prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — AMSframhåller därför att fler arbetsförmedlare behöver kunna ägna längretid åt varje sökande. Arbelshjälpmedel ät handikappade användsfortfarande i liten omfattning.Under budgetärel 1979/80 lämnades 893 bidrag till särskilda anordningar päarbetsplatsen och 2086 bidrag tillspeciella arbelstekniska hjälpmedel, vikel innebar en ökning frän föregäendebudgetår med 66 resp. 371 bidrag. har använts för alt i förväganpassa arbetsplatser lill sökandemed speciella handikapp. Antalet bidrag till motorfordon minskade med 27lill 1 349 bidrag medan lånen ökademed 45 lill 173. Bidrag till arbetsbiträde beviljades för ca 565 personer, enökning med 85. AMS beräknar att antalet bidrag lillsärskilda anordningar skall öka lill I000 innevarande budgetär. I fråga om arbelstekniska hjälpmedel beräknas antalet bidrag öka lill 2050. För /82 beräknas ökningen fortsätta. Bidragen till särskilda anordningar väntas uppgå till I 125 och bidragen lill arbelstekniskahjälpmedel lill 2 300. Bidrag och lån lill motorfordon beräknas öka tillI 500 resp. 300 under /81 och under /82 lill 1 600 resp. 350. Antalet arbetsbiträden beräknas öka lill ca 600innevarande budgetår och lill 900 under /82. Den övre beloppsgräns om . som finns förbidrag till arbelstekniskahjälpmedel och särskilda anordningar pä arbetsplatsen bör enligt Prop.1980/81:100 Bilaga 15 139 AMSfå överskridas vid särskilt svåra handikapp. Bidraget bör inle heller reduceras om anordningen är lill nylta även för annan än den handikappade. Bidrag till särskilda anordningar och hjälpmedel är högstbestämt lill den delbidraget överstiger . Beslutsramarna bör höjas krafligl, eftersom antalet beviljade belopp . ökat,bl. a. beroende pä kostnadsutvecklingen. Vidare förordar AMS att försök medkollektivt förberedande ålgärder förarbetsanpassning får fortsätta inom en kostnadsram om 0,8 milj. kr. samt att bidrag lill arbetsbiträde bör kunnakombineras med lönebidrag, oavsett den sökandes ålder, om handikappetär sä svårt att en anställning är uteslutenulan kombinationen. Fortsatt bidrag till inläsning på ljudband avfacklitteratur för anställd synskadad beräknas kosta0,5 milj. kr. Förutbildning av arbetsbiträden i teckenspråkberäknar AMS 0,2 milj. kr. Inkomstgränserna för bidrag och lån till motorfordon kan enligt AMS ha bidragit lill all stödet inte ökat i väntad omfattning. Med hänsyn lill prishöjningarna på nya bilar bör del maximalabidraget höjas från . Inkomslgränsen bör likaså höjas fill38000 kr. för helt bidrag. Övreinkomstgränsen för reducerat bidrag blir då . Under budgetärel 1979/80 lämnades inom ramen för näringshjälp 297 bidrag och 158 lån. Antaletpersoner som fick näringshjälp var 303. vilkel innebär en minskning med 57jämfört med /79. AMS föreslåralt bidraget höjs frän 15000 lill . En höjning motiveras med bl. a. deökade investeringskostnaderna. Särskilt utsatt blir gruppen medelålders och äldre sökande som inte kan fånäringshjälp i form av lån. AMSföreslår vidare all den försöksverksamhet med näringshjälp till gemensamtstartade förelag som bedrivits /72 skall permanentas och att föreskrifter för den införs iarbetsmarknadskungörelsen.Verksamheten har ringa omfallning, men är av belydelse för dem det gäller.Ändringen påverkar inle kostnadsramen. Anställning med lönebidrag. Den Ijuli 1980 omvandlades halvskyddalarbele, arkivarbele och musikerhjälp lill anställning med lönebidrag. Som etlresultat av den kampanj för anställning av arbetshandikappade som harbedrivits, har antalet personer som fält anställning ökat mer än vänlat. En ökning med ca 2000 personer väntasske /81, så att 31 000personer har anställning med lönebidrag vid utgången av budgetåret. Antalet platser hos arbetsgivare som fårlönebidrag med hela lönekostnadenhar faslställls lill 6 200, varav 5 900 hos slalliga myndigheter och allmänna försäkringskassor. Ca 7 300 platserberäknas finnas hos arbetsgivare som fär bidrag. Det finns enligl AMS behov av en ökning /82 av minst samma omfattning som /81. Antaletpersoner med lönebidrag i statlig anställning föresläs öka från 5900 med minst500. Den offentliga sektorn börvidare få elt klart uttalat krav på sig all kontinuerligt pröva 1980/81:100 Bilaga 15 140 möjlighetenatt föra över den som anställts med lönebidrag till reguljär anställning. Prövningen bör ske senastinom frän anställningstillfäl-leloch därefter ärligen, tills personenerhållit sådan Ijänsl. AMS föreslår att styrelsen under en övergångstid,tills berörda arbetsplatser fär egna medel, skall kunna fortsätta atlbestrida kostnader för arbetsledning, rese- och traklamentsersättningför vissa arbetsplatser där elt störreantal personer sysselsätts med lönebidrag, bl. a. arkivvårdare. Kostnadernaberäknar AMS fill 5 milj. kr. Möjligheten all liggakvar pä i lönebidrag efter föreslåsfinnas även om alternativet inte är förtidspension, men där den fackligaorganisationen och arbetsförmedlingen är överens om att handikappelssvårighetsgrad motiverar delta. Beslut i dessa ärenden bör, enligt AMS,få delegeras till dislriktsarbelsnämnd. Vissa handikapp medför en försämring avarbetsförmågan över tiden. För atl inte anställning med lönebidrag skallförbehållas personer med "god prognos" bör bidraget enligt AMS kunnahöjas från lill , när särskilda skälföreligger. Krav på läkarintyg för förhöjt lönebidrag för ungdomar under25 år med socialmedicinskt handikapp föreslås slopat. Den särskilda utbildningen vid arbetsplatser med personer anställda medlönebidrag bör få fortsätla.Medelsbehovet beräknas lill 0,8 milj. kr. AMS har slutligen i skrivelse den 13 oktober 1980begärt att försöksverksamheten medförhöjt lönebidrag lill svårt handikappade ungdomar skall permanentas. Under delprogrammet Arbetshjälpmedel äthandikappade bestrids kostnader förbidrag lill arbetsbiträde, särskilda anordningar på arbetsplatsen samtspeciella arbelstekniska hjälpmedel. Därtill kommer bidrag och län lill motorfordon, som handikappad behöver för alt kunnaförvärvsarbeta eller genomgå yrkesutbildning. Som etl led i insatserna under 1981kommer medekonomiskt stöd av och arbetarskyddsfondenalt ge ul en informationsskrift om tekniska lösningar för handikappanpassning iarbetslivet. Denna "idébok" skall distribueras bl. a. lill skyddskommittéer, anpassningsgrupper, personalansvariga, företagshälsovård,handikapporganisationer och parterna på arbetsmarknaden. 1 sin anslagsframställning inför budgetåret1981/82 räknar AMS med ett ökatutnyttjande av bidragen tillarbelstekniska hjälpmedel, särskilda anordningar pä arbetsplatsen och arbetsbiträden. Jag delar i huvudsak den uppfattningen. Enligt min bedömning kommer dockantalet arbetsbiträden inte atl öka så snabbt som AMS har förutskickat. Stödformernaför arbetsanpassning har relativt - från den Prop.1980/81:100 Bilaga 15 141 1979- förbättrats kraftigt. Jag kan därför inle biträda AMS förslag om atl denuvarande högslbeloppen för bidragen skall få överskridas. Jag kan ej heller tillmötesgå AMS förslag om atl nuvaranderamar för beslut överstigande . - i fråga om arbetsbiträden15000 kr. - skall höjas krafligl. Vidare begär AMS all kostnadsramen för försök meds. k. kollektivt förberedandeåtgärder i syfte all i förväg anpassa arbetsplatser för sökande med specifika handikapp skall höjas från 500000kr. AMS kommer undervåren 1981 alt redovisa sina erfarenheler av försöksverksamheten, bl. a. dess sysselsättningsskapandeeffekt. Innan denna utvärdering harkommit till stånd är jag inte beredd att öka omfattningen av verksamheten. Belräffande AMS förslag alt bidrag till särskilda anordningar inte bör reduceras om anordningen är av värde även förannan arbetstagare än den handikappadeför vilken bidraget har beviljats, ansluter jag mig lill vad dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetuttalade budgetproposition(prop. 1979/80: 100 bil. 15 s. 113). 