prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Allt fler i-länder har under de senaste årenbörjat erbjuda förmänliga kreditvillkori samband med export till köpare i . Denna kreditgivning tycks också ha ökat i omfattning. Sn fransk blandad kredit består av tvåkomponenter, en biståndskredit från franska finansministeriet och en fransk bankkreditpä kommersiella villkor. Dessa två lånkombineras, blandas, i ett krediterbjudande. De äamnanlagda kreditvillkoren bestämsav kreditvillkoren för de två komponentkreditema. I avtal om blandade krediterstipuleras som regel att krediterna skall finansiera Inköp av viasa angivna varuslag frän . Exempel på en franskblandad kredit: - 20 avkreditbeloppet , varav 4 åra återbetalningsfri period, till 3,5/ ränta, - 80 avkreditbeloppet till 7.55 ränta. Franska erbjudanden om blandade krediter har ofta åberopats som jämförelse näru-länder begärt liknande förmånliga krediter fränandra länder. Prop.1980/81:41 28 Arbetsgruppen har försöktskaffa sig en bild över de olika former för blandade krediter som förekommer. En närmare redogörelse ges i kapitel 4. Det kan redanhär konstateras att olika typer avblandade krediter uppvisar sinsemellan stora skillnader på grund av bl.a, institutionella ochpolitiska olikheter 1 givarländema. Exempelvis ingår blandade krediter 1 de flesta givarländer, men inte i alla, som ett instrumenti den bilaterala biståndspolitikengentemot u-ländema. I vissa länder finna en utvecklad praxis för beviljande av blandade krediter.I andra uppger man sig däremotagera från fall till fall beroende på Icke närmare definierade omständigheter. Den för-aänliga kreditgivningen till uppvisar också stora olikheter vad gäller t.ex, teknisk konstruktionoch finansieringskälla. Även länderinriktning och kreditgivningenssyfte varierar. Gemensamt för alla givarländer är emellertid att blandade krediter är förmånligare för mottagarlandet än sedvanliga exportkrediter, menmindre föraån-llga än finansiering med enbart biståndsmedel. Blandade krediter tycksallmänt förknippas med en låg räntesats (4-6), en läng kredittid (ofta väsentligt ) och en återbetalningsfri period pä något eller nägra är. De erbjuds som regel för finansiering av Import avspecificerade varor och tjänster frän givarlandet. Även OD det sälundaföreligger vissa gemensamma drag hosde blandade krediter som erbjuds av olika givarländer synes ändå skillnadema sädana att det är svårt att tala om nägon enhetlig tillämpning av begreppet blandadekrediter (crdlts mixtes, mlxed credlte). 1980/81:41 29 Det bör i sammanhanget ocksä nämnas att det inte varit möjligt att till alla delar göra en fullständig kartläggning av de förmånliga finansieringsformer som förekommer 1 samband medkrediterbjudanden till köpare1 . Många glvarländer tycks betrakta förmånlig kreditgivning som ettnationellt konkurrensmedel vars effekt skulle minska om utformning och användningsområde bleve kända 1 detalj. Till detta tänkande torde ha bidragit attfinansieringsformen understundom kritiserats 1 handelspolitiska sammanhang för att vara en förtäckt form avexport-kredltsubventionerlng. 2.2 Vissa intemationellt överenskomna definitioner Ett par intemationellt överenskomna definitioner är av betydelse för det fortsatta sammanhanget. Det gäller dels OECDts utvecklingskommittés (DAC:s) definition av offentligtutvecklingsbistånd och dess normer för beräkning av det s.k. gävoelementets storlek vid förmånlig kreditgivning. Vidare gäller det den s.k. consensus-överenskommelsen om begränsning av statligt stöd vid exportkreditgivning som innehåller vissa bestännelser om notlfikationapllkt isamband med bundna biständskrediteroch blandade krediter. Inom DAC definieras offentligt utvecklingsbistånd () på följande sätt: "those flows to developing countries and multilateralinstitutions provided by official agencies, including state and localgovernments, or by their executive agencies, each transaction of which meetathe following tests: Prop.1980/81:41 30 It is admlnistered