prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Intresset skall istället fokuseras pä en av de faktorer som påverkatutvecklingen, nämligen inflationen. Den första oljeprishöjningen 1973-1974 ledde lill ensnabb prisstegring i de flesta länder. På drygt elt år steg inflationslakten i OECD-ländernai genomsnitt från i årstakt lill . 1 ökade inflationen från i början av 1973lill allt räknat på 12-månadersbasis. Den genomsnittliga prisstegringen i OECD-områdetböljade mattas av så att den var nere påden nivå om där den sedan förblev till den nya oljeprishöjningen1978-1979. 1 däremot stannade inflationstakten kvar på 10-procents nivå1974, 1975 och 1976. 1977 steg inflationen på nytt till för alt därefterdämpas och början av 1979. Att den svenska inflationen har varit svårare att fåbukt med än den internationella hör samman med den expansivaöverbryggningspolitik som fördes i . Medan den inhemska efterfrågan iOECD-länderna föll och steg den i undersamma period med . 1 och med att den inhemska efterfrågan hölls på en högnivå gav den underlag för fortsatta stora lönestegringar. Uppenbariigenmöjliggjordes de kraftiga löneökningarna 1975 och 1976, som ledde till att vårtrelativa kostnadsläge försämrades med , bl. a. av attprisförvänlningarna hos företagen var sådana atl de trodde sig kunna övervältralönekostnadsökningarna på priserna. Av timlöneökningen på inomindustrin var bortåt hälften, , löneökningar utöver centrala avtal,löneglidning. De kraftiga kostnadsökningarna per producerad enhet 1975 och1976 fick sina fulla konsekvenser för inflationstakten i och med att deframtvingade motverkande ålgärder i form av indirekta skattehöjningar ochdevalveringar . Denna cirkel i form av stigande priser, höga löner, höginhemsk efterfrå gan och fortsatt stigande priser ledde till att den svenska prisstegringstaktendämpades betydligt långsammare än i flertalet andra länder. Det var först under loppet av 1978 och in på 1979 sominflationen kom ner på en avsevärt lägre nivå, den lägsta siffran uppmättes ifebruari 1979 Prop.1980/81:100 6 med5,räknat på 12-månaderstal. Delta blev möjligt först sedan produktions- ochproduktivitetsfillväxten fått fart som följd av omläggningen av politiken under1977. Vidare bidrog den låga internationella prisstegringen. Den låga inflationstakten kunde inte vidmakthållas närinflytandet från de på nytt stigande oljepriserna började göra sig gällandeunder 1979. Till detta kom inverkan från stigande priser på andra råvaror ochinsatsvaror samt stigande arbetskraftskostnader bl. a. till följd av1980 års avtal. Den höga tillväxt som präglade den svenska ekonominunder 1979 fortsatte . Uppgången hade då pågåttsedan andra kvartalet 1978, således under sju kvartal. uppgångar,1968-1970 och 1972-1974, förefaller ha varit något kortare. Man bör dock beaktaalt den senaste uppgången startade från ett ovanligt lågtkapaciletsulnylt-jande. Tabell 1:1 Försörjningsbalans 1979-1980 Import av varor och tjänster. -2,3 -8,0 Export av varor och tjänster ' Lageromslag i procent av föregående års BNP. Den senaste konjunkturuppgången skiljer sig i fleraavseenden frän de tidigare. Trots den låga utgångsnivån har återhämtningenvarit svagare . Föregående uppgångar har skett i en årstakt om ca 6%att jämföra med för den senaste. Om man jämför de båda uppgångarnaunder finner man att den inhemska efterfrågan synes ha spelat enslörre roll 1978-1980. 1 motsvarande mån har nettot av export och import Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 7 givitetl mindre bidrag till BNP-tillväxten. I båda fallen inleddes återhämtningenmed en expansion av exporten. När det gäller det bidrag som den inhemska efterfrågangivit finns även här vissa skillnader. Uppgången till mitten av 1974 hade enstörre tyngd på den privata konsumtionen medan den senaste uppgången uppvisarett större inslag av konsumlionsökning. Ifråga om den roll sominvesleringarna totalt sett spelat tycks det inte ha varit så stora skillnader.De privata bruttoinvesteringarna ökade dock snabbare