prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — beslutadden 12 febmari 1981. Regeringenförelägger vad som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokollför den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Propositioneninnehåller vissa förslag om sektorsforskningen inom skolområdet. a. lill alt skolforskningen i ökad utsträckning skall kunna utgöraunderlag för den långsiktiga planeringen av skolans verksamhet. 1 propositionen förordasockså att ansvarel för det pedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak skallligga regionall och lokall. Skolstyrelserna bör, liksom länsskolnämnderna, tillförasresurser härför. Propositionen innehåller förslag om hur detla skall ske. 1 propositionen behandlasäven frågor om personalutbildningen inom skolområdet. Därvid förordas attskolstyrelserna, i stället för som länsskolnämnderna, skall besluta om lönmed B-avdrag vid tjänstledighet för studier inom ramar som () anger. De nuvarande fortbildningsavdelningarna föreslås avskaffade. Derasuppgifter överförs i huvudsak till högskolan. Den största delen avpersonalutbildningen föreslås ske i form av enstaka kurser. Till dessa kurserskall lärare äga förelräde framför andra sökande. SÖ bör ansvara för sådanfortbildning som inle lämpligen kan bedrivas inom högskolan. En särskild resursföreslås för alt täcka kostnader i , gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen för lärares tjänstledighet för studier. Vidareföreslås att vissa medel fär disponeras för lokalt utvecklingsarbete. Dettafinansieras genom omdisponeringar inom vissa anslag. I 1980/81. Förändringarnaföreslås i huvudsak bli genomförda fr. o. m. den , beträffande nyaformer för antagning av lärare fill enstaka kurser så långt möjligt den 1 juli1982 och i sin helhet . Förslagenmedför inga kostnadsökningar utan fmaniseras inom ramen för befintliga anslaggenom omprioriteringar och omdisposilioner. Prop.1980/81:97 3 Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs att 13 § högskolelagen (1977:218)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I3§ Finns ej plats för alla sökande i fall som avses i 11eller 12 §§ bestämmes företrädet mellan sökandena enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Regeringen eller myndighel som regeringen utser får vidaremeddela särskUda föreskrifter cmt företräde för vissa sökande att antas lillulbildning, .som främst är avsedd för fortbildning eller vidareutbUdning. Denna lag träder i kraft den . Prop.1980/81:97 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , Åsling, Krönmark, , . , ,, , , , , Propositionom skolforskning och personalutveckling Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag en kommitté(U 1978:09) för att utreda det pedagogiska ulvecklingsarbelet inom skolväsendelm. m. Kommitién antog namnet skolforskningskommii-tén(SFK). SEKöveriämnade sitt betänkande (SOU 1980:2) Skolforskning ochskolutveckling. En sammanfattning av belänkandel bör fogas lill protokollet idella ärende som bilaga I. Efler remiss har yttrandenöver betänkandet avgells av stalisliska centralbyrån (SCB), statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), stålens arbetsgivarverk (SAV), delegationen för vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning (DFI). universilels- och högskoleämbelel(UHÅ) - efler hörande av bl.a. berörda högskoleenheler - de pedagogiskainsliiulionerna vid högskolan för lärarutbildning i Slockholm och viduniversilelen i . och Umeä.regionslyrcl-serna för Slockholms, , , /, Göleborgsoch Umeä högskoleregioner, SÖ och SÖ:s pedagogiska nämnd, samtliga länsskolnämnder,statens instilul för läromedelsinformalion (SIL), arbelsmarknadsslyrelsen(AMS), statens invandrarverk (), forskningsråds-nämnden (FRN),humanislisk-samhällsvelcnskapliga forskningsrådet (). delegafionen försocial forskning (DSF), ulredningen om lärome-ddsmarknaden (ULÅ, U 1976:04),forskningssamverkanskommitlén (, U 1978:01), kommittén om kommunalvuxenutbildning (komviix-ulredningen, U 