prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Som utgångspunkt tas nuvarande mervärdeskatt vilken kankarakteriseras som en mervärdeskall av konsumlionstyp (K-moms), K-momsenberäknas i princip på skillnaden mellan företagets försäljnings-inläklerochförelagels koslnader för inköp av varor och maskiner. I avdragel för maskinerfår inräknas kosinaden för såväl ersättningsanskaffningar som nyinvesteringar. Skallen kommer härigenom inte att belasta del enskildaföretagets hela förädlingsvärde ulan endasl detta värde minskat med värdet avnettoinvesteringarna, förhållande anses allmänt innebära all skallen harregressiva inkomslfördelningseffekler och all den är behäftad med nackdelarfrån stabiliseringspolitisk synpunkt, Mol bl. a. denna bakgrund har beredningenansett del erforderligt att överväga om inte basen för mervärdeskatten kanutvidgas med avseende på investeringarna. En sådan lösning skulle ocksåtillgodose del ofta framförda kravet på en breddning av ba.sen för nuvarandemervärdcsknii. En"mer\'ärdeskati med ökad belastning på investeringar kan enligl beredningenkonstrueras anlingen så att bruttoinvesteringarna (BNP-moms) eller endastnelloinvesleringarna (I-moms) inkluderas i basen. Beredningen har undersökt hursådana system kan utformas och vilka de sannolika ef- 1Riksdagen 1980/81. 1980/81:68 2 feklerna skulle bli, 1 det sammanhanget har beredningenockså sökt bilda sig en uppfattning om vad ett slopande av den nuvarandebeskattningen vid import och skatteavlyftningen vid export skulle ge förresultat. Beredningens analyser lyder på all mervärdeskallens regressivaeffekl skulle elimineras om någol av de undersökta allernaliven valdes. Dennaslutsats gäller framför allt i ett kortsiktigt perspektiv. De långsiktigaeffekterna är enligt beredningen svårare all bedöma. Beredningen kommer docktill den slutsatsen all även BNP-momsen och I-momsen på längre sikl gerregressiva fördelningseffekier men all delta torde ske genom en mycketirögrörlig och tidskrävande process. Beredningen framhåller vidare alt enmervärdeskatt som baseras på brutto- eller nelloinvesleringarna - och såledesfår karaktären av en permanent invesleringsskatt - skulle ge mindre önskvärdaeffekter på resursfördelningen i ekonomin och verka återhållande på investeringsbenägenheten.Ett slopande av beskallningen vid import och rällen lill avlyft vid exportskulle enligl beredningen medföra slora konkurrenssnedvridningar ochstrukturella förskjutningar inom förelagsseklorn. Beredningens samlade bedömning är all varken en BNP-momseller en I-moms bör införas. Bland selekliva brulloskaller - eller med en annanbeteckning produk-lionsfaklorskaller - har i avsnlti 7.3 arbelsgivaravgifier,råvaruskaiier, ener-giskaiier och invesleringsskaller undersökls närmare.Beredningen har därvid funnit att arbetsgivaravgifter och K-moms företerbetydande likheter på lång sikl. Båda skalterna riktas mol förelagen menövervältras på konsumenter och löntagare. Medan K-momsen utgår proportionelltpå konsumtionen kan arbetsgivaravgifter ses som en proportionell skall påarbetsinkomst. Båda skallerna ger därför på lång sikl regressivafördelningseffekter. Skatterna har ungefär samma inverkan på benägenheten attarbeta och att spara. På kort sikt torde däremot enligt beredningenövervältringseffekterna av mervärdeskatter och arbetsgivaravgifter inte varalikartade. Genom sin konstruktion övervältras mervärdeskatten snabbi framåt påprisema och får därför sannolikt myckel begränsad inverkan på företagensproduktionsstruktur, konkurrensförhållanden, lokalisering o, d, (s, k.allokeringseffekier), Belräffande arbelsgivaravgifterna ärövervällringsprocessen mer omdiskuierad. Beredningen gör här den bedömningenalt höjda arbetsgivaravgifter ger vissa allokeringseffekter. Speciellt lordedella vara fallei när belydande avgiftshöjningar genomförs med korta mellanrumpå del säll som skell i . Beredningens slulsals blir aufortsalla höjningar av arbetsgivaravgifter i denna takt inte bör