prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Anslagetbör beräknas med oförändrat belopp i avvaktan på särskild proposition om SMHLsverksamhet och organisation. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Uppdragsverksamhet /82 beräkna ell förslagsanslag på . 1980/81:100 Bilaga9 87 meteorologiska oeh hydrologiska institut: Vädertjänst förluftfarten 1979/80Utgift 28 306000 1980/81Anslag 26811000 1981/82Förslag 26565000 Från anslaget betalas kostnader för vädertjänslför civil luftfart. Luftfartsverketbetalar ersättning till för vädertjänst för luftfarten med ett belopp sommotsvarar belastningen på detta anslag. har i sin anslagsframställning föreslagit enminskning av anslaget med . Föredraganden Jag hemställer atl regeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,lill meteorologiska ochhydrologiska institut: Vädertjänst för luftfarten för /82 beräkna ett förslagsanslag på26565000 kr. Bidrag till väderstationer i och på m. m. 1979/80Utgift 2854000 1980/81Anslag 3 100000 1981/82Förslag 3100000 Anslaget används för att finansiera Sverigesdeltagande i internationellt samarbete dels i fråga om driften av väderskepp iNordatlanten, dels i fråga om driften av väderstationer på . Föredraganden Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Bidrag till väderstationer iNordatlanten och på m.m. för /82 beräkna ett förslagsanslag på . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 111. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Statens väg- och trafikinstilut (VTI) har fill uppgiftatt bedriva dels forsknings- och utvecklingsarbete främst avseende vägar,vägtrafik och vägtrafiksäkerhet, dels systematisk informations- ochdokumentationsverksamhet rörande sådan verksamhet samt att sprida informationom de resultat som nåtts i arbetet. VTI:s verksamhet finansieras dels med bidragsanslagdirekt över statsbudgeten, dels med ersättning för uppdragsforskning. Bidragetöver statsbudgeten avser täcka kostnaderna för programmet Myndighetsuppgiftersamt egen FoU-verksamhet vid institutet. VTI:s uppdragsverksamhet skall ge fullkostnadstäckning. Besparingsalternafivet innebär en ökning avbidragsanslaget med . Ett genomförande av detta alternafiv skulleenligt VTI innebära en störning i institutets strävan att anpassa sinkompetensprofil så att institutet blir bättre skickat att ulföra forskning inombl.a. av statsmakterna prioriterade trafikområden. Den långsiktiga,kompetensuppbyggande verksamheten med avseende på såväl personella sommateriella resurser äventyras. Om nedskärningen får effekter på uppdragsverksamhetenökar risken för ett försämrat rörelseresultat. a. ovan angivna skälavvisar VTI besparingsalternativet. Jag bedömer det vara möjligt för VTI att minska deomkostnader som är direkt betingade av egen FoU fill en nivå som motsvararbesparingsalternativet vad gäller bidragsanslaget. Denna minskning avomkostnaderna bör kunna genomföras utan menlig inverkan på institutetskunskapsuppbyggande verksamhet och institutets möjligheter att mot ersättningutföra uppdrag i erforderlig omfattning. De av statsmakterna utpekade forskningsområdenarörande bl. a. väghållning, kollektivtrafik och energibesparingsfrågor börprioriteras. Jag föreslår mot denna bakgrund att bidragsanslaget till VTIberäknas enligt besparingsalternativet. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 89 Beräknat 1981/82 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillStatens väg- och trafikinstitut för /82 anvisa ettförslagsanslag på . Bidrag till statensvag- och traflkinstitut 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Med hänvisning till vad jag anfört under anslaget 111.Statens väg- och trafikinstilut hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt tillBidrag till statens väg- och trafikinstitut för /82 anvisa ettreservationsanslag på . Statens väg- ochtraflkinstitut: Utrustning 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Över utrustningsanslaget finansieras utruslningsobjektvars värde överstiger . och vars livslängd är längre än . 