prop · G403123 · 1980-12-31 00:00:00 — Somkompensation för memtgifter i samband med handikappet utgår handikappersättningom 30, av basbeloppet inom den allmänna försäkringen. Enligtbeslul från har de handikappade eleverna under sillförsta år efter avslutad skolgång i dövskolan rätt till pension/ sjukbidrag.För elever som uppbär pension reduceras dagpenningen med hela beloppet. De elever som inle har Prop.1980/81:123 13 pension/sjukbidrageller AMS-bidrag kan söka studiebidrag. Till studiebidraget kommer de andra sludiesocialaförmånerna som studiehjälps- resp. studiemedelssystemen innefattar. Sammanfattningsviskan sägas atl de flesta av de döva och gravt hörselskadade elevema får olikaformer av ekonomiska bidrag från staten som gör atl de under sin gymnasietidhar en ekonomisk standard som de i många fall inte kommer alt uppnå senare ilivet. Inlegrationsulredningenunderstryker alt olika bidragssystem som finns måsle samordnas såall de handikappade eleverna får rimliga ekonomiska bidrag. 6 Huvudmannaskapet för den gymnasiala utbildningen för döva och gravthörselskadade Ulredningenhar ställt frägan, om elt förändrat huvudmannaskap för utbildningen skullekunna lösa några av de problem som f. n. finns. I sitt delbetänkande (SOU1979:50) Huvudmannaskapet för specialskolan log ulredningen ställning för ettfortsatt statligt huvudmannaskap för specialskolan. Till grund för dettaställningstagande låg bl. a. en analys av det samarbete som hadeutvecklats mellan de statliga specialskolorna, de kommunala grundskolorna ochde landslingskommunala hör-selvårdskonsulenterna. De skilda huvudmannaskapenhar aldrig utgjort hinder för etl gott samarbete. Andra faktorer låg bakom de samarbelssvä-righetersom fanns. Omförhållandena är desamma vid ulbildningen i kan utredningen inle uttalasig, eftersom någon motsvarande analys inle gjorts av denna verksamhel. Ulredningenanser alt statsmaklerna försl måste lu ställning till de resonemang somframförts och de förslag som lagts fram i betänkandet om dövskolans framlidahuvudmannaskap. 1980/81:123 14 Sammanställning av remissyttranden över integrationsutredningensbetänkande (Ds U 1979:14) Gymnasial utbildning för döva och gravthörselskadade i Inlegrationsulredningenhar beträffande antagning till utbildningen föreslagit atl alla elever somsöker till och som enligt inlagningsnämnden är kvalificerade för gymnasial ulbildningför döva och gravt hörselskadade skall anlas. Någon begränsning av antalet elevplalserbör inle finnas i avtal och bestämmelser rörande denna utbildning. Utredningens förslag tillslyricsav majoriteteten av de remissinsianser som har behandlat denna fråga. TCO anseratl även om klartecken kan ges lill ett ökal elevantal /82 är det imånga fall, med hänsyn lill lokal- och personalbehov, för sent alt kunnaåstadkomma tillfredsställande lösningar. kommun tillstyrker utredningensförslag, men anser atl möjlighelerna till fastare gymnasieorganisation börstuderas. delar också ulredningens uppfattning,och påpekar all även vuxenstuderande bör kunna ges tillfälle all få del avutbildning och ej bli nekade della på gmnd av plalsbrisl. Inlegrationsulredningenföreslår beträffande lokalisering av utbildningen alt den gymnasiala utbildningenför döva och gravt hörselskadade även i framliden skall koncentreras till Örebrooch att den successivt byggs ul. Ulredningens förslagtillstyrks av majoriteten av remissinstanserna. Av de remissinsianser som avslyrkerulredningens förslag eller som har redovisat avvikande mening ansersocialstyrelsen all man måste sträva efter atl förlägga gymnasieundervisningenför döva och gravt hörselskadade elever lill flera orter, så all elevernakommer närmare sina hemorter. i är tveksam koncentration av undervisning av nämnda typ till . En uppbyggnad av gymnasialulbildning på mer än en ort, där ulbildningsulbud och studie val finge