prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — UHÄ bör enligl utredningen tillsammans med berördaläraranstalter utreda och lägga fram förslag till plan för högre utbildning ochforskning i yrkesmedicin. UHÄ bör också klarlägga hur yrkesmedicinen organisatorisktska kunna knytas till högskolan. Av UHÄ:s remissvar framgår atl en översyn avgrundutbildningen av läkare f. n. pågår. I samband med de närmare övervägandenaom yrkesmedicinens ställning finner UHÄ del naturligt atl ocksäyrkesmedicinens organisatoriska anknytning till högskolan diskuteras. 1 eltnära samarbete mellan översynsgruppen och planeringsberedningen för vårdsektornm. m. inom UHÄ kan man även la fram en plan för högre utbildning och forskningi yrkesmedicin. Frågan om profilering av den yrkesmedicinska verksamhetenliksom program för tillsättning av högre tjänster torde ocksä bli aktuell idetta sammanhang. Mot utredningens förslag harjag inget att invända ochvill framhålla att det ankommer pä UHÅ all handlägga dessa frågoi'. För all främja utbyggnaden och utvecklingen av yrkesmedicinenföreslår ulredningen atl regeringen bör få uppdrag att iförhandlingar med landsfingen () söka träffa överenskommelseom all yrkesmedicinen skall prioriteras vid fördelning av landslingens resurser. Utredningenfinner det lämpligl att frågan behandlas vidare i de av Prop.1980/81:100 Bilaga 15 111 kommunalekonomiskaulredningen (KEU) föreslagna ärliga överläggningarna mellan företrädare för regeringen och kommunförbunden där frågor om bl.a. hälso- och sjukvårdens expansion stäms av mot de samhällsekonomiskaförutsättningarna. Förslaget understryks som angeläget av bl. a. LO, arbetarskyddsfonden och landslingen i . För egen del vill jag efter samråd med cheferna för ekonomi- och budgetdepartemenlen framhålla alt detsamhällsekonomiska läget inte medgeratt den kommunala verksamheten kan få ta i anspråk ett ökäl resursutrymme denärmaste åren utöver vad som följer av ändringar i befolkningsstrukturen. Jag har inhämtat atl chefenför budgetdepartementet avser atlåterkomma till regeringen underinnevarande med förslag till riktlinjer för de kommunala verksamheternasutveckling efter överläggningar medkommunförbunden. 1 det sammanhanget torde även utvecklingen av den yrkesmedicinska verksamheten få behandlas. Ulredningen har avslutningsvis uttryckt som sinmening alt del bör vara en uppgiftför arbetarskyddsfonden att, med hänsyn lill instruktionen för dess styrelse, bidra lill utvecklingen av yrkesmedicinen. Utredningen pekar ocksä på möjligheten för arbetarsltyddsfondenatl överväga temporärt slöd till de yrkesmedicinska regionklinikerna i syfte altfå en profilering av verksamheten. 1 sitt remissvarframhåller arbetarskyddsfondens styrelse att den är beredd att även i fortsättningen stödja forsknings- ochutvecklingsprojekt vid deyrkesmedicinska klinikerna om de kan anses ulgå frän väl fastlagdaforskningsbehov. Några mer generella utvecklingsbidrag är man emellertid inleberedd alt lämna. Slöd lillfortbildning, som är ell led i kvalitetsutvecklingen av den yrkesmedicinska verksamheten, kan dock övervägas. 1 likhet med ulredningen och flerlalelremissinstanser vill jag framhålla del angelägna i alt arbelarskyddsfonden stöderforsknings- och utvecklingsprojekt saml fortbildning inom detta område. Jagdelar ocksä utredningens bedömningalt man i samband med fondens bidragsgivning uppmärksammar vikten av en regional profilering av verksamheten. Jag utgärfrän att arbelarskyddsfonden samråderi denna fråga med arbetarskyddsstyrelsensarbetsmedicinska avdelning, socialslyrelsen och UHÄ. Bidrag till verksamheten med regionala skyddsombud Genom regeringens beslut den II gäller fr. o. m. ett nytt system för bidrag förverksamheten med regionala skyddsombud. Systemet bygger i huvudsak pä den nämnda arbetsgruppens förslag och stöds av en i stort enhällig remissopinion.Bidragen fördelas efter ansökan i förskotttill främst de fackligacentralorganisationerna. Fördelningen av bidragen grundas på en schabloniserad