prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Regionstyrelseni LundlMalmö högskoleregion anser det rimligt att länsskolnämnderna har dethuvudsakliga ansvaret för det statliga stödet till kommunerna och merparten avresurserna för verksamheten. Regionslyrelsen betonar värdet av ett närmare samarbelemed forskning och högskola och utesluter inte möjligheten till en viss resurskoncentrafioninom de olika regionerna. Skolstyrelseni kommun säger att principiellt bör det vara så att fortbildningenligger där gmndutbildningen ligger. Därför bör , såsom ansvarigför grandutbildningen, även vara ansvarig för fortbildningen. LUT74:s förslagom att fortbildningen på regional nivå skall sortera under länsskolnämndemaavstyrks. Prop.1980/81:97 151 Universiteteti Umeä påpekar att "föriusten" av den gamla forlbild-ningsavddningenmedfört all någon naturlig kontakt mellan skolans lärarfortbildning ochlärarutbildningen inte längre finns. Den kontakten är livsviktig förlärarutbildningen och mäsle på någol sätt älerupprällas. ForlbUdningsavdelningarnaföreslår i sitt remissvar ett alternafiv som rymmer ulredningens allernaliv 2men som utvidgat innebär att den centrala myndigheten har kvar betydanderesurser för analys, planering, samordning, utveckling och genomförande avpersonalutbildning. De nuvarande fortbildningsavdelningarna molsvarar i stortde krav som ulredningen formulerar i dessa avseenden.Fortbildningsavdelningarna skulle kunna utnyttjas som utlokaliserade enheterför dessa uppgifler, varigenom kontakten med nämnder, kommuner, högskolor ochandra utbildningsanordnare underiättas. Självklart bör avdelningarnasnuvarande uppgifter ses över i förhållande till en omfördelning av uppgiftermellan central, länsre-gional och nivå. Detta alternativ räddar denoundgängliga resurskoncentrationen. Det tillgodoser samhällets behov av att hatillgång lill utvecklingsenheter, som har beredskap och flexibilitet attexempelvis utgöra bas för "ad-hoc-gmpper", och fill ett kontaktorgangentemot högskolan och regionslyrelsen, då fortbildningsregion ochhögskoleregion i det närmaste sammanfaller. Skolledarförbundelförordar en placering av den regionala fortbildningsresursen i länsskolnämndsorganisationenvarvid dock viss resurskoncentration bör ske till en länsskolnämnd inom varjehögskoleregion för att tillgodose de övergripande behoven inom regionen. LRpoängterar särskilt behovel av att den regionala stödorganisationen är såutformad att samverkan med högskolan underlättas. Förbundet förordar därförutredningens alternativ 3. TCO liksom SL förordarockså alternativ 3. SL understryker att vid en lösning enligt alternativ 3måste klart anges, vilken instans som har all företrädamyndighets/arbetsgivaransvaret eftersom merparten av de frägor som gällerfortbildning av personal kommer all bli föremål för förhandlingar resp. avlalsregleras. Svenska facklärarförbundetanser att fortbildningsorganisationen behöver förstärkas och samordnas. Denregionala fortbildningsorganisationen bör ligga på länsskolnämnderna. Samtliga nämnder avstyrkerLUT74:s förslag om att de fasla tjänsterna som fortbildningskonsulent vid länsskolnämndernaskall avvecklas och resurserna uttnyttjas dels fritt av nämnderna, delstillföras kommunerna. påtalar nämnderna liksom övriga remissinstanserbehovet av all ha tillgång till fria medel för skilda insatser. iNorrbottens län l.ex. säger, att inom den nuvarande organisationen har antaletkonsulenter alltid ansetls vara för litet. Fortbildningskonsulenterna hargenom sin verksamhet stor kännedom om skolorna och lärarna i länet och om derasbehov av hjälp och stöd i utvecklingsarbetet. Det verkar oöverlagt att slå sönderen väl fungerande organisation genom att reducera konsulentkåren. iJämtlands län menar att det inle är givet att man uppnår ökad flexibilitet iverksamheten genom att göra tjänsterna flexibla och tillfälliga. Erfarenheternahittills har visat, att i länets skolväsende väl inskoladefortbildningskonsulenter på ett utmärkt sätt har kunnat utföra