prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Motsvarandesiffra för såväl hel- som deltidsplatser i familjedaghem uppgår till ca 150milj. Utöver ovan redovisadeutgifter under denna ändamålsgrupp utgår stöd till barnfamiljer inom ramen förskattesystemet vilket påverkar slalens inkomsler. Stöd i form av skallelättnadkan utgöras av avdrag eller skallereduktion. kan medges gifta och ogifta skallskyldiga som uppbärA-inkomst och som har hemmavarande barn . Inkomstbortfallet för statoch kommun kan för beräknas till ca . Avdrag för underhåll avicke hemmavarande barn medges med högsl . per bam och år till dessbarnet fyller . Om barnet går i grundskola, gymnasieskola ellermotsvarande är åldersgränsen . Inkomstbortfallet för stat och kommun kanför beräknas lill ca 300 milj. kr. Skattereduktionmedges dels gift vars make hell saknar eller har mycket låg inkomst, s.k.hemmamakereduktion, dels ensamstående med hemmavarande barn under 18 år.Avdraget uppgår lill . Hemmamakere-duklionen reduceras avinkomsten för den make som har lägst inkomst. Om denna inkomst överstiger 6000kr. medges säledes inte avdrag. Statens inkomstbortfall kan för år 1978beräknas till ca 775 milj. kr. Stödlill barnfamiljer i form av avdrag och skatleredukfion kan således beräknasuppgå till totalt ca 2800 milj. kr. motsvarande av de samladestalsutgiflerna under äiidamälsgruppen. Allmännabidrag till den kommunala sektorn Idenna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag, skatlebortfallsbidrag ianledning av skaltereform samt kompensation för minskal skatteunderlagi anledning av skattereform. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Skatteutjämningsbidraget, som utgör helaändamåls-gruppen, syftar till att minska skallekrafts- och kostnadsskillnaderför landstingskommuner, kommuner och kyrkliga kommuner i olika delar av landet.Skatteutjämningsreformen är genomförd i sin helhet . Allmänna bidrag tili den kommunala sektorn (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå)' Genom- Anslag Anslagsförändring lill snittlig procentuell förändring 1975/76-1979/80 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 ' Statsutgifterna för de allmänna bidragen till denkommunala seklorn har försl beräknats i löpande priser. Därefter har utgifternadeflaterats med beräknad KPl-utveckling. Skatteutjämningsbidragen har slörst betydelse för ,för norrlandskommuner och för glesbygdskommuner i andra delar av landet. Destörsta bidragsökningarna genom reformeringen får de södra och mellerstadelarna av landet. Regeringen har lidigare i vär i en proposition omkommunalekonomiska frägor inför är 1982 lagt fram förslag som bl.a. berörskalleuljämningsbidragel. Beräkningarna i långtidsbudgeten beaktar dessaförslag. Utvecklingen av skatteutjämningsbidragen är beroende avdels del kommunala skatteunderlaget, dels nivån på de kommunala skattesatsernasåvitt gäller kommuner och landstingskommuner. Genom skatleutjämningssystemetgaranteras kommuner och landstingskommuner en skattekraft (skatteunderlag perinvånare) i relation lill den medelskatlekraft (skallekronor per invånare igenomsnitt för riket) som fastsiällts av SCB på grundval av taxeringsulfallel.Slalen fillskjuler således skalleunderlag upp till den garanteradeskattekraften. Den ärliga ökningen av medelskallekraflen (10,frän år 1980lill ) höjer nivån för skatteutjämningsbidragen. Samma procentuellautveckling av medelskaltekraften och skattekraften i en bidragsberättigadkommun leder nämligen till etl ökat tillskott av skalleunderiag, eftersom basenför uppräkning av delta tillskoU ökar. För den enskilda kommunen resp.landstingskommunen besläms skatleuijäm-ningsbidragels förändring av hur delegna skalleunderlaget ulvecklas i förhållande lill genomsnittet för landet. Den grundgaranli som åsalls varje kommun ochlandsfingskommun i skalleutjämningssyslemel ligger l.v. Den lolalagaranlin besläms emellertid också av de tillägg lill eller avdrag frångrundgarantin som görs med hänsyn fill befolkningens åldersstruktur i resp.kommun och lands- 