prop · G403121 · 1980-12-31 00:00:00 — Den särskilda beskattningen av gasolregleras i förordningen 0 964:352) om gasolskatt(ändrad senast 1974:863), gasolskat-teförordningen, och kungörelsen (1964:353) med tillämpningsföreskrifter till förordningenom gasolskatt (ändrad senast 1969:304), gasolskattekungörelsen. Vidare ärlagen (1959:92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning (ändrad senast 1979:177), förfarandelagen, tillämplig på gasolskatten. Tillämpningsföreskrifterhar meddelats i kontrollstyrelsens cirkulärden angående gasolskatt. Prop.1980/81:121 15 I det följande beskrivshuvuddragen av regelsystemet. Där inte annatanges avser paragrafhänvisningarna gasolskatte-förordningen. Under beteckningen gasol har sammanförts vissa gasformiga drivmedel för motorfordon. Gasol är skattepliktig om den användsför drift av motor i motorfordon,traktor klass I eller registrerat motorredskap. Som förutsättning för skatteplikter, anges dessutom att fordonet skallvara upptaget i bilregistret och inte vara avställt eller att fordonet fårbrukas enligt vissa närmare angivna licenser ellertillstånd. Gasol som används till tordon som på vissa grunder är undantagna från vägtrafikskattepliktär inte skattepliktig (1 §). Skattskyldig ärdet gasoldrivna fordonets ägare, varmed förstås den som är eller börvara antecknad i bilregistret scm ägareeller den scm är ägare av fordon som fär brukas medstöd av de ovan nämnda licenserna eller tillstånden. Skattskyldigheten inträder då gasol fyllspå brär.sletank i motorfordon eller dågasolfylld bränsletank tillförs .-nctcr-fordonet (3 §) . (), tidigare kontrcllstyrelsen, är beskattningsmyndighet vad gäller gasolskatten (2 §). Den skattskyldige skall vara registrerad hos RSV (4 §) och deklarera (6 §) och erlägga skatten till verket (26 § för-farandelagsn). Beskattningsperioden är kalenderkvartal, om inte verket föreskriver annat. Deklarationen skall i normalfalletges in inom efter kvartalets utigång (6 §).Skatten skall betalas (26 §förfarandelagen) . Skatten beräknas eftervolymen av den till vätska kondenserade gasen (5 §). I praktiken torde detta innebära den inköptavolymen. Möjlighet finns till avdrag för gasol Prop.1980/81:121 16 som i någonomfattning används för drift av tippnings-eller lastningsanordningar eller i övrigt förandra ändamål än framförande av fordonen (7 §) . Vissa kontroll- och ansvarsföreskrifter har meddelats (8 - 12 §§samt 1 och 2 §§ gasolskattekungörelsen). fårmeddelas av regeringen (14 §) eller RSV(3 § gasolskattekungörelsen). med per liter i fråga om bussar vars tjänstevikt överstiger och med per liter i frågaom övriga fordon (5 §). Dessutom utgårför gasol allmän energiskatt enligt samma grunder som den särskilda gasolskatten. Den allmänna energiskatten för gasol utgör i fråga om bussar vars tjänstevikt överstiger per liter och i fråga om övriga fordon per liter (1, 4 och 5 §§ lagen (1957:262) om allmän energiskatt) . Skattebelastningen för gasol utgörsåledes nu sammanlagt 56 resp. per liter beroende på till vilken typ av fordon det används. Mervärdeskatt utgår i princip inte på gasol. Denna skattefrihet gällerdock inte om gasoien med hänsyn tili försäljningsform,kva.Ttitet eiler förpackning har karaktär av bu-ti.ksvara (8 § 4 samt fjärde stycket av anvisningarna till 8§ lagen (1963:430) om mervärdeskatt). har uttalat att gasol i flaskor t.o.m. utgör butiksvara och därmed skattepliktig vara (RSN 1969:88.2). I proposition till (prop. 1973/79:115 bilaga 4) harföredragande statsrådet uttalat att relationen mellan gällande skatte- och avgiftsuttag på be.nsin och gasol i huvudsak bör bibehållastills vidare. har godkäntuttalandet i propositionen i denna fråga(SkU 1978/79: 44, rskr 430). höjdes därför skatten på gasol med per liter under det att skatten på bensin höjdesmed per liter (prop. 1979/80:30, SkU1979/80:15, rskr 1979/80:71, SFS 1979:1047 och 1048). Prop.1980/81:121 17 Den tidigare specialdestineringen av gasolskatten har upphört fr.o.m. budgetåret1980/81 (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 19). 