prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — för en export år 1979pä 126 milj. kr., en export volym som dock är otillräcklig. Föratt åstadkommaen exportökning på en alll kärvare marknad krävs exportinsatserav betydligt kraftfullare slag än hillills. Exportstödet mäsle anpassas tilldessa marknadskrav och inte undersliga 10 milj. kr. Slödel bör dessutomkombineras med smidigare bestämmelser för dess användning. Individuellauppföljningar av helkollektiva exportsatsningar bör kunna medges väsentligthögre slödandel än . Samma gäller i fråga om exportsatsningar som görs isamverkan med andra branscher säsom porslin, bestick, textil m.fl. Möjlighet till en kompletterande konstruktion exempelvismed avskrivningslån för vissa former av exportmarknadsinsalser bör ocksäövervägas. Stödformen (strukturgaranlier för ökal rörelsekapital videxport) är värdefull. Det är dock angeläget att slödet fär en sädanadministrativ uppläggning att förekommande säkerheter ej belastar sökandeföretageisnormala banksäkerheter. exportråd: har ansvar förverkställigheten av ex-porlslödsprogrammet för den glasinduslrin fr.o.m.budgetåret 1980/81:89 79 1973/74. Exportstödet har likal frän . vid stödpeiiodensbörjan /71 lill 3 milj. kr. för innevarande budgetäi och iippgär lolall lill14725 milj. kr. För de svenska glasbruken iir exporlförsäljningen avavgörande belydelse för möjlighelerna att leva vidaie. En målsätlning för exportslödspro-grammelhar därför varit att hos utvecklingsbara företag genom ökat exporlengagemangminska beroendet av den svenska marknaden. Exportandelen ulgör nu av dentotala produktionen av hushalls- och prydnadsglas. Är 1975 var motsvarandesiffra räknai i löpande priser. Volymmässigi har inle exportförsäljningenökat - den har först nu kommil upp på samma nivä som 1974 efter en kraftignedgång. Degemensamma älgärderna har. som ell komplemenl till förelagens egna ätgärder.lett lill synbara långsiktiga resultat pä vissa marknader. Pä andra marknaderhar stödel i viss män bidragit till bibehållna positioner trots vikandekonjunkturer och andra svärighelei. En annan effekt av exportprogrammet är delnärmare samarbele i marknadsföringen mellan olika förelag som programmetinitierat. Detta gäller i synnerhet för de fristående bruken. Del är osannoliktan gemensamma kraftfulla exporlålgärder skulle komma till ständ ulan en aklivinsats frän den exportfrämjande organisafionen. Som en följd av---- svårigheier alt åstadkomma enbreddning av den gemensamma marknadsföringen, anslås numera största delenav export slödel till företagsindividuella äigärder. kräver dä (en) mark nadsplan av förelagen för all kunna bedöma var åigärderna skall sättas in. Härigenom har man också uppnati en bättre och långsikiigare marknads planering bland företagen. Tillsammans med förelagen eftersträvas en koncentration av insaiserna genom all prioritera vissa marknader för all inle splittra de begränsade resurserna. Som ell resullal av detta kan man nu börja skönja en nägot större koncentration av exporlförsäljningen till vissa marknader.--- De individuella exportstöden har möjliggjort sals ningar som förelagen annars inle skulle kunna genomföra. Exportstöd som sätts in till förelag i verklig kris - ekonomiskloch personellt - är inle lill hjälp för dessa förelag. Exporlaktiviieter somerbjuds inom exportstödsprogrammel kan ulnyiljas effektivt endast av företagsom passerat ur krisen eller från början är livskraftiga, har atlraklivaprodukter och en vilja att salsa på export. Därför anser vi all del ligger enviss fara i alt ställa alllför slora förväntningar pä effeklen av enbarl exporlslödsäigärder.Som framgär ovan har en volymökning ej kunnal uppnäs trots exportsatsningar päsenare är. 1 syfte att uppnä den volymmässiga ökningen om per årsom SIND räknat med i den presenterade marknadsprognosen bedömer vi all delkommer att krävas mycket kraftiga insatser på marknadsföringssidan. Enförutsättning för alt det uppställda mälel skall kunna uppnäs är självfalletalt företagen