prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag villunderstryka att tillkomsten av en sådan central funktion som jag nu har berörtinte förändrar det ansvar för beredskapsplaneringen som ligger pålänsstyrelserna i de län där kärnkraftverk finns. Den centrala funktionen för samordning och uppföljningav beredskapsplaneringen mot kärnkraftsolyckor som jag nu har förordat börenligt min uppfattning läggas på strålskyddsinstitutet. Inom institutet böruppgiften organisatoriskt tillgodoses dels genom att den nuvarande beredskapsnämndenmot atomolyckor ombildas och ges utvidgade uppgifter, dels genom vissapersonalförstärkningar vid institutet. För vissa speciella frågor, exempelvisinom sambandsområdet, bör särskild expertis också kunna anlitas. Till fråganom behovet av resursförstärkningar vid institutet återkommer jag vid minbehandling av anslagsfrågorna. Jag vill i detta sammanhang erinra om att deförslag jag i det föregående redovisat innebär utökade arbetsuppgifter påberedskapsområdet för strålskyddsinstitutet också i andra avseenden. Sammantagetär de nya uppgifter som föreslås läggas på institutet av den omfattningenatt de aktualiserar en översyn av de delar av institutets organisation somavser kontrollen av kärnkraftsanläggningar. Jag avser att senare återkommatill regeringen i denna fråga. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan omberedskapsplaneringen i avseende forskningsreaktorn iStudsvik. Enligt strålskyddsinstitutet finns här inte något skäl för envidgning av beredskapens syfte. Däremot finns enligt institutet skäl attöverväga utformningen av beredskapsorganisationen mot mindre olyckor. Jag delarstrålskyddsinstitutets uppfattning att också beredskapsplaneringen förforskningsreaktorn i Studsvik bör ses över. bör, som ettled i den allmänna uppföljning av beredskapsplaneringen som institutet enligtvad jag nu förordat bör svara för, tillsammans med iSödermanlands län se till att denna översyn kommer till stånd. Jag har i det föregående behandlat frågor omåtgärder för att förstärka beredskapen vad gäller omgivningskonsekvenser vidolyckor i kärnkraftverk. Jag tar nu upp de anslagsfrågor som blir aktuella medanledning härav. har under innevarandebudgetår förstärkts personellt för tillsyn av kärnkraftens säkerhets- ochmiljöfrågor. Förstärkningarna är dock endast fill en del avsedda förberedskapsområdet. Jag bedömer att den nu föreslagna vidgade beredskapen tillsvidare kräver ett tillskott vid institutet med ytterligare fyra tjänster. (-1-530000kr.) får enligt förslaget ansvaret för organisation och 1980/81:90 Bilaga2 35 administrationav utbildning och övning av beredskapsorganisationen. bör härförförstärkas med en kvalificerad handläggare och en assistent. (3- 260000kr.) Länsstyrelserna i län med kärnkraftverk får, somjag har anfört, genom den vidgade beredskapen en ökad belastning. Iavvaktan på räddningstjänstkommitténs förslag rörande eventuell beredskap ävenmot andra typer av olyckor bedömer jag atl det redan nu krävs en personalförstärkningmed en handläggare inom varje här aktuell länsstyrelse för att handläggaberedskapsfrågor, (i- 530000kr.) För berörda myndigheters kostnader sammanhängandemed beredskapstjänstgöring samt för ökade expens- och resekostnader till följdav nya tjänster beräknar jag för /. För den föreslagna indikeringsorganisationenberäknar jag för /82 en engångskostnad av 700000kr. förutmstning och konsultinsatser i uppbyggnadsskedet. Som jag har framhållit är säkratelekommunikationer en förutsättning för en väl fungerande beredskap. I deförslag som lämnats av överbefälhavaren, och strålskyddsinstitutethar investeringskostnaderna beräknats till ca 5,7milj. och de åriiga driftskostnaderna till ca 0,8 milj. kr. För budgetåret1981/82 bör anvisas 1850000kr. för investeringar i och drift av förbättradetelekommunikationer. Jag har därvid beräknat medel dels för genomförande avteleverkels förslag, dock med viss reducering av antalet förbindelser, dels förvissa kompletteringar av sambandscentraler m. m. och dels för