prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Visserligenär förrättningsmannen vid upprättandel av förslag lill gmndregler förfiskevårdsområdel bunden av de föreskrifter som lämnats i förordnandet men detkan dock tänkas fall där tillgång till särskild sakkunskap behövs. Hur dettaskall lösas lämnar emellertid fiskevattensutredningen inte nägot besked om,vilket är en brist. Att förekomsten av samfällighelsförvaltning enligt lagen omförvaltning av samfälligheter (SFL) inte hindrar tillkomsten avfiskevårdsområde och att bildandel av fiskevårdsområde inte gör sådansamfällighelsförvaltning överflödig framhålles särskilt av utredningen. I dettasammanhang vill lantmäterienheten framhålla att hinder inte heller synesföreligga mot att fiske som förvaltas av häradsallmänning och andraallmänningsskogar ingår i fiskevårdsområde. Detla framgår av 24 § sista stycketi det framlagda förslaget lill lag om fiske. Andrastycket 9 § lagförslaget innehåller en bestämmelse som innebär attopinionsvillkoret bortfaller om bildande av fiskevårdsomräde bedöms somsynnerligen angeläget frän allmän synpunkt. Bestämmelsen avses utnyttjas endasti undantagsfall och skall om den är tillämplig framgå redan av förtätiningsmannensförordnande. Lantmäterienhetenanser för sin del att en förutsältning för tillämpningen av detta lagrum börvara att det allmännas inlresse är klart dokumenterat i godkänd plan förfisket. Föreligger exempelvis myndighetsbeslul enligt 37 § i det samtidigtframlagda förslaget lill lag om fiske till förmån för allmänhetens fiske tordeplanöverväganden ha föregått beslutet. Är bildande av fiskevårdsområde isädant sammanhang nödvändigl eller ur allmän synpunkt erforderligt bör områdetkunna bildas utan opionionsstöd. anser att om initiafiv lill bildande avfiskevårdsomräde tas av enskild fiskerältsägare men förrättningen inte lederlill åsyftat resullal bör kostnaderna stanna på statsverket. Om den enskilderiskerar atl drabbas av förrätlningskostnaderna torde annars frivilligainitiativ till bildande av sådana områden bli mycket sällsynta. Deberäkningar av kostnaderna för bildande fiskevårdsomräde, som utredningenredovisar, är enligt lanlmäterienhetens uppfattning alltför laga.--- Omman har ett mycket stort anlal delägande fasligheter - omkring1 000 stycken eller fler - är det inle omöjligt att kostnaderna kan stanna på50 kronor per faslighet. I värt län där anlalel fiskerättsägande fastigheter igenomsnitt uppgår lill cirka 30 st per objekt blir kostnaden per faslighetemellertid avsevärt större. Det lorde här vara realistiskt att räkna med enkostnad av per fasfighel. 1 , en av länetsstörre sjöar, uppgår exempelvis antalet fiskerättsägande fastigheter till 119stycken. 4.2.26Länsstyrelsen i : Fiskerättsförteckning. Utredningen skall skeenligl en av lantmätaren vid statens lantmäteriverk redovisadmetod (bilaga I lill belänkandet). Den metod som Loré redovisat ger enligtlänsstyrelsens mening en god och i del närmaste fullständig förteckning överfiskerältsägarna. Ulredningens uttalande i redogörelsen för denna metod (s.166) alt komplettering endast skulle ske beträffande ägoslyckningar som saknarmantal men har fiskerätt är orikligt. Kompletteringen måste som Loréföreslagil omfatta alla ägoslyckningar och inte bara enstaka lägenheter ochandra enheter utan mantal. Den föreslagna metoden ger i vissa fall omedelbartoch i andra efler obetydlig och av en mtinerad förrättningsman lätt bedömbarutvidgning fullständig kännedom om vilka som bör anses vara fiskerättsägareinom Prop.1980/81:153 145 Bildande av fiskevårdsområde utan sammanträde enligl 20 §NLOFO förutsätter i nämnda avseende fullständig fiskerätts-utredning. I en del fall lorde Lorésmetod ulan fara för rimlig rällsäkerhel kunna ytterligare förenklas. Ellaktuellt exempel: 1 ett föreslaget fiskevårdsområde omfattande etlnederbördsområde med flera sjöar ingår vissa mindre sjöområden som tillhör enby, och som endast utgör en myckel liten andel av sjöområdel. Byns primär- ochsekundärdelningar