prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fullmäktige beslutar hur många ledamöter i fullmäktige somskall utses. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst 31 i kommun med 12 000 röstberättigade invånare ellerdärunder och i landstingskommun med 140 000 röstberättigade invånare ellerdärunder, 41 i kommun med över 12 000 till och med 24 000röstberättigade invånare, 51 ikommun med över 24 000 till och med 36 000 röstberättigade invånare och ilandstingskommun med över 140000 fill och med 200 000 röstberättigadeinvånare, 61 i kommun med över 36 000 röstberättigade invånare, 71 i landstingskommun med över 200 000 röstberättigadeinvånare. och i landstingskommun med över 300 000 röstberättigadeinvånare skall dock anlalel fullmäktige bestämmas lill minst 101. Vid tillämpningen av första och Vid tillämpningen av första och andrastyckena skall som röstberälti- andra styckena skall som röstberätti gad anses den som har upptagils i gad anses den som har upplagils i gällande röstlängd. gällande röstlängd, skall genast underrättas om beslul Beslut om ändring av antalet full- om ändringav anlalel fullmäktige. mäktige skall fallas före utgången av Sådant beslut skall tillämpas först mars månad del år då val i hela rikel när val i hela riket av fullmäktige av fullmäktige förrättas. Länsslyrel- förrättas nästa gång. sen skall genast underrättas om Sådanl beslul skall tillämpas först när val ihela riket av fullmäktige förrättas nästa gång. Denna lag träder i kraft den Lag omändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1961:436) om församlingsstyrel- dels alt 12 § skall upphöra alt gälla, dels atl 8§ 4 mom., 13, 32 a och 33 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Kyrkofullmäktige får besluta att suppleanler5A:a//ulses för fullmäktige. Antalet suppleanter besläms av fullmäktige till en viss andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti erhåller i församlingen. Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Om beslutel skall ofördröjligen underrättas. Kyrkofullmäktige få beslula att suppleanter skolautses för fullmäktige. Anlalel suppleanler bestämmes av fullmäktige till enviss andel, dock högsl hälften, av del anlal platser som varje parti erhåller iförsamlingen eller, om församlingen indelas i valkretsar enligt 12 §, i varjevalkrets. Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre helatal. Om beslutet skall länsslyrelsen ofördröjligen underrättas. kyrkostämman, när kyrkofullmäktige Beslut enligl första stycket fattas av första gängen skolautses. Omvaldistrikt, valdag och upprättande av röstlängd saml vals förrättande ochavslutande, så ock om förfarandet, när kyrkofullmäktig avgår före den bestämdaIjänstgörings-tidens utgång samt når suppleant för fullmäktig inkallats tillordinarie kyrkofullmäktig eller eljest avgått som suppleant, stadgas i lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval. I lagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval finnsbestämmelser om 1. kyrklig samfällighets indelning i valkretsar och församlings indelning i valdislrikl, 2. valdag,rösllängd, vals förrättande och avslutande samt 3. förfarandetnär ledamot i fullmäktige har avgått före den bestämda tjänstgöringstidensutgång och när suppleant för ledamot har inträtt som ledamot i fullmäktigeeller av annan anledning har avgått som suppleant. 32 a § Fullmäktige i kyrklig samfällighet Fullmäktigei kyrklig samfällighet /fl besluta atl suppleanter i/:o/fl utses /årbeslutaatl suppleanler. ?/:«//utses för fullmäktige. Antalet suppleanter förfullmäktige. Prop.1980/81:170 107 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse bestämmes av fullmäktige till en viss bestäms avfullmäktige till en viss andel, dock högst hälften, av del andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti erhåller antal platser som varje parti erhåller i varje valkrets. Uppkommer därvid i samfälligheten eller, om regeringen brutet tal, avrundas detta till när- enligt 4 § andra stycket lagen masl högre hela tal. Om beslutel (1972:704) orn kyrkofullmäktigval skall ofördröjligen un- förordnat atl valbarheten skall vara derrättas. inskränkt inom valkrets, i varjevalk- rets.Uppkommer därvid brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Ombeslutet skall ofördröjligen underrättas. När kyrkofullmäktigeförsta gången skola utses, fallas beslut enligl första stycket av regeringen,om ej regeringen enligl 6 a § föreskrivit atl beslutanderätten isamfälligheten skall utövas av sammanläggningsdelegerade. 