förekomma. Iprincip bör arbetsgivaravgifterna reserveras för finansiering av koslnader förde mol avgifterna svarande förmånerna. Beredningen anför också all hänsynenlill kommunernas finanser motiverar en slor försiktighet i uinylljandel avarbetsgivaravgifter som en mer allmän finansieringskälla för den offentligasektorn. Vad beträffar råvaruskatter konstaterar beredningen attsädana är behäftade med en rad nackdelar som moivevkar eventuella fördelar iförin av t, ex, bättre hushållning med knappa råvarutillgångar. En allmänråvamskall skulle medföra nit nntnlet skntlskyldign blir slorl, UntlnnUis vissnråvaror uppstår följdverkningnr på prisbildningen för färdigvaror beroende päom Prop.1980/81:68 3 dessatillverknts med sknttebelngda råvaror eiler inle. Konkurrensförhål-Inndenamellan olika företng påverkas och risken för skntteundnndragnnden blir stor Enråvaruskntl kräver att imponerade råvnror beskattns. Därmed kan skatten ocksåge handelspolitiska komplikationer. Beredningen nvvisar därför tanken på enallmän råvnruskatt. När det gäller energiskaiier anser sig beredningen intekunna liiggn fram någol konkret försing, pä grund nv nu f n,utreder fråg:jn om det lotnla eiiergisknlteut-laget. Beredningen begränsar sigdärför på denna punkt till nu görn cn principiell analys av energiskniierseffekt på näringslivet, I avsnitt7.4 har beredningen tagit slällning till flern tekniska frågor rörandemervärdeskallens och arbeisgivaravgifternas konstruktion. Vnd först gällermervärdeskatten har dessa överväganden lett fram lill slutsnisen alt det inteär möjligl att utvidga beskaitningsomrädei, dvs. au införa skatteplikt förvaror och tjänster som f n. är skattefria. I vart fall gäller dettautvidgningar som skulle få någon påtaglig sinlsfinnnsiell betydelse. Frågan omen differentierad mervärdeskatt har övervägts på grundval av material somlagils fram av skalteutredning. Beredningen avvisar en sådan reformmed hänsyn bl. a. lill att det från teknisk synpunkt är olämpligt alt belastamervärdeskattesysiemet med ingrepp av detla slag. Samma syften kan enliglberedningens mening nås med prissubveniioner eller punktskatter. Beredningenlägger inte fram något förslag om s, k. generaliserade arbetsgivaravgifter,dvs, avgifter som sknll utgå på annan inkomst än inkomst av förvärvsarbete.Beredningen föreslår dock en utvidgning av underlaget för de traditionellaarbetsgivaravgifterna i så måtto att värdet nv bilförmån - i likhei med vad som f n, gäller beträffande förmånav kost och logi - skall räknas in i avgiftsunderiaget,Neuovinstbeskatiningssystemets principiella utformning behandlas i kapad 8.Inledningsvis (avsnitt 8.1) analyseras effekterna av systemet i dess nuvarandeufformning. Beredningen konstaterar alt det nuvarande s\'siemei - vilkel ger uirymme för bildande av belydandeskattekrediler genom av-och nedskrivning av maskiner resp. lager- synes ha haften inte oväsentlig betydelse för de svenska förelagens tillväxt, effektivitetoch internationella konkurrenskraft. Den starka kopplingen mellanskaitekrediter och innehav av lager har dock gjort alt fördelarna av systemet intealls eller endast i ringa utsträckning kunnat utnyttjas av förelag i vissabranscher. Beredningenuttalar också au det finns starka skäl att anta all den vidsträckta rällenlill skattefria reserveringar skapar molsiåndskraft hos företagen mol olika konjunkturbetingadestörningar. Den ensidiga inriktningen på lagernedskrivning antas dock i vissalägen kunna ge olämpliga siabi-liseringspoliliska effekter via variationer iförelagens likviditet, Netlovinsibeskattningensfördelningspolitiska betydelse ligger i att skatten i första hand träffarkapitalägarna och därför verkar progressivt. Denna progressiva inriktningförstärks genom all bolagsvinsterna dubbelbeskatlas. Möjligheterna au bildaobeskattade reserver anses dock - i förening med den relativt sell förmånligakapitalvinsibeskaiiningen - ha underlälial uppbyggnaden avprivalförmögenheier. Enbetydelsefull funktion hos