with the promotion of the economicdevelopment and welfare of developing countries as its main objective, and it is concessional in character and contains a grantelement of at least 25 per cent" 1) Tissa länder ansluter alg till en vid tolkning av kravet på utvecklingseffekt aom primärt motiv och redovisar allatransaktioner som uppfyller kravet pä 25 gåvoelement som bistånd. Andra länder tolkar detta krav mycket snävt och rapporterar endast vissatransaktioner, I sanband med kreditgivning och bistånd till anges ofta den reala resursöverföringen med hjälp av ett procenttal. Dettaprocenttal som kallas transaktionens gåvoelement framräknas enligt visaa av DAC fastställda normer: gåvoelement- (a-b) a kreditens nominella belopp b » nuvärde av ränta och amorteringar under kreditenshela löptid Uträkningenav gåvoelementets storlek baseras pä ett antagande on att u-ländema altemativt kan låna upp sanma belopp på den intemationellakapital-m&rknaden till 10 ränta. DAC utgår därför alltid från 105 diskonteringsränta för att uppnå Jämförbarhet mellan olikatranaaktioner. U-ländemas faktiska altemativa upplänlngsränta kan emellertid variera frän tid till annan. Den beror ockaå pä i vilken valuta upplåning sker och tilken typ av län det rör sig om. ungefärlig översättning: offentliga restirsflöden avsedda för utvecklingsändamål och med ett gåvoelement på minst 25/, Prop.1980/81:41 31 Här etti-lands myndigheter beviljar en kredit på förmånliga villkor till ett u-landuppkommer en uppläningskostnad för 1-landet, Om denna kostnad är högre än vad son notsvaras av 10?t ränta blir i-lan-detaresursuppoffring större än vad som redovisas son kreditens gåvoelenent enligt DAC:s beräknings-normer. Man kan därför tala om ett "faktiskt"gåvoelenent. Detta faktiska gävoelement är av intresse för givarländema vid diskussioner om fömän-11g kreditgivning till , eftersom det är ett mått på det kreditgivande landets realaresursuppoffring. Den statistik över biståndsflöden ooh kreditgivning till som sammanställs av DAC är normgivande på området, men Innehåller ett antal osäkerhetsmoment. Det finns t.ex. möjlighet för enskilda givarländer att genon olika tolkning avanvisningarna för rapportering maximera beloppenunder vissa underrubriker. Sälrskllt gäller detta i den grå zonen mellan offentligtutvecklingsbistånd (« official development assistance)och övriga finansiella flöden, fräfflst OOP (other official flows). Blandade krediter tillhör de typer av finansiella flöden son tycks rapporteras underolika underrubriker. En blandad kredit med ett genomsnittligt gåvoelement på minst 25 kan redovisas på t.ex. följande sätt: - hela detnominella kreditbeloppet redovisas son , - enbart endel av kreditbeloppet redovisas son , - gävoelenentet redovisas som , - helatransaktionen redovisas son OOF. 1980/81:41 32 har ännu inte haft anledning ta ställning till hur blandade krediter bör redovisas i DAC-aan-nanhang, menhar drivit ett allmänt krav på 50 gåvoelement för att transaktioner skall få redovisas som bistånd. En Internationell överenskommelse on riktlinjer för att begränsa statligt stöd vid exportkreditgivning, den s.k.consensus-överenskommelsen, trädde i kraft . SamtligaOECD-länder uton och baranslutit sig till consensus. överenskommelsen innehåller ett antal riktlinjer för exportkreditfinansiering och garantier 1 samband ned exportkrediter. Överenskommelsen omfattar alla exportkrediter med en löptid av . Biståndskrediter med ett gåvoelement av minst 25 omfattas däremot inte. Consensus-överenskomnelsen innehåller också särskilda bestämmelser för blandade krediter. Den är tillämplig på samtliga varuslag förutom jordbruksprodukter, militärutrustning och sädan export som täcks av andra överenskommelser (fartyg, käm-kraftsverk ochnarksatellltstationer). Vid kreditgivning till köpare i får refinansierlngs-räntan enligt riktlinjema inteunderstiga 7i5/ (vid längrekredittider). Kredittiden får ej överstiga 10 är. Förskottet skall vara minst tyf». iterbetalning skall ske i