prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt min bedömning är det inte lämpligt att förändra till en renodlad matrisorganisalion. Däremotbör man vid tillämpning av den av mig förordade organisationsprincipen kunnaanvända sig av etl tvådimensionellt tänkande, som innebär alt man horisontellttillskapar strukturer av temporär karaktär. Statskontoret anser att man föratt tillgodose behovet av samverkan över enhetsgränserna bör övervägatvärgående program. Programmen avses främst komplettera linjeorganisationen påsådana områden, där del krävs olika slag av specialistkunskap och särskildainsatser från flera enheter inom ämbetsverket. InomSÖ finns många uppgifter som kräver samarbete över enhetsgränserna och därtekniken med programläggning synes värd atl pröva. läroplansarbele,forskningsplanering, fortbildningsplanering, studie- och yrkesorientering,utveckling av skolans miljö, information, verksamhetsplanering samt invandrar-och handikappfrågor. 1980/81:107 71 Teknikeninnebär i sina huvuddrag följande. Etl program inrättas när elt mer omfattandearbete behöver utföras med deltagare från flera enheter. För detla programformuleras mål och kriterier på måluppfyllelse. Resurser tilldelas programmeti samband med den åriiga verksamhetsplaneringen. För varje program utses enprogramgrupp, där berörda enheter är representerade samt en programansvarigperson för ledning och samordning av det löpande arbetet. Arbeteti programmen bedrivs lämpligen i projekt, där medarbetarna hämtas frän berördaenheter. För varje projekt utses en projektledare från någon arbetsenhet somdeltar i projektet. Programmen kan även omfatta samarbete med andra myndighetereller andra intressenter utanför SÖ, t. ex. arbetsmarknadens parter. Programmenbör växa fram som resultat av en fortgående dialog mellan olika arbetsenheterpå skilda nivåer i organisationen och verksledningen. Det bör således ankommapå SÖ alt besluta om vilka frågor som bör handläggas inom ramen för program. Jaganser för egen del att den teknik som programorganisalionen representerar iförsta hand bör väljas för att åstadkomma erforderlig samordning av försakenheterna gemensamma frågor eller uppgifter som inte naturligt faller inomen enda enhets arbetsfält. För atl skapa kontinuitet och stadga i en sådansamverkansorganisation bör den fastställas i samband med verksamhetsplaneringen.Principen för en sådan samverkansorganisation bör emellertid också regleras iverkets instruktion. Detjag nu har anfört, innebär alt behovet av en särskild enhet för utveckling ochutvärdering, som SAK föreslår, minskar. Jag anser emellertid att vissa merövergripande, långsiktiga och för hela skolsektorn gemensamma forsknings-,planerings- och utvecklingsfrågor bör koncentreras till en direkt tillverksledningen knuten stabsenhet av karaktären planeringssekretariat.Sekretariatet bör även svara för atl samordna SÖ:s och i förekommande falllänsskolnämndernas verksamhet med avseende pä arbete med anslagsframställning,verksamhetsplanering samt planering på lång sikt. börockså biträda verksledningen med samordningen av de olika delarna av SÖ:sverksamhet samt mellan SÖ och länsskolnämnderna. VidSÖ skall även i fortsättningen finnas ett revisionskontor (RK). RK:s ställningoch arbetsuppgifter regleras i den tidigare nämnda förordningen om revisionvid revisionskontor. 1fråga om verksledningen anser jag atl den liksom nu bör beslå av en generaldirektöroch en överdirektör. Isyfte atl ytterligare förslärka ledningen och samordningen av SÖ:s verksamhetförutsätter jag i likhet med SAK att avdelningscheferna i högre grad än vad somnu är fallet biträder verksledningen i denna uppgift. Detla kan I.ex. ske inomramen för en ledningsgrupp - direktion. I syfte atl underlätta samordningeninom den statliga skoladministralionen kan man enligt min uppfattning ävenöverväga, om inte en direktion av den karaktär 1980/81:107 72 jag här har berört bör innehålla en företrädare även förlänsskolnämnderna. Det bör emellertid