prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag medelsbehovel för utrustningsdetaljertill etl värde av över 10000 kr.under / 82 lill 5 milj. kr. Av beloppet avser 4118000 krersättning av äldre. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet För nyanskaffning harjag beräknat . avseranskaffningar för rafionalisering och kvalitetshöjning av pågående verksamhet,. anskaffningar i syfte alt höja driftsäkerheten och atl förbättraarbetsförhållandena och . anskaffningar för att genomföra föreslagnautökningar av verksamheten. Jag hemställer atl regeringen föreslär atttill geologiska undersökning: Utrustning för /82 anvisaell reservationsanslag av . 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Bergsstaten är den regionala statliga organisationenför ärenden rörande bergshantering och därmed sammanhängande frågor. I dessuppgifter ingår atl handlägga ärenden om förvärv och försvar avgruvrättigheter, alt anvisa områden för gruvarbete och all utövateknisk inspektion av gruvfyndigheler, bl.a. för alt säkerställa en godhushållning med landets mineraltillgångar. Bergsstaten ärorganiserad på ett nordligt och ett sydligt distrikt med expedition i resp.Luleå och . Chef för varje distrikt är en bergmästare. -H 35 000 (-H 87000) Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 105 Med stöd av gruvlagen (1974:372), lagen (1974:890) omvissa mineralfyndigheter och motsvarande äldre lagstiftning tas genombergsstatens försorg ut vissa avgifter på det gruvrättsliga området. Vidareskall enligt kungörelsen (1966:315) angående tillämpningen av lagen den 3 juni1966 (nr 314) om kontinenlalsockeln avgift erläggas lill statens industriverkför tillstånd till sand-, grus- eller stenläkt på kontinentalsockeln. Samtligadessa avgifler redovisas på statsbudgetens inkomstsida under titeln 2528.Avgifler vid bergsstalen. Avgifterna beräknas uppgå lill sammanlagt ca 4,9milj. för /81 och 5,2 milj. kr. för /82.Motsvarande avgifter uppgick /80 till 3,6 milj. kr. Elt relalivi gott prisläge råder f. n. för fiera ickejärnmetaller.Della utgör en stimulans förprospekteringsintresset. Nya gruvor kan väntastillkomma inom denna del av gruvindustrin. Del slora intresset förmineralletning bör medföra en fortsatt hög inmutningsaktivilel. Intresset förenergimineral, som regleras av koncessionslagsliftning, har ökal. förutser vid en i övrigt oförändrad organisation vid verkel endelegering till bergsstaten vid beredning av koncessionsärenden enliglminerallagen. Bergsstalen är tillsyns- och registermyndighet för rättigheterenligt denna lag och väsentliga fördelar uppstår om arbetsuppgifter kanöverföras lill bergmästarna. För handläggning av ovannämnda uppgifter föreslårindustriverket förstärkning med två tjänster. Pris- ochlöneomräkning -t- . En nedskärning procent enligt regeringensanvisningar har av industriverket inle bedömts realistiskt. Redan i dagslägetär medlen till resor och expenser begränsade. Personalminskning bedöms inlevara möjlig. Minskade lokalkostnader medför dock en nedskärning av anslagetmed 1,. Ökade lönekostnader på grund av tvånya tjänster med . Övriga omkostnader pä grund av tvänya tjänster med . Övriga expenser engångsanvisning69000 kr. har i sin anslagsframställningkommit med förslag om viss omfördelning av arbetsuppgifterna på mineralområdet.Jag anser atl det finns skäl all avvakta resultatet av den pågående beredningeninom av mineralpoliliska utredningens förslag innan omdisponeringargörs på detta område. