prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det gäller problem som rörmänniskors liv, hälsa och säkerhet, mer betydande ekonomiska risksituationer,svaga konsumentgruppers problem samt frågor som hänger samman med rationaliseringav hushållens arbele och minskning av hushållens energikonsumtion. Beslutetföljs nu upp med en minskning av anslaget för verkel. En översyn av arbetsområde har inlettsför alt utarbeta underlag för de kommande politiska beslut som är nödvändigaför en inriktning av verksamheten på en lägre ekonomisk nivå. , vars verksamhet hittillshar bedrivits på försök, blir fr.o.m. permanent och enfristående myndighet. Bekämpning av narkotikasmuggling, skydds- ochkontrollåtgärder ur miljöskyddssynpunkt, havsfiskeövervakning samt ålgärder molden ekonomiska brottsligheten är verksamheter som även ifortsättningen bör ägna största uppmärksamhet. De ökade krav som ställs påtullverkets insatser på dessa områden får i stort sett mötas inom ramen förbefintliga resurser. deltar i det internationella samarbetet påtullområdet, främst inom ramen för Tullsamarbetsrådel (Customs CooperationCouncil-CCC) i . Etl omfattande samarbete äger rum mellan denordiska ländernas tullmyndigheter, bl.a. inom ramen för Nordiskalulladministraliva rådet (NTR). För det ekonomiska försvaret beräknas investeringarnaöver statsbudgeten till 180 milj. kr. De investeringar som föreslås medger enfortsall uppbyggnad av beredskapslagringen inom prioriterade områden ochfortsalt stöd till försörjningsberedskapsviktig industri. Mot bakgrund av bl.a. rapporter som i september 1980avgivits av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),, statens industriverk och tekodelegationen lämnasförslag om de statliga åtgärderna för refcoinrfi«rn>i. I fråga om målen förtekopoHtiken föreslås bl. a atl ett upprätthållande av 1978 årsproduktionsvolym skall utgöra ett riktmärke för de fortsatta statligaåtgärderna. Stödet till tekoindustrin föreslås få en ändrad profil medökad satsning på effektivitelsfrämjande insatser. Totalt föreslås /82 etl stöd på ca 460 milj. kr., varav ca 80 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 14 6 oljelagringskommitté har lill uppgiftall bl.a. se över oljelagringsprogrammetför . Etl delbetänkande (SOU 1980:41) Olja för kristidhar överiämnats till regeringen.Regeringen kommer i särskild propositiontill att lämna förslag rörande inriktningen av energiförsörjning iframliden. Därvid kommer även atl presenteras förslag i fråga omförsörjningsberedskapen på oljeområdet. deltar genom patent ochregistreringsverket (PRV) i det internalionella samarbetet på patent-, varumärkes- och mönsterområdel bl.a.inom ramen för den s.k. europeiskapalentkonventionen (EPC) och den s.k. samarbetskonventionen(PCT). har inom världsorganisationen för denintellektuella äganderätten () pågått ett arbele på en revision av den s.k. . för denna revisionpåbörjades . Konferensen kommer att fortsätla . Revisionen är främslföranledd av intresse avatt få bättre tillgång till patenterad teknik saml all allmänt göra patentsystemetmer överskådligt och tillgängligt. bolagsbyrå inledde under hösten1978 en etappvis omlokalisering tillSundsvall. Bolagsbyrån inrättar sig nu på all möta denkraftiga ärendelillströmning som väntasgenom att alla aktiebolag som skall bestå efter utgången av dessförinnanmåste ha registrerat ett aktiekapital om . ochAktiebolaget ökade sin omsättning det senasteverksamhetsåret. Penninglotteriels intäkter av loltförsäljningenunder beräknas ha uppgåtttill 1 117,8 milj. kr. (811,0). anordnades ett särskilt lotteri för kulturella ändamål. Avbolagets intäkter beräknas 505,0 milj. kr. (371,8) tillfallastatsverket. Omsättningen hos Tipstjänst beräknas under år 1980ha uppgått till 1 490 milj. kr. (1 188). Till statsverket beräknas 640 milj.kr. (518) ha inlevererats. Tipstjänst har startat en ny formav tippning, s. k. lotto. I samband därmed har Tipstjänsl öppnat en filial iSkellefteå. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 7 Det nordiska samarbetet inom ramen för det och fortsätter att utvidgas. Nya områden ochprojekt tillkommer kontinuerligt. Samarbetet omfattar nästan allasamhällsområden utom utrikes- och försvarspolitiken. I diskussioner har på senare tidtonvikten legal på industri-, energi-, handels- och ekonomisk-politiskasamarbetsfrågor saml akluella framtidsfrågor såsom de forskningspolitiskainsatserna och datateknikens utveckling och konsekvenser. Samarbetsminislrarnahar beslutat koncentrera de aktiviteter som pågår på dessa områden underrubrikerna "som hemmamarknad" och "Tekniken ochframliden". Avsikten är att skapa en överblick över de nordiska insatsernaför alt möjliggöra prioritering och satsningar på dessa väsentliga sektorer. inleddes elt nordiskt ekonomisktforskningsråd sill arbete. Dess uppgift är aft ge stöd till analyser och utredningar om det ömsesidiga beroendetländerna emellan och förutsättningarna för etl närmare samarbete vad gällerstabiliseringspolitiken och de långsiktiga tillväxlfrågorna. En ämbetsmannagrupp har fåll till uppgift alt undersökaförutsättningarna för ett utökat nordiskt samarbete beträffande grundforskningoch tillämpad forskning. En utredning för att undersöka behovet av och intressetför etl nordiskt samarbete ifråga om projeklexport lill ochstatshandelsländer färdigställdes och remissbehandlades under år 1980.Regeringsförhandlingar om utredningens förslag inleddes . De nordiska energiministrarna beslöt altutarbeta en arbetsplan för nordiskt energisamarbete som skulle omfatta bl.a enrapport om energihushållningsfrågor, informationsutveckling beträffandeintroduktion av nya och förnybara energikällor, området olja och naturgas samlpå kolområdet. De nordiska statsministrarna har beslutat alt mötasoftare. har tre statsministermöten ägt rum. Huvudfrågor vid tvåav dessa möten har varit del nordiska samarbetet koncentrerat till energifrågor,"som hemmamarknad" samt "Tekniken och framliden". allmänna budget för omfatlartotall 111,9 milj. norska kr. (1980: 93,4 milj. norska kr). Över den allmännabudgeten finansieras projekt och institutioner på alla samarbetsområden medundantag för kultur och ulbildningsseklorerna, för vilka ministerrådet har ensärskild budget. andel av de nordiska budgeterna uppgår lill41,. Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) högtidlighölls 20-årsdagen av EFTA:stillkomst med eft särskilt jubileumsmöte i . I mötet dellogregeringsrepresentanler. 1980/81:100 Bilaga14 8 EFTA;sparlamentarikerkommitté samt EFTA:s rådgivande kommitté som representerarindustrin, handeln och arbetsmarknadens parter i medlemsländerna. En slutsatsfrån detla möte var alt EFTA:s främsta roll måste bli atl slå vaktom den frihandel som uppnåtts inom EFTA och inom del vidare europeiskafrihandelsområde som EFTA och tillsammans utgör. Vid mötet framstoddenna uppgift som särskilt betydelsefull i ett läge där den handelspolitiskautvecklingen utmärks av tilltagande protektionistiska strömningar. Som ett led i strävandena att ökahandelsliberaliseringen i har EFTA-länderna slutit etl frihandelsavtalmed . Avtalet trädde i krafl . EFTA är något av en ekonomisk stormakt. Så ärexempelvis Europeiska gemenskapens (EG) export till större ändess samlade expori till , och . Del bör därför varanaturligt för EFTA-länderna atl sträva efter gemensamma positioner inte minstför alt motverka tendenser till stormaklsdominans och bilateralisering påhandelspolitikens område. Den dialog om utvidgade förbindelser mellan EFTA och EGsom inleddes väntas fortsätta. En inventering av önskvärda och möjligasamarbetsfäll görs på båda sidor. Redan utvalda samarbetsområden är bl.a.ursprungsregler, lekniska handelshinder och varumärkesrätt. Inom EFTA har en överenskommelse träffats om att göraen genomgång av i medlemsländerna tillämpade statliga stödåtgärder för altgranska om vidtagna åtgärder är förenliga med . Möjligheterna till ylterligare liberalisering avEFTA-handeln med fiskprodukter kommer att undersökas. Granskningen av hur de västeuropeiska ländernatillämpar