i förra uppgången medanlagerinvesteringarna tycks ha varit större 1978-1980. Detta beror bl. a. på denupplagring av oljor som ägde rum och 1980. Diagram 1: 1 Bruttonationalprodukten 1972 1973 1974 1975 Källa: . Som framgår av diagram 1: 2 stagneradeindustriproduktionen 1980 på en nivå som ungefär motsvarar . Trots denosedvanligt låga utgångsnivån var produktionstillväxten i uppgången långsamrelativt sett. Diagram 1: 2 Industriproduktionsindex 1971 -1980 3 månadersglidande genomsnitt. Index 1968 = 100 J I \ \ I I I 1971 '972 ,973 tAy, 1976 ,977 1978 ,979 1980 Källa: . harproduktionen i en högkonjunktur legat högre än föregående konjunklurtopp. del beror delta på atl den potentiella tillväxten nu är lägre, men till enbetydande del också på att vändpunkten nåddes innan kapaciteten blivit fulltutnyttjad. Konjunkturbarometern anger atl vändningen skedde i elt läge därendast av förelagen ansåg sig ha ell fullt kapacitetsutnyttjande mot 70-75%vid tidigare tillfällen. Detla torde främsl förklaras av flaskhalsfenomen avolika slag. Diagram 1:3 Kapacitetsutnyttjande och brist päyrkesarbetare i verkstadsindustrin exkl.varv enl. koivjunkturbarometern 19681980 i procent av antal tillfrågadeföretag 80 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 19771978 1979 1980 . Industrisysselsättningen tycks ha ökat långsammaremellan 1978 och 1980 än under någon av de båda föregående uppgångarna. Mottidigare sysselsättningsökningar på ca 50000 personer står nu en ökning på ca10000 personer. medförde ettproduktionsbortfall inom industrin. Enligt beräkningarskulle produktionsbortfallet ha uppgått till 1,av industriproduktionenmotsvarande drygt 0,av BNP, allt räknat på årsbasis. Konflikten medförde attBNP-nivån sjönk . De indikatorer som finns i formav orderingång, industriproduktion, utrikeshandel m.m. bekräftar att konjunkturenstoppunkt uppnåddes . Den konjunkturbarometer som insamlades i mitten avdecember, och vars resultat inle kunnat beakta i debedömningar som institutet svarat för i den föreliggande nationalbudgeten, germyckel lydliga tecken på att konjunkturavmatlningen nått det svenskanäringslivet. Utfallet för produktion och orderingång, från både hemma- ochexportmarknad, visar bland de lägsta värden som uppmätts . föreligger inga ulfallssiffrorenligt nationalräkenskaperna utan enbart prognos. Enligtdenna skulle totalproduktionen ha ökat med närmare 2,över motsvarandeperiod 1979. Det är framför allt den privata och kommunala konsumtionen som bärupp denna ökning. Trots att de beslutade åtstramningsätgärdernafick full effekt , skulle den privata konsumtionen ändåha ökat kraftigt. 1 jämförelse med nivån är ökningenhögst betydande. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 9 skulle därmed en BNP-tillväxt på2,ha uppnåtts. Om dentrendmässiga kapacitetstillväxten antas vara skulle tillväxten även ha stannat under denna. Härvid bör man dock beakta att av tillväxtengick förlorad i samband med konflikten. Om man jämför det preliminära utfallet för 1980med de bedömningar som gjordes ibörjan av året finner man relativt betydande skillnader som framgår avföljande tablå. Förändringi BNP-komponenterna 1980 i % av BNP föregående år -0,6 Den inhemska efterfrågan blev lägre än väntat.Till en del beror detta på alt denprivata konsumtionen ökade långsammare, till en del på en lägre investeringsökning.Lageruppbyggnaden synes å andra sidan ha ökat mer än beräknat. Nettot av export och import gav ettnegaiivt bidrag till BNP-ökningen. Den privata konsumtionsökningen synes ha stannat vid . Under den första delen av åretdämpades konsumtionsbenägenheten kraftigt. Sparandeti procent av disponibel inkomst. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källa:Statistiska centralbyrån. Prop.1980/81:100 10 Hushållenförbrukade inte sina disponibla inkomster i samma utsträckning som tidigare,sparkvoten stegjämfört med . Bidragande härtill varförmodligen hushållens osäkerhet om kommande inkomster pä grund av den dåpågående avtalsrörelsen samt senare även konflikten. Konflikten medförde att disponibelinkomsterna sjönkunder . Även den privata konsumtionen sjönk jämfört med1979. De löneökningar som blev resultatet av avtalsrörelsen ikombination med de finanspolitiska åtgärder som var nödvändiga för att få slutpå konflikten medförde betydande tillskotttill hushållens disponibla inkomster . Trotseffekterna av höjningen av mervärdeskatten och höjningarna avvissa punktskatter beräknas ändå de realt disponibla inkomsterna ha stigit mellan halvåren. 1 jämförelse medmotsvarande halvår 1979 ligger inkomstnivån högre. Hela dettainkomsttillskott torde knappast ha konsumerats . Detta innebär åandra sidan att man kan tänka sig att dessa inkomster påverkar konsumtionsbenägenheteni början av 1981. räknar med att det har varit en ganskabetydande konsumtionsökning mellan halvåren 1980. Det innebär attkonsumtionsnivån skulle legat övermotsvarande nivå 1979. föreligger enbart en prognos.Statistiken över detaljhandelsomsättningen tyder närmast på en lägre ökningmen i den privata konsumtionen ingår bl. a. tjänstekonsumtion som inte varierarså mycket som varukonsumtionen. De höjningar av indirekta skatter som skedde underhösten motsvarar en reduktion av den piivatakonsumtionen om 0.7 7o 1980. Därtill kommer att enbart del förhållandet attåtstramningsåtgärder vidtogs kan ha lett till en höjning av sparkvoten imderhösten. Vidare torde åtstramningen av kreditpolitiken ha påverkat hushållensbeteende. Den offentliga konsumtionen har ökat snabbare än BNP.2.9 %. Härav svaiar den kommunala konsumtionen för . Kommunerna togdärmed i anspråk en större del av den totala tillväxtenän den privata konsumtionen. Kommunerna har expanderat i ungefär den takt somprog-noserades . Nationalräkenskapsstatistiken ger intryck aven relativt kraftig dämpning av den kommunala konsumtionsvolymen, frän 5.0%1979 till ' 1980. Räknar man emellertid bort effekten av att antaletberedskapsarbeten i regi minskat framstår dämpningen av denunderliggande konsumtionstakten som betydligt blygsammare. Procentuell torändring, volym 1979 1980 konsumtion e,\kl. Investeringarna tillväxtelångsammare än BNP. Investeringskvoten sjönk därmed något. Detta beror främstpå sjunkande bostadsinvesteringar. Antalet påbörjade lägenheter sjönk fråndrygt 55 000 lägenheter till Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 11 Även ombyggnadsverksamheten minskade. Däremot ökade investeringarna inäringslivet, särskilt inom industrin. Till den industriinvesteringsökning på16 % som enkäterna angav har de statliga företagen bidragit i höggrad. Men även de privata industriföretagen ökade sina investeringar påtagligt,. Det synes även ha förekommit en betydandeinvesteringsaktivitet inom statliga affärsverk och kommuner. Däremot minskadehandelns investeringar. Lageruppbyggnaden tycks ha varit avsevärd under 1980.Den skulle enligt tillgängliga bedömningar ha svarat för en efterfrägeökningmotsvarande av den totala tillväxtenpå . Man kan ställa sig något frågande till om en så stor lageruppbyggnadverkligen ägt rum. Det har uppenbarligen förekommit en ökning av oljelagren.Det kan dock råda viss tveksamhet om den förutsatta lagerökningen . Den låga importvolymen kan tas som ett tecken pädetta. Den uttalade försiktighet som företagen iakttar för att undvika allt förstora lager kan innebära att lageruppbyggnaden inte blir sä stor som förutsattsi lagerberäkningar. Å andra sidan angerkonjunkturbarometern en kraftig, och förmodligenoplanerad, ökning av färdigvarulagren. Med hänsyn till den stora osäkerhet sompräglar bedömningarna av lagren har någon avvikande bedömning i förhållandetill ej gjorts. Utrikeshandelssektorn har realt sett givit ett negativtbidrag till tillväxten. Ettpåfallande inslag är den svaga exportutvecklingen. Det föreligger dock vissasvårigheter att ur statistiken för utrikeshandeln urskilja vad som är volym-resp. prisinslag varför siffrorna bör tolkas med viss försiktighet. Redan underdet började exporten av bearbetade varor att försvagas iförhållande till marknadstillväxten. Detta blev än mer påtagligt under 1980.Konflikten på arbetsmarknaden bidrog naturligtvis till detta. har beräknat bortfallet som följdav konflikten till för exporten av bearbetade varor. 