neiiovinsibeskaiiningssyslemei är au det kan utgöraen bas för olika siabiliseringspoliliska ocii legioiialpctiliska styr- 1980/81:68 4 medel.Av särskild belydelse i dessa sanimanhang är invesieiingslbnderna. Även ominvesleringslbndssyslemel undergalt en siiccessiv förbäuring är det emellertidenligt beredningen behäftat med vissa svaglieter, framför allt när del gälleralt stimulera föreingcn till invesleringar i mnskiner under lågkonjunkturer, 1avsnitt 8.2 anför beredningen att bl, a, likfonnighctsskäl ochföidelnings-politiska skäl lalar föratt ett netlovinsibesknllningssysiembehålls, framlida system bör enligt beredningen grundas på bl, a, följandeprinciper. Skattemässig resultalutjämning skall vara möjlig för nlla förelng,Diibbelbeskatt-jiingen av förelagens vinsler bör behållas men möjligheten nuanskaffa nytt riskvilligi kapilal bör underlätias, Slalsmakterna bör gesmöjlighel till visst inllyiande över företagens investeringsverksamhet ochsysselsättning. Den totala skattebelastningen i bolagssekiorn bör behållas påungeftir den nivå som följer av nuvarande regler. Reglerna bör utformas så auskattereglerna inte på ell omoiiveral säu avgör valet av företagsform. Beredningendiskuterar olika möjligheter all inom iieiio-iiisibcs'. a, au komma från all företagen praktiskt taget enbart genomlagernedskrivning kan bygga upp obeskattade reserver t"öreslår beredningenatt företagen får sälla av ett belopp motsvarande av lönekoslnaderna fri resullatutjämningsfond. inskränks rätten till nedskrivning pålager från nuvarande 60 96 till 45 96, En sådan omläggning har enligtberedningen följande fördelar, DFörelag som inle har lager ges möjligheter lill resiiliatiitjämning. kommer i ett relativt sell bättre läge än . DMöjligheten rörbätlras att tillgodose de i olika sammanhang framställda kravenom avdragsgilla avsättningar för all möia de förpliktelser som trygghetslagarnapå arbetsmarknaden ålägger företagen. DMan får ell siabilare underlag för reservbildningen. DRisken för skaiteflykisåigärder är mindre med lönekosinadefna som bas än medlager, Lönekoslnaderna är definitiva och kan inie föras mellan olika förelag.Genom alt knyla reserveringen lill en kostnad kan del aldrig bli lönsamt au ökaunderlaget för au komma i åtnjutande av skattekrediter, DMetoden är enkel. En detaljerad lönekostnadsredo\isning måste alla förelagändå ha. Möjlighetenall bilda skattekrediler genom avskriining på maskiner och andra inventarierbehålls i oförändrad omfattning. Genom alt öka den andel av årsvinsten som fårsällas av lill invesleringsfond från nuvarande till 50 96 förbättras dockmöjligheten till snabb avskrivning på anläggningstillgångar. Detta medförocksä viss kompensation till de förelag som får sina skattekredilmöjlighelerreducerade genom övergången från lagernedskrivning tilllönekostnadsreservering. Vidare föreslås att det invesleringsavdrag som kanutgå när invesleringsfond las i anspråk för maskininves-leringar höjs frånnuvarande 10 96 lill 20 96. Höjningen gör au man med 1980/81:68 5 investering.sfondsinsiiiutet i högre grad än 1. n. knnsiimulern ninskinin-vestevingar under lågkonjunkturer. Beredningen föreslår att de anslnlldn skall få rätt nlllämna synpunkler i ärenden om uinytljande av medel som avsniis lillinvesteringsfond. Till ansökan om utnyiljnnde av investeringsfond skalllöretaget diivför lugn yttrande Iråii nrbeistagarorgnnisnlionerna hoslöretaget, 1 avsnitt S.3 föreslås flera förändringar vnd gällersknticsntsen för juridiska personer. För del första föreslås au aktiebolag ochekonomiska föreningar ,snmt andrn juridiska personer, som f n, erlägger stnlliginkomst-iknii med 40 96 eller 32 96, inte längre skall taxeras kommunnli. Dessabolag och föreningar m, 11. skall taxeras endast till statlig inkomstskatt.Skattesatsen - som blir densamma för nlla - skall enligt Rirslaget vara 55".. Beredningens förslag innebär bl. n. nit den geografiskadiffercniieringen nv bolngsskaiten melinn olikn kommuner avskaffas. Genom denföreskuvia lösningen