prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — försäljning överstigande 20000 m olja samt påförbrukare vars förbrukning överstiger 15 000 m' olja under en treårsperiod.Oljelagrings-nivåerna justeras fortlöpande med hänsyn lill målet föroljelagringsprogrammet. Vad gäller anläggningar med storoljeförbrukning utgör således detta krav på beredskapslagring av olja ettincitament till investeringar för att minska oljeförbrukningen, I.ex. genomövergäng till andra bränslen. För vissa eldningsanläggningar får bestämmelsernai Svensk byggnorm samma verkan. Som framgår av 1.7 kan pannanläggningar sominle uppfyller kravet på omställbarhet ändå godtas om ett särskiltberedskapslager av olja motsvarande 5/12 av årsförbrukningen anordnas. Med nuvarande ordning undantas dockbetydande grupper av oljeförbrukare från kraven att hålla egna lager. Dettagäller i fräga om beredskapslagringen sädana vars förbrukning understiger15000 m' och i fråga om lagringen enligt byggnormen bl. a. sådanaoljeförbrukande anläggningar som är direkt omställbara lill eldning med fastinhemskt bränsle. Kommittén anser det vara angelägetalt principerna för oljelagringen så långt möjligt utformas med beaktande avatl lagringskraven kan utgöra incitament för övergång till alternativabränslen. Lagerstorleken bör sålunda helst vara direkt kopplad tillkonsumentens förbrukning av olja. Denne bör vidare själv bekosta lagret samtkunna disponera det för förbrukning eller försäljning vid minskad oljeförbrukning.Exempelvis bör därför undersökas om det är möjligt atl sänka gränsen för denindividuella lagrings-skyldighelen eller alt nå samma resultat med andraadministrativa åtgärder. Ledamoten anför i ett särskilt yttrande i huvudsakföljande. Vägledande för de energipolitiskainsatserna måste vara en strävan att skapa ett energiförsörjningssystem, som äracceptabelt ur miljö-, hälso-och säkerhetssynpunkt, uppvisar godförsörjningstrygghet samt kännetecknas av ansvar gentemot framtidagenerationer. Detta innebär att energiförsörjningen i det långsiktigaperspektivet måste tillgodoses genom en effektiv hushållning med tillgängligaresurser och utnyttjande av de förnyelsebara energikällorna. Medvetenheten om problemen med oljeberoendetfår inte medföra att vi byter ut beroendet av olja mot ett beroende av någonändlig energikälla med än större miljö- och säkerhetsproblem som följd. Kol ärpå samma sätt som olja ett fossilt importerat energislag. vars användning ärförknippat med betydande miljöproblem, och därmed krav på stora insatser föralt tekniskt lösa dessa problem. Användning av kol tenderar att konservera ochförstärka en centraliserad importstruktur, vilket inte utnyttjande av inhemskabränslen gör. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 213 Skogsbränslen och torv kan medfördel användas i mindre anläggningar. En ökad användning av inhemska bränslenbör därför åtminstone i ett inledningsskede främjas genom ekonomiskastimulanser antingen genom en skärpt beskattning av importerade bränslen ellergenom all användningen av inhemska bränslen subventioneras. Det är inte styrkt att kostnadenför utnyttjande av inhemska bränslen blir högre än för kol. Utredningen ger enalltför pessimislisk bild av möjligheter och ekonomi för en övergång frånanvändning av olja till inhemska bränslen, medan möjligheterna och ekonomin föratt introducera kol ges en alltför positiv framtoning. Efter remiss av betänkandet SOU1980:9 har yttranden avgetis av fortifikationsförvaltningen, ,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statens rådför byggnadsforskning, statens planverk, statens industriverk (SIND), nämndenför energiproduktionsforskning (NE), , domänverket, 1980års oljelagringskommitté, oljeersättningsdelegationen (OED), utredningen omstyrmedel för näringslivets energihushållning. , , , och kommuner,centrala driftledningen (CDL), /SR, ,, i (LO), ,Näringslivets energidelegation (), Svenska cellulosa- ochpappersbruksföreningen (SCPF), , ,(SPD, , (). Härutöver har i anslutning tillremitteringen