prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag är f. n. inte beredd att förorda den omförhandling i GATTsom i så fall skulle krävas. Jag biträder även kommitténs Prop.1980/81:190 33 förslagatl det interna systemet finansieras med en utjämningsavgift. Som jag framhölli prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. bör enutgångspunkt för den nu aktuella råvarukostnadsutjämningen vara att denutformas på etl sådant sätl atl den inle medför några nettoutgifter påbudgeten. Enligt kommittén beräknas förändringen av det interna systemet förfmkostflingor, senap, såser och soppor, räknal efler förhållandena , medföra en prishöjning till konsument inkl. mervärdeskatt menexkl. evenluelll ändrade handelsmarginaler. För fiskkonserver samt choklad- ochkonfeklyrvaror beräknas motsvarande siffra till . Effekterna på konsumentprisetkan naturligtvis variera mellan olika varor. Jag bedömer att en förändring avdet interna systemet inte medför sådana effekter att det skulle vara motiveratatl genomföra förändringen stegvis . Enligt min mening börförändringen i sin helhet ske per . Sådanavaror som f. n. omfattas av externa ålgärder bör även i fortsättningen kunnainrymmas i ett externt system. När det blir fråga om att utjämna nyalivsmedelsindustriprodukler bör i första hand det externa systemet väljas. Förhuvuddelen av de nya varor som kommittén föreslår bör omfattas avprisutjämning, dvs. köttberedningar med innehåll av köttvara,vissa slag av barnmat, sockrade fmkter o. d., sylt, marmelad, vissa sockradesafter och sockrade läskedrycker samt vissa potatisprodukter, bör ett externtsystem tillämpas. Vadgäller sockrade frukter o.d., sylt, marmelad och vissa sockrade safterhänföriiga till 20 kap. i tulltaxan har trädgårdsnäringsulred-ninglagt fram förslag om övergång från vikt- till värdetullar. Utredningen har isitt förslag huvudsakligen beaktat manufaktureringsskyddet för den inhemskaförädlingsindustrin och den fördyring av ingående trädgärdsrå-varor som är enföljd av tullskyddet för dessa råvaror. 1 de fall då fördyringen föranledd avjordbmksprisreglerade råvaror är av störte betydelse för färdigvarorna harutredningen ansett all råvarukostnadsutjämning bör kunna tillämpas för dessaprodukter. Som framgår av vad jag har redovisat föreligger förslag om att externprisutjämning bör kunna tillämpas för vissa varor enligl 20 kap. i tulltaxan. Trädgårdsnäringsutredningensförslag har remissbehandlats och bereds f. n. inom . Förslagetfömtsätter i vissa fall omförhandlingar i . Sådana förhandlingar pågår f.n. Vid dessa förhandlingar kommer att förbehålla sig rätten alt ta uten rörlig avgift för prisutjämningen. Chefen för avser altsedan omförhandlingarna slutförts lägga fram förslag till tullar på varorhänföriiga till 20 kap. i tulltaxan. Intill dess att GATT-förhandlingarnaslutförts och tullarna träder i kraft måste gällande GATT-bindningar iakttasvid tillämpning av extern prisutjämning vid import. Kommitténsförslag till vilka råvampriser inom landet och på väridsmarknaden som börligga till gmnd för prisutjämningen tillstyrks av 3 1980/81. 1980/81:190 34 Även jag ansluter mig till förslagel, som i huvudsak innebären fortsatt tillämpning av gällande ordning, vilken också är i överensstämmelsemed inom EFTA anlagna riktlinjer. Jagdelar även kommitténs uppfattning att bör använda sig av de inom EFTAöverenskomna väridsmarknadspriserna utan tillägg av fraktkostnader för atttillförsäkra den svenska förädlingsindustrin största möjligakonkurtensneutralitet med andra länders industrier vad råvarukostnadernabeträffar. Kommitténföreslår all maximeringen av uljämningsbeloppen för vissa slag av brödavskaffas för atl åstadkomma enhetlighet i prisuljämningssystemet. I dennafråga ankommer det på regeringen alt beslula. Jaghar inget att erinra mot kommitténs förslag i övrigl under denna punkl, bl. a.alt prisutjämning bör medges för fördyringen lill följd av tullskyddel på vissafetter samt att hänsyn las till råvarupriserna inom EG och andra länder