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget lill bergsstalen för /82 lill I . Jaghemställer all regeringen föreslår alt lill Bergsstaten för /82 anvisa ellförslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 106 Slalens gruvegendom förvallas sedan den av . Från att tidigare ha avsetti huvudsak endast gruvrättigheterenligt gruvlagen (1974:342) och dess föregångare omfatlar nu nämndens förvaltning fr.o.m. /78även andra typer av mineralfyndigheter,bl.a. Nämnden, sombeslutar i frågor om upplåtelse avgruvegendomen, svarar för atl egendomen tas till vara på bästa sätt och, därså är lämpligl, utökas. En utökning av gruvegendomen sker genom prospektering. För den verksamhetenanlitar nämnden huvudsakligen geologiska undersökning (SGU). Nämndenskall särskilt följa utvecklingeninom sitt verksamhetsområde och ta initiativ till åtgärder för atl förbällra del ekonomiska utbytet avgruvegendomen. Nämnden består av fem ledamöter. svarar för kanslifunktionerna ät nämnden. Etl system med fasla priser kommer atl lillämpasmellan nämnden och SGU budgetåret1981/82. Med anledning härav föreslår nämnden alt anslaget innevarande budgetår D 6. Statens gruvegendomdelas upp på elt reservationsanslagför prospektering och etl förslagsanslag för brytvärdhetsundersökningaroch övrig verksamhet. Jag biträder förslagel om uppdelning med undanlagför alt även medel för brytvärdhetsundersökningar bör anvisas överreservationsanslaget. Jag förordar alltså atl medel för den verksamhetsom innevarande budgetårfinansieras från förslagsanslaget Slalens gruvegendom, nästa budgetär anvisas över dels etl reservationsanslag till Slalens gruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar, delsell förslagsanslag till Statensgruvegendom: Egendomsförvallning m. m. Statens gruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar Nyttanslag (förslag) 72077000 Vid uppläggningen av prospekteringsverksamhetenhar nämnden utgått från allresurserna bör styras lill de etablerade gruvområdena där del är av slor vikt alt öka malmbasen med hänsyn till denmera långsikliga gruvbryl-ningsplaneringen.Vidare bör resurserna styras lill deprospekierings-områden, där nya mineralfyndigheter synes kunna påvisaspå kort sikl, samt slutligen till degeografiska områden, där geologiska förutsättningar bedöms finnas för nya malmfynd. Till den förstakategorin hör Riddarhyl-lefället iVästmanland samt Rävlidenfället, Stekenjokkfältet och iVästerbotten. Till den andra kategorin hör bl.a. kaolinprospek- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 107 teringeni , nickelprospekteringen i , prospekteringen efterlegeringsmelaller i Sloruman samt olika fyndigheler i södra . Tillden tredje kategorin hör bl.a.basprospeklering i och . Utgångspunkten för budgetförslaget är att verksamhetenskall behållas på oförändrad nivå. En omräkning av budgetramarna enligthuvudförslaget medför enligt nämnden att basprospekteringens omfallning måsteminskas och atl antalet projekt på uppföljningssladiet reduceras. 1981/82 beräknar +11 802 + 2 696 -H3060 - 3918 Utöver anslagsframställningen har nämnden i särskildskrivelse redovisat sin planering för /81 och 1981/82. Storregionala geokemiska undersökningar /82 att i huvudsak förläggas lill . En vissutökning av tidigare provtagning i västra kan aktualiseras ombudgelsituationen så medger. Nämnden planerar att öka prospekleringen efterlegeringsmetaller. 1 pågår eller planeras prospektering efter bl. akobolt, krom och molybden. 1 undersöks volframfyndigheter iSloruman och och nickel i bl.a. Lappvatlnet. Prospektering efterlegeringsmetaller sker även i Bergslagen där geokemiska provtagningar harindikerat hl. a. vissa volframfyndigheter. Prospektering efter sulfidmalmer sker som lidigarebl.a. i Stekenjokk och på Malånäset. Nämnden har tecknat elt oplionsavlal förkomplexmalmerna inom Malänäsområdel med som bedriver etlutvecklingsarbete för all lösa anrikningsproblem i samband med utvinning avdessa . Silvert'yndigheter undersöks i Bergslagen. En helt ny koppar- ochsilvermineralisering har påträffats. För denna planeras ytteriigare undersökningar. Prospekleringen efter industrimineral är koncentreradlill med inriktning mot bl.a. kaolin. En utvärdering avkaolinprospekleringen skall genomföras under /82. För alt på ell efteklivt sätt kunna planera och läggauppdrag begär nämnden elt bemyndigande atl vid kalenderårels början fådisponera medel för prospektering enligt följande. Utöver de medel som harbeviljats för 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 