prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag övergår nu till attöversiktligt redovisa min bedömning av utvecklingen inom de viktigareinsatsområdena efter . då det program jag nu har förordat löperut. Energiforskningsprogrammet kommeratt lämna vissa betydelsefulla resultat som redan på kort sikt, till mitten av1980-talet. kan möjliggöra oljeersättning. Av insatserna bör t. ex. utvecklingen av teknik för användning avskogsbränslen och möjligen kol-vätskeblandningar kunna ge resultat förkommersiell användning första hälft. Insatserna rörandevärmepumpar av konventionell typ bör redan under den kommande treårsperiodenkunna bidra till ett snabbt införande i vissa typer av bebyggelse. Insatsernapå värmepumpsområdet bör därefter kunna inriktas huvudsakligen på förbättringarav värmepumpstekniken. Vidare bör forsknings- och utvecklingsarbetet rörandealkoholer och alkholblandningar som drivmedel kunna ge underlag förenergipolitiska beslut . För vissa av de tyngre insatsernainom programmet gäller, att resultaten kan väntas leda till införande förstunder senare delen av och åren närmast därefter. Fortsattautvecklingsinsatser kommer att krävas omkring och efter mitten av omoljeersättning genom förädling av inhemska bränslen och kol till flytande ochgasformiga bränslen samt 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 517 drivmedel skall bli möjlig. För att säkra ett kommersielltinförande kan i detta skede även stöd till demonstration och introduktion kommaatt behöva sättas in. Av stor betydelse för forskningsbehovet i är deerfarenheter som kan komma att göras i andra länder. Insatser kommer att behövas underresten av även för att kunna tillräckligt väl bedöma energiskogsodlingensmöjligheter och för att utveckla teknik och metoder härför. Även för att införa alternativa drivmedel krävsteknikutveckling närmast efter den kommande treårsperioden. Avstörsta betydelse för introduktionen är givetvis även administrativa ochekonomiska styrmedel. För att utnyttja den stora oljeersättningspotentialen isamband med bebyggelsens uppvärmning görs i det program som jag har förordatbetydande insatser inom områdena solvärmeteknik, värmelagring och distributionsteknik.Jag räknar med att insatser av olika slag behöver göras även under resten av1980-talet på främst områdena solvärme och värmelagring samt, som jag nyssframhöll, vissa former av värmepumpsteknik. Framsteg på dessa områden innebärviktiga steg i riktning mot ett energisystem med inhemska, förnybaraenergikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Insatserna rörande industrinsenergianvändning torde även framgent komma att behålla sin karaktär avkomplement till den av företagen och branscherna själva initieradeutvecklingsverksamheten. En avveckling av kärnkraften enligt beslutkräver nytillskott i fråga om kapaciteten för elproduktion ochframåt. Därvid behöver såväl inhemska bränslen som kol utnyttjas. För attmöjliggöra detta behöver problem lösas rörande miljövänlig teknik föranvändning av dessa bränslen i storskalig kraft- och värmeproduktion. En fastgmnd för hithörande insatser läggs i ettsärskilt delprogram. Förbränningsanläggningar, inom programmetEnergitillförsel. Insatser inom området torde bli behövliga även under tidenefter den kommande programperioden. Det är därvid angeläget att samverkan skermed intressenter från kommunala och privata energiföretag i fråga om störreförsök, prototyper och demonstrationsanläggningar. Insatserna inom delprogrammet Vindenergi är inriktade påatt omkring kunna ge underlag för vidare bedömningar rörandevindkraften. Blir resultaten positiva, bör utvecklingsarbetet rörande storahorisontalaxlade aggregat därefter i stort sett kunna utgå urenergiforskningsprogrammet och föras vidare av bl. a. kraftindustri ochutmstningstillverkare. Det är en av energiforskningsprogrammets viktigasteuppgifter att spåra och utveckla nya möjligheter för energitillförsel ochanvändning som bygger på väsentligen okänd teknik. Internationelltsatsas avsevärda resurser på grundforskning som kan tänkas resultera, i vissafall först , i nya, resurs- och miljömässigt fördelaktiga metoderför tillförsel, lagring, distribution eller effektiv användning av energi. