prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — a. ett särskilt delprogram benämnt Lättvattenreaktorer, och vad beträffarviss forskning inom området radioaktivt avfall, med bidrag frånkärnkraftproducenterna via programrådet för radioaktivt avfall (PRAV). Det stöd till det långsiktigaforsknings- och utvecklingsarbetet inom kärnkraftområdet som f.n. utgår överanslaget Energiforskning och via PRAV kommer till stor del att upphöra med utgångenav / 81. Vad gäller den forskning som har stötts av PRAV samtviss kärnavfalls-inriktad forskning inom delprogrammet Lättvattenreaktorerkommer den att stödjas inom ramen för den nya organisation inomkärnavfallsområdet som jag har redogjort för. Chefen förindustridepartementet kommer i det följande (avsnitt 15.2.3.4) att förorda attdelprogrammet Lättvattenreaktorer utgår ur energiforskningsprogrammet /82. Delprogrammet Lättvattenreaktorer innehåller f.n. vissaprojekt av intresse för kärnkraftsinspektionens verksamhet. Kartong: S. 424, näst sista raden Tillkommer:Kärnsäkerhetsforskning 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 424 Jag finner det därtör lämpligt att inspektionen gesresurser för att driva denna verksamhet vidare. För detta ändamål beräknar jagatt medelsramen för kärnsäkerhetsforskning bör räknas upp med 5,9 milj. kr.utöver de 3 milj. kr. som inspektionen begärt till 35,9 milj. kr. I dessa medel är inbegripet 1,9 milj. kr. för finansieringav den del av som f.n. finansieras överenergiforskningsprogrammet. Det ankommer på inspektionen att ta erforderligkontakt med berörda myndigheter och andra organisationer inför övertagandet av ansvaretför berörda projekt. Inspektionens samlade ansvar för kärnsäkerhetsforskningenger goda möjligheter att överblicka pågående och planerad forskningsverksamhet.En sådan överblick ger i sin tur grund för att samordna och prioritera sådantforskningsarbete som är av särskild vikt för inspektionens tillsyns- ochkontrollverksamhet. Den av inspektionen initieradeforskningsverksamheten är mot denna bakgrund en av förutsättningarna för attinspektionen skall kunna bedriva en effektiv tillsynsverksamhet. En faktor av stor betydelse för säkerheten vidkärnkraftverken är tillgången på bl. a. forskningsresurser inom de olikadiscipliner som berör kärnkraftverksamheten. Jag vill i detta sammanhangsärskilt betona att möjligheter ges för utbildning av nya forskare så att detpå läng sikt inte uppstår brist på kompetent personal förforskningsverksamheten. Jag vill i sammanhanget erinra om beslutvåren (prop. 1978/79: 119, UbU 1978/79:44, rskr 1978/79: 391) atthögskolan skall svara för en väsentlig del av den sektoriella forskningen.Inom vissa områden har dock särskilda statliga forskningsorgan inrättats föratt bl. a. fullgöra uppgifter som svårligen kan utföras inom högskolans ram.Inspektionen bör i anslutning till beslut ta ett särskilt ansvarför att forskningsuppdrag som erfordras inom inspektionens verksamhetsområdeockså kan medverka till erforderlig kompetensutveckling inom området. Förövrigt delar jag i stort kärnkraftinspektionens bedömning avsäkerhetsforskningens inriktning för /82. För säkerhetsnämnder vid kärnkraftverk beräknar jagför nästa budgetär ett sammanlagt medelsbehov av . De ställningstaganden som jag har redovisat innebärsammanfaUningsvis att jag för den verksamhet som finansieras över anslagetunder /82 beräknar totalt 36,7 milj. kr. Anslaget tillförs somjag redan nämnt medel från kärnkraftproducenterna genom avgifter. Det bördärför liksom för innevarande budgetår föras upp med ett formellt belopp av . för nästa budgetår. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att till : Kärnsäkerhetsforskning för /82 anvisa ett reservationsanslag av1 . