prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — 15.2.4.................................................................... Energiforskningenpå 514 15.2.4.1 Kunskapsuppbyggnad inom högskolan m. m................................................ 514 15.2.4.2 Energiforskningenefter /84 516 15.2.5 Organisationför genomförande av huvudprogrammet 518 15.3 Verksamheten vid ....... 521 15.4 Försöksanläggningar för förgasningav inhemska bränslen . 15.5 Hemställan .......................................................... 542 15.6 Anslagsfrågor för budgetåret1981/82 .............. 542 Fjortonde huvudtiteln .......................................... 542 F. Teknisk forskning och utveckling .................... . 542 Bidrag till verksamheten vid Studsvik Energiteknik Bihang A Förslag till lag om utförande aveldningsanläggningar för fast bränsle ................................................... 545 Bihang B Lagrådsremiss med förslag till lag omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle ........... 547 Bihang C Lagrådets yttrande över lagrådsremiss medförslag till lag om utförande av eldningsanläggningarförfast bränsle598 Bihang D Förslag till lag om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m.................................. 600 Bihang E Lagrådsremiss med förslag lill lag omfinansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m... 602 Bihang F Lagrådets yttrande överlagrädsremiss med förslag till lag om finansiering av framtida utgifter för använt kärn bränsle m. m..................................................... 637 Bihang G Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) .................................................... 642 Bihang H Förslag till lag omändring i lagen (1973: 1216) om sär skild beredskapsavgifl för oljeprodukter ........ 643 BihangI Förslag till lag om ändring i lagen (1978: 160).om vissa Bihang J Förslag till lag omändring i lagen (1942: 335) om särskilda skyddsåtgärder för vissakraftanläggningar m.m. ... 645 Bihang K Förslag till lag omändring i lagen (1902:71 s. I), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar . Bihang L Förslag till lag omändring i lagen (1977:439) om kommu nal energiplanering ......................................... 648 Energienheter m.m............................................................ 649 Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepai-tementet 656 Bilagor till bilaga I, ingår i separat bilagedel Bilaga 1.1 Energi på 80-talel.Sammanfattning av en rapport (SIND 1980: 17) från statens industriverk omenergiförsörjningen på 1980-lalet. Bilaga 1.2 Sammanfattning av ochsammanställning av remissyttranden över energiprovningsutredningens betänkande(Ds I 1980: 12) Provning för bättre energihushållning med Bilagedel (Ds I1980:13). Bilaga 1.3 Försökskurser ochutredningsarbete vid statens industriverk 1979/80 rörandeenergihushållningsutbildning. Rapport utarbetad av statens industriverk. Bilaga 1.4 Energikonsulenter vidregionala Utvecklingsfonder, program för energirådgivning. Sammanfattning avoch remissyttranden över statens industriverks rapport vidregionala utvecklingsfonder Utvärdering av en försöksverksamhet. Industriverketsförslag till program för energirådgivning. Bilaga 1.5 Energi ochförpackningar. Sammanfattning av och remissyttranden över . Bilaga 1.6 Program föroljeersättning. Sammanfattning av oljeersättningsdelegationens rapport (Ds I1980:23). Bilaga 1.7 PM angående oljemarknadspolitiken. Bilaga 1.8 Introduktion avalternativa drivmedel. Sammanfattning av och remissyttranden överoljeersättningsdelegationens rapport (Ds I 1980; 19). Bilaga 1.9 Övergäng till fastabränslen. Sammanfattning av och remissyttranden över betänkande av utredningenom omställbara eldningsanläggningar (SOU 1980:9). Bilaga 1.10 Sammanfattning avstatens industriverks utredning om fjärrvärmeförsörjning, SIND1979:4, och industriverkets samråd med berörda kommuner och myndigheter samtremissyttranden över utredningen. Bilaga 1.11 Fjärrvärme