prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — 25 § Har ålervinning sökts motulslag enligl denna lag, förordnar rätten om målets fortsatta handläggning.Beträffande rättegången skall stämning anses utfärdad genom detta förordnande.Kan målel anses lillräckligl förberett genom lagsökningsförfarandet, får detgenast utsättas till huvudförhandling eller, om del skall handläggas enligtlagen (1974: 8) om rättegången i Ivislemål om mindre värden, till sammanlrädeenligt den lagen. 26 § I den mån särskildbeslämmelse ej har meddelats i denna lag, gäller i tillämpliga delar vad som irätlegångsbalken sägs om ivislemål. Dennalag träder i kraft den 00, då lagen (1946: 808) om lagsökning ochbetalningsföreläggande skall upphöra att gälla. 1980/81:88 79 SammanstäUning av remissyttranden över promemorian (Ds Ju1977:5) Summarisk process' /./ : Del remitterade förslagel innefattar engenomgripande reform av de summariska processformerna lagsökning, betalningsforeläg gande och handräckning-- . 1 relation härtill framstår promemorian som överraskande mager. Mol bakgmnd av delutredningsarbete som lidigare redovisats-- kan emellertid de aktuella frågoma -åtminstone vad gäller den summariska belalningsprocessen - nu ansesvara i stort sell tillfredsställande utredda om synfältet begränsas strikt tilldel område PM gäller. i ell snävt perspektiv framstår det remilleradeförslagel som väl ägnat att läggas till gmnd för lagstiftning. Det kan emellertid inte uteslutas att bilden skulle bli enhelt annan om man på ett fullständigare sätt än som är fallet satt in densummariska processen i sitt allmänprocessuella sammanhang och gjort ett försökatt samstämma de processuella instmment som slår den rättssökandeallmänheten till buds. Vad som kortsiktigt kan förefalla vara en lyckliginnovation på den summariska processens område skulle då möjligen komma i enmindre fördelaktig dager. Man saknar t. ex. en närmare diskussion av i vilkenmån tillkomsten av lag om rättegången i tvistemål om mindre värden(småmålslagen) bör påverka ulformningen av en ny summarisk process. Förslagetsätts ej heller i relation lill aktuella reformplaner i fråga om utformningenav den ordinära civilprocessen. kan man naturligtvis inte lägga det remitteradeförslagel till last att underlag saknas för en mera övergripandediskussion (jfr PM s. 98); förslagel förefaller ju till inle oväsentlig delvara en konsekvens av alt överexekulorsorganisationen sannolikl skall avskaffasfrån 1/1 1980 (PM s. 102). Tidspressen ökas yllerligare av att ettställningslagande lill det remillerade förslaget skall ske i departementetsamtidigt som förslaget till utsökningsbalk (SOU 1973: 22) remitteras tilllagrådel (PM s. 14). Del är beklagligt all ulformningen av ett förfarande somhar så slor belydelse i del prakliska rätlslivel Ofr PM s. 141) på detla sättblir någol av en biprodukt lill annat lagstiftningsarbete. har tillsatts en kommitté med uppdrag all göra enöversyn av rätlegångsförfarandet vid allmän domstol. Direktiven (Dir 1977: 10)ger knappast utrymme för ett samlat grepp på de olika processformema ens idetta sammanhang, även om del är avsikten att undersöka vilka följdereventuella ändringar får för RB:s system i stort (s. 4), att söka nå en ordningsom innebär att rättsväsendets resurser utnyttjas på bästa sätt (s. 5) och attpröva om småmålslagen bör arbetas in i RB (s. 6). Det skulle enligl hovrättensmening vara lyckligt om kommittén även hade att överväga förhållandel mellanden summariska processen och övriga process-former samt möjlighetema att arbetain också den summariska processen i RB, kanske rent av genom alt göra densummariska processformen lill en ' I sammanställningen har utelämnats de remissyllrandensom enbart hänför sig till den summariska betalningsprocessen. 