prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Bolagen försattes ilikvidafion enligt 13 kap. 1 § (frivillig likvidation). Likvidationenavslutades genom slutredovisning enligl 13 kap. 15 § första tycket. Ingatillgångar avsattes emellertid för betalning av skatteskulderna. I ställetutskiftades tillgångarna fill ägarna som är bo-salta ulomlands. Etlsätt alt använda likvidationsinstitutet som av flera kronofogdemyndigheterpåtalats som en vanlig form av missbmk går ut på att avveckla bolaget förelikvidafionsbeslutet. Bolagels verksamhet upphör, tillgångarna försäljs,bolagets skulder betalas - förhoppningsvis enligt förmånsrätts-lagen omtillgångarna inte täcker alla skulder - och evenluellt överskjutande belopputbetalas till aktieägarna. Först därefter fattas beslul om likvidation. Dåföreligger fömtsättningar för fattiglikvidation. Upplösningen kommer då såsnabbi - ibland t.o.m. innan kallelse på bolagets borgenärer har hunnitutfärdas atl det kan vara svårt för eventuella återstående borgenärer att hinnabevaka sin rätt. Enligtden officiella statistiken upplöstes I 118 och 1 276 aktiebolaggenom likvidation. Av dessa likvidationer avslutades 824 genomslutredovisning (13 kap. 15 § första stycket) och 294 genom att likvidationenlades ner (fattiglikvidafion; 13 kap. 15 § tredje stycket). Motsvarandesiffror var 1 176 resp 100. Föralt få en uppfattning om vilka bolag som upplöses genom likvidation hararbetsgmppens sekreterare gått igenom akterna i 200 likvidationsärenden påpatentverkets bolagsbyrå. Samtliga bolag i det studerade materialet haderegistrerats och trätt i likvidation under åren 1973-1978.Materialet gav exempel bl.a. på bolag i likvidation som försatts i konkurs ochupplösts enligt 13 kap. 19 § första stycket. I vissa fall pågick likvidafionenfortfarande vid tiden för aktgenomgången. I det studeradematerialet hade den alldeles övervägande delen av likvidationerna lagts nedefter anmälan fill rätten enligt 13 kap. 15 § iredje 5 1980/81. Prop.1980/81:146 66 Mot denna bakgmnd gjordes en genomgång av likvidationsärenden somhandlagts slutligt . Del visade sig att 832 likvidationer lagts ned och425 avslutats genom slutredovisning under det akluella året. Diskrepensen molde inledningsvis nämnda statistiska uppgifterna förklarades bero på ettannorlunda sätt all beräkna antalet balanserade ärenden. Alt merparten avlikvidationerna läggs ned stöds av uppgifter som lämnats av bolagsbyrånspersonal och av personer som brukar åta sig uppdrag som likvidator. Man bördärför kunna våga påståendet alt omkring två tredjedelar av de bolag somupplöses genom likvidation inte har tillgångar som täcker likvidationskoslnaderna. Uppgiftemai patentverkets likvidationsakter är för varierande och ofullständiga för attnågra bestämda slutsatser skall kunna dras om förhållandena i bolag som går ilikvidation. Följande karakteristika är dock klart framträdande. Huvudparten avbolagen är fåmansbolag. Storieken av aktiekapitalet ligger på gränsen till denlägsta tillåtna storleken. I början av den undersökta tiden rör del sig framförallt om 5 000-kronorsbolag. I och med alt gränsen höjdes till förbolag som bildades efter har bolag med högre aktiekapitaltillkommit . Bland dem dominerar bolag medaktiekapital som ligger . Endasi ett fåtal likviderade bolaghar högre aktiekapital än lOOOOOkr. Arbetsgmppenssekreterare har kompletterat granskningen av patent-verkets malerial med engenomgång av likvidafionsärenden vid , 6:e avdelningen.Undersökningen omfattade omkring 300 ärenden som anhängiggjorls under år 1978.