frånForsmark. Rapport från () och vattenfall1980-11-28. Bilaga 1.12 El och Olja.Sammanfattning av och remissyttranden över betänkande av elanvändningskommittén(Ds 1 1980:22). Bilaga 1.13 Koncessionsplikt förvissa fjärrvärmeledningar. PM utarbetad inom industridepartementet samtremissyttranden häröver. Bilaga 1.14 Bidragsgivning till småvattenkraftverk, utvärdering. Sammanfattning av och remissyttranden överstatens industriverks . Bilaga 1.15 Expeditions- ochkoncessionsavgifter. Sammanfattning av och remissyttranden över delsriksrevisionsverkets (RRV) promemoria Översyn av expeditionsavgifter inomelområdet, dels statens industriverks (SIND) utredning om differentiering avkoncessionsavgifter på elområdet. Bilaga 1.16 Remissyttranden överreaktorsäkerhetsutredningens betänkande (SOU 1979:86) Säker kärnkraft? Bilaga 1.17 Sammanfattning avångexplosionskommitténs betänkande Ångexplosioneri lättvattenreaktorer. 1980/81:90 Bilaga1 Industridepartementet 657 Bilaga 1.18 Kärnkraftens avfall, organisation ochfinansiering. Sammanfattning av och remissyttranden över utredningen om kärnkraftensradioaktiva avfall - organisations- och finansieringsfrågor, SOU 1980; 14. Bilaga 1.19 Sammanfattning av och remissyttrandenöver utredarens om myndighetsorganisationen inpm energiområdet betänkande (Ds I1980; 16). De statliga energimyndigheterna - arbetsfördelning och samverkan. Bilaga 1.20 Sammanställning av och remissyttrandenöver statens industriverks rapporter om energiplanering. Bilaga 1.21 Sammanfattning av och sammanställningav remissyttranden över betänkandet (SOU 1980:35) Energi i utveckling (EFUD81). Bilaga 1.22 Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn iStudsvik. Sammanfattning av och remissyttranden över betänkande(Ds I 1980:9). Prop.1980/81:90 Bilaga 2 I Anmälantill proposition om riktliujer för energipolitiken såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Beredskapenmot olyckor i kärnkraftverk 1 Inledning Jag kommer i det följande att lägga fram förslag omberedskapen mot omgivningskonsekvenser vid olyckor i kärnkraftverk. Minaförslag utgår i huvudsak från strålskyddsinstitutets rapport och remissyttrandena över rapporten. En sammanfattning av rapportenoch remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.1och 2.2. Som underlag för mina ställningstaganden har jagockså haft ett flertal kompletterande rapporter som utarbetats efter uppdragfrån regeringen. Regeringens beslut om dessa uppdrag samt sammandrag avrapporterna bör fogas till regeringsprotokollet som bilagor, nämligen beslut av regeringen och den 23oktober 1980 angående beredskapen mot kärnkraftolyckor {bilaga 2.3), rapport från strälskyddsinstitutet rörandejodtabletter samt anordnande av telekommunikationer mellan kärnkraftverken ochberörda länsstyrelser {bilaga 2.4), rapportfrån rörande telefonalarmering (bilaga 2.5), rapport från räddningstjänstkommittén rörande larmmed tyfoner {bilaga 2.6), rapport från överbefälhavaren om utnyttjande avförsvarets telenät (bilaga 2.7), rapport frän lantbmksstyrelsen rörande problem förjordbmket {bilaga 2.8) sam.t rapportfrån brandnämnden rörande utbildningsfrågor (bilaga 2.9). Jaglägger i det följande fram förslag till lag om ändring i lagen (1960; 331) omskyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggningar m. m. Mitt förslag bör fogas tilldetta regeringsprotokoll som bihang. 1980/81:90 Bilaga2 2 Förslagen i det följande berör i delar försvars-,social-, kommunikations-, industri- och kommundepartementen. Mina förslag idet följande framläggs efter samråd med resp. departementschef och medstatsrådet . Vid min redovisning av olika prakfiskaberedskapsåtgärder m. m. behandlar jag vissa frågor som inte är av denkaraktären att de kräver beslut av . Jag har emellertid ansett detangeläget att inriktningen av den fortsatta beredskapsplaneringen motkärnkraftsolyckor skall kunna redovisas i ett sammanhang. 