3 GASOLFÖRSÄLJNINGEN M.M. Från Svenska harföljande uppgifter inhämtats. Under år 1979producerades inora landet , i.mpor-terades ochexporterades gasol. Nettotillförselnav gasol var alltså . Av denna gasol förbrukades och användes fören lageruppbyggnad. Nästan all gasol förbrukades inom industrin. Endast några procent förbrukadesvid drift av motorfordon. Det finns ett tiotal tillverkare och importörer av gasol i . Hit hör några av destora bensinbolagen. Endast sex gasta.nkstationer finns f.n. inom landet. Avdessa är tre belägna i , en i , an i Malmöoch en i . Priset för gasol vid tankningär f.n. () per liter. Ett av bolagen har dock höjt priset till . Därtill kommer skatt, i normalfallet per liter. Den sammanlagda liter.kostr.aden för fordonsägarenutgör således per liter. Förbrukningenav gasol ligger i allmänhet högre än bensinförbrukningen närfordonen är likvärdiga. Hos RSV fanns 1980 endast fem registreradeskattskyldiga för gasolskatt. Enligt uppgift från verket fanns omkring 150 gasoldrivnafordon i trafik. Omkring 30 av dessa ärtraktorer eller motor- 2 1980/81. Prop.1980/81:121 18 redskap som drivs uteslutande pä gasol, medan övrigaär fordon som kan drivas såväl med bensinsom med gasol. En del uppgifter tyder på att bäde antalet skattskyldiga ochantalet gasoldrivna fordon i landet kan komma att ökaavsevärt. Redan nu torde åtskilliga gasoldrivna fordon framföras utan att gasolskatt erläggs. 4 TÄNKBARAALTERNATIV TILL NUVARANDE BESKATTNING Den nuvarande gasolbeskattningen har byggts upp efter saimnaprinciper som gällde för den tidigare utgående särskilda brännoljeskatten förförbrukare. Av förarbetena till gasol-skatteförordningen framgåratt man före genomförandet haft ävenandra skatteformer under övervägande, främst antingen en förhöjdfordonsskatt eller ett uttag i form av kilometerskatt för gasoldrivna fordon. Det finns nu anledning att ånyo aktualisera dessa skatteformer. Dessutom diskuteras möjligheten att efter mönster av bensinskatten läggaskattskyldigheten på tillverkaren/ försäljaren. Om man tar ut en högreårlig fordonsskatt för de gasoldrivna fordonen än för andrafordon kan man avstå från att beskatta gasolen särs.kilt. I den departementspromemoria som låg till grund förinförandet av gasolskatten (Fi stencil1962:12) påpekades att beskattningen av de gasoldrivnafordonen var utformad pädetta sätt i . Det framhölls att principen gynnade ägare av fordon med långa årliga körsträckor menmissgynnade dem, som mera sporadiskt utnyttjade sina fordon. Enligtpromemorian medförde detta svårigheter vid avväg- Prop.1980/81:121 19 ningen av skattesatsen, eftersom utgångspunkten måstebli medeltalet av körsträckorna för de fordon vilka utnyttjades intensivt,dvs. taxibilar och lastbilar med långakörsträckor. A andra sidan betonades att denna modell från kontrollsynpunkt avgjort var att föredra. 1964:97 avvisade departementschefen fordonsskattealternativet,eftersom det med hänsyn till fordonens varierande körsträckorknappast kunde förenas med principen om fördelning av skattebelastningen efter den kostnadolika fordon orsakade vägväsendet, den s.k. kostnadsansvarig-hetsprincipen. tillämpades i ett system som innebar att en särskild kilometeravgift utgick för motorfordon som drevs med skattefritt bränsle, däriblandgasol. 1964:97 ansågsemellertid denna beskattningsform olämpligi för gasoldrivna fordon, bl.a. därför att denkunde vålla olägenheter vid användingväxelvis av gasol och andra motorbränslen. Dä kilometerskatten skulle införas i i börjanav för bl.a. brännoljedrivna fordon övervägdes om också gasoldrivna fordon skulle inordnas under denna beskattningsform. I bilskatteutredningens slutbetänkande Vägtrafikbeskattningen (SOU 1972:42 sid. 102) anfördes bl.a. följande. Gasoldrivna fordon har knappast funnits i landet. Enligt uppgift från fanns det vid ingången av år1972 sälunda inte något sådant fordonregistrerat. Frågan om lämplig beskattningsform för gasoldrivna fordon har därför