prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Med nivålönesumman avses kostnadslönesummanreducerad med sådana löneelement om vilka det råder överenskommelse att de inleska beaktas som ingående i beräkningsbas för nya avlalslöner. Den utbetalade lönesumman till samtliga anställda ökadeenligt nationalräkenskaperna med 11,1979-1980.1 början av 1980 utbetaladesförhållandevis stora lönebelopp retroaktivt avseende avtalslönehöjningar islutet 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 104 Omplaceras sådana lönebelopp lill kostnadsmässigt rätt period erhålls dens.k. I avtalsrörelsen utnyttjades i ökad utsträckningbegreppet icke nivåhöjande löneökningar. Reduceras kostnadslönesumman med dessalöneelement fås den s.k. nivälönesumman. Koslnadslönesummanför samtliga anställda ökade 10,i förhållande till 1979 årsnivålönesumma. Härav beräknas avtalskomponentens bidrag utgöra 7,8procentenheter, varav är all hänföra till avtal och2,till tidigare avtal, medan löneglidningen skattas till 1,7procentenheter. Sysselsättningen beräknas ha gett ett positivt bidrag på 0,6%till lönesummeutvecklingen. Företagens kostnadslönesumma steg 9,1979-1980.Den lägre ökningstakten jämfört med förändringennivålönesumma-kostnadslönesumma förklaras av att prisutvecklingsgarantin1979-11-01 innefattade ett icke nivåhöjande engångsbelopp om 0,6%.Utbetalningarna enligt pris- och förtjänstutveck-lingsgarantierna avseendenovember och har fallit på 1980. Dessutom har vissa smärreretroaktiva utbetalningar avseende 1979 skett till följd av avtal.Sammantaget har detta som ovan nämnts medfört att den totalt utbetaladelönesumman steg 11,1979-1980 (se tablå I). Förden offentliga sektorn var tillväxten i utbetald lönesumma betydligt starkare.För kommunala myndigheler uppgår ökningen 1979-1980 till 15,, vilkel skulleinneburit 12,vid sysselsällningsnivå. För statliga myndigheter,vilkas sysselsättningsnivå var oförändrad, blev ökningen 12,. Inomnäringslivel steg den utbetalade lönesumman 9,. Denna lägre utvecklingstaktförklaras delvis av nedgången i antalet arbetade timmar. Omsysselsältningsnivåns förändring exkluderas ur beräkningarna fäs en tillväxt iden av näringslivel utbetalade lönesumman på 10,. Ökningenav industriarbetarnas timförtjänster 1979-1980 uppgår enligt statistiskacentralbyråns förljänststatistik till 9,. Inklusive engångsbelopp enligl1980 års avtal erhålls en förljänslökning, räknat från nivä- tili kostnadslön,om 9,. Härav utgörs av avtalsmässig löneökning, varav 4,4procentenheter är atl hänföra till avlal och tilltidigare avtal. Löneglidningen uppgår således enligt dessa kalkyler till 3,3%.Om engångsbeloppet enligt prisutvecklingsgarantin , 0,, tas med iberäkningen erhålls en tillväxt i kostnads-lönen på 1979-1980 (se tabell6:2). Tillföljd av ökade sociala avgifler steg limkostnaderna för industriarbetare med0,utöver kostnadslönehöjningen. 1980 höjdes avgifterna tillATP, delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring och barnomsorg. Den lotalalimkostnaden för industriarbetare steg således med 10,. För1981 anlas en ökning av nivälönen/ö/- samtliga anställda Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget till följd av avtalsmässiga höjningar. Härav beräknas 3,6procentenheter utgöra s.k. överhäng medan avtal antas uppgå till 2,5%.Det preliminära avtalet mellan LO och SAF har här applicerats på hela arbetsmarknaden.Löneglidningen 1980-1981 har satts lill 2,. Sysselsällningen väntas sjunka . Totalt medför della en ökning med 7,räknat årsnivålönesumma lill kostnadslönesumma. Avtalet som slöts 1980innehölll ett engångsbelopp på 0,varför kostnadslönesumman endast stiger med6,. För den lotalt utbetalade lönesumman blir tillväxten 5,. Lönekostnaderna för samlliga anställda beräknas 1980-1981på grund av ökade sociala kostnader stiga utöver limlönehöjningenom 7,. höjs avgifterna till ATP, barnomsorg samt individuelloch särskild tilläggspension. Tabell 6:2 Lönekostnadsutveckiing 19691981 samtarbetskraftskostnader