beräkning av de faktiska kostnaderna för verksamheten. Schablonen innebär att defaktiska kostnaderna beräknas efter lönekostnaderna inkl.lönekostnadspälägg, ett exlra löne- 1980/81:100 Bilaga15 112 kostnadspåläggom av lönekostnaden för täckande av lokalkostnader m.m. samt resekostnader.Resekostnaderna beräknas per regionalt skyddsombud med utgångspunkt från dengenomsnittliga resekostnaden för inspektionsverksamhet som utförs av personalvid yrkesinspektionen. Bidragen för verksamheten med regionala skyddsombud harför höjts till 35 milj. kr. Den genomsnittliga veckoarbetstiden per sysselsatt harminskat betydligt sedan genomförandel av den senaste arbetstidsförkortningenåren 1970-1972. Enligt långtidsutredningens (SOU 1980:52), sysselsättningskalkylerförväntas denna utveckling fortsätta . Densuccessiva reduceringen av veckoarbetstiden är främst en följd av ökatdeltidsarbete, förändringar i sjukfrånvaron, minskat överlidsuttag, minskadarbetstid genom avtal etc. deltidsarbetar drygt en miljon eller ca 25 %av alla sysselsatta. Majoriteten eller av dessa är kvinnor.Merparten av de deltidsarbetande har en arbetstid överstigande 20 limmar pervecka. Den senast tillgängliga statistiken över arbetstidens förläggningåterfinns i undersökningar om svenskarnaslevnadsförhållanden. Dessa undersökningar visar alt morgon-, kvälls- ochlördagsarbele har minskal påtagligt . av allaanställda hade dock obekväm arbetstid under alla arbetsdagar. Strävan atl både förbättra arbetslivets villkor och gemöjlighet för nya grupper av arbetstagare att fä anställning på den reguljäraarbetsmarknaden har inneburit alt frågan om eventuella fortsattaarbetslidsreformer fått en ny innebörd. De rent hälsomässiga aspekterna harersatts eller kompletterats med en rad andra synpunkter som tillmäts alltstörre belydelse. a politiska, ekonomiska och fackliga. Begreppet flexibelarbetstid har under andra hälften av 1970-talel fått en vidare mening.Lagstiftningen på arbels-tidsomrädel har inriktats på att skapa regler somtillgodoser olika gruppers behov av ledighet för individuella ändamål.Sludieledighetslagen ger rätt till ledighet på hel- eller deltid förutbildning. Rätten till delpension tillkommer såväl arbetstagare somegenförelagare i åldern . Av de ca 60000 som har delpension ärnärmare ' kvinnor. Föräldraledig-helslagen ger småbarnsföräldrar rätt till ledighet tills barnet uppnått ell ochelt halvt års ålder. Föräldrar kan ocksä förkorta arbetstiden till tre fjärdedelarav normal arbetstid, tills barnet fyllt . Vidare har föräldrar rätt lillledighet för vård av sjukt barn. Fr.o.m.år 1979 kan arbetstagare vara ledig upp till för vissaföreningsuppdrag inom skolan. För en övergång lill en mera flexibel livsarbelstidlalar behov av återkommande utbildning, barnledighelsperioder, ledigheler föroffentliga uppdrag m. m. En fiexibel livsarbetstid kommer alt diskuteras vidarei del ätgärdsförsiag för ökad jämställdhet som jämställdhetskommitlén (Ju 1980/81:100 Bilaga 15 113 1976:08)kommer att presentera . Förslaget bygger på remissbehandlingenav kommitténs betänkande (SOU 1979:89) Kvinnors arbete. De senaste årens reformering av arbetslivet harbl. a. syftat fill att göra detmöjligt för löntagarna att engagera sig i planering och beslut som gäller arbetsplatsen och företaget. Förtroendemannalagenoch arbetsmiljölagen reglerararbetstagares rätt till ledighet för fackligt uppdrag resp. uppdrag i skyddskommitté,anpassningsgrupp etc. En allsidig översyn av den samladeledighetslagsliflningen påbörjades . Översynen omfattarsamhällsekonomiska, organisatoriska och rättstekniska aspekter. Syftet medöversynen är bl. a. att förbättra samspeletmellan olika lagar och därmed arbetsmarknadens funklionssäll. Resultatetberäknas föreligga i slutet av är 1981. Reformerna på arbetsfidsområdet har uppnåttssåväl genom lagstiftning som genomavtal. Delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA) tillsattes bl. a. för att ge arbetsmarknadens parterunderlag för bedömningar av möjligheterna att