för.närvarandeingen praktisk betydelse. Utredningen vill dock framhålla några aspekterpå beskattningen av sådana fordon. Skulle fordonstypen bli mera allmän finns det lika goda skäl att kilometerbeskatta de gasoldrivna fordonen som debrännoljedrivna. Därvid kan vissa komplikationer upp- Prop.1980/81:121 20 Det finns nämligen konstruktioner, som medger omväxlande bensin- och gasoldrift med en och samma motori ett fordon. Om dessa problem skall undgås,får man utrusta denna typ av fordonmed en särskild apparatur, som registrerardrivmedelsanvändningen, och särskilda skatteregler får införas för dem. Apparatur av nämnt slag finnsinte tillgänglig. Beskattningen av brännoljedrivnaresp. gasoldrivna fordon är vidare i avseende på skattesatserna uppbyggd pä olika sätt. Automobilskatten är lika för bensin- och gasoldrivna fordon. Gasolskatten pertonkilometer räknat motsvarar också - utom betr. tyngre bussar - bensinskatten. I fråga om energiskatten är att märka, att den skiljer sig ikonstruktion betr. å ena sidan brännolja och åandra sidan gasol i det att den utgårpå all brännolja men endast på sådan gasol sora används som drivmedel för motorfordon eller trafiktraktor. Även den särskilda motorbränsleskatten ärolika för brännolja resp. gasol. Dessa förhållanden skulle vid kilometerbeskattning av de gasoldrivnafordonen medföra behov av olika skatteskalor för brännoljedrivnaresp. gasoldrivna fordon, vilket utgören komplikation som bör undvikas. .Med hänsyn tilldet anförda bör i vart fall nuvarandeskatteformer (fordonsskatt, gasolskatt, energiskatt och särskild motorbränsleskatt)bibehållas för gasoldrivna fordon. 4.3 Skattskyldighet för tillverkare/försäljare 1964:97 uttalades att man vid gasolbeskattningenborde knyta an till det skattesystem som redan tillämpades i frågaom drivmedelsbeskattningen. Härvid hademan att välja mellan två olika metoder. Den ena metoden var den som användes förall bensin och för brännolja i allmänhet. Beskattningen av bensin, somregleras i lagen (1961:372) om bensinskatt (ändradsenast 1979:1048), bensinskattelagen, äri huvuddrag utformad på följande sätt. Bensinskatt erläggstill av den som tillverkar eller i större omfattning återförsäljerbensin. Skattskyldigheten inträder när bensinen, levereras till bensinstationerna, där konsumenterna sedan fär köpadrivmedlet i Fordonsägarna behöver således inte själva redovisa någon skatt. Skatten betalas efter utgången av den månad,under vilken leverans har skett. De som ärskyldiga att betala skatt är registrerade hos riksskatteverketsom skattskyldiga. Om någon som inte är registrerad importerar bensin betalas skatten istället till vid importen. Ävenden som i större omfattning förbrukar bensin, t.ex. ett industriföretag, kan fåbli registrerad som skattskyldig och färdå inköpa bensin i skattefritt skick och i förekommande fall erlägga skatttill . En förbrukare somi mera avsevärd omfattning nyttjar bensin för annat tekniskt ändamål än motordriftkan på visst sätt fåskattefrihet för bensin. Tekniskt sett är detta anordnat sä att de, om de är registrerade hos ,får göra avdrag i sin deklaration och i annat fall kan få köpa bensinskattefritt från registrerat oljeföretag mot försäkran om användningen. De skattefria ändamålen är angivna i lagen. Dit hör exempelvis drift av flygplan och spårbundna fordon och användning för kemiskt tekniska ändamål, t.ex. tvätt och fettextraktion. Den som på detta sättfär göra avdrag för hela den mängd bensin förvilken skattskyldighet inträtt under ettkalenderår får efter särskilt medgivande av riksskatteverketlämna deklaration för hela kalenderåret. På grund av bl.a. bensinskattenshittillsvarande special-destinering till vägväsendet utgårkompensation för bensin som anvä.nds inom vissa näringsgrenarför andra ändamål än för drift avmotorfordon. Viss kompensation utgärockså till handikappade fordonsägare. Hos finns f.n. ca 800 registrerade skattskyldiga. Av dessa är ett 60-tal skattskyldiga tillverkareoch återförsäljare , varav 5 eller 6 är bensinbolag med