prop · G403122 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag finner del därför naturligt att,såsom utredningen har föreslagit, frägan om en eventuell byggnadshytta i Bergslagenbereds av indusiriverkel i samråd med bl. a. myndigheler och inslituiioner på kulturminnesvärdsområdet.1 en särskild skrivelse har i länredovisat en av länsslyrelsen företagen utredning om förutsättningarna för allinrätta en byggnadshytta i Bergslagsområdel med inriktning på ulbildning avhantverkare i äldre byggnadsteknik. hemställer all en byggnadshyltaförläggs till Karmansbo som en försöksverksamhet under 4-5 är. Enligllänsstyrelsens förslag bör bli huvudman för ulbildningen. Genom beslut har regeringen överlämnatlänsstyrelsens skrivelse till statens industriverk för alt tas underövervägande inom ramen för verkets hantverksulredning. När det gäller frågan om ulbildning påbyggnadsvårdsområdet vill jag erinra om att fastställer lim-och kursplaner för specialkurser inom gymnasieskolan. hardärigenom möjlighel alt beakta utbildningsbehovet. Jag vill ocksä erinra om atlinom lågfrekventa yrkesområden erbjuds möjlighet till lärlingsutbildning inomgymnasieskolans ram. Prop.1980/81:122 21 2.4 Handläggning av bidragsfrågor m. m. Utredningen har föreslagil att ansökan om bidrag börprövas av RAÄ, som också bör förfoga över hela det belopp för direkt statlig bidragsgivningsom föreslås utgå. Prövningen bör enligl utredningen regleras i en särskildbidragsförordning. Jag har tidigare redovisat min uppfattning om grunderna fören sådan förordning (avsnill 2.3.3). Enligt utredningen bör en decentralisering avbidragsprövningen lill länsslyrelserna kunna komma i fråga i ell senare skede.Redan nu bör dock enligt ulredningen RAÄ verka för att samtliga regioner ilandet garanteras viss del av det årliga anslaget. Etl antal remissinstanser, bl.a. fiera länsstyrelser, haruttalat att bidragsmedlen och handläggningen bör ligga på länsslyrelsen.Därvid har bl.a. anförts att det är angeläget att bidragsgivningen kansamordnas med kulturminnesvården i övrigl på länsnivå så all tillämpningen avlagstiftningen, upprättande av vårdplaner och kulturminnesvårdsprogram samtsamordning med fysisk planering och planering för t.ex. fritid och turism kanbeaktas vid bidragsgivningen. Från denna utgångspunkt förordar vissa remissinstanseren decentralisering av bidragsgivningen. Man menar dock att RAÄ bör disponeraviss del av medlen för slörre projekt. Detankommer på regeringen att beslula om handläggnings- och beslutsordning isådana ärenden som det är fråga om här. För kännedom vill jag dockredan i detla sammanhang nämna att jag när bidragsförordningen skall utfärdaskommer alt ansluta mig lill den modell för bidragsgivning som ulredningen harföreslagit. Skälen härtill är följande. Som utredningen har påpekat är detangeläget atl en fasl praxis utvecklas för handläggningen av bidragsärendena.En sädan praxis bör lämpligen utvecklas pä central nivå. RAÄ:s kompelens ocherfarenhet är därvid en given förutsättning för en enhetlig och rättvis fördelningav bidragen inom landet. I likhel med vad som gäller i fråga om de bidrag somhandläggs av bör talan mol RAÄ:s beslul enliglbidragsförordningen inle kunna föras. För att man skall kunna uppnå en samordning med denregionall förankrade kulturminnesvården finner jag del angeläget all RAÄsamråder med' . Som länsslyrelsen i har föreslagilkan en lämplig form för samråd vara alt ansökan ställd lill RAÄ inlämnas lilllänsstyrelsen som med eget yttrande vidarebefordrar ansökan. Elt genomförande av de stödåtgärder som jag har föreslagitkommer som nämnts också atl beröra länsstyrelser och länsmuseer. Jag tänkerfrämst pä uppgifter i anslutning lill rådgivning, överläggningar omskyddsformer, granskningar av iståndsättningsförslag samt dokumentation,kontroll och avsyning. Samrådsförfarande i samband med bidragsgivning och enökad tillämpning av byggnadsminneslagen är andra frågor som berör dessainstitutioner. Jag vill erinra om atl statsbidraget till de regionalamuseerna förutsätter att museerna skall biträda RAÄ, länsstyrelserna ochkommunerna inom sitt verksamhetsområde med kullurminnesvårdande uppgifter. Delbör ankomma på RAÄ all komma överens med länsmuseerna om de närmare formernaför deras medverkan i detla avseende. Länsstyrelserna har sedan budgetåret1977/78 erhållit särskilda medel för utarbetande av kulturminnesvårdsprogram.För innevarande budgetär har länsstyrelserna tilldelats totalt 1,4 milj. kr.för delta ändamål. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen föreslår alt godkänna de grunder för slatsbidrag lill värd ochbevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som jag har förordat. 1fråga om anslagsberäkningar för /82 återkommer jag i detföljande. 4 Anslagsberäkningar för /82 1980/81: 100 (bil. 12 s. 161) upptogs anslagen B51. : Förvaltningskostnader och B 52.Riksantikvarieämbetet: Vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistorisktvärdefulla byggnader med oförändrat belopp i avvaktan på förevarande särskildaproposition. Slutliga förslag till medelsanvisningar kan nu föreläggasriksdagen. 1979/80 Utgift 35 438841 1980/81 Anslag 33782000 1981/82 Förslag 38827000 Myndigheten och statens historiskamuseer omfattar riksanlikvarieämbetet (RAÄ), historiska museet, kungl.myntkabinettet, , en teknisk institution ochVitterhetsakademiens bibliotek. Myndighetens förvaltningskostnader upptas undertvå anslag på statsbudgeten. Från delta anslag bestrids förvaltningskostnadernaför RAÄ och bibliotek. RAÄ svarar för myndighetens kulturminnesvårdandeuppgifter. Det åligger ämbetet särskilt alt verka för en övergripande planeringav kulturminnesvården, bevaka kulturminnesvårdens intressen vid bebyggelse-och annan samhällsplanering, leda arbetet med att planmässigt inventera och 1980/81 Beräknadändring 1981/82 -1-16,5 (15 117000) 4 315 000) (27 000) (of.) (of.) (of.) (of.) (of.) (.SO 000) (-(- (of.) ' RAÄ:s förslag till besparingar ingär i de redovisadebeloppen under resp. anslagspost. Prop.1980/81:122 24 dokumentera kulturminnen och kulturmiljöer saml handläggafrågor om vård och bevarande av kulturminnen och kulturmiljöer. Ämbetet skallockså utarbeta råd och anvisningar, främja utbildning och information rörandekulturminnesvärden samt följa den regionala kulturminnesvärden och biträdalänsstyrelserna i ärenden som rör denna. Ämbetet är indelat i fyra byråer,nämligen kulturminnesbyrän, dokumenlationsbyrän, byrån för vård och förvaltningsamt administrativa byrån. bibliotek skall svara förbiblioteksservice åt myndigheten samt på lämpligt sätt hålla sina samlingartillgängliga för forskning och studier inom myndighetens verksamhetsområde. och statens historiska museer \.Pris- och löneomräkning m. m. Besparingarnaenligt huvudalternativet innebär för ämbetets del en ambilionssänkning belräffandeden ekonomi- och personaladministraliva servicen lill myndighetens samlade verksamhel.För fornminnesinventeringen innebär besparingen ambitionssänkningar belräffandedalabearbetning och informationsservice. Vidare innebär huvudalternativet försämraderesemöjligheler. (-.) RAÄ behöver en förslärkningmed 19.5 nya ijänsler, varav sex tjänster till kulturminnesbyrån, fyra tjänsterlill dokumenlationsbyrän. sju tjänster lill vårdbyrån och två och en halvtjänster till administrativa byrån. Tjänsterna behövs till stor del för allkunna genomföra den reform av byggnadsvärden som byggnadsvårdsulredningen har föreslagil.Vidare begärs alt medel för tvä och en halv tjänster avseende projektetförs över till ämbetet från humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådets anslag. Medel begärs också för en personlig tjänst. Därutöverbegärs som engångsanslag medel för central arbetsledning vid RAÄ:sGotlandsundersökningar, (-f .) De begärdapersonalökningarna innebär även ökal behov av medel lill reseersättningar (-)-. De underanslagsposten till expenser begärda ökningarna avser bl.a. ersättning avförsliten inredning och utrustning, ökade