prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — 3) uppenbar felaktighet i fråga om 3) uppenbar felaktighet i fräga om allmänt avdrag,vars rätta belopp allmänt avdrag, vars rätta belopp framgår av debitering,eller avdrag framgår av debitering, eller avdrag för och andraavgifter, som för och andra avgifter, som avses i 46 § 2 mom. förstastycket 3) avses i 46 § 2 mom. första stycket 3) kommunalskatlelagen(1928:370), kommunalskatlelagen (1928:370), eller motsvarande avdrag enligt 4 §1 eller motsvarande avdrag enhgt 4 § 1 mom. andra stycket lagen mom. andrastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskaft (1947:576) om slalliginkomstskaft eller avdrag enligl 46 § 3 mom. eller avdrag enligl 46 § 3 mom.kommunalskatlelagen eller 4 § 2 kommunalskatlelagen eller 4 § 2 mom. lagen omstatlig inkomstskatt mom. lagen om statlig inkomstskatt eller i fråga omgrundavdrag eller eller i fråga om grundavdrag eller uppenbar felaktighet tillden skatt- uppenbar felaktighet till den skatt- 3Senaste lydelse 1979:490. 1980/81:39 14 skyldigesnackdel i fråga om sådana skyldiges nackdel i fråga om sådana förutsättningar för skattereduktion förutsättningar för skattereduktion eller särskild skattereduktion som enligt 2 § 4 eller 5 mom. uppbördsla- enligt 68 § skall antecknas i skatte- gen (1953:272), 2 § lagen (1978:423) längd, om skattelättnader för vissa sparfor- mereller 5 § lagen (1980:000) om skattereduktion för aktieutdelning som enligt 68§ skall antecknas i skattelängd, 4) uppenbar felaktighet, varigenom A-inkomst enligl 9 § 3 mom. lagen omslallig inkomstskatt har betecknats som B-inkomsl, 5) uppenbarligen för lågt avdrag enligt 50 § 2 mom. kommunalskattelageneller motsvarande avdrag enligt lagen om statlig inkomstskatt i fall då denskattskyldiges inkomst eller, vad angår makar som båda har taxerats, deskattskyldigas inkomster hell eller delvis har utgjorts av folkpension, fårlänsstyrelsen eller den lokala skattemyndigheten, om ej särskilda skälföranleder att länsrätten bör avgöra frågan, besluta om rättelse i denna dd. Föreliggerfelaktighet av angivna slag får myndigheten även besluta om därav föranleddändring av den skattskyldiges eller makens taxering i ovan angivna hänseenden. Eflerutgången av mars månad året efler laxeringsåret får rättelse enligl dennaparagraf beslutas endast om anmärkning i fråga om felaktighet av den art som dennaparagraf avser har gjorts hos den som har att besluta omrättelsen. Innanrättelse beslutas skall, om del behövs, yttrande inhämtas fråntaxeringsnämndens ordförande. Innebär ifrågasatt åtgärd enligt andra ellertredje stycket höjning av taxering, skall den skaltskyldige beredas tillfälleyttra sig innan rättelse sker, om hinder härför ej möter. Beslutasrättelse eller vägras rättelse som den skattskyldige har yrkat, skall, om dettaej är uppenbart överflödigt, beslutet tillställas denskaltskyldige i den ordning som i 69 § 4 mom. föreskrivs i fråga omunderrättelse beträffande taxeringsnämnds beslut. Talanmot beslut i fråga om rättelse enligt denna paragraf får ej föras särskilt.Talan mol taxeringen får även i den del beslutet avser föras hos länsrätten iden ordning som föreskrivs i 74, 76, 100 och 101 §§. Dennalag träder i kraft och fillämpas första gången vid 1982 årstaxering. Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenomföreskrivs att 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt' skall ha nedanangivna lydelse. 4 m o m. Sjömansskatt enligl 7 § får genom beslut om jämkning nedsättas i den månförutsättningarna för skattereduktion enligt lagen (1978:423) omskatteläftnader för vissa sparformer är uppfyllda. Bosättning ellerstadigvarande vistelse här i riket krävs inte för jämkning enligt detta moment. 