prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — är etl av jordens fattigaste och mestlättbefolkade länder, vilketmotiverar elt omfattande svenskt bistånd i syfte att förbällra levnadsförhållandenaför landels faltiga befolkningsgrupper. De kraftiga underskotten ibetalningsbalansen har motiverat alt en stor andel av det svenskabiståndet lämnats som importstöd. Jag anser emellertid att det ändamålsbestämdabiståndets andel bör öka successivt. Biståndet bör vidare styras till ettbegränsat antal insatser, som påverkar levnadsvillkoren för de fattiga grupperna. Att identifieraoch förbereda nya sådana projekt kommer atl ta viss lid. Innan så skett kan jag inte förorda någon störrehöjning av landramen. Tonvikteni del svenska stödet ligger på hälsovård och familjeplanering. 1980/81:100 Bilaga 6 69 yrkesutbildning ochsysselsättningsfrämjande insatser på landsbygden. får sjuprojekt svenskt stöd. Sammanlagt 51 milj. kr. beräknastill och med /83 komma att utgå till stöd för Bangladeshbefolkningsprogram. Stödet till yrkesutbildningssektorn har använtsför utrustning till yrkesskolor och en högskola för utbildning avyrkeslärare. Ett nytt avtal på totalt 32milj. är under beredning. Ett dominerande inslag i projektbiståndetunder avses bli en insats för beredskapsarbeten på landsbygden. En betydande del av insatsenkommer att utgöras av löner tillfattigbönder och jordlösa, som anställs i programmet. Arbete pågår för atl identifiera de områden, inom vilkainvesteringarna skall göras. SIDA hari detta sammanhang påpekat, att den rådande jordfördelningen i landet kan återverka på de långsiktiga vinsterna av nyainvesteringar. SIDA bör därför i utformningen och genomförandel av projektetsärskilt sträva efter att insatseninle förstärker den ojämna inkomst- och ägostrukturen i landet. Det svenska stödet till ett skogsprojekl iChittagong på sammanlagt56 milj. kr. kommer att avslutas . Då upphör också stödet tillexportfrämjande verksamhet. Stödet till forskning på jordbruksområdet kommeratt avslutas ; Ett mindre antal svenska biståndsarbetare finnsför närvarande i . Under1981 avses ett tiotal svenskar anställas för arbele inom yrkesutbildningssektorn. Under /80 utbetalades 4,5 milj.kr. i bidrag fill enskilda organisationers verksamhet i . a. harFrikyrkan Hjälper fått bidrag till skolbyggnadsprojekt och familjeplaneringsverksamhet. SAREC stöder ettinternationellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i . Under /80 fick Bangladeshsammanlagt 6 milj. kr. 1979/80Utgift 60,4 milj. kr. Reservation 0,8milj. 1980/81Anslag 65,0 milj. kr. 1981/82Förslag 70,0 milj. kr. ekonomi är sårbar eftersom den ärstarkt beroende av två näringar, gruvindustri och boskapsskötsel. Landets lägegör att beroendet av är stort. Den botswanskaekonomin har emellertid förbättrats avsevärt och valutareserven är stor. Detta berorframför allt på intäkterna från en ökande diamantbrytning. Efter Zimbabwessjälvständighet söker fä fill stånd en regional ekonomisk samverkan isödra tillsammans med deövriga afrikanskt styrda staterna i regionen. 1980/81:100 Bilaga6 70 Det svenska biståndet lill inriktas påutveckling av landsbygden och koncentreras till undervisning, stöd till denkommunala förvaltningen, vattenförsörjning och småindustri. Därtill kommerpersonalbistånd, som ges huvudsakligen inom de nämnda sektorerna. Under år1980 slöts etl nytt tvåårigt biståndsavtal om ett belopp på sammanlagt 130milj. Det löper ut . Omkring hälften av landramen har anslagits tillundervisningssektorn. Medlen används i första hand fill alt bygga och utrustagrundskolor över hela landet. Stödet till de kommunala förvaltningarna ute idistrikten utgår inom flera områden. Viktigast är olika utbildningsprogram föratt förbättra tjänstemännens förmåga all självständigt administrerautvecklingsprojekt samt underhäll av vattenanläggningar och vägar. Programmetär en uppföljning av tidigare svenskt stöd för utveckling av Botswanaslandsbygd. Samarbete på småindustrins område har pågått sedan år1974. Inför ett avtal