prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — IVA uppfattar utredningens föreslagna lånemodell dvs.alternativ A, som ett stort framsteg gentemot det nuvarande. Modellen synes ihuvudsak vara ändamålsenlig för utvecklingslån till redan etablerade och någolsånär konsoliderade förelag. skall inga amorteringar företas ochlänet skall vara ränlefritt. IVA anser att denna plan i stort sett är rimlig.Sä vikliga faktorer som längden av utvecklingstiden respektiveålerbelalningsliden saml äterbelalningstakten bör dock ej vara fastlagda istela ramar utan mäste kunna överenskommas frän fall till fall med hänsyn tillde individuella egenskaperna hos projektet." "Utredningens belysning av produktutvecklingslånenshittillsvarande sätt att verka tyder på att man bör söka sig fram lill en nyutformning av lånen. Dessa har i sin nuvarande form existerat . Deunder denna korta tid vunna erfarenheterna måste uppfattas som relativt begränsadeoch osäkra. LO anser det därför vanskligt alt definitivt slå fast en godtagbarfinansieringsform. Av denna anledning finner LO del rimligt att tillstyrka enförsöksverksamhet för finansiering av produktutveckling i enlighet med modellA." "Förbundsstyrelsen anser sig emellertid trots detlainle kunna tillstyrka att utredningens förslag förverkligas med angivenutformning. I likhet med utredningen konstaterar slyrelsen att utvecklingav nya produkter tar tid och är förenat med betydande risker samt attutvecklingsfonderna i ökad utsträckning kan behöva stödja innovatörer. Detligger dä i sakens natur att en intensifierad produktutvecklingsverksamhet frånfondernas sida leder till ökade förluster totalt sett. Detta pris måstesamhället emellertid vara berett atl betala." "Norrlandsfonden anser att de nuvarande villkoren förutvecklingsfondernas s.k. PU-lån är olämpligt utformade. Ulredningens förslagtill nya villkor synes i hög grad ha inspirerats av de villkor somNorriandsfonden tillämpar och har goda erfarenheler av. Norrlandsfondentillstyrker föreslagna ändringar." "Samhället erhåller intäkter inte enbart genomåterbetalning och räntor på lån utan i långt störte utsträckning genom skatteroch ökad sysselsättning och även i misslyckandefall genom värdefullkunskapsökning. SUF instämmer i Industriverkels förslag att nuvarandekonstruktion av produktutvecklingslån avskaffas. Det lånealternativ somföreslås enligt Modell A tillstyrkes i princip. Projekt med särskilt ekonomisktvärde kan Prop.1980/81:130 202 på gmnd av den tekniska utvecklingen, myndighels- ochkonsumentintressen genomföras på så som varför bättreanpassning till de enskilda projekten bör ske. Föreningen vill ocksä framhålladet synneriigen angelägna i all nu löpande lån omräknas retroaktivt till avSIND föreslagen utformning." "Det föreslagna PU-länesystemet (modell A) innebärförbättringar, i synnerhet genom att riskpremien avskaffas. Det är ocksärimligt att man lägger fasl en grundmodell för lånen (utvecklingstid,därefter amorteringslid med fasta amorteringar)." "I föreliggande utredning från industriverketföreslås att de nuvarande reglerna för produktutvecklingslån avskaffas ochersätts med ett helt nytt lånesystem (modell A). TCO tillstyrker utredningens förslag." "Stödets allmänna utformning bör i största möjligautsträckning få avgöras av den enskilda fonden. Vårt förslag är följande. De nuvarande utvecklingslånenavskaffas och ersätts av ett utvecklingsstöd i form av bidrag med villkoriigåterbetalningsskyldighet, varvid återbetalningen sker i form av royalty enliglupprättat avlal," "Enligt fondens mening mäste nuvarande låneformer ochförslag lill nya stödformer bedömas med hänsyn till följande faktorer: Förmåganatl stimulera produktförnyelse. Huråterbetalningarna relateras till återbelalningsförmågan. Balansen mellanolika låne- eller stödformer vad gäller kostnader, risktagning och säkerheter. Bokföringen avstödet hos företagen. Administrationenav stödet hos fonderna." "Fonden instämmer i allt väsenlligt med utredningensförslag att införa