särskildteleförbindelse med från i . Den del avinvesteringskostnaderna som avser anslutning av kärnkraftverken samtlänsstyrelserna i berörda län till försvarets fasta radiolänknät enligt överbefälhavarensförslag, ca 4 milj. kr., torde bli aktuell först under /83. Utbyggnadenav telefonlarmsystem inom inre beredskapszonen bör ske i huvudsak i enlighetmed förslag. Det i förslaget angivna trafikbegränsningssystemet bördock som jag har anfört inte nu införas. Uppbyggnaden av telefonlarmsystemetbör i huvudsak kunna ske under /82. För /82beräknar jag för angivet ändamål 4 milj. kr. Jag har därvid inte räknat med attden föreslagna utbyggnaden av ett tyfonlarmsystem kommer att medföra någrakostnader som bör belasta nu aktuellt anslag under /82.Investeringskostnaderna härför kan beräknas till sammanlagt 6milj. och deårliga driftskostnaderna till 200000kr. En väl anpassad utbildning av den iberedskapsorganisationen ingående personalen är, som jag har anfört,av avgörande betydelse. Utbildningen bör i princip genomföras i enlighet medstatens brandnämnds förslag. Dock bör i förhällande till nämnda förslag delsdeltagarantalet och kurstidens längd minskas för vissa kurser, dels föreslagenutbildning för Prop.1980/81:90 Bilaga 2 36 polispersonalinom indikeringszonen tills vidare slopas. Den totala kostnaden för utbildningenligt vad ovan sagts kan för de tre närmaste budgetåren beräknas fill 7330000 kr.För /82 bör för utbildning och övning anvisas . Jaghar därvid räknat medel för särskilda övningskostnader förstrålskyddsinslitutet. Inköp och distribution av jodtabletter liksomuppbyggandet av en reserv i lager i enlighet med vad jag har förordatbör kunna ske under nästkommande budgetår. För /82 beräknar jag2,6 milj. kr. för detta ändamål. Jag har därvid även beräknat . förinforma-fionsinsatser såväl allmänt om beredskapsfrågor som om jodtabletternasanvändning. För stöd till forskning m. m. av betydelse förberedskapen beräknar jag för /82 1,5 milj. kr. Sammanlagt innebär här föreslagna åtgärder för eneffektivare beredskap kostnader under /82 av 16,7 milj. kr. Enligt min mening bör de berördakärnkraftsföretagen ytterst svara för kostnaderna för beredskapen motkärnkraftsolyckor. Kraftföretagen finansierar genom avgifter vissakostnader för beredskapsfunktioner. Kostnaderna för den nu föreslagna, utvidgadeberedskapen bör på samma sätt finansieras genom att avgifter tas ut av deberörda kraftföretagen. Regeringen bör inhämta bemyndigande att taut sådana avgifter. Det är enligt min mening lämpligt att ifrågavarandekostnader, åtminstone under ett uppbyggnadsskede, redovisas över ett särskiltanslag på statsbudgeten. Möjlighet bör föreligga att reservera medel fillkommande budgetår. Ett särskilt reservationsanslag, benämnt Beredskap mot kärnkraftsolyckor,bör därför föras upp på statsbudgeten för / 82. Eftersomverksamheten helt skall finansieras med avgifter och inte kräva något tillskottav statsmedel, bör dessa avgifter tillföras anslaget, som förs upp med ettformellt belopp av . Jag vill i detta sammanhang anmäla frågan omfortsatta medel för viss forskning rörande kärnkraftens omgivningseffekter.Inom energiforskningsprogrammet stöds /78 verksamhet medinriktning på nuvarande reaktortyper inom delprogrammet Lättvattenreaktorer.Ansvaret för planering av och finansiellt stöd till verksamheten vilar . har haftnämndens uppdrag att medverka vid den närmare planeringen av vissaforskningsinsatser inom strålskyddsområdet. De medel som på detta sätttillförts strålskyddsforskningen från energiforskningsprogrammet har i genomsnittuppgått till ca 2 milj. kr. Delegationen för energiforskning harföreslagit att ansvaret för sådan forskningsverksamhet som bedrivits inom delprogrammetLättvattenreaktorer skall överföras till resp. myndighet. Detär angeläget att ifrågavarande forskningsverksamhet kan fullföljas. Prop.1980/81:90 Bilaga 2 37 Kostnadernahärför kan för /82 beräknas till 2250000 kr.Strålskyddsinstitutet har det allmänna ansvaret för målinriktad forskning inomstrålskyddsomrädet. Den