prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna del av utbildningen kallar LUT74 samhällsbestämd fortbildning. LUT74 använder sig av denna indelning när det gäller att beskriva innehåll, form,målgmpper, organisation och behov av resurser för personalutbildning. LUT74;sindelning kan underlätta analysarbetet. Många remissinstanser har ocksåuttryckt sin tillfredställelse med indelningen. Det bör emellertid enligt minmening understrykas ati det i realiteten ofta inte går att särskiljafortbildningens skilda uppgifter. Till syfte och innehåll torde man såledesinte alltid lokalt komma att se några tydliga gränser mellan skolin-riktad ochindividinriktad fortbildning. Den samhällsbestämda utbildningen bör enligt minmening ses som ett utslag för samhällets intresse att ange mål och inriktningför såväl den skol- som den individinriktade utbildningen. 1980/81:97 39 Jaghar lidigare redogjort för hur jag ser på del lokala utvecklingsarbetet ochsambandet mellan detta och åigärder för personalens utveckling (avsnitt 4).Jag har därvid betonat alt lill ulvecklingsarbelet i en enskild skola måsleräknas alla de åtgärder som individer eller grupper i skolan företar i syfle altutforma den dagliga verksamheten så att den successivt i alll slörreutsträckning svarar mot de mäl samhället ställt upp för skolan. Del ökade lokala ansvaretför skolans utveckling kan bidra till att utvecklingsprocesser kommer igångeller intensifieras i de enskilda skolorna. Den förändrade ansvarsfördelningenkan dock inte ensam förväntas leda till ett lokalt förändrings- ochutvecklingsarbete. Del är mol denna bakgrundman bör se LUT74:s förslag rörande skolinriktad personalutbildning. De kravsom bör ställas på denna bör enligt LUT 74:s uppfattning bl. a. vara att skapatillfällen till diskussioner om skolans mål och deras innebörd, geinformation om de förutsättningar som den enskilda skolan arbetar med, - geenskilda skolor eller grupper av personal inom dessa stöd och hjälp i det fortlöpande arbetet med att granska och värdera den egna verksam heten, gepersonalen i enskilda skolor stöd och hjälp all successivt öka sin kunskap om utvecklingsprocessers natur etc, - möta de konkreta behov av stöd ochhjälp som enskilda skolor eller grupper inom dessa behöver, - förmedla information mellanskolor. Det är uppenbart, vilketjag har betonat, att gränserna mellan vad som är att betrakta somutbildning, utvecklingsarbete, informations-och konferensverksamhet samt vadsom är normala planeringsuppgifter är flytande. I det dagliga arbetet blirsåledes ofta utvecklingsarbete och skolinriktad fortbildning en helhet. Detfmns således en stark koppling mellan personalutbildning i dess skolinriktadeform och det lokala, skolinriktade utvecklingsarbetet. BokstavskombinationenFbU - fortbildning och utvecklingsarbete är på den lokala nivån från dennasynpunkt mer relevant än den traditionella FoU - forskning ochutvecklingsarbete - för att beskriva samspelet i skolutvecklingen. Inte minstframträder detta om man jämför personallagsulbildningen (PLAG) ochskolledarutbildningen (SLUG) äena sidan med den utveckling av arbetsplaner somsker med stöd av den lokala genomföranderesursen å den andra sidan. PLAG,som endast berör gmndskolan, skall särskUt bidra till en utveckling av skolanssamlade verksamhet inom det egna rektorsområdet. Speciellt intresse riktasdärvid mot arbetssätt och arbetsformer i skolan. Alla aktiviteter i skolanssamlade verksamhet bör bidra tiU elevernas allsidiga utveckling. Innehållet ide olika verksamheterna bör därför bestämmas 1980/81:97 40 PLAG syftar just till ett ökal målinriktat samarbele mellanskolans olika yrkesgrupper. Jaganser alt personalutbildning av det slag PLAG representerar bör planeras och iprincip ocksä genomföras lokalt. Lokall känner man bäsl förutsättningarna. Manvel hur långl man har kommit i förändringsarbelel. vilka problem som finns,elc. Lokall kan man också i regel bäst bedöma vilka utvecklingsinsatser som iett vissl läge är mesl angelägna. Med förslagen i den