108 del löpande budgetåret och sominle har förbrukats vid kalenderårets böljanbör nämnden fä disponera etl belopp som motsvarar av det löpandebudgetårels anslag. Den gruvegendom som nämnden förvaltar utökaskontinueriigt genom prospekteringsverksamheten.För atl närmare kunna utröna brylvärdheten av intressanta fyndigheler krävsingående ulredningar. Frågan angående fyndighelernasbrytbarhel i rent tekniskl-praktiskl hänseende måste närmare belysas. Delta sker normalt genomgruvundersökningar. Från dessa erhållsmaterial för atl utröna fyndighelernas anrikningsbarhet. Delar av sådana utredningar, främsl vad avserundersökningar i laboralorie- och driftmässig skala (pilotförsök), kan integenomföras vid industriverket eftersomutrustning saknas och del ocksä skulle ställa sig orealistiskt alt anskaffa sådan. Dessa arbeten måste i ställetgenomföras av de företag och institutionersom har kapacitet och kunskap på resp. område. Inom nämndens ram ärsammanhållning och utvärdering av sådan extern verksamhet nödvändig bl.a. som bakgrund för förhandlingar om upplåtelse och dä beslut skall fattas huruvida utmäl skall försvarasi fortsättningen eller ej. Liksom för prospekteringsverksamheten begärnämnden etl bemyndigande all förbrytvärdhetsundersökningar fä disponera även viss del av kommande budgetårsanslag. Nämnden utför genom entreprenad endjupundersökning av nickelfyn-dighelen Lappvatlnet i län.Eftersom ingen nickelfyndighet f.n. brytsoch anrikas i landet och då varje malmtyp dessulom har sina individuella anrikningsproblem, innebär detta altrelativt omfattande undersökningarmåste utföras. Dessa undersökningar utgör etl väsentligl led i den lotalateknisk-ekonomiska utvärderingen av nickeltillgångarna i Lapp-vallnelområdel. I och med djupundersökningen avLappvattnelfyndighe-len kommermalmprover alt finnas tillgängliga för anrikningsteknisk undersökning ipilotskala. Enligt de preliminära kalkyler som gjorts,fordras sannolikt 6-8 milj. ton malmtotalt inom nickelslråket för atl utvinning skall aktualiseras. Denna mängd synesmöjlig atl uppnå inom omrädel. Lappvaltnels malmreserv uppgår till ca 1 milj. lon med troliga tillskott mot djupare nivåer och närliggande områden. Tillkommande kvantiteter kanfastställas först efter det atl djupundersökningen genomförts i Lappvatlnet. Enannan lovande fyndighet är Rörmyrbergel ca 4 mil söder om där enpreliminär malmberäkning pekar molen malmreserv om mer än 3 milj. lon. Denna malmkropp är fortfarande öppen och slora tillskott är sannolika.Nämnden räknar med all en rapportskall föreligga . Därefter kan ställning tas lillprospekleringsverksamhetens fortsalla omfattning i Lapp-vallnetområdet. Nämnden driver, ulöver den ordinarie verksamheten,ell prospekteringsprojekt i kommun. En redogörelse för uppläggningenav projektet har lämnats i prop.1978/79: 127 (bil. I s. 16).Hittills har bl.a. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 109 geokemisk provtagning ulförts.Resultaten från denna bör tillsammans medresultaten frän de geologiska och geofysiska arbetena möjliggöra all nya mineraliseringar kan lokaliseras.Prospekteringsarbetet /82kommer atl bestå i olika uppföljningsarbeten på de nya uppslagen. Nämnden förbrukade /80 16632000kr. och planerar atl ta i anspråk16991000 kr. Av del i statsbudgeten för /80 med 40 milj. kr. upptagnareservationsanslaget D 7. Prospekteringi kommun återstår därmed för / . har bl.a. föreslagil attprospekteringen efter metaller ochinduslrimineral skall intensifieras. Beredning av utredningens förslag pågår f. n. inomregeringskansliet. Mol bakgrund av utredningens förslag anser jag all prospekleringen efter legeringsmelalleroch industrimineral bör ökas. Jaghar därför beräknat detta anslag til! totalt , vilket innebären ökning med 3 milj. kr. Tillbrytvärdhetsundersökningar harjag beräknat . Delta innebär i huvudsak alt den pågående etappen avnickelprojektet i Lapp-vattnet kanslutföras. Medel har reserverats även för anrikningstekniska undersökningar