prop · G40398 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett väsentligt problem för Ncb synes vara att dess råvamförsörjningpä kort sikt är alllför kostsam för att möjliggöra eu rationellt utnyttjande avföretagets industrikapacitet som den långsiktiga försörjningen måstebedömas som osäker. Ncb:s råvamanskaffning är fill huvudsaklig del uppbyggd påvirkesleveranser från de skogsägarföreningar som är delägare i Ncb. Frän Ncb:sbildande fram till virkesäret 1977-1978 har förelagets råvamförsörjningvarit relativt problemfri. Föreningarna har svarat för huvuddelen av Ncb:svirkesbehov. Företaget har vidare ulan slörre svårigheter kunnal anskaffa filläggskvanliteler,främst från andra företag. Gällande längsikfigavirkesförsörjningsavtal mellan Ncb och föreningarna innebär att en visskvantitet () av föreningarnas årliga virkesfångst skall gå till Ncb. Somjag nämnt har Ncb;s rävaruanskaffning via skogsägarföreningarna emellertidminskat . I första hand gäller detta inom prisomräde I, dvs.norra . Detla beror i första hand på alt berörda föreningar i sin turhar drabbats av en minskad rävamfångst. Till stor del återspeglar detla den lidigarepåtalade allmänt minskade avverkningsnivån inom det privata skogsbruket. Deekonomiska kriser som Ncb och därmed berörda skogsägarföreningar har drabbatsav och den publicitet som förekommit i samband därmed kan Prop.1980/81:98 12 dämlöveri viss utsträckning ha påverkat enskUda skogsbmkares benägenhet att levereratill föreningarna. Enav slmklur- och konjunkturskäl ökad konkurrens om skogsråvara från andraskogsindustriföretag har försvårat Ncb;s anskaffning av tilläggskvantiteler.Gällande virkesförsörjningsavtal förhindrar i praktiken företaget all, ilikhet med andra skogsindustriföretag, förvärva tilläggskvantiteler t. ex.genom s. k. rotpostköp från enskilda skogsägare. Förutom viss råvara från egnaskogar och i form av avfall från egna sågverk samt begränsade köp från andra änenskilda skogsägare har företagel tvingats till import. Företagel haremellertid kraftigt reducerat sUt behov av vedråvara. Fram lill 1977-1978 var Ncb:smassatillverkning inom norra ca . Genom nedläggningar avmassafabrikerna i Hissmofors och har produktionskapaciteten minskat medca . En nedläggning av massafabrikerna i och skulleinnebära att Ncb:s massavedsförädling reduceras till ca 1/3 av vad som varfallet fram lill åren 1977- 1978. Ncb:sråvamanskaffning, som är uppbyggd på virkesleveranser från skogsägarföreningarna,är enligl vad jag erfarit frän företagel möjlig alt förändra endast på mycketläng sikl. Av avgörande betydelse för bedömningar av utvecklingen för olikaproduktionsenheter inom Ncb blir sålunda den tillgäng på råvara som förelagetkan påräkna via den nuvarande anskaffningsorganisationen. Som jag lidigarenämnt har föreningarna vid ägarförhandlingarna framhållit att Ncb:s virkesbehovbör kunna tillgodoses av föreningarna om industrikapacitelen minskas genomnedläggning av företagets olönsamma enheter. Föratt fullfölja en nödvändig omslruklurering av Ncb har förelagels styrelse hemslälltom ett fillskott av ägarkapital. Styrelsen har därefter i december 1980beslutat att mot bakgmnd av den ekonomiska ulvecklingen i företaget och ienlighet med aktiebolagslagens krav till bolagsstämma hänskjuta frågan om . Ncb;s stäUning bedömdes av styrelsen sådan att det egna kapitalettill stor del var förbrukat och understeg en tredjedel av aktiekapitalet. Vidextra bolagsstämma samma månad enades ägarparterna om all detta var fallet menatt frågan om likvidation skulle uppskjutas i avvaktan på beslut om ägarkapilaltillskolti Ncb. 3.3Finansiellt stöd till Ncb Ominte tillskott lämnas Ncb kommer företaget under innevarande år uppenbarligenatt hamna i en likvidationssitualion. En betalningsinslällelse skulle också blioundviklig, sannolikt åtföljd av en konkurs. De av mig tidigare redovisadeförhandlingarna mellan staten och berörda skogsägarföreningar visar dock att föreningamainte är beredda alt lillföra medel i den utsträckning som krävs för att deskulle kunna bibehålla nuvarande ägarandel inom förelaget. Föreningarna ansersig inte heller ha möjlighet Prop.1980/81:98 13 atti någon större utsträckning bidra med framlida kapitaltillskott för attgenomföra större investeringar. Vid förhandlingarna har emellertid betonatsangelägenheten av en omstrukturering av Ncb. Som riktlinjer för en omstmktureringav Ncb skulle gälla alt förulsällningar skapas för en fortsatt verksamhet förde enheter inom företagel som kan bedömas som utvecklingsbara och där en lönsamproduktion kan förutses. Vid förhandlingarna framgick att där så är lämpligtsamarbete med andra skogsförelag härvid bör eftersträvas. 