1 de fall anpassnings-åtgärderna förbätlrar arbetsmiljö ellerarbetsförhållanden för övriga anställda,bör arbetsgivaren ha etl kostnadsansvar. Del är enligt min mening avprincipiell betydelse att insatser, som innebär en allmän förbättring avarbetsmiljön, inle i sin helhet finansieras med medel för arbetsmarknads-politiskahandikappålgärder. De särskilda slöd som har kunnat lämnas för atl geanställda med syn-eller hörselhandikapp möjlighet atl delta i utbildning päarbetsplatsen bör kunna lämnas ocksåi fortsättningen. Bidrag tillinläsning på ljudband av kurslitteraturlill synskadad anställd bör därför kunna lämnas inom en kostnadsram om . under budgetåret1981/82. En lika stor kostnadsrambör finnas för bidrag till teckentolkar ål döva vid utbildning i förelag.För utbildning i teckenspråk av arbetsbiträden ål döva beräknar jag . AMS föreslår en kraftig höjning av stödet lillmotorfordon ät handikappade. Högsta bidragsbelopp fill inköp av bil höjdessenast den från . Inkomslgränserna för atlfå bidrag har fortlöpande justerats uppåt. Frågan om hur ett framlida slödlill motorfordon ät handikappadeskall utformas utreds f. n. av bilstödskommitlén (S 1979:04). I avvaktan påkommitténs förslag är jag inte beredd all föreslå förändringar av delarbetsmarknadspoliliskl motiverade bilslödel. Det sammanlagda medelsbehovet för delprogrammetArbetshjälpmedel åt handikappade beräknar jag till . /82 (+11 550000 kr. I sin anslagsframställning för /82föreslår AMS en höjning avbidragsbeloppen lill näringshjälp saml vidgade möjligheter alt fä 1980/81:100 Bilaga15 142 näringshjälpi form av lån. Styrelsen föreslår vidare all försöksverksamheten med stöd lillgemensamt började förelag skall permanentas och fortsättningsvis vara enreguljär verksamhet. Under /80 beviljades ca 300 personernäringshjälp för att börja eller i vissa fall fortsätta verksamhet som egenföretagare. Jämfört med andra arbelsmarknadspolitiska ålgärder för handikappadeoch andra grupper med svårigheter på arbetsmarknaden har näringshjälpen litenomfattning. Tendensen har under senare är varit en minskning avantalet personer som använt stödet. Delta är inle helt oväntat. Andraarbetsmarknadspolitiska stödformer har visat sig mer effektiva för att gearbele åt svårplacerade. Jag kan i sammanhanget erinra om de möjligheler somfinns atl lämna lönebidrag lill arbetsgivare som anställer personer med nedsattarbetsförmåga. Därtill kommer atl det ofta ställs slora krav på den som idagskall driva etl eget förelag. Ulredningar om näringshjälp, uppföljning, återkrav etc.innebär i många fall omfattande administrativt arbete för arbetsförmedlingaroch länsarbetsnämnder. Man kan ifrågasätta om slödels sysselsättningsskapandeeffekt motiverar den relalivi omfattande administrativa hanteringen. Stödformen har relativt utretts. 1 betänkandet(SOU 1977:22) Arbete med näringshjälp redovisades flera skäl för allnäringshjälpen borde finnas kvar som en arbetsmarknadspolitisk stödform. Dettablev också slällningstagande (prop. 1978/79:73, AU 1978/79:20, rskr1978/79: 186), när den beslutade om viss reformering av slödel. Jag delar den uppfattning som dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet framförde i prop. 1978/79:73 om åtgärder förarbetshandikappade, atl behov finns av det särskilda slöd som näringshjälpenkan utgöra. All avskaffa stödformen innebär att man avhänder sig en möjlighetlill indi vidanpassat slöd, som i del enskilda fallet kanske är den endamöjligheten all ge en sökande sysselsättning och försörjning. Därtill kommeratt stödet visat sig ha särskild betydelse i glesbygder, där tillgången lillandra arbetsmöjligheter ofta är begränsad. Som den nämnda ulredningen framhöllhar stödet i visa fall sekundära sysselsättningseffekter genom atlarbetstillfällen tillkommer i näringshjälpsförelagen. Enligl min mening kandock ifrågasättas om näringshjälpen har en arbetsmarknadspolitisk belydelseexempelvis i storstadsregioner med en mer differentierad arbetsmarknad ochfler arbetstillfällen. Mol bakgrund av den omfattande administrativahantering som är förknippad med slödel, vill jag föreslå alt stödformen sesöver och alt man bl. a. studerar möjlighelerna all föra över näringshjälpenlill annan huvudman. Som jag redan har nämnt, avser jag all längre framföreslå regeringen all en utredning om översyn av arbetsmarknadsverkettillkallas. Den bör även kunna överväga om näringshjälpen fortsättningsvisskall administreras genom arbetsmarknadsverket. 