1 följande tablåredovisas beräkningar av andelsutvecklingen för exportenlill OECD-området. Export av bearbetade varor till OECD-omrädet Procentuell förändring, volym 1979 Marknad 10.5 Marknadsandel -1 Expori 9.5 3.5 -4 -0.5 Rensat för en konstaterat långsiktig trend för relativprisutveckling skulle marknadsandelsutvecklingen i stället varit följande: Procentuell förändring, volym 1979 1980 Marknadsandel O -3.0 Prop.1980/81:100 12 Det statistiska underlaget är osäkert när det gälleratt bestämma andelsutvecklingen men det torde vara ofrånkomligt att det utövereffekterna av konflikten varit fråga om en viss andelsförlust 1980. Även på marknaderna utanför OECD-området har det varitandelsförluster. En viss exportökning till OPEC har dock ägt rum.Rävaruexporten har minskat snabbare än exporten av bearbetade varor. a. på att marknaderna för de viktigaste råvarorna, malm och skogsprodukterutvecklats svagt. För massa och trävaror har en ökad konkurrens på deneuropeiska marknaden från nordamerikanska producenter inverkat. På skogssidanhar också virkestillgången begränsat exportmöjligheterna. Totall har den svenska exporten minskat med . Detär en svag utveckling i förhållande till marknaderna. Förklaringen till dettatorde dels vara att företagen synes ha föredragit att höja priserna framför attöka volymerna, dels att konflikten innebar ett bortfall. Eftersom dettabortfall sammanföll med en markant internationell konjunkturförsvagning somäven påverkade våra avnämarländer. kan det tänkas att kunder hos svenskaexportföretag fick en oväntad möjlighet att annullera order när de såg sig ståinför en sämre konjunktursituation. Försvagningen av den internationella konjunkturenunderdel kan ha omintetgjort möjligheterna att återta denexport som gick förlorad genom konflikten. Den svenska industrin tycks även ha förlorat andelar påhemmamarknaden. Importen av bearbetade varor, som svarar för ungefär 2/3 avden totala importen, tycks ha stigit mer än vad tidigare samband mellaninhemsk efterfrågan och import skulleinnebära. Faktorer som med hänsyn till det höga importinnehållet bör habidragit till importökningen är bl. a. lageruppbyggnaden samt ökningen avindustrins investeringar. Att importökningen trots en ökning av den inhemskaefterfrågan stannat vid förklaras bl. a. av att den offentligakonsumtionen svarat för en betydande del av denna ökning. Tabell 1:2 Förändring i BNP-komponenterna i procent avBNP föregående 1981 -0,4 -0,9 Nettoefterfrågan från utlandet' 'Export av varor och tjänster./. import av varor och tjänster. Källor:Statistiska centralbyrån och beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 13 Terms-of-trade-förlusten uppgick till motsvarande närmare 3 miljarderkr. Det är dock svårt att urskilja i hur hög grad statistiken förryckts aveffekter som sammanhänger med konflikten men det tycks ändå som om huvuddelenav terms-of-trade-förlusten föll . Som tidigare nämnts var BNP-tillväxten 1980 2.2 %.Bruttonationalinkomsten, dvs. BNP korrigerat för nettofaktorinkomster frånutlandet och för terms-of-trade-utvecklingen. steg endast med 1,. Deninhemska eftertVågan har emellertid förbrukat ett avsevärt större utrymmevilket tagit sig uttryck i att bytesbalansunderskottet ökat till av BNP.Diagram 1:5 visar det oförändrade gapet mellan reallöner och produktivitet. Det problem som bytesbalansunderskottet utgör enspegelbild av kan också illustreras genom att studera de finansiella sparandenai ekonomin. Tabell 1:3 Finansiellt sparande 1979-1981 kr., löpande priser därav: icke-finansiella företag Offentlig sektor (inkl. social- Det mest iögonfallande i tabell 1:3 är bytesbalansunderskottet och det stora negativa finansiellasparandet i offentliga sektorn där detta praktiskt taget helt faller på staten.Som framgår av kapitel 9, tabell 9.1, är