prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — En remissinstans har däremot med hänsyn till den mindre riskspridningsom den föreslagna sparformen kan medföra funnit det motiverat att sparformenavser enbart anställda i börsnoterade företag och företag upptagna pä fondhandlarlistan.Vidare framförs önskemål om att regeringen bör undanröja hinder för de mindreföretagens etablering och tillväxt som det aktuella förslaget genomförs.Det föresläs att beloppsgränsen för skattesparande höjs väsentligt och attlättnader i aktiebeskattningen över huvud vidtas. Det föresläs ocksä attskattereglerna för aktiegävor till anställda och aktieteckning till förmänskursför anställda ses över och att sådan teckning av aktier i det egna företagetinte skall medföra någon skatteplikt. En minoritet inom riksbanksfullmäktigeföreslår att skatteavdraget för sparande i företagsanknutna aktiesparfonderbestäms till . Med anledning av dessa olika önskemål och förslag vill jagframhålla följande. Som påpekas i departementspromemorian skulle en utvidgningav systemet sä att även anställda i ett mindre företag kunde spara aktier ellerandelar i detta kräva att en mängd praktiska och andra problem först löstes.Svårigheter rörande administration och kontroll av förmänssystemet skulleuppstå. Särskilda problem är förknippade med att många mindre företag intedrivs som aktiebolag utan som enskilda firmor eller handelsbolag och attaktier resp. andelar i mindre företag normalt inte är till salu. Det finns inteheller nägon marknad där aktier och andelar i mindre företag kan säljas. Detillskott sådana mindre företag skulle kunna tillföras på detta sätt skulle blitämligen obetydliga med hänsyn till det ringa antalet anställda. Jag är därförinte beredd att här ta upp frågan om möjligheterna för anställda i mindreföretag att spara i företagets aktier eller andelar. Jag vill emellertid erinraom att möjligheterna att förbättra de små och medelstora företagens finansiellasituation, bl.a. deras möjligheter att fä ytteriigare riskkapital, är föremålför utredning (Dir 1980:56). Vad beträffar förslaget om skatteavdrag för sparandei företagsanknutna fonder ser jag inga skäl till varför avdraget borde varalägre än för sparande i de nuvarande aktiesparfonderna utan förordar att sammaavdrag. , skall tillämpas. Övriga önskemål och förslag är jag inte bereddatt ta upp i detta sammanhang. Även i dessa hänseenden pågår utredning ellerövervägs ätgärder. Som jag nämnde inledningsvis avser chefen för 1980/81:45 13 budgetdepartementetatt lägga fram förslag angående lättnader i dubbelbeskattningenav aktieutdelning. Omaktiesparfonder skulle få placeras utan hinder av aktiefondslagens krav påriskspridning, kommer de att på en central punkt skilja sig frän vanligaaktiefonder. Fonder som är avsedda för de anställda vid ett visst företag ellerinom en viss koncern riktar sig till en begränsad krets och avviker ocksä i dethänseendet från vanliga aktiefonder som är öppna för allmänheten. Redan nufinns det väsentliga skillnader mellan aktiesparfonder och vanligaaktiefonder. Möjligheterna att fritt lösa in andelar begränsas sålunda i frägaom aktiesparfonder men inte i fräga om vanliga aktiefonder av att andelsägarenmåste fä alla fondandelar som han förvärvat sparmedel inlöstasamtidigt. Dessa möjligheter begränsas också av att han - till följd av kravetpå en femårig bindningsperiod -mäste vidkännas avdrag vid förtida inlösen medett belopp som skall motsvara åtnjutna skatteförmåner. I promemorian draskonsekvenserna av dessa avvikelser genom att det föresläs att aktiesparfondernainte längre skall betecknas som "aktiefonder". Med hänsyn till att reglerom aktiesparfonder redan har givits i en av beslutad lag och attsamtliga nu förekommande aktiesparfonder har bildats enligt reglerna i nämndalag anser bankinspektionen det uteslutet att den anknytning tillaktiefondslagen som gäller för aktiesparfonderna upphävs genom en ändringav definitionen pä en sädan fond. Enligt inspektionens uppfattning är därför ivarje fall aktiesparfonder som har bildats enligt lag att betrakta somaktiefonder för vilka aktiefondslagen gäller med de avvikelser som följer avlagen om aktiesparfonder. 