33 S Beträffande fullmäktige och suppleanler i kyrkligsamfällighet skall i övrigt vad i 9-31 §§ är stadgat med avseende å fullmäktigei församling äga motsvarande tillämpning, dock med iakttagande av följandesärskilda bestämmelser. a) Vid val av fullmäktige skall varje i samfälligheten ingående för samling eller enligt 32 § tredje stycket bestämd grupp av församlingar utgö ra en valkrets. Regeringen äger förordna, atl valbarheten skall vara inskränkt inom församling eller grupp av församlingar. b) Vad som stadgas om kyrkoråd skallavse samfällighetens kyrkoråd. c) Kungörelser ochtillkännagivanden skola anslås å en av samfälligheten på lämplig plats anordnadanslagstavla (samfällighetens anslagstavla). d) Då fullmäktige i kyrklig samfällighet första gångenskola sammanträda, utfärdas kungörelse därom av ordföranden i kyrkofullmäktige i den lill folkmängden största av de i samfälligheten ingående församlingarna eller, vid hinder för honom, av vice ordföranden i samma församlings fullmäktige. Därest fullmäktige icke finnas i nämnda församling, utfärdas kungörelsen av ordföranden i församlingens kyrkostämma eller, vid hinder för honom, av stämmans vice ordförande. e) Vid sammanträde med fullmäktige i kyrkligsamfällighet äger, ulom personer som avses i 20 § andra stycket, jämväl ordförande eller vice ordförande i församlings kyrkoråd, ändå att han icke är fullmäktig, att vid behandling av fråga, som angår församlingen särskilt, vara tillstädes och deltaga i överläggningarna men ej i besluten. Där samfälligheten omfattar församlingar tillhörande olika pastorat, tillkommer rätlen för kyrkoherde alt vara tillstädes och deltaga i överläggningarna den av församlingarnas kyrkoherdar, som därtill utser. 1980/81:170 108 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse het skall sådan rätt tillkomma två av församlingarnaskyrkoherdar. f) av fullmäktiges protokoll skall efterverkställd justering tillställas även kyrkoråd i församling, som ärende angår.Om regeringen så förordnar, äga fullmäktige förvara protokoll och andraarkivhandlingar annorstädes än i kyrkoarkiv. Denna lag iräder i kraft den Prop.1980/81:170 109 Följande remissinstanser har yttrat sig: postverket,kammarkollegiet, (), i ,i , i ,i , kommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07),utredningen (Kn 1977:04) för översyn av lagen om församlingsstyrelse. , , ,, , valnämnden i , länslandstingskommun. församlings-och pastoratsförbund, Oscarsförsamling i , , , , , kyrkliga samfällighet ochUtlandssvenskarnas Förening. Länsstyrelseni har bifogat ett yttrande av lokala skattemyndigheten iStockholms fögderi. i har bifogat ett yttrande avvalnämnden i . (kommunstyrelsens majoritet) har somsitt yttrande åberopat en promemoria. I denna återges uttalanden avföredragande borgarrådet, av valnämnden i Slockholm och av valnämndens kansli. ÄS V fiilstyrker de förslag och övriga ställningstagandeni betänkandet som verket inte berör sårskilt i sitt yttrande. På liknande sättfiilstyrker i och deförslag som dessa remissinstanser inte kommenterar närmare i sina yttranden. i : Generellt sett ärbelänkandet värdefullt för länsstyrelser och valnämnder som en faktasamling,särskilt beträffande bakgrunden till nuvarande bestämmelser och praxis på mångaområden i vallagstiftningen. i tillstyrker de föreslagnaändringarna i vallagen (ValL). Utredningen för översyn av lagen om församlingsstyrelse:Utredningen och vallagskommittén har samrått sinsemellan i fråga om deföreslagna ändringarna i församlingsstyrelselagen (LFS) och om vissa av ändringsförslagenbeträffande lagen om kyrkofullmåkfigval (KfvL). Detta gäller främsl frågorna omförsamlings och kyrklig samfällighets indelning i valkretsar och om flyttningenav valkrelsbeslämmelserna. Kontakterna har även avsett reglerna om utseende avsuppleanter för kyrkofullmäktige. Detta kommer utredningen att ta upp i sittbetänkande om översyn av LFS. 1980/81:170 110 beräknas bli avlämnat innevarande år. Ulredningen vill framhålla att vallagskommitléns förslag börinnebära förbättringar i nu gällande vallagstiftning. Särskilt gäller detla deföreslagna ändringarna i KfvL. Sammanfattningsvis tillstyrker ulredningen de förslag somvallagskommitlén har lagt fram. tillstyrker de förslag som rör landstingsvalen. låns landstingskommun tillstyrker de förslagsom berör landsfingen. : Deförslag som kommittén framfört är väl underbyggda. Förbundet inslämmer i dessa.Även i övrigt delar förbundet de synpunkter som framförts av kommittén. är odelat positiv till förslagenbeträffande kyrkovalen, : Enligt vår mening har utredningenväl beaktat problemen kring kyrkofullmäktigvalen. De föreslagna åtgärderna vadbeträftar valmaterial, poströstning, röstsammanräkning elc, hälsar vi medtillfredsställelse. Göieborgs kyrkliga samfällighet: Kommittén synes på ettförtjänstfullt sätt ha anammat den kritik, som framförts från kyrkligt håll motdelar av förfarandet vid kyrkofullmäktigvalen. 3 Valsystem, valkretsar och valdistrikt 3.1 Valsystemetvid kommunfullmäktigval RSV: Kommittén konstaterar - efter genomfördaundersökningar beträffande mandatfördelningar vid olika valsystem - alt detnuvarande valsystemet i kommunerna fyller högt ställda krav påproportionalitet. Den föreslagna höjningen av minimiantalet mandat per valkretsfrån 15 till 20 innebär enligl kommitténs mening en förstärkt garanti för enproportionell mandatfördelning. RSV instämmer i denna uppfattning men vill i sambandhärmed framhålla att det enligt RSV:s mening inte innebär några valtekniskasvårigheter att övergå till ett system med fasla valkrelsmandat ochutjämningsmandat. Lånsstyrelsen i : Den föreslagna höjningenav minimiantalet mandat per valkrets från 15 till 20 berör för länsdel - med utgångspunkt från gällande indelning - endast somhar sex valkretsar med mandatfördelningen 18, 15, 18, 18, 16, 16. Övriga elvavalkretsindelade kommuner är alla indelade i två valkretsar. Minsta antaletmandat i valkrets har , och kommuner som alla harfördelningen 25 -I- 26. 1980/81:170 111 Höjningen av antalet mandat har till syfte att ökaförutsällningarna för en proportionell mandatfördelning. De undersökningar somkommittén utfört ger enligl mening inte belägg för att denförordade metoden är den bäsla för att nå så nära ett proportionelltmandatulfall som möjligt. Undersökningen av kommunval visar för Slockholmsläns del all i de elva kommuner som hade minst 25 mandat per valkrets, förekomavvikelser i nio kommuner. I kommun (två kretsar med 30 respektive 31mandat) skulle majoriteten ha svängt från borgerlig till socialistisk. , som har många kretsar och därmed få mandal per krets, blirantalet avvikelser hela sex mandat (s. 227). Undersökningen visar enligtlänsstyrelsens mening att man skulle kunna komma närmare den eftersträvadeproporlionalileten om man införde ell kommunproporlionellt valsystem på delsätt som tillämpas vid landstingsval. Med de önskemål om vidgad närdemokratisom f. n. är aktuella måste betänkligheter om alltför stor partisplittring ochdärav följande försämrad effektivitet anses vara av mindre vikt. Om ett proporlionelll system av landstingsmodell börkombineras med en procentspärr motsvarande den som finns i riksdags- ochlandstingsvalen är en politisk fråga. En sådan spärr skulle då i större ellermindre utsträckning ersätta den spärr soih .valkretsindelningen f. n. innebär. Enligl egna beräkningar med 1979 årsvalsiffror som grund hade det i en icke valkretsindelad kommun med många mandat(, 49 mandat) behövts av lotala antalet gilfiga röster föratt la det sista