halvärsvisa lika stora rater. För attefterlevnaden av riktlinjerna skall kunna kontrolleras finns vissa överenskomnanotifikatlons-procedurer. Ansvaret för att följer Prop.1980/81:41 33 consensus-överenskommelsen och dess notlfIkations-procedurer åvilar (), som även tar emot notifikationer från andra länder. Blandade krediter betraktas 1 consensus-sammanhang somundergrupp till bundna biståndskrediter, s.k. "tied aid eredits" enligt följande definition: "Tled aid credit means a credit with a grant elementof less than 25 per cent vfaich is prorided for development aid purposes andwhich is financed either exclusively frön public funds, or, as a mlxed credit, partly from publicand partly from private funds. The grant element of each credit Is the measureof concessionallty of an offlclally aupported credit, expressed as apercentage, as defined by the Development Assistance Committée of """- Gåvoelementeti en blandad kredit definieras som dst vägda genomsnittet av de ingående komponent-kreditemasrespektive gävoelement. Consensus-överenskommelsen innehåller följande för blandade krediter relevantanotiflkatlonaprocedureri Om gävoelenentet1 en statligt stödd exportkredit understiger 15? ochkreditvillkoren avviker från riktlinjerna skall krediterbjudandet notifleras innan utfästelse får göras gentemot exportör/län-glvande bank eller importör/låntagande bank. Notifiering skerper telex och skall tillställas samtliga övrigaconsensus-deltagare. Det notifierande landet fär medge utfästelse tidigast efternotifiering. Då är ocksä övriga länder fria att matcha dettakrediterbjudande och erbjuda samma kreditvillkor. Vill däremot något land matcha genom att erbjudakreditvillkor som avviker på annat sätt frän consensus måste detta land göra en egen notiflkation och sedan vänta minat . 'ungefärlig översättning: En bunden biständskredit har mindre än 25 gåvoelement och ges 1 bistånds-syfte. Den finansleras medenbart offentliga medelf eller med en blandning av offentliga och privata medel1 de fall den ges i fom av en blandad kredit. Gävoelementet definieras enligt DAC:snormer. 3 1980/81. Prop.1980/81:41 34 Syftet med denna procedur är att ge övriga consen-ausdeltagande kännedom om att ett visst land avser avvika från riktlinjema. De kan då matcha ett förmånligt krediterbjudande och (fömtsatt att egna exportörer aktivt konkurrerar om den aktuella affären)neutrall8ara den konkurrensfördel som det notifierande landet annars skulle hauppnått. För krediter med gävoelement i intervallet 15-25?ä gäller enbart att länder i efterhand har att notl-flera de kreditvillkorman erbjudit. Uppgår gävoelementet till 25/ eller ner räknaskrediten son biståndstransaktion och consensus-överenskommelsen är,som tidigare nämnts, ej till-lämplig. Genom att dra en gränsvid 15 gävoelement ville man vid consensus-äverenskonmelsens tillkomst begränsa de deltagande ländemas möjlighet att använda sig av bundna biståndskrediter och/eller blandade krediter i exportfrämjande syfte. Grundtanken var att on ett visst lägsta gävoelementkrävdes för att undvika förhandsnotiflkationskulle sådana krediterbjudanden Innebära en icke försumbarresursuppoffring från givarlandets sida. Biständs-aspekten akulle dämed kunna bevaras. verkade under consensus-förhandllngama föratt denna lägsta gräns i ställetskalle sättas-vid 25, efterson vi befaradeatt nan annars skulle fä se en snabb öicaing av krediterbjudanden ned strax över 15 gåvoelementi samband med export till . Ti barockså aktualiserat detta önskenäl vid senaretillfällen då med hänvisningtill att blandade krediter har ökat alltmeri omfattning. 