2 Allmänna utgångspunkter för planering av beredskapen mot kärnkraftsolyckor Ett omfattande material som belyser hälso- ochmiljöproblemen vid användning av olika energislag har tagits fram under senareår genom arbetet i bl. a. och energi- och miljökommittén.Materialet redovisades i prop. 1978/79:115 om riktlinjer för energipolitiken. Energislag som skulle kunna ge mera väsentligabidrag till vår energiförsörjning är förenade med risker för hälsa, miljö ochsäkerhet. Användning av fossila bränslen medför utsläpp av föroreningar somvisserligen kan minskas med reningsteknik etc. men inte helt elimineras. Ävenförbränning av biomassa kan ge utsläpp av skadliga ämnen. Utbyggnad av vattenkraftmedför ingrepp i naturen. Användning av kärnenergi medför bl.a. radioaktivtavfall och risker för olyckor med stora konsekvenser för omgivningen, även omsannolikheten för sådana olyckor är liten. Iföreliggande sammanhang begränsas redovisningen till de risker för olyckor ochutsläpp som sammanhänger med användningen av kärnkraft. Som statsrådet denna dag framhållit är, jämfört med andra typer av energiomvandling,de speciella förhållanden som råder vid elkraftproduktion i kärnkraftverk imånga avseenden unika. Detta är fallet t. ex. när det gäller förekomsten avomfattande joniserande strålning, konsekvenser av en stor olycka, hantering avdet radioaktiva avfallet och risken för kärnvapenspridning. De speciella riskersom är förenade med energiprodukfion i kärnkraftverk har inneburit attverksamheten frän början varit föremål för en omfattande kontroll. Genom folkomröstningen om kärnkraften och därpåföljande riksdagsbeslut med anledning av prop. 1979/80: 170 om vissaenergifrågor har fömtsättningarna angivits för den fortsatta användningen avkärnkraften i . Beslutet innebär att ingen ytterligarekärnkraftsutbyggnad skall Prop.1980/81:90 Bilaga 2 3 förekomma utöver de tolv reaktorer som är i drift, färdigaeller under arbete. Kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till behovet av elektrisk kraft för alt upprätthålla sysselsättning ochvälfärd. Säkerhetssynpunkter bör vara avgörande för i vilken ordningsföljdreaktorerna skall tas ur drift. Den sista reaktorn skall stängas senast år2010. Vid fullföljandet av detkärnkraftsprogram för vilket ramarna nu beslutats måste en allmän utgångspunktvara att mycket höga säkerhets- och miljökrav skall upprätthållas. Utgångspunkten för överväganden omsåväl reaktorsäkerhetsålgärder som beredskapsfrågor måste utgöras av enuppskattning av kärnkraftens risker i olika hänseenden i förhållande till andrarisker. Ett viktigt inslag i en sådan analys är jämförande studier av riskerförknippade med andra energislag. En avvägning mellan sannolikhet ochkonsekvenser är nödvändig för att säkerhetsresurser skall kunna satsas påeffektivast möjliga sätt. Men också avvägningen av de olika säkerhets- ochberedskapsåtgärder som bedöms nödvändiga för användning av kärnenergin måstegöras på ett sådant sätt att säkerheten blir den största möjliga. Med dennautgångspunkt är det naturligt att säkerhets- och beredskapsåtgärderna påverkasom större förändringar i synen på olika händelsers sannolikhet och/ellerföriopp inträffar. Det är min bedömning attberedskapen vid svenska kärnkraftverk behöver förstärkas. Jag vill samtidigtunderstryka att de åtgärder jag i det följande kommer att redovisa utgår frånden kunskap som finns tillgänglig. Gmndläggande för säkerhetsarbetetär de säkerhetsåtgärder som vidtas i kärnkraftverken. Syftet med dessa åtgärdermåste vara att så långt det är möjligt förebygga utsläpp av radioaktiva ämnen iomgivningen. Säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken måste således inriktas påatt förhindra att olyckor över huvud taget inträffar. Statsrådet hartidigare denna dag lagt fram förslag om ytteriigare insatser när det gäller detförebyggande säkerhetsarbetet. Även om omfattande åtgärder vidtasi syfte atl minska riskerna för olyckor i kärnkraftverken och därav följanderadioaktiva utsläpp går det emellertid inte att helt utesluta möjligheten avatt en olycka inträffar som kan få mycket omfattande konsekvenser föromgivningen. Det