s.k.besparingsproposilionen och ställningstagande därtill (prop.1980/81:20, UbU 1980/81: 15, rskr 1980/81: 120) samt i budgetpropositionen 1981(prop. 1980/81: 100 bil. 12) har dessa fortbildningsinsatsers karaktär avfortbildning för lokalt utvecklingsarbete med ett starkt lokall inflytande äntydligare markerats. Bl.a. blir del därmed inle längre nödvändigl att bedrivafortbildningen i lagarbetets form. Jag har därför i budgetpropositionen anförlalt fortbildningen framgent bör kallas fortbildning för lokaltutvecklingsarbete i gmndskolan. Behovetav utbildning kan variera starkt från rektorsområde lill rektorsområde. 1någon skola kan del vara naturligl att lägga tyngdpunkten på planering ellersmå försök av olika slag, medan det i en annan skola är angelägnare med en mertradilioneU utbildningsinsats. På vissa häll kan del vara lämpligl att alla iskolan redan från början deltar i utvecklingsprocessen. Utbildningsinslag kanbehöva varvas med andra arbetsuppgifter. Pä andra håll kan det vara bättre attnågon mindre personalgmpp försl tar itu med frågorna och kanske genomgår någonexternt arrangerad kurs. Utbildningstidens längd och förläggning kan såledesbehöva variera liksom utbildningsformerna i övrigt. kan det varanaluriigt att knyta utbildningen lill någol mer specifikt aktuellt problem iskolan som t.ex. hur alkohol-, narkotika- och tobaksfrågorna skall behandlaseller hur undervisningen i de naturorienterande ämnena skall kunna förbättras.Skolans skyldighet alt verka för jämställdhet fömtsätter att dess personal fårkunskaper och hjälp alt bearbeta attityder till kvinnligt och manligt.Jämställdhetsfrågorna skall därför enligt min mening ingå i fortbildningen förlokall utvecklingsarbete i gmndskolan. Kommunenoch rektorsområdet behöver ha stimulans, stöd och hjälp på olika sätt. Sådanstimulans i fråga om utvecklingsprocessen ges genom informations- ochkommenlarmalerial till läroplanerna. Därvid bör olika exempel och problempresenteras. Dessulom behövs en betydande personalinsats på olikarektorsområden. Enligt min mening bör del ankomma på länsskolnämndema att isamarbele sinsemellan och med skolstyrdsema svara för detta. SÖ bör därvid haen gentemot länsskolnämndema samordnande uppgift. Somjag har nämnt har PLAG enbart berört gmndskolan. Jag anser detemellertid angeläget att förbättra fömtsättningarna för del lokalautvecklingsarbetet även inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 1980/81:97 41 vecklingsinsatsermed PLAG;s inriktning bör därför initieras också för dessautbildningsformer. Möjlighetema till samverkan härvidlag mellan kommunensvuxenutbUdning och andra former av vuxenutbildning bör beaktas. Denindividinriktade utbildningen skall enligt LUT 74 ge den enskilde tillfälle attvidga och fördjupa erfarenheter, kunskaper och insikter inom de områden somgmndutbUdningen omfattat. Den skall därvid bl. - utöver den skolinriktadeutvecklingsstödjande fortbildningen - ge den enskilde möjlighet att utveckladen problemlösande förmågan, förmågan att analysera och motivera sittagerande, den reflekterande inställningen till sitt ämne eller sina ämnen,förmågan att söka och bearbeta kunskap samt vanan vid och förmågan tillsamverkan och samarbete med andra. Den individinriktade personalutbildningenskall vidare, enligt LUT 74, ge den enskilde tillfälle att söka och bearbetakunskaper samt göra erfarenheter och upplevelser på områden som befingas avyttre förändringar i samhälle, arbetsliv, yrken och ämnen eller av förändringarav värderingar och synsätt inom samhälle, arbetsliv och forskning; avväsentlig betydelse är här också det internationella perspektivet. Den enskildeskall också ges tillfälle att komplettera sin utbildning i de fall centralabeslut förändrar skolan som institution och ta del av kunskaper ocherfarenheter som görs genom forskning och utvecklingsarbete påundervisningsområdet, att fördjupa den specialisering mot ämnesområden (ämnen),åldersgrupper eller funkfioner, som gmndutbildningen omfattat, att vidga ellerkomplettera denna