prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — ur21.05 Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar innehållande kötteller andra djurdelar ur21.07 Livsmedelsberedningar, ej annorstädes nämnda eller inbegripna; medundantag av konfektyrer, ej hänförliga till annat nummer 22.02 Lemonad, aromatiseratmineralvatten, aromatiserat kolsyrai vatten och andra alkoholfria drycker, medundanlag av fmktsaft och köksväxtsaft hänförliga till nr 20.07 ur35.07 Enzympreparat innehållande födoämnen 1980/81:190 119 Remissinstansernahar i huvudsak inle haft något atl erinra mot de allmänna utgångspunkter somlegat lill gmnd för kommitténs överväganden. Flera remissinstanserunderstryker vad kommittén uttalat om angelägenheten av en livskraftig ocheffektiv svensk livsmedelsindustri samt atl möjligheterna till en utvidgad ochlönsam export av mer förädlade livsmedelsindustriprodukter tas till vara sålångt detta är möjligt. Några remissinstanser framför kompletterande synpunkterpå de allmänna utgångspunkterna. :-- Utredningentalar i olika sammanhang om alternativkostnadenför jordbmket i den händelse molsvarande mängd jordbmksprodukter exporterats som råvaror, men i betänkandel redovisas inte denna altemativkostnads beräknade storiek. RRV förordar att denna tas till utgångspunkt vid fastställandet av jordbmkets bidrag till export- kostnadema i enlighet med de jordbrukspolitiska riktlinjerna. : finner kommitténs allmänna utgångspunkter välvalda och avvägda. Nämnden vill särskilt underslryka kommitténs uppfattning atten livskraftig svensk livsmedelsindustri behövs för att jordbmket skall fåavsättning för sina produkter och därmed uppnå det av statsmakterna fastlagda produkfionsmålet.För att livsmedelsindustrin skall., vara livskraftig bör den kunna konkurreramed utländska industrier. Även om det inte ankommer på jordbmksnämnden att göradirekta näringspolitiska bedömningar när det gäller industrin, vill nämnden somsin mening framhålla att en slark livsmedelsindustri även har ett allmäntnationellt intresse. Det är därför angeläget att denna industri inom rimligakostnadsramar och med iakttagande av internationella regler bl a genom prisutjämningsåtgärderså långt möjligt ges konkurrensneutralitet både på hemmamarknaden och närmastaktuella exportmarknader. Vissa motsättningar mellan olika intressen i dessasammanhang finner nämnden hksom kommittén emellertid oundvikliga. konsumentdelegation: Konsumentdelegationen får inledningsvis understryka betydelsen av att svensk livsmedelsindustri ges sådana allmänna fömtsättningar att den kan konkurrera på lika villkor med livsmedelsindustrier i andra länder. En viktig förutsättning är härvid att man neutraliserar verkningarna av den fördyring av jordbmksråvarorna som är en följd av den svenska jordbmksregleringen. Enligt Konsumentde legationens uppfattning uppnås detta genom det förslag som RÅK lagl fram.---- Näringsfrihetsombudsmannen:Avsikten med den föreslagna offentliga regleringen - att få till ståndkonkurrens på lika villkor mellan svensk och utländsk livsmedelsindustri vadgäller kostnaderna för jordbmksbaserade råvaror - ligger väl i linje medkonkurrenslagstiftningens syfte att främja konkurrens inom näringslivet.Förslaget tillstyrkes därför. 1980/81:190 120 Landsorganisationeni : Kommittén har i betänkandet lämnat förslag till ramar och principerför den framtida utjämningen. Vad gäller detaljfrågorna delar LO kommitténsuppfattning, alt dessa bör överiåtas till den myndighet som kommer att geshuvudansvaret för tillämpningen av utjämningsförfarandel. : Av väsentlig betydelse för jordbmket är alt jordbrukets bidrag medmedel till finansieringen av systemet överensstämmer med riktlinjerna för jordbmksprisregleringen,dvs när överskott av berörda jordbmksråvaror föreligger skall jordbruket bidramed ett belopp motsvarande lägsta kostnad för avsättningen av dessa råvaror påannat sätt. Detär av stor betydelse för jordbmket, atl det inom landet finns en rationelllivsmedelsindustri, som kan förädla och