1 fräga om de föreslagna fonderna innebär delsmöjligheten för de anställda att spara enbart i aktier i det egna företaget, delsförslaget att denna typ av fonder inte skall vara öppna för allmänheten såbetydande undantag från fundamentala principer i aktiefondslagen, attinspektionen anser att en särskild lagstiftning bör väljas för att lösa det medpromemorian avsedda syftet. Även jag anser att deföreslagna fondernas konstruktion avviker så mycket från hur aktiefonder skallvara utformade enligt aktiefondslagen att de inte kan betraktas somaktiefonder. De nya fonderna avses emellertid likaväl som de nuvarande aktiesparfondernaingå i skattesparsystemet. Inom detta system skall spararen kunna medges sparskattereduktionför belopp som motsvaras av andelar i en av de nuvarande aktiesparfonderna, alternativti en av de nya fonderna. Det synes mig därför i och för sig lämpligt attbestämmelserna om de båda typerna av fonder återfinns i samma lag, lagen om aktiesparfonder,och att båda typerna fär utgöra aktiesparfonder. De nuvarande aktiesparfondernabetraktas i lagen som ett slags aktiefonder. Att lagtekniskt arbeta med tvåslag av aktiesparfonder, varav det ena anses hänförligt till aktiefonderna, detandra anses falla utanför detta institut, är emellertid inte nödvändigt ochframstår inte heller 1980/81:45 14 somnågon lämplig lösning, allra helst som flertalet bestämmelser i aktiefondslagenlikväl skulle vara tillämpliga på båda slagen av fonder. Den mera tilltalande juridisk-tekniskalösning som jag vill förorda är, att aktiesparfonderna inte längreuttryckligen betecknas som aktiefonder utan som "fonder förlönsparande" och att det föreskrivs att bestämmelserna om aktiefonderskall tillämpas i fräga om aktiesparfonderna med särskilt angivna avvikelser.När det gäller de nya, företagsanknutna fonderna blir avvikelserna större änför de nuvarande aktiesparfonderna. För de nuvarande aktiesparfondernas delinnebär ändringen ingenting nytt i sak i förhållande till vad som gäller. Denuvarande fonderna kan även i fortsättningen marknadsföras som aktiefonder. Detär självfallet viktigt att lönspararna och andra berörda kan skilja pä aktiesparfonderför ett enda slags aktier (företagsanknutna fonder) och övriga aktiesparfonder.Detta problem har uppmärksammats i promemorian och under remissbehandlingen.Jag vill understryka att det förvaltande fondbolaget, eventuellt i samarbetemed det företag vars aktier sparandet skall avse, mäste noga informera deanställda om vad som gäller beträffande en företagsanknuten fond. Avbenämningen pä en sädan fond bör framgå att placeringen är inriktad på aktier iett visst bolag, t.ex. "aktiesparfonden för ". En sådanmarkering är ägnad att undanröja risken för sammanblandning med aktiesparfondersom har riskspridning. Av de fondbestämmelser som skall finnas för deföretagsanknutna fonderna bör självfallet framgå att dessa inte är aktiefonderoch inte har nägon riskspridning. Enligt2 § lagen om aktiesparfonder förvaltas en aktiespartond av fondbolag som harbildats särskilt för detta ändamål. som finns för förvaltning avvanliga aktiefonder fär således inte förvalta även aktiesparfonder. Minstaaktiekapital för ett fondbolag är enligt 6 S aktiefondslagen . menbankinspektionen kan ge dispens från kravet på ett så stort aktiekapital, omsärskilda skäl föreligger. Styrelsen för ett fondbolag som förvaltar en aktiesparfondskall bestå av sju ledamöter, av vilka regeringen utser två. Minst hälften avåterstående ledamöter utses av fondandelsägarna eller en intressesammanslutningför dessa. Enligt aktiefondslagen är det tillräckligt att styrelsen förfondbolag har fem ledamöter och att fondandelsägarna ellerintressesammanslutning för dem utser en ledamot för varje påbörjat tretalledamöter. Nägot krav att en eller flera ledamöter skall vara utsedda