varaavgörande, vore alt föredra. I elt sådant resonemang framslår någon av landetstre slora lälortsregioner som etl intressant komplement lill . Länsskolnämndeni vill bl.a. fasta uppmärksamheten på de svårigheier som vissahörselskadade elever kan ha alt få en gymnasial utbildning. Det skulle därförvara lämpligt all i de nuvarande specialskoleregionerna ge en gymnasieskola ivarje region en sådan förslärkning, all den skulle kunna erbjuda möjlighelerför denna gmpp alt fortsätla sina studier. Styrelsen för Vänerskolan tror intealt en hänvisning av de hörselskadade till den centrala resursen vid gymnasieskolani leder lill alt samtliga som har behov av denna resurs utnyttjar den möjlighelen.En koncentration och en blandning av döva och hörselskadade i undervisningenvid gymnasieskolan i åstadkommer dessulom stora pedagogiska prqblem i ochmed att den döva gmppen kräver teckenspråk som kommunikationsform, medanhörselskadade inle behärskar denna språkliga uttrycksform. Elevvårdskommitténförmodar att en koncentration av gymnasieutbildning till kommer attmedföra ytterligare behov av en slörre adminislrafion och därmed också ökadekostnader. Det är troligt alt en störte spridning på flera gymnasiala enheter ilandet på 1980/81:123 15 längre sikl ger ökade möjligheter att få utbildad lärarkraft.Elevvårdsko-millén anser atl en spridning till flera orter är önskvärd och atlgruppintegrering så nära hemorten som möjligt bör eftersträvas, kommunförordar en decentralisering lill av gymnasieutbildningen för dövaoch gravt hörselskadade i . framhålleratt då del gäller fierhandikappade elever är en central lokalisering altföredra på grund av all en samlad erfarenhet finns till hands både inom skolanoch inom andra institutioner på orten, bör dock undersökas om en delav linjerna kan överföras till andra orter bl.a. med tanke på konsekvenserna aven alltför slor koncentration av handikapp-gmpp till en enda plats.Länsstyrelsen i föreslår atl de reella möjligheler som slårtill buds alt förlägga delar av utbildningen till beaktas, innan nyttavtal mellan staten och kommun kommer till stånd. föreslår atl ökade resurser tilldelasverksamheten. Av de remissinsianser som behandlat frågan om det framtidaresursbehovet anser atl bristen på leckenspräkslärare ärbesvärande och all del bör förläggas en dövläramlbildningför ämneslärare till . Utbildningen skulle vara en parallell lill den ulbildningsom finns i . Statskontoret föreslår att inlegrationsulredningengenom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda möjligheterna till ett ökalsamarbete på olika delområden mellan den slalliga dövskolan och den gymnasialautbildningen för döva och hörselskadade i . Utredningsarbetet skulle skei anslutning till del fortsatta arbelel med nya former för en friareresursanvändning. AMS menar all skolan måste fä förstärkta syo-resurser.Elevernas kontakt med arbetslivet både och i samband med attskolgången avslutas måste bygga på ett nära samarbete mellan syo-kopsulenlenoch arbetsförmedlingen både i och på elevens hemort. SÖ instämmer iutredningens bedömning av att resurserna måste förstärkas och anmäler allverket avser alt återkomma med mera detaljerade förslag i de åriigaanslagsframställningarna. UHÄ understryker viklen av atl särskilda speci-allärartjänslerinrättas vid gymnasieskolan i . i anserdet angelägel atl den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadadei tillförsäkras de provisoriska resurser som kan vara nödvändiga föralt ge dessa elever en kvalitativ god ulbildning och en meningsfull frilid. Länsskolnämndeni finner det naturligt all resurser skapas cenlrall med hänsyntill all man måsle göra det möjligt för de döva och gravt hörselskadade altkunna välja mellan många utbildningsvägar. i län anserall de personella resurser i övrigt som ulredningen föreslagit skall tillföras ulbildningenpå kortare och längre sikl är förhållandevis goda. Om de är tillräckliga berorpä vilken omfattning verksamheten får. Under "puckel-åren" torde del b|inödvändigl alt tillåta en ylterligare expansion av den hörselgymnasiala ulbildningenoch delta måste självfallet få konsekvenser för resurstilldelningen. Styrelsenför Manillaskolan delar integrationsutredningens uppfattning om planering pälängre sikt och alt den bör ske genom del åriiga budgetarbetet. Slyrelsen för Öslervångsskolananser atl utredningen redan nu borde ha tagit ställning till frågan omsärskild samordnare eller rektor i . 