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 518 ningsprogrammet stöds en aktiv bevakning av sådanaforskningsområden dels inom programmet Energirelaterad grundforskning, delsinom delar av de övriga programmen, bl. a. delprogrammen Alternativa drivsystemm. m. och Teknikbevakning. Jag har (jfr. a. avsnitt 15.2.3.3) redogjortför motiven att hålla tillräcklig omfattning och hög kvalitet hos dennaverksamhet. Det ligger i sakens natur attendast vissa av de forskningsområden som på detta sätt bevakas kommer att kunnaföljas av mera målinriktad forskning och utveckling med sikte på ett senareinförande i det svenska energisystemet. Vilka områden som detta kan gälla, ochnär mera omfattande insatser kommer att behöva göras, kan inte förutses.Jag vill därför i detta sammanhang endast erinra om att gmndläggandeforskningsinsatser pågår bl. a. inom materialvetenskaperna och biokemin,särskilt beträffande fotosyntesen, med hänsyn tagen till energitillämpningar.Vidare bevakas sådana områden som avancerade metoder för energilagring ochenergitransport. Genombrott på något av dessa områden eller inomfusionsenergin kommer att få stor betydelse och motivera avsevärda insatser föratt möjliggöra praktiska tillämpningar. Av det jag här har anfört framgår,att energiforskningsprogrammel har viktiga uppgifter för att stödjaansträngningarna att minska oljeberoendet. Det tjänar även, och i successivtökande grad, till att öppna nya utvecklingsvägar för energisystemet ochdärigenom bidra till att säkerställa den energipolitiska handlingsfrihet som vibehöver för att nå våra långsiktiga energipolitiska mål. Denna breda satsningpå teknisk forskning och utveckling ligger också väl i linje med övrigaansträngningar för att åstadkomma en långsiktig industriell förnyelse i vårtland. 15.2.5 Organisation jör genomförande av huvudprogrammet En ändamålsenlig organisation ochansvarsfördelning är av avgörande betydelse för att det program jag harförordat skall kunna bli effektivt genomfört och spela avsedd roll inomenergipolitiken. En redogörelse för den nuvarande organisationen och deprinciper den bygger på har lämnats proposifion om energiforskning(jfr. 1977/78: 110 s. 160). Huvudprincipen för den nuvarandeorganisationen är i korthet att programansvar skall vila på myndigheter somhar dels kompetens rörande forskning, utveckling och innovationsarbete, delsöverblick över behoven av energitéknisk utveckling inom resp. sektor. Dettaprogramansvar å ena sidan och forskningsutförande funktioner å den andra skallvidare vila på skilda organisationer. Den nuvarande organisationen harfullgjort omfattande och sv,åra arbetsuppgifter. Den har bl. a. svarat för attde betydande insatser som har gjorts inom energiforskningsprogrammet undersnart - kostnaderna härför uppgår till uppemot 1 200 milj. kr. - harpräglats av såväl energipolitisk målinriktning som vetenskaplig kvalitet. Storakrav kommer att ställas även vid genomförandet av programmet under nästatreårsperiod. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 519 Ökade krav kommer framöver attställas pä den statliga organisationen inom energiområdet i dess helhet när detgäller planering och utredningsverksamhet som underlag för politiska beslut,introduktion och kommersialisering av teknik som snabbt kan ersätta olja ellerspara energi, energiplanering och energiförsörjning på lokal nivå,information och utbildning samt råd, riktlinjer och tillståndsfrågor.Statsrådet har därför förordat (kapitel II) att en ny organisation för myndigheter m.fl. organinom energiområdet införs . I den nya organisationen föreslåsbl. a. ingå en myndighet statens energiverk med uppgift att svara främstför frågor rörande energitillförsel och övergripande energiplanering. Eftersamråd med mig har han också förordat dels att den nya myndigheten skall övertahuvuddelen av ansvaret för forskningen och