slödkonstmktion enl. modell A - länealternativet. Fondeninstämmer också i stort med motiven för införande av en sädan modell. Dockanser Fonden att ulredningens övervägande om modellernas skilda möjligheter attberäkna avkastningen pä kapitalet är mindre relevant för valet av modell,eftersom avkastningen och risktagandet i huvudsak sammanhänger med frägan omprojekten överhuvudlaget ger någon återbetalning, dvs. kreditförlusterna berormera på hur stor osäkerhet som accepteras för beviljade projekt." "BDU förordar att reglerna för framtida PU-lån ändrasenligt i ulredningen föreslagen modell - länealternativet. Redan beviljadePU-lån erbjuds möjlighelen atl få länen omskrivna till den nya låneformenvarvid skulden baseras på lånebelopp exklusive riskpremie och upplupenränta." 1980/81:130 203 "RRV instämmer i utredningens bedömning atl ettregionaliserat slöd till produktutveckling har klara fördelar framför ettcentraliserat. Den regionaliserade verksamhelen innebär emellertid ocksåvissa nackdelar. Således varierar handläggningen vid fonderna sävälbeträffande den preliminära "sållningen" av projekt som när detgäller bedömningsgruppens inflytande och sammansättning samt fondens viljatill risklagande vid kreditbedömningen. Detla gör att möjlighelerna tillekonomiskt och annat stöd kan bero pä i vilket län företaget eller innovatören verkar.Detta kan ur samhällsekonomisk synpunkt inte vara önskvärt. För alt uppnå en störte likformighet i fondernas bedömningav produktutvecklingsidéer anser RRV atl SINDs roll i detta sammanhang börövervägas. Som RRV framhöll i sin revisionsrapport, "Statens industriverk-uppgifter gentemot de regionala utvecklingsfonderna", bör SIND i förstahand ägna sig åt policyfrågor, samordning och informationsspridning mellanfonderna, SIND bör i dettta sammanhang bevaka att produktutvecklingsverksamhelenfår en offensivare karaktär än vad som hitUlls varit fallet. Även när detgäller villkoren för avskrivning av lån bör SIND kunna ha en rådgivande ochpolicyskapande funktion. RRV instämmer i utredningens uppfattning attutvecklingsfonderna satsat alltför begränsade kansliresurser förproduktutvecklingsverksamhelen, som borde vara en av fondernas viktigasteuppgifter. Personalresurserna varierar emellertid mellan olika län liksomambitionerna för beredning, samordning och informationsspridning. För atl förslärka resurserna förproduktutvecklingsverksamheten föreslår RRV att bedömningsgmpperna i ökadutsträckning deltar på ett tidigt stadium vid projekturvalet och att gruppernastekniska kompetens förstärks genom alt man på konsultbasis anlitar experterfrän de tekniska högskolorna." "Förbundet delar dock SINDs uppfattning attproduktutvecklingsstödet bör vara regionaliserat. Etl centralt kreditinstitutpå detta område skulle visserligen få en större överblick för att undvika dubbelsatsningarmen skulle inte ha samma möjlighet att lära känna de enskilda innovatörernasoch företagens resurser och problem. Del är dock viktigt att de regionalafondernas kompetens ligger på en sådan nivä att olika produktutvecklingsidéerkan bedömas frän såväl teknisk som marknadsmässig synpunkt så att derealiserbara idéerna vaskas fram. Fonderna har i regel goda kunskaper för atlgöra företagsekonomiska bedömningar men behöver förslärkas med kvalificerade,marknadsinriktade tekniker. Del är också viktigt alt samarbetet med STUintensifieras. Förbundel anser att även sakkunniga personer vid de tekniskahögskolorna bör kopplas in i vissa projekt." "Fondema mäste därför intensifiera sitt samarbete medSTU. Eftersom STU besitter specialkompetens för att göra tidiga bedömningar av tekniska utvecklingsprojekt, som del måste anses svårt för de regionala utveck lingsfonderna att bygga upp, följer alt STU ocksä måste spela en mer aktiv roll ute i regionerna." Prop.1980/81:130 204 "Enligt utredningen kan det förordade alternativetförväntas komma att utnyttjas för främst relativt säkra projekt i senare delenav produktutvecklingskedjan. För projekt i de tidigare