genomföra en generellarbetstidsförkortning. Del åligger i förstahand avtalsparterna att bedöma takten och inriktningen av framlida generellaarbetstidsförkortningar. avlämnade delegationen sin andra rapport (SOU 1979:48) Arbetstiderna inför1980-lalet. Remissinstansernassynpunkter hgger till grund för delegationens fortsatta arbele med attanalysera under vilka förutsättningar en allmän arbetstidsförkortning kangenomföras. Nuvarande bestämmelser om arbetstidens längdregleras arbetstidslagmedan regler rörande arbetstidens förläggning återfinns i arbetsmiljölagen.Utredningen (A 1978:03) om vissa arbelstidsfrågor kommer i början av år 1981att presentera sitt förslag fill en ny arbetstidslag. Utredningen har bl. a.som uppgift att pröva möjlighelerna att samordna arbetstidsreglerna i debåda nämnda lagarna. Vidare skall utredningen belysakonsekvenserna av en dygnsmaximiregel och göra vissa överväganden i olikaövertidsfrägor. En ny ordning för handläggning av dispensärenden rörande arbetstider ingår dessutom iutredningsuppdraget. Den lagstadgade semesterledigheten förlängdesfrån fyra lill då den nyasemesterlagen trädde 1978. förbättrades också semestervillkorenför bl. a. dellids- och korttidsanställda samt för nyfillträdande på arbetsmarknaden. För attmöjliggöra ett flexibelt semesteruttag ger lagen ocksäarbetstagare rätt all spara en del av semesterledigheten.Hösten 1977 tillsatte regeringen en ny semesterkommitté (A 1977:02) meduppgift atl bl. a. följa lagens tillämpning saml undersöka vissa under det tidigare lagsfiftningsarbetet aktualiseradefrågor. 8 1980/81. 1980/81:100 Bilaga15 114 Arbelel har en central betydelse i de flestamänniskors liv. Det är inle bara ett medel atl trygga individens försörjningulan också en väsenllig faktor föralt uppnå social gemenskap och egenvärde. Ett viktigt mål för arbetsmarknadspolitiken är därför atl allamänniskor skall ha rätt till arbele och att arbelshandikapp inte skall vara ett hinderför någon atl få meningsfull sysselsättning. Under desenaste åren har de arbelsmarknadspolitiska stödåtgärderna för arbetshandikappade reformerats i grunden.Bidragen till arbelstekniska hjälpmedel,arbetsbiträden och andra anpassningsätgärder på arbetsplatsen har i stort sett fördubblats från den 1 juli1979. Näringshjälpen fill handikappade arbetssökande för all starta, eller ivissa fall fortsätta, verksamhetsom egen företagare har förbättrats. Arkivarbetet och den halvskyddade sysselsättningen har reformerats, vilkelbl. a. medfört att de som fidigaresysselsattes i arkivarbete fäll ökad anställningstrygghet och normaliserade arbetsvillkor. Omfattandeorganisationsförändringar har genomförts för skyddat arbele och yrkesinriktadrehabilitering. Del förbättrade konjunkturlägel medförde bl.a. atlfier sökande med arbelshandikapp kunde få anställningar på den reguljäraarbetsmarknaden under /80. En starkt bidragande orsak lill detlavar arbetsmarknadsverkets särskildakampanj för atl med stöd av lagen (1974: 13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) öka antalet arbetsplaceringarför dessa sökande. Frågor om handikappades situation i arbetslivetoch möjligheterna för dem atl få meningsfullt arbete kommer i hög gradalt uppmärksammas under del . Myndigheter och organisafioner kommer allbredda och fördjupa arbelel med handikappfrågorna. AMS har uttalat sin avsiktall bl. a. fortsätta med de intensifierade förmedlingsinsatserna för sökande med arbelshandikapp. kommer med ekonomiskt stöd avarbelarskyddsfonden ocharbetsmarknadsdepartementet all ge ut en "idébok" som visar på tekniska lösningar för alt anpassaarbetsplatser lill handikappadepersoners individuellaförutsättningar och behov. Avsikten är att skriften skall spridas till skyddskommittéer, anpassningsgrupper, skyddsombud, förelag,förelagshälsovård, fackliga företrädare och andra berörda organ. omvandlades arkivarbete ochhalvskyddad sysselsättning fill en ny sysselsättningsform kallad anställningmed lönebidrag. För denna gäller föreskrifter, som meddelas i förordningen(1980: 338) om anställning med lönebidrag. Innan lönebidragsformen genomfördes fanns påvissa häll farhågor för atl den skulle medföra svårigheter för dem som hadearkivarbete, främst hos allmännyttigaorganisationer. Man befarande att arbetsplatserna inle skulle ha möjlighet all ikläda sigarbetsgivaransvar och - på något - kostnadsansvar för sina arkivarbetsanslällda. 