prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Verksamheten under delprogrammet Vissaskyddsrumsanläggningar omfatlar dels anskaffning av andelar i anläggningar förcivilförsvarels krigsorganisation för slalliga myndigheter, dels anskaffningoch underhåll av viss sambandsulrustning, dels anskaffning av invenlarier förvissa gemensamma stabsplatser. Verksamheten under delprogrammet Vissaskyddsrumsanläggningar budgeteras på tre primäruppdrag inomdelprodukfionsområdena Centralt vidtaget materielunderhåll m.m..Centralt vidtagen materielanskaffning m. m. och Nybyggnad m. m. Verksamheten finansieras från förslagsanslaget Vissaskyddsrumsanläggningar. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 252 Planeringför perioden /82-1985/86 anför att omfattningen ochinriktningen av verksamheten under delprogrammet helt är beroende av den avvägningsom är gjord inom huvudprogrammet Civilförsvar saml av andra myndighetersprogrammässiga mål. Den av beräknade utvecklingen avanslaget Vissa skyddsrumsanläggningar framgår av följande sammanställning(prisläge ; 1 000-tal kr. 1980/81' Summa 1981/86 1979/80Utgift 5 197346' 1980/81Anslag 6295000 1981/82Förslag 1915000 ' Anslagen H 7. Hyror m. m. för vissaskyddsrumsanläggningar och II 7. Anskaffning av vissaskyddsrumsanläggningar. Kostnaderoch medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. materielunderhåll m. m. materielanskaffning m. m. Nybyggnad m. m. anmäler alt anskaffningen avskyddade utrymmen för statliga myndigheter inte har haft den omfattning som varplanerad på grund av alt byggstarten för ett antal anläggningar förcivilförsvarets krigsorganisation har uppskjutils. /81 Den planerade verksamheten beräknas kunna bligenomförd. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 253 För lokalhyror m.m. för vissastafiiga myndigheters utrymmen i anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation beräknas ett medelsbehov av . för budgetåret1981/82 (+ . För underhåll av visssambandsutrustning beräknas elt oförändrat medelsbehov av . För anskaffning avinventarier för vissa gemensamma stabsplatser beräknas eU medelsbehov av . för /82 (-b . För anskaffning av andelar ianläggningar för civilförsvarets krigsorganisation för statliga myndigheter som inte ingår i civilförsvareteller försvarsmakten beräknas ettmedelsbehov av 1,8 milj.kr. för /821+ . Jag kan i huvudsak godta vadcivilförsvarsstyrelsen har anfört om inriktningen av verksamheten . Lokalhyror skall inte längre erläggas för statligamyndigheters utrymmen i anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisafion. De belopp som anger i sammanställningen över den beräknade utvecklingen av anslaget Vissa skyddsrumsanläggningar kan därför minskasmed . för vart och ett av budgetåren 1981/82-1985/86. Min beräkning av medelsbehovel framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag har inte beräknat någramedel för lokalhyror för budgetåret1981/82 för statliga myndigheters utrymmen i anläggningar förcivilförsvarets krigsorganisation. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa skyddsrumsanläggningar /82 anvisa ett förslagsanslag av . i län svarar förframställning och distribufion avidentitetsbrickor m. m. som kostnadsfritt tilldelas nyfödda och barn tillinvandrare eller till självkostnadspris tillhandahålls andra personer, allt enligt riktlinjer som har godkänts av (prop. 13, SU 1962:11, rskr 1962:11). Verksamheten under delprogrammet Identitetsbrickorbudgeteras på ett primäruppdrag under delproduktionsområdel Allmän ledning ochförbandsverksamhet. Verksamheten finansieras från förslagsanslaget Identitetsbrickor. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Planering för perioden /82-1985/86 Belräffande utvecklingen av delprogrammet anförlänsstyrelsen i Kristianslads länatt framställning och distribution av idenliletsbrickor skall genomföras i enlighet med det uppdrag somriksdagen har gett. Den av beräknade utvecklingen avanslaget Identitets-brickor framgårav följande sammanställning (prisläge ; 1000-tal kr. 1980/81' Summa 1981/86 1979/80 Utgift 646307 1980/81 Anslag 750000 1981/82 Förslag 805000 Kostnader och medelsbehov (1000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Identitetsbrickor: Allmän ledning och förbandsverksamhel Kostnader = medelsbehov 715 646 715 646 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 255 Under /80 har 110000identitetsbrickor tillverkals för nyfödda och invandrarbarn. hartillhandahållit 3000 brickor fill självkostnadspris. /81 Verksamheten bedöms få i stort sett oförändrad omfattning. i länPris- och löneomräkning Pris- ochlöneomräkningen innebär all kostnaderna ökar med . Jag kan i huvudsak godta förslag till inriktning av verksamheten underprogramplaneperioden. Min beräkning av medelsbehovet framgår av sammanställningenöver kostnader och medelsbehov. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Identitetsbrickor för /82anvisa elt förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 256 Lag om ändring i familjebidiagslagen (1978:520) Härigenom föreskrivs atl 9 och 21 ha nedan angivna lydelse. Familjepenning beräknas för månad tillhögst för barn och till högst/för annan person. Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som har rätt till underhållsbidrag, som tjän-stepliktigär skyldig att utge, får dock inte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. (familjebidragslagen(1978:520) skall Familjepenning beräknas för månad tillhögst för barn och till högst /för annan person. Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som har rätt lill underhållsbidrag, som tjän-stepliktigär skyldig atl utge, får dock inte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Näringsbidrag utgår med högst 100kronor för dag. Näringsbidragutgår med högst för dag. Dennalag träder i kraft . 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 257 6 1 Huvudtitelns utformning 3 Besparingar m. m. inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 11 3.1 Besparingar inom försvarsdepartementets 13 4.1 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret(1979/80) 17 4.2 Verksamheten under innevarande budgetår (1980/81) Detmilitära försvarets fortsatta utveckling Intäktsfinansiering av viss verksamhetLekmän i försvaret på regional och lokal nivå Avveckling av personalkassornainom försvars-maklen Värnpliktigasmedinflylande Förbättrade värnpliklsförmåner m.m. Ramberäkning för budgetåret1981/82 m. m. .10 Anslagsfrågor för /82 Vissanämnder m. m. Exlrautgifter 750000 Reglering av prisstegringar för detmilitära försvaret I 900000000 Ledning och förbandsverksamhet 3971000000 Anskaffning av anläggningar 460000000 86 4.Forskning och utveckling 148200000 Ledning och förbandsverksamhet 1283900000 Anskaffning av anläggningar 120400000 Forskning och utveckling 75000000 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet Ledning och förbandsverksamhet 115 2. Materielanskaffning 115 3.Anskaffning av anläggningar 126 4. 23062000002455 200000* 236600000 407984000 EOperativ ledning m. m. Operalivledning m.m.: 130 1. Ledning och förbandsverksamhel 136 2. FGemensamma myndigheter m. m. Anskaffning av anläggningar för Summaför det militära försvaret 8000000* 1404006000 17 312080000 5Civilförsvaret 205 5.1 Verksamheten under det senast förflutna budgetåret(1979/80) 207 5.2Verksamheten under innevarande budgetår (1980/81) 208 5.3Civilförsvarets fortsatta utveckling 215 5.4 Ramberäkningar för /82 m.m. 218 5.5 Anslagsfrågor för /82 219 I. Civilförsvar Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar Reglering av prisstegringar för civilförsvaret Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 240 3.Anläggningar m.m. för vissa militära ändamål Vissaskyddsrumsanläggningar 253 8. 