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 425 Kostnader för vissa nämnder 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderför statens ström, m. m.Prisregleringsnämnden tar upp de prisfrågor rörande strömleveranser som statensindustriverk överlämnar till nämnden. behandlar frågorrörande bl. a. kraftanläggningars skydd mot brand- och bombskador samt rörandeskydd åt personal som är sysselsatt vid kraftanläggningar. Värderingsnämndenhar till uppgift att på begäran av part yttra sig i fråga om ekonomiska villkori samband med överlåtelse av eldistributionsanläggning eller aveldistributionsrörelse. För /80 uppgickkostnaderna för prisregleringsnämnden till , för krigsskyddsnämndentill . och för värderingsnämnden till . Krigsskydds- ochprisregleringsnämndernas verksamheter förutses under /82 bli istort sett oförändrade jämfört med innevarande budgetår. Det är dock sannoliktatt antalet prisregleringsärenden kommer att bli något större än innevarandeår. Vid tillkomsten uppskattades antalet värderingsärenden till fyraä fem per budgetår. Ännu vid föregående års anslagsframställning hade nämndeninte fått något ärende hänskjutet till sig. Under /80 harnämnden fått ett ärende hänskjutet till sig. Nämnderna beräknar kostnaderna /82 till oförändrat belopp. Anslaget bör nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kostnader jör vissanämnder för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 426 Utbildning och rådgivning m, m. för att spara energi 1979/80 Utgift 6819117' Reservation 3684 340' 1980/81 Anslag 6000000' 1981/82 Förslag 1000 ' Anslaget Vissa utbildningsåtgärder m, m, ienergibesparande syfte. Från detta anslag, som disponerasav statens industriverk (SIND), bestrids f. n. kostnader för statliga bidragtill kurser rörande uppvärmning och ventilation samt förbättrad energihushållningi industriella processer och för statligt stöd till energirådgivning somkanaliseras via de regionala utvecklingsfonderna, m.m. Frän anslaget bestridsäven industriverkets kostnader för administration av verksamheten. Riktlinjer för verksamheten harangivits i prop. 1975:30 (bil. I s. 355, NU 1975:30, rskr 1975:202) i prop.1977/78:100 (bil. 17 s. 196, NU 1977/78:42, rskr 1977/78:207) och i prop.1978/79; 115 (bil. I s. 263, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429). ing 1981/82 vid lokaluppvärmning och inom -1- 8 500000 energifrågor m. m. -1- 5 500000 Medel som tillförs anslaget från I anslagsframställningen hänvisarSIND till sin plan (SIND PM 1979:9) Statens stöd till energihushållning inomnäringslivet. Verket framhåller därvid att den framtida satsningen förenergihushållning bör innebära att rådgivning och utbildning på energiområdetprioriteras. Vad gäller utbildningsåtgärder ienergibesparande syfte föreslogs i planen att ett sammanhållet ochförhållandevis omfattande utbildningsprogram drivs under en begränsad periodmed betydande statligt stöd både för att ta fram material och för att genomförakurser. I anslagsframställningen preciserarSIND kostnaderna för de olika elementen i planen. SIND föreslär att stödettill traditionella kurser fortsätter. Detta innebär att statsbidrag bör kunnalämnas till olika kursarrangörer såsom exempelvis Stiftelsen ,bostadsföretag och branschorganisa- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 427 tionerför energiinriktade kurser för fastighetsskötare, driftpersonal ochbeslutsfattare m.fl. Tyngdpunkten i verksamheten bör emellertid enligt SINDförskjutas mot bl. a. mera utvecklingsintensiva kurser samt i viss mån stöd förkompetensuppbyggnad och kompetensbevarande. Medelsbehovet för denna del avutbildningsverksamheten uppgår till 3,5 milj. kr. för nästa budgetår enligtSIND:s bedömning. För stöd till kurser som behandlarproduktutveckling med hänsyn till energifrågor beräknar SIND . för vissa bidrag till branschorganisationer för attbygga upp energisparinriktad verksamhet av intresse för branschen. Företag som önskar samla befattningshavare vidföretaget till en intern energikurs bör kunna ges stöd. Genomatt ta till vara erfarenheter från sådana företagsinterna kurser kan SINDeffektivare styra utbildningsbidragen till angelägna områden. För dennaverksamhet räknar SIND med ett medelsbehov om 1,5 milj. kr. Förstöd till branschvisa energisparanalyser och