utvecklingsfaserna därdet är svårare att bedöma såväl utvecklingstidens längd som potentiellaavsättningsmöjligheter, torde utredningens alternativ emellertid inte le siglika attraktivt. Detta förstärks ytterligare av bl.a. utredningens egetkonstaterande att innovatörer som önskar bli entreprenörer i hög gradsaknar ekonomiskt stöd. För att åstadkomma förbättringar i del avseendet är detangeläget alt samarbetet mellan de regionala utvecklingsfonderna och Styrelsenför leknisk utveckling (STU) vidareutvecklas. Även om tillgängen till ell effektivt kreditinstrument ärav avgörande betydelse för en intensifierad produktuvecklingsverksamhet hosfonderna vill styrelsen avslutningsvis understryka vikten av en noggrannuppföljning av projekten. Utvecklingsfonderna bör därför tillföras ekonomiskaresurser för kompetensförstärkningar och förbättrad projektledningshjälp lillföretagen." "konstaterar i ulredningen alt det f.n. är en rimlig relation mellan lånemedel och riskvilligt kapital dä detgäller produktutvecklingslänen. Däremot anser verket alt de personellaresurserna för verksamheten bör förstärkas. SHIO-Familjeföretagen avstyrkerförslaget till personalförstärkningar vid utvecklingsfonderna." "Enligt Förbundets mening finns det inte utrymme föratl vidga fondernas arbetsområde utöver stöd och information. Därmed saknasmotiv för alt pä bred bas anställa personal med annan typ av utbildning än vadsom finns inom fonderna. Om man inom en enskild fond bedömer att arbetetmed förmedling av inkommande idéer bör prioriteras, är det naturligast att såsker i förhällande till övriga uppgifter och inom ramen för nuvarandepersonalresurser." "Erfarenheterna av hittillsvarande slöd till produktutvecklingvisar att de regionala utvecklingsfondernas resurser för uppföljning avbeviljade låneansökningar måste förstärkas. Detta är nödvändigt både för attminska samhällets kreditföriuster och för alt underlätta projektens utveckling. När företag ansöker om produktutvecklingslån bör alltid delokala fackliga organisationernas yttranden bifogas ansökan. De fackligaorganisationernas roll i samhällets stödgivning till näringslivet mästeerkännas." "Del kan sålunda konstateras atlåterbelalningsförmågan hos projekten varit mycket låg. Det är fondensuppfattning att en projektledningshjälp av det slag som förekommit idiskussionen runt PU-lånehante-ringen avsevärt skulle stärka projekten ochmöjligheterna att kommersiellt exploatera dessa inom en rimlig tid. Prop.1980/81:130 205 Förhandlingsarbeteti det enskilda projektet torde komma atl öka såväl vid kredilbedömningen somnär fråga om eventuell av- eller nedskrivning uppstår. De nuvarande resursernatorde vara tillräckliga för ett sådant arbete." "Ulöverde här angivna förslagen bör () i ökad utsträckningmedverka till atl ett fortlöpande erfarenhetsutbyte rörande PU-verksamhetenkommer till stånd mellan de olika fonderna." "Föratt underiätta produktutveckling och öka återbetalningen pä länen tordeinförande av projektledningshjälp och en förstärkt bevakning av det enskildaengagementet vara lämpliga åtgärder," "Ulredningenframhåller betydelsen av att fonderna samarbetar med STU både vad gäller dentekniska bedömningen av olika projekt och för alt dubbelsalsningar i olikaregioner skall kunna undvikas. Delta samarbete har byggts uppgenom samarbelsgrupper mellan fonderna och STU. Fondens erfarenheter av dettasamarbete är positiva. Avvägningen mellan vad som bör stödjas av STU och vadsom bör stödjas av fonden har kunnat avgöras informellt och effektivt. STUscentrala kompetens har kunnat utnyttjas vid projektbedömningen. Enligtförfattningen för PU-lånen skall samråd genomföras med STU för projektöverstigande 500 tkr. Genom kravet pä ett formellt samråd finns en risk atldetta begränsas till vissa speciella frägor. Det kan därför bli mindremeningsfullt än det normala informationsutbytet i samarbelsgruppen. Fondenföreslår att bestämmelsen om samråd utgår ur författningen och att de uppbyggdasamarbetsgrupperna får i uppgift alt lösa