specialisering samt att utbilda sig för nya funktioner inomsin tjänst. Den enskilde skall också få tillfälle till olika slag av personligutveckling. Det stora ochvariationsrika behovet av personalutbildning understryks av remissinstanserna.Generellt sett anses möjligheterna till komplettering av ämneskunskaper ochyrkesfärdigheter f. n. alltför dåliga och för ojämnt fördelade på de olikapersonalkategorierna. Behovet av ämnesmetodisk fortbildning bör också enligtremissinstanserna tillgodoses bättre. Några remissinstanser förordar således enförskjutning av insaiserna från mer allmänpedagogiskt slag till sådana som ihögre grad direkt berör ämnen och metodik. Denindividinriktade personalutbildningen sker genom olika utbildningar somanordnas av fortbildningsavdelningarna och i viss mån av länsskolnämndernaunder ämneslnriktade studiedagar. Den för samhäUet totalt sett ikostnadshänseende mest omfattande utbildningen sker emellertid inom högskolanmed tjänstledighet för studier med B-avdrag på lönen eller med bibehållen lön.Det är angeläget att denna utbildning ger så stort utbyte som möjligt. En annanreglering än den nuvarande bör därför göras av vilken utbildning i högskolansom bör få genomgås med B-avdrag. Del ankommer på regeringen eller denmyndighet som regeringen beslutar att 1980/81:97 42 bestämmaom vilka fömtsättningar som skall gälla för att studier skall berättiga tiUtjänstledighet med helt eller delvis behåUna löneförmåner. Jagövergår nu till att redogöra för mina förslag i detta avseende och behandlarsedan också frågorna om ansvarsfördelning och om målgmpper för utbildningsinsatsema.Jag tar också upp frågan om tidsresurser för den lokala skolutvecklingen ochför den individinriktade utbildningen. Somjag fidigare har framhållit bör även inriktningen av den individinriktadepersonalutbUdningen bestämmas utifrån skolväsendets behov och utformas så attutbildningsinsatserna om möjligt knyter an till del lokala utvecklingsarbetet. Personalutbildningenmåste således enligt min mening primärt syfta till att personalens kompetensskall kunna bibehållas eller förbättras. Utbildningen måste därför tillgodosesåväl behovet av komplettering och fördjupning som breddning av kunskapernaoch vidareutvecklingen av arbetssätt och metodik i olika ämnen. Innehålleti skolans skilda ämnen förändras olika snabbt. Inom t.ex. vissa tekniska ämnensker utvecklingen i en takt som gör all lärarnas kunskaper redan efter några årkan vara föråldrade. Inom andra ämnesområden är kunskapsmassan mer statisk. 1sammanhanget villjag emeUertid framhålla att förändringar avinnehållet i ett ämne inte behöver innebära att det uppstår behov avformaliserade utbildningsinsatser. Det är ett naturiigt inslag i lärarensförberedelse- och uppföljningsarbete att han eller hon fortlöpande informerarsig om nyheter och förändringar på samma sätt som det för alla andrayrkesgmpper i samhället är nödvändigt att följa med i utvecklingen inom sittyrkesområde. En systematisk planering av verksamheten i skolan lillsammans medkolleger är enligl min mening härvid av slor betydelse. Vidsidan av de utbildningsbehov som uppstår på grund av förändringar iämnesinnehåll är det angelägel att också uppmärksamma behov som beror påbrister i lärarnas grundutbildning. Delär här inte möjligt att göra en heltäckande beskrivning av de utbildningsbehovsom kan bli aktuella i framliden. Det måste ankomma på SÖ att som en del av denlångsiktiga och övergripande planeringen också analysera och presentera behovenav personalutbildning samt lägga fram förslag till innehåll i och inriktning avsådan utbildning. Jag kommer därför under förutsättning av bifalltill mina förslag senare alt föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att i sambandmed anslagsframställningarna med början för /83 kartläggabehovet av personalutbildning inom skola och vuxenutbildning samt framläggaförslag till erforderliga åtgärder och priorileringar. SÖ bör därvid utgå frånvad jag i det följande anför om angelägna behov. del av utbildningsbehoven