Årendena gällde såväl anmälningar om tvångslikvidalion och ansökningar omfrivillig likvidation som anmälningar om att likvidationen lagts ned. Utmärkandeför ivångslikvidationerna i det granskade materialet är all de huvusakligengäller 5 000-kronorsbolag. Det är patentverket som är den vanhgast förekommandeanmälaren i dessa ärenden. Inte av verkets anmälningaråterkallas emellertid på grund av atl bolagen fullgör sina skyldigheter underärendets handläggning i tingsrätten. I många av dessa fall har årsredovisningarsaknats . I materialet ingår också ansökningar avkronofogdemyndigheten om likvidation på gmnd av atl ingen funnits som kunnalföreträda bolaget i indrivningsärendet. Det finns flera exempel på bolag somsaknat styrelse , ibland upp till . Aklmaterialel visardessulom att rätten inte sällan har svårigheter att delge bolagetsställföreträdare ansökningar eller anmälningar om likvidation, regelmässigtutses advokat av rätlen till likvidator i Ivångslikvidationerna. Det sloraantalet anmälningar enligt 13 kap. 15 § Iredje stycket ABL från likvidatorer ibolag som försatts i tvångslikvidalion tyder pä att sädana bolag oftast ärutan tillgångar. Beträffandede frivilliga likvidationerna har enligt vad handlingarna i bolagsregistrelinnehåller beslutet om likvidation ofta föregåtts av andra anmälningar omändringar i bolagets registrerade förhållanden. Det förekommer fall där det ärtydligt att ändringar i firma, sätesort och styrelse har direkt samband med detföreslående beslutet om likvidation. I de flesta av de friviUigalikvidationerna har styrelsen eller ledamot i slyrelsen av bolagsstämmanutsetts till likvidator. Ett påfallande stort antal av de frivilligalikvidationerna pågår fortfarande trots atl gäll sedan beslutet omlikvidation ägde rum. Prop.1980/81:146 67 (1978: 1) Konkurser och ekonomisk brottslighet ges följandeexempel på hur tvångslikvidation med av tingsrätten förordnad likvidator kananvändas för alt dölja begångna brott (s. 30 ff). DirektörenL hade i en följd av år drivit verksamhet i bolagsform, bl. a. hotellverksamhetoch låne verksamhel. Bolagen hade efter viss lid antingen försatts ifattigkonkurs eller likviderats. De kvarvarande skulderna hade företrädesvisbestått av skatteskulder. lägenhelsförsäljningar hade L skaffat sig ett ansenligt kapital, som hanlånat ut till ett av honom själv ägt förvaltningsbolag, AB FVB, L hadeemellertid inte officiellt lånat ut pengarna själv till bolaget utan gjort skenav att dessa lån upptagits från ett par andra personer, Z och X, omvilka del genom den företagna ulredningen framgick att de inle existerade iverkligheten. Enligt L hade bolaget vid verksamhetens början lånat avX. Stora lån hade även upptagits från Z, så attskulden till denne vid slutet av uppgick lill . Skulden till X hadevid ökat till . Bolaget, AB FVB, hade sedan lånat ut dessamedel som bl.a. villakrediler mot årlig ränta och dessutom hade FVB köptaktier i börsnoterade förelag. ABFVB försattes i tvångslikvidalion 1974, eftersom fastställda balansräkningarej inkommit fill patent- och registreringsverket för något av de tre senasleräkenskapsåren. Till likvidator förordnade rätten advokaten . Dennekonstaterade att bolaget saknade tillgångar till bestridande avlikvidationskostnaderna, varför lividationen nedlades jämlikt 1.67 § 1944 årsaktiebolagslag. Därmed var bolaget upplöst. Avvecklingenav verksamheten hade emellertid påbörjats av L i god lid före likvidationengenom att han själv övertagit bolagels skulder till de fingerade personerna Zoch X upp till 1,5 milj, kr och ocksälillgångar för samma belopp, vilka utgjordes av fordringar på bolagetslåntagare samt aktieposter. Övriga skulder lämnades kvar. I praktiken innebardetla alt L övertog bolagets skulder lill honom själv mot det alt han ficktillgångar till motsvarande värde eller med andra ord full utdelning. Lhade således kunnat uppbära ansenliga ränteintäkter från bolaget i sken av attdessa utbetalades till Z och X.Därigenom hade han kunnat underlåtaalt ta upp intäkterna till beskattning. Likaså hade han sluppit skatt på självakapitalet. har ej kunnat återfinnas, varför någon granskning av verksamheten medstöd av denna inte kunnat göras. Enligt L hade han lämnat den till en revisorulan att la kvitto på detla. Han kunde inte erinra sig namnet på revisorn menhöll för troligt att bäde denne och herrarna lämnatlandet och vistades på okänd ort. Någonanmälan om misstänkt brottsligt förfarande gjordes inte. Pengar