de problem som samrådet var avsettalt lösa." "Enligt författningenför PU-lånen skall samråd genomföras med STU för projekt överstigande 500 tkr.Genom kravet pä ett formellt samråd finns en risk att della begränsas tillvissa speciella frägor. Det kan därför bli mindre meningsfullt än det normalainformationsutbytet i samarbetsgruppen. Fonden föreslår att bestämmelsen omsamråd utgär ur författningen och att de uppbyggda samarbetsgrupperna fär iuppgift alt lösa de problem som samrådet var avsett att lösa. I samarbetet med STU mänga tillfällen diskuterats vilka möljlig-heter STU och fonderna har attpåverka ett projekt sä alt det leds till elt lyckat resultat. STU och SIND harunder 1980 presenterat en utredning om projektledningshjälp. Fonden har bland SUFO-lånennågra misslyckade projekt och har därigenom också kunnal konstatera alt eneffektiv projektledning sannolikt skulle kunnat rädda en del av dessa,framförallt genom att förkorta utvecklingstiden mellan framtagen prototyp ochproduktens marknadsföring. Det finns en tendens hos uppfinnare och utvecklingsföretagatt fortsätta utvecklingsarbetet alltför . Fonden har tillstyrkt att enprojektledningshjälp införs. Fonden har emellertid valt uttrycket projektlotsför alt markera att del slutliga ansvaret för projektet fortfarande liggerkvar hos uppfinnaren/företagel. I elt par fall har projektlots också tillsatts.Återbetalningsvolymen bör genom detta kunna öka kraftigt 1980/81:130 206 och fonden vill därför även i detta sammanhang understrykabetydelsen av att projektledningshjälp införs." "Fonden bör ges ökade resurser för såvälprojektledningshjälp som löpande uppföljning samt möjlighet till smärre bidragi projektens inledningsskede." "Förslaget om ett förbättrat utvecklingsstöd ledernaturligen till en ökad låneefterfrågan. Eftersom fonden lider brist päpersonal, är det som utredningen påpekat nödvändigl att förslärka depersonella resurserna. Avslutningsvis vill Fonden föreslå att , närstödkonstruktionen fastställs, medverkar till framtagning av en gemensamlänerevers, eftersom det mäste anses vara slöseri med resurser att varje fondför sig svarar för framtagning och tryckning av länereverser." "Slutligen fär BDU betona vikten av atl ytterligarepersonella resurser kan avsättas till uppföljning av läneärenden då dettaverksamt kan bidra till att minska kreditförlusterna. Med uppföljning avses dåen aktiv projektledningshjälp och inle en fiskal kontroll av lånereversensvillkor. STU och SIND har presenterat en utredning omprojektledningshjälp. BDU har den erfarenheten att en erfaren projektledningeller lotsning skulle kunnal rädda en del projekt som misslyckats och, vilketär mycket väsenlligt, skulle förkorta utvecklingstiden till produktens marknadsintroduktion. BDU har Ullstyrkt utredningen atl projektledningshjälpinförs. Detta skulle innebära atl återbetalningsvolymen på skulle ökaoch kreditförlusterna begränsas." 3 Kostnad för stödet Styrelsen för teknisk utveckling "Syfiet med PU-lånen är alt locka fram satsningar päutvecklingsarbete, som inte kan finansieras av ägarkapital eller pä den vanligakredilmarknaden. Stödformerna bör därför utformas så att de inle konkurrerarmed etablerade sätt atl finansiera utvecklingsarbete. Blir villkoren väsentliglförmånligare än för annal främmande kapital finns risk för en överströmning avprojekt från den traditionella kreditmarknaden lill samhällsstödet. Pä så sättkan de projekt, för vilka PU-lånen egentligen var avsedda, komma att trängasundan. Även andra skäl talar för alt återbetalning skall ske ochatt marknadsmässig ränta beräknas. Ett rent bidrag kan snedvrida konkurrensen.En subventionerad prissätlning pä visst utvecklingsarbete kan vidare leda mindre effektiv industri. Det kan också från moralisk synpunkt ansesstötande alt den som får goda inkomsler p. g. a. samhällets slöd, inte skallåterbetala sitt bidrag från samhället på markandsmässiga grunder. 