marknadsföra jordbmkets produktersåväl i som utomlands. Efler hand som jordbmksråvarorna genomgår enallt högre förädlingsgrad ställs successivt också högre krav på Uvsmedelsindustrin.Att vår livsmedelsindustri behåller livskraften är en fömtsättning för atttillverkningskostnaderna skall kunna hållas nere och avsättningen av svenska jordbmksråvarorskall kunna tryggas. Det ligger således i allas intresse atl den svenskalivsmedelsindustrin arbetar under fömtsättningar, som ger den möjlighet attutvecklas. Vad särskillgäller den delen av livsmedelsindustrin, som tillverkar produkter med en högförädlingsgrad och som i allt väsentligl omfattas av ochSveriges frihandelsavtal med EG, är en viktig fömtsättning atl den fårmöjlighet atl konkurrera på samma villkor som motsvarande industri i andraländer, som berörs av frihandelssamarbelel. Av den anledningen tillämparSverige och andra berörda länder särskilda system för råvamkostnadsutjämning. Förbundeldelar uppfattningen, att den del av industrin som omfattas av detta samarbetebör konkurrera på lika prisvillkor för de jordbmksråvaror som ingår iprodukterna ifråga. En risk är annars atl delar av den svenskalivsmedelsindustrin får svårigheier att avsätta sin produktion i första handinom landet, men också på utlandsmarknaderna. : Under detta avsnitt redovisar RÅK de allmänna principer somlegat till grund för dess förslag. ansluter sig till dessaprinciper. Vi finner det särskilt värdefullt att kommittén understrykerbetydelsen för svenskt jordbmk av alt vi har en livskraftig och effektiv svensklivsmedelsindustri, liksom angelägenheten av alt vi tar tillvara möjligheternatill en utvidgad och lönsam export av förädlade livsmedelsindustriprodukter. Kommitténanger i sitt betänkande endast ramarna och principerna för den framtidautjämningen. Man anser att detaljfrågorna bör kunna överlåtas till denmyndighet (jordbruksnämnden) som kommer att ges huvudansvaret förtillämpningen av utjämningsanordningarna. Förbundethar i och för sig inget all erinra häremot. Vi vill emellertid erinra om atldet nya prisutjämningssystemet avses börja tillämpas . Om dettaskall bli möjligt mäste en rad för industrin mycket väsentligatillämpningsregler utarbetas . Vi utgår ifrån atlIndustriförbundet bereds tillfälle att i lämplig form medverka vid utformningenav dessa regler. 1980/81:190 121 Sverigeskemiska industrikontor: Utredningen understryker inledningsvis viklen av attdet finns en svensk livsmedelsindustri som kan ta hand om och förädla vårtlands jordbruksråvaror. Man framhåller också angelägenhelen av atl möjligheterlill en utvidgad och lönsam export tas till vara. -Kemikontoret ansluter sighelhjärtat till dessa uttalanden, liksom till den vikt utredningen lägger vid atlåtgärder för råvarukostnadsuljämning utformas så att industrin bereds vissplaneringssäkerhet. Kemikontoret är även övertygat om all ulredningensambitioner varit att lägga fram förslag som kan underlätta den önskade utvecklingen. Beträffandeövriga i 3.1 upptagna utgångspunkter för prisutjämning vill Kemikoniorelframhålla, att organisationen saknar en sådan utgångspunkt som berör icke-livsmedelsprodukter.De senare varorna, i allmänhel kemiska produkter, konkurrerar ofta med varorvilka framställts genom kemisk omvandling av en oljefraklion. Etl exempel ärstärkelsederivat i konkurrens med vissa basplaster. Det innebär all valel avsystem för råvamkostnadsutjämning för produkter ur jordbruksråvaror bör päverkasjämväl av konkurrenssituationen genlemol syntetiska produkter. Utjämning försådana icke-livsmedel kan därför i allmänhel endast ske som intern utjämningutan utjämningsavgift (industriell lågprislinje). Avsiktenär atl del nya prisutjämningsförfarandet skall börja tillämpas redan den I juli1981. Med hänsyn härtill och till den omständigheten att systemets praktiskautformning har överlämnats till ett råd knutet till tillåtersig Kemikoniorel uttrycka tvivel över möjligheten atl genomföra alla ändringartill den utsålla tidpunkten. Särskilt gäller detta för