de avtal rörande icke-tariffära handelshinder som slutits inom ramenför de multilaterala handelsförhandlingarna i skall fortsätta. Detsammagäller granskningen av icke-tariffära handelshinder som kan skapa problem ihandeln inom EFTA och mellan EFTA-länderna och EG. Vid förutsedda inträde i EG kommer särskildaregler för EFTA-ländernas förhållande till gemenskapen och alttillämpas . Diskussionen om utformningen av dessaregler har inletts inom organisationen. Det svenska bidraget lill EFTA:sindustriella utvecklingsfond för utgör för innevarande budgetår 30milj. Svenska företag medverkar genom leveranser till flera projekt somfinansieras av fonden. EFTA-länderna har ylterligare byggt ul sitt samarbetemed . Vid ett möte med blandade kommittén iseptember 1980 tillsattes två nya arbetsgrupper som skall studera frågor medanknytning lill samhandeln resp. industriellt samarbete. 1980/81:100 Bilaga 14 9 Europeiska gemenskaperna (EG) Förbindelserna med EG inom ramen förfrihandelsavtalet mellan ochden Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) löper tillfredsställande ocharbetet på att genom olika initiativ bilateralt och i EFTA-kretsen ytterligare förbättra samarbetet fortsätter. EG:sintresse för samarbetet markeradeshösten 1980 genom etl besök i av presidenten i . Isamband med besöket accepterade ell förslag från om alt ett av de två årligamötena med blandade kommittén Sverige-EG skall omvandlastill ett möte på minister- ellerstatssekreterarnivå för diskussion av bl.a. aktuella internationellafrågor. Det försämrade ekonomiska lägel har medfört altEG utnyttjat sin rättenligl frihandelsavtalet all utlösa tredjelandstull för två svenska pappersplafonder sedan plafondlakenöverskridils. Höjningen av noUtullkontingenlernaför svensk pappersexporl till för blev begränsad.Tullarna på svensk pappersexport tillEG har enligl avtalet successivt avvecklats från till f.n. . Full tullfrihet skall enligt avtaletvara genomförd . har förhandlingar slutförts omtilläggsprotokoll till och övriga EFTA-länders frihandelsavtal med EECoch den Europeiska kol-ochstålgemenskapen () med anledning av anslutning til! Avsikten är allprotokollen skall gälla 1 januari 1981-31 december 1985. Underdenna tid skall gentemot Sverigesuccessivt avveckla tullar i handeln med de varor som omfattas av EEC- ochCECA-avtalen. skall ge i huvudsak samma behandling som denuvarande åtnjuter. Ifråga om CECA-varorna skall bådeSverige och successivt underövergångsperioden avveckla tullar och andra handelshinder gentemot varandra saml anpassa sin handel till . Under och förhandlingar ommedlemsskap i EG förutses löpande kontakter äga rum mellan EG ochEFTA-länderna. Diskussionernaom atl förenkla och förbättra ursprungsreglerna har fortsalt. och övriga EFTA-länder har betonat vikten av att i ennära framtid uppnå positiva resultat. En gemensam EFTA-démarche gjordes hos EG ijanuari 1980 angående eliminering av icke-tariffära handelshinder, särskilttekniska handelshinder, i handeln mellan EG och EFTA-länderna. Det frihandelsavtal har ulgör den grund vibygger vårt samarbete med EG på.Även utanför frihandelsavtalels ram upprätthålls förbindelser mellan EGoch . Del är regeringensavsikt att, på områden där det finns ömsesidiga intressen, söka utvidga ochfördjupa detla samarbete. Delsvenska deltagandel i fusionsforskningssamarbelet inom ramen för 1980/81:100 Bilaga14 10 Euratomoch det tekniskt-velenskapliga samarbetet inom COST (European Co-operalion inthe Field of Scientific and ) forlsäller. En intensifieringav verksamheten på del tekniskt-velenskapliga området kan förutses. Förhandlingar om etl ramavtal för en sammankoppling avgemenskapens datanät Euronet med del svenska datanät förteknisk-vetenskaplig information och dokumentation har slutförts under år1980. Expertmöten Sverige-EG om miljövård, konsumentfrågor,iransportfrå-gor, biståndsfrågor, skattefrågor och ekonomisk politik harhållils och nya möten avses hållas . Även påindustripolitikens område förutses fler möten. Överenskommelse har