budgetunderskottet betydligt större,. Skillnaden mellan finansiellt sparande och budgetsaldot utgörsav utlåning och andra finansiella transaktioner. Det totala finansiella sparande i den svenska ekonomin,bytesbalansunderskottet, försämrades . Förändring i finansiella sparandeposter 19791980 Bytesbalans -9 300 Offentlig sektor och bostäder -8 100 Privat sektor -I 200 Den offentliga sektorn har således svarat för den övervägandedelen av sparandeförsämringen. Ser man på utvecklingen inom vad som här kallas denprivata sektorn, hushåll och företag, finner man att bilden blir merakomplicerad än vad tablån ovan anger. Hushållen synes ha kraftigt ökat sittfinansiella sparande medan motsatsen varit fallet inom förelagen. Prop.1980/81:100 14 Förändring av finanisiellt sparande inom den privatasektorn 19791980 Företag -8 500 därav: finansiella företag 400 icke-finansiella -8 900 Summa -1 200 Det skulle således ha skett en betydande ökning avsparandet i hushållen. Hade detta inte ägt rum skulle, med de inkomster hushållen haft. konsumtionen ochbytesbalansunderskottet blivitavsevärt större. Inom företagssektorn har de finansiella företagenssparande förbättrats medan de icke-finansiella, dvs. vad som skulle kunnakallas de producerande, företagens finansiella sparande försämrats med 8900milj. Bakgrunden till detta är följande. Förändring av de icke-finansiella företagens sparande19791980 använt till fasta investeringar 8 200 investeringar i lager 7400 Finansiellt sparande -8900 Företagens bruttointäkter har förbättrats med drygt 6.5miljarder kr. Trots detta ligger industrins vinster som framgår av kapitel 8bara på de lägsta nivåer som uppmättes under lågkonjunkturen i början av1970-talet. Företagssektorn har emellertid ökat sininvesteringsaktivitet betydligt mera än vad bruttointäkterna har stigit. Dessutom har lageruppbyggnadenställt krav på finansiella resurser. Som följd därav har de fått acceptera enavsevärd försämring i sitt finansiella sparande, en försämring som är såpåtaglig att den kan ha betydelse för företagens agerande . En avgörande förutsättning för den svenska ekonominunder 1981 är den internationella ekonomiska utvecklingen. Som framgår av vadsom ovan redovisats är flertalet länder inriktade på att bekämpa inflationen.Detta innebär att en mycket stram ekonomisk politik kommer att föras och att deninhemska efterfrågan inom OECD-området kommer att öka obetydligt. Detta anger en viktig förutsättning också för densvenska utvecklingen. Med hänsyn till tidigare ertärenheter kan den inhemskaefterfrågan här i landet knappast tillåtasavvika annat än relativt obetydligt frän det internationella mönstret. a. att det inte finns utrymme för någon ökning av den privatakonsumtionen. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 15 De internationella förutsättningarna innebär således enbegränsning av vår inhemska eftertVågan. Vidare medför de att möjligheterna attöka exporten begränsas genom att marknadstillväxten för vår export till deindustrialiserade länderna hålls tillbaka. Med dessa smala marginaler blir utvecklingen av den svenska konkurrenskraften oerhörtviktig. Lönekostnadsutvecklingen är en avgörande faktor härvidlag. Några avtalär som bekant ännu inte tecknade . hardäiför räknat med två alternativ för löneutvecklingen. Det lägre alternativet bygger pä en förutsättning omalt avtal i princip prolongeras. Till följd av""överhäng" från gällande avtal, en viss löneglidning samtbeslutade höjningar av vissa socialförsäkringsavgifter skulle lönekostnaden pertimme ändå öka . I det högre alternativet har institiUel räknat medalt avtal innebär avtalsmässiga löneökningar på räknatpå en genomsnittlig årsnivå. Vid det lägre löneökningsalternativet förbättras värinternationella konkurrenskraft. Detta torde ge möjlighet till att hållaprisökningarna på svenska varor på en lägre nivå än vad som i genomsnitt gällerför konkurrenterna. Därmed kan ett visst återtagande av förlorademarknadsandelar ske. Det högre lönealternativet torde inte ge utrymme för