varor, där en övergångfrån ett system lill elt annat föreslås, såsom chokladvaror och sockerkonfektyrer.Här kan en längre övergångstid visa sig erforderiig. Sverigesexportråd: Exportråd inser atl livsmedelsindustrins råvamkostnader harstor betydelse på en rad områden. I detta sammanhang är det dock naturiigt föross alt i första hand bedöma industrins råvamkostnader med hänsyn till deninternationella konkurrenssituationen på export- och hemmamarknad. Sverigesallmänekonomiska läge är sådant att alla outnyttjadeexportmöjligheter måste tas lill vara. Livsmedelsindustrin är utan tvekan enoutnyttjad potential. Branschen svarar för av den svenska industrinsproduktionsvärde, men av den lotala svenska exporten är attbetrakta som förädlade livsmedel. Experterbedömer svensk livsmedelsindustri såsom ytterst effektiv och rationell i internalionelljämförelse. Trots della har svensk industri tappat marknadsandelar i bådeSverige och utlandet . Utländsklivsmedelsindustri har i sina exportansträngningar ett massivt stöd,finansiellt och moraliskt, av sina egna myndigheter och organisationer. Någotmotsvarande finns ännu inte i . : Behovet av ett förenklat och enhetligt system för industrins råvarukostnadsuljämningär uppenbart. Ur den svenska trädgårdsnäringens synpunkt är det dock avyttersta vikt, att det nya prisutjämningssystemet inte medför försämradeavsättningsmöjligheter för trädgårdsprodukter lill svensk livsmedelsindustri.Ett förstärkt gränsskydd är istället nödvändigt. 1980/81:190 122 Flertalelremissinstanser har inget alt erinra mot kommitténs förslag. Några remissinstanserlämnar dock synpunkter på graden av inlernationell konkurrens som bör föreliggaför att prisutjämningsåtgärder skall vara befogade. Riksrevisionsverket:- Föralt åstadkomma den i direktiven åsyftade förenklingenav systemet och för atl underiätta den tänkta prövningen anser emellertid RRV att utredningen borde ha resonerat om fömtsättning arna för att låta en vara eller vamgmpp omfattas av systemet. Enligt RRVs uppfattning bör detta ske endast om jordbmksprisregleringen avsevärt fördyrar den beredda produkten och påtagligt påverkar konkurrensförhål landena på den svenska marknaden för den berörda induslrin. : Kommittén behandlar i della avsnitt de olika metoder som kan tillämpas för att bedöma behovet av prisutjämnande åtgärder. Genom den i avsnill 3.3 föreslagna färdigvamomfaltningen samt författningsförslagen får kommittén anses ha tagit ställning lill behovel vad gäller de av industrin framställda varorna. Kommitténhar föreslagit att ett särskilt råd inrättas bla för att rekommenderaåtgärder för vissa produkter. framhållaatt ett sådant råd med lämplig sammansättning och ändamålsenliga instmktionerkan vara till stor nytta vid fortlöpande prövning av vilka varor som böromfattas av prisutjämning. Underdetta avsnitt anför kommittén också att nuvarande ordning med minst tre olikasystem för prisutjämning vid export (exportbidrag, prisnedsättning ochrestitution) skulle kunna ersättas av etl enda system. Något sådant förslag ärdock ej framlagt. Däremot innebär kommitténs förslag om utökning av färdigvamområdetatt behovet av att tillämpa prisnedsättning kommer att minska samt atl även restitutionsförfarandetkan begränsas. KommerskoUegium:Kollegiet kan i stort ansluta sig till vad RÅK angett om behovsprövning vidfastställandet av vilka färdigvaror som ska ingå i del nya systemet men villunderstryka alt en avgörande faktor vid denna bedömning bör vara att en verkliginternationell konkurrens på hemma-eller exportmarknaden kan konstateras. Vidprövning av dylika frågor bör även andra faktorer beaktas, även om det tordebli nödvändigt att i första hand basera bedömningen på import-, export- ochproduktionsutvecklingen. Exempel på en sådan ytteriigare faktor är storiekenav föreliggande kostnadsfördyring. En från konkurrenssynpunkt betydelselösfördyring bör inte ge anledning till särskilda åtgärder. Uppmärksammas bör ävenaU förekomsten av en kostnadsfördyring i sig inte behöver innebära en väsentligförsämring av konkurrensförmågan då andra faktorer innebärande fördelar för eninhemsk industri kan inverka. Särskiltmed hänsyn till gällande subventionsregler är det av väsentlig betydelse att den behovsprövning och den handelspolitiska bedömning som enligt kollegiets mening bör föregå beslut om utjämnings-Zexportbi- drag är minst lika grundlig som den prövning med avseende på importkon kurrens och handelspolitiska tullmedgivanden som är fömtsedd i betän kandet. 