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 37 tingskommun.Kommunerna får också tillägg för snabb befolkningsminskning. Den totalagarantin räknas om , varvid omfattningen av den enskilda kommunens resp.landstingskommunens skatteutjämningsbidrag justeras. Däremot påverkas iprincip inte omfattningen av de samlade bidragen härav. Skatteutjämningsbidragensstoriek bestäms ocksä av resp. kommuns och landstingskommuns skattesats. Dettillskott av skatteunderlag som erhålls vid brist på skattekraft multiplicerasnämligen med skattesatsen för kommunen resp. landstingskommunen. Förändringarav skattesatserna i de bidragsmottagande kommunerna och landstingskommunernafår säledes effekt pä omfattningen av de lotala skatteutjämningsbidragen. För de kyrkliga kommunernaräknas närmast föregående års bidrag upp . För är beslutat att bidrag till kyrkliga kommuner skail utgå med60% av de bidrag som utgick . En särskild utredare (1980:05) ser f.n. över frågan om kyrkofondens användning för ekonomisk utjämning mellankyrkliga kommuner m.m. Skatteutjämningsbidragen,som under /82 kan beräknas uppgå till 9086 milj. kr., beräknas ifasta priser öka till 9245 milj. kr. Skattebortfallsbidraget äravsett att kompensera kommunerna och landstingskommunerna för delinkomstbortfall som uppstod lill följd av skaltereform som innebar attortsavdragen ersattes av grundavdragen. Detta bortfall beräknades till 1 250milj. Bidragsgivningen minskar härefter i takt med atl denskattekraft som kommunerna, landstingskommunerna och de kyrkliga kommunernaförlorade i anledning av 1970 ärs skattereform successivt återvinns genom attden beskattningsbara inkomsten per inkomsttagare ökar. Genom den skattereform somträdde i krafl den har kommuner, landstingskommuner och kyrkligakommuner fält etl minskat skatteunderlag pä grund av ändrade avdragsreglerbeträffande inkomstbeskattning m. m. beslulade attkompensation skall utgå för detta. Kompensation betalas ut . beslutade hösten1979 att utbetalningen av de statliga skatlebortfallsbidragen skall upphörafr.o.m. är 1982 (1981 ärs taxering). Kommuner och landstingskommunerkompenseras för bortfallet av dessa bidrag genom att vissa skattepliktigaförmåner i fortsättningen räknas in i det kommunala skatteunderlaget. Beslutet all slopaskatlebortfallsbidraget och kompensationsbidraget medför att de allmännabidragen lill den kommunala sektorn fr.o.m. /82 blir avsevärtlägre än om nuvarande regler skulle ha behållits. Detta minskar visserligenbelastningen pä budgetens utgiftssida, men lill följd av de besluladekompenserande justeringarna av det kommunala skatteunderlaget minskar statensnettoinkomster på inkomslskatteti-teln med ett lika stort eller någotstörre belopp. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Denna ändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna förvägväsendet inkl. trafiksäkerheten, kommunikalionsverken - dvs. postverket,, , luftfartsverket och sjöfarlsverkel samt vissainvesteringsutgifter för . kr., oförändrad pris- och lönenivå) vägväsendet m. m Inom ändamålsgruppen vägväsendet m.m. faller bl.a.kostnaderna för väganslagen, trafiksäkerheten samt slödel till lokal ochregional kollekfivtrafik. Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik skallenligt beslut upphöra i den takt som de nya länshuvudmännen tar överdet lokala och regionala trafikansvaret i resp. län. 1 stället utgär etl nyttbidrag tiil lokal och regional kollektivtrafik. Nivån på bidraget i resp. länberor pä trafikens omfattning och inriktning. Bidrag utgår efter en avregeringen särskill fastslälld milersällning. Vid bedömningen av den framlida ulvecklingen avinvesleringsverksam-heten hos kommunikationsverken har hänsyn i första handtagils lill den väntade efterfrågeutvecklingen. För atl få en praktisktanvändbar beräkningsmetod har invesleringarna. efler minskning med väntadproduktivitetsstegring, ändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har pågående arbeten, beslutade program och vissa engångsprojekt beaktats.Variationerna mellan budgetåren