256 Bilaga 7.1 Förslag till Lag om ändring i familjebidragslagen(1978:520) Bilaga 8 till budgetpropositionen1981 Prop, 1980/81:100 Till hör det socialatrygghetssystemet i form av allmän sjukförsäkringoch tandvårdsförsäkring, folkpensionering, ATP och delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring,föräldraförsäkring, barnbidrag och annatstöd till barnfamiljerna, barnomsorg, äldreomsorg, omsorger om handikappade och övriga sociala vårdområden samthälso- och sjukvård. För verksamhetsområde läggsfram förslag som för /82kostar sammanlagt 60 698 milj. kr. Del är en ökningmed 7 514 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Socialhuvudfiteln präglas, trots den starkaåterhållsamhet som det samhällsekonomiskaoch statsfinansiella läget kräver, av ett bibehållande av den standard somkännetecknar svensk socialpolitisk verksamhet. Solidariteten kräver atl fillgängliga resurser i förstahand satsas på utsatta grupper. Utrymme har också kunnat beredas för vissa nyareformsalsningar, främst inom missbruks- och handikappområdena. I rådande ekonomiska läge står del klart atlresurserna på det sociala områdetmåste reserveras främst för familjepolitiska åtgärder, som ulbyggnad avbarnomsorgen, ökade anslag för föräldrapenningen och barnbidragen samt sjukvård för och omsorger om de äldre samtinsatser på handikappområdet. Förslag läggs fram om vissa höjningar aversättningsnivån för handikappersättning,barnpension, barntillägg och bidragsförskott för att kompensera effekternaav de nya beräkningsgrunderna för ändring av basbeloppet. Pensionstillskotten höjs med 4%av basbeloppet som en följd avfidigare riksdagsbeslut. kommer förslag att framläggas omytterligare förbättringar av pensionstillskotten fr. o. m. . En fortsatt kraffig utbyggnad av samhälletsinsatser för vård av alkohol-och narkotikamissbrukare genomförs. Särskildamedel reserveras för genomförandel av förslag från regeringens samordningsorganför alkoholfrågor. Förslagen syftartill en ökad informafion och opinionsbildning kring alkohol och andra drogeroch ett intensifierat utvecklingsarbete på vårdområdet, däribland särskilda ålgärder för kvinnligamissbrukare. Sammanlagt föreslås att8,5 milj. kr. anvisas för dessa ändamål. Härfill kommer särskilda medel att anslås från allmänna arvsfonden.Därutöver anslås medel till forskningkring samhällsutvecklingens sociala konsekvenser. 1 1980/8L I saml. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 2 huvudtitelnökas anslagen inom alkohol- och narkofikaområdel med sammanlagt 47,2 milj. kr. För ökade insatser bland fierhandikappade föreslåssammanlagt 2,6 milj. kr. atl disponeras av handikapporganisationerna. Påsjukvårdsområdet anvisas sammanlagt 5,6 milj. kr. för åtgärder för enförbättrad kontinuitet i vården. Önskvärda förbättringar på många andra områden måstestå tillbaka för dessa satsningar. Speciellt stark återhållsamhet iakttasbeträffande administrativa utbyggnader. Medel har beräknats med utgångspunkt ibesparingsalternativet för flertalet myndigheter inom socialdepartementetsansvarsområde. strävan är i stället atl på flera områdenadministrativt förenkla olika regelsystem. En särskild översyn genomförs avföräldraförsäkringen. pågår utredningar kringsjukpenningförsäk-ringen saml ersättningssystemet vid sjukresor. En översynpågår vidare av det statliga regelsystemets betydelse för utbyggnaden avkommunernas barnomsorg. En särskild proposition med förslag till förenklingarav regelsystemet i barnomsorgen kommer alt avlämnas lill under våren1981. Särskilda organisationsöversyner pågår därutöver av ochriksförsäkringsverket. Syftet är all med bibehållen kvalitet i verksamhetenförenkla gällande regelsystem på olika områden och därigenom minska behovet avadministrafiva förstärkningar. stör.ita utgiftspost är anslagetfill folkpensioner. Antalet folkpénsionärer beräknas vara 1949400 varav 1 380 ålderspensionärer. av folkpensionärerna medålders-, förtids- eller änkepension har pensionstillskott.Folkpensionskostnaderna beräknas för nästa budgetår till 34 630 milj. kr.,vilket är en ökning med 4 650 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. ATP-utbetalningarnaberäknas till 24 900 milj. kr. Tillsammans utbetalas från den allmännapensioneringen (inkl. ATP och bostadsstöd) ca . Ijanuari 1981 beräknas antalet deltidspensionärer till drygt 65 000. Äldreomsorgenkommer att bli en av det närmaste årtiondets