ankomma på SÖ alt utöver del Jag här haranfört själv avgöra formerna för ledning och samordning av verksamheten. Den grundorganisation av SÖ, som jag här har föreslagit,innebär att de tre sakenheterna var och en inom sin ulbildningsseklor skallsvara för de uppgifter, som ankommer på SÖ inom i huvudsak följande områden,nämligen - långsiktig ochövergripande planering, - forskning samtutvecklingsarbete av generell karaktär, - utvärdering avutbildningsverksamheten, - läromedel,utrustning och lokaler samt - planering avutbildningsutbud i form av skolor, linjer och kurser, löpandeslalsbidragsfrågor och andra ekonomiska frågor. Jag förutsätter vidare i likhet med SAK atl arbete medelevsociala frågor, studie- och yrkesorientering liksom arbete med t. ex.invandrarfrågor och handikappfrågor ingår som integrerade delar isakenheternas arbele. Mina förslag innebär att de nuvarande avdelningarna L ochP avvecklas. De uppgifter som åvilar avdelning L kommer såvill gällerfrågor om FoU-planeringall fördelas på planeringssekretariatet och resp.sakenheter samt såvitt gäller uppgifter för provkonslrukiion och läromedel påresp. Planeringsavdelningens nuvarande uppgifter kommer i fråga omviss övergripande, långsiktig planermg atl överföras till planeringssekretariatet.Övriga uppgifter som f. n. ankommer på planeringsavdelningen övertas avsakenheterna. Hänsyn börda las till vad jag i del föregående har förordat omdecentralisering av beslut om gymnasieskolans organisation ochskolbyggnadsfrågor. Jag har tidigare berört frågan om SÖ:s informationsansvar.Det bör ankomma på den blivande organisationskommittén att lägga fram förslagom hur denna funktion skall organiseras. Jag ser ett flertal fördelar med den av mig förordadeorganisationen av SÖ. Framför allt bör förutsättningarna öka att mer samordnatän nu samla resurserna för långsiktigt inriktad planerings- ochutvecklingsverksamhet. Beslutsfattandet bör också kunna effektiviseras.Besluten fattas, där kompetensen erfarenhets- och kunskapsmässigt är bäst.Delta innebär ökade möjligheter till delegering av ansvar och befogenheter inomorganisationen. Ledningen och samordningen av verksamheten bör underiättasdels genom att antalet direkt under verksledningen stående enheter minskar,dels genom tillskapandet av ett planeringssekretariat. Den föreslagna organisationen bör vidare skapaförutsättningar att åstadkomma en flexibel och mindre hierarkiskt uppbyggd inreorganisation. Jag vill hänvisa till och instämma i vad SAK anför i sittbetänkande ombehov, villkor och förutsättningar för en mer lättröriig organisation. anför i denna fråga bör vara vägledande för det fortsatta arbetet medden mer detaljerade organisationen av SÖ. För att skapa yUeriigare utrymme förflexibilitet och minska den byråkratiska belastningen bör antalet byråerbegränsas kraftigt jämfört med dagens organisation. SÖ är organiserad på17 byråer, som fördelas mellan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Jagbedömer att SÖ:s nya organisation under avdelningsnivå kanbegränsas till högst åtta byråer. Det jag nu har anfört bör bilda utgångspunktför arbetet med den mer detaljerade organisationen av SÖ. Jag återkommer i detföljande till formerna för detta arbete. Jagsammanfattar mitt förslag om en ny organisatorisk grundstruktur för SÖ iföljande skiss: Fråganom verksstyrelsens sammansättning har behandlats av såväl SSK som SAK. Enutgångspunkt för SSK:s överväganden var att ett förverkligande av SIA-reformenoch ett ökat kommunalt ansvar för skolverksamheten innebär en väsentligvidgning av möjligheterna för de allmänna intressena att mer direkt påverka skolansdrift och utveckling såväl lokalt som regionalt. En annan utgångspunkt förSSK:s bedömning var att skolans personal genom medbestämmandelagen fått ökademöjligheter att genom samråd och förhandlingar direkt påverka sinarbetssituation och arbetsmiljö. SÖ:shuvuduppgifter att göra övergripande bedömningar och svara för en långsiktigutveckling av skolan som