prop · G40398 · 1980-12-31 00:00:00 — beslutadden 5 febmari 1981. Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås alt 300 milj. kr. anvisas för aktieteckning i samt all 100 milj. kr. anvisas för lån till förelaget. tl 1980/81. Prop, 1980/81:98 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , Motbakgrund av den ekonomiska silualionen i (Ncb)beslöl (prop. 1977/78:180, NU 1977/78:74, rskr1977/78:360) aU anvisa 400 milj. kr. som eU län lill Ncb med villkoriig älerbetalningsskyldighet.Lånels syfte var alt bidra lill alt lösa de akula ekonomiska problem somuppstått i förelaget. 1syfte att möjliggöra en omslruklurering i ordnade former och en effektiviseringav Ncb beslöt (prop. 1978/79:207, NU 1978/ 79:61, rskr1978/79:451) att skjuta till 600 milj. kr. i form av ägarkapital. Samfidigtavskrevs det lidigare lånel med villkorlig ålerbelalningsskyldighel (prop.1978/79: 150, NU 1978/79:61, rskr 1978/79:451). Genom kapitaltillskottet ägerstaten numera av aktierna i . De lidigare ägarna, nämligen SkogsägarföreningenMdlanskog, u.p.a.. , ekonomisk förening, , ekonomisk förening, ,ekonomisk förening, , u.p.a., ,ekonomisk förening, och , u.p.a.. de tre senareförenade i Norrskog, ekonomisk förening, äger lillsammans av aktiema i Ncb. Avdet huvudavtal och del konsortialavtal som träffades mellan slalen och berörda skogsägarföreningarvid statens ägarinlräde framgär bl. a. all Ncb:s verksamhei skall bedrivas eflersirikl affärsmässiga och företagsekonomiska principer. Den påbörjadeomstruktureringen av förelaget skall enligl avtalen genomföras för alt åstadkommaen långsiktig konkurrenskraft, lönsamhet och konsolidering. Avtalens närmareinnehåll framgår av prop. 1978/79:207 (bil. 6 och 7). 1980/81:98 3 Som en fömtsättning för statens huvud- och konsortialavtalmed skogs-ägarföreningarna gällde all ett långsiktigt virkesförsörjningsavtalträffades mellan Ncb och föreningarna. Avtalet återfinns som bilaga i näringsulskottelsbetänkande 1978/79:61. Denekonomiska ulvecklingen i Ncb har trols ett förbättrat konjunkturläge under år1979 varit forlsall ogynnsam. För räkenskapsperioden den 1 juli 1979-den 31december 1980 beräknas en föriusl i moderbolaget om ca 160 milj. kr. föreextraordinära inläkler och koslnader. För hela beräknas föriustenbli ca 112 milj. kr. prognosti-ceras emellertid ett nollresultat. Ncb:sföretagsledning har utarbetat ell förslag till slrukturplan för företagel. Förslagelredovisades för bolagets styrelse . Förelagels styrelsehar ännu inle fallat beslut om slruklurplanen. Styrelsen har emellertid i enskrivelse till Ncb:s ägare hemslälll om ell kapitallillskotltill företaget för all möjliggöra ett genomförande av nödvändigastrukturåtgärder för alt skapa en grund för lönsam verksamhet. Slyrelsen hardärefter beslutat inleda MBL-förhandlingar om nedläggning avförelagels massafabriker i och . Förhandlingarna hargenom beslul ijanuari 1981 utökats lill alt avse även förelagels pappersbruk iHörnefors och trävarufabrik i . I samband med all Ncb:s företagsledning redovisade sittförslag lill strukturpian samt åtföljande medelsbehov uppdrog jag den 4 juli 1980ät generaldirektör , , alt för slatens räkning la uppförhandlingar med berörda skogsägarföreningar. Förhandlingarna skuUe syfta tillatt mol bakgrund av en ändamålsenlig omstrukturering av Ncb finna entillfredsställande finansiering och ägarstruktur för förelagels fortsattaverksamhet. skulle professor . Jungenfeli vid Handelshögskolani Slockholm undersöka de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika stmkluralternativför Ncb. Mol bakgrund av förda diskussioner mellan ochFiskeby om samarbele inom kraftpappersomrädel saml begäran om statlig medverkanhäri uppdrog jag äl direktör , Svenskt StålAB, att för statens räkning leda dessa diskussioner. Diskussionerna avsägskunna innefatta även Ncb:s pappersbruk i . lämnade ett förslag tillförhandlingsuppgörelse med berörda skogsägarföreningar. Den samhällsekonomiskautvärderingen av olika struklurallernaliv