avregeringen gäller inte enligt aktiefondslagen. Förfondbolag - bäde sådana som förvaltar vanliga aktiefonder och sådana somförvaltar aktiesparfonder - gäller att bankinspektionen skall förordna enrevisor vars arbete fondbolaget är skyldigt att betala. Båda slagen avfondbolag skall utom årsberättelser avge kvartalsredogörelser. Fleraremissinstanser anser att nu berörda bestämmelser är onödigt komplicerade närdet gäller fondbolag som skall förvalta fonder bestående 1980/81:45 15 avaktier i ett enda företag och att kraven beträffande sådana fondbolag kansättas lägre än i fråga om andra fondbolag. Jagdelar denna uppfattning. Enligt min mening behöver inte några styrelseledamöterutses av regeringen eller styrelsen bestå av fler än fem ledamöter, omfondbolaget förvaltar endast fonder bestående av aktier i ett enda företag.Bankinspektionen bör inte vara skyldig men väl ha rätt att förordna en revisori sädant fondbolag. Inspektionen bör vidare kunna dispensera frän kravet pä attett sådant fondbolag avger kvartalsredogörelser. Jag föreslår att bestämmelserav detta innehåll införs. Vad beträffar kravet på visst minsta aktiekapital anserjagatt särskilda skäl till dispens i regel kan antas föreligga för ett sädantfondbolag. I en del börsbolag ärantalet anställda relativt lågt. Även med en stor anslutning torde därför fleraföretagsanknutna aktiesparfonder bli ganska smä. Sådana fonder kan få svårt attbära höga förvaltningskostnader. Det bör emellertid finnas goda möjligheter atthälla kostnaderna nere. Jag har sålunda förordat att vissa möjlighetertill administrativa lättnader införs i fräga om de företagsanknutna fonderna.Administrationen bör även i övrigt kunna förenklas. Fondbolaget behöver inteanvända särskild börsexpertis för placeringsverksamheten, eftersom det endastär fräga om värdepapper i ett företag. I den män inte de fondbolag somförvaltar vanliga aktiesparfonder åtar sig förvaltningen även avföretagsanknutna fonder bör administrationskostnaderna kunna hällas nere genomatt ett fondbolag tar hand om ett flertal sådana fonder (jfr prop. Hur många fonder ett fondbolag kan medges förvalta är en fräga som tillsynsmyndighetenöver fondbolagen, bankinspektionen, liksom fär pröva. Enligt vad jaghar inhämtat frän inspektionen anser man att ett fondbolag bör förvalta högsttre av de nuvarande fonderna. Det synes mig möjligt att denna gräns kan höjasnär det gäller företagsanknutna fonder. I detta sammanhang måste hänsyn tas tillkravet att delägarna i var och en av fonderna bör ha inflytande inomfondbolagets styrelse och vara representerade i denna. Antalet fonder somskulle kunna sammanföras under gemensam förvaltning begränsas i viss mån av attdetta krav måste tillgodoses. Närdet gäller den övervakning och kontroll av skattesparsystemet som riksgäldskontoretf.n. utövar är det som fullmäktige i påpekat önskvärt attredan existerande system inom förvaringsbanker eller existerande fondbolag förexempelvis rapportering, ätertoring av sparavdrag vid förtida inlösen ochutsändning av sparbevis utnyttjas även av fondbolag som bildas för att förvaltaföretagsanknutna aktiesparfonder. Det kan finnas skäl för attöverväga om dessa uppgifter i högre grad än bör läggas pä förvaringsbankerna. Jagär medveten om att skattesparsystemet innebär ett visst merarbete för skatte-och taxeringsmyndigheterna. Jag har emellertid anledning att anta att den nuaktuella utvidningen av skattefondsparandet inte skall Prop.1980/81:45 16 innebära någon nämnvärd ytterligare belastning för demeller för som har att administrera sparsystemet. I enlighet med det anförda har inom ekonomidepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder, 2. lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931). Jag har i fråga om lagförslagen samrått med chefen förbudgetdepartementet. Förslagen bör fogas fill protokollet i detta ärende som bUagai.' Med aktiesparfond avses fond för lönsparande som skerenligt lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. 