beror således huvudsakligen på denberäkningsteknik som tillämpats, inle i första hand pä förändringar i verksamhetensomfattning. Statens järnvägars investeringar har beräknats medutgångspunkt i slrukturplanen för SJ. 1 denna anges som planeringsram för SJ:sinvesteringar en i reala termer genomsnitilig årlig ökning av den lotalainvesteringsvolymen . Investeringarnai sjöfarlsmaleriel dimensioneras främst utifrån behovet av en tillfredsställandenivå vad gäller sjösäkerheten. Sådana invesleringar avser bl.a. fartyg ochbåtar, fyr- och telemateriel, sjökarlläggning och vissa farledsinvesteringar.Medelsförbmkningen för postens invesleringar domineras av 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget byggandetav en postterminal i . investeringar avser redanbeslutade investeringsobjekt samt vissa nödvändiga invesleringar främst lillföljd av väntad trafikutveckling samt ställda flygsäker-helskrav. Televerketsinvesteringar styrs i huvudsak av reinvesleringsbe-hov och trafiktillväxl. Viden viss servicenivå är således invesleringarna i stort sett givna. Hälso-,sjuk- och socialvård Dennaändamälsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden.Huvudparten av här redovisade utgifter avser slalsbidrag till vårdområden underkommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag till den psykiatriska sjukvårdenutgör den siörsta posten. Statsbidrag utgår ocksä till viss annan hälso- ochsjukvärd, social hemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. 1 direktstatlig regi drivs bl.a. vissa sjukhus saml ungdomsvårdsskolor och vissavårdanstalter för alkoholmissbrukare. Hälso-, sjuk- och socialvård (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -3,5 -54,3 -17,6 kappade m. m. -0,4 Genomavtal har staten och landstingskommunerna träffat överenskommelse omdriftbidragen för den psykiatriska sjukvården m.m. för tiden t. o. m. är 1983.Avsikten är atl för liden därefter övergå lill elt mer allmänl bidrag lilllandstingens hälso- och sjukvård. Anslagsutvecklingen styrs bl.a. av denallmänna kostnadsutvecklingen i samhället. Destatliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avser vissa myndigheterpå della område, statliga sjukhus, statsbidrag lill olika former av hälso- ochsjukvård samt bidrag till kostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen.Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus har i huvudsak skett medutgångspunkl i nuvarande grunder för finansieringsfördelning. Statens utgifterpå detta område styrs bl. a. av läkarutbildningens omfattning, avinvesteringarna i sjukhusanläggningar och av Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 40 den allmänna kostnadsutvecklingen. I beräkningen harhänsyn tagits till att sjukhuset får landslingskommunalthuvudmannaskap den . För långtidsbudgetperioden beräknas ingenvolymförändring vad gäller forskning och utbildning. Investeringarna beräknaskomma all ligga på en oförändrad nivå. Inomåldringsvården inriklas samhällets insatser i ökad omfattning pä öppnavärdformer. Staten täcker av kommunernas brutlokostnader för den socialahemhjälpen, varvid statsbidrag lämnas inte bara för hem-värdare och hemsamarilerulan även för att täcka kostnader för vissa andra serviceåtgärder. Ca 350000åldringar och handikappade beräknades fä social hemhjälp . Statenskostnader för bidragel bestäms helt av kommunernas kostnader. Verksamhetensomfattning och löneutveckling för aktuella personalkategorier är helldominerande för koslnadsulvecklingen. Med hänsyn till det ökade anlalel äldre,främst i de högsta åldersgrupperna, kommer en viss ökning att ske avefterfrågan pä vård. Förändringar av hemhjälpens arbetsformer och innehållpågår och ökar i viss utsträckning kostnaderna. Ungdomsvårdsskolorna och vissa vårdanstalter föralkohoimissbrukare drivs f.n. i statlig regi. Överenskommelse har nyligenträffals om ändrat huvudmannaskap för dessa institutioner fr.o.m. den 1 januari1983. 