mandatet. Molsvarande procenttal för kretsindelad kommun med25 mandat i kretsen är för 2,89, 2,75 och för 2,78. fordras lägst (valkrets I, 18 mandat) och högst 4,83(valkrets II,15 mandat). Det är somsynes stora variationer inom länet. Ett "småparti" behöver i vissafall för att ta mandat, i andra fall endast 1,. Indelningen i kommunvalkretsar har beträffande Stockholmskommun en särskilt stark koppling lill landstingskommunens indelning i valkretsar.Enligt 2 kap. 6 § vallagen skall gräns för val av landstingsledamötersammanfalla med gräns för valkrets för val av fullmäktige. Varje ändring ikretsindelningen för medför därför att ändring måste göras ilandstingets indelning i valkretsar. Om - som hittillsindelat kommunen i så många valkretsar som lagen medgivit - skulle välja enindelning i fem kretsar med mandatfördelningen 20, 20, 20, 20, 21 (det tordeinte vara aktuellt atl öka antalet fullmäktige) medför befolkningsomflyttningarsannolikt atl valkretsindelningen måste göras om inför varje val. Detta skullevara besvärande inte bara för valmyndigheterna utan även för partierna ochväljarna. kan inte finna några vallekniska hinder motatt införa ett 1980/81:170 112 system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat äveni kommunvalen. Mandatfördelningen mellan partierna påverkas då inte av delsätl på vilket valkretsindelningen görs. Kommunerna kan göra sin indelning ivalkretsar uteslutande med sikte på en indelning som från valtekniska,partiorganisatoriska och liknande synpunkter är den lämpligaste utan att kravetpå naturliga valkretsar behöver frånträdas. i : Erfarenheterna av slutnakommunvalkrel-sar med minimiantalet mandat höjt från 10 till 15 är, somkommittén funnil, begränsade till kommunfullmäktigvalen 1976 och 1979. gjort beträffande mandatfördelningen såsom den faktisktutföll och som den skulle ha utfallit vid en tillämpning av sammaproporfionella valsystem som tillämpas vid landstingsvalen men utansmåpartispärren på vid nämnda val visar alt det nuvarande systemetväl motsvarar de krav på proportionalitet som kan ställas. Kommittén föreslårnu en ytterligare förbättring av proportionaliteten genom en höjning avminimiantalet mandat per valkrets från 15 till 20 i de valkretsindeladekommunerna. Med hänsyn till vad sålunda anförts anser , ilikhel med kommittén, att det inte nu finns anledning att överväga en sågenomgripande förändring som en övergång till kommunproporlionellt valsystemskulle innebära. i Göieborgs och län: För län skulle höjningen vid oförändrad valkretsindelning innebära attGöteborgs kommuns tredje valkrets och kommuns tredje valkrets varderafick 20 i stället för nuvarande 19 mandat. finner det naturligt alt valsystemetförbättras så alt de av kommittén angivna fördelarna uppnås. Länsstyrelsentillstyrker därför att minimiantalet mandat per valkrets ikommunfullmäkligvalet ökas till 20. (majoriteten):Valkretsindelningen har inte i någon högre grad utnyttjats för att lokalasärintressen skall bli representerade i fullmäktige. Vid 1979 årskommunfullmäkfigval användes av listorna i hela kommuner. I 27 av de69 valkretsindelade kommunerna beställdes inte någon särskild kretslista. Någotallmänt mönster vad gäller bruket av kretslistor är knappast möjligt attskönja. Sannolikt har partierna lokala traditioner och den organisatoriskauppläggningen av deras valarbete en viss betydelse för att kretslistorförekommer. Likaså kan det antas att ändringar i kommunindelningen främjarförekomsten av kretslistor. Från kommunaldemokratisk synpunkt är det väsentligt attvalsystemet erbjuder lika villkor för alla partier atl erhålla mandat iförhållande till vunna röster. Systemet med slutna valkretsar har i stort settfungerat väl med nära överensstämmelse med en proportionell fördelning. 