prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Härigenom skulle man undvika atl en enskildbefattningshavare på verket kom att överpröva elt beslul som fattats av enskolstyrelse eller en länsskolnämnd i plenum. De principiella utgångspunkter som SAK föreslår skallligga lill grund för besvärsinstitutet inom skolområdet accepterasi allmänhet. Att SÖ även fortsättningsvis skall ha det centralaansvaret för de pedagogiska frågorna inom AMU tillstyrks av RRV, SAMN, SÖ, länsskolnämndernai , , , och , komvuxutredningen,, LO samt SÄCO/SR. SAMN anser atl nuvarande regelsystem bör ses över i syfteatt klariägga hur och när AMU kan utnyttjas av statliga organ i ett meraallmänt röriighetsslimulerande syfte. har man nämligen förutsatt allstatsförvaltningen inom sig i princip skall klara omplacering, personalutveckling,bibehållande i anställning av arbetshandikappade m.m. utan att utnyttja dearbetsmarknadspolitiska hjälpmedel som AMS och SÖ förfogar över. Behovel av en utökad samordning mellan AMU ochungdomsskolan framhålls av flera remissinstanser, bl.a. länsskolnämnderna iUppsala, , och , i Jämtlandslän samt . Av de remissinstanser som berört AMU:s organisationförordar RRV, SÖ, länsskolnämnderna i och län samtlänsstyrelsen i län att decentraliseringen av AMU-administrationensker med nuvarande organisation som grund. Beträffande de alternativa organisationsformer som SAKpresenterar tillstyrks alternativ 1 med överförande av genomförandeansvaret lillprimärkommuner och landstingskommuner av SAMN, länsskolnämnderna i ,, , , Ålvsborgs. och Västerbottenslän, i , komvux-ulredningen, , Norrköpingsoch kommuner. läns landstingskommun och skoladministrativaföreningen. Alternativ 2, dvs. med en flyttning av genomförandeansvaret tillAMS, tillstyrks av länsskolnämnden i län och LO. AMS vill i avvaktan på ulredningenom AMU inte ta ställning till SAK:s organisationsalternativ. 1980/81:107 188 Belräffande tillsynsansvaret över folkhögskolorna framhållerSÖ att frågan om vilka tillsyns- och utvecklingsuppgifter som skall ligga påcentral nivå bör prövas i det fortsatta översynsarbetet. De nya tjänster somkan erfordras för en utökad tillsyn bör placeras vid SÖ. Däremot bör enligt SÖ:suppfattning inga nya resurser tillföras länsskolnämnderna för dennaverksamhet. I län tillstyrker folkhögskoleutredningensförslag om sex regionalt arbetande konsulenter vid några länsskolnämnder. i föreslår atllandstingsskolorna slälls under länsskolnämndens tillsyn. Beträffande tillsynsansvaret över studieförbundens verksamhetanser att detta bör överföras från SÖ lill . Frågankräver dock enligl rådets uppfattning ytteriigare analyser och diskussioner.SÖ anser dock atl SÖ även fortsättningsvis bör ha delta centralatillsynsansvar. För detta önskar SÖ en förstärkning av de personellaresurserna. () tillstyrker också ett fortsatttillsynsansvar för SÖ vad gäller studieförbunden. Båda remissinstansernaföreslår att ansvaret för övrig bildningsverksamhet överförs till kulturrådetoch anser att länsskolnämnderna inte bör få någon tillsynsfunktion inomfolkbildningsområdet. Statskontoret anser det inte självklart atl SÖ även i forlsältningenskall vara central tillsynsmyndighet för studieförbunden och önskar alt frågan uiredsi särskild ordning. i län menar att en regionaltillsynsfunktion bör tillskapas för folkbildningen. i Uppsalalän önskar att den kommande organisationskommittén ser över möjligheterna regional tillsyn även av folkbildningen. 