fanns ju inteens till täckande av likvidationskoslnaderna. Del var försl sedan ett annat avL ägt bolag hade försalts i konkurs - vilken handlades som fattigkonkurs - somgode mannen fattade vissa misstankar om brott och gjorde åklagarmyndighetenuppmärksam på Ls affärer. Utöveranmälan från gode mannen om misstänkt gäldenärsbrott föreligger misstankar motL för grova bedrägerier och skattebrott. betänkande (SOU 1979:13) Konkurs och rät- 1980/81:146 68 tenalt idka näring har redovisats följande fall där en och samma person förekommitsåväl i upprepade konkurser som i upprepade likvidationer (Fall 5, s. 49 ff). X har i omkring varitverksam i tryckeribranschen. drevs verksamhelen i aktiebolag 1 medfirma A. Styrelse i bolaget var en utomstående person med X:s hustru somsuppleant. Aktiekapitalet uppgick fill . Maskiner för drifteninförskaffades enligt X:s egen uppgift nästan hell utan kontantinsats. Sommaren1963 ändrades bolagels namn till B som ett nytt aktiebolag, 2,bildades med namnet A, Del förra bolagels maskiner och lokal där verksamhetenbedrivits överfördes på bolag 2 mot en köpeskilling av . Avdetta belopp erlades kontant. Bolag 1 försattes efter egen ansökan ikonkurs . Konkursen handlades som ordinär konkurs. Tillgångarnauppgick till , varav något mer än utgjordes av enfordran på bolag 2. Skulderna uppgick enligt konkursbouppteckningen till drygt185000 kr. Av detta belopp avsåg skatter. Staten erhöllutdelning med . Misstanke om bokföringsbrolt uttalades av förvaltaren.Viss lös egendom såldes av konkursboet till bolag 2. Bolag2 drevs fill . Aktiekapitalet var och aktierna ägdes av Y.Styrelsen utgjordes av X. Påhösten 1970 ändrades firman och bolaget försattes i likvidation. Tilllikvidator utsågs en fidigare kund och sedermera kompanjon till X, nämligenZ som fidigare varit indragen i åtminstone två bolagskonkurser. I mars 1971försattes bolag 2 i konkurs efter ansökan av kronofogdemyndigheten. Konkursenhandlades som fattigkonkurs. Tillgångarna uppgick till och skuldernatill , varav avsåg obetalda skatter ocharbetsgivaravgifter. Envecka efter det att bolag 2 ändrat namn inregistrerades ett nytt aktiebolag, 3,med samma firma som de två tidigare bolagen hade haft. Aktiekapitalet i bolag 3var och styrelsen utgjordes av X och Y. X ägdeförst samtliga aktier. I början av är 1974 övertog Z aktierna och något senareutträdde Y ur styrelsen. försaltes bolaget i likvidation med Z somlikvidator och ändrades dess firma. försattesbolaget i konkurs efter ansökan av kronofogdemyndigheten. Konkursen handlades iordinär form sedan sökanden ställt säkerhet för konkurskostnaderna. Skulderna enligt bouppteckningen uppgick lill . Av dessaavsåg skatter och avgifler. Utöver de i bouppteckningen angivnaskulderna uppgav Z att del fanns yllerligare leveranlörsskulder om200000-300000 kr. År1970 hade Z låtit inregistrera akfiebolag 4. Styrelsen i della bolag utgjordesav Z och aktierna ägdes av hans hustm. I början avår registrerade patent- och registreringsverket att bolagets firma ändratsoch att det försatts i likvidation med Z som likvidalor. I slutet av samma årförsattes bolaget efter ansökan av kronofogdemyndigheten i konkurs. Konkursenhandlades som fattigkonkurs. Skulderna uppgick till . avseende skatter och avgifter. Utredningen visade alt bolag 3 till enbörjan förmedlat och sålt produkter för bolag 4:s räkning. Sedan detta bolagefter namnändring försatts i konkurs övertog bolag 3 dess produktion och togäven över verksamheten i elt annat bolag, 5. 