1980/81:130 207 Förutvecklingsfonderna har systemet med riskpremier visat sig ha negativa effektereftersom låntagarna upplever att samhället på ett oskäligt sätl utnyttjar derassituation. Räntefrihetenunder utvecklingsperioden medför vidare all ett subven-Uonsmoment förs in, somlåntagare på den övriga kreditmarknaden eller de som finansierarutvecklingsarbete med eget kapital inte kan tillgodogöra sig. Räntefriheten geren dålig balans mellan PU-lån och rörelselån. PU-lånen får inte enbartfunktionen av riskavlyft utan kommer även kostnadsmässigt att framstå som denmest fördelaktiga finansieringsformen framför rörelselån och normalakrediter." "Underalla förhållanden måste det, i enlighet med utredningens förslag, ansesangelägel att gränsen för projektfinansiering höjs till ochriskpremien slopas. är det emellertid viktigt att i delta sammanhangbeakta förhällandet att fondernas normala rörelselån torde vara enattraktiv kreditform för projekt som befinner sig i produktutvecklingskedjanssenare del. Styrelsen kan därför inte finna skäl för att en kreditform nuskapas som genom ytterligt förmånliga villkor i praktiken kan väntas leda överströmning av låntagargrupper frän rörelselån lill denna nyalåneform." "Räntanföreslås vara över diskontot. Tar man hänsyn till denränte- och amorteringsfria utvecklingsperioden innebär detta att dengenomsnittliga räntan blir betydligt lägre än räntan för utvecklingsfondernasrörelselån. I utredningen motiveras inte denna räntedifferens. EnligtSHIO-Familjeföretagens uppfattning kan det vara motiverat att av detta skälsätta räntan för produktutvecklingslånen till överdiskontot. SINDföreslår alt det inle skall utgå någon riskpremie. Förslagel tillstyrkes." "Räntautgår efter . Föreningen anser, att räntan bör vara mermarknadsmässig. Med tanke på risknivån och även de gynnsamma villkoren underutvecklingstiden bör ränta utgå med minst diskonto-I- ." "Utredningensförslag om ränte- och amorteringsfrihel under är en positiv faktor somkan medverka till att de angivna problemen övervinns. Detta innebär ensubvention till vilken medel inte anslagits i utredningens förslag. Denföreslagna lånemodellen A kommer atl bli gynnsam för förelagen och torde därmedbli mer attraktiv än den nuvarande konstruktionen. I praktiken torde fördelarnamed modell A komma atl innebära en omsvängning från de nuvarande rörelselånenmot den nya modellen." Prop.1980/81:130 208 "Sörmlandsfonden hälsar därför med tillfredsställelseatt SIND:s utredningsförslag bl. a. innebär borttagande av PU-länensriskpremier. Sörmlandsfonden delar dock inte utredningens förslag ornalt PU-lånen skall räntebefrias under en bestämd projeklutvecklingstid (). Enligt fondens mening skulle en sädan räntebefrielse - i kombinationmed den villkorliga äterbetalningsplikten - göra lånen alltför förmänliga. Kravpå skulle inte bara resas för finansiering av projekt med stor osäkerhetoch risk, ulan för att över huvud taget få relativt billig finansiering (lågeffektiv ränta). Detta bör inte vara syftet med fondernas PU-läneverksamhet. Lånens mycket riskfyllda karaktär bör inte kompenseras medhjälp av riskpremier, utan skulle i stället kunna balanseras t. ex. av eltnågot högre ränteläge på länen än för normala krediter. Atl belägga PU-lånenmed 1 -2 procentenheters högre ränta än andra statliga lån förefaller här varaen bättre lösning än riskpremielillägg." "Ulredningen kommer fram till tvä olikakonstruktioner av produktulvecklingslån, varav man slutligen väljer alternativA. Båda förslagen mynnar ut i billiga PU-lån. Man går så längt i sin iver attfrämja produktutveck-hng all man gör dessa lån billigare än fondens rörelselån.Delta kan leda en snedvridning av efterfrågan på olika lånetyper. På grund av den inbyggda bristen på balans mellanrörelselän och föreslagna PU-lån kommer fonderna att fä mycket svåragränsdragningsproblem." "Fonden bör stimulera produktutveckling genomrisktagande och inle genom subvention av kapitalkostnaden. Varje projekt måsteunder sin ekonomiska hvslängd generera sä stora inläkter så det orkar bärasamtliga kostnader, även