8 organisation och arbetsformer Remissinstanserna ansluter sig i allmänhet till SAK:sförslag om den statliga skoladministrationens framlida roll och uppgifter,vilka sammanfattas under funktionerna skolutveckling, planering ochadministration. SÖ understryker dock alt funktionen skolutveckling inrymmerinslag av såväl övergripande planering som verksamhetsplanering. SAF anser atluppdelningen i skolutveckling, planering och administration kan medföra vissasvårigheter eftersom planering behövs för både skolutveckling ochadministration och eftersom administration är en förutsättning för skolutveckling. Även förslaget om uppgiftsfördelning mellan SÖ och länsskolnämndernaaccepteras i stort. Av de remissinstanser som uttalat sig om SÖ:s organisationtillstyrker 1980/81:107 189 majoriteten förslaget att SÖ får en i huvudsak sakinriktadorganisation dvs. en uppdelning efter utbildningsformer, bl.a. RRV, de flesta länsskolnämnderna,länsstyrelserna i , och , komvux-utredningen,elevvårdskommittén, folkbildningsförbundet, skoladministrativa föreningen.Kommunförbundet, , , , , ochLuleå kommuner. SÖ, länsskolnämnden i län och /SR önskar dockytterligare analyser innan man anser sig kunna ta ställning till . anser att SAK lagt en god grund för detfortsatta översynsarbetet beträffande men tar inle ställningtill SAK:s olika organisationsalternativ. I fråga om hur den sakinriklade organisationen bör se utgår remissinstansernas åsikter isär. SAK:s allernaliv I med en enhet för denobligatoriska utbildningen, en enhet för gymnasieskolan och en enhet förstatlig och vuxenutbildning, folkbildning och AMU tillstyrks av bl.a.RRV, SIL, komvux-utredningen, , samarbetsorganisationen för Sverigesvuxenstuderande samt , och kommuner.Statskontoret tillstyrker som en första etapp en omorganisation med i principsamma huvudstruktur som alternativ I, dvs. med olika enheter för ,gymnasieskolan och vuxenutbildningen men anser att en förnyad prövning avorganisationen bör göras när pågående ulredningar om gymnasieskolan, AMU ochvuxenutbildningen slutbehandlats. Som en övergångslösning föreslårstatskontoret vidare atl vissa kvarvarande uppgifter inom SÖ:s avdelningar Poch L förs till'en gemensam enhet. Vidare tillstyrker statskontoret förslagetom en särskild administrativ enhet. Under arbetet med att förändra bör den nya organisationen enligt statskontorets mening successivtutvärderas och vid behov förändras. Vidare bör man pröva olika tekniker församverkan över enhelsgränserna, I.ex. i form av tvärgående program. SAK:s alternativ 2 med en enhet för den obligatoriska ulbildningen,en enhet för gymnasieskolan samt statlig och vuxenutbildning, en enhetför AMU och en enhet för folkbildningen tillstyrks av länsskolnämnderna iKalmar, , , och samt ,länsstyrelserna i samt . ,studieförbundet , kommun och länslandstingskommun. Flera remissinstanser framför egna förslag till en sakinriktadorganisation för SÖ. i föreslår en organisationi huvudsak enligt alternativ 1 men med en särskild enhet för folkbildningen. LänsskolnämndernaI , och samt elevvårdskommittén föreslår enenhet för den obligatoriska utbildningen, en enhet för folkbildningen och enenhet för övriga utbildningar. i föreslår enenhet för den obligatoriska ulbildningen och en enhet för övriga utbildningar.Umeå kommun föreslår en 1980/81:107 190 enhet för den obligatoriska utbildningen, en enhet förgymnasieskolan och vuxenutbildningen och en enhet för AMU och folkbildningen. Länsskolnämnderna i , och länsamt elevvårdskommittén anser alt ansvaret för FoU skall ligga på de olikasakenheterna och inte sammanföras lill en särskild FoU-enhet. ULÄ påpekar att det finns vissa läromedelsfrågor avsamordnande karaktär som bör handläggas av en enhet inom SÖ med samordnandeuppgifter. Övriga läromedelsfrågor bör handläggas av de olika arbetsenheternaså att en samordning sker med de allmänna undervisningsfrågorna. föreslår atl handikappfrågorna gesen mera samlad bedömning inom det framlida SÖ. Genom en samordnad organisationskulle effektiviteten kunna förbättras och kontakterna med allmänhetenunderlättas. Några remissinstanser har behandlat SAK:s förslag till eltstabsorgan direkt under SÖ:s verksledning. SAK:s förslag tillstyrks av SIL, länsskolnämndernai , och län, SÄCO/SR, LRF, och Umeåkommuner. SÖ vill inte redan nu ta ställning till SAK:s förslag om ettstabsorgan men framhåller att verksledningen under omorganisationsskedelbehöver en ad-hoc-grupp för planerings- och samordningsuppgifter. TCO avstyrkerförslaget om ett stabsorgan och föreslår ell centralt SSA-råd. i lån föreslår i