..... 2 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179)............ ..... 2 2. lag om ändringi lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse 2 3. lag otn ändringi lagen (1972:509) om vad som avses med polismyndighet m. m 3 4. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) ............ .... 4 5. lag om ändringi fastighelslaxeringslagen (1979:1152) 6 6. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring 8 7. lag om ändringi skollagen (1962:319)...................... 12 8. lag om utseende av ledamöter i lanlbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelsema 13 9. lag om ändringi väglagen (1971:948) ...................... .... 14 10. lag om ändringi studieslödslagen (1973:349)........... 15 11. lag om ändring i högskolelagen (1977:218).............. .... 16 Utdrag av protokollet vid regeringssammanträde 18 1. Inledning................................................................... .... 18 Allmän motivering ..................................................... 19 Ledamöter...................................................... .... 19 2.1.1 ProportioneUtval................................... 19 2.1.2 Specialkompetensi vissa fall.................. 24 2.2 Suppleanler....................................................... 25 2.2.1 Suppleanter somväljs av och kommunfullmäktige 25 2.2.2 Suppleanter somutses av regeringen eller statlig myndighet 31 2.3 Den författningsmässiga regleringen................ .... 32 4.1 Förslaget tilllag om ändring i kommunallagen . 4.2 Förslaget tilllag om ändring i lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse 35 4.3 Förslaget tilllag om ändring i lagen om vad som avses med polisHAyndighet m.m 35 4.4 Förslagen tilldels lag om ändring i taxeringslagen, dels lag om ändring i fastighetstaxeringslagen.............. 36 4.5 Förslaget tilllag om ändring i lagen om allmän försäkring 37 4.6 Förslaget lilllag om ändring i skollagen............. 39 4.7 Förslaget tilllag om utseende av ledamöter i lantbruksnämnderna och skogsvårdsstyrelserna 39 Prop.1980/81:185 45 4.8 Förslagel till lag om ändring iväglagen........ 40 4.9 Förslagel till lag om ändring i studieslödslagen 41 4.10 Förslaget till lag om ändring i högskolelagen. Utdrag urpromemorian (Ds Kn 1980:4) Proportionella val tillstatliga nämnder m.m........................... 47 Sammanställning av remissinstanser och remissyttranden över promemorian (Ds Kn1980:4) Proportionella val till slalliganämnder m.m................................. ... 75 Prop.1980/81:185 47 PROPORTIONELLA NÄMNDER M. Promemoria upprättad i kommundepartementet 1980/81:185 49 2 Nuvarande förhållanden.................................. 2.1...................................................... Organför vilka del finns författningsbestämmelser om proportionellt val.................................... 2.1.1 Kommunala och landslingskommunala organ m.m 2.1.2 Slatliga organ m. m........................ 2.2...................................................... Organför vilka författningsbestämmelser om proportio nellt val saknas...................................... 2.2.2 Styrelse för allmän försäkringskassa m.m 2.3 Val av ledamöter och suppleanler,suppleants inträde .. 2.4 8 kap. 5 § regeringsformen....................... 3 Överväganden ochförslag............................... 3.1 Proportionellt val.................................... 4 1980/81. 