prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Bostadssektornsinvesteringar beräknas ha lett ull att ell par tusen lägenheter mer än 1979 kunde färdigställas. Detoffentligas satsningar minskade medca 6,vilkel helt föll på den kommunala sektorn. Den inhemska efterfrågan blev allt mer dendominerande tillväxtimpulsen. Detta speglas i ett omslag i importen, som efteren tillbakagång på ca 1,1979torde ha stigit 1980. Importtillväxlen stöddes av en lageruppbyggnad i importvaruledel.Importtillväxten ser ut atl ha dämpats någotmol slutet av 1980, vilket speglar utvecklingen i de importtunga BNP-komponenterna traditionell varuexport ochprivat konsumtion. Den traditionella varuexporten var väl hävdad iböljan av 1980. Tillväxttaktenmattades därefter då stapelvarorna inom branscherna metall, kemi ochiräförädling som svarade för hälften av värdet av varuexporten 1979, är mycketkonjunkturkänsliga. Totalt noterades en exporttillväxt på 1980, ungefär dubbelt så snabb somåret . Produktionen av olja och naturgas ser ul att ha ökatmed i volym till ca 50 miljonerton oljeekvivalenter. Exportförsäljningen beräknas ha ökat med i volym och med i värde 1980. Handelsbalansensöverskott, som 1979 var . steg därmed brant 1980 till över 16 miljarder. Till sjöfarts- ocholjesektorernas underskott i räntebetalningarnaskall läggas statens ökande kostnader för de utländska lånen. Omslaget ibytesbalansen blev ändå mer än 10 miljarderfrån , till ett överskott om 4 ä . 1980, motsvarandeca 1,av BNP. Den vikande efterfrågan utomlands kommer främstatt drabba de traditionellaexportnäringarna. Regeringens mål om fortsatt full sysselsättning innebär atlman sannolikt kommer att låta den inhemska efterfrågan kompensera förbortfallet utomlands. De krympande marknaderna medför en skärpt priskonkurrens, vilkel begränsar utrymmetför finanspolitiken att stödja deninhemska aktiviteten. Med oljeverksamheten har följt en ökad finansiellhandlingsfrihet. Intäkterna från oljesektorn är emellertid redan invävda i samhällsekonomin, bl. a. har svagaindustrier subsidierals. Lönetrycket från oljésektorn medför samtidigtalt priserna och kostnaderna pressas uppåt iövriga sektorer, vilket lett tillsvagare konkurrenskraft oeh vikande produktion. Prisökningstakten var relativt hög vid ingången till 1981. Den prisreglering som funnits de senaste två och ett halvt årenkommer alt lättas och på någraområden att bli ersatt av anmälningsplikt. Omläggningen från direkta tillindirekta skatter samt avvecklingen av vissa subsidier adderar ca 2,5 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 51 För 1981förutses en prisökning i konsumentledeli storleksordningen 11 ä . Taklen antas falla under loppet av året,efterhand som de utländska prisimpulserna avtar. Löneutvecklingen påverkas av ett betydandeöverhäng . Det tordedessutom bli en fortsatt kraftig löneglidning under loppet av året. De kommande löneavtalen blir avgörande förindustrins förmåga att konkurreramed utländska förelag. Med beaktande av de förväntningar som kan följa på del totalt sett goda , ochmed anlagande om en konsumenlprisökning på 11 ä torde löneökningarna 1981inte under-sfiga . Den aviseradeökningen av krediter kan bidra alt dra ned hushållssparandet ytterligare. Del fortsatt goda sysselsättningslägetgynnar hushållssektorns disponiblarealinkomster. Dessutom blir det reella lättnader i inkomstbeskattningen, somen följd av en uppjuslerad progressionsgränsoch en reducerad marginalskatt. För den privata konsumtionen skulle enökning på kunna komma till stånd. Krediterna skall även i fortsättningen främst gå till investeringar. Industrins investeringar har traditionelltkännetecknats av atl enstaka projekt vägttungt i totalbilden. Aluminiumindustrin kommer, enligt aktuella enkäteratl svara för av industriinvesteringarna 1981. Lättnader aviseras i förelagens möjligheter till skattefria avdrag för investeringar. Ökningstakten förutses ändå avta för defasta bruttoinvesteringarna totallsett. Däremot väntas en ännu mer expansiv utveckling inom sjöfarten, vilken huvudsakligen måste avmed import. Osäkerhet vidlåder förutsägelserna för utvinning och transport avråolja och naturgas. Produktionenantas komma att ligga kvar på i stort sett samma nivå som f.n., dvs. på mellan 50-55 milj. ton oljeekvivalenter,fram lill mitten av 1980-talel. De enskilda projekten väger tungt ochkan, vid ev. tidsförskjutning helt ändra investeringsprognoserna. De nuutnyttjade fälten är i allt väsentligtfärdigutbyggda. 