prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Pengarna fördelasav till projekt som inte kan få stöd på annat sätl, t. ex.via studiecirkelbidragen. Projekten kan dels gälla nya arbetsmetoder iamatörverksamheten, dels försök med att föra ul kulturakliviteter till nyagrupper och i nya miljöer. Bidraget uppgår /81 till 2,6 milj.kr. Etlnytt statligt bidrag infördes också för att ge föreningar, organisationer ochandra grupper ekonomiska möjligheter att i ökad utsträckning efterfrågakulturprogram. Med detta bidrag eftersträvades att ge föreningslivetmöjligheler att bredda och fördjupa sin verksamhet och att föra utkulturprogram till grupper och miljöer som vanligen inte nås avkulturinsli-lutionernas verksamhet. Dettabidrag ersatte det lidigare bidraget till föreläsningsverksamhel och avsågföreläsningar, sång-, musik- och dansprogram, dramatisk framställning, filmoch utställningar. Bidraget riktades till föreningslivet, dvs. tillstudieförbund, länsbildningsförbund, föreläsningsföreningar samt vissaföreningar utanför folkbildningsorganisationerna. Innevarande budgetår uppgårbidraget till I8,9milj. Bidragettill experiment- och utvecklingsarbete fördelas av . Ansvaretför fördelningen av bidraget till kulturprogram har Förmedlingsbyrån förkulturprogram, som leds av en styrelse i vilken sex ledamöter utses avFolkbildningsförbundet och två av Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbelsnämnd (KLYS). Bidragutgår till av SÖ godkända studieförbund, som har till huvuduppgift att blandvuxna bedriva studie- och bildningsverksamhet av riksomfattande karaktär ochsom har en självständig ekonomisk förvaltning. För alt bli godkänd somstudieförbund fordras alt organisationen under de tre senaste budgetårengenomfört minst 50000 statsbidragsberättigade studiecirkeltimmar om året.Studieförbundets studie- och bildningsverksamhel skall stå under överinseendeav en studiereklor som av SÖ förklarats lämplig för befattningen. Statensbidrag till studieförbundens cenirala kostnader fördelar sig i huvudsak på femposter, avseende kostnader för a) organisationsinsalser, b) pedagogisk verksamhet, c) pedagogisk verksamhet förhandikappade, d) produktionav studiematerial och tekniska och organistoriska stödåt gärder för handikapppade, e) försöksverksamhetmed uppsökande verksamhet i bostadsområden. 1980/81:127 68 Dessutomfinansieras utbildning av tolkar för döva och dövblinda samt av folkutbildareur detta anslag. BidragetUll organisationskostnaderna fördelas mellan studieförbunden på grundval av detgenomsnittliga antalet statsbidragsberättigade sludie-Ummar under de tresenaste åren. Principerna för fördelningen utformas närmare av regeringen(prop. 19'74: 28, UbU 1974:27. rskr 1974:249). Från organisationsbidragetutbetalar SÖ ett särskilt bidrag för utbildningsverksamhet bland sjömän (prop.1963:36 s. 83). BidragetUll pedagogisk verksamhel fördelas mellan förbunden i proportion Ullgenomsnittliga antalet statsbidragsberättigade studietimmar under de tresenaste verksamhetsåren. Bidraget skall användas för åtgärder av pedagogisknatur inom studieciricelverksamheten, i första hand lill utgifter förutbildning av ledare för studiecirklar, framställning av studiematerial ochpedagogiska hjälpmedel, anskaffande av apparater för pedagogiskt bruk samtpedagogisk försöksverksamhet. Föratt läcka kostnaderna för studieförbundens centrala administration avinvandrarundervisning utgår bidrag med . Vidare kanstudieförbunden för invandrarundervisningen erhålla bidrag till utbildning avcirkelledare och organisatörer, till pedagogiskt utvecklingsarbete,försöksverksamhet med uppsökande verksamhet och barntillsyn samt kurser vidfolkhögskola. Ulöverde bidrag som har beskrivits här förekommer det att studieförbunden erhållerbidrag från olika statliga myndigheter för särskilda verksamheter. bidrag för information om och utvecklingsproblem,arbetarskyddsstyrelsen för upplysningsverksamhet i förebyggande arbetarskyddoch för motsvarande verksamhet i alkohol- ochnarkotikafrågor. Pågrundval