för Ncb redovisades den 3 december1980 i en rapport av Jungenfeli. lämnade i enrapport förslag lill samarbele mellan Vänerskog. Fiskeby och Ncb pä kraflpappersområdet. Skrivelser om Ncb:s framlida utveckling m.m. har vidarekommit in frän bl.a. i Väslerbollens län och Umeä kommun. Örnsköldsvikskommun, den fackliga organisationen inom Ncb. t2 1980/81. Prop.1980/81:98 4 2 Ncb:s utveckling åren 19791980 samt genomförda utredningar Riksdagensbeslut om förvärv av aklier i Ncb m. m. innebar alt ett betydandekapitaltillskott gavs lill företagel i syfle all skapa stabilitet och framtidalönsamhet i verksamheten. En fortsatt omstrukturering och effektivisering avdenna bedömdes av som angelägen och brådskande. Genom tUlskoltenansågs all företaget hade fått finansiella förutsättningar för en sädanrekonstruktion. ullalade vidare all företaget vid omstruktureringenskulle överväga avveckling eller avyttring av produktionsenheter för vilkalångsiktig lönsamhet inte kunde uppnås inom Ncb. En fortsatt utveckling avandra enheter, bl.a. företagets fabriker i och , bedömdes avriksdagen som nödvändig. angav särskilt att en allsidig ochförutsättningslös utredning om möjligheterna för en framtida utveckling avmassafabriken i skulle genomföras av förelaget. En fyllig redovisningav pro-duktionsstmktur saml företagets ekonomiska utveckling lillår 1979 har lämnats i prop. 1978/79:207 lill vilken jag hänvisar för en närmarebild av Ncb. Genomkapitaltillskotten till Ncb förbättrades företagetsekonomiska situation genom alt den lidigare myckel betungande skuldbördan ochdärmed räntekostnaderna kunde minskas. Vissa strukturåtgärder, bl.a.nedläggning av företagels massafabriker i Hissmofois och , vidtogs. Ncb:sverksamhei har emellertid forlsall all vara starkt förlustbringande.Resultatutvecklingen för framgår av följandesammanställning. , kr.) 1979/80 (prel, utfall) m. m. Prop.1980/81:98 5 Fleraproduktionsenheter främst inom moderbolaget men även inom dotterbolagen visar olillfredsslällanderörelseresullal även under den högkonjunktur för skogsindustrin som inlräffadeunder . Lönsamhetsproblemen sammanhänger lill övervägande delmed produktionsenheternas storlek, ålder och tekniska standard och är därmedav strukturell och långsiktig arl. Till detta kommer att förelagets råvaruan-skaffningvia skogsägarföreningarna har visat sig inte kunna tillgodose hela verksamhetensbehov. Betungande koslnader för företaget har härigenom uppstått genom att delsrelativt sett dyrbar import av råvara har skett, dels vissa produklionsanläggningarlidvis har stått stilla på grund av råvarubrist. Den inom Ncb utarbetade planen för rekonstruktion och omstrukturering avföretagets verksamhei har inte godkänts av . Styrelsen haremellertid, som jag redan nämnl, i skrivelse hos Ncb:sägare hemslällt om ett kapitaltillskott lill företaget för alt möjliggöra ettgenomförande av nödvändiga slrukturålgärder och därmed skapa grund för lönsam verksamhei. Enligtförelaget har sälunda lidigare slalliga lillskoit lill Ncb inle gett företageten sådan ekonomisk bas att erforderliga sanerings- och strukturåtgärder kanske utan ytterligare kapUaltillskott. I det nämnda konsortialavtalet mellanstaten och berörda skogsägarföreningar har en sådan situation förutselts. Bl.a.finns bestämmelser om Ncb:s soliditet innebärande att om soliditeten i föreiageisjunker skall ägarparterna överväga all lämna aktieägartillskotl iförhällande lill sitt aktieinnehav. Omöverenskommelse om sådant tillskott inle kan nås äger staten räll all säga uppavtalen mellan ägarna eller begära att aktiekapitalet skrivs ned lill vad somkan anses vara i behåll och alt nya aklier tecknas av staten. Detvar mol denna bakgrund som jag uppdrog ål generaldirektören att förstatens räkning la uppförhandlingar med berörda skogsägarföreningar om ägarkapitaUiUskotiIiU företaget. Förhandlingarna skulle syfta till att nä en lillfredsslällandefinansiering och ägarslmklur för Ncb:s fortsatta verksamhet. Hänsyn skullehärvid las