bortfaller vidare frägnn om del nuvnrnndekommunalskaitenvdrngei sknll vara kvar eller inte. Beredningen nvvisar tanken på såväl progressivbolngsbesknitning som en regionalpolitiskt betingad differentiering avbolagsbeskntiningen. När del gäller dubbelbesknliningen nv akiiebolngensvinsler erinrnr beredningen i avsnitt 8.4 bl, a, om de negafiva elTekier dennahar på företagens kapiialanskaffningsmöjligheier. För all inle försvåraanskaffningen av riskvilligt kapilal diskuierns möjligheterna att avsknffneller reformera dubbelbeskattningen. Av fördelningspolifiska skäl anserberedningen dock att det inte kan komma i fråga att helt ta bortdubbelbeskattningen. Delvis av fördelningspoliti.ska skäl avvisas också tankenpå en övergång till det bl, a, inom nertalet tillämpadeavräkningssystemet. Beredningen föreslår i slällel all den redan i dagfillämpade metoden att medge ell begränsat avdrag för lämnad utdelning pånyemitterat kapital används. För att höja effekten av avdraget föreslås allnuvarande avdragsrält på höjs lill 6 96 saml all avdrag får åinjuias under15 år i slällel för som under . 1 avsnitt 8.5 tar beredningen upp vissa frågor som röregenföretagarnas beskallning. 1 syfte all likställa egenföretagare medakiieboing föreslås alt egenföretagare skall ha rätt till avdrag för avsättninglill en allmän investeringsreserv. Systemet har konstruerats medinvesteringsfondssystemel som förebild. Avsättning föreslås få ske med högsl av egenföretagarens inkomsl av förvärvskällan. Till skillnad mot fondsysiemetföreslås dock au eu belopp motsvarande hela avsällningen skall betalas in påbankräkning. Medlen fåränvändas huvudsnkligen förinvesteringnrmen även för underhållav byggnnder och anläggningar liksom för reparation av fartyg. Någotan-sökningsförfnrande föreslås inte utan medlen får fritt uin\tijas för de ilagen angivna ändamålen. Reserverna måste tas i anspråk . Har såinte skell återförs reserven lill beskattning jämte ett tillägg av 30 96. För kulturarbetare föreslås särskilda regler om uppskovmed beskattningen. Syslemel, som är ullbrmal på ungefär samma säu somskogskonlo-sysiemei. gäller endast rörelseinkomster som en kulturarbetare får iegenskap av upphovsman enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnäriiga verk. Uppskov med beskattningen medges enligt förslaget endastom upphovsmannainkomsten utgör den övervägande delen av kul- 1980/81:68 6 turnrbctarens samtliga inkomsler och dessulom med minsl iiversiiger molsvnrnntle inkomsl under närmast föregående år. Äveniiitlrn begriinsningar finns. För att uppskov skall erhållas krävs att100 9-6 av uppskovsbeloppet inbetnlns lill bank. Beskattning sker när medlentns ut, dock senasi efter insättningen, 1 avsnittei om egenförelngarnns beskattning föreslås ocksåen vidgnd nv-tlrngsrätt för utvecklings- och försöksverksamhet. Regeln som blirtilliimplig tVnmftir nlll i uppfinnarverksamhet går ut på alt vissa kostnader,som nedlagts innan rörelsen har påbörjats, i viss omfattning får drns av icftcrhnnd, I kapitd 9 diskuterar beredningen vilka metoder inomföretngsbeskatt-ningcns rnin som kan vara lämpliga att använda somstabiliscringspolitiskn styrmctlel. Här pekar beredningen bl. a, på möjlighelenalt uinyllja invesleringsavdrag Vid mcwärdeskalieredovisningen, 1 kapitd 10 behandlar beredningen frågan om hurföreingsbesknliningen knn nnvnndns som ett regionalpolitiskt styrmedel.Tänkbara metoder är -förutom anviindningen av investeringsfondssystemet - allregionalt differentiera uttaget av arbetsgivaravgifter ellernetlovinstskatter. Beredningen konstnter;ir att en sänkning avarbelsgivaravgifterna kan öka sysselsättningen om ätgiirtlen inle motverkas avhöjningar av andra arbetskraftsko';innder. Beredningen anför all risken fördetla lorde minska ju mer cenlraliserade löneförhandlingarna är och ju mer somsalsas pä åigärder som friimjar ar-beiskraftens rörlighel. Del belönas all deförda resonemangen är rent principiella. Beredningen anser nämligen alt delinle knn kommn i frägn