viktigaste socialpolitiskauppgifter. Antalet personer utgjorde avtotalbefolkningen eller 1 230 000 personer. Prognoser visar att detta antalkommer att öka med 180 000 personer fram . Ökningen är störst i deäldsta åldrarna. Befolkningsutvecklingen innebär att samhället måste avsättakraftigt ökade resurser för att tillgodose de äldres behov av ekonomisktrygghet, omsorg och självständighet. Dessutom måste de äldre erbjudas en godomvårdnad när de blir sjuka eller annars behöver vård. En parlamentariskäldreberedniiig skall behandla frågor om samordning av samhällets insatser förde äldre. Social hemhjälp och färdtjänst utgör viktiga delar avsamhällets stöd fill äldre och handikappade. Statsbidragen beräknas lill 1 330milj. för social hemhjälp och lill 275 milj. kr. för färdtjänst, vilket ären ökning med 270 resp. 55 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. 1980/81:100 Bilaga 8 3 Familjepolitiken intar en betydelsefull plats idet socialpolitiska arbetet. Barnfamiljernafår ökat ekonomiskt stöd genom barnbidrag som höjdes till . per barnoch år fr. o. m. . Kostnaderna för barnbidragen uppgår nästa budgetår till sammanlagt 5145 milj. kr. Föräldrars rätt atl vara lediga för alt vårdabarn har väsentligt vidgats undersenare år. De sammanlagda utbetalningarna från föräldraförsäkringen uppgår nästa budgetår till 4 465 milj. kr.Förslag om förbättringar av föräldraförsäkringenhar godkänts av . Förslag om införande av ATP-rätl för vård av barni hemmet kommer att lämnas fill . Utbyggnaden av barnomsorgen fortsätter.Statsbidragen till barnomsorgsutbyggnaden ökar med ca 800 milj. kr. fill 5 410milj. Desenaste kända barnomsorgsplanerna visar att 83 000 platser i daghem och 36 000 platser i fritidshem beräknas blifärdigställda . Dessutom beräknas tillkomma 33 100 platseri familjedaghem för förskolebarn och 12 000 platser i familjedaghem förskolbarn. Bidragsförskott som är ett ekonomiskt grundskyddför barn vars föräldrar lever åtskilda utgår f. n. fill drygt 220 000barn. Hälso- och sjukvårdens utbyggnad inriklas pådecentraliserad öppen vård ochlångtidssjukvård. Behovet av hälso- och sjukvård kommer att bli särskilt markant pä grund av befolkningsutvecklingen, medallt fler människor i de högsta åldrarna. Hemsjukvården och övrig sjukvård föräldre behöver därför utvecklas ytterligare. Inom socialdepartementetssjukvårdsdelegafion pågår ett arbele med sjukvårdens strukturutveckling framtill och med 90-talel. En särskildproposition med förslag till ny hälso- och sjukvårdslagstiftning avses föreläggasriksdagen . Anslaget till handikapporganisationerna ökar med2,7 milj. kr. fill sammanlagt 27,2milj. För texttelefoner ät döva, gravthörselskadade m. fl. anslås 7,7 milj. kr. En genomgripande förändring av socialvården skergenom den nya socialtjänstlagen somträder i kraft . Mot bakgrund av att en överenskommelse harträffats om ändrat huvudmannaskap för de statliga ungdomsvårdsskolorna ochnyklerhetsvårdsanstalterna m. m. pågår nu förhandlingar med landstingsförbundetoch om statsbidragför verksamheten efter . Socialhuvudtiteln ger inte ensam en fullständigbild av samhällets insatser på detsocialpolitiska området. Till totalbilden hör även vissa anslag som redovisas under andra huvudfitlar, kostnader förallmän försäkring som inte tas överstatsbudgeten, samt landsfingens och kommunernas kostnader för sjukvårdoch sociala insatser. I följande sammanställning redovisas de totalasamhällsutgifterna för socialpolitikenåren 1976 och 1981. (Arbetsmarknad och bostadsprodukfion är intemedräknade.) Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Sjukvård och sjukförsäkring Äldre och handikappade Barnfamiljer Utgifterna för den sociala tryggheten beräknas alltsåöka under femårsperioden 1976-1981.1 fast penningvärde räknat innebärdet en ökning med . Det allmännas totala kostnader för sociala insatserunder uppgår till ca . Räknat i andel avbruttonafionalproduk-ten innebär detta en ökning från fill år1981. Den allmänna försäkringens ekonomiska omfattning ökarkontinuerligt , både absolut och relafivt i förhållande fill dentotala samhällsekonomin. Ersättningarna som betalas ut från försäkringen motsvararomkring av den totala privata konsumtionen i landet. Försäkringens ökande andel av folkhushållet berorfrämst på de successiva höjningarna av folkpensionsbeloppen som skett under1970-talet, det ökande antalet pensionärer med ATP liksom den allmänna ökningenav såväl antalet som andelen pensionärer bland befolkningen. Ävensjukförsäkringen med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring har byggts ulbetydligt . Förmåner från folkpensioneringen utgår f. n. till ca1,9 milj. personer. Därav är ca 1,4 milj. ålderspensionärer och 300 000förfidspensionärer. Antalet folkpensionärer ökar med ca 20 000 om året.ATP-pensionerna får allt större betydelse. F. n. har avålderspensionärerna utöver folkpensionen. Bland förtidspensionärerna är motsvarandeandel . Flera betydelsefulla och kostnadskrävandepensionsreformer har genomförts under del senaste årtiondet. Den allmännapensionsåldern har sänkts och folkpensionens grundbelopp har höjts.Möjligheterna till rörlig pensionsålder harvidgats. De folkpensionärer som saknar eller har låg ATP har fåttårliga standardförbättringar genom höjda pensionstillskott. Förslag kommer atl läggas fram omytterligare förbättringar av pensionstillskotten fr. o. m. . föratt särskilt värna om de pensionärer som har enbart folkpension eller låg ATP. 1980/81:100 Bilaga 8 5 Från har i lagen om allmänförsäkring införts ändringar som ökatmöjligheterna för utlandssvenskar och invandrare all få folkpension. Folkpensionens årsbelopp inkl. heltpensionsfillskott uppgår vid basbeloppet16 . för ensamstående ålderspensionär och lill 38 157 kr.för ett pensionärspar. För en ensam förtidspensionär uppgår årsbeloppet till . Folkpensionsförmånerna är knutnatill basbeloppet. Nya regler förfastställande av basbeloppet har införts fr. o. m. De nyaberäkningsgrunderna innebär att vid indexberäkningen bortses från indirekta skaller, tullar och avgifter men fillägg görsför subventioner saml bortses från förändringar av energipriser.Folkpensionerna kommer även efter denna förändring alt fortsätta att öka men ien något långsammare takt. Förslag läggs nu fram om vissa höjningar aversättningsnivån för handikappersättning,barnpension och barnfillägg för att kompensera effekterna av de nyaberäkningsgrunderna för ändring av basbeloppet. För nästa budgetår beräknasfolkpensionskostnaderna öka med 4 650 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår, och uppgå till 34 630 milj. kr.Härtill skall läggas ATP-utbetalningarna som beräknas till 24 900 milj. kr. och kostnaderna förbostadsstödet till pensionärerna vilket har uppskattats till 3 630 milj. kr.för /82. Ett betydelsefullt komplement till folkpensionenutgör de kommunala bostadsfilläggen(KBT) som utgår till ca 820 000 pensionärer. Statsbidrag utgår fill kommunernas kostnader för KBT. För atlstatsbidrag skall utgå gäller fr. o.m. som villkor att kommunen täcker av bostadskostnaden upp lill . förensamslående pensionär och . Dessa bidragsgränserföreslås höjda till . fr. o. m. . Statsbidrag utgår f. n. av bostadskostnaden upp fill nämndabidragsnivåer. De nya stalsbidragsreglerna avser att minska skillnaden iKBT-belopp mellan olika kommuner.Fr. förändras inkomstprövningsreglerna inom KBT-systemet. Samfidigt justeras procentsatsenför statsbidrag till . Antalet ATP-pensionärer är f. n. närmare 1,3miljoner. ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. ATP-avgiften för ulgör av det pensionsgrundandelöneunderlaget. kommer avgiften atl höjas enligl tidigareriksdagsbelsut. Den kommer därmed atl bli . Härigenom tillförs allmänna pensionsfonden medelsom underlättar att klara de merlångsiktiga utgiftsåtagandena inom ATP-systemet. Delpensionsförsäkringen infördes den 1 juli 1976för anställda. Härigenom öppnades enmöjlighet atl successivt minska arbetsinsatsen , för en mjuk övergång tillålderspension. vidgades delpensioneringentill atl omfatta även egna företagare och uppdragstagare. Fr. o. m. sänkskompensafionsnivån från fill av inkomstbortfallet. F.n. har ca 65 000 personer delpension. 