prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — Som sekreterare förordnades departmentssekrelerarenBertil . Utredaren har underutredningsarbetet använt namnet Norriandsfonds-ulredningen. Direktiven för utredningenfogas som bilaga till betänkandet. Som ytterligare bilagor återfinnsNorrlandsfondens nu gällande stadga saml förslag lill nya stadgar. Belänkandet är uppdelat påtvä huvuddelar. Den första delen (kapitel I -3) är en bakgrundsbeskrivning därsiffermaterialet i kapitel 2 och 3 hämtats ur den officiella statistiken. Denandra delen innehåller utredarens bedömningar och förslag. Norrlandsfondsutredningenfår härmed överlämna sitl betänkande Norrlandsfondens framtida roll inomsamhällets industri- och regionalpolitiska organisation. Uppdraget är därmed slulfört. Prop.1980/81:51 17 Innehållsförteckning 1.1 Norrlandsfondenstillkomst .......................... 19 1.2 ,organisation och personal 19 1.3 Finansiering av verksamheten .................... .. 20 1.4 Stödgivning ............................................ 22 1.4.1 Fördelning på verksamhetsomrädenoch stödformer .. 22 1.4.2 Forskning .......................................... 22 1.4.3 Utredningar och inventeringar ............... 23 1.4.4 Industrielltutvecklingsarbete ................ 24 1.4.5 Industriell utbyggnad .......................... 24 1.4.6 Insatser fördelade över tidengeografiskt, branschvis, antal förelag, förelagsstoriek m.m 25 1.4.7 Norrlandsfondens förluster .................... 27 1.4.8 Sammanfatlning ................................... 27 2 Likheteroch skillnader mellan Norriandsfonden och övriga berörda stödorgans verksamhet 2.1 Inledning.................................................... 28 2.2 Regionalpolitiskt stöd ................................. 28 2.3 Regionala utvecklingsfonder ........................ 29 2.4 Industrigarantilån ....................................... .. 32 2.5 Regionala investment-/utvecklingsbolag ........ 32 2.6 Likheter och skillnader vadgäller slöd lill industriell utbyggnad 33 2.7 Likheter och skillnader vadgäller stöd lill industriellt utvecklingsarbete 35 2.8 Norriandsfondens och deregionala investment-/utvecklings-bolagen 36 2.9 Landstingsinsatser ................................... 36 2.10 Andra åtgärder med effekter påden industriella miljön 36 3 Närings-och sysselsältningsmässiga förhållanden i de fyra nordli gaste länen 3.1 Inledning ................................................. 37 3.2 Skillnader i sysselsättning.sgradmellan olika kommuner .... 38 3.3 stödomrädesindelningpä kommuner.. 38 3.4 Industriella skillnader m.m.............................. 39 4.1 Behov av särskilda insatser ide fyra nordligaste länen 41 4.2 Möjligheter lill att tillgodosebehoven genom förändringar i andra organs verksamhei 42 4.3 Ny inriktning avNorrlandsfondens verksamhet .. 42 4.4 Stöd lill forskning i forlsältningen.................... .. 43 4.5 Stödtill utredningar och inventeringar i fortsäftningen 43 2 1980/81. 1980/81:51 18 4.6 Stöd till industrielltutvecklingsarbete i fortsättningen 44 4.7 Stöd till industriell utbyggnadi fortsättningen . 4.8 Handlingsprogram förNorrlandsfonden ........... .. 46 4.9 Finansiering avNorrlandsfondens verksamhet . 4.10 Nortlandsfondens organisation ..................... 47 4.11 Sammanfattning av förslagen lillförändrad inriktning av Norrlandsfondens verksamhet och därav föranleddaförslag till ätgärder .................... .. 