använder ett utökat exportstöd till merakliviieler ulövermarknadsplanen i dess nuvarande omfattning. Även under sådana förulsällningarföreligger risk all den 5-procentiga volymökningen ej kan uppnås. SIND föreslär att 22,5 milj. kr. anslås för exportstöd ochkonsultinsatser för treårsperioden /82-1983/84. lillslyrker sädanlslöd att ulgä lill de utvecklingsbara företagen i branschen och under förulsällningatt beslutet tages snarasl möjligl för hela ireärsperioden. Beslul itagel försvårar den långsikliga planering som eftersträvas. Denna utökning avexportstödet kommer till största delen all fillfalla de båda flerbmksföre- Prop.1980/81:89 W) De fristående bruken har begränsade möjligheler allsalsa vllei ligare medel på marknadsfi>iingen. Gällande regel om minimum 50procenls företagsinsals för erhållande av individuella cxporlsiöd begränsar defrislående brukens möjligheler all utnyttja exportslödel ytterligare, Väruppfattning är dock all denna regel bor bibehiillas för individuellaexportstöd. En minskning av förclagsbidragel skulle kunna bidraga till mindreseriösa salsningar i vissa läll. Vid borttagande av regeln om 50 procenls företagsinsalsvid individuella ålgiirder finns inle längre samma möjlighel alt styra exportslödellill de utvecklingsbara och livskraftiga företagen inom branschen. Ansträngningarna hillills har galt ut pä an fa glasbrukall samarbeta med varandra. Eftersom de olika glasbrukens produkler i allmänhelär direki konkurrerande är det inte alltid en fordel att samarbeta. Exportrådetser uppenbara fördelar med åtgärder som riktar sig lill företag med olikaproduktområden men med samma målgrupp, exempelvis alt glaspioduk-lernamarknadsförs lillsammans med andra prescmaniklar och heminred-ningsprodukler.Sädana strävanden har ej underlättals av ilen snävt branschinriklade stödformen. Med nuvarande ägarsiiuklur och produklinrikining ser viinga möjligheter an utöka den gemensamma marknadsföringen pä exportniarknaileinalill ell gemensaml exporlbolag, Dessulom anser vi inle alt ell sådanl exporlbolagskulle främja den lolala glasexporlen bl.a, pä grund av all eflertrågesirukturoch marknadsorganisalion skiljer sig slarkl ät i olika länder. I industriverkels förslag anges all någol generösarevillkor för mark-nadseiablering bör gälla. Enligl vår mening är gällande reglerlillräckligl generösa. Slöd utgär för kostnader vid marknadselablering(bildande av säljbolag etc), till olika former av kostnader utöver investeringarunder forsla ärel. löner, hyror, resekostnader ocholika lyper av driftskostnader. Einmaboda och kommuner: I utredningen beskrivsmarknadsföringen som bristfällig och osyslematisk. De svaga marknadsandelarnapä närmarknaderna, l.ex. borde kunna förbällrasbetydligt genom en akliv och syslemaiisk marknadsföring. har föreslagilökade anslag lill exportbefrämjande åigärder. För alt öppna nya marknader bordemarknadsföringen kunna ske genom en för branschen gemensam kanal. Såvitt vi kanbedöma är föreslaget exportstöd ej utformat pä sådanl sätt all gemensammarknadsföring stimuleras. Exportstödet synes tidigare ha uinyltjals av flerbruksförelagen.Effeklen bedöms ha varil mindre god, Eu riklal exporislöd borde iforsla hand komma de mindre bruken till direki nylla, kommun finner för sin del-- alt en syslemaiiskmarknads föring med tillskoll av resurser i ell gemensaml exporlbolag bör kunna höja exportandelen högsl avsevärt, I vart fall bör del föreslagna exportslö del utformas så all gemensam marknadsföring stimuleras. Dä en export ökning ställer höga krav pä rörelsekapilal bör exporllånegaranii frän staten tillförsäkras branschen. kommun: Vad gäller exporten anser kommunen atten samordning av insatserna är nödvändig dels för all äieiia förlorademarknadsandelar och dels för all finna nya marknader. 