fasla kostnader för ny växel,mikrofilmning av ritningar och kartor saml foloulrustning (-, varavför engångsanvisningar 37000Ö kr. lill information och ulbildning föreslås ökade resurser för bl.a.publiceringsverksamhet, extern- och internutbildning samt för information till bl.a.länsstyrelser, kommuner och allmänhet (-1- . Höjningen avmedlen till fornminnesinventering avser bl.a. projektverksamhet ochupprättande av etl stadshisloriskt register (-I-593000 kr. för konserverings- och fotoverksamhel begärs bl.a. medel förforsknings- och utvecklingsarbete inom stenkonservering, måleri på trä, metall-samt textilkonservering (4- . Prop.1980/81:122 25 bibliotek begär två nya tjänstersamt ökade resurser för bokinköp och bokvärd samt fortsatt inredning avbibliotekslokalerna (-t-222000 kr., varav för engångsanvisningar . Utredningen föreslår atl byggnadssektionen inom ämbetetskulturminnesbyrå förstärks med tvä eller tre handläggare för att kunna klaraav det ökade antalet låne- och bidragsärenden. För projektering av ökat antalberedskapsarbeten bör vårdbyrån förslärkas, främst med tekniker. Utvecklingssektionenvid vårdbyrån måste tillföras personal och projektmedel. För nästa budgetår bör medel för ()verksamhel beräknas med utgångspunkt i ämbetets huvudförslag, dvs. med enbesparing på av innevarande års anslag uppräknat med löne- ochprisomräkning. Besparingen uppgår till sammanlagt . Del bör ankomma påämbetet atl i anslutning lill all myndigheten redovisar sina förslag tillregleringsbrevsbestämmelser för /82 föreslå hur besparingenskall fördelas på förevarande anslag och anslaget : Vårdoch underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Jag har beräknat medel för en personlig tjänst för en ijänslemän,som i samband med myndighels omlokalisering har garanlerals fortsatt anställningi (s. k. NOM-garant). RAÄ och har under etl antal årdisponerat engångsanvisningar lill ett sammanlagt belopp av . för bl.a.foloreslaurering, mikrofilmning av ritningar och kartor, inredning ochutrustning saml för information och externutbildning. Jag räknar med att detlabelopp i forlsältningen skall tillföras anslaget för att bl. a. bestrida delöpande kostnaderna för ifrågavarande ändamål. Jag har i det föregående redovisat mina överväganden ianledning av byggnadsvårdsutredningens förslag om åtgärder för vård ochbevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Jag beräknar behovet avmedelsförstärkning under förevarande anslag till totalt . belopp bör göra det möjligt för RAÄ all anlitakonsulter och expertis inom byggnadsvårdsomrädel. Med hänvisning i övrigt till sammanställningen föreslårjag att anslaget för nästa budgetår förs upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till : Förvaltningskostnader /82 under nionde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av38827000 kr. 1980/81:122 26 : Vård och underhåll av fornlämningarochkulturhistoriskt värdefulla byggnader 1979/80 Utgift 5 126178 Reservation 1997822 1980/81 Anslag '5456000 1981/82 Förslag 18207000 ' Av anslaget disponerar riksantikvarieämbete! till följd av att den i statsbudgeten för /81 upptagnabesparingen har fördelats mellan förvaltningsanslaget och förevarande anslag. Ur anslaget utgår bidrag till vård, undersökning och islåndsältningav kulturhistoriskt värdefulla fasla fornlämningar och byggnader, inbegripetkyrkor, med undantag av statliga byggnadsverk som avses i 18 § kungörelsen(1920:744) med föreskrifter rörande det offentliga byggnadsväsendel (18§ ändradsenast 1967:331). Frän anslaget utgår även ersättning till domänverkets fondför upplåten mark på . Ersättning enligt 5 och 7§§ lagen (1960:690) ombyggnadsminnen (omtryckt 1976:440) får bestridas frän anslaget. Stöd lill kulturminnesvärden utgår ocksä av särskilda lolterimedelefter ansökningar från kommuner, hembygdsföreningar, m.fl. Under budgetåret1979/80 fördelades sammanlagt . som bidrag till restaureringsarbelen,inköp av fastigheter m.m. och statens historiska museer Besparingar