47 Bilaga Kommittédirektiv ...................................... 49 Bilaga Stadga för StiflelsenNorrlandsfonden ........ 52 Bilaga Förslag lill nyaStadgar för Norrlandsfonden . 1980/81:51 19 1 Norrlandsfondens hittillsvarande verksamhet StiftelsenNorrlandsfonden, i fortsättningen förkortad lill NE, bildades (prop.1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233). Motivet var att använda endel av avkastningen från en av våra rikaste naturtillgångar, de lappländska malmfyndighelerna,för alt bygga upp nya ekonomiska värden. Behovet av finansieringsstöd iNorrland vid sidan av redan existerande former bedömdes vara sådant att ettspeciellt risktagande var samhällsekonomiskt motiverat. Delta borde komma tillklart uttryck genom att en viss del av malmvinstmedlen avsattes lill ensärskild form för industriellt forsknings- och utvecklingsarbete saml främjandeav företagsamhet. NF:sgrundläggande uppgift skulle vara all främja näringslivets utveckling i Norriand,främst i . Del skulle ske längs fyra huvudlinjer. Initiativ och slöd till sådantmålforsknings- och utvecklingsarbete, som syftar lill att vidareförädlanorrländska råvamtillgängar. Stöd till industriell utbyggnadi form av medellånga eller långfristiga län mot marknadsmässig ränta. Stöd till industrielltutvecklingsarbete i form av bidrag med villkoriig älerbetalningsskyldigheteller förlustgarantier. Initiativ och slöd tillutredningar och inventeringar, som bedöms vara av belydelse för det norrländskanäringslivet. 1.2 NF:sstyrelse, organisation och personal NF:sverksamhet regleras av dess stadgar, som fastställs av regeringen. Nuvarandestadgar återfinns i bilaga 2. Fonden förvallas av en styrelse som utses avregeringen. Ledamöterna som är nio lill antalet ulses för en lid av högst treår. Vartoch ell av Väslernorrlands, , och skallenligt stadgarna vara företrätt i styrelsen av en ledamot, som skall varabosatt i länet och väl förtrogen med dess förhållanden. Enligl praxis utserregeringen som ledamot från dessa län ordföranden i resp. läns landstingsförvaltningsutskott. Bland övriga ledamöter skall näringslivet och forskningenvara företrädda. En ledamot ulses efter förslag av . NF:skansli leds av en verkställande direktör. Kansliet har sitl säte i uppgift är alt genom ett aktivt och utåtriktat arbete inom sittverksamhetsområde sprida kännedom om fondens möjligheter saml bidra lill alttillföra fonden realistiska projekl. Vidare har kansliet i uppgift attframlägga utredningar angående de ekonomiska och tekniska förutsättningarnaför olika projekt samt förslag till beslut. Prop.1980/81:51 20 Kansliet skall svara för uppföljningen av redan igångsallaprojekl samt när så erfordras, lämna förslag till ändrade dispositioner.Kansliet medverkar dessutom med eller utan anlitande av särskild teknisk,juridisk eller annan expertis - vid förhandlingar med anslagssökande och iredjepart speciellt vid patentfrågor och vid upprättande av avtal om licenstillverkning.Vidare förekommer viss konsultverksamhet beträffanden ansökningar om lån hos medfinansierandekreditinstitut. fanns vid fondens kansli 14heltidsanställda och en halvtidsanslälld. Av personalen var nioheltidsanställda handläggare, medan övriga var administrativ personal. Personalen vid NE kan grupperas i huvudområdena ekonomioch administration, kreditberedning, mineralfrågor samt kontorsservice. Inom ekonomiomrädet,som har två befattningshavare, återfinns verkställande direktörensställföreträdare som också