del av denna forskning som har anknytning tillkärnkraftsproduktionen finansieras genom avgifter som inbetalas avkärnkraftsföretagen. Medlen redovisas på anslaget Slrålskyddsforskning undertionde huvudtiteln. Enligt min uppfattning bör strålskyddsinstitutet ifortsättningen ha ansvaret också för fullföljandet av den särskilda forskningsverksamhetsom finansierats inom energiforskningsprogrammet i den del som rörstrålskyddsfrågor med anknytning till kärnkraftsproduktionen. AnslagetStrålskyddsforskning för /82 bör med anledning härav tillföras2250000 kr. utöver vad som redovisats i prop. 1980/81:100 (bil. 13 sid. 138).Jag avser att senare föreslå regeringen att i enlighet med vad jag nu haranfört höja de avgifter som tas ut av kärnkraftsföretagen förstrålskyddsforskning med anknytning till kärnkrafts-produktionen. Med hänvisning till vad jag nu har Einförihemställer jag att regeringen föreslår att 1. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1960; 331) om skyddsåtgärder vid olyckor i atoman/äggningarm. 2. bemyndiga regeringen altbesluta om föreskrifter rörande avgifter för beredskapsåtgärder i enlighet medvad jag har förordat, 3. till Beredskap motkärnkraftsolyckor för /82 under tionde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1980/81:90 Bilaga 2 38 Lag om ändring i lagen (1960:331) om skyddsåtgärder vidolyckor i atomanläggningar m.m. Härigenom föreskrivs att 1, 9 och I3§§ i lagen (1960:331)om skyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggningar m.m. skall ha nedan angivnalydelse. Utspridas från atomreaktor ellerannan atomanläggning, belägen inom riket, radioakfiva ämnen i sådan mängd attsärskilda åtgärder påkallas för att skydda allmänheten, skall länsstyrelsensörja för att erforderliga åtgärder vidtagas. Utsprids från atomreaktor ellerannan atomanläggning, belägen inom riket, radioaktiva ämnen i sådan mängd attsärskilda åtgärder påkallas för att skydda allmänheten eller föreliggeröverhängande fara för sådan utspridning, skall sörja för atterforderliga åtgärder vidtas. myndighet åligger att myndighet åligger att på begäranlämna erforderligt bistånd för skyddsåtgärder som avses i dennalag. påbegäran lämna erforderligt bistånd för skyddsåtgärder som avsesi denna lag och enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen biträda vidplaneringen av sådana åtgärder. Erfordras vid utspridning av radioaktiva ämnen i annatfall än som avses i 1 § särskilda åtgärder för att skydda allmänheten, ägerregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela sådana förordnandenoch föreskrifter som i 4, 5 eller 6 § sägs. Därvid skall i tillämpliga delargälla vad i övrigt stadgas i lagen. Erfordras vid utspridning av radioaktiva ämnen i annatfall än som avses i 1 § särskilda åtgärder för att skydda allmänheten, ägerregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddela sådana förordnandenoch föreskrifter som i 4, 5 eller 6 § sägs. Därvid skall i tillämpliga delargälla vad i övrigt stadgas i lagen. Regeringen får bestämma att enlänsstyrelses åligganden enligt denna lag helt eller delvis skall fullgöras avlänsstyrelsen i ett annat län. Regeringen får i stället för länsstyrelsenmeddela sådana förordnanden och föreskrifter som avses 14, 5, 6 eller 7§. Denna lag träder i kraft den 1 juliI98I. ' Senaste lydelse 1977:277. 1980/81:90 Bilaga 2 39 1 Inledning .................................................... 1 2 Allmänna utgångspunkter för planering av beredskapen mot kärnkraftsolyckor .......................................... 2 2.1 Inledning ................................................. 2 2.2 Kärnkraftens riskbild .................................. 4 2.3 Konsekvenser av utsläpp ochallmänna skyddsåtgärder 5 3 Nuvarande beredskap ....................................... 8 4 Huvudinriktning av den framtidaberedskapen ...... 10 5 Lagfrågor ..................................................... 13 6 Ansvarsförhållanden förverksamheten vid en olycka 16 7 Praktiska åtgärder ........................................ 