för industriarbetare = (\+2) 6 = (4-h5) 5,1 5,4' 8,0" 10,7" 4,5' 3.8 6,0' 3,3 1-3 baserar sig pä lönesummestatistik. Uppgiftemaför industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på - Timförtjänsten och de sociala kostnaderna i indexformmultiplicerade med varandra. ' Enligt lönesummeberäkningarna. " Inkl. effekten av införandet av femtesemesterveckan. ' Inkl. engångsbelopp som ej ingår i SCB:sförtjänstslatistik. Tabellen har ändrats sedan den preliminäranationalbudgeten 1981 sä att procenttalen skall tillämpas på föregående års kostnadslön i stället för på nivålönen. Källa: och statistiska centralbryän. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 6:1 Sparkvoten 1970-1981 Sparandel i procent av disponibel inkomst. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källt>r: och . 6.3 Hushållens disponibla inkomster Hushållens disponibla inkomsler ökade 1979-1980 nominelltmed . Prisstegringen för den privata konsumtionen under årel (enligl IPI)uppgick enligl nationalräkenskaperna lill . Realt sleg således dis-ponibelinkomslernamed . Om faslprisberäkingarna ulförs med lotala konsumentprisindex sommätt på prisstegringen, blir realinkomstökningen lägre och uppgår då till 1/2 . De totala faktorinkoinslerna (se labell 6.1) beräknas 1980ha ökal med 11,i löpande priser räknat. Som redovisats i avsnitt 6.2 slegden utbetalda lönesumman, som utgör övervägande delen av faklorinkomsterna,före skall. Främst pä grund av det högre avtalsulfallet blev därmedlönesummeökningen större än 1978-1979. Driftsöverskottenfrån personliga förelag, hyresfastigheter och egna hem ökade 1980 sammantagetungefär lika mycket som året innan, dvs. Inom inkomstgruppen skeddeemellertid markanta förskjutningar. Efter att ha varil oförändrade ellersjunkande alltsedan 1976 sleg inkomsterna från skogsbruket 1980 mycketkraftigt - - lill följd av stigande priser och även något ökadavverkning. Jordbrukarnas inkomster, som stagnerade 1979, ökade 1980.Driftsöverskolten från övrig rörelse steg 171/1979 och 1980.Egnahemsägarnas tillräknade inkomster steg med 12 1/1980, vilket varungefär samma ökningstakt som 1979. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 107 Prognosernaför 1981 resulterar i en uppgång i de lotala faklorinkomsterna på , enavsevärd avsaklning jämfört med utvecklingen . Den utbetaldalönesumman väntas endast öka (se avsnitt 6.2). De enskilda företagarnasinkomsler beräknas däremol öka något mer 1981 än 1980 eller med 11 1/2 %.Jordbruksinkomslerna förutses stiga med 1981 bl.a. till följd av deni efterhand erhållna kompensationen för kostnadsutvecklingen för jordbruketsproduktionsmedel . Inkomsterna frånskogsbruket förväntas öka mycket kraftigt på grund av stigande råvaruprisersamt ökad avverkning. Prognosen för övriga rörelseinkomster utgår från attinkomsten per företagare utvecklas i ungefär samma takt somförtjänslulvecklingen för löntagare. Driftsöverskottet från egna hem ökarnågot mindre 1980-1981 än 1979-1980 bl. a. beroende på att fastighetsskattenstiger lill följd av högre taxeringsvärden. 1tabell 6:3 lämnas en detaljredovisning av inkomstöverföringarna till hushållenfrån det offentliga. Totalt ökade inkomstöverföringarna med mellan1979 och 1980. De utbetalningar som i nationalräkenskaperna registreras somtransfereringar frän socialförsäkringssektorn, dvs. ATP, sjukförsäkring ocharbetslöshetskassor, ökade med . Till följd av ett stigande antalpensionärer med full pension och höjda basbelopp beroende på en betydandeprisslegringstakt ökade ATP-utbetalningarna kraftigt eller med 26 %.