1 nuläget ter sig en temporär nedgång trolig medan nivån åter kan öka och1982. Den offentliga sektorn,återigen via kommunerna, drar ned sina investeringar. De kommunala invesleringarna har emellertid ökatbetydligt under hela 1970-talel, med i genomsnitt i volym 1970-1978.Dessutom övertar slaten vissa avkommunernas hittillsvarande uppgifter. Statens köp av varor och tjänster kommer därmed atl öka något snabbare än 1980eller med . Tillväxten i den konkurrensutsatta sektorn väntasbli lägre än 1980. Produkfionsimpulserna till hemmamarknadsindustrin från aktiviteterna kring StalQord-fältel ler sigosäkra. Industriproduktionen skulle därmed komma att uppvisa bara en marginell tillväxt 1981 och BNP-utvecklingen bli väsentligt mer dämpad än 1980.Arbetsmarknaden väntas förbli god. De regionalaproblemen i bl. a. möts av arbetsmarknadspolitiska inslag,främst utbildning. Den inhemska efterfrågan väntas resultera i enimportökning av ungefär samma storiek som 1980. Importförioppet blirsannolikt snarlikt det för 1980/81:100 52 deninhemska efterfrågan med starkast tryck . Exportutsikternaadderar till en oförändrad ellernågot lägre nivå 1981. Trenden torde vändas gradvis uppåt mot slutet avinnevarande år; tillväxttakten från Qärdekvartalet till Qärde kvartalet 1981 skulle därmed väsentligt överstigaden genomsnitUiga. Exportpriserna beräknas öka väsentligtlångsammare än 1980, med ca 9%jämfört med i Qol. Exporten av råolja och naturgas kommer därmed inte alt svara för en så markantvärdeökning 1981 men torde ändå bidramed av exportintäkterna. Handelsbalansen bör bli fortsatt klartpositiv, trots en väntad svag försämring av bytesförhållandet. 1 prognoserna för oljesektorns exportvärde är dessutominbyggd en säkerhetsmarginal. Tjänstebalansen förutses ge ett ökat negativtsaldo, främst som en följd av kraftigt ökade netloutbetalningar frånoljeulvinningssektorn. Denförbättrade bytesbalanssituationen torde därmed försvagas , till i stort sett extern balans.Utrikesekonomin sätter därmed ånyo en gräns för den inhemskaefterfrågans möjlighet att ersätta de utländska lillväxtimpulserna. Den förhållandevis starka tillväxt som kännetecknadeden svenska exporten 1978 och 1979 bröts markant . Tillväxtenyar livlig ännu under årets första månader. Från första till andra kvartaletsjönk emellertid den totala exportvolymen med i säsongrensadetermer. Exporten av bearbetade varor till OECD-marknaden minskade . Delta slora fall iexportvolymen torde huvudsakligen kunna förklaras av konflikterna på densvenska arbetsmarknaden . Ungefär börjadeemellertid även efterfrågan dämpas på exportmarknaderna. Framför allt synesefterfrågan på råvaror och den slapelvarubetonade delen av de svenskabearbetade varorna ha mattats av. Vidare verkade ökningen av de svenskarelativa exportpriserna och början av 1980 samt höjningen avefterfrågetrycket i i förhållande till konkurrentländerna neddragandepå exportens marknadsandelar . Om konflikterna påarbetsmarknaden ej hade inträffat beräknas - med utgång från marknads- ochmarknadsandelsulvecklingen -exporten av bearbetade varor lill OECD-områdetkunna ha ökat med omkring 1/jämfört med andra halvåret1979'. Exportbortfallet på grund av konflikterna skulle därmed uppskattningsvisha varit 3 1/2 å . 