4 m o m. Sjömansskatt enligt 7 § fär genom beslut om jämkning nedsättas i den månförutsättningarna för skatteredukfion enligt lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer eller lagen (1980:000) om skattereduktionför akfieuldelning är uppfyllda. Bosättning eller stadigvarande vistelse bär iriket krävs dock inte för jämkningpå grund av bestämmelserna i den förstnämndalagen. Denna lag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1970:933, Senaste lydelse av lagens rubrik1974:777, Senaste lydelse 1978:424, 1980/81:39 16 Lagom ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall' skallha nedan angivna lydelse. Spärrbeloppenligl 3 § jämföres med sammanlagda beloppet av slallig inkomstskatt,förmögenhetsskatt, allmän kommunalskatt, landsfingsmedel och egenavgifter somberäknats för den skaltskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). Iskattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådanskatt under beskattningsåret. Medegenavgifter förslås avgifter som avses i första styckei av anvisningarna lill41 b § kommunalskattelagen (1928:370). Ärden skaltskyldige berättigad Är den skallskyldige berätfigad lillnedsättning av statlig inkomst- lill nedsättning av stafiig inkomst skatt eller förmögenhetsskatt genom skatt eller förmögenhetsskatt genom skatteredukfion som avses i 2 § 4 skatteredukfion som avses i 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272) eller sparskattereduktion (1953:272), 2 § lagen (1978:423) om enligt 2 § lagen (1978:423) om skatldältnader för vissa sparformer skattelättnader för vissa sparformer eller 5 § lagen (1980:000) om skatte- eller genom avräkning av utländsk reduktion för aktieutdelning eller skatt enligl särskilda föreskrifler, genom avräkning av utländsk skall skall skattebelopp enligt första enligt särskilda föreskrifter, skall slyckel beräknas som om skattere- skattebelopp enligt första stycket duktion eller avräkning av skatt icke beräknas som om skattereduktion skett. eller avräkning av skall inte hade Dennalag träder i kraft och lillämpas första gången i fråga omskatt som påförs på grund av 1982 ärs taxering. 'Senastelydelse av lagens rubrik 1974:772. 2Senaste lydelse 1978:427. 7Förslag till Lag om ändring sparformer lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa Härigenom föreskrivs alt 2 § lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer skall ha nedan angivna lydelse. Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som under inkomståret har insatts på särskilt lönsparkonto och som vid årets utgång innestår på kontot saml av belopp som under inkomståret har insatts på aktiesparkonlo och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfond enligl lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller innestår på kontot för inköp av sådana andelar. Sparskattereduk-fion åtnjuts under förutsättning att insättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonto har gjorts pä kontot under minst sex av inkomstårels månader. Varje insättning skall uppgå till lägst och högst . Sparskattereduktion får inte beräknas på högre sammanlagl belopp än om ej annat följer av andra stycket. Sparskattereduktion får inte heller beräknas på högre belopp än som motsvaras av sädan inkomst som anges i 1 §. Öretal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktion bortfaller. Har sparande enligl första stycket påbörjats Sparskattereduktion åtnjuts av belopp som underinkomståret har insatts pä särskilt lönspar-konlo och som vid årets utgånginnestår på kontot saml av belopp som under inkomståret har insatts päaktiesparkonlo och som vid årets utgång motsvaras av andelar i aktiesparfondenligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller innestår på kontot för inköpav sådana andelar. Sparskattereduktion åtnjuts under förutsättning attinsättningar på lönsparkonto eller aktiesparkonlo har gjorts pä kontot underminst sex av inkomstårets månader. Varje insättning skall uppgå fill lägsl 75kronor och högst . Högsta belopp för insättning på lönsparkonto ärdock . Sparskattereduktion får - utom i fall som avses i andrastycket - inle beräknas på högre sammanlagt belopp än , varav högst4 får avse insättningar på lönsparkonto. Sparskattereduktion fårinle heller beräknas på högre belopp än som motsvaras av sådan inkomst somanges i 1 §. Örelal som uppkommer vid beräkning av sparskattereduktionbortfaller. Har sparande enligt första slyckel påbörjats under senaredelen av året 'Senaste lydelse 1980:151. 