11979års val fick endast sex kommuner på grund av valkretsindelningen en annanmajoritet än vad de 1980/81:170 113 skulle ha fått med elt kommunproporlionellt valsystem.Sådana avvikelser måsle dock såvitt möjligt förebyggas. Eftersom kommunerna ärden lägsta representativa nivån i det politiska systemet, måste särskild viktfästas vid tilltron till hur kommunfullmäktige får sin sammansättning.Fullmäktige skall så nära som möjligt spegla den medborgaropinion som kommittill uttryck i valet och olika meningsriklningar bör ha samma möjligheter attpå lika villkor bli företrädda i fullmäktige. Det primärkommunala valsystemet kan i nu berört avseendeförbättras antingen genom att höja minimiantalet mandat per valkrets, somvallagskommitténs majoritet förordar, eller genom all öppna valkretsarna genomutjämningsmandat enligt reservanternas förslag. Vilken väg man väljer kansammanhänga med hur stor betydelse man anser alt valkretsindelningen har i attspegla en lokal samhörighet. Valkretsindelning kan emellertid också hafunktionen att göra listorna överskådligare genom att antalet namn minskas. Vianser, att möjligheten till "lokal samhörighet" har den övervägandebetydelsen. Detta bör dock inle hindra en begränsad höjning lill 20 mandat i varjevalkrets enligt vallagskommitténs förslag. Denlösning inom det nuvarande valsystemet som följdes genom överenskommelsen 1975mellan de fyra största riksdagsparfierna har tillämpats endast vid två val.Dessa begränsade erfarenheter ger inte skäl att frångå överenskommelsen och gåöver till ett system med utjämningsmandat. Atl höja minsta antalet mandat pervalkrets till 20 är en mindre ingripande reform. En höjning av mandatantalethar utan nackdelar genomförts tidigare. Enligt vallagskommitténs undersökningarskulle den föreslagna höjningen till 20 mandat kräva vissa ändringar blott i 16kommuner. Ändringarna innebär antingen att antalet mandat i fullmäktige ökaseller att valkretsindelningen förändras. Dessa åtgärder finner vi lämpliga föratt förbättra kommunproportionaliteten i valsystemet. Därmedtillstyrker vi att minsta antalet mandat i valkrets för kommunfullmäkligvalhöjs till 20. , styrelsen: Det nuvarande valsystemet vid kommunfullmäktigvalenantogs av och föregicks av en överenskommelse mellande fyra största riksdagspartierna. Styrelsen delar kommitténs mening atterfarenheterna av det nuvarande valsystemet med slutna kretsar, i de kommunersom är valkretsindelade, är alltför begränsade för att läggas fill grund för enövergång till ett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Isyfte att, inom det nuvarande valsystemets ram, ytterligare stärka garantiernaför en proportionell mandatfördelning föreslår kommittén att minimiantaletmandat per valkrets höjs från 15 till 20. Styrelsen tillstyrker detta förslag. (valnämndens kansli): Om kommitténsförslag vinner gehör måste verkställa en nyvalkretsindelning. Härvid har förutsatts att antalet fullmäktigledamöter ejkommer att ökas. 8 1980/81. 1980/81:170 114 Kommunen har att välja mellan 2, 3, 4 eller 5 kretsar. Vid indelning av kommunen i 5 kretsar måslekretsstorlekarna bli följande: 21, 20. 20, 20 och 20. En sådan kretsindelningkan konstrueras men torde bara kunna gälla för en valperiod i sänder med hänsynfill befolkningsförändringarna inom kommunen. Till varje ordinarie val skullekretsindelningen få justeras för all bibehålla minsl 20 mandat per krets.Återkommande valkretsjusteringar torde avsevärt försvåra arbetet för såvälpartiorganisationerna som valnämndens kansli. Indelas kommunen i 4 kretsar erhålles en god marginal föratl kunna göra en valkretsindelning med lång varakfighel. Genomsnittligt 25mandat per krets skulle utses. Frågan är om själva indelningen skulle kunnagöras på elt sådanl sätt att de olika kommundelarna kunde sammanföras i kretsarmed intressegemenskap. förslår torde partiernas lokala organisationerfå struktureras om helt för alt passa en indelning med fyra valkretsar. Vid val till är i nulägetävenledes indelat i sex valkretsar. Kretsarna är identiska medkommunvalkretsarna. Det behöver inte särskilt poängteras betydelsen av dennasamstämmighet vid genomförandet av de gemensamma valen. Om kommunen skulleindelas i 5 eller 4 kretsar skulle denna naturliga samordningsmöjlighet gå omintet. Enligt kansliets