prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Tidigareoptimistiska investeringsplaner har successivt reviderats ned.Kapacilelsulnyttjandet understeg . Enligt den senasteenkäten väntas näringslivets investeringar öka med I % i reala termer ,vilket är en nedjustering från tidigare. Ävenom expansionen i ekonomin både varit starkare och varatlängre än flertalet bedömare antog , pekar nu alltfler tecken på att en förnyad avsaklning inletts. Bilden är dock långtifrånentydig. Allmänt gäller att indikatorer för den reala sidan av ekonomin,industriproduktion och sysselsältning, visat större styrka änindikatorerna för de finansiella marknaderna och prisområdet. Den gängsebedömningen, ehuru omgärdad med stora osäkerhetsmarginaler, är alt aktiviteteni ekonomin stagnerar eller rent av går tillbaka under något kvartal för att därefter Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 39 Vad gäller utvecklingen i ekonomin är osäkerhetenännu större. 1 detta perspektiv måste hänsyn tas också till effekterna av detekonomisk-politiska program administrationen har föreslagit för det budgetårsom inleds den och för åren därefter. Det ekonomisk-politiskaprogrammel innehåller fyra huvudpunkter. Skattesänkningar: För hushållens delmed i tre omgångar med början vid halvårsskriftet 1981; för företagenförenklade avskrivningsregler med förkortade avskrivningstider förinvesteringar retroaktivt från . Stora nedskärningar ibudgetens utgiftssida utom för försvaret. Begränsningar i de federalaregleringarna. Stöd för en stabil och restriktiv kreditpolitk fråncentralbankens. Federal Reserve, sida. Administrationen väntaratt programmel skall bidra till en mycket gynnsam utveckling i ekonomin underden kommande femårsperioden: BNP-tillväxten fömtses bli 4 ä i realatermer. Konsumentpriserna antas minska från till . Underskottet i denfederala budgeten förbyts i ett överskott. Kongressen har att fattabeslut om flertalet av förslagen till konkreta åtgärder. Detta kommer att taytterligare . Del är sålunda inte möjligt att nu veta vilka budgetnedskärningaroch skattesänkningar Kongressen accepterar och vilka tidsperioder som kommerall bli akluella. Den expansiva effekten påefterfrågan av de föreliggande förslagen till inkomstskatlesänkningar och ökadeförsvarsutgifler väger troligen tyngre än nedskärningarna på andra områden ibudgeten, bl. a. därför att minskade bidrag till delstater och kommunerersätts med ökade utgifter på lokal nivå. Med en expansiv finanspolitik läggsen alltför stor börda på kreditpolitiken. Detta torde resultera i förnyaderäntestegringar som får negativa effekter på den reala ekonomin i ett senareskede. Det finns också en uppenbar risk för att inflationsförväntningarna ökar. Man kan fråga sig om deföreslagna ålgärderna fär de av administrationen aviserade kraftfullaeffekterna på utbudssidan och i fråga om pris- och kostnadsutvecklingen, ivarje fall så snabbt som administrationen har antagit. Osäkerheten knyter sigt.ex. till skattesänkningarnas effekter på arbetsutbud och sparande. anmälersig en utplåning, eller eventuellt ett smärre fall, i den ekonomiskaaktiviteten innan läget förbättras under hösten.Denna uppgång blir i väsenllig utsträckning beroende på när skattesänkningensätts in. Konsumlionsefterfrågan samt expansionen inom försvarsindustrin väntasleda uppgången. Bostadsbyggandet liksom exportefterfrågan förutses däremotverka återhållande på totalefterfrågan. Näringslivets investeringar, inkl.lagerinvesteringarna, torde ge endast marginella bidrag till expansionen föråret som helhet. Totalprodukfionen skulle därmed kunna öka med någon proceniunder loppet av året. Också i genomsnitt är en BNP-tillväxt i storleksordningenI % att förutse. Detta torde betyda att arbetslösheten ånyo ökar, efter attunder den gångna vintern successivt ha fallit till under 7,. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 40 Osäkerhetenför det framförliggande året gäller i första hand inflations-trenden samtstyrkan i den uppgång i ekonomin som väntas under senare delen av 1981.Kommande beslul i kongressen blir av central betydelse. Riskerna för en mindregynnsam utveckling än den administrationen skisserat är dock betydande. -7,5 -2,5 (-0,3) (-3/4) (1/4) (0,5) (3/4) (1/4) -0,3 ' Förändring som procent av BNP för föregäende är. Denjapanska tillväxten var fortsatt hög i förhållande till omväriden.Anpassningen fill den andra oljeprischocken 1979/80 har gått bättre än i övrigaindustriländer. Mycket tack vare ett omfattande energibesparingsprogramminskade energikonsumtionen 1980 som totalproduktionen ökademed ca 4 1/. Vinstnivåerna i företagen har bibehållits på en relativt högnivå, inflationen har varil måttlig och bytesbalansproblemen inle alltförstora. Deninhemska efterfrågan började försvagas 1979. Denna utveckling fortsatte under1980, särskilt sedan impulserna från den statliga sektorn avtog. I stället komexporten att vara den drivande kraften bakom tillväxten. En kombination av godproduktivitetsutveckling, återhållsamma löneökningar och den tidigaredeprecieringen av yenen gav exportindustrin goda konkurrensfördelar påvärldsmarknaden. Mätt i volym steg exporten med samlidigl som importensjönk med . Utrikeshandeln kom därmed all svara för en betydande del avden lotala produktionsökningen. Denprivata konsumtionen steg 1979 med 5,. En viss dämpning inträdde mot slutetav året och fortsatte 1980. Den reala disponibla inkomsten utvecklades svagtberoende på bl.a. måttfulla löneökningar i kombination med en jämfört medföregående år accelererande inflationstakt. Trots en neddragen sparkvot stegden privala konsumtionen 1980 därför med endasi . Under1980 fortsatte de privata invesleringarna, exkl, byggnadssektorn, att uppvisaen hög tillväxt om än i något långsammare takt . Faktorer bakomdenna gynnsamma utveckling var främst ett fortsatt ökat kapacitetsutnyttjande,ökad efterfrågan på såväl energibesparings- som pårationaliseringsinvesteringar samt en hög vinstnivå. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 41 tornsjönk däremot investeringarna beroende på stigande priser på mark ochbyggnadsmaterial och högre ränlor på huslån. Dessutom hade byggnadsinvesteringarnaökat kraftigt under lidigare år. Sammantaget blev utvecklingen därmed svag förde tolala privata invesleringarna. De offentliga utgifternasjönk för året med ca 3,, trots all konsumtionen ökade något. Den negativautvecklingen får ses mol bakgrund av myndigheternas önskan att uppnå enbalanserad budget på medellång sikt. Regeringens taktik har varit attmed finanspolitiska ålgärder stimulera tillväxten då efterfrågan varit låg.Detla har lell till att budgetunderskottet ökat från 0,av BNP 1973/74 till6,1979/80. I stället har penningpolitiken använts för att dämpaprisstegringarna. ändrades emellertid strategin. Oro för altfinansieringen av budgetunderskottet skulle tränga ut privata investeringarfrån kapitalmarknaden låg bakom denna vändning. Finanspolitiken blev sålundastramare som penningpolitiken blev allt mindre restriktiv. Diskontotsänktes till 71/. I mars1981 sänktes diskontot med ytterligare en procentenhet. I 1981/82 ärs budgetföreslås flera större skattehöjningar för att dämpa budgetunderskottet.Regeringen har emellertid presenterat åtgärder i avsikt alt slödjaden inhemska efterfrågan. Stimulanspaketet, som presenterades i millen avmars, är inriktat på den mindre och medelstora industrin samt på byggverksamheten.För väntas emellertid den offentliga efterfrågan öka främstberoende på belydande statliga investeringar, som är projekterade . Utrikeshandelnsstora bidrag till BNP-utvecklingen väntas bli be tydligt mindre 1981 men förbli positivt. Minskningen antas främst bero på eftersläpande effekter av yenens appreciering, som påbörjades och fortsatte . Men även den svaga utvecklingen på de väst europeiska marknaderna saml frivilliga exportbegränsningar verkar i sam ma riktning. För atl bibehålla en hög tillväxt krävs därmed etl ökat bidrag frän den privata sektorn. Denprivata konsumtionen kan förväntas att öka mer än 1980. För