stället för ett stabsorgan elltill verksledningen knutet sekretariat. Beträffande den framtida sammansättningen av SÖ:s styrelseger remissinstanserna åtskilliga synpunkter. Merparten av instanserna förordaralternativ 2, dvs. med företrädare för riksdagspartierna, kommuner, landsting,verksledning, arbetsmarknadsorganisationerna, AMS och UHÄ, bl, a.statskontoret, UHÄ, SIL, AMS, länsskolnämnderna i , ,, , , , , , ,och , länsstyrelserna i , samt , integrationsutredningen. , ,, , , , , , , ,, och kommuner, , och Västerbottensläns landstingskommuner. SAK:s alternativ 1, dvs. en verksslyrelse med representanterför riksdagspartierna, kommunerna, landstingen och verksledningen, tillstyrks endasiav RRV, länsskolnämnden i , LRF. och kommuner samt skoladministrativaföreningen. bibehållande av SÖ:s styrelses nuvarandesammansättning förordas av länsskolnämnderna i och län. SÄCO/SR,och . SÖ och länsskolnämnden i län anser atl del i SÖ:sstyrelse bör Prop.1980/81:107 191 finnasrepresentanter för arbetsmarknadens organisationer, AMS, UHÄ samt elever ochföräldrar men däremot inte för de politiska partierna. LO, SAF och TCOframhåller viklen av alt arbetsmarknadens parter blir representerade. RHSkräver att representanter för föräldrarna skall ingå . SAVanser att det är angeläget att elever, föräldrar, AMS och UHÄ är representeradei . Däremot är SAV tveksam till atl personalföreträdare bör ingåmed tanke på den ökande lokala förhandlingsverksamheten. Någraremissinstanser önskar ytterligare utredning av frågan om och dålämpligen i samband med en allmän översyn av formerna för sammansättning aväven andra ämbetsverks lekmannastyrelser, nämligen SCB, länsskolnämnden i Västerbottenslän, och läns landstingskommun. UHÅoch TCO menar att de positiva erfarenheterna av UHÄ:s planeringsberedningartalar för alt man bör pröva en sådan organisation även för SÖ, något somavvisas av SÖ. 9 Länsskolnämndernas organisation och arbetsformer SAK:sförslag till arbetsfördelning mellan SÖ och länsskolnämnderna samt nämndernasverksamhetsområde och uppgifter godtas i regel av länsskolnämnderna.Länsstyrelsen i avvisar varje tanke på fusion av nuvarandelänsfunktioner lill regioner om flera län. SÖ menar dock att en kvalificeradpedagogisk stödorganisation inte bör splittras på 24 länsskolnämnder utanframför allt bygga på vissa resurser (FoU och fortbildning) som koncentrerastill de sex högskoleregionerna. SÖ och några andra remissinstanser efterlyserökad klarhet och konkretion om relationerna mellan SÖ och länsskolnämnderna. Länsskolnämndeni anser SAK:s beskrivning av länsskolnämndernas pedagogiskauppgifter allför vag och efterlyser en beskrivning av nämndens uppgifter i meroperationella termer. Arbetsfördelningenmellan och länsskolnämnden har berörts av några remissinsianser.I huvudsak accepteras därvid SAK:s förslag som innebär atl nuvarandeuppgiftsfördelning mellan länsskolnämnd och länsstyrelse ligger fast. Medhänsyn lill de speciella förhållanden som råder i önskar dock länsskolnämndenoch därstädes i stället för nuvarande uppdelning av skolärendenamellan och länsskolnämnden en återgång lill samma ordning som lillämpasi övriga län. Principenatl del inle skall finnas specielll avdelade resurser för fortbildning vid länsskolnämndernagodtas av länsskolnämnderna i , , . och samt kommun.Däremot anser flera 1980/81:107 192 länsskolnämnder alt fortbildningskonsulenlorganisalionenhar en viktig uppgift och därför bör finnas kvar i sin nuvarande form. Dettaframhåller bl.a. länsskolnämnderna i , , , och , , och . Några länsskolnämnderanser alt den nuvarande gymnasieinspektionen och skolkonsulentorganisationenkan omstruktureras varvid vissa av dessa resurser överförs från SÖ tillnämnderna. Flertalet remissinstanser instämmer i SAK:s uttalande atl länsskolnämndernabör ha en flexibel organisation och själva kunna besluta om arbetsfördelningeninom ramen för tillgängliga resurser. i länanser att inga tjänster vid nämnderna skall ha centralt givnabefattningsbeskrivningar. i finner det omöjligtatt