1980/81:100 Bilaga 9 90 För /82 begär instiiutel ettutrustningsanslag på . Föredraganden Jag hemställer atl regeringen föreslår alt tillStatens väg- och trafikinstitut: Utrustning för /82 anvisa ett reservationsanslag på 500000kr. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag () är centralförvahningsmyndighel för geotekniskaärenden. SGI har lill uppgift altbedriva geoteknisk forskning och attutveckla och utprova geoteknisk utrustning saml nya metoder för grundläggning, jordförslärkning, m. m. SGI skallockså inventera och värderaefterfrågan på geoteknisk ft)rskning samt systematiskt samla, bearbetaoch offentliggöra resultaten av verksamheten. Vidare skall institutet verka för spridande av geoteknisk kunskap samtfrämja undervisningen inom sakområdet. SGI utför undersökningar ochutredningar på uppdrag av myndigheter, kommuner och enskilda. SGLs verksamhet finansieras dels med bidragdirekt över statsbudgeten, dels medersättning för konsultation. Bidraget avser atl läcka institutetsmyndighetsuppgifter. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. Marknadens efterfrågan på geotekniska tjänstervarierar i stort med byggbranschensutveckling. Under del har den tidigare nedgången i byggandet upphört. Inom väg- ochanläggningsbyggandet, som är viktigastför SGI med som största kund, förutses ingen ökning utan tvärtom en nedgång. SGI kan därför befaraminskad uppdragsvolym inom denna sektor. Institutet strävar efter allöka konsultationsverksam-heten inom andra sektorer. Föredraganden Jag hemställer att regeringen föreslår alt lillStatens geotekniska institut för /82 anvisa ett förslagsanslagpå . 1980/81:100 Bilaga 9 91 Bidragtill statens geotekniska institut 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget betalas kostnaderna för SGLs myndighetsuppgifter. SGI begär i sin anslagsframställning pris- ochlöneomräkning av anslaget med . Av nedanståendetabell framgår anslaget till SGI för innevarande budgetår samt beräknadändring fill 1981/82. Beräknad ändring 1981/82 Jag hemställer,med hänvisning till sammanställningen, att regeringen föreslår atl till Bidrag till statens geotekniska institutför /82 anvisa ett reservafionsanslag på . 1980/81:100 Bilaga 9 92 116.Statens geotekniska institmt: Utrustning 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslaget belastasmed kostnader för utrustning vars värde per objekt överstiger . och vars livslängd överstiger . SGLsanslagsframställning Institutet harprisomräknat anslaget och begär en ökning med . Under /80 har 300000 kr.förts över från reserverade medel under bidragsanslaget tillutrustningsanslaget. Jag anser därför att anslaget bör föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens geotekniska institut: Utrustning för /82 anvisa ett reservationsanslag på 215000kr. 1979/80Utgift 13 85900CI Reservation 862000 1980/81Anslag 18230000 1981/82Förslag 19328000 Under anslaget beräknas medel fr.o.m. /81dels till tran-sportforskningsdelegationen (TFD), dels tillkollektivtrafikberedningen (K 1979:07). Transportforskningsdelegatioiien handhar uppgiftersom avser initiativ, planläggning,samordning och stöd i fråga om forskning och utveckling (FoU) rörandetransporter, traliik och trafiksäkerhet i den mån sådana uppgifter inteankommer på annan statlig myndighet. En av TFD:sviktigaste uppgifter är att kartlägga behov och resurser inom transportforskningsområdet. På grundvalhärav skall delegationen upprätta ettFoU-program som successivt följs upp och aktualiseras. TFD har låtit utarbeta en s. k. perspekfivplan somunderlag för bedömning av de merlångsiktiga FoU-behoven. För den kortsiktiga forskningen utarbetar delegationentreårsprogram. Kollektivtrafikberedningen har i uppgift attanalysera behovet av nya trafiklösningarpå kollektivtrafikområdet, initiera, följa upp och utvärdera försöksverksamhetmed nya trafiksystem, följa den nationella och interna- 1980/81:100 Bilaga 9 93 tionellautvecklingen på området samt pröva olika utvecklingsåtgärder för den kollektiva