Ökningen i ATP svarade därmed för närmare 2/3 av socialförsäkringssektornstotala utgiftsökning . På grund av nya regler förföräldraledighet har även den utbetalda föräldrapenningen ökat markant 1980.Antalet sjukdagar sjönk påtagligt . somhelhet registreras därför en endast obetydlig ökning avsjukpenningulbetalningarna. Folkpension, delpension, arbelsskadeförsäkring ochKAS (kontant arbetsmarknadsstöd) m. m. förs som inkomstöverföringar frånslalliga myndigheter. Fortsatta kraftiga ökningstal registreras för delpensionoch arbetsskadeförsäkring. Folkpensionsutbetalningarna ökade 1980 med 163/4 %mot 1979. Det är främsl pensionstillskotten och de kommunalabostadstilläggen som förstärker tillväxttakten för folkpensionerna. Beträffandeövriga inkomstöverföringar från staten kan nämnas att den minskade omfattningenav arbetsmarknadsutbildningen har medfört att de totalaersättningarna i samband med sådan utbildning sjönk med jämfört med1979. Utbetalningarna av barnbidrag och studiebidrag steg något mer 1980 änföregående år på grund av högre bidragsbelopp. De löpande transfereringarnatill hushällen från kommunala myndigheter ökade endasi obetydligt mellan 1979och 1980. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 108 Tabell 6:3 Inkomstöverföringar till hushåll 1977-1981 kr., löpande priser 1977 1978 1979 1980 1981 Barnbidrag 3461 3964 4422 4977 5210 Bostadsbidrag 2 102 2 193 2394 2512 2323 Studiebidrag, studiecirkelverksamhet 1910 1973 2 120 2763 Arbetsmarknadsutbildning 1832 2042 1903 2000 Pensioner frän stat och kommun 2 583 2 819 3 027 3439 3 799 Folkpensioner' 22448 25 653 28477 33 236 37 573 ATP 9687 12 337 15 072 19030 23 506 Delpension 412 687 890 1239 1630 Sjukförsäkring 12 718 14180 15 342 16407 17 362 Arbetslöshetsförsäkring- 1193 1799 1966 2073 3870 Arbetsskadeförsäkring 581 719 904 1113 1250 Lönegarantifond 214 300 302 300 340 Övrigt 7 194 7474 8802 10013 11069 Summa inkomstöverföringar 65199 75867 85613 98362 112695 ' Kommunala bostadsbidrag till pensionärer redovisas underposten folkpensioner. - Inkl. kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Källor: och . Inkomstöverföringarna till hushållen 1981 har skattats medledning av nu gällande prognoser över löneutveckling och prisstegring m. m.samt beslutade och i propositioner föreslagna ändringar i bidragsregler.Socialförsäkringsutbetalningarna från staten och socialförsäkringssektorn ökarenligt föreliggande skattningar med 16 1/. Till följd av det försämradesysselsättningsläget väntas arbetslösheten stiga betydligt vilket medför enmarkant uppgång i utbetalningarna frän arbetslöshetskassor och i kontantarbetsmarknadsstöd. Ersättningarna från lönegaranlifonden förutses öka mer 1981än 1980. För samtliga pensionsutbetalningar väntas en lägre fillväxt än under1980. Detta är bl.a. en följd av den avsaktande prisstegringstakten medytterligare återverkan till följd av den nya metoden för basbeloppsberäkning.Även för flertalet övriga transfereringar från stat och kommun skattas en lägreökning 1981 än 1980. Sammantaget beräknas inkomslöverföringarna till hushållenfrån den offenlliga sektorn öka med 141/1980-1981. Hushållens inbetalningar till stat och kommun av skatter,avgifter m.m. (se tabell 6:4) ökade enligt nationalräkenskaperna (NR) med drygt8 % . Inbetalningarna av preliminär A-skatt beräknas hastigit , som tillväxten i det tolala skatteunderlaget var ca13 %. Den genomsnittliga skaltekvoten för preliminär A-skall skulle därmed hasjunkit fill nivä och marginalskaltekvoten 1980 (makro) t.o. m. havarit något lägre än detta är. Statistiken över skatteinbetalningarna ärfortfarande delvis preliminär och beträffande fördelning på inkomstslag mycketosäker. Den låga marginalskattekvoten för löner m. m. kan emellertid också varaen indikation på att lönesummeökningen 1980 enligt NR är något för hög.Prognoserna i den preliminära nationalbudge- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 109 Tabell 6:4 Hushållens direkta skatter och avgifter1977-1981 Milj. kr.,löpande priser 1977 1978 1979 1980 1981 SlutskaUereglering(3H-4-l-5) Summa (l-l-2-l-6-t-7) 83893 95528 105604 114258 121245 ' Influtna delen. Anm.Kvarstående skatt avser inkomsten tvä är tidigare, medan fyllnadsinbetalningaroch överskjutande skatt avser inkomsten ett är tidigare. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. len byggde på ett antagande om högre marginalskallekvot ändet preliminära utfallet antyder. Prognosen blev därigenom ca 2 miljarder kr.högre än det preliminära utfallet. Andra skatter och avgifter än preliminär A-skall ökadesammantagna helt obetydligt lill 1980. Beträffande skatteuttaget har riksrevisionsverkei(RRV) beräknat att inflalionsskyddel och omläggningen av den statligaskatteskalan skulle sänka inbetalningarna av preliminär A-skatt 1981 med ca 6,4miljarder kr. Vidare har RRV överslagsmässigt kalkylerat att ändradfastighetsbeskattning och nya taxeringsvärden skulle höjaA-skatteinbetalningarna 1981 med ca en miljard. Totala effekten avskatteomläggningarna och ändrad fastighetsbeskattning skulle alltså uppgå tillca . jämfört med ett beräknat uttag enligt regler. Denkommunala medelutdebiteringen ökar med . Det sammanlagdainkomstunderia-gel i form av löner, pensioner och andra beskattade förmånerberäknas öka . Förutsatt någon uppgång i marginalskaltekvoten,främsl för inkomster i form av pensioner och beskattade förmåner, kaninbetalningarna av preliminär A-skatt beräknas öka med . FörB-skallen sker huvuddelen av preliminärdebileringen på basis av inkomst ochslutlig skatt . Slutskalleregleringen, dvs. skillnaden under ellkalenderår mellan å ena sidan inbetalning av fyllnadsskatt och kvarskalt och åandra sidan återbäringen till hushållen av överskjutande skall, beräknas 1981totalt sett innebära en återbetalning till hushällen pä drygt 700 milj. kr. Förövriga skatter och avgifter kalkyleras en obetydlig ökning mellan 1980 och1981. Att ökningen blir svag sammanhänger bl. a. med att fastighetsskatten pågarantibeloppet, som stiger kraftigt, i NR betraktas som en indirekt skatt.Denna skatt som faktiskt inbetalas i samband med A- respektive B-skalten, är iNR en avdragspost i gruppen övriga skatter. Sammantaget visar prognoserna påatt hushållens inbetalningar av skatter och avgifter m. m. skulle öka 6 %1980-1981. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 110 Del negaliva nettot av hushällens inkomster och utgifterför räntor, utdelningar (inkl. ultag ur handelsbolag) och arrenden, royaltiesm. m. försämrades något . Underskottet blev emellertid intesä stort som förutsågs i den prelimiära nationalbudgeten eftersom hushållensränteinkomster från bankerna ökade mer än förväntat. beräknasränteutgifterna öka mer än ränteinkomsterna, vilkel medför en ylleriigareförsämring av nettot. lill disponibelinkomslen skrivs fram ilöpande priser i takt med den beräknade implicitprisutvecklingen.Tilläggs-poslen bidrar därmed inte lill förändringen av realinkomslen. Ovan redovisade beräkningar för utvecklingen 1980-1981resulterar sammantagna i en ökning av hushällens disponibla inkomster i löpandepriser . Prisuppgången enligl implicitprisindex skattas lill 10,9 %.Realinkomslen skulle därmed sjunka . Utvecklingen av de olika posterna i den reali disponiblainkomslen efter del alt skatteinbetalningarna dragits Jrån respektiveinkomstslag redovisas i tabell 6.5. Det bör understrykas att de statistiskabristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör atlredovisningen i tabell 6:5 endast ger en grov indikation på den realautvecklingen för olika inkomstslag efter skatt och på inkomstposternas relativabelydelse för den lotala ökningen av realinkomslen. För närmare kommentarertill beräkningarna, se exkurs efler avsnitt 6.3. ökade reallönesumman före skattendast ett par tiondels proceni. Eftersom det reala skatteuttaget minskade,uppgick emelleilid reallönesummans ökning efter det atl skatten dragils av till21/. Tillväxten i driftsöverskotten enligt tabell 6:5 beror på attB-skatteullaget (inkl. slutskalleregleringen) realt sett sjunker mer än realvärdetav enskilda företagares inkomster och det tillräknade driftsöverskotlet frånegna hem. Det negativa nettot av räntor och utdelningar försämrades något 1980mätt i löpande priser. På grund av den kraftiga prisstegringen registreras docken krympning av underskottet 1980 i fasla priser räknat. Pensionsinkomsternaberäknas öka realt sedan