1 fräga om aktiesparfondtillämpas vad i aktiefondslagen (1974:931) och annan författning föreskrivs omaktiefond, dock med de avvikelser från aktiefondslagen som följer av denna lag. I paragrafen betecknas aktiesparfond inte längre som"aktiefond" utan endast som "fond" för lönsparande.Beteckningen har ändrats därtor att den skall syfta även på de nya, till visstbolag eller viss koncern anknutna aktiesparfonder, för vilka särskildabestämmelser finns 19-12 §§. Dessa fonder kan, som framgär av den allmännamotiveringen, inte räknas som aktiefonder. Av samma skäl föreskrivs inte längreatt aktiefondslagen gäller med vissa avvikelser utan i stället attbestämmelserna om aktiefond i aktiefondslagen och annan författning skalltillämpas i fråga om aktiesparfond med de undantag som följer av denförevarande lagen. Hänvisningen till annan författning innebär att bl.a. denreglering av aktiefonderna som finns på skatteområdet kommer att omfatta bådede företagsanknutna aktiesparfonderna och - som de vanliga aktiesparfonderna.Föreskrifter om aktiefond finns bl.a. i 35 § 3 mom., 53 § 5 mom., 54 § förstastycket j. punkt 7 av anvisningarna till 38 § och punkt 4 av anvisningama till39 § kommunalskattelagen (1928-370), 6 § 5 mom. och 7 § första stycket n lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt samt 37 § I mom. 4 a taxeringslagen(1956:623). Samtiiga dessa föreskrifter är dock inte tillämpliga pä aktiesparfonderna,eftersom ränta och utdelning som tillfaller aktiesparfond inte utgörskattepliktig inkomst, 3 § lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer. En annan föreskrift som berörs av hänvisningen i paragrafen är 3kap. 16 § aktiebolagslagen (1975: 1385). ' Bilagan med lagförslagen har uteslutits här. Förslagenär likalydande med dem som är fogade till propositionen. Prop.1980/81:45 17 Somkonsekvens av ändringarna i förevarande paragraf har den hänvisning till lagenom aktiesparfonder som finns i I § tredje stycket aktiefondslagen fått utgå. Särskildabestämmelser för företagsanknuten aktiesparfond. Underdenna rubrik har införts fyra nya paragrafer, 9-12 §§, som upptar bestämmelservilka vid sidan av lagens övriga regler gäller i fräga om företagsanknutna aktiesparfonder. En företagsanknutenaktiesparfond bildas genom kapitaltillskott endast frän anställda i ett visstaktiebolag eller inom en viss koncern. Bestämmelseni denna nya paragraf innebär en avvikelse frän vad som föreskrivs iaktiefondslagen såtillvida att de som kan ansluta sig till en företagsanknuten aktiesparfondutgör en begränsad krets, dvs. de skall vara anställda vid ett visst aktiebolageller inom en viss koncern. En aktiefond stär däremot öppen för allmänheten (I §aktiefondslagen). En företagsanknuten aktiesparfond skiljer sig i förevarandehänseende därmed också från de förekommande aktiesparfonderna. Förrätt att ansluta sig till aktiesparfond gäller vissa villkor till följd av I §lagen om skattelättnader för vissa sparformer. Kvalificerade för att delta iskattesparandet och därmed också för att överhuvud ansluta sig till en aktiesparfondär fysiska personer över 16 är som har haft A-inkomst eller inkomst enligtlagen (1958:295) om sjömansskatt och som har varit bosatta eller stadigvarandehar vistats här i landet under nägon del av inkomståret. Kapitaltillskottentill en företagsanknuten aktiesparfond skall komma frän dem som är anställda iett visst aktiebolag eller inom en viss koncern. Avgörande är alltså attanställningsförhållandet föreligger när tillskotten sker. Denna ordning skiljersig från vad som föreslagits i departementspro-' memorian (jfr promemorian s.17). Att anställningsförhållandet skall föreligga när tillskotten sker betyderatt anställningsförhållandet måste vara någorlunda fast. För att över huvudvara med i skattesparsystemet krävs det nämligen att spararen gör insättningarunder av det s.k. spararet. Vid fastställande i övrigt avvilka som kan räknas som anställda torde man kunna fä ledning av hur begreppetarbetstagare/anställd bestämts när det