om ett femårigt stöd, som slöts , enades Sverigeoch om åtgärder för att komma tillrätta med olika problem som uppståttinom smäindustriprogrammet. pågår en konsolidering av tidigareaktiviteter, som bl. a. har bestått i stöd till lokala hantverkare ochsmåföretagare inom byggnads-, metall- och textilbranscherna. Avsikten är attintegrera småindustrins utveckling med distriktens och utvidga rådgivningsverksamhetentill brigader, kooperativ och andra produktionsenheter runl om i landet. Omkring 6 milj. kr. av det svenska biståndet går tillpersonalbistånd inom förvaltning. En del används för egenrekrytering av utländsk biståndspersonal. Omkring 40 svenska biståndsarbetareär verksamma i landet. Under /80 har lämnat ett extrabistånd på 5 milj. kr. till efter den svära torka, som drabbade landetunder . Bidraget har använts för att förbättra situationen för särskiltutsatta befolkningsgrupper pä landsbygden. Genom SAREC stöder två forskningsinsatser. Denena gäller utveckling av bättre odlingsmetoder i , och den andra etlforskningsinstitut vid . 1979/80Utgift 70,2 milj. kr. Reservation 13,6 milj. kr. 1980/8!Anslag 75,0 milj. kr. 1981/82Förslag 80,0 milj. kr. Även om den inrikespolitiska situationen i Etiopienföreter en viss stabilisering förekommer fortfarande oroligheter i vissalandsändar. Många människor har flytt undan krig och torka, bl. a. tillgrannländerna , och . Prop.1980/81:100 Bilaga 6 71 allmänna ekonomiska situation fortsätter atlvara besvärlig. Skördeutfallet i många regioner blev katastrofalt under åretp.g.a. den långvariga torkan. Regeringen försöker öka livsmedelsproduktionenvid bl. a. de statsägda storjordbruken. Nya bondeföreningar och jordbrukskooperativbildas på landsbygden. Inom den centrala administrationen pågår enrationalisering och effektivisering av verksamheten. De storaalfabefi-seringskampanjerna fortsätter, och når allt fler människor pålandsbygden. Inom utbildningsväsendet pågår en övergång till undervisning pålokala språk inom flera av de olika språkområdena. Den omfattande torka, som bl. a. drabbat områden därbefolkningen till stor del lever utanför penningekonomin, gör alt mångamänniskor är beroende av nödhjälpssändningar. Den nationellanödhjälpsorganisationen administrerar ett omfattande hjälpprogram medlivsmedelsleveranser, hälsovård, undervisning m. m. Man bygger även upp nyabyar i områden, som lämpar sig för självbärande jordbruk. Del nu gällande samarbetsavlalet med /81. Biståndet inriktas på landsbygdsutveckling. Det tillgodoserangelägna behov inom jordbruks-, skogs-, utbildnings- och hälsosektorn samtsyftar till en förbättring av infrastrukturen i landet. Samarbetet är inriktatpå områden inom vilka förutsättningarna är gynnsamma för atl förverkligasvenska biståndspolitiska mål. Biståndet bidrar verksamt lill alt tillgodoseden fattiga landsbygdsbefolkningens behov. En vikfig del av stödet till lantbruksseklorn gällerrehabilitering av torkdrabbade områden. Bevattning, skogsplantering,erosionshindrande brukningsmetoder m.m. ingår. Under de senaste årens långatorka har stora områden skadats av jorderosion. Inom utbildningen koncentreras det svenska stödet tillprimärskoleutbildning och vuxenutbildning. En ökning av personalbiståndet tillEtiopien är att förutse. är ett tiotal svenska biståndsarbetareverksamma i landet, främst inom lantbrukssektorn. För enskilda organisationers verksamhet i harunder /80 fatlats beslut om 16,3 milj. kr. utanför landramen.Det största enskilda bidraget avser 15 milj. kr. till Rädda Barnenför uppförande av ett samhälle för omhändertagande av 5000 hem- och föräldralösabarn. Vidare har 17 milj. kr. beviljats för katastrofinsatser som slöd tillbosätlningsprogram och livsmedelshjälp till hemlösa människor. SAREC avsatte under /80 ,för forskningssamarbete mellan svenska institufioner och etiopiska motparter.Förutsättningarna anses goda för ett utvidgat samarbete. 