de från lid tillannan skiftande arbetsuppgifter som de anförtrotts. har aldrigkunnat notera någon besvärande inflexibilitet i verksamheten. Däremot harkontinuitet och målmedveten utveckling av verk- 1980/81:97 152 samhetenkunnat uppnås med den förhållandevis fasta personaluppsättningen inomfortbildningen. Otillräckliga resurser har däremol utgjort hinder. Länsskolnämndeni pekar också på att det utanför storstadslänen inte är så lättatt frigöra experter med övergripande kunskaper i en aktuell situation. Nämndenpåpekar vidare att möjlighelen att frigöra "resurspersoner" frånskolan under pågående undervisning är myckel begränsad. Länsskolnämndeni avvisar bestämt utredningens syn på fortbildningskonsulentresursen.Det räkneexempel på resursens storlek som ges anger inte att den utgör hälftenav den organisation, som urspmngligen planerats. Därför bör den resurs, somutredningen anser bör finnas i medel för experter, ligga utanför nuvarandepersonella resurs. I motsats till utredningen anser länsskolnämnden att fastatjänster som fortbildningskonsulenter med den tjänstekonstmktion som i daggäller bör finnas kvar varvid flexibiliteten i nyttjandet kvarstår. Länsskolnämndeni pekar på alt fortbildningskonsulenterna genom sintjänstekonstruktion inte är institutionellt knutna till en statlig myndighet.Deras arbele är i hög grad rörligt, för dem i ständigt möte med många och nyamänniskor och kräver en hög grad av mänsklig kontaktberedskap. Annars orkar inleen människa med denna form av dubbelarbele. Det både bestämmer urval ochkonstituerar personlighetsulveckling och tillför skolverksamheten enfungerande förändringskraft. En administrativ fast tjänst formar inle enmänniska i sådan riktning. Organisatorisktär det nödvändigl att i permanenta system som arbetar med förändring bygga intillfälliga system. Sådana kan hålla förändringskraften vid liv, medan i ettpermanent system den kraften långsami mals in i organisationens tröghet. Nämndenföreslår därför alt konsulentorganisationen bibehålls t. v. Den rörlighet LUT74talar om tillgodoses bäst med en Ijänstekonslruktion som forlbildningskonsuleniernasi förhållande till de uppgifter av utvecklings-, fortbildnings- ochutvärderingskaraktär som länsskolnämnden skall arbeta med. Härnösandsoch kommuner, kommunstyrelserna, anser att den ekonomiska resurs,som frigörs genom att tjänsterna som fortbildningskonsulenter avskaffas och dåkan ställas till kommunernas och de enskilda rektorsområdenas förfogande ärliten, jämfört med den pedagogiska resurs, som konsulenterna är i lärarfortbildningenoch föreslår därför, att konsulentorganisationen bibehålls. LRser det som väsentligt att en friare resurs skapas. Denna skall tillföras denlokala fortbildningsverksamheten. Konsulenter från den nuvarande statligafortbildningsorganisationen kan beredas rimliga arbetsförhållanden och meradekvata arbetsuppgifter inom den nya organisationen. LR anser att de kommunalafortbildningskonsulenterna är ytterst värdefulla. ÄvenSL anser att den nuvarande organisationen med forlbildningskonsulenler bör sesöver vid en förändring av den statliga regionala foribild-ningsorganisationen.Den närmare utformningen av den framlida konsulentorganisationen liksomövergångsbestämmelser för nuvarande tjänsteinnehavare förutsätts därvid bliföremål för särskild beredning mellan parterna. Beträffandeden kommunala organisationen får som framgår av avsnittei om ansvarsfördelningmellan stat och kommun, LUT74:s förslag, om att Prop,1980/81:97 153 kommunernaoch de enskilda skolorna skall ges ökal ansvar och resurser för planering ochgenomförande, allmänt stöd av remissinstanserna. Någralänsskolnämnder pekar på, i likhet med vad länsskolnämnden i gör,att när det gäller de stora kommunerna kan dessa ha både personella ochekonomiska resurser att klara av sin fortbildning. Hos de medelstora och småkommunerna torde dock kvarstå ell behov av samordning dem emellan. Här nämns gmppersom skolledare, syofunktionärer, skolhälsovårdspersonal, skolbibliotekarier,skolkuratorer, skolpsykologer