av förslag i proposition 1967:85 angående vissa åtgärder inomvuxenutbildningens område m.m. fattade beslut om att inrätta en lokalgymnasial vuxenutbildning fr.o.m. den . Den ersattekvällsgymnasierna, som i flertalet fall redan hade kommunen som huvudman. Någrafä drevs av studieförbund. Den kommunala vuxenutbildningen (komvux) skulleerbjuda kompetensinriktad utbildning motsvarande läroplanerna för grundskolanshögstadium, , gymnasiet och yrkesskolan. Till komvux fördes ocksåyrkesskolans deltidskurser. Rikflinjer angavs för avgränsningen mellan det friaoch frivilliga folkbildningsarbetet och komvux. Under 1970-lalets böljanbetonades i flera propositioner viklen av att vuxenutbildningen skullemedverka till att överbrygga utbildningsklyftan. Man inriktade meramålmedvetet komvux resurser på att tillgodose dem som bäst behöverutbildningen genom att Prop.1980/81:127 69 prioriteraulbildning på grundskolnivå. Även viklen av den yrkesinriktade utbildningen pågymnasienivå betonades. Inom den kommunalavuxenutbildningen anordnas nu kurser som molsvarar ulbildningen enligtläroplanerna för högstadium och gymnasieskolan saml särskildyrkesinriktad utbildning, som inte har någon motsvarighet inom ungdomsskolan.Behörig atl intas lill grundskolkurs är den som senasl del kalenderår studiernapåböijas fyller . Till gymnasieskolkurs kan man intas del år man fyller18 år. Några behörighetskrav för inträde finns inle ulöver alt man skallbedömas ha förutsättningar att följa kursen. Den som redan har motsvarandeulbildning får intas i komvux endasi om plats kan beredas utan ökade koslnaderför statsverket. Undervisningenär annorlunda upplagd än i ungdomsskolan. Antalet undervisningslimmar ärgenomgående lägre. Det går atl studera på deltid eller heltid och man läserinle alla ämnen . Ämnen som gymnastik, musik och slöjd förekommerinle. Komvux anordnas i stor utsträckning som kurser på kvällstid. Undersenare år har dock andelen dagkurser ökat. anordnas vuxenutbildning i flertalet kommuner i landet. Antaletkursdeltagare uppgick /80 till ca 330000. Av dessa gick igrundskolkurser, i teoretiska gymnasieskolkurser och i yrkesinriktadekurser. Folkhögskolanär en examensfri skola. Dess uppgift är alt meddela allmän medborgerligbildning. Del flnns inga centralt utarbetade kursplaner utan varje skolautarbetar inom en allmän målsättningsram sill egel arbetssätt. Vidfolkhögskolorna anordnas kurser av olika längd och lyp. De långa kursernaomfattar i allmänhet . Förutom allmänna kurser, som anordnas vid varjefolkhögskola ges vid en del skolor kurser som är inriktade mol elt visstämnesområde, t.ex. konst, teater, u-landsfrågor eller ungdomsfrågor. Dessaspecialkurser kan omfalla upp lill . Vid folkhögskolakan även förekomma viss yrkesutbildning för fritidsledare. Folkhögskolanger också kurser elever med särskilda behov. Man har goda möjligheter attge ulbildning till handikappade elever och man anordnar särskilda kurser förinvandrarfamiljer. Vidvissa folkhögskolor anordnas s.k. samverkanskurser, under vilka deltagarna kanuppbära dagstudieslöd. Budgetåret1979/80 var antalet deltagare i de långa kurserna 12800 och i Prop.1980/81:127 70 de korta kurserna 205000. Sammanlagl bedrev således ca217800 personer folkhögskolesludier . /81 beräknas den totala utbildningsvolymeni 114 folkhögskolor uppgå ca 665 000 elev veckor. Den stafliga vuxenutbildningen är främst ett komplementtill den kommunala. Den är till skillnad från vuxenutbildningriksrekryterande och har kommit till främst för atl nå personer, som bor påorter, där vuxenutbildning i del eller de önskade ämnena inte går attordna och för personer som av olika anledningar inte kan delta i sådanulbildning. Del finns två skolor för staflig vuxenutbildning (SSV), i Norrköpingoch i . De ger ulbildning enligt läroplanen för grundskolanshögstadium och gymnasieskolan. Antalet elever beräknas /81 i s. k.varvad undervisning till ca 14000 och i brevundervisning till ca 21 000. Utbildning i radio och tv Inom har sedan Radiotjänsts Ullkomst 1925olika typer av vuxenundervisning förekommit inom ramen för den allmänna programverksamheten. 