trafikförsöijningen i tätorter avolika struktur. Enligt TFD uppgår pris- och löneomräkningen till1 . Besparingsalternafivetinnebär en ökning med . och utgör TFD:s huvudförslag. TFD anser atten medelsreduktion enligt besparingsalternafivet i sin helhet måstebelasta anslaget för forskning. Beredningen disponerar för innevarande budgetår 2milj. /82 har 5 milj. kr. Medlen avses förbrukasenligt följande sammanställning. Kostnad (kr.) Samordnad planering och ledning av Samordnade förbättringar som minskar restiden och ökar tillgängligheten Trafiksanering m. m. Förbättrad samordning mellan plane- ring av bebyggelse och (kollektiv-) Inventering, analys och tillämpning av svensk och uUändsk forskning. inkl. slöd till praktiska fullskale- Den framtida organisationen av FoU-arbetet påtransportområdet övervägs f.n. inom transportforskningskommiltén (K 1980:01).I avvaktan på kommitténs ställningstaganden är det viktigt att få till stånd enklar gränsdragning mellantransportforskningsdelegationen och kolleklivtrafikbered-ningen vad gällerverksamheten inom kollektivlrafikområdet. Jag förordar därför som utgångspunkt för gränsdragningen atl iframtiden FoU-projekl av tillämpningskaraktär på kollekfivtrafikområdet itätorter i princip bör handhas av beredningen. 1980/81:100 Bilaga9 94 Beräknad ändring 1981/82 forskning m. m. För transportforskningsdelegafionen förordar jagatt dess anslag för budgetåret1980/81 för forskning reduceras efter pris- och löneomräkning i den utsträckning alt besparingsalternativetuppfylls. För anslaget för administrationförordas en uppräkning motsvarande pris- och löneomräkning. För kolleklivtrafikberedningen föreslår jag attanslaget för /81 blirföremål för sedvanlig pris- och löneomräkning. Jag föreslår vidare att beredningens anslag för budgetåret1981/82 utökas med 1 milj. kr. Motsvarande reducering avses därmed skeav TFD:s anslag. Milt förslag innebär attberedningen disponerar totalt . för /82. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Transportforskningsdelegattonen /82 anvisa ett reservationsanslag på . Kostnader för visst värderingsförfarande 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag har till uppgiftalt avgöra frågan om villkoren vid inlösen av rörelse eller tillgångar isamband med ålerkallelse av trafiktillstånd enligt yrkeslrafiklagen(1979:559). 1980/81:100 Bilaga 9 95 Kostnaderna för nämnden förskotteras av staten och belastarslutligt den som förvärvar tillståndet, genom utdebitering efter varjevärderingsförfarande. På statsbudgetens inkomstsida finns därför motsvarandeinkomsttitel benämnd Avgift för visst värderingsförfarande. Medhänsyn fill att nämndens kostnader vid varje värderingsärende slufiigt belastarden som förvärvar tillståndet, förordas atl anslaget oförändrat förs upp medett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader för visst värderingsförfarande /82 anvisa ett förslagsanslag på . 119.Kostnader för försök med riksfärdtjänst 1979/80Utgift 574325' 1980/81Anslag 20000000 1981/82Förslag 20000000 'Reserverade medel, , har genom regeringsbeslut den II december1980 överförts till statsbudgetens inkomstsida. Enligt beslut (prop. 1978/79:99, TU1978/79:18, rskr 1978/ 79:418) skall försök företas medriksfärdtjänsl. , som skall svara för planering,genomförande och uppföljning av riksfärdtjänsten, påbötjade sin verksamhet den1 . Försöksverksamheten med riksfärdtjänsl påbörjades . Nämnden begär att 20 milj. kr. ställs fill förfogandeför /82. Föredraganden Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader för försök med riksfärdtjänst /82 anvisa ett reservafionsanslag på . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 96 Bidrag tillvissa internationella sammanslutningar m. m. 