är fondens kamrer. Den andra befattningshavaren ärkamrersassistent. Inom kreditberedningsområdet är fyrabefattningshavare verksamma som kredilberedare. Inom mineralomrädet återfinnstvå befattningshavare som handläggande geologer och en administrativ assistent.Vad slutligen beträffar gruppen kontorsservice finns tretjänster varav en halvtidstjänst. Befattningarna med heltidstjänst är registratoroch VD-sekreterare. Kostnaderna för NF:s administration uppgick är 1979 till3,4 milj. kr. 1.3 Finansiering av verksamheten Från NF:s starl och fram t.o. m. harbidraget lill fondens verksamhet uppgått fill 369 milj. kr. exkl. 2,8 milj. kr.från den s.k. Tremiljonerfonden. Av detla belopp har /ståttför 280 milj. kr. medan fonden erhållit 89 milj. kr. Avtabell 1 a framgär hur beloppen har fördelats över åren. Tabell 1 a. NF:s årliga kapitaltillskott 1961-70 1971-75 1976 1977 1978 1979 Totalt /15' Statsbudgeten - ' Utöver ett tillskott på 15 milj. kr. för erhöllfonden 2.8 milj. kr. frän den s. k. Tremiljonerfonden. Till de externa kapitaltillskotten skall läggas räntor ochamorteringar. Totalt disponibelt belopp för NF:s verksamhet, har som framgär avtabell 1 b, nästan lill lika delar bestått av anslag samt räntoroch amortering. OO M 5 =00 = "O C C £ U c (U B = '= ä «'S M £ D g £ = B !5 .S = 1980/81:51 22 Tabell 1 b. Disponibla medel milj. kr. Tillfört kapital 152.8 100,0 25.0 Räntor och amorteringar 44.4 93,9 25,0 Summa 197,2 193,9 50.0 1.4.1 Fördelning på verksamhetsområden och stödformer I tabell 2 redovisas hur beslulal slöd har fördelat sig påde olika verksamhetsområdena. I tabell 3 redovisas hur utbetalat stöd har fördelat sigpä olika stödformer. I följande avsnitt görs en genomgång av de olikaverksamhetsområdena. Utbetalningar milj. kr. '>6,5 För forskningsprojekt tillämpas i regel bidragsformen. Detberor dels på svårigheten alt pä förhand bedöma resultatet, dels på attresultaten i regel kan utnyttjas av en större grupp förelag. Anslagen lill forskning har utgjort en mindre del av NF:s verksamhei.Om man bortser och då anslagen till forskning uppgick till17,3 milj. kr. respektive 11,1 milj. kr. har forskningsanslagen under övrigaverksamhetsår inte överstigit 5,3 milj. kr. Alt forskningsanslagen är 1963 och är 1973 sä markantskiljer sig från övriga verksamhetsår sammanhänger med att lämnadesanslag på 12,3 milj. kr. till metallurgiska forskningsstationen i samt 5milj. Alt forskningsanslaguppgick till 11,1 milj. kr. berodde främst pä att erhöll anslag lill delfinansiering för uppförandel av en bearbelningslekniskforskningsstation i anslutning till den befintliga metallurgiska forskningsstationeni . beslöt NF, med tanke pä att torvtillgångarnai är en betydande råvarukälla, att närmare studera vilka möjlighetertorvtillgångarna erbjuder för exploatering. En förstudie "sombränsle i 1980/81:51 23 värmeproducerande anläggningar'" överlämnades redansamma år till Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. I en teknisk-ekonomisk förstudie har också NF sammanställthitlills vunna erfarenheter från inhemsk och utländsk forskning vad gällermöjligheterna alt använda torv som kemikalieråvara. beviljade NF högskolan i ett anslag förinköp av högeffektlaser. Nämnda laser är en värdefull resurs för denVerkstadstekniska forskningen. För attförbättra barrskogens tillväxt på degenererade hedmarker beviljade NF år 1978Umeå universitet ett anslag för en undersökning av gräalens möjligheter pådelta område. Till plast- och gummitekniska institutet i har NFvidare beviljat medel för uppbyggnaden av ett hällfaslhetslekniskllaboratorium. Sistnämnda insats från NF:s sida har sketl i avsikt alt befrämjaplast- och gummiindustrins utveckling i . 