skatten dragits med ca 6 1/. De beskattade socialaförmånerna exkl. pensioner sjönk realt 1980 med före skatt. Eftersomäven den reala skattebelastningen minskade blev nedgången efter skatt inte såstor. Prognoserna visar på en kraftig nedgång ireallönesumman, såväl före som efter skatt. Ungefär en procentenhet avminskningen av lönesumman beror på att sysselsättningen beräknas sjunka. Fördriftsöverskotten skattas en svag ökning i fasta priser: uppgången förstärks ioch med skatteavdragen. Pensionsinkomsterna fortsätter att öka realt efterskatt men i lägre takt än 1979 och 1980. Beträffande de sociala förmånerna ökararbetslöshetsbidragen lill följd av det svaga läget på arbetsmarknaden. Av labell 6: 5 framgår också att av den lotalarealinkomstökningen 1979 på 2 1/bidrog lönesumman och pensionsinkomslernamed vardera ca Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:5 Realinkomstutveckling efter skatt 1978-1981 ng i realinkomslen. - 4 1/2 2 1/2 -21/2 1 1/2 -2 1/2 3 1/2 3 1/2 7 1/2 -1/2 -1/2 -1/2 5 1/2 3 1/2 1 1/2 -2 1/2 -5 1/2 -1/2 l+2"h3-y'4--5-6 1\/1 ' Inkl. tillräknat driftsöverskott från egna hem. Räntor och utdelningar har i tabellen inle korrigeratsför den faktiska skattebelastningen. ' Sjukpenning och föräldrapenning,utbetalningar frän arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifondsamt vissa bidrag i samband med arbetsmarknadsutbildning. , riksrevisionsverkei och . Även erhålls positiva bidragfrån lönesumman och pensionerna. ger däremot reallönesumman efterskatt ett negativt bidrag, medan pensionsinkomsternas bidrag fortfarande ärpositivt. En del av nedgången i reallönesumman kompenseras av de ökadeinkomslöverföringarna. Exkurs ang. beräkningarna av realinkomsl efter skatt Utvecklingen av de olika posterna i den realt disponiblainkomsten efler det atl skatteinbetalningarna dragits från respekfiveinkomstslag framgår av tabell 6:5. Beräkningarna utgår från deldisponibelinkomstbegrepp som används i nationalräkenskaperna. Tabellen visarsåledes summan av alla registrerade löneinkomster, pensionsinkomster etc. Vidstudium av beräkningsresultaten bör beträffande inkomsterna beaktas: En person elleretl hushåll kan ha flera slags inkomster, t. ex. lön och transfereringar, lönoch pensioner, rörelseinkomst och lön, pension och driftöverskott från egethem. Löner avser dentotala lönesumma som utbetalats . Lönesummans utveckling bestäms avsysselsättningsutveckling, avtal och löneglidning. För hushåll somäger personliga företag, hyresfastigheter och egna hem uppkommerdriftsöverskott. Beträffande egna hem kalkyleras driftsöverskottet medutgångspunkt från ett beräknat hyresvärde för hyresbostad med motsvarandestandard. I nettot avräntor och utdelningar ingår uttag från handelsbolag och 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 112 inkomsterfrån arrenden, patent, royalties, aktier, obligationer samt nettot avränteutgifter och ränteinkomster för hushållens övriga in-och utlåning (inkl.privat försäkringssparande). Pensioner och beskattade sociala förmåner (definieradeenligt taxeringslagen 37 § 3 mom.) avser summan av dessa inkomsler enligtdetaljberäkningarna i nationalräkenskaperna. De totala utbetalningarna bestämsdels av förmånernas storlek, dels av anlal förmånslagare och antal sjukdagar,arbetslöshetsdagar etc. I övriga inkomstöverföringar till hushåll ingår deicke beskattade inkomstöverföringarna från stat och kommun säsom barn- ochstudiebidrag, bostadsbidrag (till andra än pensionärer; det kommunala bostadstilläggettiil pensionärer inräknas i pensionen) och socialbidrag. Inkomstöverföringarfrån privata sektorn är skadeförsäkringsutfall samt läckning för hyresförlust ihyreshus. Vidare ingår alla slags transfereringar frän utlandet. Beträffandeskatter och avgifter bör beaktas: De direkta skatter som ingär idisponibelinkomstberäkningarna är dels preliminär A- och B-skatt avseende detaktuella årets inkomsler, dels fyllnadsbetalningar avseende inkomsterna årelföre det akluella inkomståret