prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — De slalliga myndigheterna harvidare ålagts atl avstå från koslnadsdrivande krav på kommunerna, åläggandensom främst riktas mol myndigheter med s. k. syslemstyrande funktioner. Dessamyndigheter berörs också av insatsområdet statsbidragsförvaltning. Totall innebär verkets förslag en ökning av resursernaunder programmet med 2,3 milj. kr. fill nästa budgetår. ProgrammetPrognoser, budget, redovisning Programmet Prognoser, budget, redovisning omfattar delsuppgifter som avser ekonomiadministraliv information på riksnivå, bl. a.prognoser för slalens inkomsler och utgifter, den löpande riksbokföringen ochredovisning av budgetulfall, dels att utveckla och sprida kunskap om metoderoch rutiner för statens ekonomiadministration - SEA - och all tillse atlstatens redovisningssystem är ändamålsenliga. Programmet indelas i delprogrammenEkonomiadministraliv information riksnivå. Utveckling SEA myndighetsnivå.Tillsyn, drift, rådgivning. Extern utbildning (SEA), Annan extern verksamhetoch Intern stödverksamhet. Målet för programmel är att skapa bättreförutsättningar inom det ekonomiadminislrativa området på alla nivåer inom den statliga verksamhetenför att på sätt höja effektiviteten i statsförvaltningen. Inom programmel planeras verksamheten under budgetåret1981/82 i allt väsentligl bedrivas enligt nuvarande riktlinjer. Arbelel med budgetmoderniseringen kommer under denärmaste budgetåren att koncentreras till en uppföljning av den budgettekniskaomläggningen som genomfördes den . Vidare forisätter utredningsarbetetavseende bl. a. redovisningsprinciper, anslagskonstruktioner ochfinansieringsmodeller. En leknisk modernisering av del statligaredovisningssystemet är nödvändig. Under innevarande budgetår avslutas enförstudie där riktlinjerna för ett utvecklingsarbete i ett kortsiktigtperspektiv () presenteras. Ett prioriterat område för det myndighetsinriklademetodutvecklingsarbetet är resultatbeskrivning och resultatanalys. Under denärmaste åren inriklas insatserna på atl fördjupa kunskaperna om hur man iolika slag av verksamheter kan utveckla och praktiskt tillämpa beskrivnings-och analysmetoder. Vidare foi"tsäller utvecklingsarbetet rörandeplanering och budgetering under resursknapphel. 1980/81:100 Bilaga 11 Totalt innebär verkets förslag en ökning avresurserna inom programmel med 2,2 milj. kr. lill nästa budgetår. Storleken på personal samtdess fördelning framgår av följande sammanställning: 1981/82 Beräknar Handläggande personal Övrig personal Riksrevisionsverkeikommer alt fortsätta alt orientera verksamheten mot sådana förhållanden inom statsförvaltningen som har stor betydelse för alt realisera behovet av omprövning ochomprioritering av offentliga åtaganden. Verket avser atl dels söka påverkamyndigheterna all ompröva och ompriorilera sin verksamhet och att ge bättreunderlag för beslut på statsmaklsnivå,dels självt bidra till alt förbällrastatsmakternas beslutsunderiag. 1syfte atl uppnå della koncentrerar verket sin förvaltningsrevision till etl antal insatsområden. Vidare prioriteras isamma syfte den fortsatta budgetmoderniseringen samt metoder för alt bedrivaoch värdera resultat och effekter av myndigheternas verksamhet och för allplanera under resursknapphet. Verkelräknar också med alt bli direkt engagerat av regeringen i översynsuppdrag och har beredskap fördelta. uppgifter under /82 kommerdessutom atl utökas genom altriksrevisionsverket skall svara för den externa revisionen av affärsverkensredovisning och bokslutshandlingar. Vad gäller resurser för /82föreslår riksrevisionsverkei altmedel anvisas enligt det huvudalternativ som anges i anvisningarna för myndigheternas anslagsframställningar /82 och avser atlinom ramen för detta så långt möjligt söka behålla nuvarande personalstyrka. På kort sikl kan detla innebära minskadanvändning av konsulter. Del slatsfinansiella lägel kommer under denärmaste åren alt kräva en mycketslor restriktivitet när det gäller nya åtaganden samt systematisk omprövning av