1978:04), devvärdskommiltén (U1978:06). inlegi-alionsut-redningen (U 1978:07), huvudmannaskapskommillén (U1978: 16). , iSverige (LO), Centralorganisafionen /SR (/SR), Ijänslemänncns Prop.1980/81:97 5 centralorganisation(TCO), (), och Skola(RHS), Handikappförbundens cenlralkommitlé (HCK), (), Folkbildningsför-bundel. (),Hantverks- och industriorganisation - Familjeförelagen (SHIO),Föreningen (), , ,, , , , , , ,Karishamns, Lunds, , Karistads, Falu, , , , Skellefteåoch kommuner, samt förenadestudentkårer (SFS). Yttrandenhar dessutom kommit in från för kunskap i skolan (FKS) samt ell antal enskilda personer. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i della ärendesom bilaga 2. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet en kommitté (U 1974:04) för aU ulreda lärarutbildningens mål,innehåll, struktur m.m. Kommitién anlog namnet 1974 årsläramtbildningsutredning (LUT74). Enligt direktiven skulle ulredningenöverväga frågor om bl. a. fortbildningens uppläggning och innehåll.Utredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 1978; 86) Lärareför skola i utveckling. Jag avser här att ta ställning till utredningensförslag rörande vad utredningen kallar återkommande fortbildning. Ensammanfattning av förslagen i detta avseende bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av överbefälhavaren (),, , statskontoret, , , , UHÄ, centralastudiestödsnämnden (CSN), SÖ, , , , samtligalänsskolnämnder, komvux-utredningen, elevvårdskommittén, SFK,jämställdhetskommittén (Ju 1976:08), länsstyrelserna i län, nordiska kultursekretariatet i , ,, , /SR, TCO. SAF, SFS, , Sverigeselevers centralorganisation (), SFEF, Samarbetsorganisalionen för Sverigesvuxenstuderande. (), (), (), (), RHS, HCK, . Föreningen lärare ireligionskunskap. Föreningen lärare i samhällskunskap, . för lärare imatematik, fysik och kemi. för lärare i moderna språk. , Svenska kemistsamfundet.Samkristna skolnämnden. mellan de teologiska fakulteterna och deras avnämare. Svenska förbundet förspecialpedagogik, LRF, SHIO. 1980/81:97 6 SÖhar bifogal yttranden frän forlbildningsavddningarna. Flera länsskolnämnderhar bifogal yttranden frän kommuner. UHÅ har bifogat yllranden frånregionslyrdserna samt från ett antal högskoleenheler. / SR och TCO harbifogat yttranden från berörda förbund. Yttrandenhar dessutom kommit in från , inlegralions-ulredningen,finsk-svenska ulbildningsrädet. försvarets skolnämnd (ESN), totalförsvarelsupplysningsnämnd (TUN), , (),. m.fl., Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA), . (),. (), (), skolkuratorers förening. och hörselskadade barn (DHB), (), , fal-pedagoggruppen inomGöleborgs förening för foniatri och logopedi, talpedagogers förening.Svensk förening för foniatri och logopedi (SFFL), (HfR), (Kontakl-Universi-tel-Gymnasie-Gruppen) för fysik vid universileleli , metodik-konferens i , kristna ungdomsråd (SKU),utbildningsnämnd, FKS, lärare vid i ,Slor-vrela . i Sverigesamt ett anlal enskilda personer. Ensammanfattning av remissyttrandena i vad de avser LUT 74:s förslag rörandeåterkommande fortbildning bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga4. Jagkommer senare denna dag all föreslå regeringen all lägga fram en propositionmed anledning av förslag från skoladministrativa kommitién (SAK, U 1978:17) ibetänkandet (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration. Kommittén har bl.a.behandlat frågor om personalutveckling och forsknings- och utvecklingsarbete(FoU-arbete). Jag tar här ställning lill kommitténs förslag i dessa avseenden. Ensammanfattning av kommitténs förslag liksom av remissinstansernas synpunkteravser jag att redovisa i nyssnämnda proposition. behandling av propositionen om läroplan för (prop. 1978/79; 180) jämte motioner kom utskottet in pä frågan om en översyn avfortbildningen i samband med läroplansreformen (UbU 1978/79:45, s. 68). sida underströks härvid att vid översynsarbetet borde tas medstudiedagarna, personallagsulbildningen, skolledarutbildnlngen,speciallärarutbildningen