bör som jag har sagt tidigare, tillgo- Prop.1980/81:97 43 SÖ bör undersöka vUka möjligheter det finns alt anlita andrautbildningsanordnare i de fall högskolan inte kan svara för utbildningen.Sådana utbildningsanordnare kan vara branschorganisationer för yrkestekniskutbildning, olika organisationer m. fl. Jag vill här peka på några särskiltangelägna behov. Regeringenbör bereda tillfälle att ta del av vad jag nu anför om angelägnafortbildningsbehov. Iskilda sammanhang har jag framhållit behovet av att förbättra undervisningen ibasfärdigheterna i skolan. Jag anser därför att det är ytterst angeläget attlåg- och mellanstadiets lärare ges möjligheter till en ämnes-och metodinriktadutbildning i svenska och matematik. En motsvarande utbildning med vuxenpedagogiskinriktning är angelägen för lärarna inom grundutbildningen för vuxna. 1 enlighet med beslut omläroplan för m. m. 1978/ 79; 180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422) har en omfattande fortbildning inletts för klasslärare i naturorienterandeoch tekniska moment. Utbildningen som omfattar sammanlagt skall varasamordnad med ett lokalt utvecklingsarbete varvid möjlighelerna till enstadieövergripande metodisk fortbildning som också omfattar högstadiets lärareskall beaktas. Den ämneslnriktade fortbildningen för låg- och mellanstadietslärare skali enligt beslut av (prop. 1979/80; 100 bil. 12, UbU1979/80; 21, rskr 1979/80:233) genomföras med början1980/81 och omfatta var tredje lärare. Som ett komplement till dennafortbildning anser jag del angelägel alt utbildningsmöjligheter av skilda slagskapas inom högskolan. För flera lärargrupper påhögstadiet finns behov av en kompletterande utbildning. Jag vill här särskiltpeka på de behov som de nya kursplanerna för högstadiet leder till. Uppgiftenatt orientera om olika ämneskunskapers betydelse för skilda yrken och studierhar förts in som moment i kursplaner i avsikl att förstärkastudie- och yrkesorienteringen och göra den till en angelägenhet för alla iskolan. Som ell ytterligare exempel vill jag framhålla de förändringar som harskett i kursplanerna vad gäller den allmänbildande undervisningen om datorer.De nya huvudmomenten berör i första hand undervisningen i samhälls- och naturorienterandeämnen samt i matematik. Många lärare med äldre grundutbildning behöverkomplettera sina kunskaper. Utbildningsbehovet är enligt min mening störst förlärare i samhällskunskap och matematik. Behovet av fortbildning på detta områdeär stort också för gymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens lärare. Förhögstadiets del anser jag det vidare angelägel att få fler lärare med en bredkompetens. 1 slor ulslräckning har lärarna pä högstadiet bara utbildning i tvåämnen. Utbildningsinsatser som breddar kompetensen hos högstadiets lärare bördärför få hög prioritet. Jag vill i sammanhanget peka på bristen på lärare medutbildning i teknik inom den naturorienterande 1980/81:97 44 sektornoch i religionskunskap inom den samhällsorienterande sektom. För dessa grupperbör kompetenshöjande insatser sällas in. Jag vill härvid betona att utbUdningsom leder fill ny behörighet lill annan tjänst inle, utöver vad som hittillshar gällt, bör bedömas vara angelägen. Jaghar tidigare påtalat behovet av en skolinriktad fortbildning för gymnasieskolansoch vuxenutbildningens lärare. När del gäller den mer individinriktadepersonalutbildningen bör den enligt min mening ha sin tyngdpunkt ikomplettering och fördjupning. Som jag lidigare har påpekat medför den snabbatekniska ulvecklingen att ämneskunskaperna för vissa lärargrupper snabbtföråldras. Jag vill här speciellt framhålla de behov som utvecklingen inomelektronik- och dataområdet föranleder för vissa lärarkategorier. Den tekniskautvecklingen liksom ulvecklingen inom dataområdet får följder för ett flertalämnen. Sä t.ex. påverkas innehållet i de ekonomiska ämnena på ett avgörandesäu. Andra konsekvenser av den tekniska utvecklingen inom dataområdet är attproblem som lidigare har betraktats som alltför komplexa