kurser kring detta tema erfordrasenligt verket I milj. kr. Lärarkåren, speciellt på gymnasienivå, har småmöjligheter till fortbildning. SIND räknar därför med att . behövsför att stimulera till att denna yrkeskår får lämplig energiinformation för sinegen undervisning. För löpande uppföljning, analys och planering samtför utveckling av utbildningsmodeller m. m. erfordras 2,5 milj. kr. Sammanlagt uppgår medelsbehovet förutbildningsåtgärder i energibesparande syfte till 12 milj. kr. för nästabudgetår enligt SIND;s bedömning. SINDhar med en skrivelse överlämnat en rapport. Försökskurseroch utredningsarbete vid statens industriverk 1979/80 rörandeenergihushällningsutbildning. 1 rapporten har SIND bearbetat de Utredningar omförsöksverksamheten med energiutbildning som SIND har låtit utföra. I rapportenredovisas förslag till att SIND skall bygga upp fort-och vidareutbildningrörande energisparande om fem är. Det närmare innehållet iskrivelsen och rapporten framgår av bilaga 1.3. SIND konstaterar i skrivelsen att utbildning förenergisparande har fått en sådan volym att ökad samverkan mellan skildaorganisationer och kursgivare är motiverade. SIND anser att en organiseradsamverkan med tyngdpunkten förlagd till SIND:s energiutbildningsprogram f. n.är ett tillräckligt steg i denna riktning. Ett mål för verksamheten bör enligt SIND vara attden utbildning skall genomföras som totalt i samhällsekonomin leder till attden ekonomiska vinsten av energisparåtgärder som blir en följd av utbildningskall vara störte än kostnaderna för denna utbildning. Detta mål motiverar att30000 personer utbildas och varje individ i ett framtidafortvarighetsfillstånd. Utbildningsvolym och resurser för denna bör byggas uppunder en femårsperiod. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 428 De målgrupper som i första handavses nås är yrkesverksamma som befattar sig med energiproduktion, ventilationsanläggningaroch andra anläggningar, bl. a. maskinister, fastighetsskötare och driftpersonali industrin tillhör denna huvudgrupp. En annan viktig huvudgrupp är tjänstemänsom bereder energitekniska beslut samt företagsledningar och förtroendevalda. En ökning av antalet personer somutbildas från f. n. ca 5000 till 30000 är en kraftig expansion,påpekar SIND. Det är naturiigt att utbildningsverksamheten genomförs isamarbete med teknisk expertis vid universitet och högskolor och i bransch- ochintresseorganisationer. En sä kraftig expansion avenergiutbildningen som det redovisade behovet medför måste fortlöpande följasupp och utvärderas bl. a. för att säkerställa art utbildningens tekniska ochpedagogiska kvalitet upprätthälls och för att återföra information tillstatsmakterna för att göra det möjligt att ompröva mål och resurstilldelning. SIND anser det motiverat att motbakgrund av nödvändigheten att undanröja hinder och trögheter öka det statligastödet så att hela kostnaden i stället för som omkring halva kostnaden förutveckling och genomförande av utbildningen kan bestridas med bidrag.Kostnaden för de utbildades företag i form av löner och uppehållskostnader kanberäknas till omkring det dubbla av utvecklings- och genomförandekostnaderna. Den plan för utbildningen som SINDnu har upprättat innebär att 110000 personer kan få en första utbildning underen femårsperiod. Därefter kan de resurser som har skapats användas förutbildning av 30000 yrkesverksamma . Planen syftar sålunda både till atttäcka ett initialt utbildningsbehov och till att utveckla resurser för eUfortvarighetsfillstånd efter femårsperioden. Medelsbehovet beräknar SIND ienlighet med anslagsframställningen till 12 milj. kr. för /82.För de följande budgetåren anger verket ett medelsbehov om 18, 23, 27 resp. 30milj. kr., dvs. sammanlagt 110 milj. kr. I medelsbehovet förenergiutbildning är bl. a. kostnaderna för administration och utvärdering avverksamheten inkluderade. För att genomföra den femårigaenergihushållningsutbildningen krävs att de centrala resurserna hos SINDutökas. För rådgivningsverksamheten