i defall världsmarknadspriserna stiger över och EG:s prisnivå. föreslagit i fråga om bestämning av rävaminnehåll föranleder ingaerinringar från min sida. Härvidlag får bl. a. administrativa hänsyn bliavgörande för om faktisk råvaruförbrukning, standardrecept eller faktiskträvaminnehåll bör ligga lill grund för beräkning av bidrag och avgifter. Jagbiträder också kommitténs förslag att nuvarande ordning beträffande de s. k.utjämningsperioderna och basperioderna i princip bör bibehållas. Del ankommerpå myndigheten att besluta härom. Kommitténföreslår som jag nämnt och även biträtt att både etl internt och ettexternt system för rävarukostnadsuijämningen bör lillämpas. I det inlernasystemet utbetalas bidrag (utjämningsbidrag) för hela den inhemskaproduktionen, dvs. även för den del som exporteras. I det externa systemetutbetalas bidrag endast vid export, exportbidrag. Närdet gäller finansiering av framtida råvarukostnadsutjämning har kommitténsiktat mot självfinansiering med hjälp av avgifter på färdigvarorna. I vissafall kan det enligt kommittén bli nödvändigt alt finna även andrafinansieringsvägar. Finansieringen av del interna systemet förlivsmedelsindustriprodukler föreslås ske genom en avgift (utjämningsavgift) påfärdigvarorna vid svensk tillverkning för hemmamarknaden och vid import. Detexterna systemet bör enligt kommittén finansieras genom avgtfter som tas ut vidimport (importavgifter). Vidare bör enligt kommittén jordbrtiket bidra rnedvissa medel till finansieringen, medan budgetmedel normalt inte bör anlitasför finansieringen. Kommittén förutsätter dock atl kompensation för fördyringentill följd av tullskyddet på vissa fetter även fortsäUningsvis lämnas avbudgetmedel. 1980/81:190 35 Kommitténframhåller att de föreslagna systemen innebär att den industri som tillverkarifrågavarande produkter, för den del av tillverkningen sotn avsätts inomlandet, i princip får en kostnadsnivå som motsvarar den som råder för övrigalivsmedelsindustriprodukler i vilka ingår jordbruksråvaror med detjordbmksprisreglerade priset. De svenska konsumenterna får således enligtkommitténs förslag i princip betala samma pris för jordbruksrävaran i vilkalivsmedel den än ingår. Kommitténsförslag innebär atl den nu utgående utjämningsskalten kan slopas. Kommitténföreslår att det inrättas en för hela råvarukostnadsutjämningen gemensamutjämningskassa. Från denna kassa görs samtliga utbetalningar av bidrag. Tillkassan förs enligt förslaget samtliga avgifter som tas ul inom systemet samtbidrag från jordbruket och budgetmedel. Kommitténframhåller att om dess förslag tillämpas pä de förhållanden som gällde för handelsmönslrelåren för livsmedelsindustriprodukler, skulle den föreslagna internaprisuljämningen ge ell överskott till den gemensamma kassan på gmnd av delsstörre import än export, dels något högre belastning på konsumenterna än enligtnuvarande system. Det föreslagna externa systemet skulle med de bidrag somjordbmket lämnade i stort sett gå jämnt upp. som nämnts vissa bidrag av budgetmedel. Enligt kommittén skulleell överskott på 25-30 milj. kr. uppstå i den gemensamma kassan, omförhållandena åren 19771979 kvarstår. Detta överskott kan, om det blirpermanent, enligt kommilléns uppfattning användas för prissänkande ändamål inomlivsmedelssektorn eller återgå till statskassan. Kommitténföreslår att utjämningskassan får bestrida kostnaderna även för denprisutjämning som medges annan industri än livsmedelsindustrin. Säledes börfrån kassan kunna utbetalas prisutjämningsbidrag till sådan teknisk industrisom använder fett i sin tillverkning. Till den del prisutjämningen är en följdav tullskyddet på vissa fetter fömtsätter kommittén som nämnts attkompensation lämnas av budgetmedel. Prisuljämningen för dextran, som f. n.finansieras med budgetmedel, bör enligt kommittén kunna bekostas av medel uruljämningskassan liksom även prisutjämning för sådana jordbmksråvaror somanvänds vid tillverkning av farmaceutiska specialiteter. Flertaletremissinstanser har ingen erinran mot förslaget till finansiering avprisutjämningen. Förslaget med en gemensam utjämningskassa accep teras avsamtliga remissinstanser. Vissa synpunkter framförs på bl. a. beräkningen avjordbmkets bidrag till utjämningskassan och finansieringen av prisutjämningenför andra produkter än livsmedelsindustriprodukter samt användning av detöverskott som kan uppstå i utjämningskassan. tar ävenupp behovet av budgetmedel för de övergångsåtgärder som behövs saml behovet aven röriig kredil för alt balansera tillfälliga underskott i utjämningskassan. 