samhällsfunktion talade enligt SSK 1980/81:107 74 förett starkt inflytande från allmänna intressen i verkets styrelse. Riktlinjernaför styrelsens sammansättning borde därför utformas så, att representation förallmänna intressen verkligen garanterades. SSK ansåg också att de allmännaintressena kunde förstärkas genom atl styrelsen fick visst partipolitisktinslag. Endastnågra få remissinstanser yttrade sig med anledning av SSK:s överväganden omverksstyrelsens sammansättning. Flertalet av dem som uttalade sig förordadedock att styrelsen utökades med representanter för de politiska partierna. SAKär jämfört med SSK mer konkret i sitt slällningstagande i fråga omsammansättningen av . Kommittén förordar sålunda att deallmänna intressena i verksstyrelsen förstärks genom att företrädare förriksdagspartierna ingår i styrelsen. Dessutom bör både kommuner ochlandstingskommuner i egenskap av huvudmän för skolan vara företrädda. Ävenverksledningen bör ingå i styrelsen enligt SAK:s förslag. Meddessa principiella ställningstaganden som grund diskuterar kommittén tvåalternativ för verksstyrelsens sammansättning. Alternativ I utgår från attstyrelsen har en begränsad storlek och att representationen för de allmännaintressena i verksstyrelsen tillgodoses i huvudsak på förslag avriksdagspartierna. Den samverkan med centrala förvaltningsmyndigheter och olikaintresseorganisationer i samhället, som är en viktig förutsättning för SÖ:sverksamhet, får då enligt SAK ske på annat sätt än genom en direktstyrelserepresentation. Enligt kommitténs bedömning bör styrelsen i dettaalternativ bestå av tre representanter för riksdagsparfierna, en representantför kommunerna, en för landstingskommunerna samt generaldirektören ochöverdirektören. De senare bör liksom nu vara styrelsens ordförande resp. viceordförande. För ledamöterna, med undantag för generaldirektören ochöverdirektören, bör utses personliga ersättare. SAK:salternativ 2 innebär att styrelsen ulöver företrädare för riksdagspartier,kommuner, landstingskommuner och verksledning bör innehålla representanter förde stora arbetsmarknadsorganisationerna, eleverna samt AMS och UHÄ. En sådanordning kan enligt kommittén skapa förutsättningar att på ett mera direkt sätttillgodose verkets behov av sådana kunskaper om och erfarenheter från skildasamhällssektorer, som bör beaktas i SÖ:s centrala planering av skola ochutbildning. 1detta alternativ föreslås styrelsen bestå av generaldirektören (ordförande),tre representanter för riksdagspartierna, en representant för kommunerna, enför landstingskommunerna, fyra representanter för de storaarbetsmarknadsorganisationerna, dvs. LO, TCO, /SR och SAF, en representantför vardera AMS och UHÄ samt en representant för eleverna. Antalet ledamöter istyrelsen skulle därvid komma att uppgå till 13. Personliga ersättare bör utsesför var och en av ledamöterna. SAKföreslår att alternativ I läggs till grund för sammansättningen av SÖ:sverksstyrelse. Kommittén ser del som en fördel att styrelsen blir av begränsadstorlek, vilket skapar gynnsamma förutsättningar för ett aktivt 1980/81:107 75 Bakom SAK:s bedömning ligger också det förhållandet,att det är svårt att i en verksstyrelse samla representation för alla deintressen myndigheter och organisafioner - som direkt eller indirekt berörsav SÖ:s verksamhet. En samverkan mellan SÖ och olika samhällsintressen börenligt kommittén ske i annan ordning än genom en direkt styrelserepresentation.SAK menar vidare att det föreslagna alternativet också innebär bl.a. genominslaget av partipolitisk representation - att de allmänna intressenaverkligen kommer alt bli företrädda i SÖ:s ledning. SAK har också prövatbehovel av en mer fast organisation av rådgivande eller beredande nämnder avungefär det slag som UHÄ har genom sina planeringsberedningar. Kommittén anserdock inte att det finns tillräckliga motiv alt föreslå något system medrådgivande nämnder. Endast några fåremissinstanser - RRV, länsskolnämnden i , LRF, ,. och