inkommit yttrande frän och Samhälle (REOS). har avstått frän att yttra sig. 2.2 OEA:s överväganden och förslag Det av utredningen utförda arbetetfår överlag stort erkännande av remissinstanserna. Merparten avremissinstanserna är positiva till, har inget att erinra mot eller är i princippositiva till att en lagstiftning om krav på fasta bränslen i huvudsak enligtOEA:s förslag genomförs. som i alltväsentligt delar utredningens bedömningar, anför i sitt yttrande: Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 214 delar kommitténsbedömning atl en lagsliflning rörande s. k. eldningsanläggningar eriordras isyfte atl minska oljeförbrukningen för uppvärmning och annan energiproduktion.Enligt planverkets uppfattning bör vid utformningen av lagreglerna vissa frågorytterligare övervägas, främst när det gäller uppvärmning av byggnader. och TCO ställersig positiva lill att en lagstiftning i huvudsak enligl OEA:s förslaggenomförs. Vattenfallsverkel anför i sitt yllrande: Behovel av att minska landelsoljeberoende har varit uppenbart i varje fall fr. o. m. 1973-74 när den förstastora oljeprisslegringen inträffade. Trots detta är oljeberoendetf.n. i stort sett lika stort som i början av 1970-lalel. Detta lyder pä atloljeberoendet inte kan minskas nämnvärt genom frivilliga insatser. Vattenfallanser därior all del är fulll befogat att tillgripa lagstiftning för attkonkreta åtgärder skall komma till stånd för att minska oljeberoendet. Större helvattenpannor förbaslaslproduklion (50 MW och större) är visserligen vid normala miljökrav ochmed dagens prisrelationer mellan olja och kol ekonomiska att utföra förkoleldning. För denna kategori eldningsanläggningar har alltså lagen i dagingen betydelse med hänsyn lill ekonomin men kan påskynda beslutsprocessen. TCO delar utredningens uppfattningatl en snabb minskning av oljeförbrukningen inte kan väntas utan särskildaåtgärder från samhällets sida. TCO, som inle har några väsentliga invändningarmol de överväganden som utredningen redovisat, anför: En lag som den föreslagna skulle -förutsatt atl den inte sätts ur spel genom dispenser - underiätta införandet avnya bränslen, vilket är myckel angeläget både från energipoliliska ochallmänekonomiska ulgångspunkter (energiområdet erbjuder angelägnainvesteringsmöjligheter som bör las tillvara ). Frågan om att införa enenergihushållningslag utreds f. n. I vissa avseenden kan en sådan lag komma attberöra här akluella frågor. Del kunde därför förefalla rimligt alt avvakta medinförandel av en lag om vissa eldningsanläggningar. TCO vill dock avvisa ensådan argumentering. Utredningar pågår sedan åtskilliga år pä energiområdet ochdenna silualion kan väntas bestå. framstår oljeförsörjningen nualltmer uppenbart som ett problem både från ekonomiska och fysiskautgångspunkter. Ett ytteriigare uppskov med välmotiverade åtgärder förlängerbara den handlingsförlamning som f.n. präglar svensk energipolitik. Mol denna bakgrund tillstyrker TCO införandet av en lag med denföreslagna utformningen. Denna bör kunna medverka till atl eldningsanläggningarutformas så att det svenska oljeberoendet kan minskas. Lagen bör införas utandröjsmål. 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 215 Även ÖEF, SIND, NE, OED,. och kommuner, CDL, /SR och tillstyrker att den föreslagna lagstiftningen genomförs. Byggnadsstyrlsen anser detväsentligt att en övergång till fastbränsleeldning främjas och har i principinget att erinra mot lagstiftning i detta syfte. delar utredningens uppfattningatt det mot bakgrund av oljans dominerande roll i svensk energiförsörjning ärangelägel att finna alternativ till oljan för att på så sätt förbättra landetsförsörjningstrygghet och ekonomi. När det gäller lagstiftningens utformningfinner utredningsförslaget i stort rimligt. som är tveksamlill den föreslagna lagstiftningen anför: Det bör emellertid inte uteslutas,att den föreslagna lagstiftningen kan påskynda effektiva åtgärder för att dämpavårt oljeberoende. Mot denna bakgrund bör inte förslaget om