1980/81:190 36 Jagansluter mig lill kommilléns förslag vad gäller finansieringen avråvamkoslnadsutjämningen. Således bör finansieringen ske med hjälp av avgifterpä färdigvarorna och med bidrag från jordbruket och vissa budgetmedel. Medelför den råvamkostnadsutjämnande verksamheten bör saideras via en för helarävarukostnadsuijämningen gemensam uijämnings-kassa. Jaghar i det föregäende redovisat milt ställningstagande till finansieringen avden interna prisutjämningen för livsmedelsindustriprodukler. Den föreslagnautjämningsavgiften bör anpassas sä att inflytande utjämningsavgifter på denproduktion som avsätts inom landel balanserar kostnaderna förutjämningsbidragen för samma produktion. Vid import las ul motsvarandeutjämningsavgift medan någon avgift inte utgär vid export, vilket innebär attråvaran i exporterade kvantiteter, för vilka utjämningsbidrag erhållits, kommeratt ingå till världsmarknadspris. Det hör ankomma på den myndighet som fårhuvudansvaret för prisutjämningen atl fastställa erforderiig differentiering avutjämningsavgiften samt besluta om tid och ordning för avgiftens erläggande. Ilikhet med kommittén och remissinstanserna anser jag att även kostnaderna förden externa prisutjämningen, dvs. exportbidragen, finansieras av de avgiftersom tas ut vid import av ifrågavarande produkter. Enligtförslaget bör jordbruket bidra med vissa medel lill finansieringen. Vid exportav färdigvaror, som är föremål för råvamkostnadsutjämning bör, enligtkommittén, jordbruket enligt gällande jordbrukspolitiska riktlinjer bidra medmedel som motsvarar aiternalivkoslnaden för export av ingåendejordbmksprisreglerade råvaror. LRF framhåller all överskott kan avsättas inteenbart genom expori utan också i viss utsträckning på den inhemska marknaden.Enligt LRF är erfarenheterna från export av potatis och potalisprodukter vidareexempel på atl bedömningarna i samband med finansieringen avråvamkoslnadsutjämningen är av utomordentligt stor belydelse för jordbmket. också framhåller är det enligt min mening viktigt atlutjämningskassan i enlighel med kommilléns förslag tillförs medel utöver dedirekldestinerade avgifterna. Det belopp som jordbruket bör bidra med börfastställas i samband med jordbmksprisöveriäggning-arna. Jaganser att budgetmedel bör användas under nästa budgetår för den del avprisutjämningen till viss livsmedelsindustri och teknisk industri som är enföljd av tullskyddet på vissa fetter. Även prisutjämningen för dextran bör dåbestridas av budgetmedel. För dessa ändamål beräknar jag ett totalt medelsbehovav 5 milj. kr. för /82. Jag har för avsikt att föreslåregeringen att uppdra åt jordbmksnämnden att överväga finansieringen avkompensationen för tullskyddet på fett i syfte all bl. a. avlastastatsbudgeten. 1980/81:190 37 Jagbiträder även förslaget alt utjämningskassan bekostar prisutjämningen förandra produkter än livsmedelsindustriprodukter, s. k. tekniska produkter. Försådana produkter är det inte praktiskt möjligt att finansiera prisutjämningenmed avgifler på färdigvaran. Mot bakgrund av att denna prisutjämning till vissdel liksom bör bekostas med bl. a. fettvaruavgifter och debudgetmedel jag förordat torde nettobelastningen på kassan inte bli såstor. Närdet gäller utjämningskassan uppstår behov i uppbyggnadsskedet av tillgäng kredit för alt likviditetsmässigt täcka tillfälliga underskott i kassan.Utgångspunkten är givetvis att kostnaderna för prisutjämningen skall läckas avinflytande