prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Den låga ökningslakten i långlidsbudgelberäkningen jämfört med utfall äri stor utsträckning en följd av långtidsbudgetens beräkningsteknik.Tillämpningen av denna beräkningsteknik har lett till att tidigare årslångtidsbudgetar underskattat den faktiska utvecklingen av de statligainvesteringsutgiflerna. När det gäller den statliga konsumtionen utgår beräkningeni princip från förutsättningen om oförändrad ambitionsnivå. Förmyndighetsanslag och liknande anslag har det s. k. huvudalternativet tillämpats,vilkel innebär alt anslagen efler pris- och löneomräkning minskas perår med hänsyn till förväniad produktivitetsökning. De sålunda beräknadeutgifterna för konsumtion och investeringar överensstämmer relativt väl medutvecklingen enligl LU:s alternativ 1. Transfereringaroch finansiella transaktioner, dvs. överföringar lill andra seklorer avekonomin, innebär inte etl ianspråktagande av resurser. Indirekt gerde dock upphov till en efterfrågan av reala resurser genom effekterna pä bl.a.mottagarnas disponibla inkomsler. Transfereringar och finansiellatransaktioner beräknas för /82 uppgå till inemot 172 miljarderkr. och utgör därmed av budgetens utgifter. Liksom i tidigarelånglidsbudgelkalkyler uppvisar transfereringarna en betydligt snabbareökningstakt än konsumtions- och investeringsutgiflerna. Transfereringarnaberäknas säledes öka i fasta priser jämfört underjämförelseperioden. Ävenbeträffande Iransfereringarna har långtidsbudgettekniken inneburit enundervärdering av den sedermera faktiskt realiserade utvecklingstakten. Pris-och löneomräkningar görs således endasi på de anslag som genom indexbindningareller regelsystem blir föremål för automatiska justeringar, exempelvisfolkpensionerna och räntebidragen på bostadsområdet. Beträffande t.ex.barnbidragen finns inga sådana kopplingar och nägon uppräkning av barnbidragetssloriek med hänsyn lill prisutvecklingen har därför inte skett. Trots attberäkningarna också för transfereringarna är snävt gjorda, framstår del klartalt del är transfereringarna som svarar för merparten av utgiflstillväxten ilångtidsbudgeten. Densnabbast växande utgiftsposten ärslatsskuldräntorna. Enligt beräkningarna i årels långtidsbudget skulle dengenomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgå till . /82 beräknas kostnaden för statsskulden uppgå lill 29 miljarderkr. och beräknas därefter öka för atl under periodens sisla år uppgå till ca 65miljarder kr. av de statliga utgifterna, , utgörs av finansiellatransaktioner, dvs. lån lill företag eller enskilda personer, exempelvis låntill bostadsbyggande, studielän och regionalpoliliska län. De beräknas underlångtidsbudgetperioden öka i fasta priser. Denna del avstatsbudgeten kan ses som en del av kreditmarknaden, eftersom staten i dennaverksamhet närmast svarar för en kredilförmedlande funktion. Med detlabetraktelsesätt kan de finansiella transaktionerna, vad 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 116 avseråterbetalningspliktig del av lånen, avräknas vid beräkningen av budgetsaldot,dvs. underskottet reduceras med beloppet för finansiella transaktioner (netto).Det sålunda framräknade beloppet definieras som statens finansiella sparande.Vid en analys av sparandeulvecklingen i samhället är det ofta delta begrepp somanvänds. Huvuddelenav anslagen lill finansiella transaktioner medför atl anspråk ställs päsamhällsekonomiska resurser. Vid elt studium av hur stor del av dessa resursersom staten lar i anspråk eller fördelar är det därför ofta mindre intressantatt skilja mellan transfereringar och finansiella transaktioner. Del bör ocksåframhållas alt det kan vara svårt att avgöra om en utgift bör betraktas somtransferering eller finansiell transaktion varför dessa redovisas samlal inedansiående labell. Transfereringar och nnansiella transaktioner /82 (Miljarderkr., avrundade belopp) bidrag till skolväsendet m. m. sjukvärd och social hemhjälp m. m. Övriga transfereringar och län utvecklingsbistånd, m. m. genomgång som gjorts har