till behovel av en ändamålsenlig omslruklurering av företagels verksamheisaml en tryggad råvaruförsörjning för förelaget. redovisade, som jaghar nämnl, ett förslag lill förhandlingsuppgördse mellan statenoch berörda skogsägarföreningar. Av redovisningen framgär följande. mellan slalen och de berörda skogsägarföreningarna skall Ncb:sverksamhet bedrivas efler sirikl affärsmässiga och företagsekonomiskaprinciper. Parterna är överens om att detta skall gälla även i fortsättningen.Under förhandlingarna har skogsägarföreningarna understrukit vikten av altdessa principer lillämpas fullt ut. Följaktligen har föreningarna hävdat all bl.a.Ncb:s massafabriker i och bör avvecklas, någol som harföreslagils även i den nämnda slrukturplanen. Parterna är överens om all Ncbbör omstruktureras i Prop.1980/81:98 6 Den inom Ncb framtagna slurkturplanen börutgöra utgångspunkt för omslruklureringen. När del gäller enheter inomkoncernen som kan bedömas som utvecklingsbara och där en lönsam produktion kanförutses, skall samarbete med andra skogsföretag eftersträvas: i andra fall fårförsäljning övervägas. mellan Ncb och skogsägarföreningarnainnebär att av föreningarnas virkesfängsl skall levereras lill Ncb. Skogsägarföreningarnaär enligl inle beredda att ändra avtalet till all avse bestämda kvantileler.Nuvarande avlal gäller i yllerligare älta år. Föreningarna har dock framhållitall de bör kunna försörja Ncb:s enheter med hela virkesbehovet efter del alt induslrikapacilelenminskals lill följd av att olönsamma enheter har avvecklats. förhandlingar om ägartillskott till Ncb leddetill följande preliminära överenskommelse. Staten skjuter lill ell kapitallillskotl pä 375 milj. kr.i form av nytt aktiekapital i Ncb för att möjliggöra en snar omslruklurering iordnade former av företagel. Skogsägarföreningarna skjuter till 25 milj. kr. i nylt ägarkapitali Ncb. Den preliminära överenskommelsen förulsälter att Ncb skallerbjuda sig att i viss utsträckning lösa in av förelaget uigivna s. k.industrilän. Dessa är lillsammans med s. k. skogsobligalionslän -långfristiga län lill företagel utan formella säkerheter frän i första handenskilda personer, främsi skogsägare. Över 50000 personer innehar s.k. induslrilänebevisoch skogsobligationer utgivna av Ncb. Lånen har sammanlagl ell nominellt värdeav ca 145 milj. kr. och kan enligl länevillkoren, efler och efterbeslut på bolagsstämma, konverteras, dvs. omvandlas, till aklier i bolagel. Perden är induslrilänebevis till ell nominellt värde om totalt ca98 milj. kr. möjliga alt konvertera. Nämnas kan i sammanhanget alt enligl huvud- och konsorlialavlalenmellan staten och skogsägartöreningarna skall föreningarna verka för alt Ncb:sindustrilån och skogsobligalioner las över av föreningarna mol alt dessaerhåller en fordran pä Ncb på molsvarande belopp saml ränle- ochamorteringsvillkor. Hitlills har lånen inle överflyttats på föreningarna. EnligtHedströms förslag skall Ncb erbjuda förlida inlösen av de indus-trilånebevissom kan konverteras lill aktier i till av del nominellavärdet. Om erbjudandel om inlösen accepteras fulll ul innebär detta ettkapitaltillskott på ca 60 milj. kr. De induslrilänebevis som intelöses in lill följd av erbjudandel konverteras lill aklier i bolagel till ettbelopp av högst IO . per innehavare och överskjutande belopp kvarstår sominduslrilänebevis. De kapitaltillskott som enligl den preliminäraöverenskommelsen skulle göras från ägarparternas sida innebär enliglförhandlaren alt staten gör en större insats än vad som motiveras av statensägarandel om . Resultatet blir därför att slatens ägarandel i bolagel ökar lillknappt , samli- 1980/81:98 7 digt som skogsägaiföreningarnas andel minskar till drygl10%. Enligl uppgörelsen skall de nu gällande avtalen mellan staten och skogsägarföreningarnaupphöra. I ett nytt avtal mellan parterna skall skogsägarna i ställettillförsäkras tvä platser i . Det nu redovisade förslagel lill förhandlingsuppgörelseförutsätter för sill genomförande