1980/81:123 16 Kristinaskolan föreslår atl en tjänst som samordnare(rektor) med övergripande ansvar för gymnasieskolan för döva och gravthörselskadade inrättas och alt den resurs i utveckling som finns vidstatens skola för vuxna i las i beaktande i den fortsattadiskussionen om den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade.Styrelsen för Birgittaskolan anser ulredningens förslag fill ökadepersonalresurser vara välmotiverade och understryker nödvändigheten av altresursförstärkningarna realiseras. Styrelsen fär Hällsboskolanunderstryker vikten av all gymnasieskolan lilldelas fasla ijänsler somspeciallärare, resurslärare och assistenter, psykologer, kurator, tolkar,studierektorer och rektor i den omfattning ulredningen föreslär.Omsorgskommittén anser att man bör pröva formerna för hur gymnasieskolan iÖrebro kan ges en fri resurs all förfoga över och som gör del möjligt att lillgodoseäven starkt individuella behov hos döva och gravt hörselskadade.Hörselpedagogiska föreningen påpekar att utnyttjandet av de personellaresurserna med all samlad erfarenhet är mycket viklig och atlsamordningsproblem inte får utgöra hinder för ell sädani tillvaralagande. Hörselfrämjandelhar ungefär samma syn på personalresurserna som styrelsen för ,men förordar slörre resurser för hörselteknisk apparatur och akustikbehandlingav lokaler samt ytterligare medel till läromedelsproduktion. Inlegrationsulredningen har i delbetänkandet redogjort förde olika ekonomiska slöd som samhällel ger till de döva och gravthörselskadade eleverna och därvid påtalat att många elever under sin gymnasielidkan leva på en ekonomisk nivå, som de senare i livet inle kommer att uppnå.Utredningen anser alt de olika statliga bidragssystemen skall samordnas iframliden, så att de handikappade eleverna får rimliga ekonomiska bidrag. AMS, elevvårdskommdtén och kommun delar ulredningensuppfattning alt bidragssystemen bör samordnas. SÖ och styrelsen för Hällsboskolananser atl studieslödsutredningen bör behandla frågan om elevernas sludiesocialasituation. kommer i sitt slutbetänkande alt behandlafrågan om studiestöd till handikappade studerande. Ulredningen har därvid föravsikt att också behandla frågar om bättre samordning mellan de olika stöden lilldenna grupp av studerande. i län finner del hell i sinordning att döva och hörselskadade elever erhåller skälig kompensation för demerkostnader handikappet medför. Nämnden påpekar dock atl de ersättningar somnu utgår är så generöst tilltagna, att de hos andra elevgrupper väcker bådeförundran och missnöje. och hörselskadade barn anser inlegrafionsutredningensbeskrivning av elevernas ekonomiska slandard vara överdriven. Det beskrivnaförhållandet gäller i varje fall inle för de elever som har sina föräldrahem iÖrebro och som på grund därav inte uppbär traktamentsersättning. anser att frågan om elevernasekonomiska bidrag bör penetreras innan elt nytt avtal tecknas mellan slatenoch komniun. Integrafionsulredningen har slälll frågan om ell förändrathuvudmannaskap skulle kunna lösa nägra av de problem som finns vidÖrebroskolan. Utredningen har härvid redovisat vad som låg till grund förutredningens slällningstagande belräffande huvudmannaskapet för specialskolan.Emellertid har utredningen inle gjort någon bedömning av del framtida huvud- 1980/81:123 17 mannaskapetför Orebroskolan och har därför inte lämnat någol förslag därom. Avde remissinstanser som behandlat frågan om del framfida huvudmannaskapet förgymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade i föreslår länsskolnämndeni län och kommunförbundet elt kommunalt huvudmannaskap. Styrelsen för Öslervångsskolan,kommun. och hörselskadade barn. Hörselfrämjandetoch förordar elt stafiigthuvudmannaskap. 