gäller skyldighet att betalaarbetsgivaravgift. Man anknyter därmed till det socialförsäkringsrättsliga arbetstagarbegreppet.Detta kan i vissa fall inrymma personer som civilrättsligt är att betrakta endastsom uppdragstagare. Genomatt kravet på anställning knutits till den tid under vilken kapitaltillskottengörs, påverkas inte spararens rätt att kvarstå i fonden av om han eller hon -efter att ha gjort föreskrivet antal insättningar - byter anställning ellerpensioneras. Om spararen avlider, kan dödsboet, arvinge Prop.1980/81:45 18 eller testamentstagare pä samma sätt som gällt ifråga om de vanliga aktiesparfonderna träda in som fondandelsägare, jfr 5 § ilagen. Några mer speciella fall dä sambandet anställning/innehav av fondandelarkan upplösas berörs i departementspromemorian s. 17 och 18. Frägan huruvida någon i ett visst fall är anställd i ettbolag för vilkas anställda har bildats en aktiesparfond fär det ankomma pä detfondbolag som skall förvalta fonden att pröva. Prövningen torde dock kunna varaganska schematisk. För att spararen skall kunna åtnjuta sparsystemetsskatteförmåner har det nämligen ingen betydelse, om han eller hon ansluter sigtill en aktiesparfond för anställda eller en vanlig aktiesparfond. I bådafallen fär högst /män sättas in och ingen får genom att betala till enfond av vartdera slaget göra avsättningar på sammanlagt mer än / mån.Enligt det nuvarande systemet får en sparare dock inneha både ett konto förlönsparande i bank och ett skattefondkonto för sparande i en aktiesparfond.Däremot är det inte tillåtet enligt systemet att ha flera bankkonton ochaktiesparkonton (jfr prop. 1977/78: 165 s. 33 och 37). Lagstiftningeninnehåller dock inte någon uttrycklig regel pä den punkten utan frägan harreglerats genom administrativa bestämmelser. En justeringbör göras sävitt avser dem som kan ansluta sig till en aktiesparfond föranställda. De bör få möjlighet att försäkra sig om en viss riskspridning genomatt också kunna bli delägare i en vanlig aktiesparfond. Nägot hinder möter däinte mot att de sätter av t. ex. . på ett skattesparkonto ibank, . på ett vanligt aktiesparkonto och . på ett annat aktiesparkontoavseende fonden för företagets aktier. Av 11 §följer att i en företagsanknuten fond endast kan ingå aktier i det bolag (elleri moderbolaget inom den koncern) där spararna är anställda samt vissa typer avskuldebrev, utfärdade av vederbörande bolag. Av anknytningen tillaktiefondslagen följer vidare att endast värdepapper som är börsnoterade ellernoterade pä den s. k. fondhandlarlistan kan ingå i en aktiesparfond. Det kannämnas att den registrering och notering som sker enligt fondhandlarlistankommer att övertas av fondbörsen (se SFS 1979:749,övergångsbestämmelserna punkt 5). Företagsanknutna aktiesparfonder kan därförbildas endast för anställda i ett börsnoterat eller fondhandlarnoterat bolageller inom en koncern med ett sådant moderbolag. Beträffande koncernbegreppetse I kap. 2 § aktiebolagslagen (i prop. 1979/80: 143 föreslås viss ändring avkoncernbegreppet). Förvaltar ett fondbolag uteslutande en eller fleraföretagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 § andra och tredjestyckena att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter ochatt minst hälften av styrelseledamöterna skall utses av fondandelsägarna ellerintressesammanslutning för dem. Om eit fondbolag förvaltar flera aktiesparfonder, skallför varje företagsanknuten fond i fondbolagets styrelse ingå minst en ledamot,som utsetts Prop.1980/81:45 19 av delägarna i denna fond eller av intressesammanslutningför dem. Ett beslut om utövande av rösträtt för aktier i en sädan fond skall habiträtts av mer än hälften av de ledamöter som utsetts för fondens delägare. Utan hinder av 8 § fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) fär till styrelseledamöter i fondbolag, somförvaltar en företagsanknuten aktiesparfond för anställda hos ettbankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget. Till skillnad från styrelsen för