17 7.1 Kärnkraftverkens beredskap ....................... 17 7.2 uppgifter,organisation och beredskap 18 7.3 Beredskap vid centralamyndigheter ............ 19 7.4 Telekommunikationer ............................... 20 7.5 Undertättelse och alarmering ..................... .. 21 7.5.1 Undertättelse frånkärnkraftverket ....... .. 21 7.5.2 Principer för alarmering ...................... 22 7.5.3 Teknik för alarmering ........................ .. 23 7.6 Anvisningar till allmänhetenvid en olycka ..... 24 7.7 Utrymning ............................................. 25 7.8 Jodtabletter .......................................... 26 7.9 Utbildning och övning av personal .............. 27 7.10 Förhandsinformation tillallmänheten ............ 29 7.11 Beredskapsfrågor rörandesjukvårdssektorn...... 30 7.12 Beredskapsfrågor rörandelantbrukssektorn .. 31 8 Forskning och studier rörandeberedskapsfrågorna 32 9 Uppföljning och samordning avberedskapsplaneringen 33 10 Anslagsfrågor .............................................. .. 34 11 Hemställan ................................................... 37 Bihang Förslag fill Lag om ändring i lagen(1960:331) om skyddsåt gärder vid olyckor i atomanläggningar m.m....... 38 Anmälan till proposition om riktlinjer för energipolitikensåvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde. I propositionen om inriktningen avsäkerhetspolifiken och totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1976/77:74bil. 2) lämnades förslag fill ett oljelagringsprogram . Jaguttalade mig för en s. k. kontrollstation underprogramperioden. Vid kontrollstationen skulle mot bakgrund avkonsumtionsutvecklingen och eventuella olika energipolitiska beslutrevideringar kunna göras av de beräknade lagringsbehoven och de åtaganden somerfordras för att lagringsmålen skall kunna uppnås. Jag var då inte beredd attnärmare ange tidpunkten för kontrollstationen. lämnade vad somanförts utan erinran (FöU 1976/77:35, rskr 1976/77:311). Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) föreslog iskrivelse till regeringen att en kontrollstation skulleinrättas samt lämnade förslag till de uppgifter som därvid borde behandlas. Föratt eventuella ändringar av oljelagringsprog:rammet skulle kunna beaktas inomramen för pågående uppbyggnad av beredskapslagringen och samordnas med övrigplaneringsverksamhet inom det ekonomiska försvaret föreslog ÖEF attkontrollstationen skulle inrättas . Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade jag enutredning med sju ledamöter för att se över oljelagringsprogrammet för perioden1978-1984. Utredningen som antog namnet 1980års oljelagringskommitté' överlämnade sitt delbetänkande(SOU 1980:41) Olja för krisfid. En sammanfattning av deibetänkandet bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 3:1. ' F.d. landshövdingen , ordförande, ledamöternaav och , kommunalrådet ,direktörerna samt ulredningssekrelerarenGösta . 1 1980/81. 1980/81:90 2 Efter remiss har yttranden överdelbetänkandet avgetts av kammarrätten i , överbefälhavaren (), 1978års försvarskommitté (FK78), , luftfartsverket, transportrådet,(), , statens jordbruksnämnd (JN),, kommerskollegium (KK), statens pris- och kartellnämnd(SPK), , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, statens industriverk, ,energisparkommittén (ESK), oljeersättningsdelegationen (OED),, (), Scandinavian AirlinesSystem (SAS), (), Svenska kommunförbundet.Svenska (), , Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO-Familjeföretagen),, . iSverige (LO), (), iVästerbottens län. Svenskt kolkonsortium AB, (). och har bifogat ettyttrande från . En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3:2. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Bakgrund Beredskapslagren av olja för krigs-och avspärrningssituationer har byggts upp i landet . Denhelt övervägande delen har formen av tvångslager hos större säljare ochförbrukare av olja. Den snabba ökning av konsumtionen av flytande drivmedel ochbränslen som skedde medförde behov av förstärktberedskapslagring. Genom beslut av riksdag fastställdes ett programför lagring av mineraloljor . Programmetreglerades genom förordningen (1957:343) om oljelagring m. m. och innebar attdet tidigare systemet med lagring av viss procentuell andel av föregående årsförsäljning ersattes med ett system med fasta lagringsmäl för skilda oljeslag. Lagringsmålenfastställdes med beaktande av dels de mängder som i krig bedömdes komma atterfordras (krigsreserven), dels vad som kunde behövas med hänsyn till tänkbarastörningar i oljetillförseln under fred (försörjningsreserven). Krigsreservenskulle tillgodose behoven för totalförsvaret och samhället i övrigt under krig.Försörjningsreservens storlek bestämdes till vad som ansågs erforderligt föratt trygga försörjningen med svåra isförhållanden och beräknadesmotsvara behoven under en normal vinter. De lagringsskyldiga gavs möjlighet attminska den mängd eldningsolja som skulle lagras, den s. k. vinterdispensen. I stort gäller fortfarande sammaprinciper för beredskapslagringen av oljeprodukter. I 1963-1969 årsoljelagringsprogram övergick försörjnings- 1980/81:90 3 reserven till att vara en avspärrningsreserv och utökadesbetydligt. Avspärrningsreserven skulle vid ett totalt avbrott i tillförselntäcka en starkt beskuren konsumtion under en för alla oljeprodukter i principlika och hade en klart säkerhetspolitisk motivering. En fortsatt ökning av lagringen föravspärrning och krig skedde genom oljelagringsprogram, vilketsedermera förlängdes med . Ett första steg i planeringen avoljeförsörjningsberedskapen inför fredskriser togs av kontrollstationför oljelagringsprogrammet 1970-1976 som föreslog inrättande av ett statligtfredskrislager av råolja. beslöt (prop. 1973:194, FöU1973:27, rskr 1973:366) att staten skulle lagra 3 milj. m' råolja lörfredskriser. Mot bakgrund av erfarenheterna avden s. k. oljekrisen intensifierades planeringen förfredskriser. för ekonomiskt samarbete och utveckling() utformades ett internationellt energiprogram (lEP). beslöt år1974 att upprätta ett internationellt energiorgan, (lEA) med uppgift att genomföra energiprogrammet. Medlemmar av lEA är etttjugotal industriländer, däribland . lEP-avtalet avser bl. a. atttillförsäkra de avtalsslutande länderna en rättvis fördelning av knappaoljetillgångar i händelse av en oljekris. Varje land har åtagit sig att fr. o.m. hålla en försörjningsberedskap i form av särskilda lager motsvarande90 dagars konsumtion. Vidare har varje land åtagit sig att vid varje tidpunktkunna vidtaga erforderliga konsumtionsbegränsande åtgärder för att i en krisminska förbrukningen av olja. beslöt om ettoljelagringsprogram innebärande bl. a. uppbyggnad avråoljelager omfattande 9,6 milj. m\ Fram har 2 milj. m'råolja inlagrats. Till grund för oljelagringsprogrammet ligger bl. a.energiprognoser som byggde på bedömningar i prop. 1975:30 angående energihushållningm. m. samt långtidsutredning (SOU 1975:89). De förutsättningar somgällde för dessa prognoser är nu till väsentlig del inaktuella. Med anledning av bl. a.utvecklingen i präglades den internationella oljemarknaden under hösten1978 och av oro med snabbt stigande priser på råolja och oljeproduktersamt osäkerhet om de kort- och långsiktiga fillförselmöjligheterna. Dettainnebar att samfidigt som riskerna för störningar i oljetillförseln ökade såsteg kostnaderna för att genom ökad beredskapslagring möta denna utveckling. Mot denna bakgrund ansåg jag dethösten 1979 vara angeläget att dimensioneringen och utformningen av det nulöpande oljelagringsprogrammet skulle prövas. En särskild utredning, 1980 årsoljelagringskommitté, tillkallades för ändamålet. I enlighet med direktiven lämnadekommittén uppdrag till statens industriverk att ta fram energiprognoser föråren 1985 och 1990. 