utvecklingsarbetet inom energitillförselområdet,dels att bevakning m.m. av långsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor,ansvaret för programmet Allmänna energisystemstudier, frågor om former för ochinriktning av fortsatt energiforskning samt utvärdering av energiforskningsinsatsernaskall föras till ett särskilt organ för långsiktiga och övergripandeenergiforskningsfrågor. Vidare har han förordat att ett särskilt organ inrättasför att handha det nya stödsystem för oljeersättande åtgärder m. m. somfinansieras genom den nyinrättade oljeersättningsfonden. Han har också anmältatt han kommer att föreslå regeringen att bemyndiga honom att tillkalla enorganisationskommitté för att ta fram förslag till detaljutformning av den nyaorganisationen. En central uppgift för kommittén kommer inledningsvis bl. a.att vara att finna ändamålsenliga samverkansformer för och desärskilda organen för oljeersättningsfonden resp. långsiktiga och övergripandecnergiforskningsfrågor. Till följd av vad jag nu harredovisat kommer följande att gälla för den organisation som skall genomföradet treärsprogram jag har förordat. Den huvudprincip i fråga om kompetenskrav samtansvarsfördelning mellan programansvariga och forskningsutförandeorganisationer som gäller bör fortfara att gälla. STU bör således alltjämtha programansvar för programmet Energianvändning i industriella processer m. m.samt, som jag har förordat, delprogrammen Användning av alternativadrivmedel och Alternativa drivsystem m. m. inom programmet Energianvändning förtransporter och samfärdsel. STU bör därutöver fortfara att ansvara för konkretplanering och beslut om stöd till industriellt forsknings- och utvecklingsarbeteoch innovationsinriktade projekt inom programmet Energianvändning förbebyggelse. TFD bör alltjämt ha programansvar för delprogrammet Åtgärder itransportsystemet inom programmet Energianvändning för transporter ochsamfärdsel och BFR för programmet Energianvändning för bebyggelse. Någotsamlat programansvar för programmet Energirelaterad grundforskning kommer inteatt vila på något visst organ. När det gäller programansvaret förprogrammet Energitillförsel, kommer det fram till den att åvilaNE. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 520 met Allmänna energisystemstudier samt nuvarandesamordningsuppgifter kommer likaledes att fram till samma tidpunkt åvila DFE.Under tiden fram till kommer strävan att vara att på olika sättåstadkomma en successiv och mjuk övergång till den nya organisationen. Den 1juli 1982 kommer NE och DFE att upphöra. Den större delen av NE:s uppgifterkommer dä att överföras till statens energiverk. Återstoden av NE:s uppgifter,som avser viss långsiktig forskning inom energitillförselområdet, samt deövriga uppgifter som jag har nämnt kommer som jag har berört att vid sammatidpunkt föras till det nya organet för långsiktiga och övergripandecnergiforskningsfrågor. Detaljerna i den nya organisationenliksom formerna för övergången från den nuvarande ankommer påorganisationskommittén att utarbeta och på regeringen att besluta om. Följandebör dock i stort gälla beträffande de delar av NE:s resurser och nuvarandearbetsuppgifter som förs över till statens energiverk. De personalresurser som tillförsstatens energiverk skall fördelas sä att en balans erhålls, totalt sett,gentemot de uppgifter som åläggs det nya verket. De resurser som förs över frånNE kan därvid komma att utnyttjas för uppgifter rörande såväl forsknings- ochutvecklingsarbete inom energitillförselområdet som t. ex. planering ochutredningsverksamhet. För frågor om stöd till forskning och utvecklingsarbeteinom energitillförselområdet kommer att bildas en särskild organisatoriskenhet inom verket. För beslut i löpandeprojektstödsärenden inom de delar av programmet Energitillförsel som i enlighetmed vad jag nu har anfört kommer alt höra till det nya verkets ansvarsområdebör det, som statsrådet har angivit, prövas av organisationskommittén omdet är ändamålsenligt att inrätta en särskild nämnd vid verket. Det nya organet