godkännande. Jag älerkommer senarelill min bedömning av förslagel. Del nämnda förslagel lill slrukturplan för Ncb innebarnedläggning av vissa produktionsenheter. Främsi avsågs förelagels massafabrikeri och . Förändringar i företagets slruktur kan emellertidfå belydande samhällsekonomiska konsekvenser, bl.a. mol bakgrund av all Ncb ärdominerande arbetsgivare pä mänga orter. Professor har därför gjorten särskild undersökning om de saniliällsekoiioinlska konsekvenserna av (dika sturkliiraliernallvinom Ncb. Resultatet av undersökningen har redovisats i en särskild rapporl Uivecklingsallernalivför massa- och pappersbruken i , och . Av rapporten framgår i korthet följande. I rapporten behandlas verkningarna på inkomstbildning och sysselsätlningav att olika utvecklingsalternativ genomförs för berörda anläggningar.Alternativen är desamma som de som Ncb har prövat i förelagels struktur-plan. Nägonutvärdering av dessa alternativ i t. ex. leknisk och marknadsmässig mening harinle skett liksom inle heller om dessa lämpligen bör genomföras i Ncb:s ellerannans regi. Frägor om Ncb:s finansiella rekonstruktion och ägarform las inleheller upp. För och förulsätler de studerade ulveck-lingsallernaliveninvesleringar om knappt 100 milj. kr. resp. minsl 300 milj. kr. samt allnuvarande sysselsältningsnivå minskas med ca 140 resp. 220 anställda. Anlalelanställda i de undersökta allernaliven uppgår i båda anläggningarna tillomkring 360. Utveckiingsalternaliven innebär för fabriken i en ökad pappersproduklionsaml för fabriken i en ökad massaproduktion. 1 pappersbruket i är sysselsättningen oförändrad, 560anställda, i de studerade utvecklingsallernaliven. Dessa omfattar ökad kraflpapperspro-duktionoch kräver invesleringar om minst 100 milj. kr. Den företagsekonomiska lönsamhelen, hämtad frän Ncb:s egnakalkyler, för de studerade projeklen är enligl undersökningen inle lägre änför de flesta liknande projekl i branschen. Skogsbrukets ulbud av massaved och konkurrensen om dessa kvanli-telerfrån anläggningar inom andra förelag i branschen blir därför avgörande förgenomförandet av utvecklingsallernaliven. Med de utgångspunkter som redovisas enligt undersökningenutgör regionens virkestillgångar inte någon avgörande begränsning avutvecklingsalternativen för de tre fabrikerna. För var och en avanläggningarna ryms åtminstone ett utvecklingsaUernativ inom densamhällsekonomiskt opli- 1980/81:98 8 mala vedanvändningen, lillsammans med övrigainvesteringsprojekt som i undersökningen bedömts fillkomma inom branschen. Vid100 % kapacitetsutnyttjande inom industrin i regionen innebär della envedanvändning på 13,6 milj. m-* fub (fritt under bark). Molsvarande siffra för85 % i kapacilelsutnylljande är 12,5 milj. m' fub. kan jämföras med denfaktiska virkesförbrukningen i regionen som har uppgått lill i genomsnitt ca11,5 m fub under senare hälften av 1970-lalel. Häri har ingått ävenimport av virke frän utlandet och . Om det bedöms möjligt all uppnä ell virkesulbud i intervalletmellan angivna värden, är utvecklingsalternativen enligt undersökningen såväl förelagsekonomisklsom samhällsekonomiskt lönsamma. Med utvecklingsallernalivenundviks dä belydande realekonomiska förluster tiU följd av ökad arbetslöshet efleren nedläggning. Värdet av de inkomstförluster som skulle uppstå under en ireärsperiodhar för och bedömts uppgå till 150 milj. kr. Ennedläggning av Väjafabriken skulle föra upp denna siffra lill nära 300 milj.kr. Skulle delrealiserade vedulbudet bli lägre, kan den samlade effekten av utvecklingsallernalivenenligl undersökningen bli alt annan mer effektiv - skogsindustrien verksamheiundanlrängs. Riskerna för en sädan undan-irängning sammanhänger med branschens kapacilelsutnylljande.Det är följaktligen enligl ulredningen svårt att ange exakt vilka effekter somuppkommer i dessa avseenden. Projektens rangordning efter samhällsekonomiska kriterierinnebär enligt undersökningen att satsningar bör göras i första hand. i andra hand i och i Iredje hand