de utgifter tagils med som krävs för att avstatsmakterna gjorda åtaganden skall infrias. Även andra utgifter kan tillkommautan att nya beslut fattas. Detta gäller bl. a. kostnader för att infria avstaten utställda kreditgarantier. De nu gjorda garantiåtagandena uppgår till drygl56 miljarder kr. Under ogynnsamma omständigheter skulle utgifterna för attinfria dessa ålaganden kunna bli mycket stora. Deskatter som är beroende av lönesummans utveckling svarar för ca två tredjedelarav de tolala statsinkomsterna. Inkomsterna från såväl den statligainkomstskatten som socialavgifterna är vid givna skallesalser i alli 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 117 väsenlligt beroende av utvecklingen av de samladelöneinkomsterna i samhället, lönesumman. Detta gäller i betydande grad även förinkomsterna från mervärdeskatten via påverkan på den privala konsumtionen. Statsinkomsterna beräknas i fasta priser öka med igenomsnitt per är . Den snabbaste tillväxtensvarar inkomstskatten för, vilket bl.a. beror på all nivån del inledande åretav långtidsbudgetperioden är låg till följd av vissa kassamässiga effekler.Inkomsterna från de lagstadgade socialavgifterna beräknas öka per år.Den årliga tillväxttakten för mervärdeskatten beräknas uppgå till . Den övervägande delen av statsbudgetens utgifter slyrs aven långtgående automatik. Förändringar i befolkningens ålderssammansättning,ökningar av löner och priser etc. medför att utgifterna stiger inom ramen förgällande regelsystem utan att beslut om reformer eller nya åtaganden fattas. Sålänge gällande regelsystem inle omprövas är det sålunda faktorer utanförstatens direkta konlroll som styr utgifternas utveckling. kan självfallet ändra de regelsystem ochindexeringar som styr statsutgifterna. Begreppet "automatik" ärdärför mera en fråga om hur pass genomgripande prövningen av dessa utgifterblir vid de årliga budgetbehandlingarna. Ilångtidsbudgeten diskuteras för- och nackdelar av indexeringar och andra formerav automatik i statsbudgeten. En indelning av samtliga anslag i olika grupper,allt efler de faktorer som bedömts vara styrande, redovisas. En sådanindelning kan självfallel göras på många olika sätt. Syftel med den är all islorl illustrera omfattningen och karaktären av automatiken. Avredovisningen i kap. 8. 1 framgår atl en slor huvudgrupp av anslag, somtillsammans molsvarar över hälften av statsutgifterna, präglas av vad som kanbelecknas somfullständig automatik. Häri ingår alla direkt indexanknutnaanslag. Den beloppsmässigt största delen är utgifter som styrs av basbeloppet.Hit hör bl.a. anslaget till folkpensioner, bidragsförskott och studiemedel.Utgifterna för det militära försvaret och civilförsvaret utgör en annan lungpost på statsbudgeten. Dessa slyrs av nettoprisindex. Biståndsramen är direklkopplad till bruttonationalinkomsten. En slor del av statsutgifterna, bl.a.anslag inom utbildningsområdet, slyrs av limlöne-ulvecklingen. En annanstor huvudgrupp i redovisningen består av anslag som är föremål för pris- ochlöneomräkning i del ärliga budgetarbetet. Hit hör bl. a. myndighetsanslag ochliknande anslag. Den tredje huvudgruppen kan sägas bestämmas genom separatabeslut. Vissa former av automatik kan emellertid göra sig gällande även i dennagrupp. Hit har nämligen förts Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 118 bl.a. utgifter inom arbetsmarknadspolitiken som påverkasav förändringen i konjunktur- och sysselsättningslägel. I redovisningen harslatsskuldräntorna brutits ut i en kategori för sig. Den mycket kraftigaökningen av dessa är huvudsakligen en direkt konsekvens av de slorabudgetunderskotten. Statsbudgetens inkomstsida päverkas vid givna skattesatserhuvudsakligen av den allmänna inkomslutvecklingen i samhället. Den statliga inkomstskatten bestäms av utvecklingen avfrämsl löner, pensioner, avdrag saml beskattningsreglernas utformning. Andrafaklorer som kan inverka på inkomstskattens avkastning är löneavtalens profilliksom fördelningen på hel- resp. deltidsarbete. Bestämmande för mervärdeskattens