för långsiktiga ochövergripande energiforskningsfrågor kommer, som jag berörde, att fåarbetsuppgifter som omfattar bevakning av forskningsfrågor av långsiktigt ochövergripande intresse inom hela energiområdet samt stöd till viss långsiktigforskning inom programmet Energitillförsel, ansvaret för programmet Allmännaenergisystemstudier, frågor om former för och inriktning av fortsatt forskningoch utveckling inom energiområdet samt fortlöpande utvärdering avenergiforskningen. Det får, som statsrådet har anfört, ankomma på dennämnda organisationskommittén att göra en genomgång av bl. a. vilka delar avprogrammet Energitillförsel som sålunda bör ligga inom det nya organetsansvarsområde. Det kan därvid bli nödvändigt att göra vissa justeringar i denav mig använda indelningen av detta program. Det får också bli en uppgift förorganisationskommittén att lägga fram mer detaljerade förslag beträffande detnya organels omfattning och uppgifter. De förändringar som föreslåsinnebär att styrkan i den statliga organisationen inom energiområdet kommeratt öka. Detta gäller också för energiforskningsområdet bl. a. genom dennärmare samordning och samverkan med verksamheten inom andra betydelsefullaområden av energipolitiken som bör kunna uppnås. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 521 , tidigare AB Atomenergi,är statens största samlade resurs för energitekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Bolaget har ca 900 anställda i Studsvik och . Inomsvenska dotterbolag och delägda bolag, bl. ochAlnor arbetar omkring 60 personer. En detaljerad redovisning avbolagets situation lämnades i prop. 1977/78: 110 om energiforskning m. m. (s.96 och s. 163). Föredraganden beräknade då behovet av statsanslag till bolagetunder treårsperioden /79-1980/81 till sammanlagt 140 milj. kr. Förbudgetåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81 har mot bakgrund härav anvisats 46, 47resp. 47 milj. kr. anmälde i en skrivelse till regeringen den 24 november 1978bolagets resultat för /78 och framhöll att dess budget för1978/79 pekade mot ett fortsatt otillfredsställande rörelseresultat. Våren 1979gjordes en genomgång av bolagets ekonomiska situation. Arbetet resultaterade ien omfattande åtgärdsplan för vilken vissa kostnader för såväl ekonomiskrekonstruktion av bolaget som för ökade utvecklingsinsatser på nya tekniskaområden inte kunde rymmas inom de ramar som tidigare hade angivits förstatsanslaget till bolaget. Bolaget hemställde därför om särskilda bidrag tillverksamheten samt om kapitaltillskott för rekonstmktion av bolagets finansiellaställning. 1979/80; 18 föreslog regeringen att bolaget under budgetåren1979/80 och 1980/81 skulle tillföras dels särskilda medel för täckning avberäknat rörelseunderskott m.m. med sammanlagt 55,2 milj. kr., delsmedelsfillskott med 40 milj. kr. för egna utvecklingsinsatser. Regeringenföreslog vidare eftergift av statliga lån till bolaget med drygt 11 milj. kr.Riksdagen biföll regeringens förslag (NU 1979/80:7, rskr 1979/80:40). Bolagetskulle redovisa det då kända utfallet av /80. har på bolagets uppdrag redovisat en uppföljningav resultat och ställning inom mot bakgrund av detstatliga stöd som har erhållits enligt tvåårsplanen i prop. 1979/80: 18.Uppföljningen visar att bolaget i stort sett har kunnat följa planerna och attresultatet i huvudsak motsvarar prognoserna. Bolagets bokslut /80 och budget /81framgår av följande sammanställning (moderbolaget, milj. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 522 1979/80 (resultat) 1980/81 (budget) (varav statsanslag Rörelsens kostnader -186,4 -228,0 Medelstillskotl, rörelsen Medelslillskotl, förelagsutveckling Kostnader för företagsutveckling Eftergift av län Extra avskrivningar Avsättning för förelagsutveckling + 37,6 + 15,0' -1- 17.6 + 21.0 Resultat före boksluisdisposilioner och skall ' Härutöver 4 milj. kr. som redovisas som rörelseintäkter. Studsvikskoncernens balansräkningper visas i följande sammanställning (milj. Skulder och eget kapital Balanserat resultat -5,0 R2-reaktorn i Studsvik togs i driftår 1960. Den är i huvudsak en rnate-rialprovningsreaktor men utnyttjas ocksåför bl. a. isotopproduktion och för reaktorkemiska experiment samt somneutronkälla för allmänna forskningsändamål. Reaktorn ägs och drivs av . Frågan om den fortsatta verksamheten vid R2-reaktorn iStudsvik har behandlats av en särskild utr. '.dare' (1 1978:08) i betänkandet(Dsl 1980:9) Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 523 Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn i Studsvik. Utredarensöverväganden och förslag samt en sammanställning av remissyttrandena häröveråterfinns i bilaga 1.22. I sin anslagsframställning /82 redovisar en plan förtreårsperioden /82-1983/84. Planen bygger vidare på intentionerna i nyssnämnda tvåårsplan /80- 1980/81. Bolagets verksamhet har vidare varitföremål för ingående analyser ur strategisk synvinkel och resultatet av dessahar inarbetats i det nya.ireårs-programmet. Bolagsledningen avser att fortsättaett systematiskt arbete med att omstrukturera företaget samt att kontinuerligtkonsolidera verksamheten genom rationaliseringar och en specialisering påområden med behov av kvalificerad kompetens. Bolaget ser som sin uppgift attutveckla ny, förbättrad och anpassad teknologi med särskild inriktning påenergiteknik. Verksamheten specialiseras på områden av stor principiellbetydelse för energiförsörjning och näringslivet inom energisektornsamt pä avsnitt som ger nationell och internationell konkurrenskraft vidutnyttjande av bolagets kompetens. För att kunna genomföra detta vill bolaget engagera sig i - framtagning av teknik genom forskning och utveckling, - införande av teknik, t. ex.genom framställning och drift av prototyp-, försöks- och demonstrationsanläggningar, - exploatering av de tekniska resultaten vid utnyttjandeav tekniken. Bolaget bör kunna engagera sig också i liknande uppgifter utanför ener giområdet om detta innebär väsentliga synergieffekter av teknisk-ekono misk art. Därutöver vill bolaget verka föratt Studsviksområdets infrastruktur utvecklas och utnyttjas av andraintressenter. Pä ägarens uppdrag skall bolaget dessutom kunna utföra uppgiftersom kan komma att ingå i en avveckling av anläggningarna Rl och samteventuella återställningsarbeten i . Inom divisionen för kärnteknikbedrivs verksamhet inom områdena bränsle-, avfalls-, reaktor- samtsäkerhetsteknik. Prioritet kommer att ges åt områdena bränsle- ochavfallsteknik. Vad gäller det förstnämnda läggs tonvikten på att kraftfulltvidareutveckla divisionens internationellt sett unika kompetens och rationellaorganisation. Inom avfallstekniken planeras en upprustning av såväl personellasom anläggningstekniska resurser i Studsvik med speciell inriktning pä områdenalåg- och medelaktivt avfall. Inom reaktorteknik och säkerhetsteknik kommerverksamheten att specialiseras på uppdrag som är av väsentlig betydelse förden svenska marknaden och myndigheterna i och för vilka en tillräckligefterfrågan finns för bibehållen och vidareutvecklad kompetens. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 524 För divisionen för ny energiteknik läggs tonviktenvid de tekniska disciplinerna termisk omvandling, speciellt förbränning ochförgasning, energitransport och lagring saml energihushållning. Dennainriktning kompletteras med kraftfulla insatser på områdena miljö- ochbränslekemi samt materialteknik. Hög prioritet kommer att ges åt kol samtbiomassa och torv. Andra viktiga områden är solenergi och fjärrvärme samtindustriell energianvändning. För båda divisionerna gäller att stor vikt kommeratt läggas vid alt föra ut resultaten av forskningsverksamheten samt att ställaenheternas kompelens lill näringslivets förfogande. Förden löpande verksamheten redovisar bolaget följande. Ett särdrag i bolagets struktur är de tungakärntekniska resurserna -forskningsreaktorerna, de aktiva laboratorierna,avfallshanteringen och strålskyddsberedskapen. Möjligheterna att snabbt påverkakostnaderna för anläggningskapital och drift är mycket begränsade. Bolaget har under en följd