1 andra fall bordeavyttring övervägas. Strikt affärsmässiga och företagsekonomiska principerborde vidare även fortsättningsvis styra företagets verksamhei. Olönsammaenheter som inte kunde bedömas få en positiv utveckling skulle därför avvecklasoch en anpassning ske till Ncb:s långsiktiga virkesförsörjningssitualion. Frän skogsägarföreningarnaangavs som exempel nedläggning av bl.a. förelagets massafabriker iKöpmanholmen och . För att skapa finansiella fömtsättningarför en ordnad omslrukturering av Ncb med nämnda utgångspunkter bedömdes vidförhandlingarna föreligga behov av kapitaltillskott från ägarana om ca 400-500milj. Enligt min mening är de iförhandlingarna redovisade riktlinjerna för en omstmkturering av Ncbändamålsenliga och innebär att denna kan utgöra ett positivt inslag i denpågående strukturomvandlingen inom branschen. Genom att skapa en finansiell ochsoliditetsmässig grund för en omslrukturering av företagel i ordnade former i enlighelmed nämnda riktlinjer begränsas enligt min bedömning de företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska koslnaderna. Med hänsyn till detstatsfinansiella lägel bör som ulgångspunkl för ell statligt kapitaltillskottgälla att alla tillgängliga möjligheter för konsolidering av företagetutnyttjas i maximal utsträckning i syfte all säkerställa en rafioneU och lönsamverksamhet vid företagets utvecklingsbara enheter. Den preliminäraförhandlingsuppgörelsen mellan staten och berörda skogsägarföreningar omkapitaltillskott till Ncb bör mol denna bakgrund inte godkännas avstatsmakterna i sin nuvarande utformning. Ncb:s s.k. industrilån utgör enligtmin bedömning en form av förlagskapital och bör utnyttjas för att i så hög gradsom möjligt stärka Ncb:s egna kapital och därmed öka företagetskonsolideringsgrad. Det i förhandlingsuppgörelsen redovisade villkoret omförtida inlösen av industrilänen medger inte detla fullt ut. I stället börlånen konverteras till aktiekapital i enlighet med lånevillkoren, trots den prakfiskaolägenhet som kan uppstä med över 50000 enskilda aktieägare i . Genom ett sådanlförfarande kan även undvikas den svåra och i viss grad godtyckliga värdering avförlagskapitalet som blir följden av en sådan friviUig förtida inlösen av Ncb:sindustrilän som förutsätts i förhandlingsuppgördsen. Förlagskapitalels värdeerhålls i stället genom en marknadsmässig värdering via den framlida ulvecklingenav det egna kapitalet i . Som jag skall beröra torde ett positivt sådantvärde kunna uppnås. 1980/81:98 14 Berörda skogsägarföreningar accepterar inle enligt vad jaghar erfarit en ändring i den preliminära uppgörelsen av nämnl slag.Ansvaret för alt ge Ncb nödvändiga finansiella förulsätlningar föromstruktureringen av verksamheien kommer härigenom att åvila endasl den ena ägarparlen.1 enlighel med konsortialavtalet mellan ägarparterna bör slalen härvid begäraall nuvarande aktiekapital sätts ned till vad som kan anses moliveral innan slalentecknar nya aklier. Det i ägarförhandlingarna beräknade kapitalbehovet för Ncbuppkommer bl.a. pä grund av ell omfattande nedskrivningsbehov för all anpassa värdelpä vissa av Ncb:s anläggningstillgångar till ändrade förulsätlningar förverksamheten. En betydande belastning på företagels redovisade egna kapitaluppslår som en följd av delta förhållande. Till detla kommer en ytterligarebelastning genom de förluster som uppstått i verksamheten. Jag har lidigarenämnt all förelagets styrelse fört frägan om bolagels likvidation lillbolagsstämma. Enligt min bedömning bör Ncb:s eget kapital betraktas som istort förbrukat. Del ankommer på bolagsstämman att bl.a. mol bakgrund avgällande redovisnings- och revisionspraxis beslula om nedsällning avaktiekapitalet. För all på företagsekonomiska och affärsekonomiska grunderrekonstruera Ncb bedömer jag all 300 milj. kr. i nylt slalligl ägarkapital börlillföras förelaget i form av ökning av akfiekapitalet. Regeringen harbemyndigats att överlåta nu innehavda aklier i Ncb lill annan i enlighel medhuvud- och konsorlialavlalen mellan staten