för all kunnabehandlas i undervisningen nu ofta kan tas upp. Med den nya tekniken kan ocksåolika processer och fenomen lättare åskådliggöras i undervisningen varigenommetodiken i många ämnen förändras. Jag anser det angeläget allpersonalutbildningen planeras så att berörda lärargrupper får möjligheler allsnabbt ta del av olika nyheter. Jagvill i sammanhanget underslryka betydelsen av all lärarna i de yrkesinriktadeämnena ges uiökade möjligheler att kontinueriigt komplettera sinayrkeskunskaper. Detla behov av utbildning betingas i första hand av de tekniskaoch produktionsmässiga förändringarna inom näringslivet. Jag ser del därvid somangelägel alt utnyttja kurser och andra utbildningsarrangemang inomnäringsliv, industri och förvaltning. För lärare i yrkesinriktade ämnen vara ändamålsenligt all direki i yrkeslivet fä kompletterasina kunskaper. Jag anser därtor all de möjligheter lill yrkesstudier som nufinns skall finnas kvar. Beslul om yrkessludier fattas avlänsskolnämnderna. Trots all eflertVågan pä yrkessludier är slor utnyttjas intehela den avsatta resursen. Jag anser att delta till någon del beror pä enalllför omständlig beslutsprocess. Del är därför angelägel alt finna sådanaformer för planering och beslul om yrkesstudierna all de kan på ett enkelt sätlplaneras in i lärarnas arbele. Jag anser därför all i fortsättningen kommunenutifrån generella riktlinjer och inom ramen för de bidrag till lokalskolutveckling och personalutbildning som jag kommer att föreslå bör få beslutaom yrkesstudier för lärare. Inom yrkesinriktade studievägar på gymnasieskolanoch inom vuxenutbildningen är det vidare angeläget att fackteori ocharbetsteknik kan integreras. Delta kräver för många lärare grundläggandeutbildning inom. Olika kurser, bl.a. inom komvux, kanvara lämpliga i della sammanhang. Jagvill framhålla alt del är väsentligt att lärarna inom vuxenutbildningen gessamma möjligheter lill personalutbildning som lärarna i 1980/81:97 45 De förslag jag här lägger fram för ochgymnasieskolans lärare gäller i tillämpliga delar således även för vuxenutbildningenslärare. Sistnämnda lärargruppers speciella behov och förutsättningar måsteemellertid också särskilt uppmärksammas. De utbildningsbehov somaktualiseras för vuxenutbildningens lärare men också i många fall för lärarnainom gymnasieskolan berör små målgrupper. Jag anser det därför angeläget aftutbildningen arrangeras så att den kan samordnas för de olika lärargrupperna.Möjligheterna till samordning med personalutbildningen förarbetsmarknadsutbildningens lärare måste därvid beaktas. En samordning avutbildningarna kan vara ändamålsenlig även av rent pedagogiska skäl. Lärarnainom de olika slagen av utbildning har ofta olika utbildningsbakgrund och olikaerfarenheler vilket kan utgöra en stimulans i utbildningen. Bristen på speciallärareär fortfarande stor i skolväsendet. Behovet av personal med någon form avspecialpedagogisk kompetens visar relativt ringa tecken till att minska. Enligtmin uppfattning utgör därför det specialpedagogiska området alltjämt ettområde som bör prioriteras. Här står beträffande anordnandet av utbildningenflera vägar öppna. Dels finns de gängse speciallärarutbildningarna, vilka geren förhållandevis såväl bred som djup utbildning. De bör anordnas ävenfortsättningsvis i enlighet med vad jag har föreslagit i propositionen ombesparingar inom statsverksamheten, m. m. 1980/81:20, UbU 1980/81: 15,rskr 1980/81; 120). Det är emellertid enligt min mening angeläget att skolanspersonal i betydande utsträckning ges specialpedagogisk kompetens även på andrasätt. Från resurssynpunkt är det inte rimligt alt slora delar av lärarkåren gårigenom en så lång och dyrbar utbildning som speciallärarlinjerna. Sådanutbildning bör i första hand förbehållas lärare som på grund av sintjänstgöring har särskilt stora behov av specialpedagogiska färdigheter. Därförmåste ut-bUdningsbehovet inom specialpedagogik tillgodoses även på andra sätt.De flesta kommuner har tUlgång till egen specialpedagogiskt utbildad