utveckling vid givenskattesats är i första hand konsumtionsutgifternas ökning. Ca två tredjedelarav den privata konsumtionen är belagd med mervärdeskatt. De senasle årensutveckling har inneburit att en ökande andel av hushållens konsumtionsutgifterhar fallit på energi och boende, som inle mervärdebeskattas. Övriga indirekta skatter - t.ex. skatt på tobak, bensinoch energi -utgår i allmänhet med etl i kronor fastställt belopp per enhet.Konsumtionsvolymen blir då avgörande för intäkterna. Intäkterna på statsbudgeten av socialavgifter följer vidgivna avgiftssatser huvudsakligen lönesummans tillväxt. En successiv höjningav den samlade avgiftsnivån har ägt rum bl. a. i samband med att lättnadergenomförts i den statliga inkomstskatten. Socialavgifterna har härigenomkommit att få en växande betydelse i statsbudgeten. Budgetens inkomstsida påverkas sälunda vid givnaskattesatser i hög grad av den allmänna inkomstutvecklingen i samhället. Det ärav intresse i sammanhanget atl också peka pä det samband som finns mellanslalens lotala inkomster och förändringar av skatteuttaget för enskilda inkomstslag.Baserna för olika skaltelyper är beroende av varandra och på kort sikt även avt.ex. besparingsåtgärder beträffande transfereringar till hushållen. Enbegränsning av avdragsreglerna i inkomstbeskattningen påverkar t.ex. denprivata disponibla inkomsten vilket kan leda till mindre intäkter frånindirekta skatter. Sammanfattningsvis kan konstateras alt det föreliggerstora skillnader mellan automatiken bakom statsutgifter och statsinkomster.Slatsinkomsterna är starkt beroende av tillväxten i ekonomin. Statsutgifternaslyrs i hög grad av faktorer som är beroende av den allmänna tillväxten.Inbyggda automatiska stabilisatorer medför t.o. m. att utgifterna kan ökasnabbare vid en dämpning i tillväxten. a. stiger kostnaderna förarbetsmarknadspolitiken. Vid kortvariga cykliska fluktuationer i tillväxten ärdetla givetvis en fördel såtillvida atl budgeten får en kontracyklisk inverkanpå den övriga ekonomin. Problem uppslår emellertid då det är fråga om en merlångsiktig nedgång i ekonomins tillväxttakt. Problemen accentueras av denmycket slarka ökning som slatsskuldräntorna uppvisar lill följd av de storabudgetunderskotten. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 119 Budgetsaldot och den offentliga sektorns finansiellasparande Underskottet i stalsbudgelen beräknas uppgå till 57,7miljarder kr. För /82 beräknas underskollelöka med . Det budgetunderskott som beräknas för /82blir inte bara bestående , utan växer successivt såatt det lill långlidsbudgetperiodens sisla år har ökal med ca 24 miljarder kr.lill ca . Även i fjolårets långtidsbudget fanns tydliga teckentill strukturell försämring av budgetsaldot . Årets långtidsbudgetuppvisar en liknande utvecklingsbild. Långtidsbudgeten innehåller ocksä etl utvidgat avsnitt omsaldoutvecklingen för statsbudgeten och socialförsäkringssektorn sammantagna.Syftel är att ge en mer fullständig bild av den verksamhet som styrs genomstatliga beslut. Beräkningen visar de sammanlagda inkomsterna och utgifternaför statsbudgeten och socialförsäkringssystemet samt vissa andra statligaverksamheter. Redovisningen av inkomsler och utgifter för olikaverksamhetsområden sker genomgående enligt en brutloprincip. Saldot /82 för den samlade statligaverksamhelen, dvs. staten och socialförsäkringssektorn, blir enligtlånglidsbudgelberäkningen . Statens och socialförsäkringssektornsinkomster, utgifter och finansiella sparande budgetåren 1981/82-1985/86 (Miljarder kr., löpande priser) -57,1 -61,6 -63,1 -70,3 -79,6 -46,8 -49,9 -47,8 -54,9 Saldot för den samlade statliga verksamheten / 86 uppgå till ca , vilkel innebär enförsämring med drygl . Också ulvecklingen inom den kommunala seklorn måslebeaktas vid bedömningar av den offenlliga sektorns utveckling. Beräkningarna ilångtidsbudgeten visar atl redan de kvantifierbara effekterna av befolkningsförändringaroch vissa beslulade eller planerade reformer och ulbyggnadsprogram kan vänlasleda lill volymökningar