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget betalas resor, medlemsavgifter och bidrag till vissa internationellasammanslutningar. Anvisat 1980/81 Beräknadändring 1981/82 Meteorologiska väridsorga- nisationen (WMO) m.m. för frågorrörande vägvä-sendet(PIARC) m.m. Förentanationernas ekonomiskakommission för (ECE) för fyrtekniska frågor(lALA) Internationellahydrografiska organisationen () Förhandlingarrörande sjöfarten samt Mellanstalliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) Bidrag till internationellispatrulleringstjänst i Norraatlanten i för sjöfartskongresser(PIANO Bidrag lillvissa fyrar i för järnvägskongresser (AIC) 1 del följande kommenterar jag vissa poster i dentidigare redovisade sammanställningen. Under budgetåret beräknas luftfartsförhandlingar bliaktuella med avlägset belägna länder. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 97 deltar aktivt i ECE:s arbete med bl.a. fordonssäkerhet, transitvägar m.m., vilkel medför oförändradresandefrekvens. Kostnadsutvecklingenoch valulakursförändringar medför alt anslaget behöver höjas, har lämnat bidrag till internationell ispatrulleringstjänst iNorra . Bidragets storiek beror på intensiteten av svenska fartyg i dessa farvatten. Eftersom dennaverksamhet i allt väsenlligt betjänar sjöfarten bör kostnaderna rymmas inomsjöfartens kostnadsansvar. Jag anser därför att kostnaderna förverksamheten bör avräknas från dengemensamma uppbörden av de slalliga sjöfarlsavgifterna. Anslagspostenbör därför fr.o.m. nästa budgetår endast las upp med elt formellt belopp av . Totalt beräknar jagatt ca . kommer all avräknas från den gemensamma uppbörden avsjöfarlsavgifter under /82. Sedan mitten av 1960-talel har lämnatbidrag lill drift av vissa fyrari . Bidragets storlek beror på intensiteten av svenska fartyg i dessa farvatten. Eftersom dennaverksamhet i allt väsenlligt betjänarsjöfarten bör kostnaderna rymmas inom sjöfartens kostnadsansvar. Jag anser därför att kostnaderna för verksamhetenbör avräknas frän den gemensammauppbörden av de statliga sjöfarlsavgifterna. bör fr. o. m. nästa budgetär endasi tas upp medell formellt belopp av 1000 kr.Totalt beräknar jag atl ca . kommer alt avräknas från den gemensammauppbörden av sjöfarlsavgifter under /82 . Jaghemställer atl regeringen föreslår all tillBidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. för /82 anvisa etl förslagsanslag på4452000 kr. 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 9 98 Av central betydelse för SJ:s möjligheter atthävda sig pä iransporlmark-naden äratl de fästa anläggningarna har en standard som tillgodoser kundernas krav på transporttider, bekvämlighet,säkerhet m. m. F. n. föreligger behov av omfattande upprustningsarbeten isyfte atl såväl upprätthålla avsedd standard som att höja standarden påvissa sträckor. Huvuddelen avinvesteringarna i fasla anläggningar avser åtgärder för alt upprätlhålla eller förbättra spårslandarden. ombyggnader avbangårdar och hus, ny- och ombyggnadav järnvägslinjer samt säkerhelsfrämjande åtgärder. 'Sliprar och räls måste bytas ut, spåret helsvetsas ochballasten förbättras för att uppnå en hög leknisk standard på de mesttrafikerade delarna av bannälel. Vid mittenav räknar SJ med att samtliga linjer på affärsbanenätet skall varaförsedda med helsvetsat spår. På vissa sträckorplaneras en höjning av kapaciteten genom byggande av dubbelspår ellerförlängda mölesspår. Den förbättrade banslandarden ger slora fördelar iform av ökad transportkvalitet och lägre underhållskostnader. De största godsbangårdarna förses med automatiskarangerbromsanlägg-ningar, vilka gerbättre arbetsmiljö, personalbesparingar och minskat anlal godsskador. Ombyggnadav stationer till ökad kapacitet krävs i första hand istorstadsområdena. 