personal.Jag anser att det bör vara möjligt att den personalen engageras i lokaltanordnad utbildning i specialpedagogik. Samverkan med högskolan är härvidlagviktig vid anordnandet av kortare kurser inom olika områden. Jag vUl här ocksåaktualisera behovet av fortbildning för lärare inom specialskola och särskola.Jag ser det angeläget att berörd personal bereds tillfälle att delta i denfortbildning som ordnas för skolväsendets personal i övrigt. Det är emellertidnödvändigt att de också får möjligheter att i takt med den pedagogiska ochtekniska utvecklingen fortlöpande komplettera sina kunskaper inom resp.specialområde. Jag vill här särskilt nämna behovet av fortbildning iteckenspråk. JagvUl här också något behandla behoven av fortbildning på gmnd av invandringen.Ett problem därvidlag utgör bristen på behöriga hemspråkslärare, vUket jagnågot berört vid min presentation av förslagen budgetproposition.Det är angeläget att sätta in kompetenshöjande åtgår- 1980/81:97 46 derockså i fråga om den obehöriga delen av lärarpersonalen, särskill för dem somkan bedömas komma alt tjänstgöra i skolväsendet. Så långt möjligtbör också de behöriga hemspråkslärarnas behov av fortbildning beaktas, varvidjag anser att specialpedagogiska moment bör ges särskild uppmärksamhel.Utbildningen kan utgöra en dd av det lokala utvecklingsarbetet och knyta anlill personallags- och skolledarutbildning-arna. Skolanhar ett stort ansvar för att invandrarbarnen inte endast lär sig sitl hemspråkutan även svenska. Särskilda och mer omfattande utbildningsinsatser bör sättasin för att förbättra lärarpersonalens förmåga all undervisa i svenska somfrämmande språk. Del lorde här bli fråga om relativi sett längre kurser inomhögskolans ram. Denna utbildning bör vända sig till alla kategorier av lärare isvenska och främmande språk i skolväsendet. Styrande vid urvalet måslegivetvis vara det lokala behovet av personal med särskilda kunskaper påområdet. SLUG ingår vid sidan omPLAG, numera fortbildningen för lokalt utvecklingsarbete i gmndskolan, i detpersonalutbildningsprogram som utgör ett led i SIA-reformen. Utbildningenstartade och föregicks av en försöksutbildning. Målgruppen består till ca60% av skolledare i . De resterande utgörs avskolledare i gymnasieskola, och statlig vuxenutbildning m.fl.skolformer. Avsikten är att samtliga skolledare skall genomgå utbildningen.Huvudsyftet med SLUG är att skapa instmment för att ändra skolans arbetssätt.Utbildningen syftar också fill att utveckla skolledarfunktionen men är intenågon traditionell ledamtbildning. Den skall i stäUet vara en hjälp för denenskilde och hans skola att i högre grad än nu nå fram lill skolans mål.Skolledarnas ansvar för jämställdheten leder fiU att dessa frågor bör beaktas iSLUG. En fjärde inte Uka klart uttalad ambition är att enskilda skolledareskall fördjupa sin självkännedom och sin kunskap om relationer mellanmänniskor. I regeringens proposition om besparingar i statsverksamheten, m.m.,har jag föreslagit besparingar avseende denna utbildning. SLUGär i huvudsak en grundutbildning för alla i tjänst varande skolledare. Jaganser det angeläget att denna utbildning kan fuUföljas enligt de ursprungligaplanerna trots besparingarna. Det är också viktigt att nytillkommandeskolledare kan få del av utbildningen. Som jag har framhållit ibesparingspropositionen bör det vara möjligt alt genom höjd effekfivitet ochviss samordning med PLAG minska kostnaderna för SLUG. Jag har fidigareföreslagit en förändring av PLAG som innebär alt utbildningen planeras ochgenomförs som en skolinriktad lokal fortbildning och som stöd för det lokalautvecklingsarbetet. Det är därför nödvändigt att SLUG organiseras på ett sådantsätt att möjligheterna att genomföra delar av utbildningen i anslutning tUl detlokala utvecklingsarbetet fillvaratas. Prop.1980/81:97 47 5.4 Ansvarsfördelningmellan stat och kommun för personalutveckling Jaghar lidigare föreslagit riktlinjer för innehållet i den framlida personalutbildningeninom skola och vuxenutbildning.