i den kommunala verksamheten om , 2,1 %år 1983 och . Enbart befolknings-komponenten skulle kräva en årligökning på för atl bibehålla den nuvarande konsumlionsstandarden. Avolika planerade utbyggnader svarar barnomsorg, långtidssjukvård och öppensjukvård för de största bidra- 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 120 genlill angivna volymökningar. Därutöver tillkommer en ökning som hänför sig tillolika slag av inle kvantifierbara faklorer. Den tillväxttakt som härvidframkommer är högre än vad de tidigare redovisade samhällsekonomiskakalkylerna medger. Utrymmet enligl dessa kalkyler är endast per är. Devärden för statsutgifter, statsinkomster och budgetsaido som redovisats itidigare kapitel måsle ses mol bakgrund av de antaganden och förutsättningarför beräkningarna som ställts upp. Förändringar i dessa får nämligen storinverkan på de beskrivna resultaten. I kap. 8 ges vissa exempel på hurförändringar i gjorda antaganden påverkar budgetsaldot. Enviklig faktor bakom beräkningarna utgörs av förutsättningarna beträffandesysselsättningen och de åtgärder som sätts in för atl bekämpa arbetslöshet.Arbetsmarknadspolitiken har i beräkningarna behandlats enligt gängselängtidsbudgetmetodik, vilket i detta fall leder till en hög grad avschablonmässighel. I enlighet med den bild av den samhällsekonomiskaulvecklingen som antagits stiger den öppna arbetslösheten under långtidsbudgetperiodenom inle belydande arbetsmarknadspoliliska åtgärder sätts in. De kostnader somen ökad arbetslöshet för med sig i form av stigande utgifter förarbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetslöshetsstödet har lagts in i beräkningarna.Emellertid har härvid antagits atl dagersättningar och liknande är nominelltoförändrade , vilkel leder till en kraftig real urholkning.Vidare ökar kostnaderna givetvis ytteriigare om ett försämratsysselsättningsläge måste mötas med ökade insatser av beredskapsarbete ocharbetsmarknadsutbildning. En sänkning av arbetslösheten med en procentenhetgenom åtgärder av denna art skulle innebära en ökning av utgifterna brutto med2,5 ä . i dagens penningvärde. Härvid har antagils altfördelningen mellan beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning är i stortsett oförändral jämfört med dagsläget. Ävenutgifterna för industripolitik kan sägas vara schablonmässigt beräknade. Itakt med all redan gjorda åtaganden slutförs, minskar volymen avindustripoliliska insatser. Om en försvagning av konjunkturen och allvarligastrukturförändringar åtföljs av nya åtgärder för att understödjaproblembranscher och krisdrabbade förelag, stiger således kostnaderna ulövervad som ingår i långtidsbudgetens beräkningar. Detla framgår av redovisningenav näringspolitiken i kap. 4. Utvecklingenav budgetunderskottet är i mycket hög grad beroende av de antaganden som görsbeträffande räntenivån. I första hand är det utgifterna för slatsskuldräntanoch utgifterna för räntesubventionerna lill boendel som påverkas. Om räntenivånunder hela perioden är en procentenhet högre än vad som här antagils, beräknasbudgetunderskottet för slutåret öka med 5 ä . Räntenivån i sig ärnaturligtvis inte Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 121 En svag slatsfinansiell silualion innebär på flera sättetl uppåtriklal tryck på räntorna. Den svenska räntenivån är emellertid ävenstarkt påverkad av den internationella ränteutvecklingen. Man kan därför tänkasig flera olika ränteantaganden vid en given utveckling av budgetunderskottet. En känslighetsanalys, därman ser hur beräkningarna påverkas av förändringar i en given variabel, liderav vissa svagheter. Del är nämligen svärl alt tänka sig att man kan bryta ul envariabel ur en konsistent uppsättning av antaganden utan alt även övrigavariabler päverkas. Om man exempelvis låter löneulvecklingen förändras, kandetta knappasi ske utan atl också antagandena för prisutvecklingen förändras.Ett alternativ lill en sådan partiell känslighetsanalys är att ställa två olikascenarion för den samhällsekonomiska utvecklingen mot varandra och