1* 1980/81. men har inte insättningar skett , åtnjutssparskattereduktion för sädana sparmedel först vid beräkning av skall för delnärmast följande inkomståret. Sparskattereduktion enligl detta stycke medgesendast om sparandet under del sistnämnda inkomståret uppfyller deförutsättningar som anges i första styckei. Sparskattereduktion fär medfillämpning av detla stycke beräknas på ett sammanlagt belopp av högst 6 800kronor. I fråga om sparskattereduktion lillämpas 2 § 4 mom. femteoch sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Sparskatleredukfion skalltillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion och särskildskattereduktion. men har inle insättningar sketl , åtnjutssparskattereduktion för sådana sparmedel först vid beräkning av skatt för delnärmast följande inkomståret. Sparskattereduktion enligl della stycke medgesendast om sparandet under det sistnämnda inkomståret uppfyller deförutsättningar som anges i första stycket. Sparskattereduktion får medtillämpning av delta stycke beräknas på ett sammanlagl belopp av högsl 10 200kronor, varav högst får avse insättningar på lönsparkonto. I fräga omsparskattereduktion fillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckenauppbördslagen (1953:272). Sparskattereduktion skall tillgodoräknas denskaltskyldige före annan skaltereduktion. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig atterlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295)om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag, skall reduktionsbeloppetminskas med det belopp varmed nedsättning har skett: Denna lag träder i krafl och lillämpasförsta gången på insättningar som berättigar lill sparskattereduktion vid 1982ärs taxering. 1980/81:39 19 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, Burenslam , ,, , , , , , , Propositionom stimulans av aktiesparandet Kapitalvinstkommillén(B 1979:05) tillsattes med uppdrag alt göra en översyn avbeskattningen av realisationsvinster vid försäljning av aktier och viss annanlös egendom (Dir 1979:27). Genom tilläggsdirekfiv (Dir 1980:10) har kommitténdärefter fått i uppdrag att pröva även frågor angående lindrad beskattning av aktiebolagensutdelade vinster samt att med förtur utarbeta förslag fill provisoriskalättnader för akfiesparandet. I delbetänkandel (Ds B 1980:11) Sfimulans avakfiesparandet har kommittén redovisat förslag i sistnämnda hänseende.Betänkandet bör fogas som bilaga 1 fill protokollet i detta ärende. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas sombilaga 2 till protokollet i detla ärende. Jagavser nu all ta upp frågan om särskilda åtgärder för att stimulera aktiesparandel.I sammanhanget diskuterar jag också aktiesparandel inom ramen fördels, k.skattesparandet. Slutligen avser jag all behandla rätten fill avdrag förförlust vid försäljning av premieobligationer. Bakgrunden är alt vissaförfaranden har visat sig kunna medföra omotiverade skattelällna-der. 2.1Behovet av åtgärder för att stimulera aktiesparandet Desvenska förelagens finansiella situation har successivt försämrats under enföljd av år. Soliditeten, dvs. egenkapitalets andel av det totala kapitalet. Prop.1980/81:39 20 har fortlöpande sjunkit, från i mitten av1960-lalel lill . Denna utveckling ger anledning lill oro iflera avseenden. En hög skuldsällningsgrad innebär att variationerna iavkastningen pä del egna kapitalet blir kraftigare och företaget får därigenomsvårare all stå emot konjunktursvängningar och strukturella störningar. Medökad skuldsättningsgrad får företagen också allt svårare att anskaffa nyttkapital och villkoren blir allt ogynnsammare. Detta gäller i fråga om såvälupptagande av lån som tillskotl av riskkapital genom nyemission. Både viljanoch förmågan alt investera minskar. Samfidigt befinner vi oss i ett ekonomiskt läge där det ärav största vikt