1980/81:88 80 normal ingång lill nära nog samtliga disposilivacivilprocessuella förfaranden. Den föreslagna möjlighelen till utökadanvändning av tredskodom i småmål accentuerar ytteriigare behovet av en dyliktotalsyn. Man riskerar nu all få en provkarta på processlyper som delvisöverlappar varandra (jfr SOU 1963: 28 s. 55 f). Del skulle givelvis föra för långl aft här utveckla ovanskisserade tankar och PM erbjuder som nämnis heller inle lillräckligldiskussionsunderlag i delta hänseende. Hovrälten återkommer dock lill dettaövergripande spörsmål i del följande. Kan man då inte låta förslagel vila till dess bättreunderlag finns för en samordnad syn? Nej, uppenbarligen är så inle fallet vadgäller handräckningsmålen; här bör ju en lag ligga klar alt träda i kraft1980. Och mol tanken alt låla eventuella reformer på betalningsprocessensområde anslå, till dess den nytillsatta kommittén kan skönja åtminstonehuvuddragen av den framtida systematiken, kan anföras alt man inte har någotall förlora på att reformera betalningsprocessen s.a. s. interimistiskt; skulleden nya lagsökningslagen sedan visa sig passa illa in i det framtida systemetgår det ju all ändra på nytt. Häremoi kan dock i sin lur med fog göras gällandealt täta ändringar knappast är all rekommendera på ett rättsområde somallmänheten fömtsälls behärska utan hjälp av juridisk sakkunskap (PM s. 70).Vidare förefaUer nu gällande lag fungera lämligen tillfredsställande. Hovrätten sammanfattar sin principiella inställning påföljande sätt. Med undantag för handräckningsmålen och ändringama i jordabalkenoch småmålslagen bör en reform möjligen anstå till dess frågan om den summariskabetalningsprocessens samband med övriga processlyper utretts. i deljämförelsevis trånga perspektiv som anläggs i PM anser hovrätten dock allförslaget i sina huvuddrag är väl genomarbetat och - med några viktigareservationer som kommer att framgå av det följande - väl ägnat att läggas lill gmnd för lagstiftning. tilltalande ur språklig och redaktionell synpunkt. Hovrättens - med lidigare angivna reservationer - allmäntpositiva hållning till del nu remitterade förslagel skall ses mot bakgmnd avvad hovrätten yttrat i samband med lidigare reformarbete på här aktuella område.----- Eftersom hovrälten i allt väsentligtvidhåller sina tidigare ställningstaganden är del med tillfredsställelse hovrättennu kan konstatera alt man i PM prövat frågan om en samordning av de summariskaprocessformema, att de exekufiva organens judiciella uppgifter inskränks islällel för att utökas samt alt frågan om en utvidgad lillämpning av tredskodomnu gjorts lill föremål för ett - visserligen till småmålslagen begränsat-förslag. Hovrätten vill här också inflika att om förslaget att överförahandräckningsmålen till allmän domstol genomförs kommer den i SOU 1973:22aklualiserade frågan om avskaffande av överexekuior givetvis i en ny dager:hovrätten kan under angivna fömtsättning numera Ullstyrka en sådan åtgärd försåvitt reglerna om självrättelse i en ny utsökningsbalk stramas upp iförhållande lill vad som föreslogs i detta betänkande. 1.2 anser att de ipromemorian framlagda förslagen i allt väsentligt är lämpliga och att de, medvissa anmärkningar, kan tillstyrkas. 1.4 läns norra tingsrätt:Förslaget synes vara väl lämpat att läggas till gmnd för lagstiftning. 1980/81:88 Hl 1.5 Ulredningen angåendeföretagsinleckning finner inle någon anledning lill erinran mol förslagel islort, 1.6 Räticgungstitredningen: Promemorianär enligt utredningen ett förljänslfulll slulresullat av det mångåriga arbelelmed all reformera de summariska processformerna. Förslagel lill nylagsökningslag utmärks av en stark strävan efter enhetlighet ochtillämpningsområdet för den lagen har fån omfatta såväl de nuvarandelagsöknings- och beialningsföreläggan-deinsiiluten som vissahandräckningsformer enligl utsökningslagen. Den föreslagna lagsökningslagensynes väl ägnad all ligga lill gmnd för lagstiftning. Särskill värdefullt ärall man lyckats åstadkomma ett smidigt förfarande ulan onödigt tyngandeformella krav. Den föreslagna lagsökningslagen angriper pä flera punkterallmänna processrältsliga problem på ett nytt sätt. I allmänhel syneslösningarna vara praktiskt ändamålsenliga för lagsökningsprocessens del. Fleraav