jämföraresulta- len. Här kan man konstatera atl en högre tillväxttakt leder till etlgynnsammare budgetsaido. Vad gäller inflationen kan man hävda all en högreallmän pris- och lönestegringstakt påverkar budgeten negativt. Den mestogynnsamma kombinationen av faklorer ger sälunda en samhällsekonomisk bildpräglad av s. k. stagflationstendenser, dvs. en läg tillväxt med samtidig snabbinflation. Mankan givetvis också göra en jämförelse med en mer gynnsam samhällsekonomiskutveckling. En metodologisk svårighet uppstår dock här så till vida som ensådan utveckling rimligen förutsätter budgelpoliliska åtgärder. I sig fallersådana antaganden utom ramen för långtidsbudgetens leknik. Del kan likväl varaav intresse att belysa ett sådant scenario. En uppfattning om hur en sådanutveckling skulle gestalta sig kan man få genom att betraktalångtidsutredningens alternativ 1. Enligt långtidsutredningens scenarioåterförs statsfinanserna successivt i riklning mot jämvikt, parallelll med altövriga balansbrister i ekonomin byggs bort. innebär för -långtidsutredningens slutar - att budgetunderskottet reducerats till ca 55miljarder kr. i löpande priser. En sådan utveckling kan rimligen inlerealiseras utan att omfattande besparingsåtgärder genomförs under en följd avär. Budgeten förstärks enligt detta scenario med . Detta sker dels genorn besparingar, dels via de positivaeffekter på inkomstsidan som en högre ekonomisk tillväxttakt ger. Det faktumall ett belydande nominellt underskott kvarstår vid periodens slutsammanhänger med ökningen av slatsskuldräntorna. De uppgår till över40 miljarder kr. enligl långtidsutredningens beräkningar. Om man bortser frånstatsskuldräntorna skulle därför budgetunderskottet är 1985 begränsas tillendast av BNP. Detta kan jämföras för är 1980. Sammantagetkan man således konstatera alt beräkningarna på ett avgörande säll påverkas avförändringar i olika cenirala variabler. Långtidsbudgeten är som nämnts varkenen prognos eller en plan för den framlida ulvecklingen. Däremot visar den påvissa grundläggande tendenser i bud- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 122 gelutvecklingen.Alltför stor uppmärksamhet bör därför inte fästas vid budgetsaldots absolutanivä . Vad som däremol börunderstrykas är att de beräkningar som gjorts pekar på en fortgåendestrukturell försvagning av statsfinanserna. Statens inkomsler är starktberoende av den reala tillväxten i ekonomin - här förutses en relativt svagutveckling under de närmasle åren. Budgetens utgifter däremot slyrs i hög gradav faklorer av en annan art, nämligen den allmänna prisutvecklingen,befolkningsförändringar och andra volymfak-lorer. Dessulom innebär debudgetunderskott som uppstått att utgifterna förstalsskuldräntor befinner sig pä en hög och snabbt stigande nivå. Dessaförhållanden leder till att gapet mellan inkomster och utgifter successivtvidgas om inte yllerligare budgetförstärkande ålgärder snabbi sätts in. Dettakan anses vara elt huvudresullat av årets långtidsbudget. beräkning av budgetutfallet /81 1980/81:150 1 Bilaga 2.2 : Budgetutfallet /81 Beräkning över utfallet av statsbudgeten för budgetåret1980/81 () lämnar härmed beräkning överutfallet av statsbudgeten för /81. I beräkningarna ingår de av regeringen begärda anslagen påtilläggsbudget (FiU 1980/81:16, prop 1980/81:64, 67, 93, 98, 101, 125, 128,161). Vidare ingår regeringens beslut om utnyttjande av finansfullmakten (budgetdepartementel1980-10-09, . Sammanlagt uppgår de medtagna anslagen påtilläggsbudget till 4 395 milj. kr. Besluten atl utnyttja finansfullmaktengäller 445,9 milj. kr. Slalens inkomster beräknas uppgå lill 155 145 milj. kr.för budgeiårel 1980/81 vilkel är 314 milj. kr. mindre än beräkningen islatsbudgelen. Utgifterna beräknas uppgå till 213464 milj. kr. I beräkningarnahar hänsyn inle tagils till medlarnas slutbud för den offentliga sektorn. Svarskall lämnas till medlarna . Budet innebär bl.a. att deoffentligt anställda får elt engångsbelopp på . i ställetför retroaktiv lön . Under /81 beräknasbudet medföra att slalens utgifter ökar med omkring 200 milj. kr. Istatsbudgeten anvisades 9000 milj. kr. för oförutsedda utgifter bl.a.tilläggsbudgetar, höjda löner, folkpensioner och livsmedelssubventioner. 