1980/81:123 18 Avtal om gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadadei mellan svenska staten och kommun om gymnasialutbildning för döva och gravt hörselskadade i . Örebrokommun svarar för gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade elever omfattning som bestäms av staten. För gymnasieskolan gällande bestämmelser skall tillämpasom inle annat framgår av della avtal eller särskilda föreskrifter eller andrabeslut av regeringen. Ulbildningen skall vara öppen för elever frän hela riket. Vid behandling av fråga om intagning till ulbildningenskall inlagningsnämnden höra företrädare för specialskolan och behövligexpertis. Utbildningenav de döva och gravt hörselskadade skall i den mån delta är möjligt ochlämpligt integreras med motsvarande utbildning för andra elever igymnasieskolan. Rektor vid skolenhet, lill vilken gymnasial utbildning fördöva och gravt hörselskadade är föriagd, svarar för den omedelbaraskolledningen. Klass, linje, specialkurs, gren, variant eller grupp fåranordnas om antalet elever är minst fyra. Om särskilda skäl föreligger, färefter medgivande av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer uibild-ningsväganordnas även om antalet elever är mindre än fyra. För utbildningen skall finnas särskilda tjänster somstudierektor i den omfattning regeringen bestämmer. Stödundervisning och samordnad specialundervisning fåranordnas enligl föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighel somregeringen bestämmer. Kommunen skall förse lärosalar och andra lokaler, somanvänds av de döva och hörselskadade elevema, med hörselteknisk utrustning. Kommunen anvisar elev, som är i behov därav och som såönskar, logi inkl. tvätt och städning samt möjlighet lill kost. Kommunen svarar för atl eleverna får den hjälp i övriglsom deras handikapp kräver. 1980/81:123 19 Avtalsbestämmelserna i 5§ utgör inle hinder för kommunenatt la ul avgifl av elev för tjänster, om dessa inte krävs för utbildningensgenomförande eller på annan grund enligl lag skall lillhandahällas koslnadsfrilt.Del förutsätts vidare all avgifl inle las ut för tjänster i den mån kostnadernaför kommunen täcks genom atl ersällning enligl 6§ eller annat statsbidraganvänds för sådanl ändamål. Utöver vad som följer av för gymnasieskolan gällandebestämmelser eller särskilda beslul av regeringen om slalsbidrag erlägger slalenlill kommunen för varje läsår ersällning med . per elev i koslnadslägeli juni månad 1981. Med basbeloppsindex, dvs. neltoprisindex med bortseendefrän direkl inverkan av ändringar i energipriser, för juni månad 1981 som basanpassas ersällningsbeloppel för läsärel 1982/83 och senare läsår lill koslnadsulvecklingenför april månad före del läsår utbetalningen avser. Ersättningsbeloppet erläggskvartalsvis i förskott. Kommunen erhåller ersällning för elev som påbörjal ulbildningensenasl del läsår ersättningen avser. Ersättningen för tredjekvartalet utbetalas a conlo med samma belopp som ersättningen förandra kvarlalel . Slulreglering sker i samband med ulbelal-ningen förfjärde kvartalet. Detla avlal gäller från och med den lill ochmed . Om avtalet inle sägs upp ell är före avtalstidens utgång,förlängs det med ell år i sänder. Avlalel gäller under förbehåll atl del godkänns avregeringen saml av genom beslul som vinner laga kraft. Detla avtal är upprättat i tvä exemplar, av vilka parternatagit var sitt. För svenska staten kommun-