1.4.3 Utredningar och inventeringar Även för utredningar och inventeringar lillämpas i regelbidragsformen. Verksamheten är relativt begränsad. Ulöver de analyser, som utförs av i anslutninglill ansökningar om krediter eller andra former av anslag, genomför kansliet ocksäutredningar och inventeringar som egna projekt. Dessa utredningar ochinventeringar tjänar som beslulsunderiag för eventuella följdprojekl eller sombas för avvägning av långsiktiga insatser inom specifika branscher. NF och AMS finansierade på försök ett mineralprospekteringsprojekli kommun åren 19731975. Valet av kommun gjordes efler arbetsmarknadspolitiskaoch geologiska överväganden. En sammanställning av olika delrapporterpresenterades i "En mineralinventering i kommun". NF har initierat och finansierat omfattande geologiskaarbeten med en kalkstensförekomst i Norvijaure, kommun. Översiktligmarknads- och produktionsstudie för kalksten och kalk har gjorts liksom viahögskolan i studier angående möjligheterna alt producera s.k. vit fillermed utgångspunkt från kalkstenen i Norvijaure. Grafitskifferförekomslen i har varit föremål förtämligen omfattande studier från fondens sida. Fyndighetens storlek ochinnehåll, alternativa användningsområden m. m. har undersökts. NF har gjort en studie benämnd "Marknadsföringeni mindre och medelstora företag", i syfle all kartlägga brister etc.Studien har följts upp via en egen satsning pä fyra speciella intensifierademarknadsföringsprojekt. studerades "Frilidshusmarknaden i norraSverige". Avsikten var att ge berörda företag, finansiärer m.fl. enbättre totalbild över marknadssituationen. Industriellt utvecklingsarbete, dvs. projekt som syftartill att utveckla eller förbättra produkter eller produktionsmetoder i ettenskilt företag, stöds främst genom lån med villkoriigåterbetalningsskyldighet. Ålerbelalningsskyldighel inlräder om och när projeklenblir vinstgivande. Enligt praxis anses ell projekt bli vinstgivande närförsöksverksamheten övergår i industriell produktion. Utvecklingskostnader definieras av NF som hela kedjan av koslnaderfrän idéanalys, protolypframslällning, provning och provlillverkning till ochmed marknadsintroduktion. NF har genom detla slöd lill produktutveckling ivissa fall helt övertagit riskerna i samband med utvecklingsarbete. Del hardock ansetts rimligt att företaget skall ta en viss del av risken. Andelen slödär därför vanligtvis av kostnaderna, beroende pä projektets karaktär ochföretagels egen finansieringsförmäga. Beviljade medel utbetalas som regel i etapper enligl enförutbestämd tidsplan mol uppvisande av redovisade koslnader. Ränta utgär förslnår äterbetalningskyldighet inlräder för länet. Amorteringstiden anpassas tillprojektels förväntade ekonomiska livslängd. Som exempel visas i nedanståendetabell hur finansieringen av ett produktutvecklingsprojekt kan se ut. Investerings- och Tinansieringsplan i samband medproduktutveckling. I delta exempel har NF således pålagil sig all finansiera75 % (300000 av 400000) av utvecklingskostnaderna. Vid NF:s bedömning av utvecklingsprojektet är del ytterstabeslulskri-teriet projektets förväntade lönsamhet. I detta ligger bedömning avett stort anlal mer eller mindre mätbara