att näringslivets konkurrenskraft och produktionskapacitetökar, i första hand inom den utlandskonkurrerande sektorn. Investeringsvolymenmåste därför höjas från de senaste årens alltför låga nivå. En förutsättningför detta är emellertid all soliditeten förstärks och snabba ätgärder i detta syftebehövs således. En ökning av soliditeten kan ske genom att egna vinstmedelhålls kvar i företaget eller genom all nytt kapital tillförs utifrån vidnyemission. Den nuvarande låga lönsamheten i förelagen gör emellerfid att maninle kan räkna med alt de enbart med egna vinstmedel skall kunna höjasoliditeten i någon nämnvärd grad. Detta gäller även om lönsamheten stiger frånnuvarande låga nivå. Del är alltså nödvändigt att riskvilligt kapital tillförsgenom nyemission. - bortsett - harnyemissionsvolymen legal på en låg nivå. Del är mycket svårt all med någonsäkerhet ange vilken nivå som är önskvärd , men det ärställt utom allt tvivel att en betydande ökning måsle ske. Orsakerna till den hittillsvarande utvecklingen får sökassåväl hos företagen som hos akfiemarknaden. För bolagen har- bl. a. med hänsyntill att räntekostnader är avdragsgilla medan utdelningar utgår av beskattademedel - lånefinansiering ställt sig förmånligare än egenfinansiering. Den realaeffektiva avkastningen på börsnoterade aktier har varitnegafiv redan före skatt, medan många alternativa placeringar har visat enbetydligt gynnsammare bild, någol som givetvis har varil ägnat alt minskautbudet av riskkapital till näringslivet. De enskilda hushållen har under enföljd av år minskat sin andel av aktiestocken. En viklig roll för både efterfrågan av och tillgängen påriskkapital spelar beskattningen av akfiebolagens vinster saml av aktieägarnasutdelningar och realisationsvinster. Vinster i aktiebolag dubbelbeskatlas, dvs. först beskattasvinsten hos bolaget och därefter - om den delas ut - hos mottagarna. Dettabrukar kallas det klassiska systemet för beskattning av bolagsvinster och harfidigare varil allmänt använt. I flera länder, bl. a. i samtliga utomNederländerna och samt i , har emellertid numera lättnader idubbelbeskattningen genomförts. 1980/81:39 21 Även i vårt land har åtgärder vidtagits för att underlättaförsörjningen med riskkapital. Genom den s. k. Anndl-lagstiftningen, somgenomfördes är 1960 och senare utvidgats, har aktiebolag fåll viss rält lillavdrag för utdelning på nyemitterade aktier. Inom ramen för skattesparandet sominfördes medges skattelättnader vid regelbundet sparande i bl. Regeringen har tidigare denna dag på föredragning av chefenför ekonomidepartementet beslutat att lägga fram ett förslag (prop.1980/81:45), som innebär all anställda vid ett visst förelag skall kunna spara isärskilda aktiesparfonder som består enbart av aktier i detla företag. Det s.k. sparavdraget som medges fysisk person från nettointäkt av kapital och som ärav äldre datum kan givetvis också ge viss lindring i inkomstbeskattningen avutdelningar. För en närmare redogörelse för nuvarandebeskattningsregler och för vissa åtgärder för all främja tillgången påriskkapital som har vidtagits i andra länder hänvisas till betänkandet. Som jaganförde i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. leder denuvarande reglerna för kapitalbeskattning - löpande inkomstbeskattning,realisationsvinstbeskattning och förmögenhetsbeskattning - till storaorättvisor och samhällsekonomiska snedvridningar i en inflationsekonomi. Dessafrägor har diskuterats av skatteutredning i dess slutbetänkande (SOU1977:91) Översyn av skattesystemet, av professor i bilaga 2fill kapilalmarknadsutredningens slutbetänkande (SOU 1978:11-13)Kapitalmarknaden i svensk ekonomi och av kapitalvinstkommillén. Det finnsanledning att här betona att skattereglerna för aktier framstår som särskiltogynnsamma jämförda med dem som gäller för andra placeringar. Åtgärder i frågaom realisationsvinstbeskattningen har aktualiserats i flera avseenden. Förslagtill ändrade regler för beskattning av realisationsvinst vidfastighetsförsäljning, innebärande