och de fortbildnings- och vidareutbildningsmöjlighetersom finns för skolans personal. hade intet att erinra häremot (rskr1978/79:422). Till följd härav tar jag nu upp också vidareutbildningsfrägorna. Jagär däremot inte beredd att i detta sammanhang lägga fram några förslag medanledning av LUT74;s förslag rörande speciallärarutbildning- Prop.1980/81:97 7 Språkbruketi samband med personalutveckling är skiftande och därför förvirrande.I denna proposilion har jag vall all använda begreppet personalutveckling ivid bemärkelse. Jag avser därmed introduktion, fortbildning ochvidareutbildning saml de övriga ätgärder som arbetsgivaren vidtar och sombidrar lill personalens utveckling. Som ett sammanfallande begrepp förfortbildning och vidareutbildning använder jag begreppet personalutbildning.Med fortbildning menar jag en återkommande ulbildning för skolpersonalen förall kunskaper och färdigheter skall kunna hållas akluella i den befattningvederbörande har. Med vidareutbildning avser jag sådana studier som denanställde efler vunnen behörighel för viss tjänst bedriver för att bredda ellerfördjupa sin kompetens. Studierna kan därvid leda till annan behörighel. Imina överväganden och förslag i del följande hämtar jag i första hand exempelfrån och gör konkretiseringar beträffande ungdomsskolan, dvs. vad som i dagligttal kallas skolan. I tillämpliga delar avses dock också den kommunala ochstaliga vuxenutbildningen, grundutbildningen för vuxna, folkhögskolan ochfolkbildningen. Jag har samrått med chefen för i defrågor som berör hans ansvarsområde. Föröverblickens och sammanhangets skull behandlar jag i del följande åtskilligafrågor i vilka det ankommer på regeringen eller berörda myndigheter att besluta.1 samband med alt jag behandlar sådana frågor som det ankommer på attla ställning lill kommer jag för tydlighetens skull att särskilt ange dettaförhållande. Delfinns ett nära samband mellan forskning, utvecklingsarbete ochpersonalutveckling inom skolväsendel. Insatserna inom dessa områden är alla avstor betydelse för alt skolans utveckling skall stå i överensstämmelse medmålen för den. Någon samlad bedömning av hela detta område har emellertid intetidigare underställts . Jag finner det därför angeläget att i ettsammanhang och som ett uttryck för en helhetssyn på skolan behandla förslagensåväl från SFK om forskning och utvecklingsarbete, som från LUT74 ochskoladministrativa kommitién (SAK) om personalutveckling. Enligtriksdagens uttalande i samband med besluten om läroplan för m. m.(prop. 1978/79; 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) borde en samlad översynav personalutbildningen inom skolan också innefatta vidareutbildningen, dvs.de studier som lärare med vissa bibehållna löneförmåner kan bedriva enligtarbetsgivarens beslut för att bredda eller fördjupa sin kompetens. Jag kommerdärför i det följande att föreslå ett 1980/81:97 8 samlalprogram för all den personalutbildning - fort- och vidareutbildning - somsamhällel enligl min mening bör anordna föratt främja skolulvcck-ling. Del ärenligl min mening av avgörande belydelse ati hela utbildningsutbudet ges cnklar målinriktning och utgär från klara priorileringar. Minaförslag här ulgör en väsentlig bakgrund lill de förslag jag kommeralt förelägga regeringen om den slalliga skoladminisiralionens ulformning. Jagkommer därvid alt lägga förslag som innebär all SÖ;s och länsskolnämndemas framtidaorganisation blir bällre anpassad lill den roll de bör spela för skolans ochvuxenutbildningens utveckling. Syftetmed de reformer som jag föreslår i det följande är att åstadkomma en omfattandeförenkling och decentralisering av beslutsformer och genomförandeansvar vadgäller utvecklingsarbete och personalutveckling. Men de avser också att göradet möjligt för riksdag och regering alt styra personalutbildningens inriktningoch omfattning på ett annat sätt än hitfills. Innanjaggår närmare in pä utredningarnas förslag och mina ställningstaganden till demvill jag kortfattat ange vad jag uppfattar bör vara de principiellautgångspunkterna för en reformverksamhet pä området. Enviktig utgångspunkt måsle enligl min mening vara den omfatiandedecentralisering av beslutanderätten som följt av reformen om skolans inrearbete () (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76; 367), beslutenom nytt statsbidragssystem för (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21,rskr 1977/78:260) och ny läroplan för gmndskolan (prop. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422). Decentraliseringssträvandena har också präglatbesluten om den kommunala vuxenutbildningen och gmndutbildningen för vuxna. Deremissinstanser som yttrat sig över SFK:s betänkande har helt anslutit siglill kommitténs strävan att i enlighet med sina direktiv beakta såväl önskemålom anknytning av FoU-arbetel lill skolans vardagsproblem som behovet avgmndläggande undersökningar om förhållandet mellan skola, yrkesliv och samhällei övrigt. Decentralisering av FoU-resurser och ökad satsning på regionalt ochlokall utvecklingsarbete tiUstyrks också allmänt av remissinstanserna. Länsskolnämndeni anser att resurserna för FoU avsevärt mer markerat börutnyttjas för tillämpad forskning och i skoivar-dagen förankratutvecklingsarbete. Besluten över betydligt större del av FoU-anslaget börläggas närmare människorna i det vardagliga skolarbetet och samordnas med denlöpande utvärdering som de som arbetar i skolan, skolstyrelser ochlänsskolnämnd skall bedriva. vid univer-sUetet i delar denprincipiella syn som bl.a. framförts från förvaltningsnämnden förlärarhögskolan och i , nämligen Prop.1980/81:97 9 attutvecklingsarbetet måste gmndas på ett lokalt ansvarstagande, som berör såvälden lokala myndigheten som den enskilda skolenheten. Decentraliseringen syftartill att öka det lokala inflytandet över hur skolarbetet organiseras samt hurresursema används för att nå uppställda mål. Därigenom minskas också behovet avatt styra verksamheten genom detaljerade regler. I stället har klarare mål ochriktlinjer framträtt som viktiga instmment i statsmakternas arbete med attfrämja en likvärdig utbildningsstandard i olika kommuner och skolor. Inte minsthar detta markerats i besluten om läroplanen för gmndskolan (Lgr 80), där måloch huvudmoment i kursplanema klart getts karaktären av bindande föreskrifter. Genom att skolorna gesökad frihet att inom relafivt vida ramar forma sin egen verksamhet ökarbetydelsen av ett lokalt utvecklingsarbete. Läroplanen för gmndskolan skalldärför kompletteras med lokalt utarbetade arbetsplaner. Tillvalskurser ochtemastudier skall kunna utformas på den enskilda skolan, vilket ställer ökadekrav på personalen i skolorna att själva - efter givna mål och riktlinjer forma den egna arbetsmiljön. Det lokala utvecklingsarbetet blir här nödvändigtför att systematiskt pröva och värdera de bästa och mest ändamålsenliga sättenatt nå de uppställda målen. Meddecentraliseringen av besluten t.ex. rörande resursanvändningen får andra typerav instmment ökad betydelse för att upprätthålla principen om likvärdigutbildning i alla kommuner. Det lokala utvecklingsarbetets ochpersonalutvecklingens inriktning och innehåll har därför fått en än merbetydelsefull roll i skolans arbete. Detbör därför alltjämt ankomma på staten att ha ett övergripande ansvar förpersonalutbildningens mål, inriktning och innehåll på samma sätt somläroplanernas mål är styrande för del lokala utvecklingsarbetets inriktning.Staten bör emellertid utöva detta ansvar på ett sådant sätt alt kommuner,rektorsområden och skolenheter ges vida ramar för lokala beslut om utformningoch genomförande av personalutbildning och lokalt utvecklingsarbete. Detta kanske genom att betydande delar av de av staten givna resurserna förpersonalutbildning och utvecklingsarbete disponeras lokalt enligt givnariktlinjer och inom givna ekonomiska ramar. Medbestämmandelagen garanterarpersonalinflytandel även på den lokala nivån. Detta inflytande kan utvecklasytteriigare genom att avtal om medbestämmande vid handläggningen av dessafrågor anpassas till lokala förhållanden. 