komponenter. Särskill stor vikt läggsvid att projektet harmonierar med företagets nuvarande kunskapsområde eller deninriktning som man avser all välja . Den andel av totala stödet som har omvandlats lill lån medamortering kan sägas vara ell mätt på utvecklingsprojektets framgång. Av anslagtill hitlills slutförda utvecklingsarbeten har omvandlats lill lån. Stöd till industriell utbyggnad lämnas i form avmedellångt eller långfristigt län. Samma räntesats lillämpas som för destatliga induslrigaranli-lånen. Räntebefrielse kan beviljas och lämnas i såfall vanligen under en 1980/81:51 25 period av tvä ä tre är men kan enligl stadgarna utsträckaslill högsl . Amorteringstiden kan enligt stadgarna utsträckas lill 20år men har genomgående varit kortare. Vägledande är investeringsobjektets ekonomiska livslängd eller, om delgäller rörelsekapital, den förväntade likvidilelsutvecklingen i företaget.Amorterings-anstånd kan lämnas för att täcka en del av de finansieringssvärighetersom uppstår vid kraftig utbyggnad av produktionsapparaten. , särskill är 1979. har NF slöttindustriell utbyggnad även genom all teckna garantier för banklän. Eftersom NF inte kommer i åtnjutande av reella säkerheter,har särskild vikt lagts vid bedömning av företagets och dess produktersframtidsmöjligheter. 1.4.6 Insatser fördelade över tiden geografiskt,branschvis, anlal företag, företagsstorlek m.m. Under fondens verksamhetstid har den geografiskafördelningen av NF:s insatser skett enligl vad som framgär av tabell 4. NF:s anslagsgivning länsvis. Belopp i milj. kr. (procent inom parentes) (17,1) ( 6,5) 33,9 (17.0) (37,5) 4,0 ( 1,8) (18,0) (51,5) (19,0) 1,1 ( 2.0) (13,1) 0,9 ( 1.3) (38,3) ( 8,8) (45,1) 0,6 ( 1,0) (35,9) 2.7 ( 1.0) 40.6 ( 6.0) ' Exklusive 20,9 milj. kr. vilka anslagits till fondensegna projekt. Som framgär av tabellen har tyngdpunkten i NF:s insatser varillokaliserad till Norrbollens län. Under 1970-lalet har emellertid Västerbotienslän vissa är nätt upp och förbi den tätposition Norrbollen tidigare innehaft. Tendensen till ökade insatser utanför Norrbollen tidigarebegränsar sig, som framgår av tabell 4 inte enbart till . Också förVästernorrlands och är ökningen under 1970-lalet markant. Ser man på den branschvisa fördelningen av NF:s anslagunder , som framgår av tabell 5 och 6 sä är den mekaniskaverkstadsindustrin dominerande vad gäller totalt anslag till industrielltutvecklingsarbete. Under har emellertid en markant ökning sketlockså vad gäller trä- och snickeriinduslrin saml övriga ej specificerade branscher. NF:s anslag till industriellt utvecklingsarbetefördelat på branscher. Beloppet i milj. kr. (siffrorna inom parentes utgör antalet företag). 46,9 (121) 9,8 (31) 62,0 (161) 13,7 (40) 2,6 (6) 18.5 (48) 16,5 (55) 5.0 (13) 26,6 (77) 17,5 (51) 5,7 (16) 25.1 (70) 16,2 (41) 8,5 (16) 27,1 (65) 63,9 (187) 21,8 (51) 97.3 (260) 110.8 (308) 31,6 (82) 159,3 (421) Också vad gäller anslag för industriell utbyggnad finnsunder en dominans för mekanisk verkstadsindustri både vad gällertotalt belopp och antal företag. Av tabell 7 framgär dock att rubrikenhaft en snabbare ökning 1. o. m. NF:s anslag till industriell utbyggnad. (siffrorna inom parentes utgör antalet företag). 