komplicerar i hög grad bedömningen avfiskerättsförhållandena. Antalet fiskerättsägande fasligheter är slorl. I ettsådanl fall bör den preliminära förteckningen kunna upprättas på samma sätt sommarkägarförleckning lill planförslag enligt byggnadslagen dvs. en eller ett parfiskerättsägare antecknas med upplysning att fisket inom området är samfälltför fler än 10 fiskerältsägare med flera delägare. Har byns hemman olika namnbör givetvis dessa namn framgå av förteckningen. Upprättandel av preliminärfiskerättsulredning och dess komplettering kräver ett inte obetydligtforskningsarbete. Under förutsättning all delta arbete genomförs på elttillfredsställande sätl kan del bli till väsentlig nytta för de systematiskaarkivulredningar som förutsatts ligga lill grund för del nyafaslighetsregislrel, som skall upprällas av fasUghetsregistermyndighe-terna.Fär nu det allmänna den draghjälp ekonomiskl, som de enskildas betalning avkostnaderna för fiskerältsutredningarna innebär kan t.o.m. ifrågasättas om intetillfället bör utnyttjas alt belräffande akluella skifteslag genomförafullständiga systematiska arkivutredningar. Del är inle rationellt att somhittills skett , dä frågan om samfälligheter och rättigheteraktualiseras i förrättnings- och regislreringsverksamhel m.m. ständigt på nyllgå igenom erforderligt malerial. De kostnadsbesparingar som uppkommer pä kortsikt uppväger inte de förluster som följer av arbetssättet, sett i elt nägotlängre perspektiv. Hurfiskevatlensulredningen tänkt sig att såsom förrällningsmän förordnadfiskeritjänstemän skall biträdas av en lanlmäterisak-kunnig är oklart. Eftersomomfattning och nyttjande av fiskevårdsområdet i princip skall vara klarlagdanär förordnande utfärdas minskas behovet av fiskeriteknisk sakkunskap. Vidfrågor om jämkning av plan för fisket o. d. kan säsom ulredningen föreslår tjänstemänfrån , kommunen och fiskerimyndigheten tillkallas för samråd,(4.8.3 s. 171). Denrådande osäkerheten belräffande fiskels planering präglar ulred ningens förslag inte minst vad gäller behandlingen av ansökan om bildande av fiskevårdsområde. På annat sätt synes inte kunna förklaras, atl för varje ansökan om bildande av fiskevårdsomräde, stort som litet, föresläs ell förfarande, som brukar föregå fastställelseprövning av planförslag. All planunderlaget nu är i det närmaste obefintligt kan inle motivera all varje ansökan om bildande av fiskevårdsområde prövas i en omständlig och tyngande procedur, som är kostsam för det allmänna och tvivelaktig med hänsyn till den enskildes rättssäkerhet. Bevakningen av planvill koren vid bildande av fiskevårdsområde kan, efterhand som osäkerheten och oklarheten beträffande planläggningen pä fiskels omräde övervinns, väl ske inom förrättningens ram ulan både förprövning och överprövning. som kommun och fiskerältsägare har ju klagorält, och enligt utredningens förslag kan tjänstemän från länsstyrelse, fiskerimyn- dighet och kommun kallas till förtaltning för samräd, (4.8.3 s. 171). Avnu nämnda skäl kan inte tillstyrka utredningens förslag rörandebevakningen av planvillkor i samband med ansökan, förordnande och förrättning. 10 1980/81. 1980/81:153 146 I förslagel har efler mönsler frän bl.a. anläggningslageninförts ell s. k. opinionsvillkor, dvs. som förutsättning för all eltfiskevårdsomräde skall bildas krävs all ägarna till fiske som avses ingå iomrädel mera allmänl inte motsätter sig områdesbildningen och har beaktansvärdaskäl för del. Mol utredningens förslag i denna del har intet atterinra. Lagförslaget innehåller emellertid - likaledes efler mönster fränanläggningslagen - ett undantag från opionionsvillkorel om bildande avfiskevårdsområde bedöms som synnerligen angeläget från allmän synpunkl. Medhänsyn till svårigheterna all mol fiskerältsinnehavarnas uttalade mening fålill stånd en fungerande organisation förutsätter att dennamöjlighet utnyttjas endasi i undantagsfall. Den av utredningen föreslagnautvidgningen av expropriationsändamålen sä all äganderätten eller