egna raffinaderier och ca 15 andrabensinbolag. Prop.1980/81:121 22 Därtill kommer vissa sora mot försäkran medgettstillstånd att inköpa bensin utan påför ing av skatt. Den andra metoden förbeskattning scm övervägdes när gasolskatten infördes var den som tillämpades för vissa förbrukare av såväl skattepliktig som skattefri brännolja. Enligt förordningen(1961:653) om brännoljeskatt, som då gällde, kundefordonsägaren deklarera och erlägga skatten till beskattningsmyndigheten iefterskott . Eftersom utgångspunktenvar att gasolen skulle beskattas endast i den män den kom till användning för motorfordonsbränsleoch denna användning angavs vara obetydlig befarademan att kontrollen av att skatten verkligen togs ut på denna obetydliga del av försäljningenskulle vålla oproportionerliga svårigheter, om beskattningen av gasol utformadesenligt den förstnämnda metoden. Som nämnts tidigare beslöts i ställetatt de som nyttjade gasolen förframdrivande av motorfordon skulle deklarera och erlägga skatten till beskattningsmyndigheten. Den som förfogade överett gasoldrivet motorfordon skulle vara skyldig att låta registrera sig hos beskattningsmyndigheten. 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG De redan påtalade olägenheterna med förhöjd fordonsskatt förgasoldrivna fordon äger alltjämt giltighet. Nackdelarna får anses störreän de fördelar som ståratt vinna frän uppbörds- och kontrollsynpunkt. En övergång till ett sådant system bördärför inte ske. Prop.1980/81:121 23 En övergång till kilometerbeskattning av gasoldrivna fordon innebär att problem uppstår i fråga om fordon som är konstruerade såatt de kan köras omväxlande med bensin och gasol. Därtill kommer att vägtrafikskatteutredningen har fåtti uppdrag att göra en utvärdering av kilometerskattesystemet och bedöma alternativa beskattningsformer. Innan resultatetav detta arbete föreligger bör kilometerskattesystemet inte utvidgas till attomfatta nya fordonskategorier. Av de tillgängligaalternativen till förändring återstår allt sä endast det som innebär att skattskyldigheten läggs över pä tillverkare/försäljare och importörefter förebild av bensinskatten. I det följande behandlas en sådan ordning. 5.1 Det skattepliktiga varuområdet Huvudinriktningen börvara att gasol som används för motordrift skall beskattas. Enligt den nuvarande gasolskatteförcrdningen beskrivs den skattepliktiga varan som "gasoloch annan till tulltaxenummer 27.11, 29.01 eller 38.19 hänförlig vara,som helt eller till huvudsaklig del bestårav gasformiga kolväten". Detta innebär att alla gasformiga kolväten är skattepliktiga. Motorgas bestårtill av propån. Det har ansetts önskvärt attgasolen för fordonsdrift har en enhetligsammansättning för att inte äventyraavgasreningen. En svensk standard håler f.n. på att utarbetas. 1980/81:121 24 Om som alla gasformiga kolvägen görsskattepliktiga skulle detta innebäraatt gasen metan, som framställs bl.a. isaraband med att reningsverken rotar slam, skulle omfattas av skatteplikten. Även den metangas som bildas i en gödselstack och som tas tillvara skulle kunna bliskattepliktig. Metangasen används mest för uppvärmningav lokaler men kan även raed hjälp av viss utrustning utnyttjas för elproduktion. En överföring i oförändrad form av det skattepliktiga varuområdet skulle med andra ord innebära att vissa personer skulle behöva klassificeras sora tillverkare av skattepliktig vara,trots att den gas de framställer inte är avsedd förmotordrift. Det skattepliktiga varuområdetbör avgränsas säatt dessa i största möjliga utsträckningutesluts. Detta kan ske genom att man tar fasta pä att den gas som användsför motordrift är i flytande form och förvaras under visst övertryck. Vidare bör deskattepliktiga varorna kunna definieras utan hänvisningar till tulltaxenummer. En lämplig avgränsning uppnäs om skatteplikten omfattar de varor som anges i tullta.xenummer27.11, petroleumgaser och andra gasformiga kolväten. Som tidigare nämntsär gasol en mervärdeskattepliktig vara när den säljsi flaskor t.o.m. . Sådan gasol torde normalt inte användas tili motordrift. Enligt Svenska varierar priset för gasol i flaska exkl. mervärdeskatt mellan . Som tidigare nämnts är kostnaden pä motorgas i annan form i normalafall . per liter, skatten medräknad. Någon ekonomisk fördel med att användagasol i flaska till motorfordon finns därför inte. 1980/81:121 25 Vissa praktiska skältalar för att gasol i flaska även i fortsättningenbör vara mervärdeskattepliktig och därför undantas från den särskildagasolbeskattningen. 