avgifter m. m. Jag föreslår att en rörlig kredit i riksgäldskonloretav 40 milj. kr. ställs till förfogande för råvarukostnadsutjämningen /82. Slutligenvill jag ta upp frågan om budgetmedel för vissa övergångsåtgärder. Ansökningarom intern prisutjämning avseende viss tillverkning före den ingesförst efter denna tidpunkt. Någon utjämningsavgift utgår inle för dessa varoroch kostnaden för prisuljämningen måste därför finansieras med budgetmedel.Samtidigt tillförs emellertid statsbudgeten utjämningsskatt för deutjämningsskattebelagda vamgrupperna, varför utgifterna inte nettobelastarstatsbudgeten. Medel för prisutjämning för dessa engångsulgifter bör ställastill förfogande under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.Jag beräknar att ett belopp av 30 milj. kr. Jag återkommer i detföljande till anslagsfrågorna. Kommitténföreslår att statens jordbmksnämnd bör vara huvudansvarig förråvamkoslnadsutjämningen. Förslaget innebär att även prisutjämningen för devaror som handläggs av bör skötas av jordbmksnämnden. Somjag har redovisat föreslår kommittén att till jordbmksnämnden börknytas ett råd för råvamkostnadsutjämningsfrågor. Dess uppgift bör enliglförslaget vara att kontinueriigt följa utvecklingen inom den konkurtensutsattaindustrin och mot bakgmnd av överväganden rörande behovet av uljämningsåtgärderm.m. rekommendera åtgärder för olika produkter. BeslutsräUen skall dock enligtförslaget givetvis ligga hos jordbmksnämnden. Rådet, som enligt kommitténsuppfattning bör inräUas av regeringen, föreslås bestå av företrädare förberörda myndigheter, näringslivet och konsumenterna. Mötbakgmnd av att jordbmksnämnden föreslås överta vissa delar av den internaprisutjämningen frän RSV och genom atl en ändring föreslås av det internasystemet anser kommittén att en utökning av personalen med 1980/81:190 38 treä fyra tjänster behövs vid jordbmksnämnden. Enligt kommitténs förslag bör ävenden enhet, restitutionssektionen, som handlägger prisul-jämningsfrågorna hosjordbruksnämnden få ställning som byrä. bör vara huvudansvarig för prisutjämningen tillstyrks avalla remissinsianser. RSV anser dock, mot bakgmnd bl.a. av alt RSV administrerarsärskild varuskatt och dryckesskatt för vissa av de prisutjämnade varorna, atladministration och konlroll bör ligga kvar hos verkel. Kommilléns förslag lillelt särskill råd för prisuljäm-ningsfrågor tillstyrks av samlligaremissinsianser. Jaganser i likhet med kommittén att statens jordbruksnämnd bör vara huvudansvarigför prisutjämningen, eftersom utjämningen är en följd avjordbruksprisregleringen och våra avtal med EFTA och EG. Detta skulle ocksåtala för att nämnden bör ta över de uppgifter som f. n. sköts av RSV. Medhänsyn till atl RSV har alt uppbära bl.a. särskild varuskatt för vissa av deprisutjämnade varorna bör emellertid RSV också i forlsältningen handläggakontroll, uppbörd a" avgift och utbetalning av bidrag för sådana varor.RSV bör härvid samråda med jordbruksnämnden. Det bör ankomma på regeringen altnärmare bestämma om fördelningen av vamslagen mellan nämnden och RSV.Omfattningen av prisutjämningen liksom fastställande av prisutjämningsbeloppenskall som bestämmas av jordbruksnämnden. Jagföreslår att statens budgetår tillförs ytterligaremedel för att administrera prisuljämningen. Jag är dock inte beredd att föreslånågra personalförstärkningar vid nämnden. Behovet härav får tillgodoses genom omprioriteringar.För kostnader av annat slag beräknar jag ett belopp av . Medlen lordeanvisas genom att det av (prop. 1980/81:100 bil. 13, JoU 1980/81:18.rskr 1980/81:207) till statens jordbmksnämnd för /82 anvisade förslagsanslagetav . får överskridas med detla belopp. 