att i regionnlpolitiski syfte differentiera de egentligasocialförsäkringsnvgifterna. Tanken på en regional differentiering avnettovinsibeskaiiningen avvisas. Vnd gäller frågan om stödformerna skall vara generellaeller selektiva uilalar beredningen all en klar fördel med generella stödformerär att de nr Intin nu ndminisiratiyt hantera. Myndigheterna ställs inte införsvårigheten all avgöra vilka företag inom vissl område som bör omfatlas nvslödåi-gärdernn. Inte heller påverkas konkurrensförhållandenn inom det gynnadeområdet, F.n nackdel med generella stödformer är dock nu de knn vara kosisnmmaeftersom stödet utgår lill samiliga förelag oavseii om de har behov av stödeller inte. Stöd .som är förenade med villkor om ökad sysselsättningger enligl beredningens bedömning större effekter än allmänna subventioner avkostnader för kapital och arbetskraft. En slutsats som kan dras av detta äratt den hittillsvarande användningen av investeringsfondssystemel i regionalpolitisktsyfte är all föredra framför exempelvis en regional dilTeveniiering avnettovinsibeskaiiningen. 1 kapitd 11 föreslår beredningen en rad föriindringar påolika områden inom neilovinstbeskaitningens ram. Beredningen behandlnr frågnnom vem som fär utnyttja vissa lagerlillgängar som underlag för nedskrivninglaysniti I / .2). 1 avsnittet föreslås också vissa regler för all förhindraskaitenykt genom anskaflånde av s. k. bokslutslager. Belräffande maskiner ochandra inven-inner läggs förslag fram om förenklade regler för avskrivning.Dessutom berörs bl. a. frågan om hur konstföremål skall behandlas iskattehiinseende (avsnitt 11.3 och 11.4). 1 ett särskilt avsnitt (avsnitt 11.5) föreslås vissabestämmelser belräffande byggnader. Förslagen avser dels avskrivningsreglerna,dels skattefrågor i 1980/81:68 7 sambandmed skador och försäkringsersättningar. Förutomde tidigare nämnda principiella ändringarna i investeringsfondssystemetsuppbyggnad lämnas förslag till en rad tekniska förenklingar i lagstiftningen(avsnitt 11.6). I samband med detla föreslås all de.nuvarandekonjunklurinvesieringsfonderna ersäils av allmänna investeringsfonder. Beredningenföreslår betydelsefulla ingrepp vad gäller byggnadsföretagens beskatlningsförhållanden.Fastare regler föreslås för värdering av fastigheter och pågående arbeten samtför när vinstberäkning skall ske. Vidare föreslås viss lindring vad gällerbeskattningen vid avyttring av .byggmästares egen bostadsfastighet. Beredningentar också upp frågor som gäller konsultföretagen och företag som bedrivertomlrörelse och handel med fastigheier (avsnitt 11.7-11.9). Nya regler förberäkning av avdrag för subsiansminskning vid exploatering av nalurfyndigheiföreslås i ett särskill Avsn\\t(aysnitt 11.10). Beredningenhar utarbetat förslag lill regler som gör del möjligt att vid taxeringen islörre ulslräckning än f n. ta hänsyn till ändrade bokslut (aysnitt 11.12). Iett därpå följande avsniu föreslås en omläggning av rältelseför-farandeisåvitigäller felakiiga periodiseringar av lilIgångar och skulder (avs/?/: Il.l3f Vissaförändringar föreslås i gällande regler för akfiebolags och ekonomiskaföreningars beskallning av mollagna uldelningar (s, k, kedjebeskallning) saml ireglema för beskallning av koncernförelag (avsnitt 11.14 och 11.15). Kapillelavslulas med förslag om nya beslämmelser för avdrag förre-presentaiionskosinader (av'sn//f 11.16). Avdrag för mållider föreslåsbegränsas tili (exklusive mervärdeskatt) per person, Kapttcl12 innehåller kommentarer till de olika lagförslagen ochikraft-trädandebeslämmelserna. Huvudprincipen är all de nya reglerna skallbörja lillämpas fr, o, m, laxering, Ifristående bilagor till betänkandet (SOU 1977:87) redovisas studier utförda avtre fill beredningen knutna ekonomiskn experter (bilagorna 1-3), Därutöverredovi.sas statistiska uppgifter beträftände skatteutingets struktur ochutveckling m. m. (bilaga 4). 