1 exporten av bearbetade varor till länder utanförOECD-området samt i rävaruexporten förefaller bortfallet ha varit något större. Dämpningen i den internationella efterfrågan andrakvartalet 1980 kan ha medfört att de på grund av konflikterna uteblivnaleveranserna inte innebar något större förfång för vissa beställare. Det skullesålunda ha passat beställaren att låta de icke levererade varorna anstå.Kapacitetsbegränsningen i vissa branscher torde vidare i viss utsträckning haomöjliggjort återtagning av konfliktutlösl leveransbortfall efterkonflikternas slut. Det är också tänkbart atl vissa beställare i samband medkonflikterna lade om sina order från svenska till utländska producenter. ' Denna beräkning, liksom de kalkyler och prognoser somredovisas nedan, grundar sig på en total priselasticitet för de svenska marknadsandelarna förbearbetade varor med avseende på del relativa exportpriset uppgående till 1.7. Effekternapå marknadsandelarna är fördelade påtre är så att elasticiteten är 0,9 en relativprisförskjutning sker, 0,6 året därefter och 0,efter relativprisförskjutningen. Elasticiteterna är skattade pådata för . Diagram3:1 Marknadsandelar och relativa priser för export av bearbetade varortill 1970-1981 K 1"' 100 95 90 85 80 k /-< 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Anm.Relativpriset har angivits med avdrag för en konstaterad historisktrend - motsvarande en ökning på ca 0,5%per halvår - som kan vara utslag av systematiska mätfel. I motsvarande grad harmarknadsandelen i volym justerats sä atl den multiplicerad med det justeraderelativpriset är lika med marknadsandelen i löpande priser. De årsvisaprocentuella förändringarna i relativpriset och i marknadsandelen i volym blirdä följande: 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1981 alt. 1 alt. 11 trendavvikelse -1.2 10,7 2,1 -4,0 -5,3 2.4 1.4 -2,0 0,0 Marknadsandel deflaterad med ovanstående 1,0 -7,0 -8.5 -0,7 4.0 -0.1 -3,0 2,0 0,3 Källa: Se TahcW 3:1. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 55 Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl. fartyg)'till OECD-området 19721981 -0,5 Pris (enhetsvärde). I SITC 5-8, exkl. 68. - Utom , . ' Alt. 1 och II refererar till det lägre resp. högre lönekostnadsalternalivet. Begreppet "marknad" avserimportförändringen förde olika länderna sammanvägda med deras andelar Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånliga effekter av exportens Marknadens pris avserdet implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och i volym. Källor: FN. utrikeshandelsstatistik frän , nationellastatistikproducenter, samt beräkningar och bedömningar inom . förmodasha gällt stapelvaror för vilka det i allmänhet är lättare än för merspecialiserade produkter att finna substitut. 1 åtminstone en del sådanalänkbara fall torde det vara frågan om deflniliva förluster eftersom detknappast kan betraktas som självklart att alla tidigare exportavnämare, sedande en gång anlitat en ny leverantör, ulan nya incitament (i form av I.ex.relativprisförändringar) återgår tillsvenska leverantörer. En del av den på grund av konflikterna uteblivnaexporten synes emellertid ha blivit inhämtad och därmed blivit ett tillskott till den expori someljest varit att räkna med efter konflikternasslut. Sålunda steg i synnerhet exporten av vissa rå- och slapelvaror förhållandeviskraftigt jämfört med . Konflikterna förefaller också ha medfört att den registreradeexportprisökningen (enligt enhetsvärdeindex typ Laspeyres) andra och tredjekvartalet i viss mån är ett missvisande mått på företagets faktiskaprissättning och detta genom atl den förhållandevis värdefullare delen avexporten troligen prioriterades i exportleveranserna. Del skulle med andra ordgälla sådana inslag i exporten som på grund av kvalitativa egenskaper representerarhöga värden per statistisk enhet i den tillämpade nomenklaturen. Exportensenhetsvärdeindex torde sålunda överskatta exportprisulveck- Prop.1980/81:100 56 Tabell 3:2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19741981 Andel av totalsumman 1979. alt. f all. - 8.0 -18,2 - 4.3 -12.7 9.5 6.6 -2,5 3.0 14.3 -0,7 -2.1 -6,4 8,0 -6.3 -1,1 2.7 1.0 4.9 3.8 3.0 1.9 15.5 14.5 0,9 0.4 , och Turkiel. " Alt. 1 och II refererar till det lägre resp. högre lönekostnadsalternativet. ATrtZ/wv samt