1980/81:146 69 överlätstill aktiebolag 6, vilket ägs av Y. Det sistnämnda bolaget bildades år 1972med ett aktiekapital om . Styrelsen utgörs av X. Bolag5 hade bildats . valdes X tillstyrelse. Bolaget försattes i likvidation på grund av atträkenskapshandlingar för de senasle två åren inte hade getts in till patent-och registreringsverket. Också bolag 6 försattes av samma anledning i likvidationi . Delta beslut är dock överklagat. År1968 startade X, med hjälp av Z, tryckeriverksamhet i ytteriigareett aktiebolag, 7, Verksamheten i detta bolag överfördes lill bolag6. Större delen av maskinparken i detla bolag överläts till bolag 6, somdärefter hyrde ut (leasade) maskinerna lill bolag 3 och 5. Någon maskin såldestill bolag 7, vars namn ändrades . Aktiekapitaleti bolag 7 uppgår till . utgörs av X ensam. Verksamheteni bolag 5 lades i stort sett ned sedan bolag 6 sålt de av bolag 5 användamaskinerna till elt annat bolag. Sedanbolag 3 gått i konkurs har dess rörelse fortsatts av personalen med maskinersom hyrts från bolag 6. Även de lokaler där verksamheten drivs hyrs av nämndabolag. År1972 bildade X ytterligare ett bolag, 8. och styrelsen utgjordes av X. Iaugusfi 1976 ändrades bolagets namn och samma är försattes det ilikvidation på gmnd av att räkenskapshandlingar för de senasle två åren intehade getts in. ansökte kronofogdemyndigheten om bolagetsförsättande i konkurs för en skatteskuld om . X dömdes åren 1970, 1973 och1974 för brott mot uppbördslagen fill böter. Genomdomarna ålades han personlig betalningsskyldighet enligt 77 a § uppbördslagenmed sammanlagt . Iapril 1975 försattes X personligen i konkurs efter ansökan av kronofogdemyndigheten.Konkursen handlades som fatligkonkurs. Skulderna uppgicktill , varav . avsåg obetalda skatter. Zdömdes för brott mot uppbördslagen fill böter och förpliktades attutge sammanlagt . avseende innehållna käll-skattemedel. Z begärdes idecember 1977 i konkurs av kronofogdemyndigheten. Ibolag 3:s konkurs uppgav X bl. a. att en bidragande orsak till de olikabolagens obestånd hade varit att det genomgående funnits för litet kapitalfrån början och att det varil alltför frestande att köpa maskin'- på kredit,vilket kunnat göras praktiskt taget ulan kontanfinsats. iiiligtförvaltarberättelsen betecknar han också sig själv som "innehavare avvärldsrekord när det gäller atl dra på betalningar". X harmedvetet fortsatt att driva rörelse genom atl utnyttja den självtagnaskattekredit som blir följden av underlåtenhet att betala innehållnakällskattemedel för anställda. Förvaltaren i konkursen uttalade misstanke omatl X hade gjort sig skyldig lill vårdslöshet molborgenärer och bokföringsbrolt. Avdet sagda framgår att de sammanlagda tillgångarna i de tre bolag som försatts ikonkurs (1,2 och 3), i vilka Xskött driften och haft ell formelltavgörande inflytande, samt X:s personliga konkurs uppgått till . Avdelta belopp utgjordes emellertid i bolag l:s konkurs över 400(K) kr av enfordran på bolag 2. De sammantagna skulderna uppgick lill , varav1 . avsåg skaller och avgifter. Lönegarantin har inte utnyttjats inågot fall. 1980/81:146 70 Alt likvidationer även användes i viss utsträckning vid des. k. vinst- och förlustaffärerna som syftade till atl befria aktiebolag fränlatenta skalleskulder uppmärksammades av bl. a. företagsskatteberedningen.Aktierna i det skattebelastade bolaget överläts genom ett formellt oantastligtavtal. Därefter köpte den lidigare ägaren tillbaka tillgångarna i bolaget tillelt annat bolag som han ägde. Skatteskulden låg kvar i det försålda bolaget somupplöstes efter likvidation. Del bolag som förvärvat de nyssnämnda tillgångarnafortsatte den tidigare verksamheten under det gamla bolagsnamnet. 9 Vissa statistiska uppgifter uppgick antalet aktiebolag till omkring , är 1973, hade antalet stigit till 133000. Denexplosionsartade utvecklingen kan sannolikl förklaras bl.a. med hänvisning tillden allmänna tilläggspensioneringen. Inkomst från andra förelagsformer änaktiebolag var nämligen efter reformen intepensionsgrundande mer än lill tvä tredjedelar. Även skatteskäl kan ha bidragitlill ökningen. De nytillkomna bolagen hade i flertalet fall ett mycket lågtaktiekapital. beslutades med verkan fr.o.m. samma äralt det lägsta tillåtna aktiekapitalet skulle höjas från . Bolag som bildats enligt äldre lag har därefter fått anstånd till utgångenav med alt höja sitt aktiekapital/punkten 2 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag/. lagstiftning har medfört förändringar ibolagsbeslåndel. Förhållandet illustreras av nedanstående tabell.' 