kapitalkostnaden. Räntan bör ligga över räntan på rörelselän." "Kostnaden skall däremot vara eller synas vara högreän för rörelselån. Återbetalningarna skall ske med roally. Ränta och riskpremieskall inle finnas." "Med de förmåner som modell A ger: ingen ränta underutvecklingstiden, inga pantbrev eller företagsinteckningar, ingen borgen ochmöjlighet till avskrivning av lånet helt eller delvis, kommer låntagarna attsträva efter att fä A-lån i stället för rörelselän. På grund av den inbyggda bristen pä balans mellanrörelselån och modell A kommer fonderna att få myckel sväragränsdragningsproblem. Vad gäller utvecklingsstödet anser fonden att stimulanseni första hand skall ligga i att återbetalningarna anpassas till den successivtuppkom- 1980/81:130 209 mande återbetalningsförmågan och om en sådan inle uppslår,skall stödet helt eller delvis kunna avskrivas. Kostnaden skall däremot varaeller synas vara högre än för rörelselän." "Den nya lånekonstruktionen bör dock inte framstå somförmånligare än STU's villkorliga lån. Detta för att STU's roll även ifortsättningen bör vara i projektens begynnelsefas." "Utredningen pekar på risken att modell A ger enkraftig ökning av låneansökningar, särskilt som gränsen till rörelselän ärrelativt mjuk. Denna risk är uppenbar och måste antagligen hanteras så attprojekten prövas mer restriktivt. Alternativt kunde lånen åsättas en hög räntaför att bli mindre attrakliva än rörelselånen. En hög räntenivå torde ocksåkunna motiveras med dess karaktär av riskkapital. Å andra sidan visarhittillsvarande verksamhet atl utvecklingsprojekt sällan ger sädan avkastningatt de kan bära en hög ränta. Skulle det visa sig att låneeflerfrågan på grundav den låga räntan ökar myckel kraftigt och kanske även leder till en förskjutningfrån rörelselänen, bör detta således kunna hanteras med att kraven påprojektens 'utvecklingsnivå' skärps." 4 Återbetalning av stödet "Beträffande utvecklingstiderna anser RRV att ulredningeninte ger underlag för ett ställningstagande huruvida de föreslagnatidsgränserna är rimliga. En utvärdering av STUs erfarenheter på området hadehär varit värdefullt. RRV tillstyrker utredningens förslag att lånen böråterbetalas genom fasta amorteringar. RRV vill dock betona vikten av attäterbetalningsvill-koren tillämpas flexibelt. Så t.ex. är det viktigt attstödja nyetablerade företag genom att tillämpa en s. k. 'omvänd'äterbetalningsprincip." Styrelsen för teknisk utveckling "Således omöjliggör den föreslagna fastaamorleringsplanen en anpassning till det enskilda projektet." "Likaså bör amorteringstakten bestämmas med hänsynlill utvecklingsplanen. Dess cash-flow-budget ger upplysning om i vilken taktprojektet genererar överskott och därmed utrymme för återbetalningar. Normaltkommer utrymmet att vara trångt i början av amorteringsperioden. Därför bör detfinnas möjlighet atl avpassa amorteringsplanen härefter genom att successivtöka amorteringsbeloppet säsom utredningen anger under avsnittet 5,3, nästsista stycket. Då man bestämmer amorteringarnas storlek bör man naturligtvishälla i minnet att det ofta finns andra anslagsgivare som också fordraråterbetalning, I.ex. Låntagaren har också ofta förpliktelser atl betalaroyalties för utnyttjande patent. 14 1980/81. Prop.1980/81:130 210 Syftet med STUs och Utvecklingsfondernas verksamhet är attfå fram livskraftiga induslriprojekt. Återbetalningarna mäste underordnas dettasyfte. De måste avpassas så alt de ej inkräktar pä företagens rörelsekapital." "Den föreslagna ränte- och amorleringsfriheten underden beräknade utvecklingstiden tUlstyrkes. Produktutvecklingslånens särskilda karaktär gör emellertiddet motiverat att överväga en hell annan ålerbelalningsmetodik än ränlor ochamorteringar. Genom alt lånen föreslås vara villkorliga kommer del alllid attfinnas en gräns dä projektet är lönsamt men dock inte sä lönsamt sä att dengivna räntan och amorteringarna kan bäras. Mot denna bakgrund bör man övervägaatt i stället låta återbetalning ske i form av roaylly."