1 fråga om benamningen pårestitutionssektionen ankommer det på regeringen att besluta. Vadgäller det föreslagna rådet för frägor rörande råvarukostnadsutjämningen vil!jag anföra att det bör ankomma på jordbmksnämnden att närmare ta ställning tillformerna för det samarbete mellan myndigheter, näringsliv och konsumenter somkan behövas i den nu aktuella frågan. Somjag har utvecklat närmare har den nuvarande ordningen för utjämning avindustrins råvamkostnader vuxit fram som en direkt följd av regleringen avpriserna på jordbruksprodukter och internationella avtal om avveckling ellerreducering av gränsskyddet för industriprodukter. Systemet syftar till att förviss industri utjämna den ökning av industrins kostnader för jordbmksråvarorsom prisregleringen medför. 1980/81:190 39 attpå så sätt åstadkomma konkurrensneutralitet lör svensk industri gentemotmotsvarande industrier i andra länder med lägre prisnivå på jordbmksråvarorna.Systemet regleras delvis i lag eller annan författning men i stor ulslräckningsker utjämningen utan direkt förfaltningsstöd. Somframgår av den redogörelsen sker utjämningen av råvarukostnaderna pätvå sätt. nämligen dels genom bidrag (utjämningsbidrag och exportbidrag) ochdels genom införselavgifler. De närmare besläm-melserna om bidrag finns iregleringsbrev, jordbruksnämndens kungörelser och i nämndens direktiv till deolika regleringsföreningarna. Införselavgifter däremot tas ul med slöd avlagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Finansteringenav de bidrag som utgår i utjämnande syfte sker bl. a. med influtnainförselavgifter, med budgetmedel och med en s. k. utjämningsskalt för vissanärmare angivna färdigvaror enligt lagen (1960:258) om utjämningsskalt på vissavaror. Sådan skatt erläggs såväl för här i landel tillverkade varor, avseddaför konsumtion inom landet, som för sådana varor som förs in i landet. Kommitténsförslag, som jag i det föregående redogjort för. a. att etlsjälvfinansierande internt prisutjämningssystem tillskapas. Kostnaderna förutjämningen skall sälunda läckas genom särskilda avgifter som efter behov tasul för såväl varor, tillverkade här i landet som för importerade varor. Denfinansiering som sker med budgetmedel och genom att utjämningsskatt tasut för vissa varor skall därmed upphöra. Som en följd härav föreslår kommitténatt lagen (1960:258) om utjämningsskalt på vissa varor upphävs. Eftersomprinciperna för råvarukostnadsuljämning och prisreglering är likartade föreslårkommittén att bestämmelserna om råvarukostnadsuljämning - vad avser införsel-och utjämningsavgifter - inarbetas i lagen om prisreglering på jordbruketsområde. Till lagen knyts en förordning som närmare reglerar frågorna omutjämningen. Liksomde flesta remissinstanserna godtar jag principerna i kommitténs förslag tillförfattningsmässig reglering av prisutjämningen. Jag vill särskilt betona alldet föreslagna utjämningssystemet förutsätter alt avgifterna smidigt kananpassas till ändrade förhållanden. Det är därför angeläget att regeringeneller den myndighel som har huvudansvaret för prisutjämningen har befogenhetatl bestämma om avgifl skall tas ut och med vilket belopp. Detta gäller ävenden utjämningsavgift som enligt kommilléns förslag skall ersättautjämningsskatten. Jag delar kommitténs bedömning att avgiften, som tas ut inäringsreglerande syfte, i princip är av samma typ som de avgifter som tas utinom ramen för prisregleringen på jordbrukets område. Jag vill också erinra omatt den avgift som las ut vid import av de varor som f n är föremål för externprisutjämning tas ut med stöd av lagen om prisreglering på jordbmkets område.Enligt min mening bör därtör den föreslagna utjämningsavgiften, i likhet med deavgifter som f. n. tas ut 1980/81:190 40 inomjordbmksprisregleringen, inle betraktas som en skatt utan som en belastandeavgifl, vilken i form av bidrag återgår till näringsgrenen i fråga. Jagföreslår i huvudsaklig överensstämmelse med kommittén att i lagen omprisreglering på jordbrukets område tas in bemyndiganden enligl vilkaregeringen får föreskriva att särskilda avgifter skall erläggas för attfinansiera både den s. k. interna och externa prisutjämningen. Regeringen böralltså bemyndigas föreskriva att en avgifl (utjämningsavgift) skall erläggasför varor som tillverkas av råvaror som är upptagna i bilagan till lagen omprisreglering