2.2Sambandet mellan forskning och planering Långsiktigoch övergripande planering skall enligt SAK;s förslag ge underiag förskolpolitiska beslut samt en allmän kunskapsuppbyggnad om skolsektorn och dessutveckling. Planeringen bör enligt SAK inriktas mot 1980/81:97 10 delsatt analysera nuläget och framtida utvecklingsmönster, dels alt angealternativa handlingsvägar. SAK betonar således planeringens uppgifi all tafram just altemativa program, relaterade till oUka framfidsbilder, värderingaroch ekonomiska fömtsättningar. Enligt SAK bör den centrala slalligaskoladministrationen (SÖ) ta ett större och mer aktivt ansvar för attplaneringen utgår från dessa mer övergripande och långsiktiga perspektiv. SFKunderstryker också betydelsen av långsiklighel beträffande FoU-arbetets innehåUoch genomförande samt betonar att FoU-arbetet mer än bör inriktas motlångsiktig uppföljning av reformerna inom utbildningsområdet. En långsiktiguppföljning är bl.a. en av förutsättningarna för en mer övergripande planering. Jag delar SFK;s och SAK:ssyn på sambanden mellan planering, och forskning. Forskning omutbildningsväsendet är av central belydelse för den långsiktiga ochövergripande planeringen. Den seklorsanknulna forskningen måste därförplaneras och prioriteras så all den ger ett så tillfredsställandebeslulsunderiag som möjligt för statsmakterna när de skall ta ställning tillolika handlingsalternativ. villjag dock understryka det väsentliga iatt det finns utrymme för en forskning, som inte behöver underordnas denpågående planeringen utan som fritt prövar mål och fömlsätlningar, som kritisktgranskar pågående verksamhei och som kan leda fram till nya och ibland ocksåokonventionella förslag. Forskningen kommer härvid att spela en roll inte baranär del gäller att belysa problem, utan också när det gäller uppfattningar omvad som är problem. Det finns enligt min mening inte någon motsättning mellandenna uppfallning och den syn SAK ger ullryck för. Snarasl ärdel så alt justgenom en god balans mellan en fri kritisk forskning och en forskning relateradlill planeringen inom sektorn ges de bäsla fömtsättningarna för en aktivutbildningsplanering och skolpolitik. Tidigarehar i olika sammanhang, exempelvis i stalsverksproposilionen 1972 (prop. 1972;I bil. betonats aU FoU-arbelel bör utgå från de problem som möterelever och lärare i skolans vardag. Jag vill underslryka att dettanaturiigtvis är en given utgångspunkt för utvecklingsarbetet. Forskningenmåste emellertid också ses utifrån den långsiktiga planeringen och tillbetydande del la sin utgångspunkt i de. problem beträffande olika alternativavägval som planeringen aktualiserar. Forskningens betydelse för en aklivutbildningsplanering är enligl min mening nödvändig alt underslryka. Det finnsannars risk att forskningen alllför ensidigt betraktas som en förutsättning förutvecklingsarbete. Utvecklingsarbeteinom skolan - en kontinueriig verksamhetsutveckling i kombinafion med en merprojeklbelonad försöksverksamhel - syfiar lill alt inom givna ramar bättreförverkliga målen för verksamheien och bidra lill alt lösa olika problem somuppkommer i det dagliga arbetel. 1980/81:97 II SFKanför bl.a. att spridningen och användandet av resultat och erfarenheter frånutvecklingsarbete inte torde komma att bli effektivt om inte de som skall bmkaresultaten engageras i ett eget utvecklingsarbete som en del av den dagligaverksamheten. Utvecklingsprojekt måste därför kunna initieras och genomföras pålokal nivå. Till denna uppfattning ansluter sig samtliga remissinstanser. Det perspekfiv, utifrånvilket vi sökt förändra skolan i av stark expansionhar, som jag ser det, följt ett likartat mönster som det som gällt för andrasamhällssektorer. Utgångspunkten har varit ett centralt ansvar för att utvecklamodeller och metoder för att uppfylla skolans mål. Centralt initierad och leddforskning och försöksverksamhel har därvid varit viktiga