träffals omell första möte för ömsesidig information om statsstöd . ramavtal för alt uppnå etl mer regelbundetsamarbete om konsumentfrågor har slutits och förhandlingar om etlliknande samarbete om arbetsmiljöfrågor pågår. På områden som energipolitik ochinformationsteknologi har såväl EG som uttryckt intresse för närmarekontakter. Europeiskakol- och stålgemenskapen () Stålmarknaden i och inom EG har från senaredelen av 1970-talel varit utsatt för stora påfrestningar i samband med denstrukturomvandling som pågår i den västeuropeiska industrin. Delta har bl.a.medfört atl handeln med stål mellan och EG varit underkastad ettsärskilt temporärt arrangemang, som innebär att svenska företag följer desärskilda prisregler som införts inom gemenskapen och som gäller förEG-företagen. Arrangemanget ansluter till frihandelsavtal med CECAfrån och innebär en temporär tolkning av avtalels prisregler. EG har,som elt komplement lill interna ålgärder för atl lösa krisproblemen inomstålindustrin, ingått arrangemang av liknande slag med flerlalel övrigaEFTA-länder. Dessa är tillsammans gemenskapens viktigaste handelspartner påstålområ-det. minskade efterfrågan påstål kraftigt inom EG, vilkel medförde alt priserna på många stålproduktersjönk till nivåer som är olönsamma för del stora flertalet producenter.Gemenskapen söker aktivt komma lillrälta med situationen genom en minskning avden egna stålproduktionen. Förhandlingar pågår nu om förlängning av stålarrangemangenmed tredje länder, däribland . Tills vidare gäller ordning. Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () Inom liksom i andra multilaterala organ haruppmärksamheten riktals mol begränsningar av handeln och industriellstrukturanpassning. Prop.1980/81:100 Bilaga 14 11 Vid minislerrådsmötel uttalades bl.a. allett öppet multilateralt handelssystem är en nödvändig förutsältning för attuppnå övergripande ekonomiska mål. En ny handelspolitisk deklaration antogs somunderstryker viklen av alt slå emot protektionistiska tendenser. Enligldeklarationen förklarar sig medlemsländerna beredda atl bl.a. genomföra deåtaganden som gjorts vid de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen förGATT, stärka relationerna lill och undvika restriktiva ålgärder påhandelsområdel. beslöt också att en regelbunden översyn skallgöras av den handelspolitiska utvecklingen mot bakgrund av de mål somdeklarationen anger. En första rapport skall framläggas vid minislerrådsmötelår . Från svensk sida framhölls del alt det är väsentligt allkartläggningen av vidtagna protektionistiska åtgärder utsträcks till attomfatta även de marknadsreglerande arrangemang och s.k. frivilligaexportbegränsningar som i ökande omfattning förekommer vid sidan av delhandelspoliriska regelsystemet. 's handelskommitlé har inlett undersökningar avhinder för den internalionella handeln med tjänster. Studier pågår inomområdena bank-och försäkringsverksamhet, sjöfart saml byggnads- ochanläggningsverksamhet, inklusive lekniska konsulttjänster. har 's speciella grupp förstrukturanpassningspolilik arbetat vidare med alt studera problem inom vissaindustribranscher, granska olika typer av strukturåtgärder och genomföragranskningar ländervis av den politik som bedrivs på della område. Syfiet äralt förmå medlemsländerna atl bedriva en strukturanpassningspolilik i enlighetmed 's riktlinjer . kommer den svenskastrukturanpassningspolitiken alt granskas av gruppen. Arbetet inom 's stålkommitlé intensifierades underår 1980 - delvis som en följd av de åtgärder som vidtogs av EG och i syfteatt kontrollera eller reglera produktion och utrikeshandel. Inom ramen för fortsätter arbetet att med hjälp avinternationellt överenskomna riktlinjer begränsa konkurrensen med statsstöddaexportkrediter. nåddes enighet om viss höjning av deöverenskomna minimiräntorna för sådana krediter fr.o.m. den 1 juli 1980.Sverige fortsätter att ta en aktiv del i ansträngningarna att få till stånd enny överenskommelse, baserad på mer marknadsanpassade kreditvillkor. Internationellaenergiorganet (lEA) Den internationella oljemarknaden, som kännetecknadesav oro och krafligl höjda priser och , uppvisadeunder en lugnare utveckling _med tendens tillsjunkande priser mol slutet av perioden. Till följd av konflikten mellan Irakoch uppstod under årets sista månader på nytt etl pristryck uppåt, somemellertid på grund av den mycket goda lagersituationen i lEA-länderna 1980/81:100 Bilaga 14 12 endast gällt begränsadekvantiteter på den s.k. spotmarknaden. Inom lEA har utvecklingen på oljemarknaden näraföljts. Efter utbrottet av stridernamellan och log lEA-länderna beslut om atti första hand ersätta bortfallet av oljeimporten från dessa länder genomlagerneddragning och att uppmana oljebolagen att avstå från onormala köp på spotmarknaden. Beslutet synes hahaft önskad effekt och i stort ha följts av oljebolagen imedlemsländerna. För svensk del har konflikten inte medfört något merabetydande bortfall i oljelillförseln. Vid ettministermöte kompletterades beslutet med ett syslem för utjämning av obalanseri oljetillförseln mellan såväl medlemsländerna som enskilda oljebolag. Enligtdetta system skall IEA:s exekutivdirektör identifiera sådana obalanser, som kanleda till ökal tryck på oljemarknadenoch som ej kan lösas på nationellt plan och genom konsultationer med berörda länder och bolagföreslå lösningar till utjämning. Begäran om sådan utjämning kan även inges av eltenskilt medlemsland. Systemet gällerfram till slutet av första kvartalet1981 men kan förlängas om situationen på oljemarknaden påfordrar detla. Ministermölel gjorde bedömningen atl bortfallet ioljetillförseln till följd avIran-Irak-konflikten kan uppvägas av motsvarande neddragning av lagren,konsumtionsbegränsning samt hög inhemskenergiproduktion. Något behov av individuella importtak för ,ansågs inte föreligga. har lEA även tagit beslut om attupprätta ett system med årligauppskattningar av medlemsländernas oljebehov. Dessa uppskattningar skall bl.a. kunna ligga till grund föråtaganden om individuella importtak, ommedlemsländerna finner atl situationen på oljemarknaden så kräver. Vidare har etl syslem för konsultationer omlagerpolilik mellan medlemsländerna och mellan regeringar och oljebolag imedlemsländerna antagits i syfte allbättre anpassa lagerförändringar till förhållandena på oljemarknaden. Allmännatull- och handelsavtalet () Trots påfrestningarna i världsekonomin prägladesverksamheten i av elt framgångsrikt arbete. Underåret började de överenskommelser tillämpassom blev resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna åren 1973-1979och som i de flesta fall trädde i kraft . Flera av de ledandeu-länderna anslöt sig till överenskommelserna. För svensk del genomfördes två steg i den överenskomnatullavvecklingen. Hur nästa partiellatullsänkning skall genomföras kommer att underställasriksdagens för beslut . Två koder, om lullvärdeberäkning och om statligupphandling, trädde i kraft den 1januari 1981. De ratificerades av regeringen under hösten 1980.1 1980/81:100 Bilaga14 13 sambandmed ikraftträdandet utfärdade regeringen nya tullvärde- och upphandlingsförordningar. För svensk del bhr det av största vikt att under denärmaste åren stödja elt fortsatt arbete inom ram för att främja enfriare världshandel. I synnerhet blir det angelägel att aktivt medverka ikodernas tillämpning, bl.a. för atl kunna utnyttja de möjligheter som nuväsentligl utbyggda regelsystem erbjuder för att främja svensk utrikeshandel. Inom ramen för en nyupprättad skyddsklausulkommiltéfortsätter förhandlingarna om en överenskommelse om tolkning ochtillämpning av artikel XIX i som behandlar skyddsåtgärder mot marknadsstörandeimport. Den cenirala handelspolitiska frågeställningen i denna förhandling haräven beröring med den förestående omförhandlingen i av det internationella multifibe-ravtalet. Förberedelser för alli samråd med berörda parter utforma en svensk förhandlingsposition införomförhandlingen inleddes . () oeh Förenta för handel och utveckling() Inte minst effekterna av