kommimer samlskoladministrativa föreningen tillstyrker den av SAK förordadesammansättningen av . Merparten av instanserna förordarkommitténs alternativ 2 som bl. a. innebär att arbetsmarknadsorganisationernasamt AMS och UHÄ blir representerade i styrelsen. Länsskolnämnderna iStockholms och län, LO, SACOISR, samt SHIO föredrar nuvarandesammansättning av verksslyrelsen. SÖ liksom länsskolnämnden i länavvisar förslaget om företrädare för politiska partier i styrelsen. SA V ärtveksam till alt personalföreträdare ingår med tanke på den ökande lokalaförhandlingsverksamheten. SCB, länsskolnämnden i och anser att sammansättningen avSÖ:s styrelse bör prövas i samband med en allmän översyn av formerna försammansättning av även andra ämbetsverks styrelser. EndastSÖ, UHÄ och TCO kommenterar SAK:s överväganden om en särskildberedningsorganisation i . UHÄ och TCO anser att erfarenheterna av UHÄ:splaneringsberedningar talar för att man bör pröva en sådan organisation ävenför SÖ. SÖ å sin sida avvisar en särskild beredningsorganisation vid sidan avverksstyrelsen. Innan jag redovisar minsyn på verksstyrelsens sammansättning och uppgifter vill jag anmäla att SÖ iskrivelse har föreslagit att ett centralt planeringsråd församverkan mellan skola och arbetsliv skall inrättas. föreslåsfå följande sammansättning nämligen en representant vardera för SÖ, AMS,, , , , /SR, SAF, elevorganisationersom representerar ungdomsskolan, elevorganisationer som representerar vuxenutbildningoch högskoleutbildning samt RHS. SÖ har föreslagit attyrkesvägledningsnämnden upphör och ifrågasatt behovet av delegationen förungdomens sysselsättningsfrågor. Kostnaderna för det centrala planeringsrådethar beräknats till . Jag behandlar även dessa frågor i dettasammanhang. 1980/81:107 76 Jag vill inledningsvis i likhet med SAK understryka attdet är omöjligt atl i en verksslyrelse av hanlerbar storiek samlarepresentation för alla de intressen - myndigheter, organisationer och andragrupperingar i samhället - som på ell eller annal säll berörs av SÖ:sverksamhet. Enligl min mening är en slyrelserepresenlation inle heller denlämpligaste formen för en samverkan mellan ämbetsverket och skildasamhällsintressen. En sådan samverkan bör därior ske i andra former.Verksslyrelsens främsta uppgift är att företräda verket och därigenom helautbildningsverksamhetens intressen och åsikler, vilkel enligt min uppfattningstarkt begränsar utrymmet för olika partsintressen i styrelsen. Jag har dåockså tagit hänsyn till att skolans personal genom medbestämmandelag ochmedbestämmandeavtal har slora möjligheter atl genom samråd och förhandlingarpåverka sin arbetssituation och arbetsmiljö på i princip alla nivåer inom densamlade skoladministrationen. Jag delar därför såväl SSK:s som SAK:s uppfattningar alten intresserepresentation i bör fullgöras av företrädareför stora grupper av medborgare och vida sektorer av samhällslivet. Jag anserdet därför vara naturligt alt styrelsen innehåller representanterför riksdagspartierna. 1 likhet med SAK anser Jag atl också kommunerna ochlandstingskommunerna i egenskap av huvudmän för utbildningsverksamheten börvara företrädda i verksstyrelsen. Även verksledningen bör ingå i styrelsen. Jagföreslår atl SÖ:s verksslyrelse ges följande sammansättning. Utövergeneraldirektören och överdirektören, vilka liksom nu bör vara styrelsens ordföranderesp. vice ordförande, bör i styrelsen ingå sju ledamöter som regeringen utsersärskilt, nämligen fem representanter för riksdagspartierna saml enrepresentant vardera för kommunerna och landstingskommunerna. För var och enav ledamöterna, med undantag för generaldirektören och överdirektören, börutses en personlig ersättare. Jag har inle förutsatt några ändringar av debestämmelser om personalförelrädaresrält att närvara och yttra sig vidhandläggning av ärenden i myndighels lekman-naslyrelse som finns i kungörelsen(1974:224) om personalförelrädare i statlig myndighels styrelse m. m. För att ge den nya verksslyrelsen möjligheler alt medverkai arbetet med att förbereda en ändrad organisation av den statligaskoladministralionen bör den tillträda den . När det gäller verksstyrelsens uppgifter villjag i likhetmed SAK framhålla vikten av atl styrelsens insatser koncentreras påinriktningen av den statliga skoladministrationens verksamhet i samband med denlångsikliga och övergripande planeringen, arbetet med anslagsframställningen,verksamhetsplaneringen samt utvärderingen och tillsynen av utbildningsverksamheten. 