i . Hörneforsövertag uppkommer enligl undersökningen framför alll genom all del studeradeprojektet saknar undanträngningseffekier. Invesleringar i har relativtbegränsade undanträngningseffekier. En nedläggning av fabriken i skulledessutom enligl undersökningen fä de svåraste verkningarna på den lokala arbelsmarknaden. Förslag lillulvecklingsprojekl för pappersbruk och massafabrik haräven redovisats för regeringen i skrivelser fränlänsstyrelsen i Väslerbollens län och Umeä kommun resp. den 23 december 1980från . Skrivelserna berör även de negaiiva samhällseffektersom bedöms uppkomma vid en eventuell nedläggning av massaproduktionen pä resp. orl.Föreslagna utvecklingsprojekt liknar i hög grad dem som har utretts av Ncb ochsom har bedömts i nämnda samhällsekonomiska utredning. och Fiskeby påbörjades under år 1980en utredning om förutsättningarna för ett utökat samarbele inom kraflpappersområdet.Syftet skulle vara all uppnä en stark ställning pä marknaden för brunt papper samlall genom förvärv av kapacitet för vidareförädling av förpackningspapperåstadkomma en trygg avsättning av basproduk-lionen. Medverkan frän Ncb:s kraflpappersbruki diskuterades ock- 1980/81:98 9 Under de diskussioner som fördes mellan berörda parterframkom del att samarbetsplanerna skulle kunna realiseras endast under förutsällningav statlig finansiell medverkan. Direktör har för slatens räkninganalyserat förutsättningarna för denna medverkan. Resultatet av analysarbetetredovisades i en särskild rapporl, Samarbele mellan Vänerskog,Fiskeby och Ncb på kraflpappersområdet. Av rapporten framgär bl. a. följande. Kraftpapper tillverkas i stor omfattning inomsamtliga tre nämnda förelag. Genom att föra samman Fiskeby, Bäckhammars Brukinom Vänerskog och Ncb:s pappersbruk i i en ekonomisk enhel skapas enliglrapporten förulsällningar för en omslrukturering som innebär en kraftig effektiviseringpä såväl produktions- som marknadsföringssidan. Den nya konstdlafionen uppnår enliglrapporten slorskaleförddar genom all säck-pappersproduklionen pä siklkoncentreras lill fabriken i samlidigl som totalproduktionen av säckpapperinte ökar genom att de övriga två enheterna förutses övergå till annan pappersproduklion. Pappersbruket i med en massakapacitel om 170000 ärslonföreslås bli uppmslat och utbyggt lill omkring 260000 lon. Den befintligastörre säckpappersmaskinen upprustas och bibehålls, medan den mindre på siklersätts med en ny. Dessa invesleringar - som beräknas kosla ca I 000 milj. kr. bedöms i rapporten vara av avgörande betydelse för Väjafabikens överlevnadsmöjlighelerpå sikt. 1 rapporten sägs vidare all den hårdnande internationellakonkurrensen gör alt svensk skogsindustri måsle la lill vara allakostnadsfördelar, i form av en rationell fabriks- och företagsstruktur, för allkunna upprätthålla sin konkurrenskraft. Kraflpappersområdet är ett av deområden där den svenska fibern bäst kommer lill sin räll och bör därförsträva efler att bibehålla och utveckla en stark pappersindustri även inomdetta område. 1 rapporten framhälls slutligen all del föreslagnasamgåendet blir ulan avsedd verkan om inle del för den framtida lönsamhelennödvändiga investeringsprogrammei kan förverkligas. 3.1 Strukturförändringar inom skogsindustrin Skogsindustrin är enligl min uppfattning av vital belydelseför ekonomi. Totalt sysselsätts direkt ca 210000 personer iskogssektorn. Ytteriigare ca 90000 personer sysselsätts indirekt mediransporter elc. av exportintäkter kommer frän skogssektorn.Betydelsen för bytesbalansen är dock betydligt större genom sektorns lågaimport-andel. Fortsatta satsningar i skogsbranschen är mot denna bakgrund ange- Prop.1980/81:98 10 En effektiv och konkurrenskraftig branschstruktur mästehärvid säkerställas. Många svenska tillverkare inom massa- och pappersindustrinhar anläggningar som utnyttjar de påtagliga slorskaleförddar som finns i branschen.Fortlöpande invesleringar är dock nödvändiga för moderniseringar inommassaindustrin och för all öka graden