5.2 Skattskyldighet och tidpunkten för skattskyldighetens inträde, registreri.ng m.m. I likhet med vad som gälleri fräga om t.ex. bensinskatten bör den som inom landet tillverkar gasol alltid varaskattskyldig för denna verksamhet. Ettregistreringsförfarande efter sedvanligt punktskatteraönster börinföras. Det bör finnas en möjlighetför dem sora i större omfattning återförsäljer eller förbrukar gasol eller håller gasol i lager att efter ansökanregistreras som skattskyldiga. Enligt bensinskattekungörelsenfår registrering inte vägras den som antingen håller i lager minst 15 000 ra bensin eller har en ärlig omsättningav minst 50 000 m bensin. Registreri.ng fårinte heller vägras förbrukare som använderbensin för vissa skattefria ändamål, om förbrukningen uppgårtill lägst per kvartal. Dessa kvantitetsgränserkan inte utan vidare överföras på gasol. Med utgångspunkt i att förbrukningenav gasol volymmässigt överstiger bensinförbrukningenmed i motorer som är jämförbara torde man för gasolens del kunna öka de mängder scm anges i bensinskattekungörelsen . Dessa blir då 18 000 m"', 60 000 m" resp. gasol.Den sistnämnda kvantiteten, som skulle avse lägsta förbrukningper kvartal, bör dock anges omräknad till årsförbrukning. Talet blir då i stället . Skattskyldigheten bör,efter förebild av bensinskatten, inträda vid leveransen, antingen denna sker till en oregistreradköpare eller till ett eget försäljningsställe för detaljförsäljning sominte utgörs av depå. Skattskyldighet bör också inträda vid egna uttag av skattepliktig 1980/81:121 26 vara och vid avregistrering, om skattepliktig vara då finns i lager. Enligt bensinskattelagen finns en möjlighet förregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att medge att bensin färinköpas av oregistrerad köpare utan skatt mot försäkran till den skattskyldige angående bensinens användning. Bestämmelsen är avsedd att tillämpasendast i undantagsfall. Erfarenheten visar att intygsgivningen angående användningenav skattepliktig vara medför krångel och kontrollsvårigheter. Medhänsyn härtill och till de möjligheter till registrering som föreslagitsbör någon, motsvarande undantagsbestämmelseinte gälla i fräga om gasolskatten. 5.3 och formerna för redovisning RSV bör vara beskattningsmyndighet utom då gasolen införstill landet av annan än den som är registrerad. I sådana fall bör varabeskattningsmyndighet. Skatten bör redovisasi deklarationer efter mönster från övriga punktskatter. Bensinskattelagens reglering torde kunna tjänasom förebild. Gasolskatten bör dock som en huvudregel redovisas per kalendermånad med möjlighettill årsredovisning cm särskilda skälföreligger. Detta bör i regel kunna anses vara fallet för skattskyldiga som använder gasolen uteslutande för skattefria ändamål. Deklarationen börlämnas senast efter beskattningsperiodens utgång. Något behov aven möjlighet till förlängning avdenna frist torde inte finnas. När det gäller möjligheternatill avdrag i deklarationen bör bensinskattelagensregler om avdrag för tidigare beskattad vara Prop.1980/81:121 27 återtagenvara, vara som har exporterats samt vara som har sålts .ned förlusti den mån förlusten hänför sig till bristande betalning frånköparen, införas även för gasolskatt. Eftersom huvudregeln börvara att gasol som används för motordrift skall beskattas börvissa andra avdragsregler införas sommedger skattefri användning av gasolen. Dessaavdragsregler bör utformas i anslutning till vadsom gäller i fråga om bensinskatt. Vissa modifieringar behövs dock. Eftersom gasolskatten - i likhet med bensinskatten - är specialdestineradtill vägväsendet saknas anledning att medge avdrag för bränsle som används till tågoch andra fordon på järnväg eller till flygplan eller som förbrukas i samband med motortillverkning ellermotorprovning på provbädd. De tväförstnämnda användningsområdena torde f.