1980/81:185 50 som förrättas av kommunfullmäktige och landsting skalli allmänhel ske proportionellt, om del begärs av en på visst säll beräknadminoritet. Sådan möjlighet lill proportionellt val finns i fråga om kommunalaoch landstingskommunala nämnder, beredningar och revisorer saml styrelser ochrevisorer i kommunala och landstingskommunala bolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser. Möjlighet att välja proportionellt finns även när kommunfullmäktigeoch landsting utser nämndemän saml ledamöler i vissa regionala och lokalastatliga nämnder och styrelser m. m. Rälien lill proportionellt val harsärskilt utvidgats på flera områden. saknas dock ifråga om flera statliga nämnder och styrelser m. m. möjlighet att fä lill ståndproportionella val. I motionen 1976/77:1001 hemställdes all hosregeringen skulle begära utredning och förslag om räll till proporlionelll valvid kommunfullmäktiges och landstings utseende av ledamöler i slatliga nämnderoch styrelser m. m. I sill betänkande med anledningav motionen (KU 1977/78:6)fann det naturligt att räll lill proporlionelll valockså skall finnas i de fall då kommunfullmäktige eller landsting utserledamöter i styrelser och nämnder av statlig karaktär. På utskottets hemställanbiföll motionen (rskr 1977/78:1). För ledamöterna i de regionala och lokala statliganämnderna och styrelserna skall i regel utses suppleanter. Bestämmelserna omutseende av suppleanter är oftast sä utformade atl del framgår all för varjeledamot skall utses en personlig suppleant. Suppleanterna för ledamöler ikommunala nämnder är däremol inle personliga. I motionen 1978/79:1692 hemställdes alt hosregeringen skulle begära förslag lill sädana bestämmelser belräffandesuppleanternas tjänstgöring i länsstyrelses styrelse alt den vid vallillfälletförutsatta proportionella fördelningen av styrelsens sammansättning kanbehållas även när en personlig suppleant är förhindrad all tjänstgöra för ledamoten.Konstitutionsutskottet anförde i sitt betänkande med anledning av motionen (KU1979/80:8) att utskottet ansåg det önskvärt att den sammansättning avlänsstyrelses styrelse med avseende på t. ex. olika partiers och länsdelarsrepresentation som kommit till uttryck vid valet av ledamöter i så storutsträckning som möjligt behålls vid ledamots frånvaro. Utskottet ansåg därföratt del fanns skäl att se över reglerna om valet av suppleanter och derasinträde i länsstyrelses styrelse. gav regeringen till känna vadutskottet hade anfört (rskr 1979/80:9). Bestämmelser om mandattid för ledamöter i statliga nämnderoch styrelser m. m. finns vanligen i den förordning eller instruktion somreglerar organets verksamhet. När del gäller regionala och lokala organ avdetta slag, utses i regel flertalel eller åtminstone några av ledamöterna avlandstinget eller kommunfullmäktige. Delta gäller dock inle i fråga omlänsarbetsnämnden I dessa nämnder utses ordförandenav regeringen, medan länsarbetsdirektören resp. länsbostadsdirektören ärsjälvskriven ledamot. Övriga ledamöter utses av resp.regeringen. Mandattiden för ledamöterna i de regionala och lokala statliganämnderna och styrelserna stämmer i allmänhet överens med mandattiderna för dekommunala nämnderna. Mandattiden är alltså i regel , räknat fr. o. m. den1 januari året dä val i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige har ägt rum. Nämndemän väljs dock , jurymän förtryckfrihetsmål , ledamöter i för högst och ledamot i vuxenutbildningsnämnd förhögst . Beträffande några organ är mandattiden visserligen menmandattidens förläggning inte angiven i resp. författning. I motion 1976/77:434 hemställdes att hosregeringen skulle anhålla att åtgärder vidtas för att införa enhefiigamandatperioder vad avser lekmannastyrelser i centrala och regionala statligamyndigheter och organ. I betänkandet över motionen (KU 1977/78:8) förutsattekonstitutionsutskottet alt regeringen utan särskilt inifiafiv från riksdagenssida uppmärksammar frågan om mandatperiodernas längd och förläggning och vidtaråtgärder som syftar fill slörre enhetlighet. förklarade den 9november 1977 mofionen besvarad med vad utskottet hade anfört. I denna promemoria redovisas bestämmelserna om val avledamöter och suppleanter i sådana statliga och liknande organ som helt ellerdelvis utses av kommunfullmäktige eller landsting. För de fall där bestämmelserom proportionellt val saknas föreslås att sådana bestämmelser införs. Vidareföreslås att bestämmelserna om val av suppleanter ändras så att, i stället fören personlig suppleant