enliglhuvudalternativet innebär minskade resurser för utrednings- ochutvecklingsarbete (-. () föreslår att den uppdelning avanslaget i program som redovisats i tidigare anslagsframställningar nupermanentas genom en uppdelning av anslaget på fem nya reservationsanslag. För Bidrag tillvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse begärs 40 milj. kr. Medlen äravsedda för statsbidrag till värd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ienlighet med byggnadsvårdsutredningens förslag, för bidrag lill underhäll avförsamlingskyrkor och för bidrag till konservering av kyrkliga inredningar och invenlarier. För Ersällning enligtbyggnadsminneslagen begärs 5 milj. kr. En byggnadsminnesförklaring ger undervissa omständigheter ägaren rätt lill inlrångsersätlning. Då ämbetet hittillssaknat medel för alt ge denna ersällning har byggnadsvårdsutredningen föreslagilatt särskilda medel för ersällning m. m. ställs lill ämbetets förfogande. För Bidrag tillundersökning av fasl fornlämning begärs 2 milj. kr. Bidrag från detta anslagskall utgå enligt de regler som finns i 9§ fornminneslagen. Inom det begärdaanslagsbeloppet beräknas också medel för att häva deneftersläpning med rapporter som uppställ vid undersökningsverksamheten. 1980/81:122 27 För RAÄ:s förvaltning av fastigheter och värd av fornlämningar inkl. byggnadshylta på Golland begärs . Ämbetets fastighetsförvaltning måste bedrivas på etl sädant sätt att den kan vara normbildande för övrig kulturminnesvård. 1 det begärda beloppet är inberäknat medel för de akuta värdätgärderna. Medel begärs också för uppförande av en servicebyggnad vid Eketorps borg. För vården av fornlämningar krävs också ekonomiska insatser från ämbetets sida pä grund av minskade beredskapsmedel samt i samband med skador pä fornlämningar och för vårdarbeten och ålgärder i syfte all göra fornläm- ningarna lällare fillgängliga. Byggnadsvårdsulredningen föreslår atl en byggnadshylla medämbetet som huvudman inrättas på Golland för vården och bevarandet av degotländska kyrkorna och ruinerna. Ämbetet biträder förslagel och har iovannämnda belopp inberäknal en årlig driftkostnad för byggnadshyltan på 2,5milj. Ämbetet begär Medel för utrednings- och utvecklingsar bete med sammanlagt 1,4 milj. kr. Projektmedel behövs bl.a. för utred ningar och bevarandeplanering, byggnadsinventeringar, byggnadstekniska utredningsprojekt samt för rationaliserings- och utvecklingsprojekt avse ende metoder för arkeologiska undersökningar. För utvecklingsarbete inom fornminnesvården begärs bl.a. medel till uppföljning och melodstu- dier av fornvårdsarbelen. För slutförande av arbetet med råd och anvis ningar till lagen om fornminnen begärs särskilda medel. Utredningen beräknar alt behovet av direkta bidragsmedeluppgår lill 40 milj. kr. Dessutom föreslår ulredningen all särskilda medel förersättningar ställs lill förfogande och att ämbetet anvisas projektmedel förutvecklingsarbete. Koslnader för inrättande av en statlig byggnadshylta päGotland har av utredningen beräknats lill 1,5 milj. kr. för förstaverksamhetsåret och till 1,4 milj. kr. för andra året, samtliga kostnader i1977 års prisnivå. Som jag har berört i budgetpropositionen 1981 (1980/81:100 bil. 12 s.7) bör medelsökningarna för /82 för en reform förbyggnadsvården beräknas till totalt 13,4 milj. kr. För /83räknar jag med all ytterligare 5 milj. kr. skall kunna avsättas för ändamåletgenom omprioriteringar inom kultursektorn. Av den föreslagna ökningen för nästa budgetår har 300000kr. beräknas under () förvaltningsanslag.Medelsökningarna i övrigt, 13,1 milj. kr., bör tillföras förevarande anslag. Med hänvisning lill vad jag tidigare (avsnitt 2.3.3) harförordat bör RAÄ förfoga över medel för bidrag till vård av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. För detla ändamål harjag beräknat ell belopp av 12,2milj. Prop.1980/81:122 28 ingår även de medel som bör göra del möjligt för ämbetetalt göra särskilda insatser för alt restaurera kyrkorna m.m. på