av år med stor framgångbedrivit en internationell marknadsföring av sina tjänster pä det kärntekniskaområdet. Därigenom erhåller bolaget väsentliga bidrag till täckande avkostnaderna. Det internationella arbetet har gett möjlighet att bygga upp entekniskt ledande marknadsposition inom området bränsleteknik. Bolagetframhåller att del är av vital betydelse att denna marknadsposition kanförsvaras och framgångsrikt vidareutvecklas. Forskningsreaktorn har därfören central, strategisk roll för divisionen för kärnteknik. Den utgör basen fördess internationella marknadsposition pä bränsleområdet och har dessutomkraftigt samband med övrig kärnteknisk kompetens, utan vilken divisionensverksamhet stegvis skulle stå inför en avveckling. Bränslelaboratoriet är ett nödvändigt komplementmed stor betydelse för den svenska marknaden. Det är också nödvändigt för attden internationella positionen inom bränsletekniken skall kunna hållas. Studsvik Energiteknik betonar alt den senastelidens debatt ytterligare har understrukit behovet av strålskyddsverksamhetenoch den därtill knutna nationella radiologiska beredskapen. Det är väsentligtatt bolaget kan fä en sådan ersättning för dessa tjänster att resurserna -personella och materiella - kan bibehållas i en form och omfattning som äranpassad inte endast för företagets interna behov. Verksamheten inom divisionen för ny energiteknik ärunder snabb uppbyggnad. Laboratorierna utrustas med tung experimentellutrustnipg för provning och utveckling av ny teknik. Vad gäller förbränninginriktas arbetet bl. a. på virvelbädd-teknik. Regeringen har godkäntett beslut att i Studsvik bygga en försöksanläggning (PDU) för förgasning, somväntas få stor betydelse för möjligheterna att systematiskt anpassa utländskteknik till inhemska bränslen och utveckla kompletterande teknik byggd på idéerhos svenska forskare. Samarbete har i sådant syfte etablerats med de tekniskahögskolorna i och . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 525 Den tillämpade verksamheten inriktas i första handpä kol och inhemska bränslen. Bolaget framhåller att det breda kunnandet iStudsvik inom miljö- och bränslekemi samt materialteknik ger unika möjligheteratt angripa problem tvärvetenskapligt. Vissa resultat frän bolagets satsning på solenergibörjar nu få praktisk tillämpning i experimentbyggnationen. Denlöpande verksamheten inom divisionen för ny energiteknik kräver enligt bolagetinte några särskilda statsanslag, eftersom kostnaderna täcks av berördaprogramorgan och andra intressenter. Studsviks bibliotek fungerar i ökad omfattning somen nationell biblioteksenhet med specialisering inom energiteknik. Arbetetinom detta avsnitt av verksamheten är den dominerande delen. Sammanfattningsvisanser bolaget att de riktlinjer som angavs i bolagets skrivelse av den 26 juni1979 (återgiven som bilaga till prop. 1979/80; 18) för en förbättring ochkonsolidering av rörelseresultatet följs planenligt. Studsvik Energiteknikförutser ej några nya tillskott av medel för att täcka underskott iverksamheten för den nya treårsperioden. Bolaget framhåller dock att dennabedömning självfallet förutsätter att verksamhetens omfattning och inriktningväsentligen kan följa en av bolaget uppställd strategisk plan som separat harredovisats för industridepartementet. I fråga om bolagets egen forsknings- ochutvecklingsverksamhet redovisar bolaget följande: Bolaget finner det viktigt att markera skillnadenmellan den forskning och utveckling som utförs av Studsvik på uppdrag av programorganenoch den som utgör insatser som erfordras för att nå de mål som uppsatts förbolagets verksamhet. Uppdragsforskningen för programorganen ger enviktig del av bolagets löpande intäkter och bolaget utgör inom sinaspecialområden ett instrument för genomförandet av programorganens planer. Satsningen inom företaget på forskning ochutveckling anges därutöver ha tre huvuduppgifter: attbygga upp den kunskapsbas och kompetens som sedan i form av tjänsteproduktionutgör företagets mest betydelsefulla kommersiella prestation,