för varje ledamot, en grupp av suppleanter kan utses förledamöterna. Några ändringar föreslås däremot inte i fråga om mandatperiodernaslängd och förläggning. Regeringen har bemyndigat chefenför alt fillkalla en kommitté för att utreda vissagrundlagsfrågor. Enligt direktiven (Dir. 1980:9) skall kommittén överväga enförlängning av mandatperioden från tre till för både och dekommunala beslutande församhngarna. Utredningsarbetet skall bedrivas med siktepå alt ett första riksdagsbeslut angående grundlagsändringar kan fattas föreriksdagsvalet . Om utredningsarbetet leder till en ändring avmandatperioderna för de kommunala beslutande församlingarna, får det antas attmotsvarande ändring kommer att göras beträffande de kommunala nämnderna och destatliga och liknande organ som f. n. har samma mandatperioder som dessanämnder. 1980/81:185 52 2.1 Organ för vilka det finns författningsbestämmelser omproportionellt val 2.7.7 Kommunala och landstingskommunala organ m. m. Val av kommunstyrelse, förvaltningsutskott, annan nämndoch beredning samt av revisorer och revisorssuppleanter skall enligt 2 kap. 23§ första stycket kommunallagen (1977:179) vara proportionellt, om del begärs avminst så många ledamöter i kommunfullmäktige eller landstingei som motsvararden kvot som erhålls, om antalet närvarande ledamöter delas med det antalpersoner som valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådanl proportionelltval finns bestämmelser i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid valinom landsting, kommunfullmäktige m. m. (ändrad senast 1977:217). a. att samtliga kommunala och landstingskommunala nämnder, kommunallagsregleradesåväl som specialreglerade, kan väljas proportionellt. Undanlag görs dock förkommunallags-reglerade nämnder i . Bestämmelsens generellatill-lämplighet innebär att särskilda bestämmelser i specialförfattningarna omproportionellt val inte behövs. Om en ny specialreglerad nämnd inrättas, vilketexempelvis skedde genom lagen (1978:234) om irafiknämnd, blir det automatisktmöjligt att välja den proportionellt. Bestämmelserna i 2 kap. 23 § kommunallagen är genomhänvisningar tillämpliga även vid nämndval etc. som förrättas avkommunalförbunds fullmäktige (5 § lagen, 1957:281, om kommunalförbund, omtryckt1977:181) och kommunala indelningsdelegerade (11 § lagen, 1979:412, omkommunala indelningsdelegerade). Rätt för en minoritet att påkallaproportionellt val finns också vid val inom kyrkofullmäktige och församlingsdelegerade(25 och 41 §§ lagen, 1961:436, om församlingsstyrelse, omtryckt 1976:500) samlkyrkliga indelningsdelegerade (11 § lagen, 1972:229, om kyrkliga indelningsdelegerade). Bestämmelsen om proportionellt val är en minorilelsskyddsregel.Den är så konstruerad alt varje grupp som skulle bli representerad vid enproportionell fördelning av de mandat som valel avser kan få lill stånd ellproportionellt val. I praktiken tillämpas den proportionella valmetoden säUanmen möjligheten att kräva proportionellt val utgör en viktig grund för deöverenskommelser som parfierna regelmässigt träffar om hur mandaten skallfördelas. Den proporfionella valmetoden vid val inom de beslutandekommunala församlingarna infördes för val av landstingsförvaltningsutskott, drätselkammare och organ med beredande uppgifter. Sedandess har metodens användning successivt utvidgats till att omfalta det storaflertalet val som förrättats av kommunfullmäktige och landsting.Huvudinvändningarna mot att låta metoden användas över hela linjen har varil att 1980/81:185 53 proportionella val dels var ägnade atl leda lill en ickeönskvärd politisering av valen och nämndarbetet, dels var oförenliga med deförfattningsbestämmelser om särskilda valbarhetsvillkor som gällde för vissanämnder. Enligl 2 kap. 23 § andra stycket kommunallagen gällerbestämmelserna om proporlionelll val av nämnder m. m. också närkommunfullmäktige eller landsting skall välja ledamöter och suppleanler istyrelse för aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse eller revisorer ochrevisorssuppleanter för granskning av sädan styrelses förvaltning. Dennabestämmelse infördes genom den nya kommunallagen. Den är enligt motiventillämplig på det val som skall förrättas av kommunfullmäktige resp.landstinget även om en eller flera styrelseledamöter eller revisorer skallutses på annat sätl, t. ex. på bolagsstämma eller av annan kommun ellerlandstingskommun (prop. 1975/76:187 s. 403). Bestämmelsen tillkom främsl medtanke på de kommunala och landslingskomunala företagen. Den är emellerfidenligt sin ordalydelse tillämplig vid alla val av ledamöter etc. i deassociationstyper som nämns i bestämmelsen oberoende av hur stor del som ägs avkommunen eller hur många ledamöler som skall utses av kommunen resp. av andraintressenter. Om dessa är kommunala, statliga eller privata har inte hellernågon betydelse. I kommunallagen har möjlighet öppnats även för enminoritet i kommunstyrelsen, förvaltningsutskotlel och övriga nämnder atl vidval till särskild avdelning, arbetsutskott eller liknande organ få till stånd proporfionelltval (3 kap. 10 och 13 §§ saml, i fråga om de specialreglerade nämnderna,hänvisningar i resp. specialförfatlning fill kommunallagens bestämmelser). Delär enligl konslitulionsulskoltet från kommunaldemokratisk synpunkt väsentligtatt minoritetens berättigade krav på insyn och inflytande kan tillgodoses genommöjligheten att få garanterad representation i dessa organ (KU 1976/77:25 s. 22och 63). 2.1.2 Statliga organ m. m. Kommunfullmäktige och landsfing fungerar somvalkorporationer vid val av ledamöter och suppleanter i vissa statliga organoch i vissa speciella organ som inte ingår i vare sig den statliga eller denkommunala förvaltningsorganisationen. I vissa men långt ifrån alla fall finnsmöjlighet att få till stånd proportionellt val. I det följande redovisas deorgan för vilka det f. n. finns möjlighet till proportionellt val. Nämndemän i tingsrätt, fastighetsdomstol, hovräu,länsrätt, kammarrätt och försäkringsrätt Enligt 1 kap. 4 § (RB) bestämmerhovrätten hur många nämndemän som skall finnas i en domsaga. 1980/81:185 54 hovrätt skall enligt 2 kap. 4 a § RB finnas nämndemän lilldet antal som föreskrivs av regeringen. Val av nämndemän i Ungsrätt förrättas av kommunfullmäkfige(4 kap. 7 §). Om mer än en kommun hör till en domsaga, fördelar tingsrättenantalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till dessas folkmängd (4 kap.5 §). Val av nämndemän i hovrätt förrättas av . Om det finns kommuni länel som inte ingår i landsfingskommunen (f. n. endasi och Göteborgskommuner), väljs en viss andel av nämndemännen av kommunfullmäktige. I Gotlandslän förrättas valet i dess helhel av kommunfullmäktige i (4kap. 7 § 2 st.). Halva antalet nämndemän väljsvart tredje år (4 kap. 5 och 8 §§). Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, sominte har fyllt och som är kyrkobokförd i kommunen eller, i fråga omnämndeman i hovrätt, i länet eller den del av länet som hör till hovrätten (4kap. 6 §). Lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polismaneller advokat eller den som annars har fill yrke att föra andras talan införrätta får inte vara nämndeman. och kommunfullmäktiges val av nämndemän skallvara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar dettal som erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer, somvalet avser, ökat med 1 (4 kap. 7 §). Möjligheten alt välja nämndemän i fingsrätt proportionelltinfördes (Ds Ju 1975:1, prop. 1975/76:64, JuU 1975/76:18, rskr1975/76:124). I propositionen konstaterade föredraganden atl det såväl frånallmänt demokratiska utgångspunkter som med hänsyn till förtroendet för domstolarnaär angeläget att garantier skapas mot att nämnden får en i politiskt hänseendeensidig sammansättning. Att ett genomförande av förslaget om möjlighet tillproportionellt val av nämndemän skulle leda till ökad politisering avnämndemansvalet ansåg föredraganden