en sådan utvecklinglalar, under antagande om en bibehållen sparkvot, en förutsedd dämpning avinflationstakten, vilken skulle ge ökad köpkraft trots den väntade måttliganominella löneökningen. Motiven för att företagenskall bibehålla en hög investeringsnivå synes fortsatt goda. Ett överlag gottvinstläge kombinerat med fortsatta lättnader i penningpolitiken bidrar härtill.Med den förutsedda ökningen av den reala disponibla inkomsten och lägreräntekostnader kan investeringar i bostadsbyggandet komma att öka ,om än relativt långsamt. Totall kan de fasta investeringarna, inkl. deoffentliga öka med . Totaltförutses en tillväxt på mellan 1981. Den ekonomiska aktiviteten bärs ibörjan av året upp av investeringsverksamheten med en gradvis förskjutning motden privata konsumtionen. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 42 2 1/2 -1/4 3 1/2 4 1/4 3 1/2 'Förändring som procent av BNP . Denekonomiska utvecklingen såsom den avtecknar sig i den ekonomiskastatistiken sammanfaller i stort med den bild som tecknades i preliminärnationalbudget. Brullonationalproduklen steg med 1,för . Underloppet av året noterades en klar nedgång i aktiviteten och mellan första ochandra halvåret sjönk BNP med drygt två proceni; industriproduktionen låg vidårets slut under första kvartalels nivå. Denna inbromsning, som varnågol mera markerad än väntad, förklaras av att såväl den privala konsumtionensom byggandet sjönk kraftigt . Under andra halvåretstagnerade dessa två komponenter, men däremot noterades en markant nedgång iexporten, något som bidrog till den ovan nämnda nedgången i BNP. Denkonjunklurprofil som här har skisserats och som innebär ell kraftigt negativts.k. överhäng bidrar till alt dra ned den möjliga genomsnittliga tillväxten för1981 med . Prisutvecklingen blev även dennågol sämre än väntat, vilkel förklaras av att importpriserna ökade starkaretill följd av D-markens depreciering, i första hand gentemot dollarn. Underslutet av ökade de inhemska priserna i en takt av på årsbasis - enför västtyska förhållanden hög inflationstakt. Till den allmänna bilden avrecession får fogas bytesbalanssaldot som trots en förbättring avutrikesbalansen i reala termer på grund av den starka försämringen ibytesförhållandet uppvisade ett underskoll på 28 miljarder', ell utfall klartsämre än väntat. I takt med produktionens minskning har arbetslösheten ökat ochvid ingången till 1981 hade den stigit lill 5,av arbetskraften. Infördenna kombination av med västtyska mått mätt ogynnsamma stabiliseringspoliliskaomständigheter har och inle sett nägon annanmöjlighet än alt fortsätta på den restriktiva ekonomisk-politiska kurs som manslog in på efter den senaste oljeprishöjningen. Trots en sänkning av dendirekta skallen och de s. k. automatiska stabilisatorernas - ökadearbetslöshetsunderstöd m. m. - verkan vid en nedgång i aktiviteten beräknasfinanspolitiken 1981 förbli neutral. Penningpolitiken, vars viktigastemålvariabel är en tillväxttakt i den monetära basen på underperioden 4 kv. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 43 klartrestriktiv och har successivt stramats åt ytterligare under första kvartalet1981. Av motiven bakom denna strama politik - atl bekämpa den inhemskainflationen och alt försvara D-markens yttre värde - har det externa målelkrävt allt mer uppmärksamhet i takt med att trycket på D-marken från enstigande dollar och elt starkt pund har intensifierats. Någon omorientering avden västtyska ekonomiska politiken bort från det primärastabiliseringspolitiska målet - en lägre inflationstakt - synes inte sannolikunder 1981. De konjunklurdala som registreratssedan PNB pekar på en förlängning av den nuvarande ekonomiska stagnationenunder 1981. Orderstockarna bedöms som otillräckliga, orderingången frånhemmamarknaden är fortsalt svag, detaljhandelsvolymen är låg och näringslivetsoch hushållens framtidsbedömningar tenderar alt bli dystrare. Tvåomständigheter som utgör ljuspunkter bör dock noteras. För det första har denvästtyska konkurrenskraften