redan gjorda åtaganden för alltillväxten i de statliga budgetulgiflerna skall kunna begränsas. Kraven skärpspå en god hushållning medtillgängliga resurser. , som genom sin revi- 1980/81:100 Bilagall 52 sionoch sina insatser på det ekonomiadminislrativa området verksamt bidragit till alt höja effektiviteten i den statligaverksamheten, bör enligt min meningkunna vara ett effektivt instrument i omprövnings- och besparingsarbetet.Jag ser därför med tillfredsställelse atl riksrevisionsverkei håller på altomorientera verksamheten i denna riktning. Jag anser det också vara både angeläget och naturligt all i vissutsträckning la riksrevisionsverketskompelens i anspråk för att utreda verksamheter på direkta uppdrag av regeringen inom ramen för delöversynsarbete som förulskic-kades i1980 års kompletteringsproposilion (prop. 1979/80: 150). Projekt av detta slag blir ofta melodmässigt av sammakaraktär som de förvaltningsrevisionersom verkel genomför på eget initiativ. Genom all dessa projekt baseraspå uppdrag av regeringen kan de emellertid utföras på andra villkor än dem som normalt gäller för verketsövriga projekt, främsl i del avseendetall riksrevisionsverkei har ell ullalat stöd från regeringen vid projektensgenomförande och kan gå utanför de begränsningar som gäller för verket somrevisionsorgan samt atl resultaten kan utgöra beslutsunderlag för statsmakterna. Del kan därförfinnas skäl atl särbehandla sådan granskande och utredandeverksamhet. T. v. anser jag dock attde uppdrag som utförs på uppdrag av regeringen bör bedrivas inom ramenför befintliga program. På redovisningsrevisionens område sker underriksrevisionsverkels ledning en fortgående höjning av standarden.Redan vidtagna ålgärder kan väntas ge utdelning . Såvälden stora omfattningen på den statliga och slalligl finansieradeverksamheten som det allvarligaslatsfinansiella läget gör det emellertid nödvändigt att ytterligare förbättra kvaliteten på redovisningsrevisionen.De förändringar i den slalliga revisionsverksamheten, som statsmakternanyligen har beslutat om (prop. 1979/80: 150 bil. 2, FiU 1979/80:41, rskr 1979/80:394) och som bl. a. innebär en förstärkning avredovisningsrevisionens oberoende i förhållande till de reviderademyndigheterna, bör underlätta en sådan förbättring. Jag räknar med all effektivt kommer att ledaoch samordna arbelel med den sålundanödvändiga fortsatta standardhöjningen av redovisningsrevisionen. Jag godtar alltså i huvudsak riksrevisionsverketsförslag beträffande verksamhetensinriktning under nästa budgetår. Jag förutsätter därvid all verket harberedskap för all genom omprioritering av resurser kunna ulföra granskningar och utredningar pä uppdrag avregeringen. Min beräkning av deltotala medelsbehovet framgår av programsammanslällningen. Jag har därvid under programmel Revision beaktatbehovel av resurser för revisionen avaffärsverken. Eftersom kostnaderna för denna revision skall bäras avaffärsverken själva har jag också tagit upp intäkter i motsvarande omfattning. Jaghemställer alt regeringen föreslår att tillRiksrevisionsverket för /82 anvisa ett förslagsanslag av56331 . 1980/81:100 Bilagall 53 1979/80Utgift 201474836 1980/81Anslag 204 750000 1981/82Förslag 214170000 är dels centralförvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skatt, folkbokföringoch val, dels centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet, allt iden mån uppgifterna ej ankommer påannan myndighet. Verkel är dessutom beskattningsmyndighel försjömansskall, kupongskatt och punktskatter. leds av en styrelse. Chef för verkelär en generaldirektör som även är styrelsens ordförande. Denne har närmaslunder sig en överdirektör. Verket är organiserat på åtta huvudenheter, nämligenen avdelning för verkets administration, en för rällsärenden, en fördirekt skatt, en för indirekt skatt, en förkontroll och revision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföring och val samt en för driftteknik. Dessutom finns en enhet för allmännaombud och etl sekretariat för verksledningen. Inom