1* 1980/81. Prop.1980/81:90 4 bakgrund av dessa prognoser och förnyade bedömningaravseende behov av och tillgång på energi i olika slag av krissituationer harkommittén gjort en översyn av gällande försörjningsplan på energiområdet och avde lagringsmål som har fastställt. Härvid har hänsyn tagits tillSveriges internationella åtaganden och fill kostnaderna för att upprätthållaerforderlig försörjningsberedskap. Underlag för dessa bedömningar har inhämtatsfrån ÖEF. Med utgångspunkt i denna översynföreslår kommittén en förändring av oljelagringsprogrammet. Kommittén har dessutom i enhghetmed direktiven lämnat förslag till hur utnyttjandet av den rörliga krediten(prop. 1974:8, FöU 1974:8, rskr 1974:34) bör avvecklas. Innan jag lämnar förslag tillutformningen av ett reviderat lagringsprogram vill jag kommentera några av deförutsättningar för lagringsprogrammet som kommittén har granskat och somingående diskuterats av remissinstanserna. 2.2.1 Risk för störningar i oljetillförseln energitillförsel utgörstill av importerad olja. Om ett betydande avbrott i oljetillförselnhastigt inträffar får detta genomgripande effekter på produktion,sysselsättning, export och konsumfion. Även uthålligheten inom öyriga delar avtotalförsvaret påverkas. Den långsikfiga energipolitiken i Sverigeinriktas bl. a. på att minska importberoendet. Även om denna strävan blirframgångsrik kommer enligt tillgängliga prognoser, oljan ännu att svaraför en betydande del av energitillförseln. Sårbarheten för störningar kommerdärmed under överskådlig framtid att vara mycket hög. Risken för störningar ioljetillförseln till följd av händelser i Mellersta östern är stor. Även genomoljemarknadens ändrade struktur har riskerna ökat. svarade deinternationella oljebolagen så gott som helt för den internationella handelnmed olja. En växande del av världshandeln sker numera mellan nafionella, oftastatliga, bolag i export- respektive importländerna. Detta har ökat risken föratt enstaka konsumentländer skall utsättas för leveransstörningar. har beslutat att lager avviss omfattning skall byggas upp för att möta störningar i tillförseln av oljai samband med krig, avspärrning och fredskriser. Om andra kriser, t. ex. längreavspärrningar än som f. n. beräknas, läggs till grund för planeringen kanytterligare åtgärder bli nödvändiga. Kommittén anser det rimligt att t. v.basera planeringen för 1980/81:90 5 energiprogrammet pä de tre använda kristyperna.De krav som långa försörjningskriser medför kan dock enligt kommittén senarebehöva prövas. Flera remissinstanser, bl. a. ÖB,och FK 78, bedömer att framtida försörjningskriser kan bli mer omfattandeoch långvariga än vad som tidigare antagits. Detta bör enligt deras meningbeaktas i planeringen för det framtida oljelagringsprogrammet. För egen delanser jag det för tidigt att nu ta ställning till en ändring av tillämpadekrisfall. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet vill jag framhållaatt remissinstansernas synpunkter kommer att prövas i samband med övervägandenom totalförsvarets utveckling . Kostnaderna för att genomföra detår 1977 beslutade oljelagringsprogrammet för har ökat fråndå beräknade 5 ä . Orsaken härtillär framförallt en tredubbling av priset på råolja och en fördubbling avpriserna på oljeprodukter sedan programmet kostnadsberäknades. Den allmännaprisnivån har ökat med . En väsentlig, relativprisstegring på olja har alltså skett, vilket lett till minskad konsumfion. Dåavspärrningsreserven delvis och fredskrislagret i sin helhet är relaterade tillfredskonsumtionen av olja kan kravet på det totala beredskapslagrets storlekenligt kommitténs mening därmed minskas. Jag instämmer i detta synsätt. 2.2.3 Nya prognoser för ettergianvändningen har sett överföreliggande energiprognoser . De nya prognoserna harbaserats på den ekonomiska utveckling som långtidsutredning anger isitt högsta alternativ. I nedanstående tabell jämförsindustriverkets prognos med den prognos som 1975 årsoljelagringskommitté (OLK-75) använde. Olja och oljeprodukter Kol och koks Övrigt Summa lillförsel 441 547 463 1980/81:90 6 Det finns enligt kommittén skäl attbetona osäkerhetsmomenten i prognoserna. Dessa avser främst omfattningen av denframtida kolanvändningen, utnyttjandet av el för uppvärmningsändamål och denallmänna industriella utvecklingen i landet.