ö.i gasolskattesaramahang sakna betydelse. Förgasolskatten bör inte nägon av dessa tre avdragsgrunder tas med. Enligt 7 § 1 mom. f)bensinskattelagen får avdrag göras för vara somanvänds för annat tekniskt ändamål än motordrift. Denna avdragsgrund måste gälla även för gasolskattom huvudprincipen skall följas att endast gasol som används för motordriftskall beskattas. Ordet "te.kniskt" bör därvid kunna uteslutas. Den industriella användningenav gasol blir härigenom skattefri. Även gasol som användst.ex. för framställning av stadsgas blir härigenom skattefri. Avdrag bör medges även för gasol somförbrukats eller försålts för förbrukningvid produktion av skattepliktig elektrisk kraft. 1980/81:121 28 Som nämnts bör en möjlighetfinnas att lämna deklarationer för helt år,t.ex. när gasol förbrukas endast förskattefria ändamål. Det kan övervägas att inte låta dessa förbrukare vara skattskyldiga och att tillåta försäljning av gasol till dem utan skatt .mot försäkran omgasolens användning. En sådan ordning skulle emellertid skapa vissa problem.Den skattskyldige försäljaren av varan skulle tvingas ta ställning till om den uppgivna användningenverkligen är sådan ätt dén .medför skattefrihet för varan. En felaktig bedömning skulle kunna medföra att säljarenavkrävdes skatt. Det kan förutses att kontrollen i fråga om reglernas efterlevnad skulle bli besvärlig. 5.5 Underlag förskatteberäkning, skattesats Enligt nu gällande gasolskatteförordni.ng skall skatten beräknas efter volymen av den till vätska kondenserade gasen vid skattskyldighetens inträde. Kan skatten inte beräknas pådetta sätt fastställer RSV grunderna för beräkning av volymen. Enligt den föreslagnaordningen skall endast gasol i flytande form vara skattepliktig. I likhet medvad som gäller i fråga om bensinskatt bör därför den fakturerade volymen läggastill grund för skatteberäkningen. Kan skatten inte beräknas på sådant sätteller sker faktureringen inte enligt vedertagna grunder fär beskatt.ningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. Den nuvarande skattesatsen är per liter om gasolen används till bussar vars tjänstevikt överstiger3 ton och per liter om gasolen används till andra fordon. Motsvarande differentieringgörs i fråga om den allmännaenergiskatten på gasol, där skatten utgör34 resp. per liter. 1980/81:121 29 Någon anledning att behälla den särskildaskattesatsen för tyngre bussar torde inte finnas. Gasolskatten kan därför bestämmas till per liter och den allmänna energiskatten till per liter. Den föreslagna beskattningsordningen för gasol börregleras i en ny lag om gasolskatt. in i en särskild regeringsförfattning, dvs. en ny gasolskatteförordning , I de fall RSV ärbeskattningsmyndighet bör förfarandelagen tillämpas. Härmed anknyts gasolskatten till den övergripande regleringen av annan punktbeskattning. När gasolen införs till landet av den som är oregistrerad och skatten sålunda erläggstill tullmyndighet bör tullagen (1963:670) och 46 § förfarandelagengälla. De uppräknade författningarna i 1 § första stycket 2 skattebrottslagen(1971:69) och i 1 § första stycket 3 lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m. börändras till att omfatta även den föreslagnagasolskat-telagen. Vidare bör vissa följdändringar göras i 4 och 5 §§energiskattelagen. Dessutom bör 25 § andra stycket energiskattelagen ändras såatt avdrag får göras för gasolskatt yid produktion avelkraft. I 8 § kungörelsen (1964:351) med tillämpningsföreskrifter till förordningenom allmän energiskatt, energiskattekungörelsen, hänvisastill dels bensinskattekungörelsen (1961: 373), dels gasolskattekungörelsen. Denna paragraf måste säledes ändras.