1979/80Utgift 50.6 milj. kr. Reservation 12,0 milj. kr. 1980/81Anslag 55,0 milj. kr. 1981/82 Förslag 55,0 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 6 72 ägde en statskupp rum iGuinea-Bissau, genom vilken landetspremiärminister tog över makten från presidenten. Detta skedde strax efter det att nationalförsamlingen antagiten ny författning, som bl. a. ökadepresidentens befogenheter. Flera medlemmar av den gamla regeringeningår i den nya. befinner sig i ett besväriigtekonomiskt läge. Budgetunderskottetväxer och motsvarar nu mer än en tredjedel av den nationella budgeten.Jordbrtiket, som sysselsätter av befolkningen, hardrabbats av torka . saknar medel för att finansiera ettutvecklingsprogram. Sedan självständigheten har de gjorda investeringarnafinansierats med bistånd ochkrediter. Investeringarna har tillstor del gjorts i industrin och infrastrukturen i huvudstadsregionen. Efter maktskiftet råder viss osäkerhet om landetsframtida utvecklingsplaner. Den nyaregeringen har emellertid förklarat att ökade insatser skall göras på landsbygden, främst för att göra landetsjälvförsörjande med livsmedel.Bristen på bl. a. läkare, utbildade lärare och administratörer på landsbygden har försvåratutvecklingsansträngningarna inom hälsovårds- och utbildningsområdet. slöts ett tvåärsavtal medGuinea-Bissau om ett belopp på 115milj. kr., varav 20 milj. kr. Huvuddelen av biståndet användsför att fullfölja projekt som påbörjats inom sektorerna småindustri saml energi- och telekommunikationer. Sverigestöder även fiske-, utbildnings-och hälsovårdsinsatser. Inom ramen för biståndet avsätts medel till en fond för rekrytering av utländsk personal och för projektförberedelser.För närvarande är ett 60-tal personer anställda med användning av fondmedel. /80 påbörjades ett samarbete förstöd till landsbygdsutveckling.Guinea-Bissau och har enats om alt insatser på landsbygden skall ges ökade resurser inom biståndsramen såsnart projektverksamheten kommit igång. har del svenska biståndet lill kust- och flodfiskeprojekt samt småindustriprogrammet utvärderats.Utvärderingen visar på de svårlöstaproblem som uppstår I.ex. när detgäller att anpassa teknologi fill lokala förhållanden och aU på kort tidöverföra tekniskt kunnande. Fortsatt personalbistånd krävs för alt samordnaoch planera insatserna samt förslärka Guinea-Bissaus administration. SAREC stöder två forskningsprojekt iGuinea-Bissau inom jordbruks-och nulritionsområdet. 1979/80 Utgift 266,7milj. Reservation 57,9 milj. kr. 1980/81 Anslag 310,0milj. 1981/82 Förslag 330,0milj. 1980/81:100 Bilaga 6 73 Efter de gynnsamma , med en växandevalutareserv och en uppbyggnad av ett omfattande spannmålslager, genomgick denindiska ekonomin en stark försämring. Underskottet i handelsbalansenfördubblades och produktionen sjönk kraftigt. En svår torka drabbade stora delar av landet sommaren och hösten 1979.Tack vare de stora spannmålslagren och en intensiv konstbevattning kunde enhotande livsmedelskris avvärjas. utvecklingssamarbete med reglerasav ett tvåårigt avtal för perioden1979/80-1980/81 på ett sammanlagt belopp av 600 milj. kr. Härav avser 200 milj.kr. obundet imporlslöd, 210 milj. kr. bundet import-stöd samt 190 milj. kr.program- och projektstöd, s.k.ändamålsbestämt bistånd. Tyngdpunkteni utvecklingssamarbetet förskjuts alltmer mot det ändamålsbestämda biståndet.Samtidigt eftersträvas en koncentration lill stora och långsiktiga program ochprojekt inom ett begränsat antal områdensåsom hälsovård, dricksvattenförsörjning och skogsbruk. Särskild vikt läggs vidsådan verksamhet, som direkt syftar lill atl förbättra levnadsförhållandena för fattiga grupper. Del bundnaimportstödet utnyttjades under /80 främsl för upphandling av papper, pappersmassa,utrustning för pappersindustrin samt, råvaror för stå/rndustrin medan detobundna stödet användes för köp äv industriell utrustning. Den bundnadelen av importstödel uppgick fill 100 milj. kr. Av medlen för ändamålsbestämt bistånd avserhuvuddelen f.n. stöd till hälsovårdsprogram, vattenförsörjning, skogsbrukoch alfabetisering. Därutöver lämnas bistånd till grundvatlenundersökningar, exportfrämjande