1denna beräkning har hänsyn lagils till tilläggsbudget I, 11 och 111. För atlundvika dubbelräkning, sedan anvisade medel på tilläggsbudget tagits med, hardet i statsbudgeten anvisade beloppet för oförutsedda utgifter justerats nedmed 6000 milj. kr. till 3000 milj. kr. Del beräknade utfallet för statens utgifter blir då 5 346milj. större än vad som anvisats i statsbudgeten (inkl. justering avoförutsedda utgifter, tilläggsbudget I III och finansfullmakt). Statsbudgetensunderskott för /81 beräknas uppgå till 58 319 milj. kr. vilketär 5660 milj. kr. mer än beräkningen i statsbudgeten. I bilaga I redovisasstatsbudgetens inkomsler och utgifter fördelade på inkomsttyp och huvudtitlar. 1 1980/81. Statsbudgeten för /81 (milj. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Förslags- och obetecknade anslag Röriiga krediter (4- = ökad disposition, - = minskad ' I statsbudgeten ingick 9000 milj. kr. Detta belopp har justerats ned till 3 000 milj. kr. sedan hänsyntagits till tilläggsbudget I. 11 och 111. Del beräknade utfallet för inkomsterna i förhållande lillberäkningen i statsbudgeten framgår av bilaga 2. Inkomsterna beräknas bli 314milj. mindre än beräkningen i statsbudgeten. De största förändringarnahänför sig till följande inkomsthuvudgrupper. DifTerens beräknat utfall och statsbudget (milj.kr.) Skatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse -5 246 Lagstadgade socialavgifter -I-1 608 Skatt på varor och tjänster -1-3 404 Statliga pensionsavgifter, netto - 838 Övriga -I- 758 Anlaganden om utvecklingen av den totala lönesumman istatsbudgeten och denna beräkning framgår nedan. Procentuell förändring från föregående är Beräkning över utfallet /81 Bil.2.2 : Budgetutfallet /81 3 Inkomsterna inom inkomslhuvudgruppen skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas bli 5 246 milj. kr. eller 14.0 procentlägre än beräkningen i slatsbudgelen. Det beror bl. a. på att lönesumman nuberäknas öka långsammare, den överskjutande skatten blev högre och denkvarstående skatten lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Delagstadgade socialavgifterna beräknas bli 1608 milj. kr. större än istatsbudgeten. Inkomsterna på titeln sjukförsäkringsavgifter, netlo, beräknasuppgå till 4444 milj. kr. vilkel är I 944 milj. kr. mer än i stalsbudgelen.Ökningen beror bl.a. på lägre koslnader för sjukförsäkringen under år 1980.1beräkningarna har vidare hänsyn tagits till alt uppräkningsfaklorn förär 1981fastställts lill (SFS 1980:801) och regeringens förslag tillbesparingar inom socialförsäkringen (prop. 1980/81:20). Skatt påvaror och tjänster beräknas uppgå till 3 404 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Av delta belopp hänför sig 2600 milj. kr. till mervärdeskattensom höjdes (SFS 1980:676). I beräkningarna har hänsyntagits till höjningarna av skatten på tobak, sprit, vin, öl,choklad, charterresor samt höjningarna av bensinskallen, energiskatten ochkilometerskatten. Inkomsterna på titlarna energiskall och bensinskatt beräknasbli 528 milj. kr. respektive 195 milj. kr. slörre än beräkningen istatsbudgeten. Inkomsterna på titeln skall pä spritdrycker beräknas trotsskaltehöjningen bli 465 milj. kr. eller lägre än beloppet istatsbudgeten. Underskottetpå inkomsttiteln statliga pensionsavgifter, netto, beräknas nu bli 1 095 milj.kr. vilket är en ökning av underskottet med 838 milj. kr. i förhållande tillslatsbudgelen. Förslags- och obetecknade anslag Utgifterna på förslags- och obetecknade anslag beräknasuppgå till 167473 milj. kr. (bilaga 3). Utgifterna på dessa anslag blir dä 3063milj. större än beräkningen i statsbudgeten (inkl tilläggsbudget I-IIl ochbeslut att utnyttja finansfullmakten). De största differenserna mellan beräknalulfall och statsbudget anges nedan. Differens beräknat utfall oeh statsbudget (milj.kr.) Folkpensioner -H1 880 Försvarsdepartementet -¥ 982