samma organisationsmodell skall kunna tillämpas för alla nämnder. Enligt länsskolnämndeni finns del ingen anledning att redan nu låsa sig vid en bestämdorganisation. understryker behovet av en flexibel organisationför att länsskolnämnden skall kunna möta hastigt uppkomna problem, t. ex.genom invandringen. Vissa remissinstanser förordar däremot att länsskolnämndernafår en fasl organisation. Länsskolnämnderna i , ochGävleborgs län anser atl nämnderna bör ha en organisalonsslruklur som liknar SÖ:s.Tjänstestrukturen bör också sä långt som möjligt vara enhetlig vid samtliga länsskolnämnder.Liknande tankar förs fram av SACOISR. I varnarför en alltför löslig organisation. Behovet av en bättre samverkan mellan SÖ och länsskolnämndernaunderstryks av länsskolnämnderna i , och i betonar vikten av samråd mellan de olikanämnderna liksom med SÖ. Länsskolnämnderna bör ha en rambudget i stället förnuvarande specialanslag anser bl.a. länsskolnämnderna i , ,och . Behovet av personalförslärkningar vid länsskolnämndernapåtalas av bl. a. länsskolnämnderna i och . Länsskolnämndernai och påpekar atl nämnderna saknar tjänster påmellannivån. Kommunförbundel vill inle alt länsskolnämnderna utvecklas tillnågra "regionala överstyrelser" utan all nya resurser i första handskall tillföras kommunerna. i påpekar atl SAK intetagit upp frågan om vilken myndighet som bör tillsätta personal vid länsskolnämnderna.Länsskolnämnden i föreslär atl regeringen tillsätterchefstjänsterna och länsskolnämnderna övriga tjänster. Beträffande länsskolnämndernas sammansättning anser länsskolnämndenI att länsskolnämnden skall beslå av sex 1980/81:107 193 politiskt valda, representanter för arbetsgivare ocharbetstagare samt en jurist. Nämnden avvisar SAK:s förslag att SÖ skall utse enledamot. i anser att samtliga ledamöter skallutses av . SÄCO/SR föreslår att de nuvarande nämnderna utökas med enrepresentant för /SR. föreslår atl i länsskolnämnden skallingå fem eller sju valda av samt en från . De flesta länsskolnämnderna förordar att de nuvarandefortbildningsavdelningarna avvecklas och att resurserna fördelas mellan SÖ ochlänsskolnämnderna. och ett antal kommuner föreslår däremot attresurserna fördelas mellan SÖ och kommunerna. SÖ anser att fortbildningsavdelningarnas resurser inte skallfördelas på länsskolnämnderna utan stå till SÖ:s förfogande, eventuelltdecentraliserade till de sex högskoleregionerna. SÄCO/SR och kommunframlägger liknande förslag. UHÅ påpekar att man vid en avveckling avfortbildningsavdelningarna bör beakta motsvarande resurser på högskoleområdet.Flera länsskolnämnder avvisar bestämt en uppdelning av fortbildningsavdelningarnapå högskoleregionerna och anser att det endast bör finnas en regionalskolmyndighet, nämligen länsskolnämnden. anmäler oro inför en avveckling avfortbildningsavdelningarna och framhåller att hänsyn måste tas till behovet avfortbildning av lärare som undervisar invandrarelever. anser det viktigt att la lill vara deerfarenheter av vuxenpedagogisk utbildning som finns samlade vidfortbildningsavdelningen i . Enligt RRV borde SAK - med utgångspunkt i de övergripandearbetsuppgifter som den statliga skoladministrationen skall ha - åtminstone hagjort en grov uppskattning av personalbehovet inom den statliga skoladministrationen.Vidare förordar RRV anställningsstopp samt en undersökning av om det ärmöjligt alt minska personalen snabbare än vad den naturliga avgången medger,givetvis med beaktande av anställningstryggheten. SAMN utgår från att en reducering av SÖ:s personal ärmöjlig och föreslår att SÖ får ta ansvaret för eventuella omplaceringar. TCOsaknar ett förslag om sysselsättningsgaranti för personalen på . SÖ förutsätter att garantier kan skapas för de anställdastrygghet och att SÖ får resurser för omskolningsinsatser. 13 Riksdagen1980/81. 