1964 bildades en särskild sektion för vuxenundervisning.1969 slogs sektionen för vuxenundervisning och skolprogramavdelningen sammantill en gemensam enhet, ulbildningsprogramenhelen. och radio i utbildningen (TRU)tillsattes 1967 för att bedriva försöksverksamhet inom området. 1972 övertogkommittén för den fortsatia verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet den Udigare TRU-kornmilténs uppgifter. Den nya kommitténsverksamhel inriktades främst mot vuxenutbildning på alla nivåer och molförskolan. Viss del av verksamheten vände sig särskilt till handikappade. sammanfördes verksamheten vid TRU ochSveriges Radios ulbildningsprogramenhet ett förelag, SverigesUtbildningsradio aktiebolag. Bolaget skall producera radio- och TV-program förutbildningsändamål, dels för eterdistribution, dels i form av kassetter. Programmen för vuxna är avsedda för individuella studiersom inle leder betyg. anordnar studieförbunden cirklar i anslutningtill radio-och TV-kurserna. Samverkan med ämneskurser vid folkhögskola kan ocksåförekomma. Arbetsmarknadsutbildning (AMU) är ettarbetsmaiknadspolitiskt medel. Dess främsta syfte är att vuxna personer som äreller riskerar att bli arbetslösa skall kunna få stadigvarande arbete efterutbildningen. Utbildningen skall också medverka att öka tillgången påyrkesutbildad arbets- 1980/81:127 71 kraft inom de sektorer på arbetsmarknaden där detföreligger brist. För vissa yrken med särskih stor brist på yrkesutbildadeanordnas s. k. bristyrkesulbildning. Till sådan ulbildning kan antas ävenpersoner som inte är eller löper risk all bli arbetslösa. En stor del av arbetsmarknadsutbildningen äger rum ikurser som SÖ anordnar särskilt för ändamålet. Dessa AMU-kurser förläggs iallmänhet lill någol AMU-center. Den yrkesutbildning som ges vid AMU-center kanvara grundläggande eller utgöra påbyggnadsutbildning för den som redan hargrundläggande yrkeskunskaper. UtbildningsUden kan variera från några veckorUll . I samband med yrkesutbildningen ges ofta undervisning iallmänna ämnen (svenska, samhällskunskap, engelska, matematik, fysik ochkemi). Förberedande leorikurser s.k. preparandkurser -anordnas också för demsom behöver denna förberedelse inför sin yrkesutbildning. AMU-kurser är huvudsakligen avsedda för personer som fyllt20 år. Vid de s. k. nyböijarkurserna vid riksyrkesskolor tas dock arbetslösaungdomar emot. Arbetsmarknadsministern har dock för avsikt att ien proposiUon om arbetsmarknadspoliUkens framtida inriktning föreslå ensänkning av åldersgränsen till vid de av SÖ anordnade AMU-kurserna. Arbetsmarknadsutbildning kan också förläggas till skolainom det reguljära skolväsendet, t.ex. inom den kommunala vuxenutbildningen,gymnasieskolan eller på folkhögskola. Vidare kan arbetsmarknadsutbildning förläggas tillföretag. Det kan gälla t.ex. för arbetshandikappade, i samband medpermitteringshot eller vid utbildning av nyanställd som gjort ettotraditionellt yrkesval (jämställdhetsutbildning). Antal personer som påbörjade arbetsmarknadsutbildning1979/80. Kurser inom det reguljära utbildningsväsendet 32000 Kurser inom företag 7000 Övriga kurser (korrespondenskurser, kurser i regi av studieförbund m. 120000 Det finns 53 AMU-center, ett sextiotal filialer och4 riksyrkesskolor. Fackliga och andra organisationers kursverksamhet De stora löntagarorganisationerna bedriver en omfattandeutbildningsverksamhet för sina förtroendevalda företrädare. Utbildningenomfattar fackliga och samhälleliga frågor. Den vanligaste utbildningsformen ärstudiecirkeln, men det har blivit allt vanligare att också anordna inlernalkurser. Prop.1980/81:127 72 Defackliga studierna domineras av utbildning av skyddsombud och andraförtroendevalda i frågor som rör den nya arbelsmiljölagen och lagen ommedbestämmande i arbetslivet. Delutgår statligt stöd till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet,som ersättning dels undervisningskostnader, dels lill deltagarnas rese-och inackorderingskostnader. 