Golland. Bidragsgivningenbör regleras på det sätt som jag tidigare (avsnill 2.3.3) har förordat. Jag har beräknat . för ersättningar i samband medbyggnads-minnesförklaringar. Det bör därigenom bli möjligt att tillämpa byggnadsminneslageni större utsträckning än f. n. De medelsom redan finns på anslaget jämte de förstärkningar som jag här har föreslagitbör under /82 fördelas på programmen bidrag lill värd avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, ersällning enligt byggnadsminneslagen,bidrag lill undersökning av fast fornlämning, fasfighetsförvaltning och värdav fornlämningar saml utrednings- och utvecklingsarbete. Varje program(anslagspost) bör betraktas som särskill reservationsanslag. Det ankommer påregeringen atl besluta om fördelningen av medel på de olika programmen. Jag villerinra om vad jag har anfört under föregående anslag angående förslag tillfördelning av myndighetens besparing. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till : Vård tjch underhåll av Jörnlämningaroch kulturhistoriskt värdefulla byggnader för /82 under niondehuvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagl fram. Prop.1980/81:122 29 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1979:17) Kulturhistoriskbebyggelse värd att vårda har sammanfattningsvis anförtföljande: Som ell allmänt mål för den statliga kulturpolitikengäller bl.a. all den skall garantera att äldre tiders kultur tas lill vara ochgörs levande. Bevarandet skall omfalta hela samhällets historia och inte baraden s.k. högre-ståndskulturen. Också arvet från del gamla bondesamhället, denframväxande industrialismen och de tidiga folkrörelserna måste föras vidare. Slalensekonomiska insatser för att förverkliga detta brett formulerade bevarandemålhar på bebyggelsevårdens område inriktats på den kulturhistorisktvärdefulla bostadsbebyggelsen. Stödet för denna kategori inrättades ochutgår vid ombyggnad som ell komplement lill del vanliga bostadslånet. Förkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse i allmänhet kan, med hänsyn lillde extra kostnader som en iständsällning av sådan bebyggelse vållar, ell störrebostadslån ges än normall. Länets storiek bestäms efter vad bruksvärdeshyrankan förränta. För ombyggnad av bostadshus av byggnadsminneskaraktär kandessutom utgå elt tilläggslån, avsett att täcka de speciella kostnader somuppkommer vid restaurering av de kulturhistoriskt mest värdefulla byggnaderna.Tilläggslånet är amorterings- och ränlefritt , varefter det normaltskall börja betalas tillbaka. För sådanvärd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som inte innebär en slörreombyggnad av permanentbostad, finns f. n. ingen statlig stödform ordnad.Riksantikvarieämbetet () disponerar visserligen sedan myckel länge etlreservationsanslag, del s.k. värdanslagel, som får användas för bidrag lillvård, undersökning och islåndsältning av bl.a. enskilt och kommunall ägdabyggnader av kulturhistoriskt värde. RAÄ har dock kunnat avsälla endastobetydliga belopp för delta ändamål eller omkring 1,5 milj.kr. för vart och eltav . Bidragen har huvudsakligen fördelats lill arbelen påbyggnadsminnen samt församlingskyrkor med myckel stort kullurhisloriskl värde. Det senasteårtiondet och särskilt då den första hälften - har för byggnadsvårdens deländå varit en relativt gynnsam period. 1 början av 1970-talel ökade nämligenintresset krafligl för alt finna arbeten inc.n byggnadsvårdens område som kundemotverka den uppkomna slora arbetslösheten bland byggnadsarbetarna. Tack vareen generös tillämpning av bidragsreglerna steg antalet beredskapsarbeten inombyggnadsvårdens Prop.1980/81:122 30 Under budgetåren 1971/72-1973/74 låg kostnaderna för de kommunalaoch enskilda arbetena på en genomsnitilig nivå om ca 37 milj. kr. medstatliga bidrag om drygt 21 milj. kr. Sedan bidragsprocenten /74 börjat bestämmas mera återhållsamt har arbetena minskal iomfattning. Vidsidan av de statliga insatserna görs stora vårdinsatser av kommunerna. De harsom elt