på jordbrukets område, under fömtsättning alt tillverkningen skerinom landet för försäljning eller varorna förs in lill landet. För andra varorän för vilka utjämningsavgift skall betalas, vilka tillverkas av råvaror, upptagna i bilagan lill nämnda lag, bör regeringen få föreskrivaall en avgtfi (importavgift) skall erläggas vid införsel lill landet.Regeringen bör få överlåta åt jordbruksnämnden att meddela föreskrifter som nuhar sagts. Frågan om en vara tillhör den inlerna eller externa prisuljämningenbör som kommittén föreslagil regleras i en förordning. Bemyndigandenabör tas upp i en ny paragraf, 21 a§. Närmast före paragrafen bör införas en nyrubrik med lydelsen »Avgifter för att utjämna industrins råvarukoslnader» föratl skilja dessa avgifler från de avgifter som regleras i 7-21 §§. I en nyparagraf 21 b § bör anges all 11-13 §S resp. 15 och 17 §§ skall tillämpas ifråga om förfarandet vid uppbörd av avgifterna m. m. Dessulom föreslår jagvissa ändringar i 25. 27, 34 och 34a§§. Eftersom 49 § lagen om förfarandet vidviss konsumtionsbeskatt-ling upphävts bör hänvisningen till denna paragraf i 34§ utgå. Övriga åndringar som föreslås är antingen av språklig art eller enkonsekvens av itt lagen utvidgas atl gälla även råvarukostnadsutjämningen. 1enlighet [ned det anförda har inom jordbmksdepartementet upprättats förslagtill lag om ändring i lagen om prisreglering på jordbrukets område. Omriksdagen antar förslaget, skall lagen om utjämningsskatt på vissa varorjpphävas. Förslaget har utarbetats efter samråd med chefen för budgetdepartemenlet. Jaghar i det föregående biträtt kommitténs förslag om en gemensam åvamlistaför samtliga råvamkostnadsutjämnade livsmedelsindustripro-jukter. Kommitténanser aU denna lista i den grundläggande lagstiftningen 3ör vara identisk medbilagan till lagen om prisreglering på jordbrukets jmråde, från vilkenkommittén föreslår att en rad industriellt förädlade jrodukter utesluts, avvilka f. n. vissa produkter omfattas av det externa Drisutjämningsförfarandetoch andra av jordbruksprisregleringen. Jag an-;er det av praktiska skäl intelämpligt aU nu ändra varuomfaltningen i )ilagan. detta sammanhang vill jagföreslå en ändring också av 10 § lagen om irisreglering på jordbrukets område.Ändringen görs i förtydligande yfte, så aU det av punkten c framgår att avgiftskal! erläggas av annan illverkare än mejeri för försåld margarinost. 1980/81:190 41 Ändringarnai lagen om prisreglering på jordbrukets område innebär att lagenstillämpningsområde utvidgas till att omfaUa även avgifter för utjämning avindustrins råvamkostnader till följd av prisregleringen. Dessa ändringar och tilläggi lagen är okomplicerade och av begränsad omfattning och påverkar inteprinciperna i lagens uppbyggnad. Ändringarna bör dessutom som jag tidigareanfört vara genomförda till den . Med hänsyn härtill finns det inteanledning att inhämta lagrådets yttrande över förslaget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels atl 1. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område, 2. antaga förslaget till lag omupphävande av lagen (1960:258) om utjämningsskatt på vissa varor, 3. godkänna de av mig förordadegmnderna för reglering av piiser m. m. på vissa jordbmksprodukter för tiden denIjuli 1981-den 30 juni 1982, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om sockerbetsarealen odling, 5. godkänna vad jag har förordatom prisstödet till jordbmket i norta , 6. medge att lagring av jordbmksprodukter under budgetåret1981/82 får disponera en rörtig kredit på högst . 7. medge att statens jordbmksnämndför inlösen av inhemskt oljeväxtfrö för budgetärel 1981/82 får disponera enrörtig kredit på högst . 8. medge atl den röriiga kredit påhögst . som ställdes till statens jordbmksnämnds förfogandei för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedelfår under /82 användas av regeringen eller, efterregeringens bestämmande, statens jordbmksnämnd för ändamål inomjordbmksprisregleringen och regleringen av sockernäringen,