någrarelativprissänkningar och därmed ej heller för någon återvinst avmarknadsandelar. Det bör observeras att beräkningarna gjorts under enförutsättning om en uppgång i de internationella priserna på industrivaror på7-8%. Med dessa förutsättningar och med användande avkonjunkturinstitutets prognoser för näringslivets fasta investeringar, ihuvudsak grundade på enkätmaterial, samt för lagren kan företagssektornsutveckling belysas med användande av en sparbalans av samma slag som . Ur de investeringsenkäter som konjunkturinstitutetbaserar sina prognoser på kan inte utläsas vilka antaganden företagen gjort omlöneutvecklingen. Institutet har därt"ör ej gjort olikainvesteringsantaganden för de båda lönealternativen. Det är dock i och för sigtroligt att det faktiska investeringsutfallet blir beroende av avtalsrörelsensresultat. Förändringav de icke-finansiella förelagens sparande . användstill fasta investeringar 4 investeringari lager -5 Trots den låga ökningen av bruttosparandet i företagenskulle en nominell investeringsökning kunna ske p.g.a. att lagerinvesteringarna kräver mindre finansiella resurserän 1981. En viss förbättring av företagens finansiella sparande skulle ocksåkunna ske. Kalkylen vilar på förutsätt- 1980/81:100 16 ningenom att den av angivna lägre löneökningen realiseras.Skulle det högre alternativet komma ifråga sker ingen förbättring avbruttosparandet, en given real investeringsnivå tar mera i anspråk i nominellatermer och någon förbättring av det finansiella sparandet kommer inte att ske. De totala investeringarna kommer troligen atl liggakvar nivå. Den nominella invesleringsökning som anges ovan torderealt sett innebära en ungefär oförändrad nivå, se tabell 1:3. För industrinsdel torde bl. a. de investeringsstimulanser som beslutades dockbidra lill att investeringarna ökar . Enligt konjunkturinstitutetstolkning av den föreliggande investeringsenkäten skulle ökningen uppgå till ca3%. En kostnadsutveckling enligt alternativ I ger dock sannolikt i och för sigen så gynnsam effekt pä industrin att en högre investeringsnivå vore tänkbar.Med hänsyn till vad som sagts om utvecklingen av det finansiellasparandet i näringslivet bör dock en viss försiktighet i bedömningen iakttas.Som framgår av kapitel 8 torde lönsamheten i relation till produktionsnivån nåen toppunkt i denna konjunkturuppgång som ligger ungefär på den lägsta nivå somuppmättes . Därför har här använts sammainvesteringsantagande för industrin som tillämpat. Inom övriga delar av näringslivet torde man få räknamed en stagnation eller svag minskning av investeringarna även i det lägrelöneökningsalternativet. Bostadsinvesteringarna väntas minska ca 2%.Igångsättningen ligger dock kvar nivå, knappt 50000 lägenheter.Investeringsminskningen förklaras bl. a. av effekter imder 1981 avigångsättningen samt en förändrad sammansättning av investeringarna.Bl. a. ökar andelen flert'amiljshus vilka kräver mindre investeringsresurserper lägenhet. Till ökningen av flertämiljshus bidrar sänkningen av dengaranterade räntan i nyproduktionen som genomförs från . Lageromslaget drar ner den inhemska efterfråganmotsvarande av totalproduktionen. Skulle den lagerutveckling realiserassom räknat med i kapitel 7. innebär detta att den senastekonjunkturfasen har genomlöpts med en förhållandevis låg variation ilagerinvesteringarna. Mot bakgrund av de ertärenheter av allt för stora lagersom företagen gjorde 1975-1977 och som var en följd av lagerstödspolitikenförsöker de undvika en för stor lageruppbyggnad. Del kan naturligtvis inteuteslutas att företagen inte lyckas. Konjunkturbarometern för fjärde kvartalet1980 tyder på en viss ofrivilliglageruppbyggnad. Den inhemska efterfrågan och lönebildningen påverkasockså av den offentliga sektorns expansion och de offentliga utgifternasökning. Som framgår av budgetministerns redogörelse för budgetförslaget skullebudgetunderskottet /82 uppgå tillknappt . Ett kraftigt utgiftsöverskott ökar likviditeten isamhällsekonomin som den mäts via penningmängden.