1978/79 anordnade LO 545centrala stalsbidragsberättigade kurser med ca 14600 deltagare. TCO anordnadeunder ca 250 kurser med sammanlagt ca 6400 deltagare och /SR 65kurser med ca 1600 deltagare. Ett molsvarande slaUiglstöd utgår till cirkel- och kursverksamhet, som anordnas av (), () och hantverks-och induslriorganisalion-Familjeföre-lagen (SHIO). Dessa organisationeranordnade under /79 sammanlagl 52 kurser med ca 1100 deltagare. Internulbildning inom företag och förvaltningar har huvudsakligen två funkUoner. Delsmöjliggör och underlättar den anpassning lill pågående och kommande förändringarav verksamheten, dels ger den möjligheter atl skola in anställda för nyauppgifter eller nya befattningar. Mångastatliga och kommunala myndigheter anordnar grundläggande fackutbildning samtfort- och vidareutbildning för sina anställda. Företagsintern utbildningförekommer dels vid enskilda företag, dels genom att anställd personal deltar iextern ulbildning. Ulbildning inom små och medelstora företag drivs ofta isamarbete med olika organisafioner såsom SAF och dess förbund,SHIO-Familjeföretagen, statens insUtut för företagsutveckling (SIFU). Delförekommer också en omfattande branschutbildning, ofta i samarbete mellanbranschernas arbetsgivarförbund eller de allmänna branschorganisationerna.Exempel på sådan utbildning är Pappersindustriförbunds kurser förtjänstemän, arbetsledare och arbetare. Kooperationenhar en omfattande personalutbildning och en egen skola. SAF:sutbildning bedrivs huvudsakligen av Arbetsledarinstitu-tet -(ALI-RATI), en enhet inom SAF:sutbildningsavdelning. Genom en rad yrkes- och studieråd samarbetararbetsmarknadens parter i utbildningsfrågor. Detfinns endast ett fåtal skolor och iSverige, men studieformen har ändå haft stor betydelse för vuxna. 1 samband medatl andra vuxenutbildningsvägar har byggts ut har korrespondensundervisningeni viss miin ändrat karaktär och alltmer kommit alt kombineras medinlernalkurser eller studiecirklar. 1980/81:127 73 Liber/Hermodsär den största producenten av korrespondensundervisning. kurser harUll stor del inriktats på att utbilda anställda inom företag och förvaltningar.InsUtutet har också ett stort kompelensinriktal utbud av kurser som överensstämmermed grund- och gymnasieskolans läroplaner samt kurser inriktade mot olikayrkesområden. Brevskolan, som ägs avvissa folkrörelser, har lill stor del inriktat sig på delägarorganisationernasbehov och specialiserat sig på material för studiecirklar. Men skolan harockså etl mer allmänt kursutbud. Andra korre-spondensinstitul är t.ex.Lantbrukets korrespondensinstitut () och Försvarels brevskola. 1980/81:127 74 Sammanfattning av Folkbildning för 80-talet (SOU1979:85), slutbetänkande från folkbildningsutredningen Kapitel2 och 3 Bakgrund, nutid och framtid Ikapitel 2 och 3 ger folkbildningsutredningen elt fylligt bakgrundsmaterialtill de följande resonemangen och förslagen. De historiska bakgrundsbeskrivningarnager en översiktlig information om varför och hur svenskt folkbildningsarbeteväxte fram. Historiskt kunnande gör det enligt kommittén lättare atl förståfolkbildningsorganisationernas mångfald, mål och arbetsformer. Kommitténsanalyser och förslag är framåtsiklande men förankrade i det som redanfrån böijan gav folkbildningsarbetet dess viktigaste kännetecken. Mångfaldgenom att olika folkrörelser med olika idéinriktning skapade sina egnastudieorgan. Självverksamhet genom att folkrörelsemas medlemmar själva toginitiativ, organiserade och byggde upp verksamhelen. Frihet som en naturligföljd av att deltagarna själva organiserade studiecirklarna, bestämde om ämne,lokal, ledare, studiematerial, studietakt, arbetsmetoder och innehåll. Idéburetgenom all studierna ofta syftade att göra den enskilde medlemmen mer kunnigoch akUv i folkrörelsernas arbete, som hade till mål alt förändra och förbättrasamhällel. Detsvenska samhället var mycket annorlunda när folkrörelserna ochfolkbildningsarbetet växte fram jämfört med dagens