börenligt SIND:s anslagsframställning en regional organisafion medenergikonsulenter byggas upp vid utvecklingsfonderna i de olika länen. SINDföreslås fungera som en central serviceinstans för verksamheten. Budgetåret1981/82 beräknar SIND aU åtta konsulenter skall kunna placeras vid vissautvecklingsfonder. För att genomföra rådgivningen erfordras stödresurser förbl. a. särskilda konsultinsatser och information. Stödresurserna avses uppdelasi en regional basresurs till resp. konsulent och en central del som fördelasefter resp. utvecklingsfonds program och behov. För verksamheten beräknar SIND4 milj. kr. för /82. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 429 Energikonsulentverksamheten bör enligt SINDkompletteras med branschkonsulenter för vissa branscher. SIND räknar med attefter förhandlingar med branschorganisationerna kunna etableraenergirådgivning inom minst tre branscher för en kostnad av 1 milj. /82. Vidare räknar SIND med att 1 milj. kr. erfordrasför en utbildningskonsulent, som skall samarbeta med energikonsulenterna ochge utbildning till konsulenterna, till konsulter som är verksamma inomenergiområdet och till branschernas rådgivare. För centrala kostnader i inledningsskedet avseendet. ex. utarbetande av handböcker, kursmaterial, utredningar och specialisthjälpberäknar SIND 2 milj. kr. Totalkostnaden för rådgivningsverksamhetenuppskattar SIND till 8 milj. kr. för /82. I en skrivelse har SINDredovisat ett detaljerat program för en successiv uppbyggnad avrådgivningsverksamheten . Till grund för detta program ligger bl. a. enrapport om försöksverksamhet med regionala energikonsulenter. Rapporteninnehåller också en beskrivning av SIND:s framtida verksamhet påenergirådgivningsområdet. En sammanfattning av rapporten samt remissyttrandenöver den och anslagsframställningen återfinns i bilaga 1.4. I bilagan återgesockså programskriften, som innehåller även en beskrivning av denhittillsvarande rådgivningsverksamheten. För /82 skisseras i programmet enverksamhet i huvudsak av den omfattning som beskrivs i anslagsframställningen.För nästföljande budgetår bör ytterligare åtta konsulenter anställas ochytterligare minst tre branschrådgivare etableras för en sammanlagd kostnad om12 milj. kr. Under /84 räknar SIND med att återstående åttakonsulenter skall anställas på kvarvarande utvecklingsfonder. Ytterligare minstfyra branschrådgivare bör etableras så att det totalt finns minst tio.Kostnaderna för denna verksamhet beräknas till 16 milj. kr. Den fortsattarådgivningsverksamheten bör stanna vid en årlig kostnad av denna storleksordning.Under /85 bör rådgivningsverksamheten utvärderas. Verksamheten med stöd till kurser i energifrågoravseende uppvärmning av byggnader inleddes (prop. 1974:69, CU1974:21, rskr 1974:180). Genom energibeslut (prop. 1 s.355, NU 1975:30, rskr 1975; 202) utvidgades verksamheten till att omfatta stödäven till kurser om god energihushållning i industriella processer och tillrådgivning i energifrågor till framför allt de mindre och medelstoraföretagen. Sedan verksamheten inleddes har sammanlagt . För rådgivningsverksamheten, som kanaliseras via de 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 430 regionalautvecklingsfonderna, har sammanlagt . Därutöver harsammanlagt 1 milj. kr. anvisats för att av SIND fördelas mellan utbildnings-eller rådgivningsinsatser. Vidare har 2 milj. kr. anvisats för en särskildrådgivningskampanj . Med hänvisning till vad jag tidigare (avsnitt4.3.3) har anfört beräknar jag behovet av medel för verksamheten undertreårsperioden /82-1983/84 till sammanlagt 65 milj. kr. Härav beräknar jagför nästa budgetär sammanlagt 16 milj. kr. Av detta belopp beräknar jag 7milj. för utbildningsverksamhet och 9 milj. kr. Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn även till kostnaderna för attadministrera verksamheten. Genom den satsning på stöd till utbildning ochrådgivning m. m. för att spara energi som jag nu har föreslagit kommer deadministrativa resurserna vid SIND att behöva förstärkas. Det bör ankomma påregeringen att besluta härom. Vid min beräkning av beloppet tillutbildningsåtgärder har jag inte beräknat några medel för särskilda insatserför lärarkåren. Vid min beräkning av beloppet tillrådgivningsverksamhet m.m. har jag vidare tagit hänsyn till kostnader för delsstöd till utveckling av energitekniska provningsmetoder, dels utarbetande avenergisparhandböcker m. m. Jag har inte beräknat några medel för någonutbildningskonsulent. Med hänsyn till den verksamhet som avses bestridasfrån detta anslag bör anslagets benämning ändras till Utbildning och rådgivningm. m. för att spara energi. Verksamhetenbör, som jag har föreslagit, finansieras från oljeersättningsfonden.Från fonden bör därför nästa budgetår 16 milj. kr. tillföras detta anslag.Anslaget bör i statsbudgeten för nästa budgetår föras upp med ett formelltbelopp av . Den reservation som vid utgången av budgetåret1980/81 kan finnas under fjortonde huvudtitelns anslag Vissautbildningsåtgärder i energibesparande syfte m. m. bör tillföras det häraktuella anslaget. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslär att till Utbildning och rådgivning m.m. för attspara energi för /82 anvisa ett reservationsanslag av I . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1979/80Utgift 8921612 Reservation 13857429 1980/81Anslag 4500000 1981/82Förslag 4500000 Från anslaget bestrids utgifter enligt förordningen(1959: 369) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning (omtryckt 1977:348). 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 431 tillnyanläggning och upprustning av elektriska distributionsnät på landsbygdeninbegripet anläggningar för lokala elverk, såsom vattenkraftverk ochdieselaggregat vid avsides belägna fastigheter. Stöd kan utgå i form av bidragoch lånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas av statens industriverk. Frånanslaget bestrids också kostnader för arvoden till ledamöter i rådet föreldistributionsfrägor och ersättning för resor m.m. för rådets ledamöter samtövrig expertis i elkraftfrågor och andra utredningskostnader i samband medindustriverkets verksamhet pä området. Riksdagenfastställde riktlinjer för strukturomvandlingen påeldistributionsområdet (prop. 1975/76:100 bl. 15 s. 150-165. NU 1975/ 76:45,rskr 1975/76: 263). Riktlinjerna innebär bl. a. att rationaliseringen aveldistributionen bör bedrivas utifrån förutsättningen att de enskilda elkonsumenternaskall tillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden. godtog nya riktlinjer för denfortsatta stödverksamheten (prop. 1978/79: 115 bil. 1 s. 245-250, NU1978/79:60 s. 53-60, rskr 1978/79:429). Dessa innebär bl. a. att ävennyetableringar undantagsvis skall omfattas av bidragssystemet och att statligabidrag till upprustning av nedslitna och oräntabla elnät i vissa speciella fallskall kunna utgå även . Så skall kunna ske i glesbygdsområden somsaknar inslag av tätare bebyggelse och där huvudsakligen mindre, ekonomisktsvaga distributionsföretag är verksamma. Bidrag avses kunna utgå till svagalokala och kommunala företag som har tagit över eller står i begrepp att taöver dåliga företag. Under /80 har bidrag tillnyelektrifieringar beviljats med 4,9 milj. kr. och därmed har ytterligare 72helårsbebodda fastigheter fått tillgång till el. Trots omfattande insatser frånsamhällets sida saknar fortfarande några hundra helårsbebodda fastigheterelström. Statsbidrag för uppmstning av nedslitna ochunderdimensionerade elnät utgör en verksam stimulans i syfte att förmåbärkraftiga företag att överta lönsamma företag. Till upprustning av sådanaelnät har under /80 beviljats 2,9 milj. kr. Industriverketframhåller att ramen såvitt avser uppmstningsbidragen är otillräcklig. Medhänsyn till nedskärningen av anslaget för uppmstning av nedslitna elnät är detrisk för att angelägna nätuppmstningar och stmkturförändring-ar inte kommertill stånd i önskad takt. I nuvarande ekonomiska läge måste emellertid enlångsammare takt i stmkturarbetet godtagas. För att effektivt utnyttja de avstatsmakterna anvisade medelsramarna hemställer industriverket att verket fårbemyndigande att till nyanläggning och upprustning av elnätet få disponeratotalt 35 milj. kr. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 432 hemställer att verket skall få bemyndigandeall fördela bidragen mellan nyanläggning och upprustning. För budgetåret1981/82 begär industriverket ett anslag av 5 milj, kr. 1978/79: 115 (bil. 1 s.245-250) redovisades principerna för den fortsatta stödverksamheten. Såvitt avser stödverksamhetensomfattning bedömde jag (prop. 1979/ 80: 100 bil. 17 s. 223-224) det återståendebehovet av statliga bidrag till upprustningar av nedslitna och oräntabla nättill sammanlagt 10 milj. kr. Vidare ansåg jag att sådana bidrag borde lämnasunder fem budgetär att utgå med 2 milj. kr. Enligt min meningborde bidrag för nyanläggningar fortsättningsvis lämnas under en tioårsperiodmed 2,5 milj. kr. hade intet att erinra häremot (NU1979/ 80: 36 s. 7-9, rskr 1979/80: 248). Med hänvisning till det anfördaberäknar jag anslaget för nästa budgetår fill (2,0-1-2,5=) 4,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Främjande av landsbygdenselektrifiering för /82 anvisa ett reservationsanslag av 4500000kr. Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall 1979/80 Överskott 2 143 107 Reservation 5313367 1980/81 Anslag 1000 1981/82 Förslag 1000 Över anslaget som tas upp med ettformellt belopp av . finansieras f.n. verksamheten vid programrådetför radioaktivt avfall (PRAV). När en ny organisation för hantering avkärnkraftens högaktiva avfall träder i kraft kommer PRAV att upphöra med sinverksamhet. Detta avses ske i och med utgången av /81. Jag har tidigare (avsnitt 10.3.3)förordat att en ny myndighet inrättas för att fullgöra deuppgifter som skall ankomma på ett statligt organ i anslutning till hanteringav använt kärnbränsle. Myndigheten skall ledas av en styrelse. Jag beräknar ettbehov av tre tjänster för handläggare och en tjänst för biträde hosmyndigheten. För den föreslagna myndighetensverksamhet beräknar jag för /82 ett medelsbehov av totalt 8.5milj. Dessa medel beräknas bli fördelade på i huvudsak följande sätt: Eventuella icke förbrukade medel från /81hos PRAV Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 433 bör överföras till myndigheten. I de projekt sommyndigheten väntas driva ingår även viss verksamhet som f. n finansieras frånanslaget F 13. För dessa projekt har beräknats 1 milj. kr.Behovet av projektmaterial kan väntas minska när av PRAV påbörjade arbetenblir färdigställda. Enligt de principer som gäller för hantering avkärnkraftens radioaktiva avfall bör samtliga kostnader för avfallets hanteringbäras av dem som ger upphov till dessa, dvs. Detta gäller ävenstatens kostnader för hanteringen. Till dessa kostnader räknas även denföreslagna nämnden och dess verksamhet. Enligt betänkande (SOU1980:14) bör avsättningarna per producerad kWh i kärnkraftverken för hanteringav använt kärnbränsle vara /kWh för att full kostnadstäckning skallerhållas. De reella avsättningarna som är individuella för de olikakärnkraftförelagen torde ha varit betydligt lägre. Med ledning av deav gjorda beräkningarna torde avgiften för kalenderåret 1982preliminärt utgå med /kWh levererad elkraft från reaktoranläggningarna.Avgiften kommer senare att anpassas till den nivå som medför fullkostnadstäckning för resp. reaktorblock. En avgift om /kWh torde år 1982motsvara totalt ca 400 milj. kr. De avsättningar som redan nu är gjorda och somförvaltas av kraftbolagen skall, i likhet med vad jag har redovisat ihuvudsak användas innan avgiftsmedlen får tas i bmk. Med hänvisning till vad jag haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Åtgärder för hantering avradioaktivt avfall för /82 anvisa ett reservationsanslag av I000 kr. 1979/80 Utgift 7000000 1980/81 Anslag 7000000 1981/82 Förslag 7000000 Från anslaget tillskjuts medel föratt täcka kostnader för allmän administration m. m. inom (SP Exploration).