1 beräkningarna har inte hänsyn tagits till denna överenskommelse. Samhällets åtgärder för handikappade spänner över en radområden. Den större delen av utgifterna - t.ex. förtidspensioner ochhandikappersättningar inom folkpensioneringen - ingår i andra ändamålsgrupper.Under ändamålsgruppen hälso-, sjuk- och socialvård ingår utgifterna för bidraglill särskolor, bidrag lill färdtjänst och social hemhjälp för handikappade,bidrag lill organisafioner m. m. I långlidsbudgeten har gjorts vissa antagandenom volymutvecklingen. Hänsyn har också lagils lill den beslutade utbyggnadenav texttelefon till döva m.fl. Ansvarel för handikapphjälpmedlen i övriglöverlogs av landstingskommunerna . Ersättning för dessa lämnas översjukförsäkringen och redovisas under denna ändamälsgrupp. Statsbidrag till färdtjänst utgår avbrultokostnaderna, varför statens kostnader är hell beroende av kommunernaskoslnader för verksamheten. Kostnadsnivån bestäms av den allmännakostnadsutvecklingen, antalet förflyttningshandikappade samt de enskildakommunernas regler för och organisation av verksamhelen. Statsbidraget lillfärdtjänst har ökat mycket kraftigl i vissa kommuner under de senaste åren.Bidragsreglerna har mot denna bakgrund fr.o.m. ändrats i syfteatl begränsa kostnadsutvecklingen och utjämna skillnaderna mellankommunerna. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Till ändamålsgruppen hör polisväsendet, domstolsväsendetsamt kriminalvården. Polisväsendet har förstärkts kraftigt under 1970-talet.Under budgetåren 1973/74-1980/81 ökade antalet tjänster med ca 3650, varav ca2280 poliser. Polisväsendet tillförs inte nägra ijänsterför budgetåret1981/82. Resurserna inom polisväsendet omfördelas i stället sä atl vissa höglprioriterade verksamheter kan tillföras sammanlagt ett 40-tal tjänster. För de närmasle åren har i enlighet medlängtidsbudgettekniken medel inte beräknats för nägra ytterligarepersonalförstärkningar. Detta gäller även för domstolsväsendet. kr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,4 -0,2 domstolar m. m. Rättshjälpskostnaderna redovisas under rubriken domstolarm.m. Rättshjälpskostnaderna beräknas uppgå till 210 milj. kr. under budgetåret1981/82. Utvecklingen av rättshjälpskostnaderna beror i huvudsak dels päulvecklingen av anlalel ärenden av skilda slag, dels päbiträdesersäll-ningarnas storlek. Kriminalvårdens inriklning slyrs av det principbeslut omkriminalvärdens framtida utformning som fattades av riksdag. 1 prop.1980/ 81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. anfördes all de redovisadebehoven av nya lokaler för kriminalvården borde omprövas mot bakgmnd av detrådande ekonomiska läget. För långtidsbudgetperioden har därför endast räknatsmed att äldre anstalter kan förnyas om det bedöms oundgängligen nödvändigt förverksamhelen. Utgifterna inom näringspolitiken omfattar en rad anslagför insalser inom jordbruk, skogsbmk, fiske, hantverk saml handel och /82 uppgår anslagen för dessa ändamål lill 3,3 miljarder kr.Utgifterna avser främst insatser för handel och industri. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget ändamålsgruppen har till stor del karaktär av omfattandeoch koncentrerade satsningar av engångskaraktär. Belastningen varierardärigenom kraftigl. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1975/76-1979/80 Anslag 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Procentuell förändring 1981/82-1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 -21,3 -27,7 Anm. Beloppen avser beräknad belastning Den slora procenluella ökningen av insatserna inomnäringspolitiken, som har skett /76-1979/80, avspeglar deomfaltande slalliga insatserna i näringslivel i syfte att underlättastrukturomvandlingen och att mildra verkningarna av den långvarigakonjunktursvackan. Exempel på stora och tidsbegränsade insatser för attmöjliggöra en lämplig strukturomvandling är bildandel av (), insalser för skogsindustriföretagen och statens engagemang i varvsindustrin.1 enlighet med principerna för långlidsbudgeten redovisas inget särskilt behovav nya sådana temporära insalser under kommande budgetår. Ökningen av långtidsbudgetperiodenhänför sig lill de statsstödda exportkrediterna. 