finns en nämnd förrällsärenden och sjömansskal-lenämnden. Till verket ärenergiskallenämnden, reklamskaltenämnden och kilomelerskaltenämnden knutna. Vid beslutades om delsriktlinjer för en ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m.m. (prop 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229),dels elt nytt syslem för automatisk databehandling inom folkbokförings- ochbeskattningsområdel (prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975: 230). Besluten innebär bl. a. atl alla deklarationerskall granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokalskattemyndighet. Skatteadministrationen effektiviseras bl. a. genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag för granskningen och taxeringen. Den nya taxeringsorganisalionen började,enligt beslut vid /77(prop. 1976/77: 138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346), genomföras vid taxering. framtill övergången bedrevs ellomfattande fortsall utrednings- och utvecklingsarbete, som en successiv uppbyggnad av den nyagranskningsorganisalionen ägde rum. Del nya dalabehandlingssyslemel haren systemstruktur med en blandad regionaloch central regislerföring. Under /76 beslutades att 21 länskall förses med egna datoranläggningar (prop. 1975/76:100 bil.9s. 101, SkU 1975/76: 35, rskr 1975/76:212). 1980/81:100 Bilaga 11 anläggning hos riksskatteverketför den centrala ADB-driften. Åven del nyaADB-systemet tas i drift successivt . Fullföljandet av de nämnda riksdagsbeslutenförutsatte en mycket omfattande utredningsverksamhet. Regeringenuppdrog åt ochstatskontoret att gemensamt svara för denna. De båda myndigheterna har bedrivit utredningsverksamheten inom det s.k. . Delfortsatta genomförandel av laxeringsreformen ankommer därefter påriksskatteverket inom ramen för verkets ordinarie organisation. Fortfarandeåterstår visst utvecklingsarbete,främst inom databehandlingsområdel. Härvid anlhas lillfällig personal iviss utsträckning. Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal -1-25 + 9 -7 -1 därav för utrikes resor (+ 20000) Expenser för eget behov -1- 1 156000 Expenser för annat än -1- 4 000000 I enlighet med regeringens direktiv fillmyndigheterna har som huvudförslag i anslagsframställningenför /82 redovisat ett besparingsalternafiv som, jämfört med delpris- och löneomräknade anslaget förinnevarande budgetår, innebär en minskning . Härutöver lämnar verkel elt sidoallernaliv, somefter samma beräkningsgrunder sombesparingsalternalivel innebär en anslagsminskning med bara ca 0,. Löne- och prisomräkning uppgårlill . huvudförslag innebär att anslaget föreslås ned-räknat med tillsammans . sedan löne-och prisomräkningen har gjorts. Inom ramen för detla belopp föreslårriksskatteverket såväl ökningar somminskningar. Lönekostnader föreslås ökad med Prop.1980/81:100 Bilagall 55 och anslagsposten Expenser för eget behov ökad med 567000 kr.Minskningar föreslås under anslagsposten Utbildning och information med 7061000kr. och under anslagsposten Reseersättningar med . Bland de förändringar i verksamhetens inriktning ellergenomförande som bedöms motivera väsentliga resursbehov, omdispositioner ellerframlida ekonomiska bindningar har framhållit följande. 2.1 Huvudförslaget har möjliggjortsgenom atl utbildnings- och informa-lionskostnaderna dragits ned med ca 7 milj.kr. Härav belöper ca 5,8 milj. kr. på utbildning och återstoden, 1,2 milj. kr.,på information. Avgörande har varit dels alt behovet av grundutbildning harminskat sedan RS-refor-men i huvudsak genomförts, dels all utbildnings- ochinformationsinsatserna års allmänna fastighetstaxering avslutats.Därutöver har sökt öka regionaliseringen av utbildningsverksamheternatill länsstyrelserna. De härigenom lolalt sett uppnådda besparingarna äravsevärda. Huvudförslaget innebär dock ingen minskning av ambitionsnivån iutbildningsverksamheten. 