nyttjanderättentill fiske i visst fall skall kunna exproprieras synes i sädant fall vara atlföredraga. Om förrättningen avslutas ulan alt fiskevårdsområde bildas bör,om inle särskilda skäl föranleder annal, kostnaderna stanna pä statsverket.Atl ålägga enskild sökande betalningsskyldigheten som utredningen föreslagitär av flera skäl både olämpligt och orättvist. Orsaken till allfiskevårdsområde inle kan bildas behöver överhuvud taget inte bero på sökanden.Har inte pä ell tidigt stadium en negaliv utgång kunnal fömlses kan eltbelydande arbete ha nedlagts på fiskerätlsförteckningen. Ett slorl antalfiskerältsägare kan ha fält fiskerätten utredd, och det mäste anses oskäligtatt koslnaden härför drabbar sökanden. har emellertidvisst värde för faslighetsregistermyndighelen varför starka skäl talar för atlkoslnaden bör stanna pä statsverket. Genomförs utredningens förslag (22 §andra stycket) lorde del fä lill följd att enskilda personer avstår från allsöka förrättning. I varje fall bör möjligheterna att erhålla slalsbidrag isamma omfallning som f. n. inle försämras. 4.2.27Länsstyrelsen i : Fiskerättsförteckning. Länsslyrelsen ställersig tveksam lill förslagel om förenklad fiskerättsulredning. Vid bildandet avfiskevårdsomräden där fastighelsförhållandena inte är hell klara bör enfullständig ulredning genomföras. Önskar statsmakterna lillgodosefritidsfiskets behov på det säll som framgår av betänkandel, någol somlänsstyrelsen i och för sig inte har någonting emot, bör man också vara bereddatt ta de kostnader som är förknippade härmed och som krävs för att fullt uttillgodose rällssäkerhelsaspeklerna. En fiskerättsulredning innehåller bl.a.uppgifter om fiskesamfälligheter som vid uppläggande av nytt fastighetsregisterskall införas i registret. Eftersom slalen påtagit sig kostnaderna för del nyafastighetsregistret finns del även ur den synpunkten starka skäl som talar föralt slalen skall bekosta fiskerättsulredning. Förfarandet.--- Delförslag som läggs fram tillgodoser i stora delarde synpunkter och önskemål som länsslyrelsen framförde i yttrandet över 1976års förslag. I de vid faslighelsbildningsmyndighelen och lantmäterienhetenupprättade promemoriorna har dock anförts förslag och synpunkter som skullekunna bidra lill etl ännu smidigare och enklare hand-läggningsföifarande.Enligl dessa förslag skulle bl.a. förrällningsförfaran-det i stor utsträckningkomma alt överensstämma med förfarandet enligl anläggningslagen. De framförda förslagendelas i stort av som hänvisar till promemoriorna. Länsslyrelsen vill i della sammanhang som sin mening framhållaatl det bäsla sällel all stimulera till bildande av 1980/81:153 147 fiskevårdsområdenlorde vara alt låta förrätlningskostnaderna eller merparten av dessa betalasav allmänna medel. oavsett om området tänker upplåta vatten för kortfiskeeller ej. Sedan man därefter konstaterat om denna insats haft önskad effekt päbildandet av fiskevårdsområden kanske man pä olika sätt får stimulera delägarnaalt upplåta området för kortfiske. Det primära måste dock vara atl öka anlalelfiskevårdsområden. 4.2.28 Länsstyrelseni : Förfarandet. Bildandel av fiske vårdsområden har i länet legal nere i avvaklan på att fiskevallens- utrednings förslag skall resultera i elt förenklat och billigare förfarande vid bildande av fiskevårdsområde. tillstyrker utredningens för slag angående förenklad förfarande vid bildande av fiskevårdsomräde. Länsstyrelsenvill även framhålla att del förenklade förfarandet medför att det urrättssäkerhets- och effeklivilelssynpunkl är av ännu slörre betydelse atlförtällningsmannen äger vana alt handlägga fastighelsärenden och lanlmäteriförrältningarän vid nuvarande ordning. Ulredningen föreslår all kostnaderna för förtättningen i det fallatl fiskevårdsområde inle bildas skall åvila sökanden. Ett sådanl stadgandekan i åtskilliga fall verka återhållande på etl initiativ att bildafiskevårdsområde. Det synes rimligt all bidrag i sådant fall kan utgå, omfiskenämnden tillstyrkt ansökan. 