beräkningar ochbedömningar inom konjunklurinslitulel. lingenandra kvartalet 1980. Å andra sidan torde denna index underskattae.xportprisutvecklingen tredje kvartalet. Den med denna index beräknadevolymutvecklingen skulle följaktligen i motsvarande mån vara underskattadandra kvartalet och överskattad tredje kvartalet 1980. Från första beräknasmarknadsutrymmet för svensk export av bearbetade varor i OECD-områdetpreliminärt ha minskat med omkring 2 1/. Marknadstillväxten till1980 beräknas likväl ha uppgått till 3 1/. Den svenska exporten komemellertid att minska med omkring 3/. Av den marknadsandelsföriusl' på som sålunda registrerades på OECD-marknaden torde 1 1/2 å kunna förastillbaka på konflikterna på den svenska arbetsmarknaden under våren 1980.Resterande andelsföriusl kan huvudsakligen förklaras av ökningen av de svenskarelativa exportpriserna 1979 och . An slörre andelsföriusler harför registrerats på marknaderna utanför OECD-området, vilka sammantagetemottar omkring 1/5 av totala export av bearbetade varor. Som berörtstidigare drabbades exporten till dessa marknader hårdare än övrig export avarbetsmarknadskonflikten 'Det bör observeras att trendmässigt gör en volymmässig andelsföriusl kring per är. vilket kan förmodas vara utslagav systematiska mätfel. Konjunk-turinsiiluletdeflaterar nämligen exportvärdet med Laspeyres' enhetsvärdeindex medan de enhetsvärdeindex som används fördeflatering av de olika OECD-ländernasimportvärden i allmänhet är Paasche-index och i några fall Fischer-index. Om den svenska exporten också deflateras med Paascheenhetsvärdeindex blir volymtillväxten i genomsnitt ca I 1/störreper år än då Laspeyres' indexformel används.I diagram 3:1 återges utvecklingen av exportens marknadsandelar och relativpris efter korrigering för den historiskatrenden. Det som redovisas i tabeller och text beträffande exportensmarknadsandelar och relativpris bygger - om inget annat sägs - pä uppgifter somej korrigerats för den trendmässiga ökningen av relativpriset. Andelsföriusterna på OPEC-marknaden. som har beräknats till 7 1/,får emellertid vidare ses mot bakgrund av slora andelsökningar 1978 och 1979,vilka delvis orsakades av stora order av tillfällig natur. Tack vare en kraftigmarknadstillväxt ökade likväl exporten till med omkring 8 %1979-1980. Marknadstillväxten för den svenska exporten avbearbetade varor i OECD-området 1980-1981 har beräknats uppgå till drygt 1 1/. Denna beräkning bygger på förutsättningen att den försvagade konjunktureni OECD-området förblir dämpad under en stor del av 1981. En visskonjunkturförbättring kan emotses , (se närmare kap. 2). Denberäknade importtillväxlen 1981 innebären förhållandevis lågtillväxtelasticitet för importen med avseende på BNP i OECD-området. Efterfråganförväntas med andra ord komma alt få en importsnål inriktning. Detta har singrund främst däruti att utvecklingen av maskin- och lagerinvesteringarna -räknat på helårsbasis - förutses bli svag. OECD-ländernasimport av de i export viktiga investeringsvarorna kan t.o.m. väntasminska något . Importen till länderna utanför OECD-området harberäknats stiga i en klart snabbare takt än import 1980-1981.Framför allt kan OPEC-marknaden förväntas expandera kraftigt. Här har räknatsmed en importtillväxt i storleksordningen . Sammantaget har importen tillländerna utanför OECD-området beräknats öka med 1980-1981. Totalt skulleden beräknade marknadstillväxten för de bearbetade varorna därmed uppgå till 1980-1981. Prisökningstakten för bearbetade varor i internationellhandel förutses bli påtagligt lägre 1981 än 1980. Härtill kan flera faktorerberäknas bidra. För det första kan genomslaget på exportpriserna frånoljepriser och andra råvaru- och insatsvarupriser beräknas bli av mindreomfattning än . Vidare kan man räkna med en viss dämpningfrån 1980 till 1981 i löne- och vinstutvecklingen i . Tabell i:i Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19731981 Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. Prop.1980/81:100 58 Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper1979-1981, alternativ 11' i. kr. -48,0 ' Del högre lönekoslnadsalternativet. - Papper och papp. järn och stål.verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter utom elektrisk ström. 'Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämnda varugrupperna. " 1 nationalräkenskaperna används etl s.k. hybridindex vid deflatering av exportvärdet. 