samhälle. Kommittén anseratt dess analyser visar atl folkbildningsarbetets ursprungliga mål,arbetsformer och övriga kännetecken är aktuella och i långa styckentillämpbara även i dagens föränderiiga samhälle. I kapitel 3 harfolkbildningsulredningen med hjälp av rapporter främst från sekretariatet förframtidsstudier sökt fånga in tänkbara utvecklingslinjer för framtiden. På såsätt har kommittén fått vissa hållpunkter för bedömning av folkbildningsarbetetsframtida villkor. Rapporternafrån sekretariatet för framlidsstudier är spekulativa och ibland slarkl färgadeav författarnas samhällssyn. Kommittén har inte tagil ställning till dessavärderingar. Rapporterna har i stället tjänat som utgångspunkter förresonemang och antaganden. Mångamänniskor känner tveksamhet inför den lekniska utvecklingen och hurdenna utveckling kommer att påverka våra framtida livsbetingelser. Kommitténunderstryker att leknik och teknisk utveckling i sig vare sig är ond eller god.Det väsenfliga är hur vi använder tekniken och att vi kan styra den genomdemokraUska beslul. Skall det bli möjligt, måste folkbildningsarbetet i ökadutsträckning satsa på de tekniska och naturvetenskapliga ämnena i syfte atlhöja allmänbildningen på detta område. En sida av den lekniska utvecklingen ärdatoriseringen inom arbetsUvet. Prop.1980/81:127 75 naleder till alt många arbetsUllfälien försvinner. Det ligger nära till hands atlman då i princip söker fördela tillgängliga arbetstillfällen så att alla fårarbete. I så fall förkortas arbetstiden. Studieförbundens arbetsfält kommerdärigenom att vidgas ytterligare. Studier och andra kulturaktiviteter kan iökad utsträckning då fylla människors förlängda fritid. Vissa framtidsforskareförutser genomgripande förändringar av det svenska samhället under80-och90-talen. Det kan röra sig om förändringar, som slarkl påverkarmänniskors livsbetingelser såväl materiellt som värderingsmässigl.Studiecirkel-, kultur- och föreningsarbete kan enligl kommitténs mening fyllaviktiga uppgifter såväl när det gäller behovet av gemenskap som genom attförmedla insikter om orsaker bakom skeenden och förändringar. harstudieförbunden arbetat med konsumentupplysande verksamhet. Kommittén anser attdessa uppgifter blir än viktigare i ett framtida samhälle om massmedia ochandra maktcenlra kommer alt förstärka reklamens och de kommersiella krafternasinflytande. På det internafionella området kan vi vänta en utveckling mot ökalglobalt medansvar och beroende. De problem och frågeställningar, som ytligtbetraktat bara berör våra inhemska förhållanden, måste i det framUda studie-och kulturarbetet sättas in i ett bredare sammanhang. Mer kunskap om deinternationella frågorna kan leda fram till viktiga värderingsförändringar.Det gäller framför alU frågan om hur vi bör fördela jordens resurser på ettmera solidariskt och rättvist sätt. Studieförbunden måste utbreda och fördjupadiskussionen om en ny ekonomisk världsordning. anseratl studieförbunden har alldeles särskilda möjligheter att aktualisera härantydda frågor. Det hänger samman med studieförbundens möjligheter att bevarasin karaktär som bärare av idéer förankrade i folkrörelser. Del handlar alltsåom värderingar, som har förankring i poliUska, religiösa eller andraideologier. Folkbildningsarbetetsinsatser för att fördjupa och vidareutveckla demokratin blir enligt kommitténsmening lika aktuella som de varit tidigare och är . Samspeletmellan upplysning och demokrati är alltid viktigt. Dialogen mellan väljare ochvalda måste göras angelägen och begriplig. Man måste kunna tala samma språk. Devanliga människorna måsle få känna att de blir tagna på allvar och att derassynpunkter verkligen beaktas. Kommitténpåpekar atl framtidens samhälle kommer att allt mer domineras av massmedierna.Impulser, kunskaper, information, fakta och värderingar kommer att blandas medvarandra. Det gör det ytterst svårt för mottagarna all bedöma vad innehålletstår för. Del förstärks av att informationerna ofta kringgärdas av anspråk påtrovärdighet och vederhäftighet. Folkbildningsarbetet