lagstiftningavvisas. Utredningen om styrmedel förnäringslivets energihushållning, LO och ansluter sig iprincip till förslaget atl genom lagstiftning tvinga fram en möjlighet tillanvändning av andra bränslen än olja men anser att det finns skäl att vänta medlagens ikraftträdande. Utredningen om styrmedel för näringslivetsenergihushållning anför: finns på många håll ettintresse att övergå till fasta bränslen i stället för olja - och då främst kol och detta oberoende av någon lagstiftning. Lagen kan komma att bli enytteriigare stimulans till övergång till kol. Det av statsmakterna formulerademålet för energipolitiken är övergång från olja till uthålliga, helst inhemskaoch förnybara. energislag med minsta möjliga miljöpåverkan. Varje typ av fast bränsle kräverenligt betänkandet särskild utrustning för att kunna användas. Eftersomlagförslaget i sin nuvarande utformning förutses leda till att kol i storutsträckning kommer att föredras framför inhemska bränslen kan man ifrågasättaom inte lagen i tillämpningen kommer att fä till följd att målet - helstinhemska och förnybara energislag -kommer att bli svårare att uppnå. Vi delar vidare OEA:s bedömning attlagförslaget inte bör genomföras i dess nuvarande utformning om statsmakternafinner att en ökning av kolanvändningen förorsakad av lagen inte bör ske avhälso- och miljöskäl. Innan statsmakterna tagit ställning från miljösynpunkttill formerna för kolanvändning i större skala kan man annars riskera attmiljöskyddslagen och denna lag kan komma i kollision. LO som i likhet medLandstingsförbundet anser att lagen ej bör träda ikraft förrän miljöreglerutarbetats och införts ansluter sig i princip till förslaget att en särskildlag tillskapas med syfte att direkt styra inriktningen av nya eldningsanläggningarsamt valet av panntyp och bränsle vid utbyte av förslitna pannor. En lag omfastbränsleanvändning pä det föreslagna sättet kan enligt LO leda till snabbareövergång till långsiktigt billigare eldningssystem. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 216 Fastbränsleeldning skulle menar LOi nuvarande situation innebära atl i första hand kol kommer till användning sombränsle på grund av rådande prisrelationer. LO anser att avgörande miljöskältalar för alt den nämnda lagen om utförande av vissa eldningsanläggningar förfasta bränslen inte skall sättas i kraft förrän miljöskyddsregler ochgränsvärden fastställts för fastbränsleanvändning, däribland också torv ochskogsbränslen. LO anser att en från samhällets sida styrd övergång till fastabränslen måste förenas med garantier för att miljöbelastningarna inle ökar ochför att en medveten naturvärdspolitik med avseende på energisektorn möjliggörs. LO anser att den föreslagna lagensikraftträdande bör anstå tills tillräckliga miljöregler utarbetats ochinförts. Det senare bör enligt LO ske . kommun är positiva tillgrundtankarna i det framlagda förslaget men anser att innan något lagförslagbeslutas måste bland annat nedanstående punkter få en genomgripande belysningoch en för samhället godtagbar lösning: - Totalsamordning av energiresurserna dvs. central fördelning avener-gislagsanvändning regionalt sett (för regionen lämpligaste energislag).Därav följer att olika regioner ej skall behöva "slåss" om sammabränsle. - Principbeslutur miljösynpunkt skall fallas pä departementsnivå dvs. regionalaanläggningshavare skall ej behöva förhandla med naturvärdsverk etc. angåendeemissions omfattning. - Behovet avtransportapparat och konsekvenserna därav fastställs. - Leveransen avfastbränsle måste säkras. Exempelvis ägandeförhållande vad gäller torvtäktlöses. Leveranser av vedbränsle säkras t. ex. kvotavverkning. - Ekonomiskakonsekvenser, behov av stödåtgärder, styrmedel vad gäller investeringar,enhetligt energipris. Geografiskt läge eller annat skäl (regionalt energislag)skall ej betyda skillnader i energipris mellan regionerna. som instämmer ibetänkandets allmänna värderingar om nödvändigheten av att minska vårtoljeberoende i uppvärmningen genom övergång till fasta bränslen