2.3 Arbetsgruppens definition av blandade krediter Son tidigare nämntshar arbetsgruppen inte kunnat 1980/81:41 35 finna någon entydig tillämpningav begreppet blandade krediter i andra länders kreditgivning. Generellt används begreppet blandade krediter för att beteckna sådan kreditgivning till där kreditvillkoren är förmånligare för mottagaren än vid sedvanlig exportkreditgivningmen mindre förmånlig än vid biståndsfinansiering. Inom dennagenerella ram utformas blandade krediter olika i olika länder. Det ter sig därför inte särskilt meningsfullt att försöka definiera blandade krediter medutgångspunkt för hur dessa krediter läggs upp och finansieras 1 andragivarländer. Arbetsgruppen anser att en definition av blandade krediterbör ta fasta på de aärdrag son tycks vara desammaoberoende av givar- och mottagarland, även om kreditkonstruktionen varierar. Gruppen har också funnit det lämpligt att anknyta till de internationellariktlinjer som finna, i förstahand consensus-överenskommelsen och DAC:s normer för beräkning av krediters gåvoelement. Från denna utgängspunkt har arbetsgruppen enats onföljande definition: En blandad kredit är en överföring av finansiella resurser isamband med export frångivarlandet till mottagare i ett u-land. Krediten innehåller inslag av statsmedel och dessgåvoelement uppgår till 15 eller mer, beräknat enligt DAC:8 normer, 2,4 Avgränsning av utredningsuppdraget Den tidigare redovisade consensus-överenskommelsen tillkom i syfte attbegränsa kreditgivande länders möjliet att främja export med hjälp av statligt subventioneradekrediter. 1980/81:41 36 emellertid såutformad att det statliga stödet videxportkreditgivning till ipraktiken inte begränsas, förutsatt att det uppgår till viss miniminivå, dvs, attkreditema Innehåller ett visst lägsta gåvoelement.Avsteg från de begränsande bestämmelsernaär alltså tillåtna om det rör sig om kreditgivning till , I enlighet härmed har arbetsgruppen inte ansett sig böra behandla fråganom statssubventionerad kreditgivning till andra länder än just . Då i beslut den 3 juni 1978uttalade sig för regeringens förslag att låtanärmare utreda frågan on blandade krediter skedde detta 1 sanband nedbehandlingen av regeringens förslag onexportkreditfinansiering m.m, (Prop. 1977/78:155, HU 1977/ 78:73, rskr1977/78:379). Arbetsgruppen har tolkat regeringens och rikadagena ställningstagande säatt arbetsgruppen skulle koncentrera sig påatt behandla Just sådan statssubventioneradkreditgivning som kan anses falla inom ramen för begreppet blandade krediter, dvs. inom den grå zon som finns mellan ä ena sidan traditionellt bilateralt bistånd och ä den andra exportkreditgivning pä sedvanliga villkor. Arbetsgruppen har aåledes inte sett det som sin uppgift att försöka göra en jämförande utvärderingav andra finansiella arrangemang eller exportfrämjande åtgärder som kan tänkas förekomma i aamband med export av varor ooh tjänater till u-länder.Följaktligen har gruppen inte hellerförsökt göra en utförlig inventering av olika instrument inom exempelvisbistånds-, handels-, industri-, Jordbruks-och sjöfartspolitiken som kan resultera iförmånsbehandling av . 1980/81:41 37 Det aagda innebär att arbetsgmppen anser sig ha att ta ställning till om övervägande akäl talar för att sådana poaitiva effekter kan uppnås för berörda och/eller svensk export genomInförande av ett svenskt system för blandade krediter att särskilda resurser bör ställas till förfogande för ändamålet. Detta utan att man samtidigtgör en genomgripande analys av frågan om angelägenheten av andra tänkbara biståndspolltiaka eller exportfrämjande ätgärder. Till bilden hör att det i multilaterala sammanhang förs diskussioner om olika mekanismerför att föra över finansiella resurser från överskottaländer till xinderskottsländer inom u-landskretsen och därmed motverka att utvecklingen idessa stagnerar. Tvivel har därvid uttryckts om huruvida gåvobiståndet från traditionella givarländer kan komma att öka i nämnvärd grad . Olika former för kreditgivning har då i det mer övergripande u-landspolitiskaperspektivet framstått som ett intressant altemativ för överföring av resurser till u-ländema i större skala. Dessa frågor diskuterades ingående vid UNCTAD-aötet i . har deltagit aktivt 1 sökandet efter lämpliga multilaterala instrument för sådana överföringar, inklusive a.k.aamfinansiering mellan multilaterala organ och nationella biståndsorgan eller andra nationellakreditgivare. Med hänsyn till pågående diskussioner i multilateralafora har arbetsgruppen inte ansett sig behöva närmarebehandla frågan om förmånlig kreditgivning till via multilaterala kanaler utanhar helt koncentrerat sig på sädan kreditgivning i ett bilateraltperspektiv. 