de berörda frågorna kommer emellertid att las upp ur ett någol vidare perspektivav rätlegängsulredningen, som har lill uppgift all göra en allmän översyn avrättegångsförfarandet i de allmänna domstolarna. Det är mycket möjligl allmånga av promemorians lösningar år väl värda all ges en allmän tillämpning itvistemål men på många punkler kan det bli akluelli all föreslå lösningar somdelvis avviker från promemorieförslagel. Ulredningen har ännu inle möjlighelatt göra någon mera samlad bedömning av frågoma. Enligt ulredningens mening börman emellertid undvika att i nu förevarande lagstiftningsärende införa nyaprocessrältsliga principer som inle är nödvändiga för alt lagsökningsprocessenskall fungera. Del förtjänar påpekas all särskilda bestämmelser ilagsökningslagen kan komma alt bli överflödiga, om molsvarandefråga löses i RB (se 26 !) förslagel lill lagsökningslag). Också tidsaspektenbör beaklas. Den föreslagna lagsökningslagen avses bli salt i krafl försl ibörjan av 1980-lalet. Arbetel i rällegångsutredningen bedrivs med sikte på allförslag skall kunna framläggas . Innanfrågor av mera delaljkrilisk natur tas upp vill utredningen erinra om all denföreslagna lagsökningsprocessen har ell nära samband med den snart föreslåendeallmänna reformen av utsökningsrätten. Många frågor har av den anledningenlämnats öppna i promemorian. Så är fallet belräffande frågor bl. a. om lagsökningslagensförhållande lill 15 kap. , om summarisk process i de fall därnuvarande beslämmelser hänvisar lill 191 !) utsökningslagen, vissainhibitionsfrågor och frågor om verkslällighel av lagsökningsutslag. Genomkopplingen mellan lagsökningsprocessen och utsökningsrätlsreformen är delsvårt att göra en lolalbedömning av del nya lagsökningsinslitulel. Ulredningenförulsätler emellertid att frågor om sambandet mellan promemorieförslaget ochulsök-ningsrättsreformen ägnas särskild uppmärksamhet vid den fortsatta behandlingenav promemorieförslagel inom departementet. 1.7 : Föreningen kan iprincip ansluta sig lill den i promemorian föreslagna huvudlinjen för den summariska processens organisation och ulformning- . väsenlligl godtaga lagförslagets ulformning i promemorian. 1.8 föreningsbankers förbund anser att detfinns väsentliga bris ler i förslagel. Vid detta förhållande och då nuvarande lag fungerar bra föreslår förbundet att ändringarna begränsas till dem som betingas av att handräckningsmålen överförs lill tingsrätlema. 1980/81:88 82 1.9 Föreningen mellan ombudsmännen hos Sverigeslandshypoteksinsti lution: Sammanfallningsvis kan framhållas att föreningen har funnit alt del remillerade förslagel icke innehåller några regler som innebär förenklingar eller rationaliseringar i förhållande till gällande rätt men alt del däremot i många avseenden kommer all medföra komplikationer och tolkningssvå righeler. Föreningen anser därför all nuvarande regler bör bibehållas, med de smärre justeringar som kan anses erforderliga. 1.10 : Genomförsförslagel, skulle del leda lill åtskilliga förenklingar och minskade koslnader. Fördelarna synes vara så slora att förslagel bör genomföras ulan tidsutdräkt och före ikraft lrädandel av den nya utsökningsbalken. /.// lillslyrker promemorieförslagel. 1.12 köpmannaförbundlillslyrker, med några reservationer, promemorieförslagel. 1.13 : Den lagsökningslag som föreslås synes erbjuda en rationellordning för hantering av sådana krav som lämpligen kan handläggas! 1.14 : Förslagel synes innebäraall den summariska processen får en rationellare ordning än den som gäller. 