ett fondbolag somförvaltar vanliga aktiesparfonder (jfr 2 §) behöver styrelsen för ettfondbolag som förvaltar uteslutande företagsanknutna aktiesparfonder inte beståav flera än fem ledamöter och några av regeringen utsedda ledamöter behövs inteheller. Det finns inget hinder mot att ett fondbolag förvaltar aktiesparfonderav båda slagen. I så fall mäste givetvis kraven i 2 § pä styrelsesammansättningföljas. För detfallet att ett fondbolag förvaltar mer än en fond har aktiefondslagen ochlagen om aktiesparfonder f. n. inga uttryckliga bestämmelser om att styrelsenskall innehålla ett visst minsta antal ledamöter för varje fonds delägare. Detkan dock förutsättas att man i praktiken normalt ser till att delägarna i varjefond blir representerade i styrelsen. När det gäller företagsanknutna fonderbör ett sådant krav alltid kunna ställas. Därför har i andra stycket avförevarande paragraf förts in ett uttryckligt sädant krav. Det är tillämpligtvare sig fondbolaget förvaltar uteslutande företagsanknutna aktiesparfondereller aktiesparfonder av båda slagen. Vidare har i andra stycket förts in enbestämmelse om utövande av rösträtt för aktier i en företagsanknuten fond. Iaktiefondslagen finns en sädan bestämmelse i 17 § tredje stycket. Enligt dennaär beslut i fräga om utövande av rösträtt för aktier i en aktiefond giltigt,endast om det biträtts av mer än hälften av de för fondandelsägarna utseddastyrelseledamöterna. Om ett fondbolag förvaltar flera fonder, torde regeln varaatt förstå sä, att styrelsebeslut om hur rösträtten skall utövas för en av fondernaär giltigt, såvida det har biträtts av över hälften av samtliga delägarvaldaledamöter. Enligt andra stycket i förevarande paragraf skall gälla att mer änhälften av de ledamöter som har utsetts för delägarna i en fond skall habiträtt beslutet, när det är fräga om en företagsanknuten fond. I 8 § fjärde stycket aktiefondslagen finns ett förbud motatt en styrelseledamot för fondandelsägare är anställd hos förvaringsbank fören aktiefond som fondbolaget förvaltar. Om en företagsanknuten aktiesparfondbildas för de anställda i ett bankaktiebolag, ligger det närmast till hands attsamma bank blir förvaringsbank enligt 26 § aktiefondslagen för aktiesparfonden.Det bör inte möta nägot hinder att så sker eller att anställda vid banken kan utsestill ledamöter av fondbolagets styrelse. Ett undantag frän det nämnda förbudethar därför införts som ett tredje stycke i paragrafen. Prop.1980/81:45 20 fär inte förvärva andra aktier till en företagsanknutenaktiesparfond än aktier i det aktiebolag, i vilket de som tillskjuter kapitaltill fonden är anställda eller - om bolaget ingär som moderbolag i en koncern -i vars dotterbolag de är anställda. Av andra värdepapper får till fondenförvärvas endast sädana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning som har utfärdats av det bolag i vilket aktier färförvärvas. Av fondens beteckning skall framgå vilket bolags aktiersom fär förvärvas till fonden. Av denna paragraf, jämförd med 9 §, framgår att de som äranställda i ett dotterbolag inom en koncern kan spara i en aktiesparfond föraktier i moderbolaget. Normalt är det endast moderbolaget inom en koncern somär börsnoterat. De anställda i olika dotterbolag har då möjlighet att blidelägare i aktiesparfonden för moderbolagets aktier. 1 den mån det pä grund av företagsöverlätelsereller eljest förekommer flera börsnoterade företag inom samma koncern, tordedet i regel vara ett övergående förhållande. Skulle det dä ha bildats fonder bädeför moder- och dotterbolagets aktier, är de som är anställda i dotterbolagethänvisade att spara i endera fonden. I den allmänna motiveringen harframhållits att en anställd bör kunna spara - utom i en företagsanknuten fond i en vanlig aktiesparfond. Nägon anledning att medge att någon ansluter sigtill två företagsanknutna aktiesparfonder finns däremot lika litet somsparande i flera vanliga aktiesparfonder eller pä flera skattesparkonton i bankpå en gång ansetts böra medges.