och inbetalningar av kvarstående skatt förinkomsterna tvä år tidigare. Älerbelalningarna av överskjutande skatt pånärmast föregående ärs inkomster ingår som en pluspost i hushällens direktaskatter. Förutom preliminär skall och den s. k. slutskalleregleringen (dvs.fyllnadsskatt plus kvarskalt minus överskjutande skatt) räknas till de direktaskatterna dessutom sjömansskatt, restitutioner, motorfordonsskatt m.m. Avgifter som hushållen inbetalar till offentligasektorn är bl. a. egenavgifter till socialförsäkringen, nominella avgiftertill kommunerna för barn-, pensionärs- och handikappomsorg, anslutnings- ochandra investeringsavgifter till kommunerna samt arvs- och gåvoskatt, böter m.m. till staten. Brister i tillgänglig statistik och principiellasvårigheier i kalkylerna (t. ex. avseende skatlefördelningen när en personbetalar skall för flera inkomstslag) gör att redovisningen i tabell 6:5 avinkomst efter skatt endast kan beaktas som en mycket grov indikation påutvecklingen. Tillgänglig statistik medger endast en uppdelning av preliminärA-skatt pä löner, pensioner och beskattade förmåner. Den preliminära B-skattenhar i sin helhel avdragils driftsöverskolten. Däri inkluderas samtligadriftsöverskott från egna hem. trots att en stor del av egnahemsägarna ärA-skattebetalare. Det har inte varit möjligt all beräkna den faktiskaskatteinbetalningen pä räntor och utdelningar. Statistiken medger inte hellernägon uppdelning av slutskalleregleringen på inkomstslag utan endasi pä A- ochB-skall. Regleringen av slutlig A-skatt har förts till inkomstslaget löner ochav slutlig B-skatl till driflsöverskolt. Det innebär bl.a. att även sädanslulreglering av A-skatl som avser kapitalinkomst i kalkylen har förls tillinkomstslaget löner. Andra direkta skatter än A- och B- skatt (inkl.slutskatlereglering) har liksom övriga avgifter m.m. förts till posten övrigainkomstöverföringar netto. 10.I tabellen har som skatt på pensioner använts de belopp som pensionsinstitutenredovisat såsom innehållen skatt. I de fall arbetsgivare direkt betalat utpensioner, visar statistiken inte de skattebelopp som dragits för pensionernaseparat från arbetsgivarnas innehållna skatt pä Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 113 lön,arvoden etc. Dessa pensionsutbetalningar, för vilka uppgift om skatt såledessaknas, uppgår enligt kontrolluppgiftsstatistiken till ca . Skattenpä andra förmåner än pensioner redovisas fr. o. m. (har gjorts kalkyler baserade påuppgifterna om inkomstunderlag för kompensation till kommunerna i anledning av1974 års skattereform m. m). Iövrigt gäller belräffande beräkningsresultaten som redovisas i tabell 6:5följande: Omräkningen till realinkomsl har som brukligt inationalräkenskaperna gjorts med implicitprisindex för privat konsumtion. Kalkylerna i tabell 6:5 kan inle jämföras med dentyp av beräkningar som brukar presenteras av bl.a. arbetsmarknadens parter ochsom i allmänhet avser att visa förändringen för en representativ person t. ex.en löntagare med viss årsinkomst. Det är i dylika beräkningar svårt atlöverföra totala sysselsättningseffekten till en genomsnittsperson, möjligenmed undantag från effekter av arbetsmarknadskonflikter, arbetstidslagstiftningoch dylikt. Realvärdeberäkningarna brukar i sådana kalkyler göras medkonsumentprisindex och inte med implicitprisindex. Skatterna beräknas oftastefter skattetabell för inkomstårets slutliga skatt och inte som preliminärskatlplus slutskatlereglering . Trotsolikheterna mellan kalkylerna enligt punkt 12 och kalkylerna bakom tabell 6:5 förekommer det att resultaten av dessa till sin art För att något underlätta en sådan jämförelse kan härnämnas, att reallönesumman efter skatt, som enligl tabellen stiger ca 2 1/2%1979-1980, i stället ökar om man tar bort effekten av ökadsysselsättning. Implicitprisindex steg 1980 mindre änkonsumentprisindex. Med tillämpning av konsumentprisindex erhålls alltså intenägon ökning av reallönesumman, frånsett sysselsättningseffekten.