1 den industripolitiskapropositionen föreslog regeringen all detla stödsystem förlängs inågot ändrade former. Kostnaderna för systemet beräknas öka från ca 180 milj.kr. /82 fill ca 650 milj. kr. EU flertal faktorerpåverkar utgiftens storlek. Viktigast är dock räntesubventionens sloriek. Dennaulgörs av skillnaden mellan marknadsräntorna vilka bestämmer statensupplåningskoslnad och utlåningsräntorna som i sin lur följer deninternalionellt överenskomna räntenivån för statsstödda exportkrediter (dens.k. Staten slöder även krediter vid försäljning i Sverigenär svenskt förelag möter subventionerad ulländsk kreditkonkurrens. Även dessautgifter beräknas stiga myckel snabbi, men från en avsevärt lägre nivä. Näringslivet stöds även genom olika avdrag m. m. inomramen för inkomstbeskattningen. Bl.a. kan nämnas det särskildainvesteringsavdragel, möjligheter att utnyttja investeringsfonder ochexportkreditavdraget. Beslut om rätt för företagen att utnyttjainvesleringsavdrag fattas av . Företagen har haft möjlighet att görasädana avdrag . Fr. o. m. fårföretagen göra investerings-avdrag vid investeringar i inventarier ochbyggnader. Den årliga minskningen av statsinkomsterna lill följd av detlabeslut kan uppskattas lill i grova drag 1 000 milj. kr. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Om förelag avsätter medel lill investeringsfonder kan degöra en omedelbar avskrivning av hela det avsatta beloppet. Eftersom eninvestering annars skrivs av innebär della syslemalt en skatlekredit ges. Dessa avsättningar har under senare är uppgått lilldrygt 2000 milj. kr. , men varierar med den ekonomiska konjunkturen,förelagens lönsamhet m. m. Exportkredilavdraget utnyttjas endast i begränsadulslräckning. Förelagen är vidare skyldiga atl sälla in av 1980 ärsvinst pä ränlelöst spärrat konto i . Motsvarande belopp kan ulnylljasför avdrag vid inkomstbeskattningen genom bokföringsmässig avsältning lill s.k. vinstfond. Fondavsättningen får tas i anspråk för invesleringsändamål.Dessa regler gäller endast för är 1980. Avsättningarna beräknas komma aU uppgåtill ca 2700 milj. kr. Under budgetåren 1975/76-1979/80 uppgick kostnaderna påstatsbudgeten för insatser lill krisdrabbade företag och branscher tillnärmare . i långtidsbudgetens prisläge. Detla motsvarar ettgenomsnitt av ca . Av insatserna gick ca 7 miljarderkr. till helägda statliga företag, ca . till varvsindustrin ochca . lill andra branscher. I den sistnämnda poslen ingär avslalen delägda företag som t.ex. . För innevarande budgetår beräknas dennatyp av insalser komma att uppgå till ca . i samma prisläge.Budgetåren därefter kommer statsbudgeten att belastas med utbetalningar förredan fattade beslul. Dessa utgifter har lagts in i långtidsbudgelkalkylen.Denna framtida kassamässiga belastning hänför sig främst till beslutvåren om stöd till varvsnäringen. 1 diagrammet nedan redovisas kostnadernaför insatser i krisdrabbade företag och branscher. Beräkningen innehållervissa osäkerheter, bl.a. är avgränsningen mellan sådana insalser och övrigindustripolitik inte entydig. Detsamma gäller omräkningen lill ell faslprisläge. Beloppen bör därför ses som indikationer på insatsernasstorlek. Statliga insatser i krisdrabbade företag ochbranscher (Miljarder kr., oförändrad pris- och lönenivå) Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget I långtidsbudgeten har endast etl relativt sett mindrebelopp lagts in för tillkommande utgiftsbehov inom industripolitiken. Omkonjunktur- eller stmkturproblem skulle åtföljas av beslut om nya insatser förstöd till problembranscher och krisdrabbade företag i samma omfattning som underde , så skulle kostnaderna för industripolitiska insalser bliväsentligt större än delta belopp. Effekterna på budgetsaldot av en sådanutveckling behandlas i kapitel 7. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Anslagen för inlernationellt utvecklingssamarbete / 82 har beräknats så att de något överstiger avbruttonationalinkomsten (BNI). Utgångspunkten för de i långtidsbudgeten angivnaanslagsförändringarna är att biståndsanslagen även fortsällningsvis skallmolsvara denna andel av BNI. 1980/81:20 angående besparingar istatsverksamheten, m.m. föreslogs BNI som beräkningsgrund för biståndet istället för bruttonationalpiodukten. BNP-beräkningarna anses ha den avgörandesvagheten att de inte lar hänsyn till nelllot av löner, ränlor och andrakapitaltransaktioner med utlandel. Med höga utlandsupplåningoch därav följande höga räntekostnader anses BNP inte längre vara etträttvisande mått på den svenska ekonomins bärkraft. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1975/76-1979/80 Anslag 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Procentuell förändring 1981/82-1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 Utgifterna för energiförsörjning omfattar främst anslagetlill slalens vattenfallsverk och anslaget till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet. Regeringen lade i prop. 1980/81:90 och prop. 1980/81:133fram förslag om riktlinjer för energipolitiken. Vid beräkningen av anslagsutvecklingen för statensvattenfaUsverk har investeringsnivån bedömts bli i slorl oförändrad. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1975/76-1979/80 Anslag 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Procentuell förändring 1981/82-1982/83 Genomsnittlig procentuell förändring 1981/82-1985/86 Ersättning skall utgå till reaktorinnehavaren för försenadidrifttagning av kärnreaktorer. Koslnader härför ingär i den ovanslående beräkningenav utgifterna inom energiförsörjningens område. infördes elt nytt stödsystem föråtgärder för alt snabbt ersätta olja, m. m. Stödel finansieras genom enavgiftshöjning med /m' av den särskilda beredskapsavgifien pä oljeprodukter.Dessa inkomster tillförs en särskild fond benämnd oljeersättningsfonden. Förden första treårsperioden beräknas stödbehovet uppgå lill 1700 milj. kr. Detförsta årel kommer 500 milj. kr. atl disponeras för verksamheten. Dessa beloppredovisas inle över statsbudgeten och ingär därför inte i tabellen ovan. I utgifterna för /82 ingår ettengångsbelopp om 225 milj. kr. för aktieteckning i Svenska . 1 beräkningen av anslagsutvecklingen för energibesparandeåtgärder i bostadsbeståndet har beaktats de förslag regeringen lagt fram iprop. 1980/ 81: 133. Dessa innebär i korthet följande. Energisparverksamhetenföreslås bli uppdelad i två program ell energihushållningsprogram (beräknaltill sammanlagl 1630 milj. som omfallar säväl enklare som mer omfal-landeenergibesparande ålgärder och ell konverteringsprogram (beräknat lillsammanlagl 735 milj. som omfallar åtgärder för övergång från i förslå handolja lill andra energislag. Del slalliga slödel ulgär enbart i form av lån,dvs. de lidigare bidragen slopas helt. Ett antal nya åtgärder blirstödberältigade, främst inom konverteringsprogrammet. Anslaget är beräknat utifrån en fr.o.m. /82oförändrad beslutsram om 2514 milj. kr. En slörre ökning av anslagsbehovetnoteras för /83. Denna sammanhänger med en förändring av anslagstekniken.Tidigare anvisades medel med samma belopp som de förordade beslutsramarna,vilkel ledde till omfaUande reservationer under anslaget på grund av atlslödel utbetalas försl när åigärden är utförd. m. /81beräknas anslaget på en bedömning av faktiska utbetalningar. För budgetåren1980/81 och 1981/82 leder della lill en lillfällig minskning av anslaget, somdock /83 beräknas återgå till den högre nivån. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Till gruppen Övrigt har förts utgifter som inte harbehandlats i någon av de tidigare redovisade ändamålsgrupperna. anslag för livsmedelssubventioner, riksdag och regering,skatteadministration, miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- ochfriiidsverksamhel saml cenlral och regional förvaltning. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Priserna på jordbruksprodukter fastställs av statsmakternaefter överläggningar mellan statens jordbruksnämnd, jordbruksnämndens konsumentdelegationoch Lantbrukarnas förhandlingsdelegation.