2.2 Inom verkels taxeringsseklionligger ansvaret för bl.a. den s.k. lelefonpanelen för direkt skall. Denbetjänar myndighelsförelrädare, men främst allmänheten med svar på taxerings-och andra skattefrågor. Detla är en svåradminislrerad uppgift som larförhållandevis slora resurser i anspråk från andra arbetsuppgifter inomsakområdet. En resursförstärkning bedöms därför som ofrånkomlig, varförriksskatteverket begär elt tillskott med tre handläggartjänster påtaxeringssektionen (-. 2.3 För att koncentrera de resurserverket disponerar för vägtrafikskalt och åstadkomma den nödvändigaavlastningen av sektionsledningen föreslår alt frågor omvägtrafikskalt bryts ut ur den punktskattesektion där dessa frågor f. n.handläggs och bildar en ny vägtra-fikskattesektion inom avdelningen förindirekt skatt. Inom ramen för besparingsalternalivel har verkel beräknatmedel för en ny sektionschefs-tjänst (-h . 2.4 Årendena angåendeinvesteringsbidrag minskar till nästa budgetår vilkel innebär en besparing förfritidshandläggning av dessa ärenden med . 2.5 års allmänna val ökardäremot personalkostnaderna med ca . i förhållande lill vadriksskatteverket disponerar för innevarande budgetår. 2.6 Bemanningen av verketsADB-driftseklion planerades efter de förutsättningar som då låg tillgrund för bedömning av den framlida ADB-driften i del nya ADB-systemet.Erfarenheten visar emellertid att de verkliga resursbehoven på flera punkter ärslörre än vad som då beräknades. Verksamheten vid ADB-driftseklionen kräver därförresurser utöver de som f. n. anvisats av statsmakterna. De resurstillskott somredovisas inom huvudalternativet är enligl uppfattning ettminimum för atl klara verksamheten inom ADB-driftseklionen (-. 1980/81:100 Bilagall 56 2.7 Verkels syslemdriflseklionsvarar bl. a. för all skattelagstiftningen inför ADB-bearbelningar översätts i olika dalasystem och datorprogram. Svårigheten all rekrytera kvalificerad personalhar lett lill alt elt stort antal konsulter har måst anlitas för systemarbetet ochprogrammering. Rekryteringsmöjligheternaberäknas inte nämnvärt öka lill nästa budgetår, varför behov av konsultmedel kvarstår. Riksskatteverketföreslär en ökad medelsanvisning med700000 kr. för ändamålet i sill huvudförslag. 2.8 Sedan 1981 års allmännafastighetstaxering har genomförts kan tillfälligaförstärkningar för detta ändamål inom taxerings-och systemdriflsektionerna avvecklas (-. 2.9 Inom sektorn för allmänna målvid kronofogdemyndigheterna, har arbetsbördan ökal ständigt under desenaste åren. Särskilt mycket har ärenden oms. k. förelagarskatler ökat. Sådana skatteskulder är i allmänhet svåraall driva in. Del skulle därför vara värdefullt om för administration av exekutionsväsendet förfogade över en kvalificerad tjänsteman som kan biträda delokala myndigheterna med utredningari sådana ärenden. Verksamheten bör tillatl börja med drivas på försök underen Ivåårsperiod. 1 gengäld kan en lillfällig förstärkning för arbetsuppgifteri samband med genomförande av den nya utsökningsbalken dras in. 2.10 Inom huvudalternativet harriksskatteverket också föreslagil inrättandet av elva övriga tjänster för olika ändamål inomtaxeringssektionen ochuppbördsseklionen i avdelningen för direkt skatt (expeditions- och skrivgöromålsaml anvisningsverksamhel), inom drifllekniska avdelningensorganisalionssektion (blanketlkonslruklion) samt inom administrativa avdelningen (utbildningsadminislralion ochproduktion av utbildningsmaterialsamt telefonist- och expeditionsvaktsgöromål) (-. 2.11 Genom all slarkl prioritera reseverksamheten räknar verket med alt i elt besparingsläge kunna reducerareseverksamhelen motsvarande 300000kr. Vidare kommer antalet garageplatser för tjänstebruk att reduceras, vilkel medför minskade kostnader med ca100000 kr. 2.12 Verkels expenskoslnader föreget behov består till största delenav kostnader för telefoner,kopieringsmaskiner, skrivautomater och databearbetningar m. m. som är en förutsättning för verksamheten. En mycketstor restriktivitet iakttas när det gäller nya anskaffningar. Dessa fåruteslutande inriklas på de oundgängliga behoven. En allt mer omfattande verksamhet och en allmänkostnadsutveckling som är betydligt större än den medgivna prisomräkningen