måsle arbeta så attmänniskor Ullägnar sig en sund kritisk och självständig hållning. Tittare,lyssnare och läsare bör få insikter om hur massmedierna arbetar, hur urval skeroch hur fakta och Prop.1980/81:127 76 värderingarkan läggas tillrätta och ändå framstå som saklig och allsidig information. Folkbildningsulredningenär skeptisk mot en framtida eventuell utveckling av etl utbyggt och väloljatservicesamhälle, där medborgarna i första hand betraktas som konsumenter avservicesamhällets tjänster. Det är risk för atl människor bekvämt accepterardenna roll och nöjer sig med att passivt betrakta samhället från åskådarbänk istället för att ta personligt ansvar för egna och gemensamma angelägenheter.Folkbildningsarbetet kan motverka en sådan utveckling genom att stimuleramänniskor till aktivt samhällsarbete, till att diskutera, planera, förberedaoch genomföra uppgifter inom områden, som rör t. ex. sludier, fritid,föreningsarbete och lokal kulturverksamhet. Underrubriken diskuterar folkbildningsutredningen de mål, somfastställdes av i anslutning lill proposition 1974:28. Kommitténanser atl studieförbunden bör få resurser för att kunna medverka atl dekulturpoHliska målen förverkligas. Detta bör leda fram lill en ökad kulturelljämlikhet. Kommittén redovisar hur olika kulturinsUlutioner vid sidan avstudieförbunden bedriver en omfattande kulturell verksamhet. Det sker t.ex.inom . för rikskonserter.Riksutställningar och Regionmusiken. Folkbildningsulredningen anser delangeläget att samarbetet mellan kulturinstitutionerna och studieförbundenbyggs ul. Del gäller även verksamma kuhurarbetare och fria grupper. Samarbetetbör ske med ömsesidig respekt för varandras särarter och betydelse för eltallsidigt utvecklat kultur-Hv. Kommittén erinrar om att studiecirkeln ärstudieförbundens dominerande arbetsform även då man studerar konst,litteratur, teater, dans, foto, film, musik och allmänna kulturfrågor. Det ärdock inle självklart att studiecirkeln alltid bäsl leder ökadsjälvverksamhet inom det estetiska området. anserdärför att nya arbetsformer fortlöpande måste prövas och utvärderas. EnligtdirekUven skulle folkbildningsutredningen studera frågor, som rör gränsdragningmellan vuxenutbildning och folkbildningsarbetet och "komma medförslag om nya gränsdragningsregler". I syfte att finna principiellautgångspunkter för en sådan gränsdragning har kommittén beskrivit målen förkommunal vuxenutbildning såsom de formulerats i propositioner och avfillsynsmyndigheten. Därefter har kommittén beskrivit folkbildningsarbetetsallmänna mål på sätl som kommittén uppfattar dem. Kommittén har sedan jämförtde uttalade målen för de två vuxenstu-dieformema i syfte att kunna beskrivafolkbildningens plats i det totala vuxenutbildningssammanhanget. Kommitténsammanfattar sina jämförelser vad gäller mål, uppgifter och organisationenligt tablå på nästa sida. Gervuxna möjligheter lill studier och kulturaktiviteter . Skallge allmän medborgerlig bildning enl. angivna målformuleringar. Skall ej gebehörighet för fortsalla sludier eller ge yrkesutbildning. Kan undantagsvis gefortbildning i yrket. Inga prov eller betyg. Startas,byggs upp och administreras av studieförbund som är fria demokratiska organisationeroch som i regel har folkrörelseanknytning. Styrsav organisationernas och studieförbundens representanter och av dehagare iverksamheten. Idéburenmed möjligheter profilering. Bygger ofta på en samhällsuppfattning t.ex.religiös, politisk eller annan idégrund. Regleradgenom folkbildningsförordningen som anger bestämmelser om t.ex. minsta anlalcirkeldellagare och cirkelsam-mankomsler. Deltagarnasjälva kan enligl folkbildningsförordningen bestämma om metoder, tillvägagångssätt,studiematerial, studielakt, sludienivå och sludieUd. Gervuxna möjligheler lill kortare eller längre studieperioder insatta i ett systemav återkommande utbildning. Skallge utbildning, fortbildning eller vidareutbildning i yrket eller behörighetför fortsatta sludier. Betyg eller ibland intyg utfärdas.