en skärpning i förhållande lill nuvarandeordning, har förelagts (prop. 1980/81:32). Vidare kan nämnasatt det ingår i kapitalvinstkommitténs uppdrag alt se över beskattningen avrealisationsvinst vid försäljning av bostadsrätter och aktier samt att jag -som nämndes i prop. 1980/81:20 -anser skäl föreligga att pröva möjlighelen avskärpta regler för realisationsvinstbeskattning i fråga om viss lös egendom(diamanter, guldjetonger o.d.). Hoshushållen finns betydande finansiella tillgångar som skulle kunna bli ettverksamt bidrag till näringslivels försörjning med riskkapital. Dessatillgångar uppgår fill , varav eller 30miljarder kr. utgörs av börsaktier. Med dessa belopp skall jämföras attnyemissionerna - bortsett då de uppgick till 1,4miljarder kr. -inte har överstigit . utan i stället flera årstannat vid något hundratal miljoner kr. För alt hushållen skall kunna medverkai betydligt ökade emissioner i en utsträckning som motsvarar deras nuvarande,andel i aktiestocken räcker det alltså om en obetydlig andel av sådanafinansiella Prop.1980/81:39 22 tillgångar som inte är placerade i aktier överförs tillaktiemarknaden. I sammanhanget bör också nämnas att åtgärder har vidtagitsför att främja fillskottet av riskkapital från vissa institutionella placerare.Det gäller dels ökade möjligheter för försäkringsbolagen alt utnyttja sina friafonder för aktieplaceringar, dels betydande tillskott till de medel somförvaltas av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse och används försådana placeringar. Chefen för ekonomidepartementel har i prop. 1980/81:20aviserat att förslag om ytterligare fillskott i sistnämnda hänseende kommer attläggas fram inom den närmaste liden. Kapitalvinslkommitlénsuppdrag är främst tekniskt och den har inte haft fill uppgift alt bedömahuruvida lättnader i dubbelbeskattningen bör genomföras eller - om sådana skallske - omfatlningen av lättnaderna. Kommittén har i sistnämnda hänseende valtalt belysa några olika nivåer. Lagtexterna har utformats efter en nivå, somteoretiskt motsvarar avräkning av hälften av den del av bolagsskatten sombelöper på utdelningarna. Åtskilliga remissinstanser har uttalat sig i frågan omsådana åtgärder bör vidtas och om vilken omfattning som behövs för att uppnå deåsyftade målen. Detöverväldigande antalet remissinslanser har ställt sig positiva lill lindringari dubbelbeskattningen. Endast ett fåtal har varit negativa. De förra åberopa ihuvudsak de av mig anförda omständigheterna avseende företagens behov avriskkapital och den ringa avkastningen pä aktieplaceringar. Flera av demframhåller också all det föreligger en överhängande risk att den svenskaaktiemarknaden upphör att fungera om åtgärder inle vidtas så attförtroendet för aktier som placeringsform kan upprätthållas. De remissinstansersom är negativa anför att problemet bör angripas på andra vägar, att del inteär rimligt alt just nu när besparingar sker på många områden lindra skatten föraktieägare samt alt skatten inte bör vara lägre på arbetsfria inkomster än påarbetsinkomster. Bland deremissinstanser som ställer sig positiva anser å andra sidan flertalet altytterligare åtgärder är påkallade eller alt lättnaderna bör ha störreomfattning än enligt den nivå som kommittén främst belyst. I delföregående har jag redogjort för behovet att stärka soliditeten i företagengenom fillskott av riskkapital, de finansiella tillgångar som finns inomhushållssektorn och de för aklieplaceringar oförmånliga skalleregler- Motdenna bakgrund är del enligt min mening uppenbart att åtgärder för allförbättra villkoren för aktiesparande är starkt påkallade. Del synes ocksåosannolikt att vi skulle kunna behålla en dubbelbeskattning av bolagsvinster,som i större eller mindre ulslräckning lindrats i de flesta andra med Sverigejämförbara länder, ulan att detta leder fill negativa effekter för vår ekonomi. Med hänsyn lill det anförda anser jag alt åtgärder nu börvidtas för att åstadkomma en provisorisk lindring av dubbelbeskattningen avbolagsvinster