gör emellertid allriksskatteverket måsle föreslå enreell höjning av expensanslagel, vilkel f. n. är en trång sektor i verksamheten(. Ulöver huvudalternativet för riksskatteverketfram etl antal för-slärkningsanslagsom uppgår lill sammanlagt 2987000kr. Dessa förslag innebär dels atthuvudalternativels minskningar under anslagsposten Reseersättningar med400000 kr. inte genomförs, dels all verkel tillförs 1980/81:100 Bilagall 57 ytterligare16 tjänster för handläggande personal och två biträdesljänsler. Kostnaderna fördessa personalförstärkningar uppgår lill . Av de 18tjänsterna är fyra hänförliga till drifllekniska avdelningen (organisafions- och ADB-driftsektionerna), tre lill kontrollavdelningens revisionssektion, tre lill avdelningen för indirekt skatt(mervärde- och punklskalte-seklionerna),tre till rättsavdelningen(ulredningar och remisser saml textbehandlingi del dalabaserade informationssystemet för rättsväsendet), tre till den administrativa avdelningen (personal- ochintendenturseklionerna) saml en lill vardera allmänna ombudens kansli resp.taxeringsseklionen inom avdelningen för direkt skatt. har riksskatteverketsverksamhet till slor del präglats avdet omfattande arbetet med att genomföra en ny organisation förskatteadministrationen och en ny ordning för taxeringen i första instans samtell nytt syslem för automatisk databehandling inom folkbokförings- ochbeskattningsområdel (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229 resp. prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975:230). Förberedelsearbetenautfördes lill siörsta delen gemensamtav och statskontoret inom ramen för del s. k.RS-projektet med personal från nämnda myndigheter samt från länsstyrelser ochlokala skattemyndigheter. De nyataxeringsformerna tillämpas i enlighet med beslut vid /77 (prop. 1976/77:138, SkU1976/77:49, rskr 1976/ 77:346) sedan1979 års taxering. Nya rutiner för uppbörd av skatt togs i bruk enligt beslut av riksdagenvåren 1979 (prop. 1978/ 79: 161, SkU 1978/79: .50, rskr 1978/79:379). Sedan avvecklades som organisatoriskenhet vid ingången av /80 utförs det fortsatta utvecklingsarbetesom kommer all behövas - främsl inom databehandlingsområdel- inom ordinarie organisation, dock med anlitande av tillfällig personal i vissulslräckning. De enheter inom som i första hand berörsav detla är syslemdriflseklionen, som harhand om det återstående utvecklingsarbetet med ADB-systemet, ochuppbördssektionen, som har ansvarel för att genomföra kvarstående ändringarna inom uppbördsområdel.Riksskatteverkets centralmyndig-helsansvarför laxeringsarbelel i första instans ligger på taxerings- och kontrollseklionerna. Driften av den centraladatoranläggningen i det nya ADB-systemet handhas av den för ändamåletinrättade ADB-driftseklionen. När del gäller resurserna för riksskatteverketsverksamhet under nästa budgetår kanjag inledningsvis konstalera all vissa av verkets uppgifter under innevarande och lidigare budgetårbortfaller eller får en väsenlligt minskad omfattning. Riksskatteverketförfogar under innevarande budgetår över slora resurser årsallmänna fastighetstaxering, för vilken 1980/81:100 Bilagall 58 verkethar varit sammanhållande av de omfattande förberedelsearbetena. Till nästa budgetår bortfaller emellertidmedelsbehoven för dels anvisningsverksamhel och utfärdande avtillämpningsföreskrifter saml syslem-och programmeringsarbeten, delsutbildningsverksamhet och information. Tillsammans representerar de avslutadesärskilda insatserna för faslighets-taxeringen ett minskat medelsbehov av4230000 kr. Vidare har de slora utbildningsinsatsernai samband med RS-reformen och de avsevärda personalförslärkningar som kommit länsstyrelser och lokala skattemyndighetertill del i stort sett fullföljts lillnästa budgetår. Grundutbildningen inomden skalteulbildning som svarar för kan därför anpassas till en kvantitativt lägre omfattning. Medelstilldelningen lill kan till följd härav minskas med . Jag vill betona atläven därefter står betydande resurser till disposition försådan