1980/81:41 38 Bilateralt kan förmånlig kreditgivning endast undantagsviskomna till stånd utan statliga insatser från givarlandets sida. Gruppen har därför 1 sitt arbete bortsett från förekomsten av eventuella förmänliga krediter frän helt privata källor. Understundom förekommer att kreditarrangemang visavi Innefattar överenskonmelse om att återbetalning till kreditgivareunder en viss perlod skall ske medelst varor. Sådana arrangemang kan avse t,ex,leverans av produkter frän enlivsmedelsfabrik som levererats pä kredit. Möjligheten till återbetalning av en kredit i dennaform kan uppfattas som en fördel av mottagarlandet, son det säljande företaget oftast ser detta son enkomplicerande faktor, Inte minst av administrativ art. Fråga har därför uppkommit om arbetsgruppen bordege begreppet blandade krediter en så vid tolkning att gruppens uppdrag även skulle innefatta arrangemang medåterbetalning medelst varor, vilkagenom avenaka atatliga aubventioner skalle åsättas för u-ländoma särskilt förmånliga priser. Arbetsgruppen skulledå också ha att överväga lämpliga instrument för att underlätta sådana tr2Lnsaktioner. Arbetsgruppen anser dock att de frågeställningar som aktualiseras när penningströmmar skall omräknas till varuflöden i princip borde vara likartadevare sig den aktuella krediten givits på förmånliga eller på marknadsmässiga villkor. Gruppen vill dock 1detta sammanhang peka pä attdet ter sig naturligt att det svenska företaget 1 aådana fall samrådermed exempelvis SIDA angåendemöjligheterna Prop.1980/81:41 39 för ettsädant organ att begära anbud på produkterna i fråga. Detta akulle kunna bli aktuelltexempelvis on det rör sigom produkter av en typ som äs.-då skall upphandlas i samband medsvenska biståndsinsatser till annat u-land. 1980/81:41 40 3 U-LÄNDEEJIASKAPITALIMPORT OCH SKULDSITUATION U-ländemas betydelse i världsekonomin ökadeunder , Tillväxttakten var högre för dessa länder änför den industrialiserade delen av världen. Detta avspeglar sig bl,a, i att u-ländemas andel av den samlade världsexporten och av världens industri-prodiiktion ökadeunder , Deras samlade valutcireserver heir ocksä vuxit påtagligtunder perioden. U-ländemas anabbare tillväxttakt förväntas fortsättaocksä , enligt prognoaerfrån bl.a. . Inom u-landsgruppen finns emellertidstora skillnader mellan enskilda, länder.De oljeproducerande u-ländema och de s.k. nya industriländerna har expanderat mycket snabbt under 1970-taletmedam klyftan mellan de fattigaste u-ländemaoch i-landsgruppen hair ökat. Länder som befinner sig i deninledande fasen av en industrialiseringsprocess kan ofta inte på egen hand generera det sparande och den export somkrävs för att finansiera planerade investeringar. Sådana länderbehöver importera utländskt kapital. Kapi-talinport för att finansiera uppbyggnaden av ett landsproduktionskapacitet och dess exportförmäga är ettnormalt drag i utvecklingsprocessen. Inhemska faktorer som befolkningensstorlek, desa utbildningsnivå, förekomsten av råvaruresurserm.m. sätter viaaa gränser förhur snabbt industriali-aerlngen kan ske. Kapitallmport i form av utländska lån leder till skuldsättning gentemot utlandet. Ett land kan inte låna upp obegränsademängder kapital utomlands eftersom lån måste betalastillbaka. Landets återbetalningsförmäga är således enbegränsande faktor i 1980/81:41 41 utveckllngsproceasen«U-ländemas utlandsskuld har ökat stadigt , både beloppsmässigtoch sett i förhällande till dessa länderssamlade bruttonationalprodukt (BNP) eller till deras exportintäkter. U-ländemas utlandsskuld (utbetaldabelopp i mil-.1 årder dollar)'ry 1974 1975 1976 1977 1978 Utlandsskuld 145,6 179,5 216,8 264,4 321,5 av exporten 6l?i 795 795 86 102? Utlandsskuld 1 ?» av BNP 17? 