69,4 (117) 58,0 (62) 33.2 (47) 19,8 (24) 7.9 (12) 7,9 (10) 23.0 (39) 14,9 (24) 1.9 (6) 22,2 (36) 9,6 (16) 8.4 (11) 16,1 (15) 5,3 (9) 7,8 (11) 81,1 (114) 37,7 (61) 26,0 (38) 150,5 (231) 95.7 (123) 59,2 (85) Belräffande storleken på de förelag hos vilka NF den 31december 1970 respektive 1979 hade utestående lån och lån med villkoriigåterbetalnings-skyldighet så fördelade sig dessa enligt följande tabell (tabell7). Utestående lån fördelade på företagsstorlekmilj. (siffrornainom parentes utgör antalet företag). Antal anställda personer 51-199 200 < 31/12 1970 milj. kr. 11,9 (52) 20,5 (32) 37,5 (38) 12.0 (8) 81.9 (1.30) Genomsnitt per förelag 0,23 0.64 0,99 1.5 0.63 31/12 1979 milj. kr. 24.6 (83) 36.3 (62) 85,1 (70) 25.2 (28) 17L2 (243) Genomsnitt per företag 0,30 0,59 1,21 0.9 0,71 Av intresse är också uppgifterna om fondens engagemang i nyetableradeföretag, vilkel framgår av tabell 8. utvecklingsarbete 500 Industriell utbyggnad 9 690 Prop.1980/81:51 27 Somframgår av tabellen är tendensen lill förskjutning mot lån för industrielltutvecklingsarbete mycket markerad. har NF ocksä bådebeträffande antal län till nyetablerade företag och anslagets totala nivå klartpasserat fondens engagemang vad gäller industriell utbyggnad i nyetableradeförelag. NFhar, som tidigare angivits, oftast lämnat topplån mot svaga säkerheter. Dettahar slagit igenom i form av föriuster på utestående lån. Av tabell 9 och 10framgår hur föriusterna på lån (exkl. lån med villkoriig ålerbelalningsskyldighel)fördelat sig över tiden och geografiskt. Förluster i relation till totalt uteståendelånestock vad gäller lån ulan villkorlig återbetalningsskyldighet 1962-701971-751976 1977 1978 1979 1976-79Totalt Föriuster i % av Förlusternahar som framgär varit mest omfatiande under de tre senasle verksamhetsåren. Detsannolika skälet till detla lorde vara att NF dels i ökad utsträckningengagerat sig i lån med läg säkerhet och dels att konjunkturnedgångenspeciellt drabbat större norrländska basföretag av vilka mindre förelag inomlänen är starkt beroende. Avtabell 10, där jämförelsen avser perioden , framgår all förlusterna i slörreutsträckning drabbat Norrbollen än övriga län. Förluster, geografisk fördelning milj. kr. m. m. (siffrorna inom parentes utgör antal företag) i milj. kr. 41,1 (66) 16,5 (30) 8,8 (12) 5.2 (9) 1962-79 i milj. kr. NFhar t.o.m. beviljat slöd med sammanlagt ca 691 milj. kr. i fräga omändamål ligger tyngdpunkten inom området industriell utbyggnad med avdet beviljade stödet. Vidare kan noteras en förskjutning över tiden fränområdena forsknig samt utredningar och inventeringar mol Prop.1980/81:51 28 industriellt utvecklingsarbete och industriell utbyggnad.Under de allra senaste åren har dessulom sketl en förskjutning frän industriellutbyggnad mot industriellt utvecklingsarbete. lämnades sålundanästan lika stort stöd till industriellt utvecklingsarbete som till industriellutbyggnad. Beträffande formen för slöd kan noteras att huvuddelen avslödel har lämnats i form av lån ulan villkorlig betalningsskyldighet. Isamband med de senaste årens förskjutning mol slöd till industriellt utvecklingsarbete,har dock andelen län med villkorlig älerbetalningsskyldighet ökal. 1 fråga omden geografiska fördelningen av fondens totala insatser kan noteras allNorrbotten erhållit medan , och Jämtlanderhållit resp. 35, 13 och . Resterande procent utgörs av medel som ej kunnallänsbestämmas. har tyngdpunkten av stödet förskjutilsfrån till de övriga norrlandslänen. Den branschmässiga fördelningen är sådan all merparten avslödel har gått till mekanisk verkstadsindustri. haremellertid trä/snickeriinduslri och övrig industri fäll en ökad andel. Beträffande NF:s förluster på lån utan villkorligåterbetalningsskyldighet sä hårde, bortsett frän är 1971 och , inlevaril speciellt omfattande med tanke på förutsättningarna för NF:s verksamhei.Inkluderas nämnda år är NF:s lolala förluster dock relativt stora. 