1980/81:68 8 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrives i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)---------- nedan angivna lydelse. Inkomslav jordbruksfastighet eller rörelse skall beräknas enligl bokföringsmässigagrunder, i den mån dessa icke stå i strid med särskilda beslämmelser i dennalag. Iandra fall än nu sagls skall intäkt anses hava åtnjutits det beskaiiningsår,under vilkel inläkien blivii för den skallskyldige fillgänglig för lyftning,och skall utgift eller omkostnad anses belöpa på del beskattningsår, varunderutgiften betalats eller omkostnaden ägt rum. Sådan speciell skall, avgift ellerränla, som ingår i slullig eller fillkommande skall enligl uppbördslagen,ävensom ränla ä kvarstående skatt enligt samma lag anses dock belöpa på delbeskattningsår då den slutliga eller tillkommande skallen påförts. Ett ändrat bokslut skall läggas UU grund för taxeringen jör visslbeskattningsår, under förutsällning dds alt det upprättats före den dag dådeklaration, som grundas på efterföljande bokslut, avgivits eller bortavgivas, dels att den skatlskyldige därigenom icke erhåller obehörigskatteförmån. (Sevidare anvisningarna.) 1I denna bilaga återges i princip endast de delar av författningsförslagen sombehandlas i de nu remitterade förslagen. 'Senaste lydelse 1972:741. fill 20 S1.' Till skatlskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragrafej medgives, räknas bland annai för egna personliga försäkringar ochavgifter lill kassor, föreningar och andra sammanslutningar, i vilka denskaltskyldige är medlem. Alt i vissa speciella fall avdrag dock lär göras fördylika och avgifter, framgår av stadgandena i 25 >; 1 mom,, 33 § och46 § 2 mom, samt punkl 2 av anvisningama fill 22 § och punkl 9 av anvisningarnalill 29 S, Kosinaden för anskaffande av tillgång som är avsedd förstadigvarande bruk I förvärvskälla jår, såvida annat icke är särskiltföreskrivet, avdragas genom åriiga värdeminskningsavdrag med belopp såanpassade an tillgången blir avskriven den beräknas varaekonomiskt användbar. Ulgifter för represenlaijon och liknande ändamål äro all hänföra fill omkostnader i förvärvskälla endast om de hava samband med verksamheten, såsom då fråga uteslulande är om au inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande eller då ulgifterna avse jubileum för förelaget, invigning av mera belydande anläggning (Ör verksamheten, slapelavlöpning eller jämförliga händelser eller då utgifterna äro att hänföra tiU personalvård. Avdrag må i det enskilda fallet icke åtnjutas med Slörre be/opp .som kan anses skäligt. Utgifterför representation äro att hänföra till omkostnader i förvärvskälla endast omde hava ,samband med verksamheten, såsom då frågn uteslutande ärom att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande eller då utgifternaavse jubileum för förelaget, invigning av mera belydande anläggning förverksamheien, stapelavlöpning eller jämföriiga händelser. Vidavdragsberäkningen får medtagas endast kostnader som i det enskilda Jälletframstår som rimliga. .Avdrag må icke åtnjutas för utgifter snm kan artsesmotsvara inbesparade levnadskostnader jör dem som deltagit vid representationen. 'Angående vad som är att hänföra lill kapitalföriusl i rörelse hänvisas lillpunkl 10 av anvisningarna till 29 vj. Vad där stadgals angående sådan föriusl irörelse skall äga molsvarande lillämpning även för andra förvärvskällor. 5,Angående vad som är nu hänföra lill kapilal föriusl i rörelse hänvisas lillpunkl W första Slyckel av anvisningarna till 29 §, Vad där siad-gals angåendesådan födusi i rörelse skall äga motsvarande lillämpning även för andraförvärvskällor. 18 Senaste lydelse 1976:1094, l'Senaste lytlelse 1951:324, 1980/81:68 10 3,*Kosinad för anskaffande av byggnad, som är belägen på fnstigheten och som äravsedd alt användas för driften i förvärvskällan, därunder inbegripet behövligbostadsbyggnad, dragés av genom årliga värdeminskningsavdrag. För lillfiilligbyggnad, som är avsedd att användns endast ell fåtal år, får dock anskaffningskostnadeni sin helhet dragas av dä byggnaden anskaffades.