stärkts högst betydligt och fortsättermed all sannolikhet att stärkas . Arbetskostnaderna per produceradenhet torde öka mindre i den västtyska induslrin än genomsnittet för destörre . Därtill kommer att D-marken har deprecierats med mer än5% 1981. har D-marken sjunkitmed i förhållande till dollarn och med gentemot yenen. Dennadrastiska försvagning gentemot de viktigaste konkurrentländernas valutor harinle bara lett lill en ökning av kostnaderna för importen utan även till enkonkurrenskraftsförbällring som tycks påverka denvästtyska exportorderingången positivt. Under loppet av året kan därförexporten ulvecklas till en påtaglig slyrke-faktor för efterfrågeutvecklingen. Den andra faktorn som kaninnebära ett stöd för konjunkturen är näringslivets investeringseflerfrågan.Visserligen är räntenivån hög av externa skäl och dessutom stagneradenäringslivsinvesteringarna och en viss nedgång är med allsannolikhet att vänta , men denna synes kunna bli mindre än vad som skullemotiveras av utvecklingen av vinster och kapacitetsutnyttjande. Till defaktorer som verkar positivt på industrins investeringar nämnsrationaliseringsbehov, införandel av ny datateknik, energisparande, bl.a. vialån lill subventionerad ränta. Denna förhållandevis optimistiska syn påinvesleringsulvecklingen blir givetvis beroende av det fortsatta ränteläget ochdel kommande löneavtalets nivå. F. n. pågår de centralalöneförhandlingarna. Det svaga arbetsmarknadsläget och den restriktivaekonomiska politiken liksom det för västtyska allmänheten ovana externaunderskottet torde medföra ell löneavtal på . Med eninflationstakt i samma storieksordning stagnerar de reala disponiblainkomsterna eller ökar endast marginellt. Den långsamma acceleration av denprivata konsumtionen under loppet av 1981, som i PNB bedömdes bli den expansivafaktorn i efterfrågeutvecklingen, torde därför komma att bli än långsammare ochmera utdragen till följd av 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 44 något långsammare löneutveckling, någol snabbare inflationoch en sannolik höjning av hushållens sparkvol som svar på en snabbt försämradarbetsmarknad. Sammantaget skulle dessa faktorer medföra atttotalproduktionen blir i stort sett oförändrad under loppet av året. Mot slutetav året bör den privata konsumtionen och en expansion av exporten bidra till enförsiktig expansion av tillväxten. På grund av del ovan nämnda negalivaöverhänget torde BNP komma att sjunka med ca 1 1/i förhållande tillfjolårsnivån. Den ökande exporten och en markerad minskning av importenväntas förbättra utrikesbalansen i reala termer. Denna förbättring uppvägs dockav en fortsatt om än avtagande försämring av bytesförhållandet. Netto tordebytesbalansens underskott ligga kvar på ungefär samma nivä som i Qol, ellerkring . -3/4 -1,3 -1 1/2 Förändring som procent av BNP för föregäende är. av stadig tillväxt med i genomsnitt 3,började den ekonomiska aktiviteten att dämpas . Produktionenplanade ut och blev negativ . Den privata konsumtionen steg med ca 2,1980, vilket kanjämföras med 3,1979. Försämringen kan hänföras till den svagare utvecklingenav de reala disponibla inkomsterna, vilket bl.a. berodde på höjd inkomstskattsamt en kombination av dämpade löneökningar och en snabb inflationstakt. Trotsen neddragen sparkvot kunde inte konsumtionsutvecklingen innanupprätthållas. De totala fasta investeringarna utvecklades väl fram tillförsta kvartalet 1980. Därefter registrerades en negativ tillväxt. somhelhel noterades ändå en uppgång med . Den statliga industrisektornstod för en betydande del av den totala ökningen. De privata bostadsinvesleringarnaföll med beroende på vikande efterfrågan hos hushållen och detrelativt kärva läget på kreditmarknaden. Efter att ha starkt bidragit lill tillväxten 1979 svängdelagerinvesteringarna allt eftersom de ekonomiska utsikternaförsämrades. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 45 höga ränteläget spelade också en viss roll. Bidraget tillBNP-ökningen blev därmed svagt negaiivt 1980. Ocksåutrikeshandeln fick en neddragande effekt på totalproduktionen. Tillväxten ibåde export- och imporlvolym avlog markanl . Det negaliva bidragelförklaras dock främst av relativt höga inhemska efterfrågelägejämfört med det som rådde hos de viktigaste handelsparterna. Dessutom bidrogdel någol högre pris- och kostnadsläget i förhållande till omvärlden. Totaltberäknas BNP ha stigit med drygt 1,. På arbetsmarknaden har detsvaga konjunkturläget lett lill en ylleriigare försämring avarbetsmarknadsläget. Vid årels utgång var mer än 1.5 miljoner arbetslösa ellernästan . Sedan islutet av sextiotalet har haft en högre inflationstakt ängenomsnittet för övriga industriländer inom OECD-området. 1980 utgjordehärvidlag inte någol undanlag. Konsumentpriserna accelererade i början av åretmot en topp men dämpades därefter. Den genomsnittliga ökningen föråret blev 13,. En viktig målsättning för den ekonomiska politiken är att sökadämpa inflafionen, främst genom en stram penningpolitik. Detta tillsammans medett någorlunda gynnsamt bytesbalansläge har bl.a. lell till en appreciering avfrancen inom det Europeiska Valutasystemet, EMS. sattesfinanspolitiska ålgärder in för att slödja den privata konsumtionen och för allfä igång industriinvesteringarna. Sålunda infördes en temporär höjning avbidragen till barnfamiljer och pensionärer samt investeringsavdrag för bl.a.exportföretagen. Även den inhemska byggmarknaden stimulerades. Sammanlagd leddedessa åtgärder lill alt de offentliga utgifterna steg snabbare än beräknat menbudgetunderskottet stannade ändå på av BNP. Avmattningen i den franska ekonomin förutses fortsätla inpå 1981, men en vändning mol högre aktivitet kan ske . För ensådan konsumtionsledd uppgång talar sänkta socialförsäkringsavgifler och endämpning av inflafionslakten, som i sin lur beror på en svag inhemskefterfrågan och lägre importprisökningar. Med antagande om oförändrad sparkvotkan den privata konsumtionen komma all öka med . De invesleringsbefrämjande ålgärderna motverkas lill endel av den svaga efterfrågan både utomlands och i . Mol slutet av 1981kan investeringsverksamheten emellertid komma all uppvisa en positiv trend. Fören dämpad utveckling under merparten av 1981 talar också att den offenlligainvesleringsökningen beräknas bli halverad jämfört med föregående år.Sammantaget för hela 1981 torde de tolala fasta investeringarna stagnera. Från lagersidan förutses en fortsatt neddragning. Dennuvarande lagerhållningen bedöms överlag vara för stor i förhållande tilleftertVågan. Mot denna bakgrund förväntas en negaliv effekt pätotalproduktionen. En stagnation av importvolymen förväntas lill följd avsvag inhemsk 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 46 efteiTrågan; utrikeshandeln bedöms ge ett svagt positivtbidrag till BNP-utvecklingen. Dessutom kan en del av efterfrågebortfallet frånindustriländerna komma atl kompenseras av slörre expori lill OPEC-länderna. Totalproduktionen bedöms mot denna bakgrund stiga bara medca en halv procent. Arbetslösheten torde fortsätta öka till uppemot 7,under1981 från en nivå ungefär en procentenhel lägre . -1/4 -1/2 -1/4 Förändring som procent av BNP för föregäende är. Främsl ire faklorer kan sägas vara orsaken lill den mycketdjupa lågkonjunktur som just nu genomgår; effekterna av deninternalionella recessionen, den mycket strama ekonomiska politiken samt denegativa konsekvenserna av nordsjöoljans roll i ekonomin. Den brittiska regeringens strategi är all föra en myckelslram ekonomisk politik i avsikt att försl få bukt med prisstegringarna och attdärefter få igång en balanserad tillväxt med låg inflationstakt och ökadsysselsättning. Del viktigaste instrumentet är penningpolitiken. Men deuppsatta målen för penningmängdens tillväxttakt innevarande budgetår tyckskomma all vida överskridas. Delta mål utgår emellertid från ett vidare penningmängdsbegrepp(M3). Används däremot snävare definitioner (t.ex. Ml), tillsammans med de höga räntornaunder 1980, kan man konstatera alt penningpolitiken varil mycket