1S% 20 ? Utlandsskuldens andel av BNP hade stigit till 20 för u-ländema somgrupp är 1977. Siffran är ett genomsnitt som döljer skillnader nellan olika kategorier . Ju fattigare n-ländema är déato större tenderar utlandsskuldens andelav BNP att vara. Som jämförelse kan nämnas att motavarande siffra för var A% år1978. av BNP för olika kategorier n-länder låginkomstländer lägre medelinkomstländer23% högre medelinkomstländer höginkomstländer Tabellerna i detta kapitel är hämtade från Sekretariatet för framtidsstudiers rapport 1 Uppgiftema om u-ländemas utlandsskuld täcker alla typer av utlandsupplåningmed en löptid över 1 år.Kortfristiga lån som enligt vissa källor uppgårtill av u-ländemas utlandsskuld är således ejmedtagna. Siffrorna anges bmtto, vilket Innebär att hänsyn ej tas till ländemas fordringar på utlandet, som i vissa fall kan vara av betydande storlek. 1980/81:41 42 De allra fattigaste u-ländemabehöver satsa stora resurser på utbildning, sjukvård, jordbruk och Infrastruktur. Dessa länder har därför inte samma möjligheter som de mer utveckladeatt utnyttja utländska lån förfinansiering av .investeringar som kan generera exportinkomster, och därmed bidra till återbetalningav länen. Investeringar i syfte att täcka basbehov finansleras också till stor del med inhemska medel, gåvobiståndeller långfristiga utvecklingslän. Mer utvecklade kan lättare tillgodogöra sig utländskalän för utvecklingsändamål. De har också en bredare ekonomisk bas son gerstörre utrymme för påfrestningarsom kan uppkomna i sanband med återbetalningav länen. Behov av utländskfinansiering kan tillgodoses med hjälpav lån frän intemationella finansieringsinstitutioner (IMF, och regionala utvecklingsbanker),offentligt utvecklingsbistånd (), exportkrediter ellerupplåning på utländska ochinternationella kapitalmarknader. Päsenare år har u-ländemas sammanlagda utlandsupplåning ökatkraftigt, Santidigt har andelen kapitalmarknadsfinansiering blivit allt större, särskiltefter 1976. U-ländernaa utlandaakuld (utbetaladebelop-p vid 1978 - bistånd () (44,5) (120,0) 1980/81:41 43 Som frångår av tabellen hänför sig ca tre fjärdedelar av u-ländemas utlandsskuld till län från DAC-ländeina. Det är således DAC-ländema och det i dessa länder baserade intemationella bankväsendet son under senare är försett u-ländema med nerparten av definansiella resurser son ställts till förfogandefrån utlandet. U-ländemasnöjllet att låna 1 utlandet är beroende av deras kreditvärdighet. Ett lands kredlt-värdiet är ett mått på dess framtida återbetalningsförmäga, såsom den uppfattas av potentiella långivare. Bedömningen av olika länders kreditvär-digfaet baseras pä en awägning mellan ett lands möjlighet att effektivt utnyttja upplånade medel för produktiva ändamål och dess möjlighet att fullgöra återbetalningen av existerandeutlandsskuld. Särskilt i ett längre perspektiv kan det finnasstora skillnader nellan olika intressenters bedömning av ett u-lands kreditvärdighet. Långivande och länegaranterande institutioner aomdriva på affärsmässig basis har att göra en riskbedömning i ayfte att undvika egna förluster pä grund av betalnings-falllssemang.De tenderar därför att utgå från landets aktuella ekonomiska ochpolitiska situation och att ta hänsyn till dess nuvarande och historiska förmåga att punktligt sköta återbetalningen av tidigare lån. Utvecklingatrender analyseras,men osäkerhet om den framtida utvecklingengör att det perspektiv som kan anläggas med nödvändighet blir relativt kortsiktigt, Nägot förenklat kan det sägas vara så att långivare son arbetar på kommersiell basis inte är villiga att utan speciella akäl bevilja län till mottagare 1980/81:41 44 i u-ländema som har en stor utlandsskuld även om landets utvecklingspotential pä sikt kan uppfattas som god.Detsamma gäller kommersiella organ som ställer säkerbeter på sådana län. Undantag förekommer av starklikviditet när man trots riskema beviljar lån för att erhålla avkastning på deponerade medel,