utbildning och atl minskningarna enligt verkels uppfattning inte leder lill någon sänkt ambitionsnivå i ulbildningen. Slutligen bortfaller också under /82 lill slor del behovel av nuvarande resurser för handläggning av ärenden om deinvesteringsbidrag för maskiner och andrainventarier saml vissa byggnadsarbeten som kan utgå för investeringar som gjorts före utgången av december 1979resp. Medelsbehovel minskar för delta ändamål med ca . Jagvill i sammanhanget nämna att något motsvarandeinvesteringsbidrag inte är aktuellti samband med den av nyligenbeslutade möjligheten lill investeringsavdragvid inkomsttaxeringen för investeringar efter den (prop. 1980/81:60, SkU 1980/81: 13,rskr 1980/81:66). beslutade (prop. 1977/78: 170,KU 1977/78:47, rskr 1977/78:308) atlde dåvarande länsrätterna, länsskalterällerna och fastig-helstaxeringsrätlerna skulle brytas ul frånlänsstyrelserna och läggas samman lill en fristående allmän förvaltningsrätt i varjelän. Dessa nytillkomna fora fickbenämningen länsrätter. 1 riksdagsbeslutet ingick också atl mellankommunala skatterätten, som främst prövarbesvär över laxerings-nämnders och lokalaskattemyndigheters beslut när de skattskyldiga har förvärvskälla som i fråga ombeskattningsort är all hänföra tillmer än etl län, inte längre skall hasitt kansli och sin föredragandeorganisalion knutna till utan administrativtsamordnas med länsrätten iStockholms län. principbeslut har ännu inte förverkligats genom den osäkerhet som råder i fråga om denlagstiftning som lill slor del utgör grunden för mellankommunala skatterättensverksamhet. Som chefen för jusliliedepartemenleltidigare denna dag har anfört vid sin anmälan av anslag lill de allmännaförvaltningsdomstolarna bör emellertid mellankommunala skatterätten fr. o. m. nästa budgetår administrativt samordnasmed länsrätten. Min medelsberäkningför till nästa budgetårlar hänsyn lill delta.. Sedan de anslagsminskningar som jag nu nämnt harbeaktats bör anslag för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i en 1980/81:100 Bilagall 59 tvåprocentigminskning i enlighet med generella budgetdirektiv. har i sin anslagsframställning påvisatmånga möjligheler lill atl inom en sådan ram genom omfördelningar ochomprioriteringar lillgodose nya,angelägnare utgiftsbehov. Jag förordar att huvuddelen av förslagen kommer till utförande. Sålunda anser jag det angeläget alt ADB-driftseklionen kanfå en förstärkt basorganisalion för all kunna ge fullgod driftservice idatasystemet för folkbokföring och beskattning. Den bedömning av resursbehovetsom kom till uttryck istatsmakternas slällningstagande vid inrättandetav denna sektion under /77 torde få justeras något mot bakgrund av senare vunna erfarenheter iden faktiska driften. ADB-driftseklionen bör därför enligl min uppfattningförstärkas med en handläggartjänslför uppföljning och prognoslisering av beläggningen pä såväl den cenirala somden regionala datorutrustningen saml en tjänst för framställning avregislreringsinslruktioner. Vidare bör sektionen få två ylterligare driftassistenter och medel för extradatoroperatörer under helgereftersom beläggningen på centraldatorn överstiger de tvä skift som personalenf. n. är dimensionerad för. Taxeringssektionen inom avdelningen för direktskatt har viktiga uppgifter när delgäller utfärdande av föreskrifter, instruktioner, anvisningar och råd till ledning för arbetet inom de regionala och lokalaskattemyndigheterna och till allmänheten. Jag anser att den s.k. telefonpanelen fyller en uppgift i deltasammanhang. Jag ställer mig därför bakom förslag omförstärkning av taxeringsseklionen för deltaändamål, liksom förslaget om atl sektionen även i övrigt tillförs ytterligaretvå handläggartjänster och en bilrädestjänst. Jag har heller ingen erinran mol de föreslagnaförstärkningarna av val-sektionen inför de allmänna valen under hösten1982. De s. k. punktskatterna ger avsevärdaskatteintäkter åt staten. har f.n. såsom beskattningsmyndighel ansvar för etttrettiotal punktskatter och lill dessanära anknutna avgifler.