är därför nödvändigt att säkerhetsarbetet inom kärnkraftverkenkompletteras med en effektiv beredskap för att skydda i första handbefolkningen om en olycka ändock skulle inlräfta. Genom strålskyddsinstitutetsrapport, remissbehandlingen därav och de kompletterande utredningar somdärefter genomförts har ett omfattande underlag tagits fram för de beslut, somnu behöver fattas om en effektivisering av beredskapen som i första handkommit att inriktas på att möta de situationer som kan uppstå vid begränsadeolyckor. På grundval av detta Prop.1980/81:90 Bilaga 2 4 underlagkommer jag i det följande att förorda en rad åtgärder som syftar fill enförbättrad beredskap mot kärnkraftsolyckor. Det är angeläget att dennaeffektivisering av beredskapen kan genomföras . Jag villockså framhålla att beredskapsplaneringen fortlöpande behöver ses över motbakgrund av de praktiska erfarenheter som görs och de nya kunskaper om riskeroch konsekvenser som kommer fram. Planeringen av beredskapen mot kärnkraftsolyckormåste naturligtvis göras med utgångspunkt i en bedömning av de olycksrisker somdriften av kärnkraftsreaktorer kan medföra. Följande mycket översiktligttecknade riskbild bör utgöra underlag för övervägandena om beredskapsplaneringen. Ikraftreaktorers bränsle bildas under drift stora mängder radioaktiva ämnen.Kommer dessa ämnen ut i omgivningen kan omfattande och långvariga skadoruppstå på människor, djur och miljön i övrigt. Stora utsläpp kan ske främstfrån kraftreaktorer under drift. För att reaktorn skall kunna alstra ånga fördrift av turbin och generator krävs att den arbetar vid högt tryck och högtemperatur. Under reaktorns drift finns följaktligen krafter upplagrade som, omde frigörs på ett okontrollerat sätt, kan sprida de radioaktiva ämnena iomgivningen. Säkerhetsåtgärderi kärnkraftverken är i första hand inriktade på att förebygga sådana fel somskulle kunna leda till allvarliga reaktorskador eller omgivningskonsekvenser.Bland förebyggande åtgärder i detta syfte kan nämnas dubblering av vikUgasäkerhetssystem, skilda funktionsprinciper för olika delsystem, en ingåendekvalitetskontroll samt utbildning av driftpersonalen så att den skall kunnahantera även icke förutsedda situationer. Omfattande tekniska åtgärder harockså vidtagits för att förhindra eller begränsa omgivningsverkningarna om enallvarlig reaktorskada trots allt skulle uppstå. I första hand är det reaktornsinneslutningsbyggnad med dess hjälpsystem som har denna funktion. Säkerhetsåtgärdernavid kärnkraftsreaktorer av sådana typer som är aktuella i vårt land harhittills varit framgångsrika. Så vitt känt har inget haveri inträffatnågonstans i världen som lett fill allvarliga omgivningskonsekvenser. Haverietvid , , innebar enligt den s.k. atthuvuddelen av de radioaktiva ämnena stannade i inneslutningen trots allvarligaskador på anläggningen och att de faktiska utsläppen fick försumbar inverkan påmänniskors fysiska hälsa. har detta haveri bekräftat att allvarligareaktorolyckor inte är uteslutna och att förloppen vid dessa inte i alla delarkan fömtses. Enligt strålskyddsinstitutet kan de olika typer avolyckor som institutet redovisar med avseende på omgivningskonsekvensema grovtindelas i tre olyckskategorier, nämligen sådana som medför Prop.1980/81:90 Bilaga 2 5 utsläppav enbart ädelgaser, utsläppav ädelgaser samt begränsade mängder jod och cesium m. m., utsläppav ädelgaser samt stora delar av härdens innehåll av jod och långlivade ämnensom cesium och tellur m. m. Den första olyckstypen innebär enligt institutetendast mycket små hälsorisker i omgivningen. Utsläpp av begränsade mängder jodoch cesium anges däremot vålla betydande problem. Jod kan förorena betesmarkeroch därmed mjölk pä stora avstånd. Den tredje olyckskategorin kan enligtinstitutet få mycket allvarliga och beroende på väderförhållandena vidsträcktakonsekvenser som denna kategori av olyckor bedöms som mycketosannolik. Enligt energi- och miljökommittén, som åberopats avstrålskyddsinslitutet, skulle en mycket svår