1980/81:100 Bilaga 15 143 Jag är mol denna bakgrund inte beredd alt biträdaAMS förslag om förändringar avnäringshjälpens nuvarande utformning. Jag bedömer alt näringshjälpen inte kommer atl öka i omfattningunder /82 ochberäknar därför medelsålgången till oförändrat . Den omvandlades arkivarbete ochhalvskyddal arbele till en ny sysselsätlningsform kallad anställning med lönebidrag.För den nya stödformen gällerföreskrifter som meddelas i förordningen (1980:338) om anställning medlönebidrag. Enligt dessa föreskrifter lämnas lönebidrag till arbetsgivare som anställer en arbetssökande som pägrund av nedsatt arbetsförmåga annars inte skulle kunna få arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Statligamyndigheter, allmänna försäkringskassor och allmännyttiga organisationer kan dessulom få lönebidragom de anställer en arbetssökande som på grund av ålder eller andra personliga förhållanden inle kan fä arbele på den reguljäraarbetsmarknaden. Om det finns synnerligaskäl kan ocksä kommuner och landsting fä lönebidrag i dessa fall. Statliga myndigheter och allmännaförsäkringskassor får lönebidrag motsvarandehela lönekostnaden för dem som anställs med lönebidrag. Också andra arbetsgivare kan efter beslut avregeringen fä bidrag med hela kostnaden.AMS har pä regeringens uppdrag och i samråd med statens arbetsgivarverkoch berörda arbetstagarorganisationer utrett frågan om vilka arbetsgivare som skall erhålla full kostnadstäckning. Som villkorhärför skall, enligt AMS förslag,arbetsgivaren helt eller delvis tillämpa statliga kollektivavtal. Vidare skall verksamheten till väsentlig del finansieras av slaten, som ocksä genom avtal, instruktioneller godkännande av stadgar skall ha elt avgörande inflytande öververksamheten. På grundval av AMSförslag har regeringen beslutat om vilka inslitulio-nei- som i bidragshänseende skall jämställas medstatliga myndigheter. Till allmännyttiga organisationer lämnaslönebidrag av lönekostnaden.Andra arbetsgivare fär under det första anställningsåret, under delandra året och under tredje och fjärde anställningsåren. Innan den nyasysselsättningsformen infördes uttrycktes på vissa häll oro för att den skulle få negativa effekter för dem som sysselsattes i arkivarbele. Oron gällde främst de allmännyttigaorganisationernas möjligheler altikläda sig arbetsgivaransvar och kostnadsansvar för dessa arbetstagare. Vidriksdagens behandling av budgetproposition betonades (AU 1979/80:21, rskr 1979/80: 197) allregeringen borde följa utvecklingen och om den skulle ge anledningdärtill lägga fram erforderliga förslag, såatt inte syftet med reformen - att skapa fler arbetstillfällen för handikappadeoch förbättra arkivarbetels status - förfelas. Övergången från arkivarbete lill anställning medlönebidrag har emellertid såvitt nu kan bedömas i stort sett kunnat genomförasutan de befarande negativa effekterna. 1980/81:100 Bilaga 15 144 sysselsattes 13936 personer iarkivarbele. 7400 av dem fanns vid allmännyttiga organisationer och 5 838 hosstatliga myndigheter. Övriga hade kommunall arkivarbele. Halvskyddalarbele hade vid samma fidpunkt 15464personer. hade 28353 personer anställning med lönebidrag. 1 487 personer stodkvar i arkivarbete. Dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetmeddelade i prop. 1979/ 80:93 om vissa kompletterandeåtgärder i fråga om anställning med lönebidrag m. m. att samtliga de som sysselsattes i arkivarbele inte skullekunna föras över lill anställning med lönebidrag den . Detla beroddepå att berörda fackliga organisationer inle skulle hinna teckna avtal med allaarbetsplatser fram fill denna tidpunkt.Förseningen gällde främst storstadsområdenmed etl stort antal arbetsplatser. medgav därför (AU 1979/80: 24, rskr 1979/80:348) att AMS skulle fäföranstalta om erforderliga