inte behöva befaras (prop. 1975/76:64 s.41). anförde i sitt betänkande med anledningav propositionen bl. a. följande (JuU 1975/76:18 s. 26). Frågan om valmetod vid nämndemansval måste enUgtutskottets mening ses mot bakgrunden av nämndemansuppdragets särskilda karaktärav förtroendeuppdrag, till vilket inte är knutet uppgifter av poUtisk natur. Llppdragetinnebär utövande av en domarfunktion, för vilken mindre vikt måste fästas vidtillhörigheten till visst parfi än vid sådana personliga kvalifikationer somomdömesgillhet, rättrådighet och självständighet. Sådana kvalifikationer harblivit särskilt betydelsefulla domstolsreform, varigenom nämndengavs en starkare ställning och större utrymme skapades för en mer individuelltbetonad medverkan från nämndemännens sida . Även om valkorporationenär politiskt sammansatt följer därav inte att nämndemansuppdraget kan uppfattassom förenat med något politiskt ansvar såsom faUet är beträffande andra uppdrag,till vilka rekryteringen sker genom val av kommunfullmäktige och andra påpolitisk grund bildade valkorporationer. Från dylika uppdrag skiljer sig nämndemansuppdragelockså därigenom att lekmannadomarnas medverkan i rättskipningen innebär eninsyn i domstolsarbetel som är ägnad att stärka allmänhetens förtroende fördomstolarna. Motdenna bakgrund är det såväl från allmänt demokratiska synpunkter som avrättssäkerhetsskäl angeläget alt nämnden får en så bred förankring i samhällelsom möjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Ett ensidigtpolitiskt hemvist hos nämndemännen skulle kunna ge anledning till misstanke attderas politiska värderingar inverkade på deras ställningstaganden i dendömande verksamheten och därigenom äventyra allmänhetens förtroende fördomstolarna. Somovan framhållits har med nu gällande ordning önskemålet om fördelning av nämndemansbefatlningarmellan olika samhällsgrupper kunnat tillgodoses genom överenskommelser mellande politiska partierna. Garantier har emellertid saknats mot atl ettmajoritetsparti utnyttjar sin ställning till atl välja uteslutande sina egnakandidater. All sådana garantier skapas är enligl utskottets mening avutomordentligt stor vikl från principiell synpunkl. a. av vissaremissorgan framförda uppfattningen att den i propositionen föreslagnaregleringen skulle vara ägnad att leda till en ökad politisering kan utskottetinte dela; enligt utskottets mening bör ändringen snarare utgöra motiv försträvanden mot samförslåndslösningar vid utseendet av nämndemän. Fastighetsdomstolbestår av två lagfarna ledamöter, en teknisk ledamot och två eller i vissa måltre nämndemän (3 § lagen, 1969:246, om domstolar i fastighelsmål, omtryckt1974:1064). Nämndemännen bör vara allmänt betrodda och väl förtrogna med sinorts förhållanden. Nämndeman i fastighetsdomstol skall vara kyrkobokförd ilänet. I fråga om valbarhet och mandatperiod gäller i övrigt samma bestämmelsersom för nämndeman i fingsrätt (7 §). Nämndemäni fastighetsdomstol väljs av eller, om det i länet finns kommun sominte ingår i landstingskommunen, av och kommunfullmäktige med den fördelningmellan dem som bestämmer efter befolkningstalen. I Gofiands länförrättas valet av kommunfullmäktige i (6 §). Valet skall varaproportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det talsom erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valel avser,ökat med 1. Länsrättbestår av lagfaren domare och nämndemän (17 §lagen, 1971:289, om allmännaförvaltningsdomstolar, omtryckt 1979:165). För behandling av mål om fastighetstaxeringfinns särskilda bestämmelser. Regeringen bestämmer hur många nämndemän somskall finnas i varje län för tjänstgöring i länsrätt. Nämndemännen väljs avlandstinget. Om del i länet finns kommun som inte ingår i landstingskommunen,förrättas valet av landsfinget och kommunfullmäktige med den fördelning mellandem som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valel av kommunfullmäktige i . Valel skall varaproportionellt, om det begärs av minst så många ledamöler som motsvarar denkvot som erhålls. 