olycka som inträffar underogynnsamma väder- och vindriktningsförhållanden efter hand kunna ge upphov tillmånga tusen cancerfall. Antalet ärftliga skador skulle sannolikt bli mindre änantalet cancerfall. Antalet dödsfall till följd av akuta slrålska-dor skullesannolikt också bli mindre än antalet cancerfall, men ändå i ogynnsammaste fallkunna uppgå till något eller några tusental. Beläggning med radioaktiv jodskulle kunna göra mjölken skadlig att dricka under någon månad. En beläggningmed radioaktivt cesium skulle begränsa markanvändningen i berörda områden underlång fid och kräva omfattande och svårgenomförbara saneringsåtgärder. framhåller att riskerna förskada eller död för en given enskild individ är mycket små även vid allvarligaolyckor. Men för reaktorlägena vid kan de sammantagna skadorna ochdärmed de sociala och ekonomiska konsekvenserna för samhället bli stora. Den riskbild som refererats ovan utgår frånteoretiska analyser. Det föreligger därför osäkerhet såväl när det gäller demöjliga typerna av reaklorskador som beträffande utsläpps- ochspridningsprocesserna för de radioaktiva ämnena vid sådana skador. Genomfortsatta utredningar m. m. bör kunskaperna om många av de faktorer som är avbetydelse för bedömningen av olycksriskerna fortlöpande kunna förbättras.Nyligen har t. ex. den s. k. ångexplosionskommittén (Ds I 1980:28) redovisatsin bedömning att ångexplosioner knappast kan vålla de reaktorskador somhittills antagits. Jag kommer i det följande att redovisa deberedskapsåtgärder som är motiverade mot bakgmnd av den riskbild jag nutecknat. Skulle utvecklingen inom reaktorsäkerhetsområdet eller erfarenheterfrån inträffade olyckor efter hand motivera en väsentligt förändrad riskbildbör beredskapsåtgärderna självfallet anpassas härtill. 2.3Konsekvenser av utsläpp och allmänna skyddsåtgärder Innan jag närmare tar upp beredskapsplaneringenvill jag ytterligare något beskriva dels den risksituation som skulle uppståvid ett allvariigt haveri, dels de allmänna skyddsåtgärder för befolkningen somkan vara 1980/81:90 Bilaga2 6 aktuellai anledning av ett sådant haveri. Redovisningen grundas i huvudsak påstrålskyddsinstitutets rapport. Omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen kaninträffa när reaktorbränslet överhettas kraftigt, dvs. vid en s. k.härdsmälta. Efter det att en ur-sprtinglig skada uppstått i reaktorn står visstid till förfogande innan härden hunnit smälta, reaktorns inneslutningeventuellt genomträngts och utsläpp till omgivningen börjat ske. Denna s.k.fördröjningstid kan vara allt upp till över . Förkokarreaktorer, såsom i , Simpevarp och Forsmark, anger den s.k.Rasmussenrapporten en fördröjningstid av för de flesta svärautsläppsfallen. För tryck-vatlenreaktorer såsom i är tiden kortare.Själva utsläppet kan sedan i sin helhet ske praktiskt taget ellervara utdraget . Vid ett utsläpp sprids de radioaktiva ämnena ivindriktningen på i huvudsak likadant sätt som rök från en fabriksskorsten.Det utspridda materialet antas bestå dels av ämnen i gasform, dels av småpartiklar som sakta sjunker mot marken som de förflyttas ivindriktningen. Det är främst dessa partiklar som ger upphov till radioaktivmarkbeläggning vid en allvarlig olycka och som förutsätter att särskildaindikeringsmetoder utnyttjas. Utspridningen i atmosfären innebär dels enuttunning, dels en ytterligare fördröjning. Väderbetingelserna i form avvindriktning och vindstyrka, nederbördsförhållanden samt temperaturfördelningmellan olika skikt av atmosfären är av avgörande betydelse för konsekvensernaav ett utsläpp. Strålningen från de radioaktiva ämnena kan nåmänniskan på olika vägar. Den som vistas inuti eller nära ett radioaktivt molnbestrålas utifrån i större eller mindre utsträckning. Den som befinner sigoskyddad inne i molnet kommer dessutom att radioaktiva ämnen, som fillen del fastnar i luftvägar och lungor. Från mark, där beläggning medradioaktiva partiklar ägt mm, erhålls en bestrålning som bestäms bl. a. av deradioaktiva ämnenas