1980/81:107 194 SIPU understryker betydelsen av utbildningsinsatser avolika slag. Behovet av utbildnings- och fortbildningsinsatser betonas även av länsskolnämndernai . Länsskolnämnderna i , , Malmöhusoch menar att man i det fortsatta översynsarbetet bör övervägaatl fördela delar av SÖ:s resurser i form av skolkonsulenter och gymnasieinspektörerpå länsskolnämnderna. Ifråga om del fortsatta översynsarbetets uppläggning anserRRV alt SÖ och länsskolnämnderna bör bli betrodda att själva genomföradetaljorganisationen inom ramen för vissa centralt givna restriktioner. TCO:sprincipiella uppfattning är att detaljutformningen bör göras inom myndighetenoch inle av en organisationskommitté. SÖframhåller behovet av en förändring och omprövning inom verket. En sådanförnyelse bör dock ske genom successiva beslut på grundval av ettkompletterande och stegvis genomfört analys- och utredningsarbete. Vidöversynsarbetet bör den statliga skoladministrationens kompelens ocherfarenheter tas till vara. SÖ anser alt regeringen genom en princippropositionredan i ett tidigt skede bör föreslå den huvudsakliga inriktningenav ett sådant arbete. Däremot bör inte detaljerade förslag i fråga om I.ex.planering, administration och enhelsindelning slås fast i ett första skede. SÖanser därför att den av SAK angivna tidsramen är alltför kort och altöversynsarbetet minst behöver ta . SAF menar dock att en kompetentverksledning, understödd av en aktiv styrelse, bör kunna klaraförändringsarbetet inom den av SAK angivna tidplanen. Statskontoret finner SAK:stidplan väl optimistisk men anser det dock möjligt atl genomföra en ny verksorganisaiioninom ramen för denna tidplan. beklagar alt SAK inte ger tillräckligaunderlag för beräkningar av kostnaderna för skoladministralionen och fördelningenmellan stat och kommun. är det därför nödvändigt att deekonomiska konsekvenserna av SAK:s förslag uireds innan några åtgärdergenomförs. Liknande synpunkter framförs av i samt , , och Örnsköldsvikskommuner. 1980/81:107 195 Utdrag ur elevvårdskommitténs promemoria angående behovetav länsskolpsykologtjänsterna och av centralt planerings- och utvecklingsarbeteinom elevvården (PM 16/79:3,) Genom beslut bemyndigades statsrådet en kommitté (U 1978:06) för alt utreda organisation, innehåll,arbetssätt och arbetsformer i skolans elevvårdsarbete. Kommittén antog namnetelevvårdskommittén.' 1 direktiven framhålls bl.a. att SIA-reformen gerkommunerna ökade möjligheter att själva välja medel och metoder förförverkligande av skolans övergripande mål. Delta innebär också all ansvaretför utvecklingsarbetet inom skolan förskjuts från centrala och regionalamyndigheter till lokal nivå. Kommittén borde därför pröva behovet av länsskolpsykologtjänsternaoch av centralt planerings- och utvecklingsarbete inom elevvården. Genom beslut bemyndigades statsrådet en kommitté (U 1978: 17) för översyn av den statliga skoladministrationen. Vid regeringssammanträdet utfärdadestilläggsdirektiv för bl.a. elevvårdskommillén. I tilläggsdirektiven framhållsall "del är angelägel atl översynen av den statliga skoladministralionen,så långl del är praktiskt möjligt, kan grundas på en samtidig och samladbedömning av alla de faktorer som kan påverka den slalliga skoladministrationensarbetsuppgifter och organisation." Med hänsyn därtill uppdrogs åt berördakommittéer att bedriva sill arbete så, atl de före tillregeringen kunde redovisa hur och i vilken omfattning deras förslag kunde kommaatl påverka den statliga skoladministrationens arbetsuppgifter och organisationpå olika myndighetsnivåer. har vid sin beredning av frågan ombehovet av länsskolpsykologtjänster och av centralt planerings- ochutvecklingsarbete inom elevvården gjort begränsade lokala undersökningar ikommuner beträffande enskilda befattningshavares behov av stöd och hjälp i deangivna ' Vid detta förslags avgivande hade kommittén följandesammansättning; ledamöter: fil. , ordförande,skoldirektör . direktör , avdelningsdirektör , v. ordf i och ombudsmanPer-Ebbe . Sakkunniga: departementssekreterarna . Huvudsekreterare är rektorn . Prop.1980/81:107 196 frågorna.Vidare har länsskolpsykologernas verksamhet diskuterats bl.a. vid en konferenstill vilken samtliga