iBäckegruveprojeklel i Riddarhyllan. Undersökningarna av kaolinfyndigheterna iSkåne kan drivas vidare enligl den plan som nämnden redovisat. Del är angelägelall nämnden kontinuerligt och på etl sätidigt stadium som möjligt prövar möjlighelerna all bjuda ut gjorda fynd tillgruvföretagen för vidare undersökning ochexploatering. Till prospekteringen harjag beräknat 70091 000kr. Inom denna råm har medelreserverats för prospektering i Bäckegruvan så att den delen av projektetkan slutföras under /82. Nämnden har hemställt om bemyndigande att görafleråriga åtaganden för all underlätta planeringen av prospekleringen ochbrylvärdhetsunder-sökningarna ochdärmed kunna bedriva verksamheten mer rationellt. Med hänsyn till behovet av en långsiktig planering ay nämndens verksamhet bör liksom vad gäller innevarande budgetär sådanlbemyndigande ges. Jag förordardärför atl regeringen inhämtar bemyndigande all under /82 fatta beslut omprospektering och brytvärdhetsundersökningar som innebär åtaganden omsammanlagt högst 46,8 milj. kr. för /83. Med hänvisning till det anförda hemställer jagatl regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringen all under budgetåret1981/82, i enlighet med vad jag haranfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 110 2. lill Statens gruvegendom: Prospektering ochbrytvärdhetsundersökningar för /82 anvisa ellreservationsanslag av . Statens gruvegendom: m. m. Nyttanslag (förslag) 6 371000 Nämnden kangenomföra sin uppgift atl förvalla slalens gruvegendom på flera olika sätt. Utmål och andra rättigheter fill mineralfyndigheterkan utartenderas lill olika förelag för brytning. Nämnden kan även bryta fyndigheler i samarbete med olika företag eller iegen regi. Nämnden gör i första hand företagsekonomiskabedömningar av olika projekt. 1 vissafall kan dock allmänna näringspolitiska hänsyn tas i förvaltningenefter samråd med berörda samhällsorgan. Upplåtelse av statens mineralfyndigheter sker f.n. huvudsakligen genom utartendering av statliga gruvrätter lill olika gruvföretag. Dennaverksamhet bedöms komma att expandera och för nämndkansliets del bli alltmer resurskrävande. Även behovel avexperthjälp, I.ex. revisorer och andrakonsulter, väntas öka. Exploatering inom slalliga gruvrätter sker Ln.huvudsakligen vid fyndigheter som har utarrenderats lill Luossavaara-KiirunavaaraAB och . Nämnden beräknarartendeinkomslerna under /82 fill 18 milj. kr. En väsenllig uppgift för nämnden är alt inomramen för befintliga resursertillmötesgå de ökade krav på information om nämndens prospektering och egendomsförvaltning som i första handkommer från länsstyrelser och kommuner. Den mineralpolitiska utredningen har föreslagil enrad åtgärder som om de genomförskommer alt påverka den statliga organisationen pä området. Nämnden behandlar inle konsekvenser av dessaförslag i sin anslagsframställning. 1981/82 beräknar Inmutningskostnader Utmålsläggningar Förvaltnings- och utredningskostnader Mervärdeskatt Kommunala skatter . 1076' 2000 1000 H-77 000 of, of. Inkl.kostnader för Adakentreprenaden. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 111 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 6371000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslär atl tillStatens gruvegendom: m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 1980/81Anslag 2067000 1981/82Förslag 2217000 Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten skall enligt sin instruktion (1979:34) verka för samordning av svensk verksamhet som innefattar nyttjande, skydd eller utforskande avhavet eller som annars har anknytningtill havet. Delegationen skall ocksåverka för atl havsresurs-verksamhel såväl vid myndigheter och organisationersom inom svenskt näringsliv främjas och stöds. Delegationen skall hälla sig väl underrättad omsamhällets och enskildas havsanknutnaaktiviteter i saml fortlöpande följa den internationellahavsresursverksamhelen. Del åligger delegationen särskilt atl utarbeta ettförslag till program för svensk havsresursverksamhet samt lämna underlag förregeringens och myndigheternasställningstaganden i frågor som rör utnyttjande eller skydd av havet. Delegationen skall också verka för enlångsiktig hushållning med havsresurserna.Samordning av forskning och utveckling är i della sammanhang vikliga uppgifter liksom all samla in,ställa samman och förmedla information om utvecklingen. 