2 Valet av handläggande myndighet 2.1 : villmed anledning av diskussionen i promemorian (s. 66 ff) underslryka vikten avall den summariska belalningsprocessen även handläggs vid deallmänna domstolarna. Åtskilliga av dessa mål kräver ingående juridiskgranskning. Som framhålles i promemorian (s. 68) ulgör handläggningen av målom lagsökning och betalningsforeläggande även ell viktigt inslag itingsnotariemas tjänstgöring. Från denna synpunkl innebär del också fördelarall handräckningsmål enligt 191 och 192 !j§ utsökningslagen (UL) läggs över påde allmänna domstolarna. Den erfarenhet som finns vid tingsrätterna både blandden rättsbildade och icke rättsbildade personalen av handläggning av liknandemål kommer all avsevärt underlätta en överflyttning av handräckningsmålen dit. 2.2 Datainspektionen: Enligtdatainspektionens mening har fördelarna med all låta kronofogdemyndigheternaulföra såväl den judiciella prövningen som verkställigheten någol undanskymtsi promemorian. Den övervägande delen av ansökningarna om lagsökning ombetalningsföreläggande inges av fordringsägare med ett slort anlal ärenden samtav anställda hos de större inkassoföretagen. 1 denna masshantering är delvikfigt att möjlighetema till rationalisering prövas noga, något som kan kommafordringsägama och inkassoföretagen lill godo, men också gäldenärerna i denmån dessa är skyldiga all ersätta fordringsägamas kostnader. Den pappershanteringsom orsakas av att ärendena handläggs av olika myndigheter är i sigtidskrävande och medför en förlängd genomsnittlig omloppstid för ärendena. Etthinder mot rationalisering ligger i att myndigheterna ställer olika 1980/81:88 83 anspråk på utredning. Frän inkassobranschens sida har dellex, påpekats all domstolarna ofta inle begär regislreringsbevis för akfiebolag(jfr 11 kap. 4 !) rällegängsbalken) och inte heller utdömer ersättning härför,men all kronofogdemyndigheterna vid verkställigheten regelmässigt fordrar allregistreringsbevis skall företes. måsle dock beaklas all sambandet mellan densummariska belalningsprocessen och verkställigheten inte är så starkt som manibland velal göra gällande. Visserligen leder en slor andel avlagsökningsulslagen och slulbevisen lill ansökan om utmätning, men betraktarman i slällel utmälningsansökningarnas relafion lill antalet ansökningar omlagsökning och betalningsforeläggande blir sambandet mindre påfallande. En slorandel - inemot en tredjedel - av ansökningarna hos domstol återkallas nämligeninnan exekuiionstilel utfärdats. De rationaliseringsvinster som parterna kan göra vid enöverföring av belalningsprocessen till kronofogdemyndigheterna måsle vara belydandeför alt uppväga de i promemorian redovisade nackdelarna för det allmänna.Enligt datainspektionens uppfallning är vinsterna inle så slora. Förslagel altden summariska betalningsprocessen även fortsättningsvis skall äga rum vidallmän domstol tillstyrks därför. Om handräckningsmålen överförs till de allmännadomstolarna vinner man, såsom påpekas i promemorian, en viss enhellighel.Frågor om avhysning och om säkerhetsåtgärder kommer inle alt, såsom , iolika situationer handläggas av olika myndigheier. kan del dock synasegendomligt all kronofogdemyndigheterna skall få avgöra de talrikt förekommandemålen om handräckning för återtagande av vara enligl lagen (1915:219) omavbetalningsköp (och enligt förslagel lill konsumentkreditlag), men inle fåförordna om återställande av besittning när liden för ett hyresavtal gått ul.Även om fömlsältningarna för återtagande av avbelalningsgods o.d. är merulföriigl angivna i förfatlningsiexi, synes det judiciella inslaget i de bådaförfarandena lämligen likartat. En viss splittring kan emellertid knappaslundvikas, och domstolarna synes väl ägnade all handlägga handräckningsmålen.Datainspektionen har därför ingen erinran mol förslaget i denna del. 2.3 RSV: Uppenbarligen kan endast de allmänna domstolarnaoch kronofogdemyndigheterna komma i fråga som handläggande myndigheter. EnligtRSVs mening bör prakliska fördelar få avgöra vilken myndighel som väljs allhandha nu ifrågavarande ärendegmpper. Med hänsyn till framför allt all det ärfråga om ell myckel slorl anlal ärenden och all partema i slor utsträckningfömtsätts kunna själva anhängiggöra sin talan, ulan anlitande av ombud, börslörre vikl således läggas vid de faktiska konsekvensema lagförslaget får änvid t. ex. mer marginella koslnadshänsyn för slalen. RSV anser övervägande skål tala för att handläggningen avlagsökning för fordran bör läggas på kronofogdemyndigheterna. Belräffandesådana frågor som utslagets rättsverkan, besvär, förfarandet vid inkommetbestridande m.m. anser verket att promemoria (Ds Ju 1972:20) angåendesummarisk betalningsprocess som mottogs övervägande positivt vid den samma åranordnade "hearingen" allljäml kan läggas lill gmnd för del fortsattalagstiftningsarbetet. 