4.2.29 Länsstyrelseni län: Fiskerättsförteckning. Inom län har pä initiativ av fiskerikonsulenlen gjorts fullständiga fiskerältsutred ningar för många av de viktigare fritidsfiskevaltnen. Arbetet med dessa utredningar har varil mycket omfaltande varför kostnaderna utslaget per fiskerättsägande fastighet torde blivit myckel höga. I en förrätlningssitua- tion, med krav pä full kostnadstäckning, mäsle därför ambitionen all hälla ner dessa kostnader vara viktig. Mot bakgrund av gjorda erfarenheler av fullständiga utredningar torde betänkandets modell till förenklade ulred ningar väl kunna uppfylla de krav pä fullständighet som är berättigade vid tillämpningen av den föreslagna lagen om fiskevårdsomräden. Förfarandet.Lagförslaget är utformat efter administrativa förfarande-och prövningsregler.Trots della förefaller ändå förhandsprövning vara onödigtomfattande. prövning i ll-12§§ torde kunna förenklas lill ellenkelt samrådsförfarande medan däremol förrättningsmannens prövning enligl 14 §måsle göras mer formell, med infordrande av yttrande från fiskenämnd, kommunm.fl. Del i 9§ nyinsatta s. k. opinionsvillkoret innebär en avsevärdförenkling i jämförelse med röstningförfarandel i gällande lagstiftning.Motsvarande opinionsvillkor finns redan i anläggningslagen, från vilken vunnaerfarenheter torde komma till god användning vid till-lämpningen av 9§lagförslaget. 4.2.30 Länsstyrelseni : Fiskerätt.sförieckning. Förslagel innebär vid jämförelse med en fullständig fiskerättsulredning enligl nuva rande modell betydande förenklingar. Viss del av arkivundersökningarna och i princip arealberäkningar och andelstalsulräkningar slopas. Genom fiskerättsägares möjlighet att påtala eventuella brister bör den slutliga produkten dock bli tillräckligt tillförlitlig för mätning av opinionsvillkoret enligt 9§ lagförslaget och som delägarförteckning vid den fortsalla förvall ningen. Skulle enskild fiskerätt av någon betydelse ändock ha förbisells synes skyddsregeln i 33 § vara etl väl avvägt komplement. 1980/81:153 148 Åsyftadkostnadsbesparing vid arkivulredningen släller höga krav pä mlin ocharkivkännedom hos den personal som lar fram den preliminära förteckningen. Debästa förutsättningarna torde finnas hos den personal vid de regionalalantmäterimyndigheterna som bl.a. sysslar med arkivservice åt faslighetsbildningsmyndigheterna. Denpreliminära förteckningen bör med angiven melodik kunna uppfylla minimikravetpå ulredning enligl 13 § i lagförslaget och därmed får metoden anses varaändamålsenlig för bildande av fiskevårdsområde. Fiskerätlsförteckningenhar inlresse även i annal sammanhang. Vid komplettering av faslighetsregislrelmed samfälligheter, vilkel bl.a. är en angelägenhet införfastighetsdalareformen, är fiskerätterna i särklass mest arbetskrävande. Vidregislerkompletlering erfordras inte nödvändigtvis att andelslal framräknas.Redan en förteckning i faslighetsregislrel över delägande fastigheter skullevara en icke oväsentlig förbällring av detsamma. Varken den preliminäraförteckningen enligt 13 § lagförslaget eller den kompletterade fiskerätlsförteckningenenligl 19 § uppfyller emellertid de krav som måste ställas vidregislerkompletlering. För all kunna tillgodose regislerintresset skulleerfordras en extra arbetsinsats som i förhållande till en fullständigsamfällighetsulredning dock är av måttlig storleksordning. Om behov avförenämnd regislerkompletlering föreligger och merarbetet härför bekostas avfaslighetsregistermyndighelen vinns två fördelar, dels förbättrasfiskerältsutredningen utöver minimikraven i förslaget till förmän för snabbhetoch enkelhet vid omrädesbildning och förvaltning, dels blir allmänintresset atlförbättra fastighelsregistrel tillgodosett. Nyssnämnda angelägna samordning avutredningsverksamheten understryker ytterligare vikten av att de regionalalantmäterimyndigheterna svarar för den. Möjligheler all återkräva statsbidrag, som utbetalats förläckande av förtättningskostnader under villkor om att fiskevårdsområdet skallupplåta fiske lill allmänheten i angiven omfattning och på skäliga villkor, börtillskapas. 