hjälpmedel. Detcentralt initierade pedagogiska forsknings- och utveckling.sarbetel påskolområdet har således expanderat kraftigt och början av1970-talet. Med hjälp av pedagogisk forskning och pedagogisktutvecklingsarbete har olika förslag lill lösningar utarbetats för att lösa deproblem skolreformerna och läroplansreformerna fört med sig. Forskningen harlill stor del förlagts fill velenskapliga institutioner, medanutvecklingsarbetet i regel har utförts direkt under SÖ:s ledning eller tidigareinom särskilda försöksskolor, delvis även knutna till den gmndläggandelärarutbildningen, försöks- och demonslra-tionsskolorna. Bl.a. medfortbildningens hjälp i form av feriekurser, studiematerial för studiedagar m.m. har forskningens resullal förts ut lill personal och elever i skolorna. Dennacentralistiska förändringsstrategi har i vissa stycken varil nödvändig ochframgångsrik. 1 andra avseenden har den emellertid inle lett till förväntaderesultat. Den har också i allt slörre utsträckning kommit all ifrågasättas.Därmed har också forsknings- och utvecklingsarbetets värde kommit att till endel ifrågasättas. Den förändradeansvarsfördelningen mellan stat och kommun liksom decentraliseringen inom denstatliga skoladministrationen innebär att andra meioder nu bör prövas för altförändra skolan och för att utveckla framför allt det inre arbetet i skolan iläroplanernas riktning. Dessa metoder måsle då utgä från ökad lokal frihet,ökad lokal beslutsrätt i olika avseenden - och därmed ökat lokalt ansvar förskolverksamheten. De bygger därmed på decentralisering till kommuner, enskildarektorsområden och skolenheter. Därmed ökar också möjlighelerna all i skolornapröva olika lösningar när det gäller skolverksamhetens utformning eller delarav den. Utvecklingsarbetet blir främsi ett lokall utvecklingsarbete som utgören naturlig del av den normala verksamheien. "SlA-besluten"med det nya slatsbidragssystemet och den nya läroplanen för samldet tidsbegränsade stödel för genomförandet av läroplan har redaninneburit sädana ökade möjligheler för skolstyrelsen och olika skolenheter allbedriva lokall ulvecklingsarbele. De förslag jag aviserat i propositionen ombesparingar i statsverksamheten 1980/81:97 12 m.m.(prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr 1980/81:120) om en friareresursanvändning och handledartcsurs inom gymnasieskolan skapar förutsättningarför motsvarande arbete också inom den skolformen. Detmåste enligt min mening finnas ell nära samband mellan utvecklingsarbetet pålokal nivä och insalser för personalutveckling. Ddtagande.i utvecklingsarbeteär i sig en effektiv och engagerande form av personalutveckling. Omvänt harpersonalutbildningen som mäl all bl.a. leda till en lokal utveckling oavsell omden bedrivs i lagarbetets form, såsom stödinsatser av exempelvislänsskolnämnderna eller har formen av individuella, mer ämnes- elleromrädesbundna studier. Utifråndetta perspektiv är del naluriigt all se utvecklingsarbete ochpersonalutveckling som en enhet. Det är också, med hänvisning till vad jagtidigare har sagt om ett ökat lokalt genomförandeansvar, naluriigt att betonadet lokala ansvarel för en planering av såväl ulvecklingsarbele sompersonalutbildning. På motsvarande säll mäste det statliga ansvarel all angemål och riktlinjer för skolan och priorileringar mellan olika åtgärder markeras. Delfinns givetvis starka samband mellan forskning och utvecklingsarbete. Men medde utgångspunkter jag har angelt ser jag del naluriigare all betona sambandetplanering-forskning å ena sidan och utvecklingsarbete-personalutveckling ä denandra. Jag kommer i det följande all disponera min framställning i enlighet meddenna uppfallning. Jaganförde inledningsvis all långsiktig planering, forskning, utvecklingsarbeteoch insalser för personalens utveckling är nägra av de väsenili-gaste medel viförfogar över för alt påverka skolans utveckling. Slalsmakterna har ocksåavsatt belydande medel härtor. Jag vill korlfaltal redogöra för verksamhetensnuvarande omfallning.