övergängslösningari dessa fall. Arkivarbetet skulle dock upphöra vid utgången av . Omkring 500 av dem som stodkvar i arkivarbete var långtidssjuka.Dessa kommer, då sjukskrivningen upphör, all bli akluella förplaceringsförsök från arbetsförmedlingen. Enligl uppgift från AMS finns därutövsr ca 400 personer vid allmännyttigaorganisationer, som riskerar atl inte bli anställda med lönebidrag påarbetsplatsen. Av dessa finns ca 200 iGävleborgs län. Vad sedan gäller dem som sysselsattes i arkivarbele vid slalliga myndigheter sä harsamtliga, ulom vissa långlids-sjuka,kunnat erbjudas arvodestjänster med lönebidrag. Dock har - utöver de långtidssjuka - ylleriigare 19 personer,fördelade på 10 län, inle blivit erbjudna fortsatt arbele på sina resp.statliga arbetsplatser. Framställningar har lämnats till regeringen av bl. a. LO, TCO, Svenska kommunförbundeloch Svenska Riksidrottsförbundel. Organisationerna har hemställt om all regeringen skall kompensera allmännyttiga organisationerför merkostnader som kan uppstå tillföljd av arkivarbetels avveckling.Man vill bl. a. alt organisationernaskall få full täckning för lönekostnaderna för anställda medlönebidrag. Enligt min bedömning är erfarenheterna avlönebidragsreformen inle av den arten,atl del finns anledning all gå ifrån principen om att organisationerna skall ha ell eget kostnadsansvar för demsom anställs med lönebidrag.Ansträngningarna för atl lösa sysselsättningsfrågan för dem som inte kunnatföras över till den nya anställningsformen måste inriktas pä att finna en lösning som är lämplig i detindividuella fallet, snarare än pä atl generelll höja slödnivån för en helgrupp arbetsgivare. kan i vissa fall innebära placering hos annan arbetsgivare. 1 några fall kanske placeringi skyddat arbete är en lämpligare lösning. Jag utgår från atl arbetsförmedlingen fortsätter arbetet med att finna lösningarför dem, som inte fär anställning på sin tidigare arbetsplats. Ett viktigt syfte med reformen har varit att ge detidigare arkivarbetsanslälldanormaliserade arbetsvillkor. Del är angelägel alt arbetsvillkor och 1980/81:100 Bilaga 15 145 arbetsförhållanden utformas så alten övergång lill reguljär anställning, ulanstafiig stöd, underlättas. En följd av della måste vara, atl det inte bör finnashinder för atl dessa arbetstagare anlitas för arbele på obekväm arbetstid eller övertid enligt de regler somfinns för delta. Däremot bör, enligt min mening, ersättningar för arbete påobekväm arbetstid ("ob-lillägg")eller övertid normall inle utgöra underiag för statsbidrag lill arbetsgivaren. 1 enstaka fall förekommer ocksåatt individuella löneavtal harträffats, som väsentligt överstiger vad som utgår enligl för området gällandeavtal. Det bör ankomma på regeringen all utfärda närmare föreskrifter om vilkalönekoslnader, som skall vara bidragsgrundande vid anställning medlönebidrag. AMS beräknar att antalet lönebidragsplalser kommerall öka med 2 000 till lolalt 33000under /82, inberäknat en föreslagen utökning med 500platser hos stafiiga arbetsgivare. Jag ser lönebidraget som ett betydelsefuUthjälpmedel för att få lill stånd produktiv sysselsättning på denreguljära arbetsmarknaden för sökande somannars i många fall skulle vara hänvisade till skyddad sysselsättning, förtidspensionering eller i vissa fallinstitutionsvård. För egen del räknar jagdock med att en ökning av antalet lönebidragsplalser skall avse arbetsgivare med etl eget kostnadsansvar. Jag är därförinte beredd all föreslå en utökad ram vad gäller arbetsgivare som får fullkostnadstäckning för nyanställningar. Det utrymme som skapas genom naturligavgång frän statliga lönebidragsplalserbör enligl min mening ge utrymme för nya inplaceringar hos dessa arbetsgivare. Strävan bör vara attbereda dem som sysselsätts genomlönebidrag reguljära tjänster. Om detla sker i högre utsträckning än f. n., fårockså arbetsförmedlingarna ökade möjligheler all placera arbetshandikappade sökande. Vid beräkningen av medelför /82 harjag därförutgått från en oförändrad ram om 6200 platser hos