'Uppgifterna betr. har hämtats ur prop.1976/77: 109 (s. 9). Uppgiftema betr. har inhämtats frånpalentverket. Uppgiften avser dels antalet bolag som avförts urregistret genom frivillig avregistrering eller genom patentverkets initiativenligt 13 kap. 18 § ABL, dels antalet avslutade konkurser och likvidationersamt dels antalet nedlagda likvidationer. Av uppgifterna framgår alt lagsfiftning inneburiten markant nedgång i antalet nyregistrerade bolag. Antalet upplösta bolag hardäremot fortlöpande ökat. Det kan anmärkas atl av de upplösta 5594bolagen hade 2 394 upplösts genom frivillig avregistrering enligt punkten 5 avde nyssnämnda övergångsbestämmelserna. Molsvarande siffra för var 4342.Som en följd av de angivna förändringarna har antalet registrerade bolagminskat och uppgår nu lill drygl 1200(X). Knappt' hälften av de 100000 aktiebolag som fannsregistrerade drev rörelse och betalade lön till anställda. Av derörelsedrivande aktiebolagen hade etl aktiekapital sornundersteg 50000. uppgick antalet bolag som inte drev rörelse medanställda lill ca ' Uppgiftema hämtade ur prop. 1973:93 s. 87. Uppgiftemahämtade ur prop. 1973: 168 s. 7. Prop.1980/81:146 71 65000.Uppskattningsvis 20000 av dessa drev rörelse ulan anställda. Återstående ca45000 bolag, molsvarande omkring en tredjedel av samtliga registrerade bolag,torde således inte alls ha drivit rörelse är 1973. Av dessa uppskattas 15000 havarit vilande bolag, dvs. bolag som tidigare hade drivit rörelse. Antaletskrivbordsbolag, dvs. bolag som bildals inte i syfte alt påbörjaverksamhet utan för att senare överlåtas, uppskattningsvis till ca 30000. Blandde icke rörelsedrivande bolagen torde också ha ingått s. k. namnskyddsbolag,dvs. bolag som bildats eller behållits för att skydda en firma. Man torde kunnaräkna med att samtliga 65 000 aktiebolag som inte drev rörelse medanställda hade ett registrerat aktiekapital som inte uppgick till . Uppskattningsvis'av aktiebolagen utgjordes av fåmansbolag. Därmed avsesbolag vari högst tio fysiska personer direkt eller indirekt äger minst 75proceni av aktiekapitalet. Närmare hälften av dessa redovisade inte någonbeskattningsbar inkomst medan ytterligare redovisade enbeskattningsbar inkomst av högst . Dendominerande associationsformen inom svensk industri och annan näringsverksamhetär aktiebolaget. Vid utgången av är 1978 fanns 120531 registrerade aktiebolag.Endast omkring hälften av de inregistrerade aktiebolagen beräknas ha andraanställda än ägarna. Uppskattningsvis en tredjedel av bolagen driver ingenrörelse alls. Över 80 proceni av aktiebolagen kan antas vara enmans- ellerfåmansbolag. Grundenför aktiebolagsformens popularitet är framför allt att aktieägarna inte ärpersonligen belalningsansvariga för bolagets skulder. Deras risktagande ärbegränsat lill vad de betalat för sina aktier. Bolagets borgenärer hänvisaslill bolagels lillgångar för betalning. Aktiekapitalet fungerar därvid som enslags garanti för borgenärerna. För alt säkra delta innehåller ABL regler omskydd för det bundna kapitalel. Arbetsgruppen har i promemorian 1979: 5 lagtfram förslag om förstärkt skydd för detta kapital. Frihetenfrän personligt betalningsansvar innefaltar emellertid risker för missbmk.Under 1970-talet har det också visat sig atl aktiebolagsformen används förekonomisk brottslighet. Som exempel på förfaranden som tillämpas i sädanasammanhang vill arbetsgruppen nämna följande. Densom planerar en brottslig affärsverksamhet börjar ofta med alt köpa något ellernågra av de uppskattningsvis drygl 40000 vilande bolag eller skrivbordsbolagsom finns registrerade i akfiebolagsregistret. Merparten av dessaicke-rörelsedrivande bolag har elt aktiekapital pä endasi . Knappast inågot fall torde aktiekapitalet uppgå lill . Föratt försvåra myndigheternas konlroll förläggs bolagets säte inte sällan redanfrän början till annan ort än den där bolaget driver sin verksamhet ellerägaren är bosatt. Bolagets postadress anges i form av ett intetsägandeboxnummer. Engrundläggande teknik i dessa sammanhang är att arbeta med fiera bolag. Prisetpä bolagen är knappast avskräckande med hänsyn till de vinster som kan göras. Räkenskapsåreni dessa bolag bör då vara olika så att bolagens tillgångar kan föras runl inom"koncernen" efter hand som boksluten skall upprättas. 