led i den fysiska riksplaneringen upprättat bevarande-program ochbevarandeplaner. Framför allt de slörre kommunerna vinnlägger sig också om atlförsöka förverkliga bevarandeplanerna. En viss tveksamhet kan dock spåras ikommunernas fortsatta agerande pä bevarandesidan. De flesta kommuner har enpressad ekonomi som inle gör ett engagemang i kostnadskrävande bevarandeuppgiftermöjligt. Uppgiftenatt vårda de kulturhistoriskt värdefulla byggnaderna och miljöerna i landelligger givelvis i första hand pä ägarna själva. Genom att formulera del s.k.bevarandemålet har emellertid staten uttryckt en vilja all la en del av ansvarelför byggnadsvården. återspeglas stålens ansvar för bebyggelsen bara ilagen (1960:690) om byggnadsminnen, vars tillämpning förutsäller ekonomiskt slödfrån del allmänna. 1 samband med den fysiska riksplaneringen har staten dockmarkerat ett vidare intresse, genom alt inom sektorn kulturminnesvärd uttala eltstarkt önskemål om säkerställande av miljöer av riksintresse. Staten har därmedenligt vår mening tagil på sig etl vidgat ekonomiskt ansvar för bevarande avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse utöver vad som följer av byggnadsminneslagen.Detla stämmer väl överens med det inledningsvis redovisade bevarandemålet. Omdel antagna bevarandemålet helt skall kunna uppnäs måste emellertid statensansvar sträcka sig längre än så. Även om det är kommunerna som vid sidan avägarna har del grundläggande ansvaret för kulturminnesvården bör slatenekonomiskt stödja kommunerna i deras arbele med bevarandet av bebyggelsen medmera regionalt kulturhistoriskt värde. Staten kan därmed medverka till eltbibehållande av de karakteristiska bebyggelseinslagen i landets olika delar.Statens insatser bör på denna nivå ha till syfte alt stimulera och uppmuntra iförsta hand kommunerna men också enskilda i deras bevarandesträvanden. Föratl kunna bestämma vilka statliga ekonomiska insatser som kommer all följa avdel uttryckta ansvarslagandel, är del nödvändigt att känna del Prop.1980/81:122 31 totala behovet av slöd. För det ändamålet måsle detbyggnadsbestånd som bör bevaras väljas ut. Del blir då nödvändigt att försökadefiniera begreppet kulturhistoriskt värde. Någon klar och entydig bestämningav detta begrepp är knappast möjlig. Vissa kännetecken kan dock anföras. Engrundläggande princip bör t.ex. vara att byggnaden har något all berätta om sintid, dvs. förmedlar kunskaper om äldre liders näringsliv, samhälls-miljö,byggnads- och bostadsskick, arbetsförhållanden, sociala villkor och estetiskaideal. Ett behovav stöd har bedömts föreligga när ett bevarande medför kostnader som framkallasav hänsynen lill det kulturhistoriska värdet och dessa kostnader inle kanförräntas av fastighetens - faktiska eller tänkta -avkastning, s.k.kulturhistoriska överkostnader. Del kan t.ex. vara kostnader för arbelen somkräver medverkan av konservator eller annan specialist. Del samlade behovet av stöd för annan kulturhistorisktvärdefull bebyggelse än permanentbostäder har uppskattats till 120 milj. kr.per är. Ett behov som skall mötas genom gemensamma insatser från stal, kommunoch enskild. Som föremål för statliga stödåtgärder föreslår vibebyggelse av sådanl kulturhistoriskt värde att den ur allmän synpunkt börbevaras för framtiden. Ett villkor för en statlig stödinsats bör i konsekvenshärmed vara att ell fortsatt bevarande också är garanterat. Den endatillfredsställande garantin i den vägen kan ordnas genom en byggnadsminnesförklaring.Därvid kan föreskrivas de två viktigaste skyddsmomenlen, nämligen all byggnadeninle får rivas och att den skall vårdas pä ell kullurhisloriskl rikligt säll.En byggnadsminnesförklaring är knuten till själva objektet och är giltig ocksåmot framtida ägare, den har s.k. sakrättsligl skydd. Villkor som föreskrivs iavtal med objektets ägare har sin siörsta brist i delta hänseende. Sådanavillkor kan inle göras gällande mol en ny ägare. De förlorar också sin verkanom länel eller bidraget betalas tillbaka.