avklingningstid. Denna tid kan vid mycket stora olyckorvara för viktiga ämnen, vilket innebär att långvarigavistelsereslrik-tioner kan krävas för att begränsa doserna. Slutligen kanradioaktiva ämnen nå människan via näringskedjorna. Här är det dock, medundantag främst för mjölken, fråga om långa fördröjningstider, från veckor upptill vilket ger gott utrymme för mätningar och skyddsåtgärder. De viktigaste biologiska strålverkningarna ärenligt strålskyddsinstitutet dels skador av "akut" typ, dvs. akutstrålsjuka, lunginflammation och nedsatt sköldkörtelfunktion, dels fosterskadori form av utvecklingsmbb-ningar, dels s. k. sena skador, dvs. cancer ellerärftliga skador. Skador av akut typ uppträder när stråldosen överstiger vissarelativt höga tröskelvärden. kan de drabbade må illaoch kräkas, men de tillfrisknar sedan tillfälligt för att åter bli sjuka eftertvå til! , när antalet livsviktiga blodkroppar har minskat tillfarligt låga värden och 1980/81:90 Bilaga 2 7 kroppens motståndskraft mot infektioner därför är nedsatt.Eftersom den kritiska tidpunkten kommer först finns lidför att förbereda vården av patienter med akut strålsjuka. Vid stora olyckor finns risk att inandade radioaktivaämnen vid höga doser framkallar skador i lungvävnaden. Dessa skador kan ledatill en svår lunginflammation som uppträder först . Högastråldoser i sköldkörteln kan leda lill nedsättning eller förstöring avsköldkörtelns funktion, s. k. hypotyreos som emellertid inte är livshotande menkräver regelbunden tillförsel av hormontabletter. Den huvudsakliga källan tillhöga stråldoser i sköldkörteln är radioaktiv jod. Vid samma mängd jod i luftenblir stråldosen högre för barn. Intag av inaktiv jod, exempelvis i form avkaliumjodid, blockerar sköldkörteln så all den inte förmår ta upp ytteriigarejod och därmed inte heller den radioaktiva. Riskerna för fosterskador ansesvara störst under havandeskapets . Vad gäller cancerriskernaanses att cancer kan framkallas redan vid låga stråldoser, utan någottröskelvärde under vilket sannolikheten är noll. Risken för ärftliga skador,dvs. genetiska skador på könsceller, anses också öka med ökande stråldos. Jag övergår härefter till att kortfattat referera vilkadirekta skyddsåtgärder som enligt strålskyddsinslitutet närmast kan varaaktuella i olika situationer. Vid en mycket lindrig olycka är skyddsåtgärderknappast befogade. De viktigaste skyddsåtgärderna i ett första skede efter enallvarlig olycka är inomhusvistelse, användning av andningsskydd, intagande avjodtabletter samt utrymning. Åtgärderna kompletterar varandra och får bestämmasefter den situation som föreligger. Skydd inomhus är en snabb ochviktig åtgärd för att minska stråldosen från moln och markbeläggning. Redanvistelse i etl mindre trähus kan minska dosen till mindre än hälften avutomhusvärdet, medan vistelse i flerfamiljshus kan minska dosen ned till 1/50.Vid vistelse i skyddsrum kan doserna minskas ned till 1/100 eller 1/1000.Vistelse inomhus är följaktligen en av de väsentligaste omedelbaraskyddsåtgärderna. Det är enligt institutet klarlagt att inomhusvistelse ocksåger visst skydd mot inandning av radioaktiva partiklar. Användning av enklaandningsskydd exempelvis näsduk ger också ett visst skydd mot inandning avpartiklar. Utrymning kan enligtstrålskyddsinstitutet i vissa lägen vara befogad för att i en hotsituation,dvs. före utsläpp, ge befolkningen i kärnkraftverkets närområde en säkrareuppehällsplats. Utrymningen kan emellertid innebära en risk för ökad stråldosom utsläppet kommer under själva förflyttningsskedet. De meteorologiskaförhållandena m. m. kan också vara sådana att den nya vistelseorten inteinnebär någon förbättring av skyddet. Utrymning efter ett utsläpp kan enligtinstitutet vara motiverad när det gäller områden där markbeläggning uppstått.En fömtsättning för utrymning är i detta fall att åtminstone en grovindikering av beläggningsfältet genomförts. Annars kan utrymningen öka riskernaför befolkningen i stål- Prop.1980/81:90 Bilaga 2 8 letför att minska dem.