1tabellen i övrigt återges enhetsvärdeindex (prisindex) typ Laspeyres och volymindex typ Paasche. Hybridindexvisar historiskten, med i genomsnitt , lägre prisulvecklingslakt änenhetsvärdeindex typ Laspeyres. Nationalräkenskapernas uppgifter om den totala exportvolymensförändringar visar sålunda i motsvarande månen mera positiv utveckling. Anm. uppgifter är hämtade frånutrikeshandelsslatistiken. Värdena är baserade på utvecklingen . Uppgifterna för1981 avser prognoser. Källor: och statistiskacentralbyrån. lisliskt framför alltmot bakgrund av den emotsedda dämpade efterfrågeutvecklingen samt den högaarbetslösheten i OECD-området. Mätt i nationella valutor har ökningen avvärldsexportpriserna på bearbetade varor 1980-1981 beräknats kunna stanna vid 71/'. 1979-1980 beräknas motsvarande ökning till . ' blir densamma oavsett om de olikaländernas exportprisföränd-ringstal vägs samman med väridshandelsvikler eller med vikter somavspeglar ländernas betydelse som konkurrenter till . Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 59 Utvecklingen av de svenska exportpriserna 1980-1981 harberäknats utifrån två olika alternativ för den svenskalönekostnadsulvecklingen. I det högre alternativet (alt. 11) hartimlönekostnaderna nivåmässigt antagits öka . Dettahar beräknats medföra en ökning av exportpriset för bearbetade varor med 8 1/. Det relativa exportpriset skulle därmed stiga med ca I % 1980-1981, vilketungefär motsvarar den konstaterade åriiga trendmässiga ökningen avde relativa exportpriserna för bearbetade varor. Som berörts tidigare beräknas den svenskamarknadsandelsutvecklingen bli påverkad även av de ökningar irelativpriserna som kom till stånd och 1980. Varusammansättningen i densvenska exporten av bearbetade varor torde vidare komma att inverka ogynnsamtpä den svenska andelsutvecklingen genom alt efterfrågan på framför alltinvesteringsvaror då väntas bli svag. Denna effekt beräknas dock komma attmotverkas av att efterfrågetrycket i i förhållande till konkurrentländernakan förutses minska. 1 konfliktrensade termer har de svenska andelarna avOECD-ländernas import av bearbetade varor beräknats minska med frän1980 till 1981. Med hänsyn till de andelsförluster som skedde i anslutning tillkonflikterna 1980 stannar den troliga minskningen av de faktiskamarknadsandelarna vid inte fullt I % (se tabell 3:1 samt diagram 3:1). Änstörre marknadsandelsförluster torde bli ofrånkomliga på marknaderna utanförOECD-området, varför den totala marknadsandelsföriusten för exporten avbearbetade varor 1980-1981 beräknas uppgå till drygt I %. Sammanfattningsvisberäknas den totala exporten av bearbetade varor vid det högre alternativet förlönekostnadsutvecklingen öka med 1 3/1980-1981. I det lägre alternativet för lönekostnadsökningen19801981 (alt. I). i vilket lönekostnaderna förutsätts öka med 61/, har exportprisökningen för bearbetade varor 1980-1981 beräknats stannavid inte fullt 6 1/. Detla skulle innebära en sänkning av de relativa exportprisernamed 1980-1981. 