anför: Del framlagda lagförslaget kanenligt utredningen leda till att kolanvändningen ökar väsentligt ochaccepterar inte statsmakterna en sådan ökning av hälso- och miljöskäl kan inte lagförslagetgenomföras. Genomförandet är således beroende av ett klarläggande av de miljö-och hälsorisker som finns och de miljökrav man vill ställa vidfastbränsleeldning. För kommunens planering och byggnadslovsgivning är det avstor vikt att mera preciserade miljökrav framtages. som intemotsätter sig utredningens förslag under förutsättning att lönsamheten vidfastbränsleeldning garanteras anför: Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 217 Med garantier för krediter ochlönsamhet samt beslut om vilka miljörestriktioner som skall gälla borde detenligt förbundsstyrelsens mening vara möjligt att uppnå en tillräckligt snabbövergäng till fastbränsleeldning utan lagstiftning. Möjligen kan lokalaopinioner av rädsla för ogynnsamma miljöeffekter fördröja främst kommunalabeslut att använda fasta bränslen. En lagstiftning kan i sä fall verkapådrivande och dessutom markera statens ansvar för energiförsörjningen.Förbundsstyrelsen motsätter sig därför inte den föreslagna lagstiftningen underförutsättning att lönsamheten garanteras. Den utveckling utredningen villframtvinga har enligt SCPF redan påbörjats inom massa- och pappersindustrin.SCPF som därför anser att det inte är nödvändigt att lagstifta anför: Det kan dock ligga något iutredningens tanke att det kan finnas en viss tröghet i övergången till fastabränslen beroende på bl. a. de högre investeringskostnaderna, miljöskäl ochkunskapsbrist. Därför vill vi inte kategoriskt motsätta oss att lagstiftning tillgripsvid nybyggnader för att snabbare reducera landets oljeberoende. De undantag ochdispensmöjligheter som utredningen föreslår är också enligt vår meningtillräckliga för att förhindra orimliga kostnadseffekter av omställning frånolja till fast bränsle. sominte vill motsätta sig en lagsliflning i huvudsak enligt OEA:s förslag anförföljande förutsättningar för sin tillstyrkan: - Lagen utformasså alt alla nytillkommande eldningsanläggningar, oberoende av storlek, omfattasav samma villkor. Nödvändiga dispensregler utarbetas. - Särskiltstatsbidrag utgår till fastbränsleeldade Ijärrvärmeanläggningar om så visar signödvändigt för att upprätthålla konkurrensförmågan gentemot individuellaoljeeldade anläggningar. - Fjärrvärmelånenutvidgas, så att de ökade investeringskostnaderna för fastbränsleeldadeanläggningar, utöver eventuella statsbidrag, kan täckas till rimliga villkor. - och de kommunala byggnadsnämnderna skärper kontrollen av mindreenskilda pannanläggningar, så att lagens krav på dessa efterföljs.Dispensmöjligheter tillämpas restriktivt. - Tolkningen avlagens bestämmelser och dispenser bör lämnas av lokal byggnadsnämnd. Sådandispens skall vara knuten till den lokala energiplaneringen. Detta särskilt mot bakgrund av önskemålet om en aktiv kommunalenergiplanering. - 1977 årstillägg i ellagen tillämpas utan väsentliga undantag, dvs. el föruppvärmningsändamål levereras ej lill områden som har eller planeras fäIjärrvärme. Undantag bör endast medges för elleverans i avvaktan påfjärrvärmeanslutning. - Kartläggning avtillgångarna på skogsenergi och torv slutförs skyndsamt. - Miljökraven påfastbränsleeldade anläggningar fastläggs. - Utbildningen avdriftpersonal utvidgas. - Lagen träder ikraft tidigast eldningssäsongen 1984/85. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 218 förordar atten övergång till fasta bränslen sker försiktigt. Härigenom kan man enligtverket dra nytta av den forskning som f. n. bedrivs vad gäller bådemiljöförhållanden och tekniska åtgärder. för byggnad.fjorskningsom anser atl lagförslaget måste omarbetas anför: Tillämpning av det framlagdalagförslaget i dess nuvarande form skulle leda till att risken för bindningartill storskaliga energisystem skulle öka. Enligt rådets uppfattning måstelagförslaget kopplas till ett kompletterande lagförslag. Detta skall behandlafrågan om styrning av utvecklingen av såväl produktionsanläggningar somdistributionssystem för värme mot en ökad flexibilitet vad gäller användningenav skilda typer av energiförsörjning. Av väsentlig betydelse är därvid attbeakta sambandet mellan centralens storlek och möjlig bränsleanvändning, valav temperaturnivå i distributionssystemet samt möjligheter att sänka dennanivå genom framtida konvertering. Även ledningsnätets dragning, som skalltillåta skilda storlekar för värmecentraler samt inverkan avenergihushällningsåtgärder i bebyggelsemassan skall beaktas. SPI samt avstyrker att den föreslagnalagstiftningen genomföres. SPI och anseralt den eftersträvade övergången till fasta bränslen kommer att ske spontant.Domänverket som i likhet med kommun anser atl ekonomiska styrmedelär att föredra framför lagsliflning anför: delar icke utredningensuppfattning om lämpligheten av en lagstiftning. Ulöver de risker som lidigareframhållits innebärande atl en lagstiftning framtvingar satsningar ochinvesteringar i en snabbt föråldrad teknik, vill verket framhålla följande. På grund av att det tar längre tidalt etablera ett rationellt flöde och en rationell förbränning av inhemskafasta bränslen än motsvarande hantering av kol, där det redan finns beprövad,äldre teknik för brytning, distribution och förbränning, skulle en lagsliflningmedföra bred satsning på kol även inom områden där det visar sigatt del både ur företags- och samhällsekonomisk synpunkt hade varit meraändamålsenligt alt salsa pä inhemska bränslen. Är invesleringarna en gänggjorda blockeras möjligheterna att utnyttja inhemska bränslen. Om det visar sig attoljepannorna går alt elda med förgasade fasta bränslen eller med blandningenolja-finmalda fasta bränslen kan det också visa sig att man p. g. a.lagstiftning tvingats till felaktiga investeringar. vill bestämt avstyrkaatt i nuvarande utvecklingsskede utnyttja lagstiftning som styråtgärd enligtutredningens förslag. vill i stället förorda fortsatta, lämpligtinsatta ekonomiska och administrativa styråtgärder som syftar tillintroduktion av fasta bränslen framför olja och av inhemska bränslen framförimporterade. 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 219 Flertalet av de remissinstanser somär positiva eller i princip positiva till OEA:s förslag angerförsörjningstryggheten som tillräckligt motiv för lagstiftning. ÖEF anser att det är av stor betydelseför både försörjningstrygghet och försörjningsberedskap att det mål förutvecklingen av fastbränsleutnyttjande , som statsmakternalade fast 1979, verkligen nås. SIND delar utredningens uppfattningatt det är väsentligt att så snabbt som möjligt minska det stora oljeberoendetoch att en övergäng till eldning med fasta bränslen därför bör eftersträvas. delar OEA:suppfattning alt försörjningssäkerheten har slor betydelse. Ökad användning avfasta bränslen, särskilt ved och torv, skulle otvivelaktigt pä sikt medföra enförbättring av försörjningsberedskapen. Ökad användning av kol, som är ettimporterat bränsle, kan också höja försörjningssäkerheten i vissakrissituationer dels genom riskspridning, dels genom att risken för störningari tillförseln av kol kan bedömas vara mindre än tillförselstörningar i fråga omolja. Mot denna bakgrund anser oljelagringskommittén att det frånförsörjningsberedskapssynpunkt vore fördelaktigt om de störreeldningsanläggningarna kunde anordnas för eldning med fasta bränslen. Fråganbör emellertid prövas även i ett vidare energipolitiskt perspektiv än detoljelagringskommittén har att företräda. Flertalet remissinstanser framföralt en förutsättning för fastbränsleeldning är att produktion, handelsled ochdistributionsvägar för fasta bränslen etableras. () anför: Enligt KBS mening är en väsentligförutsäUning för fastbränsleeldning att anläggningarna görs omställbara. Enannan väsentlig förutsältning är att produktion, lokala handelsled ochdistributionsvägar etableras. Flera försök pågår och idéer testas inom dettaområde med statliga bidrag. En tänkbar väg att utveckla dessa försök är