och vissa lärargmpper inom gymnasieskolan. Det ärdärför vikfigt, menar nämnden, att de personella och ekonomiska resursema föradministration och genomförande av sådan samordnande verksamhet bibehålls hos länsskolnämndernaoch vid behov ökas. Många kommuner kommer även framgent att behöva och krävadenna service. Dekommunala remissinstanserna instämmer i utredningens förslag. Fleraremissinstanser pekar i likhet med vad kommun, skolförvaltningen,gör på att en förutsättning för att fortbildningen skall bli det tunga inslagsom avses och medföra de positiva verkningar som utredningen räknar med, är attkommunerna tillförs nya och utökade resurser. Kommunerna måste också hatillgång till en regional slallig stödorganisation. 1980/81:97 154 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Lagförslag ......................................................... .... 3 1 Inledning ...................................................... 4 Föredragandensöverväganden ......................... .... 7 2 Utgångspunkter ............................................. 7 2.1 Decentralisering ........................................ 8 2.2 Sambandet mellan forskning ochplanering ......... 9 2.3 Utvecklingsarbete ochpersonalutveckling ....... 10 2.4 Resurser...................................................... 12 3 Långsiktig planering ochforskning ...................... 15 3.1 Verksamhetens inriktning................................ 15 3.2 InternationeUtforskningsutbyte .................... 19 3.3 Spridning ochresultatanvändning .................... 21 3.4 Planeringen av skolforskningen ........................ 22 3.5 Vissa tjänster ............................................ 29 4 Lokaltutvecklingsarbete ................................... 31 4.1 Arbetets inriktning ........................................ 31 4.2 Regional samordning .................................. 34 5 Personalutveckling .......................................... 36 5.1 Utgångspunkter ......................................... .. 36 5.2 En helhetssyn pålärarutbildningen och behovet av personalutveckling 37 5.3 Personalutbildningensuppgifter ..................... 38 5.3.1 Skolinriktadpersonalutbildning ................ 39 5.3.2 Individinriktadpersonalutbildning ........... .. 41 5.3.3 Angelägna personalutbildningsbehov ....... .. 42 5.4 Ansvarsfördelning mellan statoch kommun för personalutveckling 47 5.5 Målgrupper .............................................. ... 47 5.6 Tidsresurser .............................................. .. 48 6 En förändradorganisation för lokal skolutveckling .. .. 50 6.1 Riksdag och regering .................................. 52 6.3 Högskolan ................................................ 55 6.4 Länsskolnämnderna ..................................... 59 6.5 Statsbidrag till lokalskolutveckling ................. .. 60 6.6 Skolstyrelserna ............................................ .. 62 7 Vissa genomförandefrågor................................... 64 7.1 Anslagsfrågor ............................................. .. 64 7.2 Avvecklingen avfortbildningsavdelningarna ..... .. 67 7.3 Tidpunkter för genomförandet.......................... .. 67 8 Hemställan .................................................... .. 69 9 Beslut ........................................................... .. 69 BilagaI Sammanfattning av SkolforskningskommiUéns betän kande (SOU 1980:2) Skolforskning och skolutveckling 70 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1980:2) Skolforskning och skolutveckling 98 Prop.1980/81:97 155 Bilaga3 Sammanfattning av läramtbildningsutrednings (LUT 74) synsätt och förslag rörande introduktion och inskolning samt återkommande fortbildning (personalut bildning) ............................................. 124 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över LUT 74:s för slag rörande återkommande fortbildning (personalutbild ning) ................................................ 130