och berörda skogsägarföreningar. Jagälerkommer strax lill frägan om den fortsatta gillighelen av avtalen. Enliglmin mening bör regeringen ha möjlighel alt överlåta dessa aklier även omavtalen skulle upphöra. Delta bör gälla ocksä de nya aklier som tecknas i enlighelmed vad jag har förordal. Jag förordar alltså all regeringen inhämtarbemyndigande härtill. Därutöver bör 100 milj. kr. slällas lill förelagetsförfogande i form av ell statligt längfrisligl lån. Länet bör varaförmäns-rättsligt placerat efler övriga lån men vara räntebelagl. Länel skallersätta det industrigarantilån om 100 milj. kr. som regeringen den 11 december1980 beviljade Ncb för all avhjälpa företagels likviditetsproblem. Det bör ankommapå regeringen att utforma de närmare bestämmelserna för såvälaktieägartillskottet som lånel. Medlen bör las upp på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /81. Kapitaltillskotlel bör eligt min mening - lillsammans meddel tillskotl till förelagels egna kapilal som kan erhållas vid en konverteringav Ncb:s industrilån och skogsobligationslån saml andra av företaget vidtagna ätgärder- ge företagel en tillfredsställande soliditet och en godtagbar likviditet. Enfinansiell gmnd för all fortsätta en nödvändig omslruklurering av Ncb i syftealt uppnä långsiktig konkurrenskraft och lönsamhet i verksamheten kan därmederhållas. De strukturåtgärder som nämnis lidigare och vilka stegvis redanbörjat genomföras av förelagsledningen väntas sålunda enligt denna redan underinnevarande arge en betydande reslulatförbällring och Prop.1980/81:98 15 Härtill kommer positiva effekier avpågående rationaliseringar och ökade exportintäkter. Resultatet av verksamheienlorde därför enligl förelagsledningen kunna förbällras i betydande grad underår 1981. Denomstrukturering och de ätgärder i övrigt som här anges överensstämmer med deriktlinjer som regeringen offentliggjorde . De syftar lillatt säkerställa ett rationellt utnylljande av Ncb:s utvecklingsbara enheter.Nu aktuellt kapitallillskoll lill Ncb lorde emellertid inte ge nägot uirymmeför slörre invesleringar i förelaget. Där så är ändamålsenligt och till gagnför Ncb bör samarbete med andra skogsföretag prioriteras. 1 andra fall böravyttring övervägas. Jag vill i sammanhanget framhälla alt jag ser en forlsallskogsindustrien verksamhet i som naturlig och önskvärd även på sikl. Jagär däremol inte beredd att nu ta ställning lill frågan om statlig medverkan ien utveckling av pappersbruket i enligt tidigare redovisat förslag avutredningsmannen . Jag vill också nämna alt regeringen denna dagavslagit en ansökan från Ncb om lokaliseringsstöd för utbyggnad av förelagetssågverk i . Enligl min uppfattning bör framtida statliga insalser som kanerfordras i form av regionalpolitiskl eller annat slöd i skogsinduslrin iÅdalen koncentreras till i första hand massa- och papperstillverkningen. Kapilaltillskolletger enligl min bedömning inle utrymme för fortsall drift i Ncb:s regi avenheter där tillfredsställande lönsamhet inle kan erhåUas. En förutsättning fördet statliga tillskottet bör sälunda vara alt sådana enheter avyttraseller läggs ner. Jag har vid min beräkning av kapilaltillskoltets storlek förutsaltalt bl.a. vissa olönsamma enheter avvecklas. Uppenbar risk föreligger i annatfall att en omslruklurering i ordnade former av Ncb äventyras. Del ankommer päförelagsledningen att falla de nödvändiga beslulen för alt nämnda förulsätlningarför kapilaltills-koltet skall uppfyllas. Jag är somtidigare framgått inle beredd all förorda all ett ägarlillskoll ges till Ncb isådan omfattning att lidigare nämnda slörre utvecklingsinves-teringar vidfabrikerna i och kan genomföras. Alternativen harbedömts som företagsekonomiskt oacceptabla dels av Ncb, dels vid ägarförhandlingarna. Jag finner för min del inle nägon anledning allifrågasätta dessa bedömningar. Enligt min uppfattning skulle ett genomförandeav investeringarna i Ncb;s regi vara olämpligt även med hänsyn till strävan alten kraftfull omstrukturering av Ncb också bör vara ett ändamålsenligt led i enangelägen stmkturomvandling av branschen. Jag har i detla sammanhang söktbedöma även Ncb:s långsiktiga virkesförsörjningssitualion. Jag utesluter inte att genomförbara utvecklingsalternativkan finnas för nämnda enheter men då i nya organisationsformer. Del ärangelägel alt berörda regionala myndigheter