1980/81:100 Bilaga 15 115 geremellerfid, med några få undanlag inte belägg för dessa farhågor. 1 ställetväntas en fortsatt ökning av antalet personer som har anställning medlönebidrag. Ungdomar möter i många fall svårigheter vidövergången från skola till arbetsliv.Särskilt svår är situationen för ungdomar med grava handikapp.Arbetsmarknadsverket har bedrivit försök med ett förhöjt bidrag till arbetsgivare, som anställer gravt handikappade ungdomar under 25 är. Försöksverksamheten upphörde vid slutet /80. Förslag läggs fram om att motsvarande slöd skall kunnalämnas ocksä fortsättningsvis. För arbetshandikappade som inle kan få anställningpä den reguljära arbetsmarknaden medhjälp av lönebidrag och olika åtgärder för arbetsanpassning, måsle samhället kunna erbjuda arbele iskyddade former. Efterfrågan på platser vid verkstäder för skyddat arbete ärstor på mänga håll i landet. föreslås därför fåmedel för investeringar, som skallgöra det möjligt att la emol fler gravt handikappade arbetssökande vidverkstäderna och därigenom mera effektivt använda befintliga platser. Den nya organisationen med arbetsmarknadsinstitutför vägledning och yrkesinriktad rehabilitering (), som finns inomarbetsmarknadsverket, har successivt byggts upp sedan starten den Ijanuari 1980. Genom att tidigare splittraderesurser nu samordnas i en gemensam organisation kan vägledning ochrehabilitering erbjudas på fler orter i landet, där man tidigare bara haft tillgång till vissa delar av verksamheten. /82 kanAmi-organisationen väntas bli fulll utbyggd och fä full mottagningskapacitet. För projektverksamhet inom den yrkesinriktaderehabiliteringen föreslås ensärskild anslagspost. Under /82 bör sådanl utvecklingsarbeteinriklas pä invandrare, som behöver väglednings- och rehabiliteringsinsatser.Syftet skall vara att utveckla metodik och arbetsformer för arbetet med dessa sökande. Ekonomiskt utrymme förprojektverksamheten skapas genom alldet tidigare beslutade , forskning ochpersonalutbildning föresläs inte bli inrättat. Därtill föresläs, alt AMS skall få medel för atl fortsätta medsådana uppgifter av myndighelskaraktär, som åvilar det tillfälligt inrättadeAmi-kansliel vid styrelsen. Nordiskaarbetsmarknadsulskoltets underulskolt för arbetsmarknadsservice tillsatte en projektgruppför att undersöka möjligheterna attgemensamt ulnyllja resurser för yrkesinriktad rehabilitering i de nordiskaländerna. Arbetsgruppen har lagt fram förslag i en rapport (Nordiskutredningsserie B 1980:09) Nordiskt samarbete inom yrkesipriktad rehabilitering. Arbele pågår nu med alt få lill stånd en överenskommelse mellan de nordiskaländerna om bl. a. de villkor som skall gälla för den som genomgår rehabilitering ellerarbetsmarknadsutbildning i elt annnal nordiskt land änbosätlningslandet. 1980/81:100 Bilaga 15 116 har sedan är 1979 bedrivitflera olika försöksverksamheter somsyftat lill att'öka möjlighelerna tillrehabilitering och sysselsättning förarbetshandikappade. Sä bedrivs försök med uppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer samlförsök med bidrag till handledare/fadder.Bidraget skall utgöra ersättning för insatser som handledaren gör på och utanför arbetsplatsen förarbetshandikappade eller för ungapersoner som behöver slöd i introduktionen på arbetsplatsen. Som en försöksverksamhet kan också utbildning i förelagav personer med grava handikapp fåförlängas upp lill ell år. Vidarebedrivs försök med kollektivt förberedandeåtgärder för handikappanpassning av arbetsplatser. Verksamheten syftar lill att i förväg anpassa arbetsplatser, så alt arbetssökande med specifika handikappkan anställas. Erfarenheterna av försöksverksamheterna kommer atl redovisas av AMS . 