oljeprishöjningarna iu-länderna har i FN drivit fram krav på en global förhandlingsrunda om handel,råvaror, energi, utveckling samt monetära och finansiella frågor. I FN:sgeneralförsamlings exlra möte om nord/sydfrågor 1980behandlades dels formerna för en sådan runda, dels en ny internationellutvecklingsstrategi för det tredje utvecklingsårliondet (1980-lalet). Extramötet lyckades nå enighet om texten till en nyutvecklingsstrategi som antogs av den ordinarie generalförsamlingen underhösten. Enligl strategin skall på handelns område bl.a. fortsattaansträngningar göras för alt avveckla handelshindren gentemot u-länder.Handelsavsnitlet tilldrog sig inle huvudintresset under förhandlingarna vilketär naturligt eftersom de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen förGATT just avslutats. Strategitexlen innehåller dock formuleringar som visadesig svåra all acceptera för många i-länder. gjorde för sin del ettsärskilt lolkningsuttalande. Extramötet lyckades däremot inte enas om formerna föroch innehållet i en ny global förhandlingsrunda. I-länderna vill slå vakt omfackorganens roll och säkra alt den sakkunskap som representeras av exempelvisInternationella valutafonden och utnyttjas. å andra sidan villatt förhandlingarna i så hög grad som möjligt bedrivs centralt i . Bland de frågor med handelspolitisk anknytning somförhandlingarna väntas omfatta ar ur svensk synvinkel av särskilt intressefrågan om man skall lyckas få till stånd en internationell dialog påenergiområdet med deltagande 1980/81:100 Bilaga14 14 avsåväl producenter som konsumenter, liksom motverkan av prolektionis-men. system med särskilda lullförmåner föru-länderna (s.k. tullpreferenser) har funnits och f.n. pågår enöversyn av systemet. Resultatet av den svenska översynen kommer all presenterasför . Den preferensbehandlade importen till utgjorde år av totalimporten från de 82 länder och områden som delta år beviljadespreferenser. Huvuddelen av importen från dessa länder är dock tullfri enligtmesl-gynnad-nationsprincipen. Från beviljas Zimbabwetullpreferenser enligt beslut. Vid :s tjugoförsta styrelsemöte i september 1980fastställdes riktlinjer för framtida skuldkonsolideringar för . Vid en inom ram i april 1980avslutades under enighet ett flerårigt arbele rörande principer och regler förkontroll av konkurrensbegränsningar i internationell handel. har aktivtmedverkat i tillkomsten av UNCTAD-reglerna som senare antogs av FN:sgeneralförsamling . Arbetet i för en uppförandekod förteknologiöverföring fortsätter inom . Vidare pågårförberedelser för en konferens om de minst utveckladeländernas problem. Råvarumarknaderna präglas av slor konjunklurkänslighetoch kraftiga prisfluktuationer. Anslrängningarna att stabilisera priserna pånivåer som tillgodoser såväl importländernas som exportländernas intressen harrönt begränsad framgång. Tendensen lill bilateralisering av råvaruhandelnmellan i-länder och ökar. Fler mineralinvesteringar har under 1970-taletgjorts i i-länderna än i . framslår emellertid alltmer sompotentiellt belydelsefulla leverantörer i krafl av rika och lältbearbetademineralfyndigheter. eftersträvar stabila och förutsebara priser påen multilateral, icke-diskriminalorisk råvarumarknad. Även andra möjligheteratt säkra råvaruförsörjningen måste emellertid undersökas. De fredskrislagersom administreras av överstyrelsen för ekonomiskt försvar har betydelse i detlasammanhang. Svensk järnmalmsexport har sjunkit i konkurrens med nyaproducenlländer. I fråga om andra metaller är framför allt importör ochsärskilt importen av legeringsmetaller har stor betydelse för bl.a.stålindustrin. I fråga om tempererade jordbruksprodukter bestäms Sverigesintressen bl.a. av beredskapshänsyn och av att ofta vara exportör, om också iliten skala. Den svenska kaffekonsumtionen per capita är bland den högsta ivärlden. uppnåddes en överenskommelse inom UNCTADom alt inrätta en gemensam fond för finansiering av åtgärder på råvaruområdet. 1980/81:100 Bilaga14 15 Propositionhärom kommer att föreläggas .