4.2.31Länsstyrelsen i : Förfarandet. Förrätlnings mannens beslut vinner laga kraft såvida inle besvär anförs eller länsslyrel sen utnyttjar sin föreslagna rätt till överprövning. Detla kommer som också utredningen framhåller att slälla slora krav på bevakningen av ärendei. Krav på förutseende och samarbele under förrättningens gång. Eftersomde föreslagna reglerna är ägnade atl förkorta handläggningsliden ochlänsslyrelsen avses få rätt all begära överprövning vill länsslyrelsen ejmotsätta sig förslaget all förrättningsmannen skall fatta beslut om bildandet. Molbakgmnden härav bör emellertid i 14 § orden "vid behov" utgå. Eltytterligare skäl för delta är all 9§ sista stycket innehåller bestämmelser somsäger atl opinionsvillkoret faller om del från allmän synpunkl är synnerligenangelägel atl fiskevårdsomräde bildas. Visseriigen avses att länsstyrelsenredan dä förordnandet utfärdas skall ange om så är förhällandet men ändradebedömningar kan bli aktuella förtättningen pågår. Delkan i en del fall bli aktuellt atl bilda fiskevårdsområden med elt mycket stortantal fiskerältsägare, exempelvis för hela Siljan. Det kan i dessa fall varaförsvarligt all tillämpa kungörelsedelgivning. Föreslås därför att nuvarandeoch sä sent som 1975 införda regler om möjlighet till kungörelsedelgivning ivissa fall vid bildande av fiskevårdsområde bibehålles. I normalfallet är dockde föreslagna reglerna lämpliga. 1980/81:153 149 Enligtlänsstyrelsens mening kommer behov av normalsladgar all föreligga. Det voredärför mest ändamålsenligt atl fiskerältsägarna i direkt anslutning tillbeslutet om bildande av fiskevårdsområde liksom nu log upp frägan om antagandeav sladgar. Kostnaderna för bildande.För att stimulera bildandel av fiskevårdsom räden vill länsstyrelsen- föreslå alt lill områden som bildas före utgångenav skall utgä statsbidrag om fisket upplåts till allmänheten. 4.2.32 Länsstyrelseni : Fiskerätlsförteckning. I fråga om bildande av fiskevårdsomräden föreslår ulredningen bland annal den för enklingen alt fullständig fiskerättsulredning inle skall behöva ske. Förenk lingen medför också den fördelen att bildandekostnaderna minskar väsenl ligt. En noggrannare fiskerättsutredning kommer emellertid i vissa fall inte att kunna undvaras. I de fall fiskerältsägaremåste slyrka sin rätt eller dä delaktighetsulredning påkallas bör de kostnadersom uppkommer ersällas av slatsbidrag enligt i övrigt för sådana bidraggällande regler. 4.2.33 Länsstyrelseni : Fiskerätlsförteckning. I Väs ternorrlands län har bildats ca 25 fiskevårdsområden (fvo) sedan lagen om fiskevårdsområden kom till. Detla är en alltför långsam takt för att en ökning av kortfiskeutbudel skall ske. Länsslyrelsen tillstyrkerdärför att nuvarande fullständiga ulredningar av rätten till fiske inom ett tilltänkt fvo ersätts av ell förenklat förfarande (fiskerättsförteckning) i huvudsak enligt utredningens förslag. Förfarandet.Länsstyrelsen har'ej nägon erinran mol all beslutsfattandet i fräga om bildandeav fvo överflyttas lill förrältningsmannen. Länsslyrelsen får ändå inflytandei dylika ärenden i form av föreskrifter för förrältningsmannen, dennessamrädsskyldighet med bl.a. länsslyrelsen saml möjlighet alt iallmänl inlresse överpröva förrätlningsmannens beslut. Del kan övervägas ominte forumreglerna och förrällningsför-farandet bör anpassas lill de regler somnormall gäller för annan faslighets-samverkan, t.ex. reglerna i anläggningslagen.Della skulle bl.a. medföra alt samrådsförfarandet kan förenklas och altförrällningsmän inte behöver förordnas. Vidare lorde del dä inle finnasanledning för länsslyrelsen all överpröva förtältningarna utifrån formellasynpunkler. VUlkorenför bildande.