1 sitt delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete åthandikappade föreslog sysselsältningsulredningen vidgade möjligheler alt fåvilande förtidspension för förtidspensionerade, som vill pröva etl arbete.Ulredningen föreslog också attekonomisk kompensation skulle kunna lämnas till dem som riskerar alt fäsänkt pensionsnivå, om de återgår tillförvärvsarbete. En interdepartemental arbetsgrupp har arbetat med dessafrågor . Arbetsgruppen samråder med bl. a. ifrågor som rör förändrad praxis ellerändrade regler på de akluella områdena. 1 enlighet med beslut med anledning avprop. 1978/79: 119 om vissa frågor rörande forskning ochforskarutbildning (UbU 1978/79:44, rskr1978/79:391) har arbetarskyddsfonden fördelat 5 milj. kr. lill löntagarorganisationernaför forskningsinitierande verksamhet för / 80. Stödet skulle enligl propositionen kunnaanvändas för utarbetande av forskningsprogram, kunskapsöversikter, remissarbeteinom områden som rör vetenskapligafrågor etc. Ingen begränsning i fråga om ämnesval eller forskningsinriktningskulle gälla för den arbelstagarinilierade forskningen. beslut med anledning av denforskningspoliliska propositionen innebär atl arbetarskyddsfonden nu stöderforskningsinitierande verksamhetsåväl inom som utanför sitt programområde. Detta stämmer dock mindre väl med de riktlinjer gav vidinrättandet av arbelarskyddsfonden, och som avspeglas i dessinstruktion. Det är emellertid enligl min mening viktigt attlöntagarorganisationerna kan byggaupp kompetens och kunnande i sådan omfallning alt de kan påverka, medverka i och initiera forskning inom alla forskningsfält. Det är därför riktigt all de får statligt slöd under enperiod då deras resurser för verksamheten byggs upp och organiseras. Jag anserdäremot inte att etl sådant slödskall vara permanent. Om sådan forskningsinitierande verksamhet skall ingå i organisationernas arbete börden också finansieras av dem själva.Med hänsyn lill vad jag anförtförordar jag atl slöd får ulgå en 1980/81:100 Bilaga15 117 Därefter bör organisationerna klara finansieringen på egen hand. Slödel bör som lidigare anvisas ur arbelarskyddsfonden,efter särskilt beslut av regeringen. Enligt min uppfattning ulgör 5 milj. kr.ell rimligt bidrag. Jag vill i detta sammanhang erinra om att organisationernaäven i framliden kan söka medel för enskilda projekt såväl hos arbetarskyddsfondensom hos forskningsfinansierande organ inom andra sektorer. Jag har i dessafrågor samrått med chefen för . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen låter la del av vad jag anfört om delsden yrkesmedicinska verksamheten, dels medel för forskningsinitierande verksamhet från arbelarskyddsfonden. 1979/80Utgift 116279000 1980/81Anslag 123229000 1981/82Förslag 133509000 Arbelarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbelstidsfrågor, vartill räknas arbetsmedicinska frågor ochfrågor rörande den cenirala tillsynen inom arbetslivet enligtproduktkontrollagstiflningen. Styrelsen är chefsmyndighet föryrkesinspektionen. Arbelarskyddsstyrelsen leds av en styrelse. Dennautgörs av generaldirektören, överdirektören och nio ytterligare ledamöter,varav sju representerar parterna på arbetsmarknaden och två ärriksdagsledamöter. 1 verks-styrelsen ingår vidare två personalförelrädare. Inomstyrelsen finns tre avdelningar, nämligen lillsynsavdelningen, arbetsmedicinskaavdelningen och administrativa avdelningen. Till arbelarskyddsstyrelsen är knuten enarbelstidsnämnd, som beslår av generaldirektören eller överdirektören, chefenför arbelstidsbyrån, en tjänsteman som generaldirektören utser saml sexylterligare ledamöter som representerar parterna pä arbetsmarknaden. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 118 : 1981/82 därav a) engångsulgifter b) utomnordiska resor (195 000) Information m. m. på * 123 229 000 * Under /81 skall av anslagspostenLönekostnader I . och avanslagsposten Expenser . innehållas och motsvarande kostnader i stället finansieras genom medel frånarbetarskyddsfonden enligt särskilt regeringsbeslut. informationssystem om arbetsskador får /81 överskridas med högst . Inkomster vid arbelarskyddsstyrelsen, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet, beräknas till4320000 kr. för nästa budgetär (1980/. En besparing bedöms inte kunna genomförasinom ramen för en oförändrad ambitionsnivå. En nedsatt och i och för sig ävenen oförändrad ambitionsnivå skulle slå i dålig samklang med det mål för denframtida verksamheten som slatsmaklerna uppställt i anslutning lill att den nyaarbetsmiljölagstiflningen infördes. Styrelsen föreslåratt utbyggnaden avarbeiarskyddsverkel fortsätter. Med hänsyn till rådande budgetläge villstyrelsen dock begränsa sina yrkanden. Pris- och löneomräkning m. m. Om alternativet med nedskärningargenomförs skulle del innebära alt utnyttjandet av informationssyslemel omarbetsskador måste minska. Informationen om styrelsens föreskrifter och andranormer liksom reseverksamhel, kontorsservice etc måste likaså dras ner. Totaltskulle styrelsen behöva vakanlhälla sju tjänster. Arbelarskyddslyrelsenhar på uppdrag av regeringen och i samarbete Prop.1980/81:100 Bilaga 15 119 medstatskontoret och berörda personalorganisationer genomfört en organisationsöversyn(ASSÖ) i syfte all få fram en samlad bedömning av resurs- och utvecklingsbehoven med avseende påarbetarskyddsverkets administrativa funktioner på såväl central som regionalnivå. Resultatet ligger i enlighetmed regeringsuppdraget lill grundför anslagsframställningen. Av dennaanledning är det naturligt alt styrelsens faktiska huvudalternativ utgörs avden anslagsnivå som följer av att organisationsöversynen genomförs. Därutöver är vissa förstärkningar iövrigt nödvändiga. Övervägandena inom ramen för organisationsöversyneninnebär att en rad åtgärder skall vidtas för alt förbällra verkelsadministration. Inom etl flertalområden behövs fortsalt utvecklingsarbete. Elt tjugotal projekt skallgenomföras pä kortare eller längre sikl. De mer långsiktiga projekten avser verksamhetsplanering,författningsarbete, administration och ledning inom yrkesinspektionen, chefsutveckling, personalutveckling, regionalutveckling saml regislrators- och arkivfrågor m. m. Övervägandena inom ramen för översynen innebärvidare all styrelsen föreslår vissomorganisation av den administrativa avdelningen inom styrelsen och all administrativa funktioner försöver lill enheter utanför avdelningen.Sammanfattningsvis föreslår styrelsen följande ändringar i förhållandetill nuläget. Ettdirekt under verksledningen placerat planeringssekretariat inrättas. Inom administrativa avdelningen dras planerings-och utredningsbyrån in.Personalseklionen bryts ul och omvandlas lill en fristående personalen-hel(i anslagsframställningen upptagen som byrå). Inom kanslibyrån sammanförs vissa uppgifter lill en nyinrättad allmän sektion. En frislående rationaliseringssektion inrättas. Den personal somarbetar med informationssystemet omarbetsskador bildar tills vidare ensammanhållen frislående arbetsenhet. På sikl bör den föras över till tillsynsavdelningen. Först måste dock klarläggasvilken ADB-verksamhet lillsynsavdelningen skall bedriva och hur denskall organiseras. Huvuddelen av de administrativa funktionernaavser den administrativa avdelningenmen även tillsynsavdelningen och arbetsmedicinska avdelningen berörs.Resultatet av den nu genomförda organisationsöversynen innebär en minskning av antalet årsarbetskrafterför administration med etl tiotal. De administrativa funktionerna haremellertid blivit eftersatta vid denutbyggnad av arbeiarskyddsverkel som skett och styrelsen har därför varit nödsakad all inrättaetl betydande anlal tjänster utanförstat. föresläs atl totalt 44 nya fasla tjänster inrättas för administrativafunktioner, huvudsakligen som ersättning för redan inrättade extra tjänster. Tillsynsavdelningens ocharbetsmedicinska avdelningens administrativaresurser förstärks utan att någon ny organisatorisk arbetsenhet inrättas.