1 trendkorrigerade termer skullerelativprisnedgången bli . Denna beräkning bygger på förutsättningen attföretagen bedriver en försiktig prissättningspolitik i syfte att erövramarknadsandelar. Den svenska exporten av bearbetade varor, exkl. handelsståloch papper', härunder sådana omständigheter beräknats ' För dessa varugrupper kan prissättningen antas blidensamma vid båda lönekost-nadsailernativengenom att följsamheten gentemot världsmarknadspriserna här torde vara i detnärmaste total. Marknadsandelsförändringar för dessa produkter kan förmodas ske via förändringar av utbudet.Härvid kan ett assymetriskt beteende varaatt vänta vid ökningar resp.minskningar av de relativa kostnaderna. Vid en ökning torde en omedelbarutbudsbegränsning äga rum. Vid en relativ kostnadssänkning däremot sker det troligen ingen snabbökning av utbudet såvida inte avsevärdledig produktionskapacitet står till buds. Därmed resulterar kostnadssänkningen i huvudsak i ett tillskott till rörelseresultatet vilket i sin tur gerincitament lill enkapacitetsutbyggnad som i allmänhet kan realiseras först på något . Prop.1980/81:100 60 Tabell 3:5 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19801981,alternativ 1' Exportvärde, milj. kr -11,0 -5,5 -12,1 -48,0 -30,0 Total export enligt national- ' Det lägre lönekostnadsalternalivet. ' Papper och papp. järn och stål. verkstadsproduktersamt övriga industriprodukter utom elektrisk ström. ' Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämndavarugrupperna. '' I nationalräkenskaperna används ett s.k. hybridindex vid deflatering av exportvärdet. 1tabellen i övrigt återges enhetsvärdeindex (prisindex) typ Laspeyres ochvolymindex typ Paasche. Hybridindex visar historiskt en, med i genomsnitt 2procentenheter, lägre prisutvecklingstakl än enhetsvärdeindex typ Laspeyres.Nationalräkenskapernas uppgifter om den totala exportvolymens förändringarvisar sålunda i motsvarande mån en merapositiv utveckling. Anm. uppgifter är hämtade frånutrikeshandelsstatisliken. Värdena är baserade på utvecklingen . Uppgifterna för1981 avser prognoser. Kullor: och statistiskacentralbyrån. kunnaöka sin andel på OECD-marknaden med . Exporten avbearbetade varor lill skulle därmed öka med 2 1/1980-1981.Till samtliga länder beräknas tillväxten uppgå till . (Se tabell 3:1.) Den relalivprissänkning som har beräknats komma tillstånd med förutsättningarna i detla alternativ kan - som framgått tidigare -antas påverka de svenska marknadsandelarna i positiv riktning under en periodav 2 å , dvs. Detta alternativ har vidare bedömtskunna innebära en, i förhållande tillalternativet med den högre lönekostnadsökningen 1980-1981, gynnsammare utvecklingav vinstmarginalerna Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:2 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19741981 kr., 1975 årspriser. \ ,- ' i;t:;:;in Verkstadsprodukter, exkl., '''-"'~' ;"\ Trävaror I \ ino.i; -\ j';cu :'0[j 3oOO 311 Uu 3G0G _j_._L !\/ ! \""\ "'\ ! "- -| I j Övriga industriprodukter; V'- V-- I I \ I \' "I r'\ [._,! L L_ ! \'~i--: '.'ul.. I'j7r, \':i: ; ;;i; :) W.'-\i ir:,] iTj I5;s ILj,' ;; Prop.1980/81:100 62 Detta får i sin tur sannolikt en positiv effekt påexporten på . Marknaden för den svenska rävaruexporten synes tidigtha nåtts av den internationella konjunkturförsvagningen 1980. Exporten avträvaror och pappersmassa - vilka är de viktigaste produkterna i rävaruexporten- har efterhand också fått vidkännas ökad konkurrens fr|ån nordamerikanskaleverantörer. Den ökade internationella konkurrensen samt en förutsedd svagefterfrågeutveckling under större delen av 1981 kan väntas komma att leda avsevärt lugnare utveckling av de svenska exportpriserna 1981 jämfört med denärmast föregående två åren. fortsatta föriuster av marknadsandelartorde likväl bli ofrånkomliga 1981. Den totala exporten av råvaror har beräknats minska med2 % . En närmare genomgång av utvecklingen inom olikadelbranscher återfinns i kapitel 4. Sammantaget resulterar kalkylerna för exporten avbearbetade varor exkl. fartyg samt råvaror vid alternativ 11 i en ökning avexport volymen 1980-1981 . Räknat inkl. fartygsexporten, vilken förutsesfortsätta att undergå en betydande minskning, reduceras ökningen till 1/2 %.Med nationalräkenskapernas beräkningsmetoder blir exportökningen ca 2 1/. Med förutsättningarna i det lägrelönekostnadsalternalivet (all. I)beräknas den totala varuexporten stigamed 1 1/1980-1981 (ca 3 1/i nalionalräkenskapstermer). Exportvolymenskulle alltså bli slörre än i alternativet med den högrelönekostnadsökningen 1980-1981. Utvecklingenav varuimporten 1979 och