länsskolpsykologer var kallade. År1958 började en regional skolpsykologorganisation byggas upp. Verksamhetenbedrevs först som en försöksverksamhet i tre län. De regionala psykologernasorterade direkl under SÖ. Detvar etl förslag års skolkommission som var anledning tillförsöksverksamheten. Delta grundades dock på andra förutsättningar än de somkom att gälla vid inrättande av tjänsterna . ställningstagande beräknades antalet skoldistrikt, efter den dåaktuella kommunindelningsreformen, uppgå till omkring 900. Folkskoleinspektionenvar organiserad i 51 inspektionsområden. Avsikten var atl del i varjeinspektionsområde skulle finnas en utbildad skolpsykolog, som sedan skulle utseen lärare i varje skoldistrikt till deltidsanställd assistent. Denne skulle,efter viss utbildning, utföra rutinundersökningar, speciellt grupptestningaroch tjänstgöra som skoldistriktets rapportcentral. Maj:t /59 medgav försök med regional skolpsykologverksamhethade länsskolnämndsorganisationen just trätt i funktion. Någon instruktion förde regionala skolpsykologerna fastställdes inle . SÖ angavdock vissa allmänna riktlinjer för verksamheten. Enligl dessa borde deregionala skolpsykologerna stimulera till kommunala initiativ och söka samordnaoch utveckla en skolpsykologisk verksamhet. Samarbete med skolledare,lärare, läkare, kuratorer, studie- och yrkesvägledare, kommunalt anställda medskolpsykolo-giska uppgifter och med berörda myndigheter förutsattes för allfrämja den skolpsykologiska verksamheten inom regionen som helhet. De skulleockså ge information om den psykologiska synen på uppfostringsfrågorna. Visstfältarbete förutsattes också. Sålunda borde de regionala skolpsykologerna isärskilda fall aktivt delta i uppgifter som gällde differentiering saml dendirekta anpassningen och omvårdnaden av eleverna och när speciell anledningförelåg, medverka till atl särskild sakkunnig eller expert anlitades eller attremiss till sådan gjordes. Slutligen borde de hålla kontakt med denpsykologiska och pedagogiska forskningen och i mån av tid medverka vidutarbetandet av nya skolpsykologiska metoder. skolberedningkonstaterade att behovet av skolpsykologisk expertis varituppenbart. En fasl organisation borde byggas upp. Skolberedningen föreslogdärför alt tjänster för regionala, statliga skolpsykologer, benämndalänsskolpsykologer, skulle inrättas. Länsskolpsykologerna borde anknytas till länsskolnämnderna.Länsskolpsykolo- 1980/81:107 197 gernas uppgifter kunde eller borde inte preciseras frånbörjan. En viktig uppgift skulle dock vara att främja initiativ till lokal skolpsykologverksam-het.En viss utbildnings- och instruktionsverksamhet kunde därför bli nödvändig. början kunde också en direkt medverkan i lokala undersökningar och proverfordras. Länsskolpsykologerna borde, även på SÖ:s uppdrag, medverka i utprovningav nya test och metoder. Slutligen ansåg beredningen att de i viss mån bordeutgöra en länk mellan den teoretiska psykologin och pedagogiken och desspraktiska tillämpning ute på fältet. Den lokala skolpsykologiska verksamhetenborde däremot vara en angelägenhet. Skolberedningens förslag ledde till beslut vid om en successiv uppbyggnad av en länsskolpsykologorganisalion. Deförsta fem tjänsterna inrättades /63 varefter tillkom tvåtjänster t. o. m. /72, då organisationen var heltutbyggd. 2.2 Nuvarande bestämmelser för länsskolpsykologtjänsterna I förordningen 1965:741 med instruktion för länsskolnämndernaanges i 3 § följande särskilda åliggande för länsskolnämnden: att främja skolväsendets utveckling samt försöksverksamhetoch skolpsykologisk verksamhet vid skolorna, efter samråd med andra samhällsplanerandemyndigheter eller institutioner inom länet sörja för en ändamålsenligplanering av skolväsendet samt planlägga skolornas verksamhet i händelse avkrig eller krigsfara, verka för att arbetet vid skolorna bedrives ändamålsenligtoch tillse att det fortgår enligt gällande föreskrifter, vaka över anskaffningen av pedagogiska hjälpmedel ochbedriva upplysningsverksamhet om skolväsendet,