verksamhet, konsumentkooperation ochyrkesutbildning. /73 har bidragit lill ett med samfinansierat befölkningsprojekt. Insatsen slutfördesunder /80. Det totalastödet uppgick till 51 milj. kr. En fortsättning avvisades av SIDA med hänsynlill programmets uppläggning. Under /78 slöts avtal omsvenskt slöd till ett hälsovårdsprogram. Den svenska insatsen, som genomförs i samarbete med WHO, uppgår till 125 milj. kr. Den avser bistånd till deindiska programmen för bekämpande av malaria, lepra och tuberkulos samtleveranser av A-vitamin. En utökning av den pågående insatsen förbereds. Samarbetet på skogsområdet gäller främslutbildning av personal inom skogsvården.Det svenska bidraget uppgår tillsammanlagt 20 milj. kr. En utvidgning av stödet till skogssektorn ärunder planering och avser en större insatsför sysselsältningsintensivt skogsbruk inriktat på den lokala befolkningensbehov. Insatsen syftar till all öka tillgången på bränsle, virke och foder samt alt genom bättre markvårdskydda vattenfillgångarna. På grund av den katastrofartade torka, somdrabbade , beslötSverige hjälpa den indiska regeringen atl förbättra dricksvattenförsörjningeni några av de värst drabbade torkområdena. 1980/81:100 Bilaga 6 74 nomförsi samarbete med . Det svenska bidraget uppgår till 35 milj. kr. Fortsatt svenskt slödövervägs, då stora delar av landsbygden saknartillgång till rent vatten även underår med normal nederbörd. deltar /80 i ettnationellt program för utbildning avbarn som inle nås av primärskolesystemel. Medlen används för inköp avpapper till skolböcker och andra läromedel. Det svenska stödet beräknas uppgå till 75milj. för en femårsperiod. Biståndet till yrkesutbildning lämnas via och avser bl. a. ett program föryrkesinriktad utbildning av kvinnor. Svenskt exportfrämjande bistånd lämnas huvudsakligen genom ITC för altbidra till en förstärkning avden indiska exportorganisationen. 1 enlighet med indiska önskemål har ett belopp av4 milj. kr. avsatts för tekniskt-vetenskapligtsamarbete mellan svenska och indiska institutioner för perioden1979/80-1980/81. Därutöver stöder SAREC ett större projekt för svensk-indiskt forskningssamarbete påoljeväxtområdet. Större insatser under beredning avser utvecklingav en grupp fiskebyar på östkusten och en andra grundvatteninsats idelstaterna och . /78-1979/80 lämnadessvenskt katastrofbistånd genom enskilda organisationer, främstLuther-hjälpen och Röda Korset, till etl belopp av drygt 11 milj. kr. Insatsernaavsåg huvudsakligen hjälp åt offerför översvämningar samt till cyklonskydd i södra . Med anledning av torkan i norra /80utbetalades 1 milj. kr. Bidrag till svenska enskilda organisationers utvecklingssamarbete med har /78-1979/80lämnats till ell sammanlagt belopp av ca 16 milj. kr., varav merparten till missionsorganisationerna. Budgetärel 1979/80pågick ett tjugotal projekt i huvudsak inom hälsovård och undervisning. 1979/80Utgift 17,5 milj. kr. Reservation 5,6milj. 1980/81Anslag 30,0 milj. kr. 1981/82Förslag 35,0 milj. kr. Kap Verdesutvecklingspolitik är inriktad pä landsbygden och en stor del av laitdets resurser används för investeringarinom jordbruk och fiske. Landetsutvecklingsansträngningar begränsas främst av brist på vatten och energi saml av kommunikationsproblemen mellan de vitt utspridda öarna. ligger i det torkdrabbade Sahelbältei och är starkt beroendeav livsmedelsbistånd. Livsmedlen säljs genom ett statligt företag, som ansvararför atl det finns baslivsmedel pä alla öar. Inkomsterna går lill en nationell utvecklingsfond, som finansierararbetsintensiva och katastrofförebyggande projekt, främsl för attbekämpa jorderosion samt utveckla Prop.1980/81; 100 Bilaga 6 75 Biståndet bidrar tillatt en tredjedel av befolkningen kan sysselsättas i statligtutvecklingsarbete. Samarbetet mellan och reglerasav ett avtal under kalenderåren 1980och 1981 lill elt belopp av 60 milj.kr. Av biståndet utgörs 54 milj. kr.av imporlslöd. Därav är 18 milj. kr. bundet lill upphandling i . Ettbelopp på 6 milj. kr. har avsatts för