1 sin verksamhet är SÖ i hög grad beroende av denutveckling som sker i arbetslivet. Genomgående krävs som etl väsenlligt inslagi de övervägan- 1980/81:107 77 den SÖ har atl göra kunskap, underlag och synpunkter frånarbetslivets organisationer. De förslag jag har lagt fram om en flexibelorganisation för SÖ skapar goda förutsättningar för en utvecklad samverkanmellan verkel och arbetslivet. Jag kommer vidare i del följande bl. a. attföreslå att SÖ får disponera särskilda medel för atl tillgodose verketskontinueriiga behov av kunskap om och erfarenheler från arbetslivet. För attylterligare vidga möjligheterna till samverkan mellan SÖ, skilda myndigheteroch arbetslivet bör elt centralt planeringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv nu inrättas i enlighet med SÖ:s förslag och anknytas lill SÖ. Jagansluter mig i huvudsak till SÖ:s förslag om sammansättning av planeringsrådelmen förordar att även UHÄ får en representant i rådet. Jag beräknar kostnadernaför det centrala planeringsrådet till ca . Jag föreslår att detcentrala planeringsrådet inrättas fr.o.m. den . Kostnaderna sombör få belasta anslaget till uppgår därmed till ca 200000kr.under /82. Del ankommer på SÖ och AMS att besluta omyrkesvägledningsnämnden, som är etl organ för samverkan mellan bl. a. AMS,kommunerna och arbetsmarknadens parter. Mot bakgrund av det jag har förordat om ett centraltplaneringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv samt beslul(prop. 1979/ 80: 145. UbU 1979/80: 34, rskr 1979/80: 363) om skolans ansvar för16- 17-åringarnas utbildnings- och sysselsätlningssitualion har behovel avdelegationen för ungdomens sysselsättningsfrågor minskat. Enligt vad jag harinhämtat kommer chefen för därför atl föreslåregeringen alt delegationen avvecklas. De förslag jag redovisar i denna proposition innebär atllänsskolnämndernas roll och uppgifter inom ramen för en statligskoladministration preciseras mer . 1 egenskap av den statligaskoladministrationens fältorganisation får länsskolnämnderna sett i relationtill den lokala skoladministralionen i landel en mer direkt stödjande ochiniiiativska-pande roll. Även om nämnderna från SÖ övertar vissaplaneringsuppgifter och administrativa uppgifter kommer länsskolnämnderna merän tidigare att kunna inrikta verksamheten pä pedagogiska uppgifter. Säavlastas nämnderna allt arbele med tillsältning av lärare. Arbetetmed att pröva besvär bortfaller helt med anledning av mina förslag i det föregående.Jag hänvisar också lill mina förslag i propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling, som bl. a. innebär att nämnderna avlastas allhandläggning av frågor som rör lärares ansökan om tjänstledighet för studiermed B-avdrag. För atl skapa ytteriigare utrymme för en pedagogisk ochfältinriklad verksamhet kommer jag i det följande alt förorda att nämndernaspersonalorganisation förstärks med kvalificerade handläggare Prop.1980/81:107 78 på mellannivå främst för vissa planeringsuppgifter ochkvarvarande administrativa uppgifter. Mina tidigare redovisade förslag liksom förslagen ipropositionen om skolforskning och personalutveckling innebär atllänsskolnämnderna skall - ansvara förutveckling, samordning och planering av skolan, - stimulera,stödja och ge råd till kommunerna, - i samarbete medkommunerna och SÖ medverka till löpande utvärdering av skolans verksamhet, - främjautvecklingsarbetet på regional och lokal nivå, - utöva tillsynöver alt målen och riktlinjerna för skolan förverkligas