1980/81:190 123 : Efter atl ha övervägt olika metoder atl fastställa behovet av prisutjämnandeåtgärder har RÄK stannat för atl hänskjula sådana frågor till ett marknadsrådeller en referensgrupp för råvarukost-nadsutjämningsfrågor, knutet till detämbetsverk som får huvudansvaret för tillämpningen av prisutjämningsförfarandet.Förbundet tillstyrker en sådan lösning. Vadgäller de kriterier som skall gälla vid behovsprövningen uppställer RÅKsträngare krav i fråga om utjämning vid import än vid export. För att internautjämningsanordningar och utjämning vid import skall vara befogade måsteenligt kommitténs mening de berörda varorna vara utsatta för sådanimportkonkurrens att avsättningen av och/eller priset på de svenska varorna påhemmamarknaden i avsaknad av utjämningsanordningar skulle påverkas i nämnvärdgrad. Vid export skall däremol, liksom , någon egentlig behovsprövninginte behöva ske. Dessauttalanden bör jämföras med de villkor som RÅK i avsnitt 3.3 uppställer för atten vara skall kunna komma i fråga för prisutjämning. Där krävs endast att deinom landet tillverkade varorna skail vara utsatta för internationellkonkurrens, på hemmamarknaden och/eller exportmarknaden. mening bör sistnämnda kriterium vara lillräckligl som underlag för marknadsrådelsbehovsprövning. Skulle man vid denna prövning finna att importen av en vissfärdigvara inte alls eller i endast obetydlig grad påverkar svenska företagskonkurrensförutsättningar för samma vara finns självfallet ingen anledning atttillämpa prisutjämning. Sverigeskemiska industrikontor: All erfarenhet pekar på alt i varje fall länder iVästeuropa tillser att vid export av ur jordbmksråvaror tillverkade produkter -de må vara livsmedel eller kemiska produkter - dessa produkter så långt möjligtbefrias från ev kostnadsfördyring på grund av landets jordbmkspolitik. Sådanavaror skall svensk industri konkurrera med på export resp på den svenskamarknaden. Mot bakgrund av att den svenska jordbmkspolitiken innebär ettgränsskydd (= en kostnadsfördyring) av storieksordningen i"normalfallet", kommer varje vara för vars tillverkning det åtgått enicke obetydlig mängd jordbmksråvaror aft få en väsentlig kostnadsbelastning.Mot bakgmnd jämväl av alt svensk industri i övrigt har få direktakonkurrensfördelar gentemot utländsk industri bör a priori en sådan belastningbetraktas som kriterium på ett behov av prisutjämning. Några andra gränsereller krav vid etl ställningslagande till frågan om behov av prisutjämninganser Kemikontoret ej bör uppställas. Genomden förteckning över färdigvaror - vilken bör omfattas av någon form av råvamkostnadsutjämningoch som anges i avsnitt 3.3 - får utredningen anses ha tagit ställning ibehovsfrågan för nämnda varor. : Enligt vår mening är det angelägel att varjeproduktgmpp-- blir föremål för en noggrann kartläggning i det tilltänktarådet och att vid varje förändring i förhållande till nuläget en analys avkonkurrenssituationen sker. Kommitténsförslag till vilka färdigvaror som f. n. bör omfattas av råvamkostnadsutjämningtillstyrks av flertalet remissinstanser. 