1 enlighet med vad som anförs i strukturplanen förSJ är det nödvändigt attinvesleringarna i högsta möjliga grad koncentreras till objekt som bl. a. bidrar till alt förbättraanläggningarnas kvalitet och minska personalbehovet så alt följden blir en bättre ekonomi i järnvägstrafiken. Insatserna inriklas av naturliga skälhuvudsakligen mot affärsbanenätet där de kraftiga trafikökningarnamedfört akuta kapacitetsproblem som måste lösas inom en nära framtid.Prognoserna över de närmaste årens trafikpå såväl person- som godstrafikområdet understryker ytterligare behovel av alt åtgärder vidtas snabbi. Även pä detersättningsberättigade bannälel krävs insatser. tillhör enligl min mening de delarav SJ:s bannät där kapacitetsproblemen nu är så allvarliga alt åtgärder måstevidtas . Förlängda mölesspår på stationerna samt anläggandeav dubbelspår på de mest belastadedelarna är nödvändiga ålgärder om trafik-behoven skall kunnatillgodoses. Som etl led i utbyggnaden av harregeringen föreskrivitatl en omläggning av järnvägslinjen får ske under vissa förutsättningar. Omläggningen skallfinansieras dels med be- Prop.1980/81:100 Bilaga 9 99 redskapsmedel,dels av , slalens vägverk och SJ. Den lotalainvesteringsutgiften för själva järnvägsomläggningen har beräknats lill 127milj. i 1980/priser. Järnvägsomläggningen är också angelägen medhänsyn till de Irafiksäkerhelsvinster som kan göras genom slopande av etl50-tal järnvägskorsningar inom . Arbetena kommer att startas såsnart arbetsmarknadslägel enligl regeringens bedömning motiverar det. Frågan om de framtida järnvägstrafikförbindelserna tdlkontinenten är viklig. Trafiken är f. n. uppdelad mellan olika färjeleder.Mellan och driver Danske (DSB) trafik med sexfärjor och mellan och driver SJ trafik med en lågfärja. Vidaredriver SJ i samarbete med Deutsche Reichsbahn (DR) trafik mellan ochSassnitz. Linjen trafikeras med tre svenska och tre . Slutligentrafikeras linjen med två polska färjor. har diskuterats några alternativalösningar för SJ:s ullandslrafik. De ulredningar som genomförts har uteslutandegällt förbindelser via . Del järnvägsalternaliv som undersökts, senast av 1975års danska och svenska öresundsdelegationer och som har redovisats ibelänkandet (SOU 1978:18) Öresundsförbindelser, är en tunnel mellan Helsingborgoch för person- och godstrafik. Den nuvarande färjelrafiken mellanHelsingborg och skulle därvid behållas för lastbilar och personbilar.Förberedelseliden för en sådan lunnelförbindelse är och byggnadstiden . Den totala investeringsulgiften för en enkelspårigtunnel, inkl. en nödvändig, med kapacilelsulvidgningar sammanhängandeutbyggnad av sträckan lill dubbelspår saml vissa arbeten i ,skulle för vidkommande uppgå till ca 910 milj. kr. i prisnivå januari1980 enligt Öresundsdelegationens och SJ:s beräkningar. Härav uppgår kostnadenför tunneln till 760 milj. kr. Motsvarande kostnad för skulle uppgåtill ca 850 milj. svenska kr., dvs. en total tunnelkostnad pä ca . SJ förordar att en tunnel byggs mellan ochHelsingör men har även angett alt verket inte kan förränta mellan 400 och 500milj. av den svenska kostnadsandelen. SJ har därför utrett möjligheten alli stället inrätta en lågfärjeförbindelse för godslrafiken över . Pågrund av atl DSB motsatt sig en utbyggnad av lågfärjeledenHelsingborg-Helsingör har följande färjealternaliv utretts:Helsingborg-Köpenhamn, saml . Samtligafärjealternaliv förutsäller atl persontrafiken behälls mellan ochHelsingör via en ny färjelerminal nära nuvarande centralstation.SJ har till regeringen översiktligt redovisat förutsättningarnaför en färjetrafik i dessa relationer. Bland de färjealternaliv som SJ såledeshittills studerat är enligl SJ enförbindelse mellan och atl föredra fråniransportekonomisk synpunkl . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 100 Enligt min mening är del osannolikt all hela denkapacitet som en järnvägstunnelerbjuder är nödvändig för att fillgodose trafikbehoven under överskådlig lid.Jag har då också beaktat kapaciteten hos fäijelederna till och Polen.Eftersom SJ inte heller kan förränta en stor del av den svenskainvesteringsulgiften i en järnvägstunnel bör enligt min mening en tunnelförbindelse f. n. inte komma till stånd. Jag förutsätter att SJ i sinplanering tar hänsyn till detta. Järnvägstrafikförbindelserna med kontinenten ochde danska öarna bör i stället enligl min mening baseras på färjetrafiksom utgör en flexibel lösning och medger attkapaciteten relativt enkelt och snabbt kan anpassas till en ändradtrafikeflerfrågan. Del är härvid av största vikl att lågfäijetra-fiken