saml - utföra olikaförvaltningsuppgifter. Jag" vill vidare anföra följande. Länsskolnämndernasverksamhet har främst av historiska skäl haft tyngdpunkten förlagdtill . Förekomsten av en central gymnasieinspektion har ocksåpraktiskt lett till alt nämnderna begränsat sina insatser för gymnasieskolan.SAK har vidare visat på att länsskolnämndernas insatser för den kommunalavuxenutbildningen varierar i betydande omfattning mellan olika nämnder. Den syn jag har redovisat på länsskolnämndernasom den statliga skoladministrationens fältorganisation innebär att nämndernai framliden i betydligt högre grad än vad nu är fallet skall fullgörauppgifter även för gymnasieskolan. Jag kommer i del följande all föreslå altnämnderna övertar vissa tillsyns- samt stöd- och rådgivningsuppgifler frän dennuvarande gymnasieinspeklionen. Om kommande förslag från komvux-ulredningeninnebär förändringar i länsskolnämndernas ansvar i förhållande lill kommunaloch statlig vuxenutbildning samt grundutbildning för vuxna får regeringenåterkomma till . F. n. föreslår jag inte någon sådan förändring. Med utgångspunkt i SAK:s betänkande och remissinstansernassynpunkter redovisar jag i det följande ett anlal problem, som kännetecknarlänsskolnämndernas nuvarande organisation. Dessa bör, tillsammans med defaktorer Jag har belyst i del föregående, så långt möjligt beaktas vid enförändring av organisationen. Länsskolnämndernas nuvarande organisation beslår enliglSAK:s beskrivning i huvudsak av etl antal tjänster eller befattningar medskilda funkfioner. Innehållet i dem är oftast centralt reglerat och väldefinierat. Olika arbetstagare kan i ytterlighetsfallet fungera var för sig ochoberoende av varandra. Bilden av länsskolnämndens organisation som helhet blirhärigenom otydlig. arbete är också lill större delen styrtutifrån. Flera olika styrsystem detaljreglerar nämndarbetet, I.ex. en centraltformad arbetsordning, centralt preciserade tjänster, centralt formadeprojektpaket och en delaljreglerande anslagsstruktur i kombination medobetydliga fria medel. Prop,1980/81:107 79 Specialiseringen lill del beteendevetenskapliga områdetsamt den ämnesmetodiska kompetensen hos nuvarande arbetstagare anses av någraremissinstanser för snäv för länsskolnämndens nya roll. Uppgifterna allutveckla system för utvärdering, planering och etl rådgivningsinriktat arbetssättkräver kunskap om bl.a. planering, ekonomi, organisation och sociologi. Tjänster i mellanställningen mellan handläggare ochkontorspersonal saknas så gott som helt, vilkel upplevs som ineffektivt.Fåtalet tjänstekategorier och nivåer gör också atl länsskolnämnden har fåkarriärvägar och därigenom små möjligheter till rörlighet, arbetsrotation m. m. Kansliets ledningsfunktion och den inre styrningen utövasolika vid länsskolnämnderna. Helhetsintrycket är att det råder stor osäkerhetom hur ledningsfunktionen bör utövas. Remissvaren ger varierande uppfattningaroch visar motsatta förväntningar på den framtida organisationen i dettaavseende. Behovet av en fast och tydlig ledningsstruktur, arbetsfördelning ochkontinuitet förordas av vissa remissinstanser. Andra remissinstanser däremotanser att ledningsfunktionen bör nedtonas till förmån för lagarbete ochflexibilitet. 2.3.5.2 Den nya organisationen Med hänsyn till länsskolnämndernas begränsade storlek ochmed beaktande av att nämndernas uppgifter ofta griper in i varandra föreslårSAK inte någon på bestämda arbetsenheter baserad organisation. Kommitténbegränsar sig lill alt föreslå att nämndernas verksamhet organiseras under enchef på det sätt som varje nämnd själv beslutar inom ramen för tillgängligapersonella och andra resurser. SAK förutsätter härvid att nämndernasresursdisposition inle mer än nödvändigt låses genom centrala bestämmelser. Remissinstansernas uppfattning om länsskolnämndernasorganisation går isär. Flertalet instämmer dock i SAK:s förslag atllänsskolnämnderna bör ha en flexibel organisation och själva kunna besluta omarbetsfördelningen.