1980/81:190 124 remissinstanseravstyrker att prisutjämning införs för vissa enskilda produkter. Ett par remissinsianserföreslår prisutjämningsåtgärder för ytteriigare etl par varor. Fleraremissinstanser lämnar synpunkter och kommentarer till den föreslagna färdigvaruomfattningen. Riksrevisionsverket:Utredningen föreslär att ytterligare några varugmpper skall omfattas av råvamkostnadsutjämningen.Effekten av delta blir att de flesta beredda livsmedel kan omfattas avutjämningen, oavsett råvarukostnadernas betydelse för priset på den bereddaprodukten. RRV inser problemet att författningsreglera någon sådan gräns ochkan därför acceptera atl prövningen om och i vilken utsträckning en vara skallberöras avutjämningen sker i det enskilda fallet. Besluten all låla en vara elleren varugrupp omfattas av systemet bör förutsättningslöst omprövas med jämna mellanmm. : De allmänna villkor kommittén ställer för att en färdigvaraskall komma ifråga för prisutjämning är inte i sig kontroversiella. När delgäller alt närmare precisera vilka varor som uppfyller villkoren, har kommitténvall den tillämpade metoden all förteckna varorna med angivande avtulltaxans positioner och vambeskrivningar. Nämnden finner denna metod meständamålsenlig trots svårigheter att därvid tillämpa alla de angivnavillkoren. Som exempel kan anföras varor enligt lulltaxenummer 19.02 (bl amjölberedningar) och 21.07 (vissa livsmedelsberedningar). Båda dessa rubrikerär med i nuvarande system och i kommitténs förslag. Under båda klassificerasdels vad som kan beskrivas som "industriellt mer förädlade varor",dels mycket enkla blandningar av två eller flera insatsvaror, varav minsl en ärjordbruksråvara, exempelvis skummjölkspulver eller äggpulver. Dessablandningar kan ha mycket lågt förädlingsvärde i förhållande till värdet avsatsade råvaror. När det gäller dessa relativt lågt vidareförädlade varor kanockså olika bedömningar av behovet av prisutjämning göras när det gäller importresp export. Nämnden vill emellertid inte föreslå någon inskränkning i förfallningsförslagelsfärdigvamomfattning av denna anledning. Frågan är emellertid av sådan art atlden bör följas av del i avsnitten 3.2.4 och 3.12.3 föreslagna rådet. Ikommitténs författningsförslag till färdigvaruomfattning ingår (med undantagför någon ensiaka fiskprodukl) alla varor som f n omfattas av intern ellerextern prisuljämning. Vidare har kommittén tagit med en del färdigvamgmpper förvilka andra prisutjämningsformer tillämpas. Vissa råvaror som används försärskilda industriella ändamål inordnas således direkt iprisutjämningssystemet. Även med denna utökning kommer dock behov atl finnas avkompletterande prisutjämningsåtgärder i form av prisnedsättning vid export avexempelvis beredningar av kött innehållande köttvara. Jordbmksnämndenanser att för sådan färdigvara även i fortsättningen bör lämnas exportbidragför huvudråvaran enligt jordbmksprisregleringens normer. För övriga i sammafärdigvara ingående jordbmksråvaror bör prisnedsättning medges enligt sammaprinciper som vid extern prisutjämning. Eftersom färdigvaran ej omfattas avdetta system utan ingår ijordbmksprisregleringen, bör finansiering av prisnedsättningenäven i fortsättningen ske med regleringsmedel och ej belasta den i avsnitt3.9.3.4 föreslagna utjämningskassan. Närdel gäller potatisprodukter ur lulltaxenummer 20.02 är nämnden i princippositiv till förslaget. Det bör emellertid redan här påpekas all dessa 1980/81:190 125 produktervid förväniad ökad export kan ta stor del av utjämningskassans medel i anspråkoch att kvantitetsbegränsning eller begränsning av prisutjämningsbeloppelsstorlek kan bli nödvändig av de skäl kommittén anför under avsnitt 3.9.3.5.2. Etlylterligare problem med dessa produkter är svårigheten alt fastställa prisutjämningsbeloppetenligt de normer som anges under 3.5.3. Externprisutjämning föreslås av kommittén även för vissa stickrade beredningar avfrukter enligl 20 kap tulltaxan. Den råvara som därvid främst kan komma ifrågaför prisutjämning är socker. F n finns inget behov av prisuljämning för sockereftersom världsmarknadspriset legat över hemmamarknadspriset. Nämndenhar dock ingen invändning mot att dessa varor omfattas av extern prisutjämningeftersom prisrelationema för socker kan ändras snabbi. Vad gäWerfisk- och skaldjursprodukter enligt tulltaxenummer 16 04 och 1605 byggerkommitténs förslag till färdigvaruomfattning på under avsnitt 5.3 intagetförslag till ändring av tulltaxan. Enligt vad