1 fråga om handläggningen av lagsökning för handräckningvill RSV framföra följande. Det skall beaktas att dessa ärenden, somvisseriigen till 1980/81:88 84 sin formella handläggning påminner om lagsökning förfordringar, ändå kan vara avsevärt mer varierande och komplicerade. Målen kan materielltberöra vin skilda delar av civilrätten och handläggningen kräver därtorerfarenhet och överblick, i synnerhet som ärendena ofta är brådskande. Allsvårbedömda ställningstaganden inte skulle uppstå därför att endasl uppenbarafall skall avgöras i denna ordning, lorde inle vara helt korrekt. Det ärvisseriigen rikligt att ell mål inle skall avgöras handräckningsvis om defaktiska förhällandena i målel är oklara. Om svårighetema emellertid, som oftaär fallet, ligger i rällslillämpningen torde den handläggande myndigheten inlekunna underlåta att avgöra målet i sak. Del är inle uteslutet att del oftareinkommer bestridande i de mer invecklade målen om handräckning, t. ex. ärendenom öppnande av väg, handräckning för all få bort byggnad, avhysning avarrendator. Del bör vidare anmärkas all verkslällighet av handräckningsbeslut- som även i fortsättningen lorde kunna ske innan beslutet vunnii laga krafl -ibland har sådana konsekvenser all såväl överklagande som ordinär process vidallmän domstol kan bli mer eller mindre ell slag i luften. Även om utslag intetillerkänns rättskraft är det därför av slor betydelse all målen handläggskorrekt och omdömesgillt. Beträffande handräckningsmålen anser RSV därför alt det ärav särskild betydelse all målen handläggs av lillräckligl erfarna jurister.Till följd av mälens relalivl ringa anlal av mer skiftande karaktär lordehandläggningen inle kunna bli rutinartad på sådanl säll som vad gällerfordringsmål. Avhysning på gmnd av oguldna hyror utgör härvid ett betydelsefulltundanlag. Den judiciella bedömningen spelar över huvud tagel en slörre roll ihandräckningsmål än i mål om fordringar. gäller även om ansökningarnalämnas obestridda. De skäl RSV anfört i remissvaret över förslaget tillutsökningsbalk för alt handräckningsmålen bör övertas av kronofogdemyndighet -främst rationaliseringsvinster och snabbhel - gäller i princip allljäml. Medhänsyn härtill och för alt kunna bibehålla förslagel om ett enhetligt lagsökningsförfarandeanser RSV all även handräckningsmålen borde flyllas lill kronofogdemyndighet. RSV vill emellertid - sell mol bakgrund av det förslaglill organisation för kronofogdemyndigheterna, somkronofogdemyndigheisuiredningen framlagt - inle bestrida allhandläggningen av handräckningsmål ålminsione i de minsta kronofogdedislriklenlidvis skulle kunna innebära problem. a. kandet i dessadistrikt föreligga svårigheter all alllid ha kronofogdepersonal förhandläggning av brådskande ärenden av ifrågavarande art. På grund härav och medhänsyn lill den närmare anknytningen till vanlig ivistemålsprocess dessa målhar jämfört med lagsökning för fordran vill RSV därför inle direki motsätta sigall lagsökning för handräckning i princip läggs på allmänna domstolar. Belräffande vissa handräckningsmål kan dock särskilda skälanföras för all de lämpligen bör handläggas direki av den verkställandemyndigheien. RSV avser här den relalivl slora gruppen handräckningsmål omåtertagande av uthyrda saker på grund av kontraktsbrott. Ansökningarna avseroftast räkne- eller skrivmaskiner, presenningar eller TV-apparater, men ocksåfordon, större verktyg, musikinstmment och maskiner av olika slag förekommer. Ihandräckningsansökningar åberopas i regel ett skriftligt kontrakt med särskildåtertagningsklausul att tillämpas vid utebliven betalning eller annatkontraktsbrott. Målen torde sällan innefatta några komplikationer. De påminnerdessutom om de mål angående återtagning enligl avbelalningsköplagen somkronofogdemyndigheterna handlägger men är enklare än dessa mål eftersom någonavräkning inte sker. 1980/81:88 85 Om handräckningsmälen skulle läggas hos allmän domsiolhemsläller RSV all det undersöks om det lagtekniskt låter sig göra attsärskilja nämnda ärendegrupp och lägga dess handläggning pä kronofogdemyndigheterna. 