stram. Måletär att få ned inflationsförväntningarna på främsl arbetsmarknaden. Regeringenmenar nämligen att kompensationskraven från löntagarsidan är de avgörandeorsakerna till de snabba prisstegringarna. Men den strama politiken harhittills i huvudsak lett till volymanpassningar med starkt fallande produktionoch snabbt stigande arbetslöshet. Del finns dock tecken som lyder på en någolavsaklande löne- och inflationstakt. Paradoxalt nog innebär nordsjöoljans växande roll problemför ekonomin. Bidraget till BNP från denna sektor är blygsamtoch förmår inte hindra fallet i totalproduktionen. Däremot är effekten påbyles-balansen kraftig, eftersom den dyra oljeimporten slås ul. Överskollei ibytesbalansen tillsammans med den höga räntan är de främsta orsakerna till denstigande pundkursen. är en orsak till atl den icke-oljeprodu- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 47 cerandeindustrin beräknas ha försämrat sin relativa konkurrenskraft med uppemot 45 %gentemot utlandet . Denna negativa utvecklingvisar sig i en avtagande industriproduktion och en växande arbetslöshet, som nuuppgår till av den arbetsföra befolkningen eller nästan 2,5 miljonermänniskor. Den icke-oljeproducerande sektoms samlade produktion har minskat såatt den nu inte är större än vad den var 1967. En minskning av denna sektor kanleda till att det inte finns en tillräckligt stor industribas atl bygga enbalanserad tillväxt på när inflationstakten dämpas. Denna aspektär väsentlig också utifrån det faktum att oljekällorna i inte ärouttömliga. När oljan sinar kommer att behöva en traditionellindustrisektor. föll BNP med ca2,efter en ökning på . Det största falletregistrerades i tillverkningsindustrin, där produktionen minskade med ,mest dramatiskt . Det var i huvudsak lageravvecklingen ochminskningen av de offentliga såväl som de privata investeringarna som krafliglbidrog till den negativa utvecklingen. Däremot ökade såväl den privata som denoffentliga konsumtionen. Utrikeshandeln gav ett posilivt bidrag till dentotala produktionen. Detta berodde emellertid uteslutande på att importvolymensjönk, med . Detta orsakades i sin tur främst av det svaga efterfrågeläget.I den totala exportökningen på ryms dels en ökad råoljeexport på , dels minskningar för tillverkningsindustrin. Inflationenaccelererade och nådde årsloppen , dåkonsumentpriserna steg med mätt från motsvarande månad 1979. Därefteravtog inflationslakten till , vilket i huvudsak förklaras avden svaga efterfrågeutvecklingen och apprecieringen av pundet. Trotspundets starka ställning svängde bytesbalansen om från elt underskott 1979 på1,, av BNP, lill elt överskott 1980 på 2,3 miljarderpund. Den främsta orsaken till denna utveckling var att importen sjönk samt eltökat bidrag från oljésektorn. Deekonomisk-politiska ätgärder, som introduceras i budgeten / 82 gör attvissa nedrevideringar av tidigare prognoser torde bli nödvändiga.Finanspolitiken blir myckel stram med bl.a. omfattande skaltehöjningar. Dessaväntas i hög grad påverka hushållens finanser och efterfrågan. Detta torde, ikombination med de indirekta skatternas prishöjande effekt, innebära en svagutveckling för den privala konsumtionen 1981. fanns fog att anta eninflationstakt på mätt på årsbasis . Dennatakt torde emellertid bli en eller ett par procentenheter högre. Defasta invesleringarna kan väntas avla också 1981. Del är föga troligt atteffekterna av räntesänkningen pä till 12 %härvidlag kan uppväga effekterna av del generellt sett försämrade vinsllä- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 48 get,det låga kapacitetsulnyttjandet eller i någon större omfattning förbättrakonkurrenskraften. Mot denna bakgrund är det sannolikt att de privatainvesteringarna minskar ännu mer än 1980. Den strama finanspolitiken bedömsockså komma att påverka de offentliga investeringarna i negativ riktning.Lagerinvesteringarna kan däremot komma att ge ett litet posifivt bidrag tillBNP-utvecklingen . Effekternaav den höga pundkursen slår troligen igenom 1981.