-- har ej någon principiell erinran mol atl nuvarandemajorilelsregler ersätts av en friare bedömning av fiskerätlsägarnasslällningstagande lill en föreslagen områdesbildning, dock med etl undanlag. Ensammanslutning av ifrågavarande slag vilken normalt får anses bygga pädelägarnas inlresse och frivilliga engagemang i fiskevårdsarbetel torde inlei längden kunna fungera effektivt med mindre än att flertalet berördafiskerältsägare ställer sig positiva till samarbetsformen. Tillskapande av etlfvo oberoende av fiskerätlsägarnas medverkan kan endasi motiveras avfritidsfiskets efterfrågan på lämpliga fiskevatten vid storstadsområdena.Någon formell möjlighel atl framtvinga en upplåtelse av fiske till utomståendefrän delägarnas sida finns emellertid inte enligt förslagel. Svårigheier lordeäven kunna uppkomma all få lill stånd en fungerande förvallning i ell"Ivängsbildal" område. I de fall ell starkt allmänt intresseföreligger atl inom ell visst vattenområde åstadkomma fisketillfällen förfritidsfiskarna bör della tillgodoses genom etl inlösensförfarande varigenomfiskerättsägama tillförsäkras full ersällning. Prop.1980/81:153 150 Om den nya formuleringen av §9 andra stycket i lagen omfvo går igenom, innebär delta alt samarbetsformerna inom ett fiskevårdsomrädepä ett tidigt stadium kan spolieras. För att fä stånd eU fungerandefiskevårdsområde behövs etl gott samarbete mellan producenter (fiskerättsägare)konsumenter och myndigheter. Kostnaderna för bildande. Del är viktigt attförrätlningskostnaderna icke ökar då det finns risk alt insalsermed förordnande, samråd m. m. övergår till taxebelagda kostnader. Den föreslagna stalsbidragsdgivningen till bl.a. fvo förfiskevård och service kan bli en verksam stimulans till atl rationella områdenbildas. Likasä är det av vikt att bidragsnivän för kostnaderna vid bildandel avfvo ej blir alltför låg. 4.2.34 i län:Fiskerättsförteckning. Del kan vara lämpligt att dä fräga är om mycketvärdefullt fiske eller då så utan nämnvärd tidsutdräkt kan skefiskerätlsförteckning (13 §) upprättas med slörre noggrannhet än eljest. En följd av [att lillkomslen av ell fiskevårdsområde inleinverkar på beslående äganderättsförhållanden] bör förutsättas vara att fiskerättsägaresom inte är redovisad såsom delägare i fiskevårdsområdel i den slutligafiskerättsförteckningen (19 §) inte därigenom berövats rätten all nyttja fiskeinom fiskevårdsområdel. Fiskevårdsområde och samernas fiskerätt. Enligt förslagelskall när slaten tillhörigt vatten vari samer enligt rennäringslagen harfiskerätt ingått i fiskevårdsområde sameby såsom delägare i fiskevårdsområdelföreträda statens fiske och fiskevårdsområdel förvalla allt i området ingåendefiske även statens. Fiskevårdsområdel skulle således bestämma över - förutomsättet för fiskels utnyttjande och fiskevård - upplåtelse av fisket lillutomstående och villkoren för sådan upplåtelse. Om delägande sameby är iminoritet inom fiskevårdsområdet skulle dess möjligheler till infiytande ivissa lägen vara små. Den skulle ej kunna motsätta sig upplåtelse av fiske tillutomstående annal än i fall som avses i 41 § förslaget lill lag omfiskevårdsområden och ej kunna bestämma över villkoren för upplåtelse. En sådanordning skulle verka inskränkande i samernas räll lill fiske enliglrennäringslagen, såväl i fråga om möjlighelerna för dem atl själva fiska som ifråga om möjlighelerna all vid upplåtelse av fiske erhålla ersättning. En sådaninskränkning i skyddet för samernas rätl lill fiske enligt rennäringslagen börinte ske. Om slalen tillhörigt vari samer enligt rennäringslagen harfiskerätt ingår i fiskevårdsområde bör slaten genom lantbruksnämnden varadelägare i fiskevårdsområdet och upplåtelse av sådant statens fiske ske enliglreglerna i rennäringslagen. Den föreslagna bestämmelsen i 31§ iredje stycketrennäringslagen att sameby genom avlal skulle kunna helt eller delvis avståfrån rätlen alt nyttja fisket i - slalen ej tillhörigt - inom bynsbetesområde innebär i realiteten en upplåtelse av samebyn enligtrennäringslagen tillkommande fiskerätt. En sädan upplåtelse bör ej ske påannal sätt än genom rennäringsmyndigheten - lantbmksnämnden samt under deförutsättningar och villkor som stadgas för upplåtelse av rätt till fiskeenligt rennäringslagen.