altstatliga byggnader inom ett avgränsat område samordnas och att en planupprättas för omställning av eldningsanläggningar. Upphandling av bränsle börsedan göras från flera leverantörer på relativt långsiktiga kontrakt och så attbränslekvalitéer kan blandas. KBS är för sin del berett att på statsmakternasuppdrag vidareutveckla ett mer detaljerat förslag i frågan. som liksom SINDoch för fram liknande tankegångar anför: Innan slutgiltigt ställningstagandetas till den föreslagna lagen, bör ytterligare klarläggas hur bränsle förfastbränsleeldning skall produceras, lagras och distribueras, varvid även andrabränsleslag än kol beaktas, såsom ved, flis och torv. Utredningen synes främstha studerat konsekvenserna inom panncentralen vid övergång till fastbränsle ochkoncentrerat utredningsarbete till kolalternativet. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 220 kommun som liksom ,och Vä.yö kommuner och Svenska kominuiiförhundet tar upp bränslefråganoch understryker bränslets avgörande roll i ekonomiskt hänseende. För enstörre oljeeldad hetvattencentral, som drivs som baslastenhet, motsvararenligt kommun anläggningskostnaden endast 1/bränslekostnad.Kommunen som vidare vill peka på skillnaden mellan å ena sidan de regionalabränslena -torv och flis - och ä andra sidan kol anför: Kostnaderna för de regionalabränslena är osäker. Denna osäkerhet förstärks ifråga om torv av statens kravpå ospecificerade torvbrylningsav-gifter. Härtill kommer att de regionalabränslena är skrymmande, vilket medför höga transportkostnader och enbegränsning till lokala, ofullständiga marknader. Även om den framtidakostnaden för kol är högst osäker, är det dock för detta bränsle fräga om enbred internationell marknad med för dagen väl definierade priser. Avgörande för de regionalabränslenas användning i större centraler är deras ekonomiska konkurrenskraftgentemot kol och de miljökrav som ställs pä sistnämnda bränsle. Man måstehärvid räkna med en utveckling även pä reningssidan, öm man önskar enutveckling av de regionala bränslena bör villkoren för dessa snarare förbättrasän försämras. Enligt kommunen skulle följandeåtgärder kunna underiätta de regionala bränslenas introduktion: i) snabbare tillståndsförfarande för torvkoncessionerii) befrielse frän statliga avgifter vid torvbrytningiii) befrielse från tillstånd enligt BL § 136a. kommun anser det vidare somsjälvklart att sopor bör räknas som fast bränsle, och atl delta bör framgå avlagen. Kommunen vill vidare framhålla att med de strängare krav som ställts påde elproducerande anläggningarna så bör även el räknas som fast bränsle. Att bedöma behovet av fastabränslen kan anses ingå i kommunernas skyldigheter enligt lagen om kommunalenergiplanering. I fråga om lokala energitillgångar ligger det nära till handsatt kommunerna engagerar sig i utvinning, lagring, förädling och transporter avfasta bränslen. Samverkan mellan flera kommuner kan i detta avseende visa sigfördelaktig. Det är styrelsens uppfattning atlen omfattande övergång till användning av fasta bränslen förutsätter ett aktivtstatligt engagemang för att trygga försörjningen med sådana bränslen Svenska värmeverk.sföreningenmotiverar sin åsikt att en lag bör träda ikraft /85 bl. a. medbränslevalsfrågan och anför: För mindre hetvattenpannor tordeved eller torv vara det lämpligaste fasta bränslet. Här ger emellertid iallmänhet oljeeldning fortfarande bästa ekonomi, och tekniskt återstår mycketarbete med utveckling och provning av komponenter för förbränning, hantering,lagring och transport av inhemska fasta bränslen. 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 221 En lagstiftning enligt OEA:sförslag kan således om den genomförs alltför snabbt - medföra dyrbarainvesteringar i icke färdigutvecklad teknik. Dessutom synes tillgängen påinhemska bränslen inte vara fullt klarlagd ännu; en planering på regional nivåmåste genomföras. Oljeersättningsdelegationens fortsatta arbete samt och utredning om lillgången på skogsråvara föreldningsändamål bör avvaktas.