konsultsludier och anställning av utländsk personal. och1980 användes import-stödet till inköp av bl. a. byggnadsmaterial,transportmedel, papper, trä och mediciner. Biståndet utnyttjas effekfivt. är en av de största biståndsgivarna lill . Då andra länder, bl. a. , ökat sinaåtaganden har den svenska andelen avinvesteringsbudgeten minskat från . Under /80 utgick 4 milj. kr. ikatastrofbistånd och leveranser avsvensk katastrofkost (). Huvuddelen av det svenska katastrofbiståndet harlämnats lill den nämnda utvecklingsfonden. bedriver ett mödra- ochbarnavårdsprojekt på ett flertal av . Projektet stöds avSIDA och kostnaderna beräknas lill ca 11,4milj. Verksamheten omfattar bl. a. uppbyggnad av lokaler, utbildning avpersonal och rådgivning. Under /81 har SAREC inlett ettforsknings-samarbete med bl. a. på energiområdet. 1979/80Utgift 98,3 milj. kr. Reservation 14,5milj. 1980/81Anslag 105,0 milj. kr. 1981/82Förslag 110,0 milj. kr. Ökade kostnader för oljeimporten saml lågaväridsmarknadspriser på de viktigaexportvarorna kaffe och te gör atl står inför betydande ekonomiska problem. Befolkningstillväxten är enav de högsta i världen. är beroende avlivsmedelsimporl efter att under flera årvarit självförsörjande med bl. a. majs och ris. Bristen på baslivsmedel beror främst på torka, låga producentpriseroch brist på utsäde och gödningsämnen. Det nu gällande avtalet om utvecklingssamarbetemellan och avserperioden /80-1980/81 och omfatlar totalt 200 milj. kr. Importstödet uppgår till ca 20 milj. kr. och är bundet lill upphandlingav varor och tjänster i . En stor del används för inköp a v järnvägsvagnar. Utvecklingssamarbetet koncentreras till insatser på landsbygden bl. a. för vattenförsörjning, hälsovård och markvård.Sammanlagt 79 milj. kr. förutses /80-1981/82 komma atlutgå lill valten-försörjningsprogrammet.Det svenska stödet till markvården beräknas uppgå tilltotalt 18 milj. kr., omfattande bl, a. ett ufbild- 1980/81:100 Bilaga6 76 ningsprogramsamt markvårdsarbeten i form av terrassering och skogsplantering. Budgetåret1979/80 påbörjades en insats på 8 milj, kr. fill kenyanska kvinnogrupper pålandsbygden. Stödet till småindustri- och undervisningsprogrammen beräknasavslutas under /82. Det svenska personalbiståndet till , som omfatlar ett 50-tal personer,kommer att minskas till omkring 35 personer under /82. SIDA lämnade ca 4 milj. kr. till enskildaorganisationers verksamhet i under /80. Insatserna går ihuvudsak till missionsor-ganisalioner och avser undervisning, hälsovård och ettkvinnoprogram. Stöd har också lämnats fill facklig utbildning. Under budgetåret1980/81 har bidrag lämnats bl.a. lill en upplysningskampanj om kvinnlig omskärelse, 1979/80 Utgift 59,4 milj. kr. Reservation 17,1 milj. kr 1980/81 Anslag 50,0 milj. kr. 1981/82 Förslag 55,0 milj. kr. Den laotiska regeringens politik har gåttut på alt omvandla ett etniskt splittrat samhälle från traditionella,småskaliga produktionsmetoder till moderna och mei' storskaliga. a. efter att övergå från svedjebruk till bevattnad risodling och moderntskogsbruk. Svårigheterna har emellertid visat sig vara mycket stora. Detsenaste året har därför präglats av en grundlig omprövning av den ekonomiskapolitiken. För överskådlig tid avses nu såväl statlig och kooperativ somprivat verksamhet kunna förekomma. Den svaga produktionsutvecklingen torde ha bidragittill att den inledda flyktingströmmen från landet har fortsatt.Åtminstone 50000 av drygt 3 miljoner invånare lämnade under år 1979landet. har fiykien fortsatt. Många utbildade personer har lämnatlandel, vilket medfört stora problem för den laotiska administrationen och förutvecklingsansträngningarna. är ett av jordens fattigaste länder. Skadornaefter den amerikanska krigföringen påverkar fortfarande ekonomin. Landet haretl utsatt läge mellan stora grannländer. Det nära samarbetet med ,innebär bl. a. en betydande vietnamesisk civil och militär närvaro i landet,och är indraget i konflikten mellan och . Avsaknaden av egenkust har gjort landet slarkl beroende av