1980/81:100 Bilaga 8 6 reformenutnyttjats av ca 95 000 personer, varav 36 000 övergått i ålderspension. Sjukförsäkringssystemet som omfattar helabefolkningen ger rätt lill dels sjukpenningvid sjukdom av arbetsinkomster upp fill en viss nivå, dels vissersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvårdande behandling saml för sjukresor. ökadeantalet sjukdagar som ersätls av sjukförsäkringenfrån drygt 19 per försäkrad och år. Sedan år 1976har dock antalet sjukdagar minskal något. Avgiften för en patient vid läkarbesök i öppensjukvård är fr. o. m. den 1 januari1981 . Avgiften för receplbelagda läkemedelsinköp är från sammatidpunkt maximalt . Ett förbättrat skydd för de grupper som har högasjukvårds- och läkemedelskostnaderinförs 1:'r. o. m. . Det innebär bl. a. atl man inte behöverbetala för mer än sammanlagt 15 läkarbesök och/eller läkemedelsinköp under en lolvmånadersperiod.Läkarbesök och läkemedelsinköp räknas tillsammans för alla barn i enfamilj, vilket särskilt gynnar flerbarnsfamiljerna. Antalet ersatta behandlingar i öppen vård ökar.Framför allt har en snabb utvecklingskett av hemsjukvården, en vårdform som är av stor belydelse för de äldre och som ulgör ett gottalternafiv lill omhändertagande inom den slutna sjukvården. Den fillkalladesjukpenningkommitlén skall redovisa lösningar på frågor om bättre regler för sjukpenning vidkorta sjukfall och bättre anpassningav kompensation för delårs- och deltidsanställda. Kommittén har fått tilläggsdirektiv och skallsenast redovisaförutsättningarna för att införa ett sjuklönesyslem och förutsättningarnaför atl införa en ökad självrisk inom sjukförsäkringen. En kommitté ser över ersättningssystemet försjukresor ur organisatorisk ochadministrativ synpunkt. Utredningen skall bl. a. pröva förutsättningarna för atl ge sjukvårdshuvudmännen etl ökatekonomiskt och administrafivl ansvar för resor i samband med sjukdom. Den allmänna tandvårdsföisäkringen omfattar allaförsäkrade och under enövergångsperiod även försäkrade i . Barn och ungdomar har rätt till avgiftsfri landvård genom landsfingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringenersätter kostnaderna för tandvårdenligt tandvårdstaxan upp fill . och av kostnader däröver. den 1 januari 1981gäller samma ersättningsregler för tandtekniskt material som för övrigalandvårdskoslnader. En parlamentarisk kommitté har fill uppgift atlse över tandvårdsförsäkringen. Förslag väntas i mitten av . Kostnadernaför sjukförsäkringen exkl. föräldraförsäkringen beräknas för fill 24 545 milj. kr., varav 14 220 milj.kr. är kostnader för sjukpenning. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 7 Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidragoch till av socialförsäkringsavgifter från arbetsgivare ochegenförelagare. Socialförsäk-ringsavgiften lill sjukförsäkringen utgör fr. o.m. 1981 av löneunderlaget. Arbetsskadeförsäkringen omfattar anställda,uppdragstagare och egenförelagare. Försäkringen träder in vid skada som ledertill inomstborlfall. 1 princip utgår full ersättning för inkomstbortfall tillden som drabbas av skada i sill arbete. Det är den faktiska nedsätlniTigen iden försäkrades förmåga alt skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete sombestämmer livräntans storlek. Den allmänna försäkringen administreras centralt avriksförsäkringsverket och lokalt av de allmänna försäkringskassorna. Allmänförsäkringskassa finns i varje landslingskomun samt i kommun som inte tillhörlandstingsområde. Totall finns 26 försäkringskassor. En stor del avverksamheten bedrivs vid lokalkontor och filialexpedifioner. F. n. finns ca 450lokalkontor och 135 filialexpedilioner. Den nya besvärsorganisationen inom socialförsäkringenmed tre regionala försäkringsrätter har fått ett slörre antal besvärsärenden änvad de hinner behandla. En kommitté har tillsalls för att skyndsamt utreda bl.a. vilka administrativa och organisatoriska åtgärder som kan vidtas för atlminska ärendebalansen.