2.4 Slalskontoret: "Lagsökningsmäl förhandräckning", inklusive de handräckningsmål som även innefattar betalningsanspräk. kan vara rela tivt varierande och komplicerade till sin karaktär genom alt de spänner över skilda delar av det civilrältsliga områdel. Statskontoret tillstyrker utredningens förslag all angivna mål skall handläggas vid allmän domstol, eftersom många kronofogdemyndigheter sannolikt skulle få svårigheter all ulan resurstillskott handlägga dessa mål inom rimlig lid. Även om antalet kronofogdedistrikl minskas från 81 till 65 enligt kronofogdemyndighelsul- redningens förslag (SOU 1977: 42) skulle 17 distrikt ha endasl en kronofog de. Av utredningens referat av 1972 ärs departementspromemoria(Ds Ju 1972: 20) framgår, all de förslag som där redovisades om all överföraden summariska belalningsprocessen lill kronofogdemyndighet, skulle innebäraen rationalisering för borgenären. Även en adminislraliv rationalisering vidärendehandläggningen borde kunna erhållas genom att granskning av handlingar,registreringar av mål. identifikation av parter, delgivning etc. inle skullebehöva göras dubbelt. Denna bedömning lorde allljäml äga sin gillighel i vadavser "lagsökningsmäl för fordran". Dessa mål lorde ha ell mindre mänav judiciella frågeställningar än de tidigare nämnda målly-pema. De argumentsom redovisas för en förenklad ärendehandläggning bör enligt statskontoretsmening i detla sammanhang tillmätas slor belydelse, Slalskontoret anser därförall "lagsökningsmäl för fordran" bör överföras tillkronofogdemyndighet. Den distriklsindelning som har föreslagils avkronofogdemyndigheisuiredningen tillgodoser enligt statskontorets mening, fördessa mållyper, de organisaioriska förutsättningarna för att kraven påkvalificerad handläggning av berörda mållyper skall garanteras. 2.5 : finner------- allövervägande skäl lalar för all den summariska betalningsprocessenocksä i framliden handhas av de allmänna domstolarna. Flera skäl lalar onekligen för en överflyttning avhandräckningsförfarandet enligt 191 och 192 §S utsökningslagen tilldomstolarna och för en samordning med den summariska belalningsprocessen. Deljudiciella inslaget är slort varför domstol måste anses vara lämpligastemyndighel. Del är ändock svårt alt f. n. la slutlig ställning till vadhandräckningsmälen bör placeras. Bedömningen bör göras i samband med all manlar ställning lill vilken myndighel som skall handha övrig handräckning enligl191 §, dvs. den som sker med slöd av specialbeslämmelser i annan lagsliflning.Eftersom bestämmelser om handräckning också kommer alt finnas i utsökningslagen,innebär förslagel all vissa regler avseende avhysning förs över lill en ny lagom lagsökning, medan regler av likartad karaktär lorde uppläs iutsökningslagen. Handräckningsförfarandet som hillills varil reglerat i en lagblir då uppdelat på två författningar. Delta innebär ingen förenkling. Frågan arom sambandet mellan summarisk betalningsprocessoch handräckning för avhysning är så starkt all del moliverar en utbrytning avavhysningsreglema ur utsökningslagen och en uppdelning av förfarandel på fleramyndigheier. Fömlom de allmänna domstolarna synes länsslyrel- 1980/81:88 86 sema och länsrätterna kunna komma i fräga. Enöverflyttning av hela handräckningsförfarandel enligl utsökningslagen lillnågon av dessa myndigheter skulle ge den fördelen att all handräckning utanförpågående process samlas hos en myndighel (liksom nu hos överexekutor) och attregleringen kan samlas i utsökningslagen, 2.6 : Hovrätten ansluter sig nära nog heltlill vad som anförs i PM s. 66-70 om valet av handläggande myndighel.