'Företagsskatteberedningensdelbetänkande (SOU 1975:54) Fåmansbolag (s. 161). Prop.1980/81:146 72 Självklartmåste verksamheten läggas upp olika beroende pä hur "vinsten" skallgöras. Ofta är man bara ute efter att slippa skatter och avgifter lill detallmänna. Bolaget bedriver då affärsverksamhet med anställda, maskiner etc. menkan erbjuda bättre priser än konkurrenterna som ju måsle räkna medatl betala källskatl, sociala avgifter och mervärdeskatt m. m. Inte sällandrivs verksamhelen därvid pä det sättet att de anställda finns i elt bolag sombelastas med skatter, sociala avgifter och andra skulder, medan maskiner ochandra tillgångar finns i ell annat bolag dit vinslen dirigeras. Närskatteskulderna ackumulerats i bolaget och indrivning hotar är del dags föravveckling. Tillgångarna i bolaget överförs till ett annat bolag i"koncernen", om del inte har skett, de anställda likaså.Kvar blir bara skulder. Bolagsstämman/ägaren beslutar evenluelll att bytabolagets firma och säte för all försvära för skattemyndigheterna och andraborgenärer att följa vad som sker. Till säte väljs då ofta en ort, därmyndigheterna är kända för att vara överlupna med arbete och kontrollenföljaktligen mindre sträng än i andra delar av landet. Tidigareavvecklades bolaget ofta genom fattigkonkurs. Mer än dubbelt så mångaaktiebolag upplöstes genom konkurs än genom likvidation. /80 har fatligkonkurserna ersatts med ett särskilt förfarande imindre konkurser som innefaltar bl.a. ulredning om gäldenärsbrotlslighel. Manmåsle därför räkna med alt antalet bolag som upplöses genom likvidation nukommer atl öka. För den som vill sopa igen spåren efter sig kan dåbestämmelserna om faltiglikvidalion exempelvis användas pä följande sätt. Sedanbolagets firma och säte ändrats enligt vad sagts beslutarbolagsstämman/ägaren om likvidation. Styrelsen/ägaren avgär och i ställetkommer likvidatorn/ägaren. Han anmäler likvidationsbeslulet för registreringoch anmäler lill rätten att bolaget inte har tillgångar som täckerlikvidationskostnaderna. Likvidafionen läggs då ner utan att nägon kallelse påbolagels borgenärer sker. Rätten skall visserligen för registrering anmäla atlbolaget upplösts och förhållandet blir därmed kungjort i Post- och InrikesTidningar (13 kap. 15 § tredje stycket och 18 kap. 2 § ABL). Det tordeemellertid höra till de absoluta undantagen att enskilda borgenärer fortlöpandebevakar bolagsnyheterna i Post- och . Skattemyndigheterna fårvisserligen löpande uppgifter om att aktiebolag upplösts (jfr avsnitt 3) menhar endast i begränsad utsträckning avsatt resurser för närmareundersökningar av denna grupp av ärenden. Kronofogdemyndigheternas bevakningär sannolikl ofta inte effektiv bl.a. därför att likvidationen ibland kommerinnan det allmännas skattefordringar blivit restförda och därmed kända förkronofogdemyndigheten. Del kan därför dröja innan borgenärerna fårklart för sig atl bolaget har upplösts. Dä är det ofta för sent att vidla någralagliga åtgärder mol bolaget och dess ägare. Arbetsgruppen vill anmärka atl detskulle avsevärt underlätta bevakningen om man i Post- och Inrikes Tidningarordnade annonserna efter del län där bolagets styrelse har sitt säte elleråtminstone i annonsen satte ul länsbeteckningen. Detvanliga likvidalionsförtarandel medger också missbruk. Sedan sälundabolagsstämman/ägaren i del nyssnämnda exemplet ändrat bolagets firma ochförlagt bolagels säte till en ort där ingen känner till bolagels bakgrundbeslutar bolagsstämman/ägaren om frivillig likvidation enligt 13 kap. 1 § ABL.Styrelsen/ägaren avgär och i styrelsens ställe träder likvidatorn/ägaren. Hananmäler likvidationsbeslulet för registrering och utfärdar Prop.1980/81:146 73