mening och med hänsyn tagen till endastpraktiska, hanleringsmässiga skäl skulle en indelning i tre valkretsar vara atlföredraga. En sådan kretsindelning skulle tillskapas genom att slåihop de nuvarande sex kretsarna två och två så att kretsarna 1 och 3, 4 och 5samt 2 och 6 bildade de tre nya kretsarna. Härvid skulle samordningen medlandslingskretsarna bibehållas och det prakfiska genomförandet underlättas. I diskussioner om riksdagsvalkretsarnas storlek harkonstaterats att , som utgör en riksdagsvalkreis, är mycketstor och borde delas. En naturlig delning vore i tre kretsar vilkel iförekommande fall skulle kunna överensstämma med en indelning i trekommunvalkretsar. Även har vissa problem med en snedkretsindelning. Länskretsen H som innefattar kommun är enligtvallagen för liten och får av egen kraft utse endasi 6 mandat mot stipulerade8. Enligt vad kansliet erfarit finns dock inga planer på attvidta någon justering av valkretsindelningen inom . En indelning av kommunen i två valkretsar torde vara ulanintresse. Kansliet vill avslutningsvis i denna fråga framföraföljande. Fram t. o. m. 1975 stadgades i vallagen att kommunvalkrets skulleomfatta minst 10 mandat. Fr. o. m. 1976 ändrades bestämmelserna härvidlag såatt valkrets kom att utse minst 15 mandat. Kommunen har således under endasttvå valperioder prövat de senaste bestämmelserna. Partierna och valnämnden haranpassat organisationen m. m. efter denna indelning. 1980/81:170 115 samordning sketl med i denna fråga. Kansliet anser att de nuvarande reglerna för valkretsarnasstorlek bör behållas och att frågan åter får prövas sedan grundlagskommitténoch kommunaldemokratiska kommittén avlämnat sina slutbetänkanden. (valnämnden): anser atlförändringar av valkretsarna genom utökning av antalet mandat per valkrets från15 fill 20 är ett steg i fel riktning. Kravet på fördjupad demokrafi reses allt starkareoch olika vägar prövas för att flytta besluten närmare människorna.Förändringar av valkretsarna borde därför gå i motsatt riktning. Vi menar attför förflutit sedan antalet mandat per valkrets höjdes från 10 lill 15och vi ser inga skäl att redan nu gå vidare mot ännu större valkretsar. Valets tekniska organisation och matemafiska uppläggningför formellt riktig fördelning av antalet mandat får inte ställas molmänniskors önskan att också i myckel stora kommuner få lägga sin röst på detparti och de kandidater som tar sig an deras lokala problem. (föredragande borgarrådet): Kommitténföreslår att varje valkrets skall utformas så att minst 20kommunfullmäktigledamöter kan utses från varje krets. För delinnebär förslaget att kommunen måste indelas i färre, men större valkretsar.Kommunen är indelad i sex valkretsar som vardera skall utse minst 15fullmäktige. Kommitténs förslag har enligt min mening enkommunaldemokratisk Många människor upplever att de har svårtatt påverka de beslut som rör den stadsdel där de lever och verkar. Istället för att göra ännu större valkretsar, menar jag att olika vägar måste prövasför att utveckla och fördjupa medborgarinflylandel på lokal nivå. åsikt att förändringar av valkretsar bör gå i motsattriktning än vad som föreslås av kommittén. : Nuvarandevalsystem för kommunerna innebär a. altvalkretsarna är slutna. Detta får lill följd att ett litet antal mandat pervalkrets gynnar regelmässigt större partier vid mandatfördelningen. riksdag antog det nuvarande systemet, somföregicks av en överenskommelse mellan de fyra största riksdagspartierna, bedömdes systemetväl motsvara de krav på proportionalitet som kan ställas. Valsystemet kan dock förbättras ytterligare vad gällerproportionaliteten Av de två system som övervägts inomkommittén ser vi det som lämpligast att välja ett kommunproportionelltvalsystem. uppnås fördelen med likartade valsystem för såvälriksdags- som landstings- Det av kommittén förordade förslagetinnebär i och för sig en förbättring ifråga om proportionalitet, men torde ejtäcka det långsiktiga kravet som ändock måste vara ett kommunproporlionelltvalsystem.