i avvaktan på ett mer permanent syslem. Jag vill understryka altdel inle 1980/81:39 23 är fråga om att beskatta dessa inkomster lindrigare änandra ulan endast all i viss utsträckning mildra den nuvarande särskilt hårdabeskattningen. När delgäller omfatlningen av lättnaderna vill jag påpeka att det visserligen mästeantas förhälla sig sä alt en slörre stimulans uppnås ju större lättnaderna är.En viss försiktighet är emellertid påkallad i ett provisoriskt syslem, eftersomeffekterna aldrig kan hell sammanfalla med dem som permanenta reglerföranleder. Avräkning av omkring halva den på utdelningen belöpandebolagsskatten är också en nivå som har valls i flera av . Jag är moldenna bakgrund inte beredd att ge åtgärderna en slörre omfallning än vad somenligt kommitténs beräkningar motsvarar halv avräkning eller 200 - 250 milj.kr. 2.2 Lindringar i dubbelbeskattningen av bolagsvinst Dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster kan lindrasgenom åtgärder på bolagsnivå eller aktieägarnivå. I det förrra alternalivel kanlättnaderna få form av ett avdrag för verkställd utdelning eller en lägre skattpå den del av vinslen som delas ut. Anndl-lagstiftningen innebär ell avdrag förutdelning. Det är också den väg som har valts i i fråga om den statligainkomstskatten. Det senare alternativet har i allmänhet utformats som ettavräkningssystem, där aktieägaren i större eller mindre omfattning fårfillgodoräkna sig den av bolaget erlagda skallen. Metoderna bör i princip fåsamma ekonomiska effekt, sett på och med hänsyn enbart tillinhemska förhällanden. Olika tekniska och administrativa problem uppkommeremellertid och det är bl. a. dessa frågor som kommittén har alt belysa i sittfortsatta arbete. Vad gällerprovisoriska lättnader i dubbelbeskattningen är del givelvis önskvärt all dessages en utformning som inte försvårar en övergång lill ett mer permanent system.Vilket detta blir är emellertid inle klart; jag vill erinra om all kommitténhar att belysa alternativa utformningar. Det finns också andra synpunkter somdel är angeläget att beakta. Som jagnyss nämnde finns del hos hushållen belydande medel som kan tillförasaktiemarknaden. Det är därför av värde att lättnaderna direki kommer hushållentill del. För att de skall kunna stimulera även sådana bushåll, som tidigareinte innehar aktier, till sparande i denna form bör de utformas så enkelt sommöjligl. För att uppnå denna effekt bör vidare reglerna i första hand inriktaspå mindre utdelningsinkomster. Härigenom bör en önskvärd spridning avaktieinnehaven kunna befrämjas. Ävenadministrativa skäl lalar för alt enklast möjliga utformning bör eftersträvas.Ett provisoriskt system som beräknas komma att avlösas av merapermanenta regler medför givetvis alltid ölägenheter för de fillämpandemyndigheterna, liksom för de skallskyldiga. I en situation där behovet avåtgärder är sä trängande alt de inte kan uppskjutas lill dess ett slutligtsyslem har hunnit utarbetas, kan en provisorisk lösning inle undvikas. 1980/81:39 24 De administrativa synpunkterna får då beaktas vidutformningen av en sädan lösning. Kommittén anser att provisoriska lättnader inte böråstadkommas genom ätgärder på bolagsnivå, eftersom della skulle krävaväsentliga ingrepp i nuvarande skatteregler. Del är för det första fråga ombehandlingen av utdelning till andra svenska bolag, där samordningen medreglerna om skattefrihet för mottagen utdelning inte synes kunna ges en enkellösning. Vidare gäller det svårigheten att upprätthålla en rimlig beskattningav vinstmedel som delas ul till aktieägare i utlandet utan att komma i konfliktmed våra internationella åtaganden. Denna åsikt delas - med någol undantag - av deremissinstanser som har yttrat sig i frågan, varvid också anförts attskattelättnader hos akfieägarna torde vara mer effektiva för alt åstadkomma enspridning av aktieägan-det. Jag ansluter mig lill denna bedömning. Lättnader idubbelbeskattningen på bolagsnivå torde i ett provisoriskt system få ges formenav en sänkning av bolagsskatten.