nämnden erfarit är det intetroligt atl ändringarna i tulltaxan - om vilka förhandling skall ske inom GATT- kan träda ikraft den Ijuli 1981. Nämnden föreslår därför atl prisuljämning enligldet interna systemet i avvaktan på tulltaxeändringen skall gälla samtliga nu tullbelagdavaruslag ur tulltaxenummer 16 04 med undantag av störrom, tonfisk och inkoktlax. Ur tulltaxenummer 16 05 bör prisutjämning gälla alla varor ulom ostron,krabbor och hummer samt räkor utan skal, kokta och frysta men ej vidareberedda. Nämndens förslag syftar till all undvika alt dessa varor försl förs ini prisuljämningssystemet för atl sedan utgå i samband med tulllaxeändringen. Beträffandeutökningen av det externa syslemel kan förslaget att införa köttberedningarinnehållande köttvara (ur lulltaxenummer 1601 och 1602) medföravissa problem. mening föreligger ett behov för induslrin alt varor med mindre än 40 %köttvaruinnehåll omfattas av prisutjämning. Gränsskyddelför dessa produkter kommer att bli lägre än vad som gäller inom jordbmksprisregleringen.Produkter med köttvaruinnehåll kommer all ligga kvar under dennareglering. Om nuvarande regler för fastställande av införselavgifler ävenfortsättningsvis tillämpas, får dessa produkter ell högre gränsskydd iförhållande lill ingående mängd kött. Nämndenavser att i pågående överiäggningar inför en ny prisregleringsperiodaktualisera frågan om gränsskyddet för köttvaror som inte kommer att omfattasav prisutjämning. Nämndenhar heller inget atl erinra mot atl sockrade läskedrycker blir föremål förextern prisutjämning endasi vid export. Något förbehåll om att utjämningenenbart skall avse export finns inle i bilaga 3 i den föreslagna förordningen. Sådanlförbehåll bedömer inle nämnden heller erforderiigt. Enligt förslaget tillförordning kan jordbruksnämnden föreskriva alt bidrag skall utgå vid exportutan att importavgift tas ul. Kommerskollegium:Kollegiet har funnit alt de av RÅK föreslagna förändringarna i färdigvaruomfattningeninte strider mol ålaganden i frihandelsavtalen med EG och EFTA medviss reservation för vad som nedan sägs om fisk- och skaldjurskonserver ochsenap. De nya varor som föreslås ingå i det externa systemet är sålunda allaupptagna i bilaga D till EFTA-konvenfionen och räknas - med undantag avsockrade läskedrycker som ingår i protokoll 2 - som jordbmksvaror i vårt avtalmed EG. 1980/81:190 126 Blandde färdigvaror RÅK föreslår även i fortsättningen ska ges en internprisutjämning finns elt antal varor - vissa fiskkonserver, senap och de s ktekniska produkterna (läkemedel mm)- som omfattas av men sominte är upptagna i bilaga D. Dessutom föreslås intern prisutjämning för vissafisk- och skaldjursberedningar som lidigare ej ingick i syslemel. För dessaindustrivaror finns i vårt avtal med EFT.\ inget direkt slöd för fillämpning aven råvarukostnadsuljämning. (och som införde prisuljämning förbl a fiskkonserver ) har likväl ansett att inlerna prisutjämningsåtgärderför industrivaror uianför bilaga D är förenliga med konventionen. Sådanaåtgärder tillämpades i redan före ändringen av artikel 21 och fårdärför anses vara de facto godkända av EFTA, Något formellt godkännande hardock ej skett. Däremot skulle ett externt system ej kunna tillämpas eftersomuttagandet av avgifter klart skulle strida mol konventionens förbud mol tullaroch avgifler med samma verkan som tullar. Manfår givelvis vara beredd på att andra EFTA-länder kan ha en annan uppfattning om legaliteten av dessa prisutjämningsåtgärder. Särskilt kan komma att ifrågasättas om de utjämningsbidrag som utgår vid exporten är förenliga med konventionens artikel 13. Desvenska (och finska) prisutjämningssystemen för industrivaror utanför bilaga Dhar ej notifierats till EFTA eftersom notifikationsplikten endast avser varorupptagna i del I och II av bilaga D. Kollegiet anser del dock oundvikligtatt i samband med presentationen i EFTA av den nya lagstiftningen även beröra prisuljämningenpå fisk- och skaldjurskonserver, senap och de i lagförslagets bilaga 2 nämndavarorna.