medverkar lill att eventuellasådana alternafiv kan identifieras och prövas. Jag utgår vidare frän alt Ncb isä hög Prop.1980/81:98 16 gradsom möjligl söker biträda lösningar som kan innebära fortsatt verksamhet inågon form i ny regi vid nedläggningsholade enheter. Detankommer pä regeringen och berörda myndigheier alt vidla erforderliga arbelsmarknads-och regionalpolitiska åtgärder för att mildra effekterna av den omslruktureringsom föreslår. Eneffeklivl genomförd omslruklurering inom loppet av ell par år av Ncb med inrikiningenligt vad jag har redovisat bör enligt min mening leda ull altförelagets lönsamma eller utvecklingsbara delar ges erforderliga möjligheleralt överleva och fortsatta driftsförlusier i verksamheten undviks. Hitlills avföretagel vidtagna eller aviserade strukturåtgärder indikerar ocksä della.Fortsalt urholkning av förelagets eget kapital bör härvid kunna upphöra.Ytterligare statliga kapitaltillskott för förlusttäckning blir inle aktuellt. Ncb:sägarstruktur kommer som en följd av den förordade finansiella rekonstmktionenatt förändras. Enligt vad jag erfarit anser sig berörda skogsägarföreningar f. n.inte kunna bidra med nytt ägarkapital lill Ncb. Föreningarnas nuvarandeägarandel () lorde mol denna bakgrund och med hänsyn till det omfattandenedskrivningsbehov som bedöms föreligga i förelaget komma alt i belydandeutsträckning minskas. Enkonvertering av Ncb:s industrilån och skogsobligationslån lill aktiekapitalinnebär emellertid att en betydande del av Ncb även fortsättningsvis skullekomma all ägas av enskilda intressen. F. n. är ca 98 milj. kr. av sammanlagtutestående 145 milj. kr. i industrilän möjliga för företaget all konvertera tillB-aktiekapital. blir ytterligare ca 20 milj. kr. av desammanlagda industrilånen konverleringsbara. Statens forlsalta ägarengagemang iNcb till följd av del av mig förordade kapitaltillskottet kommer genom nämnda konverleringsförfarandealt relativt sett minskas något . Den statliga ägarandelen i således bedömas minska till som lägsl ca två tredjedelar efler . Denföreslagna finansiella rekonstruktionen innebär att en fortsatt kopplingföreligger mellan Ncb och det enskilda skogsbmkel. Merparten av innehavarna av Ncb:sinduslrilänebevis och skogsobligalioner utgörs av enskilda skogsägare. Dellabör enligl min mening vara av positiv betydelse för bl.a. Ncb:s forlsaltaråvaruförsörjning genom ett ägarintresse hos dessa att medverka lill enfortlevnad för Ncb:s utvecklingsbara delar för alt nå avkastning pä satsatkapital. Berördaskogsägarföreningars ägarengagemang i Ncb torde i framfiden bli i betydandegrad förändrat. Härigenom rubbas enligt min mening förutsättningarna för nugällande huvud- och konsortialavtal mellan staten och föreningarna säväsentligt att fortsall grund saknas för avtalen. Skogsägarföreningarna kommeremellertid även att spela en mycket viktig roll för förelagelsråvaruförsörjning via del långsiktiga virkesförsörjningsavtalet som gällermellan företaget och föreningarna. Dessa bör därför bl. a. med hänsyn till altderas medlemmar efter en konvertering av industrilånenblir belydande aktieägare kunna tillförsäkras forlsall särskild insyn i Ncb.Det ankommer på regeringen att vid behov för statens räkning träffa avtal omdetta. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. till Teckning av aklier iNorrlands på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetårel1980/81 under fjortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 300000000kr., 2. till Lån till på lilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /81 under Ijortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 3. bemyndiga regeringen att överiåtastatens aklier i . Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Proposilion ...................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I 1 Inledning ..................................................... ... 2 2 Ncb:s utveckling åren 1979-1980samt genomförda utredningar .. 4 3 Föredragandens överväganden ........................ ... 9 3.1 Strukturförändringar inom skogsinduslrin........... 9 3.2 Ncb:s nuvarande situation ........................... 11 3.3 FinansieUt slöd lill Ncb.................................... 12 4 Hemslällan ..................................................... 17 5 Beslut .......................................................... 17