1980/81:185 56 omantalet närvarande ledamöter delas med del anlal personer som valet avser, ökatmed 1 (19 §). Nämndemäni länsrätt väljs (21 §). Halva antalet väljs (19 §).Mandatperioden för de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål omfastighetstaxering är anpassad till de allmänna fastighetstaxeringarna. Valbartill nämndeman i länsrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd ilänet och inte har fyllt (20 §). Tjänsteman vid allmänförvaltningsdomstol, länsstyrelse, länsnykterhetsnämnd eller under länsstyrelselydande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare, socialvårdskon-sulenl,lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan som har till yrke all föraandras talan inför rätta får inte vara nämndeman. Nämndeman i länsrätt får inlesamtidigt vara nämndeman i kammarrätt. Förkammarrätt skall finnas nämndemän till det antal som regeringen föreskriver.Regeringen fastställer för varje län inom domkretsen hur många nämndemän somskall utses (13 §). I fråga om val, valbarhet och mandatperiod gäller sammaregler som för nämndemän i länsrätt (19-21 §§). Regeringen får för visst länförordna att nämndemän i kammarrätt skaU väljas bland dem som för sammamandatperiod har utsetts fill nämndemän i hovrätt (19§). I fräga om dettasärskilda valbarhetsvillkor uttalade föredraganden i prop. 1975/76:153 med förslagtill lag om ändring i att det, eftersom valet så gott somalltid torde komma att ske som majoritetsval, i praktiken endast undantagsvislär bli aktuellt att hålla annal än en gemensam valförrättning för bådakategorierna av nämndemän (s. 57). I denya försäkringsrätterna skall vid prövning av vissa typer av besvär ingå tvånämndemän (7 § lagen, 1978:28, om försäkringsdomslolar). Regeringen bestämmerenligt 8 § det antal nämndemän som skall finnas för varje försäkringsrätt ochhur många som skall utses inom varje län. Nämndemännen väljs av landstingeteller, om det i länet finns kommun som inte ingår i landstingskommunen, avlandstinget och kommunfullmäktige med den fördelning mellan dem somlänsstyrelsen bestämmer efter befolkningstalen. I förrättas valetav kommunfullmäktige i . Val av nämndemän skall varaproportionellt, om det begärs av minsl så många väljande som motsvarar det talsom erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valetavser, ökat med 1. Nämndeman utses (8 och 10 §§). Halva antaletnämndemän väljs . Valbartill nämndeman i försäkringsrätt är myndig svensk medborgare som är kyrkobokfördi länet och inte har fyllt (9 §). Tjänsteman i allmän försäkringskassaeller ledamot av pensionsdelegafion eller försäkringsnämnd, tjänsteman vidlokal skattemyndighet eller , lagfaren domare, annanledamot eller tjänsteman i försäkringsdomstol, åklagare eller advokat ellerannan som har ull yrke att föra andras talan inför rätta får ej vara nämndeman. Prop.1980/81:185 57 infördes vid denpartiella omorganisation av den statliga länsförvaltningen som skedde år 1971.Fram lill hade slyrelsen, förutom landshövdingen, tio ledamöter. Avdessa utsågs fem av regeringen och fem av eller kommun som intetillhörde landstingskommunen. De ledamöter som valdes av borde enligl42 § länsstyrelseinstruktionen i dess äldre lydelse väljas så all bland dembåde och landstingskommunal erfarenhel blev företrädd och så att derepresenterade olika delar av länet. Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse beslår Slyrelsen, ulöver landshövdingen som ärordförande, av 14 ledamöler. 1976/77:19 om förtroendemannaslyrelsen ilänsstyrelsen anförde föredraganden att det var angeläget atl invånarna bättrekunde utöva inflytande på förtroendemannastyrelsens sammansättning. Denna bordeåterspegla de politiska partiernas styrka i länet. Dessa synpunkter tillgodosågsenligt föredraganden bäst om landstingen fick ulse samlliga ledamöter utomordföranden. väljs alltså samlliga ledamöler utom ordföranden avlandstinget.