1 delegationen ingår representanter församhällsintressena och olika fackområden.Hos delegationen finns ett kansli, som är förlagt till . 1981/82 beräknar Handläggande personal Övrig personal 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1981/82 beräknar -i- 43 000 -1- 43 000 Delegationen för samordning av havsresursverksamheten Delegationen har under det /80 inriktat sigpå atl slälla samman översiktlig kunskap om havsresursverksamhelen. Tre expertgrupper för studier av delområden avhavsresursverksamhelen har tillsalls.Under /81 avserdelegationen all i huvudsak görainsatser på begränsade områden. Hit hör bl. a. planering av de svenska kustområdenas utnyttjande och skydd samlstudier av svensk havsteknik ochhavsindustri. Inom området svensk havsforskning har en av delegationen genomförd undersökning bekräftat bildenav splittring av verksamheten påmånga små enheter och bristande samordning vid utnyttjandet av tyngreutrustning, i första hand forsknings- och undersökningsfartyg. En avdelegationens mest angelägna uppgifter är därför atl föreslå åtgärderför effektivisering av svensk havsforskning. Ett växande intresse för havsodling i svenskakustområden har kunnat noteras undersenare år. Delegationen avser att utreda förutsättningar och framlida möjligheter för en sådan näring. 1 förstahand skall ekonomiska förutsättningar och sysselsältningskonsekvenserutredas. Detta skall ske bl.a. genom studium av odlingspotenlial, teknik förodling och bearbetning, distribution och marknader. Den internationella havsresursverksamhelen harenligt delegationen under senare årkaraktäriserats av stark dynamik, frän både ekonomiska och teknologiska ulgångspunkter. förhållandetorde bestå under över-skådhg fid. Havens uppdelning medför problem liksom denförsämrade miljön i havsområdena. För är det av slor betydelseatl med nöjaktiga insikter och resurserkunna deltaga i det internationella samarbetet, kunna utveckla exporteninom nya och expansiva produktområden och kunna utnyttja och skydda egna kust-och havsområden. Enligl delegationensaknas möjligheter lill störterationaliseringar, varför allernalivet innebär en minskning av rese-och ulredningsposlerna med lolalt . i förhällandetill full pris- och löneomräkning. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 113 Full pris och löneomräkning 4-46000kr. Förstärkning med en tjänst somhandläggare för frågor rörande svensk havsforskning saml information om svenskoch internalionell havs-resursverksamhet. Vidare föresläs ändrad löneslällningför en handläggartjänsl för frågor rörande de svenska havsområdenasutnyttjande och skydd. Delegationen föreslär atl dessa förstärkningar lillhälften bekostas genom omprioritering av befintliga medel (. Genom inrättandet av delegationen för samordning avhavsresursverksamheten har goda möjligheter skapats all följa och göra samladebedömningar av utvecklingen pä havsresursomrädel. Den viktigaste uppgiften fördelegationen är alt upprätta och fortlöpande utveckla elt förslag till övergripandeprogram för havsresursverksamheten. innebär omfattande samordnande uppgifter. Jagdelar delegationens bedömning att kontakter med andra inhemska och internationellamyndigheter och organisationer därvid är belydelsefulla. Delegationen harinrättat tre expertgrupper som medverkar i arbetet på programmel. Denna ansatsi programarbetet är enligt min mening lämplig eftersom del är viktigt altprogrammet får en bred förankring hos olika myndigheter och organisationer. Med hänvisning till sammanställningen och vad jag nysshar anfört beräknar jag anslaget för /82 till . Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten för /82 anvisa ell reservationsanslag av2217000 kr. 8 1980/81. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 114 : Kraftstationer m. m. Kostnader för vissa nämnder Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte Främjande av landsbygdens elektrifiering Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m. Solmätning vidSveriges meteorologiska och hydrologiska institut Jag avser all föreslå regeringen atl i särskildproposition senare under della lägga fram förslag om riktlinjer förenergipolitiken lill är 1990. Ipropositionen avses bli behandlade bl.a. förslag från utredaren av myndighetsorganisaiionen inom energiområdet,elanvändningskommittén, oljeersättningsdelegationenoch utredningen om omställbara eldningsanläggningar. Anslagenbör i avvaktan pä den nämnda propositionen beräknas med oförändrade belopp förnästa budgetår. Dock har anslaget E 6. Vissa utbildningsåtgärder m.m. i energibesparande syfte förts upp med ell formellt belopp av . mol bakgrund av vad jaghar anfört i prop. 1980/ 81:49 om stöd för ålgärder för att ersätta oljam. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt, i avvaktan på särskild proposifion i ämnet,för / 82 beräkna 1. lill Statens vattenfaUsverk:Kraftstationer m.m. ett reservafionsanslag av . 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet 115 2. till ell förslagsanslag av , 3. till Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader ell förslagsanslag av I , 4. lill Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning ett reservationsanslag av , 5. lill Kostnader för vissa nämnderetl förslagsanslag av , 6. till Vissa utbildningsåtgärder m.m.i energibesparande syfte ell reservationsanslag av I , 7. till Främjande av landsbygdens elektrifiering ell reservationsanslag av , 8. lill Åtgärder för hantering avradioaktivt avfall m.m. etl reservationsanslag av , 9. fill Medelstdiskott till etl reservationsanslag av , 10. till Solmätning vid meteorologiska ochhydrologiska institut etl reservationsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 116 F.TEKNISK UTVECKLING M. Den svenska industrins framtida produktionsinriktninghar diskulerals utförligt . Flera av de traditionelltstarka näringsgrenarna har drabbats av svårigheier. Frågan är i vilken taktoch utsträckning omstruktureringen av svensk industi måste ske och vilkasektorer som har förutsättningar all expandera. Bedömningar i dessa hänseendenär av belydelse som underlag för inriktningen av landets investeringar såväl iforskning och utveckling som i realkapilal. De måste grundas på en analys avinom vilka industriella områden förmår utveckla komparativa fördelar,dvs. där vi har industriell kompetens och potential för teknikutveckling. Ett digert underlagsmaterial för en sådan analys harockså tagils fram . På grundval härav skall förslag lillinriktningen av statens stöd till leknisk forskning och utveckling lämnassenare under . Även inom energiområdet har omfattande underlag tagilsfram för statliga stödåtgärder för forskning och utveckling av ny teknik.Liksom på del industripolifiska området är det internationella perspektivetbetydelsefullt. Det är de ledande industriländerna som satsar mest påforskning och utveckling. De siörsta satsningarna görs i Förenta staterna.Japan, , och i nu nämndordning. Dessa länders sammanlagda satsning pä forsknings- och utvecklingsarbeteår var störte än hela den svenska bruttonationalprodukten detla år. Även om andel är blygsam i förhällande till destora ländernas satsningar pä forsknings- och utvecklingsarbete inriklas ändåen jämförelsevis hög andel av de resurser som finns tillgängliga i landet påforskning och utveckling. har för del forsknings- ochutvecklingsresurserna uppskattals lill 6800 milj. kr. eller 1,avbruttonationalprodukten. Inom överträffas denna nivå av (2,), (2,), och (2,)saml (). ligger pä samma nivä som (1,) medanFrankrikes andel är 1,. Övriga länder ligger under 1,. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 117