mellan och ullandel byggs upp påelt sådant sätt atl den kan utgöraetl effektivt bidrag lill alt förbättra SJ:s ekonomi. Det ankommer på regeringenall när ylterligare underlag föreligger ge SJ de föreskrifter som behövsför investeringar i tågfäijelinjer. Till de mer angelägna åtgärderna hör enligt minmening också att lösa kapacitetsproblemen i . Regeringen hartidigare på begäran gett SJ i uppdrag all projektera elt ytterligaredubbelspår på sträckanÄlvsjö-Flemingsberg. Åtgärden bör ses som etl naturligt led i den beredskap sombehövs för att möta trafikbehoven i södra på längre sikl. Kostnaderna har av SJ beräknats till ca 260milj. i 1980/prisnivå medan den lotala kostnaden för en dubbleringav sparsystemet på hela sträckan uppgår lill ca 1 miljardkr. gällande Irafikeringsavtal mellan SJ ochStockholms läns landsting sträckersig fram . inleddes förhandlingar om investeringar i fasta anläggningarför perioden . Som ett led i arbetet har som ett alternativ till utökad linjekapacitelgenomförts en detaljerad analys av kapacitets- och slandardhöjande åtgärderinom ramen för fillgänglig linjekapacitet. En möjlighet att möta den väntade efterfrågan somhar undersökts av SJ och SL är attnuvarande motorvagnståg utökas från nuvarande maximala 8 till 10 vagnar, vilkel motsvarar etl plalstillskolt påca . En utökning av vagnparken och en förändring avtågstorleken medför behov avförlängning av slationsplattformar och uppslällningsspår, stations- och bangårdsombyggnader på vissa håll samtulbyggnad av kraftförsörjningen.Även åtgärder för atl förbättra stationernas kapacitet är nödvändiga, framför allt vad gäller Stockholmscentral. Den totala kostnaden för rullande materiel och fasttianläggningar för en sådan upprustning uppgår till ca 775 milj. kr. i prisnivådecember 1980. 1 sammanhangetbör understrykas all den av SJ och SL skisserade lösningen bidrar lill attminska kapacitetsproblemen för den samlade pendeltågstrafiken i helaStockholtnsregionen. Etl dubbelspår löser dessutom till enväsentligl högre kostnad - endasi kapacitetsproblemen för densödergående trafiken. 1980/81:100 Bilaga 9 101 Det underlagsmaterial som tagits fram av SJ ochSL visar all trafikeflerfrågan fram kan inom ramen förbefintlig linjekapacitel. Elt nytt dubbelspår kan därförsenareläggas vilkel jag ser som en slorfördel i rådande ansträngda ekonomiska läge. Jag utgår frånatl SJ och SL noggrant följer utvecklingen och är uppmärksamma på trafiklillväxlen i Slockholmsregionen.Den till stora delar redan genomförda projekteringen av dubbelspåret möjliggör en hög beredskap för en snabbbyggstart om bedömningarna av denärmaste årens trafikeflerfrågan skulle komma alt ändras. I avvaktan på att ett slutligt avtal träffasmellan och landstingom den långsiktiga omfattningen och inriktningen av invesleringarnautgår jag från alt de investeringar görs som är nödvändiga för all undvika akuta kapacitetsproblem i pendellågstrafiken. För att underlätta rationaliseringsarbelel inom SJoch hålla nere kostnaderna bör ienlighet med vad jag lidigare sagt tillräckliga investeringsmedel anvisas för investeringar i ny personalbesparandeteknik. Etl exempel på delta är den pågående utbyggnaden avQärrblockeringssyslemel och införandetav nya system för signalreglering. Fjärrblockeringen ger rationaliseringsvinster främst i form av minskalpersonalbehov men medför också ökad kapacitet och ökad säkerhet ochbällre regularitel i trafiken. Enligt minbedömning är det nödvändigt alt större delen av järnvägsnätet i framliden är utrustat med Qärrblockering i någon form.På motsvarande sätt erbjuder de nya signalställverken som oftast helt kanfjärrmanövreras betydandebesparingar. Även på andra områden bör det vara möjligt atl i ökad ulslräckningutnyttja datatekniken för atl därigenom effektivisera verksamheten och hålla nere kostnaderna. Jagfäster slor vikt vid alt investeringari personalbesparande teknik prioriteras högt inom ramen för SJ:s totalainvesteringsvolym. Del är av störstavikl att säkerheten vid SJ förbättras.