2 Likheter och skillnader mellan NF och övriga berördastödorgans verksamhet 1 detla kapitel görs först en genomgång av övriga berördastödorgans verksamhet. De stödformer/organ som behandlas är regionala inveslment/utvecklingsbolag ' Därefter görs en jämförelsemellan NF och dessa stödformer/organ. Slutligen redovisas landstingsinsalser och övriga ätgärdermed effekter på den industriella miljön. Genom statsmakternas beslul (prop. 1964:185, BaU1964:48, rskr 1964:408) infördes statligt lokaliseringsstöd som ell medel attpåverka förelagens lokalisering lill orter och regioner där en förstärkning avnä- 1980/81:51 29 ringsliv och sysselsättning är önskvärd. Stödet hardärefter förstärkts och vidareutvecklats (prop. 1970:75, SU 1970:103. BaU1970:40. rskr 1970:270 och 304 samt prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973: 248).År 1979 beslutade statsmakterna om ytterligare förstärkning av stödet (prop.1978/ 79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). F. n. lämnas regionalpolitisktstöd i form av - flyttningsstöd lillpersonal med kvalificerad yrkesutbildning. För stödverksamheten är landet indelat i sex stödområdennumrerade frän I till 6. Ju högre siffra ett stödområde har desto slörre slödlämnas inom området. Avskrivningslån lämnas för byggnads- och i vissa fall maskininveslering-ar.Det är ränle- och amorteringsfritt och kan efter beslul av myndighet skrivas avmed hälften och återstoden . Avskrivning sker om stödmoltagarenhar uppfyllt de utfästelser, främst i fråga om sysselsättningsökning, somgjordes när stödet beviljades. Lokaliseringslån lämnas för anskaffning av anläggnings-eller omsäll-ningstillgångar eller för att finansiera ätgärder som pä annatsätt främjar verksamhetens utveckling, t.ex. kostnader förproduktionsutveckling och marknadsföring. Lånetiden anpassas efter låneändamåleloch är högsl . Räntan är diskontot ökat med 3,. Anstånd medräntebetalning och amortering kan medges under högst fem är. Utbildningsstöd lämnas för utbildning av främst nyanställdpersonal inom företaget. Sysselsältningsslöd lämnas för nyanställning av personalnär del är fråga om sysselsättningsökning inom förelaget. Offertstöd kan lämnas när övriga stödformer inle är fiUämpliga.Offert-stödet är för industriföretag begränsat lill stödområdena 4-6. Stödets storlek i de olika stödområdena framgår av tabell11. Stöd lämnas endast till sådan verksamhet som har ellerbedöms fä tillfredsställande lönsamhet och ge de anställda varaktig sysselsättning. I avsikt all skapa slagkraftiga regionala stödorganinriktade på främst mindre och medelstora förelag beslutade (prop.1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110) att inrätta regionalautvecklingsfonder fr.o.m. . Utvecklingsfonderna övertog detidigare företagareföreningarnas arbetsuppgifter. De nya regionalautvecklingsfonderna erhöll i förhållande till företagareföreningarna utökaderesurser sam- Stödetsstorlek i olika stödområden Tabell 11. Stödetsstorlek i procent av kostnader/kapitalbehov Stödets storlek i kronor Stöd Byggnads- Maskininves- Omsätt- Marknads- Flytt- område investeringar teringar nings- förings- ning av ------------------------- tillgångar åtgärder maskiner Lokaliseringslånhögst för resp. ändamål