arbetsgivare som ärberättigade till full kostnadsläckning för nyanställningar. har beslutat (prop. 1975/76:211, AU1976/77:07, rskr 1976/ 77:79) omförsök med en särskild form av halvskyddad sysselsättning för ungdomar med svåra fysiska handikappi syfte all underlätta för dem atlfå anställning efter avslutad utbildning. har därefter beslutat (AU 1976/77: 21, rskr 1976/77:179 ochprop: 1978/79:73, AU 1978/ 79; 20,rskr 1978/79:186) alt försöksverksamheten även skall omfalla ungdomarmed svåra psykiska, sociala och socialmedicinska arbelshandikapp. Inom ramen för försöksverksamheten fickstatsbidrag lämnas lill lönekostnaden för svårt handikappade ungdomar under25 är under de tolv förstahela anstäilningsmänaderna och under de därpå följande tre åren. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1978/79:73, AU 1978/79:20,rskr 1978/79:186) kan dessa ungdomar också omfattas av bidrag tillarbetsbiträde. AMS har redovisat sinaerfarenheter av försöks-10 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 146 verksamheten,som avslutats eftersom medelsramen då hade förbrukats.Styrelsen begärde att försöksverksamheten skulle permanentas och få omfalla 700 platser under innevarande budgetår. Verksamheten, som började , omfattadeunder endasi 55 personer. ökadeomfattningen lill 128 personer och år 1979lill 228 personer. Vid försöksperiodens slut sysselsattes 539 personer med hjälp av detla slöd.Sammanlagt har 575 ungdomar fältarbete , varav 386 män och 189 kvinnor. Merparten eller365 ungdomar har fått anställning hos enskilda arbetsgivare medan 210anställts inom den offentliga sektorn. Ungdomarnafördelade sig på handikapp på följande sätt: förståndshandikapp 321 personer eller " 4,5" " .3,7" 2,4" " 1,2" Enligt min mening är erfarenheterna av dennaförsöksverksamhet så positiva atl verksamheten bör permanentas. Del ärangelägel atl unga människor fårsådanl stöd alt de kan vinna fotfäste pä arbetsmarknaden. Eftersomungdomar med svåra handikapp har särskilt svårt atl hävda sig vid övergången till arbetslivet, finns del skälalt lämna etl förstärkt stöd för dem.Jag förordar därför atl verksamheten fortsättningsvis får finnas som en särskild stödform för ungdomar medsvåra handikapp. Etl förhöjtlönebidrag enligt här redovisade regler bör få omfalla högst 850 platserunder /82. Jag förordar i detta sammanhang alt regeringen gerriksdagen till känna alt regeringen genom beslut medhänsyn till ärendets belydelse för den här aktuella ungdomsgruppen, harmedgivit, all försöksverksamheten med förhöjt lönebidrag för svårt handikappadeungdomar i avvaktan på riksdagensförnyade ställningstagande fär fortsätta under /81, trots alt de av anvisade medlenhärför förbrukats. Enligl regeringensföreskrifter fär försöksverksamheten omfatta 700 platser /81. Förhöjt lönebidrag får även lämnas om det finnssynnerliga skäl -under tredje ochfjärde anställningsåren för gravt handikappade som sysselsätts hos arbetsgivaresom har ell fätal anställda, om alternalivel lill del förhöjda bidraget är förtidpensionering. F. n.gäller atl AMS med eget yllrandeskall överlämna ansökningar om förhöjt bidrag för regeringens prövning.Merkostnaden för det högre lönebidraget får under innevarande budgetär uppgå lill högst . Jag förordar all AMS fortsättningsvis 1980/81:100 Bilaga15 147 fårpröva dessa ärenden. Prövningen bör dock ske på ett ytterst restriktivt sätt.Antalet personer som omfattas av etl förhöjt lönebidrag enligt dessa regler bördärför inte överstiga 25 under /82. Under /81 har arbetsmarknadsverket inomen kostnadsram om 4,5 milj. kr. betalat arbetsledning, resor ochtraktamenlsersätl-ningar till vissa arbetsplatser, som sysselsätter medlönebidrag anställda personer. För /82 beräknar jag dessakostnader till 4,7 milj. kr. Jag har då räknat med att AMS fortsättningsvisinle skall betala arbetsledning m. m. ål för verksamhetenvid Roggebibliotekel. I fråga om finansieringen av viss verksamhet vidRoggebibliotekel har jag samrått med chefen för , somberäknat medel härför under nionde huvudfiteln.