transporter via . ,och Asiatiska är sannolikt störstabiståndsgivare näst . Det svenska biståndet har koncentrerats till skogsbrukoch skogsindustri, bevattning av jordbruksmark samt kommunikationer ochtransporter. Importstödet har använts fill insatsvaror för industrin samlkonsumfions- 1980/81:100 Bilaga 6 77 Importstödet har krävt stortengagemang från svensk sida utöver renupphandling. Särskilt märks en reparationsverkstad för lastbilar och tyngre utrustning, insatser päskogsindustriomrädet bl. a. igångsättande av existerande men ejfungerande skogsindustri samt syre- och acetylengasfabriker.Successivt kommer projektliknande inslag i import-stödet att regleras iprojektbiståndsavtal. 1979/80Utgift 14,5 milj. kr. Reservation 3,2 milj. kr. 1980/81Anslag 15,0 milj. kr. 1981/82Förslag 17,0 milj. kr. hör tillde länder FN har definierat som minst utvecklade. Landets geografiska läge gör alt det ekonomiska och polifiska beroendetav är stort. Ekonomins grundval är främst boskapsskötsel och export av ull, mohair och diamanter. En av defrämsta inkomstkällorna utgörs av de löner lesothiska arbetare erhåller frånden sydafrikanska gruvindustrin.Landet har få utvecklingsbara naturresurser. Med hjälp av utländskt kapital sker dock en vissindustrialisering främst inom turist- och gruvindustrin. Den ekonomiskatillväxten har varit relafivt god . Det svenska biståndet till lämnashuvudsakligen genom olika FN-organ. Tillsammans med FAO genomförs två insatsersom avser skogsutbildning och markanvändning. De ulgör en fortsättning av det markvårdsprojekt som med svenskt stöd har pågåttsedan år 1973 och skall bidra tillatl minska jordförstöringen, ge brännved och skapa sysselsättningstillfällen.Insatserna kommer att uppta en stor del av denfinansiella ramen. ingicks ett avtal om fortsattstöd till ett projekt, där arbetsintensivametoder utnyttjas. Projektet är framgångsrikt och stöds även av och . De svenska medlen används främst för bygge av en landsväg, mindre flygfält ochfiskdammar samt markvård. finansierar även ellpersonalbiståndsprogram genom UNDP i syfte att stärka förvaltning. Bilateralt stöder en utbyggnad av Lesothostelekommunikationsnät. avser man att förbättra de interna telekommunikationerna samt atl ansluta det interna telenätet till det panafrikanska för alt därigenom minska beroendet av det sydafrikanskatelenätet. 1979/80Utgift 135,3 milj. kr. Reservation 22,6 milj. kr. 1980/81Anslag 180,0 milj. kr. 1981/82Förslag 210,0 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 6 78 självständighet ger slörremöjligheter till ekonomiskutveckling. Kriget i , som i hög grad också drabbade , är slut. De zimbabwiska flyktingarnahar återvänt hem och behöver inte längre upprätthälla ekonomisktbetungande sanktioner mot den vitaminoritelsregimen i . 1 stället kan ekonomiskt samarbete inledas med den nya grannstatenoch de resurser som tidigare gick till att stödja befrielsekampen i kananvändas för den egna ekonomiska uppbyggnaden. 1 är emellertid skadeverkningarnaefter kriget omfattande. Del ekonomiska läget i har varit svårtalltsedan befrielsen 1975. Underskottet i betalningsbalansen är stort.Mozambique har dessutom för andraåret i rad drabbats av torka, vilket lett till svårigheter med livsmedelsförsörjningen. Bristen på utbildad arbetskraft är besvärande.Utvandringen av portugisisk personal från efter självständighetenhar medfört stora svårigheter inomförvaltning, industri, kommunikationer och varudistribu-tion. sökernu tillsammans med andra stater i regionen inleda elt samarbete med sikte bl. a. på att förbättratransport- och kommunikationsnätet. Trots upprepade vädjanden från FN tillmedlemsstater och organisationer om ökal bistånd lill hardetta förblivit jämförelsevis ringa.Utvecklingssamarbetet med är därför väsentligt för landet. Det svenska biståndet till används för utveckling av jordbruks- och undervisningssektorerna saml förkonsultutredningar avseende skogsindustri, läkemedelstillverkning,mineralutvinning samt transport-ochkommunikationssektorn.