av integrering av papperstillverkningeni den lakl som marknadsulrymmet medger. Nägon utökning av industrins samladevedråvaruförbrukning bör emellertid enligt min uppfattning inte ske. Utbyggnaderna inom den virkcsförbrukande delen av densvenska skogsindustrin nådde omkring är 1975 den nivä pä råvaruförbrukningensom bedömdes möjlig alt tillgodose inom ramen för ell uihälligl skogsbruk.Försämrad lönsamhet i skogsindustrin har i kombination med restriktiv tiUämpningav rävaruprövningen enligl 136 a § byggnadslagen lell lill all den råvaruförbrukandeinduslrikapacilelen varil i stort oförändrad . Skogsindustrinsproduktion har emellertid begränsats av råvarutillgången.Förklaringen till detta återfinns främst i en nedgång i avverkningarna. Deltagäller specielll på den skogsareal som ägs av privata skogsägare. För allöka avverkningen i det goda marknadsläge som skogsinduslrin befann sig i underåren 1979 och 1980 har beslulal om vissa tillfälligastimulansåtgärder för det enskilda skogsbruket. Vidare genomfördes förra åreten leknisk omläggning av skogsbeskatlningen i syfte att förenkla reglerna och uppnäell ökat virkesutbud. En särskild parlamentarisk utredning (1 1979: 18) omskogsindustrins virkesförsörjning lillsalles . Ulredningens förslagväntas under delta är. Enligt min mening är del i hög grad angeläget all få lillstånd en ökning av avverkningarna i det svenska skogsbruket lill en nivå molsvarandeden långsiktiga avverkningsmöjligheten i skogen. Begränsningar i råvarulillförsdnhar varit en viklig orsak fill förluster i marknadsandelar som drabbat densvenska skogsindustrin under senare är. Mol dennabakgrund har regeringen, i väntan pä förslagen från virkesförsörjningsutredningen,aviserat åigärder som även i ett kortare perspektiv skall stimulera till ökadeavverkningar. Åtgärderna omfattar lindringar i skogsbeskatlningen och enutökning av slödel lill återväxtåtgärder i del inre skogliga stödområdet. Åigärdernaavses finansieras genoin en höjning av skogsvårdsavgiflen. Åven med balans mellan induslrikapacilelen inom densvenska skogsinduslrin och råvarutillgången måsle emellertid en fortgående slrukluromvandlingoch rationalisering ske inom branschen. För all fortlöpande stärkakonkurrenskraften hos den svenska skogsindustrin krävs inle baranyinvesteringar ulan även nedläggning av olönsamma enheter. På grund avskogsindustrins geografiska lokalisering är del emellertid av slor vikt allstrukturomvandlingen inle sker i okontrollerade former. Del är mol denna 1980/81:98 11 bakgmnd tidigare statliga insalser i bl.a. Ncb skall ses. Åandra sidan fär inte statliga insatser leda lill all strukturomvandlingenstannar eller alt en konkurrenssnedvridning uppkommer. Vad gällernedläggningar inom skogsindustrin som har aktualiserats eller kommer är minprincipiella uppfattning att produktionsenheter som inle är lönsamma eller kanbedömas som långsiktigt livskraftiga måste las ur drift. Förelagens resursermåste i stället inriklas på enheter som är lönsamma eller utvecklingsbara.Detta innebär att slor reslriklivilel mäste iaktlas från samhällets sida vadgäller direkta stödinsalser lill anläggningar ulan överlevnadsförmåga. Inomramen för gällande sysselsättnings- och regionalpolitiska målsättningar är detangeläget alt strukturomvandlingen inom skogsindustrin underlättas sä attkonkurrenskraften successivt kan förslärkas. 3.2 Ncb:s nuvarande situation De statliga kapitaltillskolten till Ncb under åren 1978och 1979 var avgörande fömtsättningar för all en omstmkturering av företagetskulle kunna genomföras i ordnade former. Ncb har dock hafl en fortsatt negativresultatutveckling och det stmkturplanearbete som har bedriviis inom företagetvisar pä behov av omfattande och kapitalkrävande strukturförändringar.Förelagsgruppens svaga del synes vara moderbolagets rörelse vari ingär bl. a.företagels svenska pappers- och massafabriker med undantag av Edet AB.Flertalet av de träbearbetande enheterna och de utländska dotterbolagen ärlönsamma.