1980/81:89 81 samt exportbolag kan ifrågasättas men slöd bör ulgä föralt ge alla de mindre glasbruken möjligheler lill en omfattande marknadsföringav sina produkter på exportmarknaderna. Nägra remissinstaser lar upp förslagel rörande län lillinvesteringar. Dessa anför i huvudsak följande. Styrelsen för leknisk utveckling (STU): Inom avsnittet omföretagen - granskas investeringarna och ulredningen finner all detfinns flera lönsamma investeringsprojekt inom den glasindustrin. STUinstämmer i behovet av att satsning görs i dessa lönsamma investeringar.Speciellt bör påpekas vikten av investeringar i mjukvara säsom organisationsutveckling,utbildning och leknisk kompetens vilka vid lönsamhetsproblem oftast försldrabbas av neddragningar. : Anledningen till detkvarstående oulnyil-jade anslaget är förutom osäkerheten i branschen den altförelagen alltför ofta saknar egna insatsmöjligheter .------- De möjliga menockså minst sagt angelägna kostnadssänkningar i produktionen somulredningen redovisat och som fömtsätter invesleringar pä 15 ä 20 milj. kr. perår lorde ej kunna nås med nu föreslagen nivå och konstruktionbeträffande avskrivningslånen. Av remissinstanserna är det endasl Svenska glasbruksföreningensom tar upp frågan. Föreningen tillstyrker SIND:s förslag att den befintligastödformen bibehålls. förslag har i huvudsak mottagits posifivt,fränsetl all regionala och lokala myndigheter i nägra fall har bedömlsatsningen som otillräcklig. Arbelsmarknadsslyrelsen erinrar om all slöd enligtgällande bestämmelser kan utgä även utanför stödområdet. Arbetsmarknadssiyrdsen: För att skapa ökade möjligheter lillalternativ sysselsättning föreslär industriverket i rapporten särskildaregionalpolitiska insalser inom , , , ochFinspångs kommuner. Förslagel innebär att speciella lånemedel - 10 milj. kr.under en treårsperiod - kanaliseras via utvecklingsfonderna i berörda län. Styrelsenser för sin del inga bärande skäl för alt i detla sammanhang föra över ansvaretför regionalpolitiska insatser frän , som reguljärt arbetar i närakonlakl med utvecklingsfonden. Styrelsen vill också erinra 6 Riksdagen1980/81. Prop.1980/81:89 82 om all gällande förordning om regionalpolitiskt stödinnehåller bestämmelser om förulsällningar för sädant slöd även lill verksamheiulanför stödområdet. i : Den riktade regionala slalligautlåningen lar sikte på all redan nu etablera nya arbetsplatser pä glasbruksorlerna.Länsstyrelsen ser della som principiellt rikligt. Tyvärr visar eriären-helenall statliga krediter i den ulformning som är tänkt inte kan förväntas lockafram de invesleringar och ge de nya arbetsplatser som är avsikten. Nivån på deskisserade regionala lånen är lägre än vad som gäller lokaliseringsstödet istödområde 1 och där (exempelvis och i ) har stödel hitlillsavsall synnerligen blygsamma spär. Om glasbruken kommer alt krympa sin verksamhet och nyaarbetsplatser blir nödvändiga anser all berörda orter/kommunerunder exempelvis tre är inplaceras i gällande stödområde 3. Däravföljer all lokaliseringsstödet kan användas pä en relativt kraftfull nivä.Vidare innebär del all staten inte behöver införa nägon ny stödform. Aktuellaanslag lill lokaliseringsslöd lorde räcka ocksä för insatser på glasbruksorterna. i : Om offensiva äigärder integer lillräckliga effekter för all hälla uppe sysselsättningen inom branschen, mäslekraftfulla regionalpolitiska åigärder sällas in. SIND:s förslag om alt slällaspeciella lånemedel på 10 milj. kr. lill förfogande i syfle all skapa allernalivsysselsättning är enligt länsslyrelsens mening alldeles otillräckliga för altkompensera del beräknade borlfallel på ca 285 arbelstillfällen. Enligl deprinciper som lillämpas inom ramen för det statliga regionalpoliliska slödel,skulle SIND:s föreslagna ränlebefrielse pä ca 3 milj. kr. överslagsmässigt istödområde 1 ge ca 120 nya arbelstillfällen. i stödområde 3 ca 25 nyaarbetstillfällen och i stödområde 6 ca 10 nya arbelstillfällen. i län: Föreslagna regionalpolitiskainsatser bedöms få marginell belydelse för möjlighelerna all skapa alternativsysselsättning. Svenska glasbruksjöreningen: Förslagel som möjliggör förutvecklingsfonderna i glaslänen alt aktivt arbeta för skapandet av alternativsysselsättning stöds hell av föreningen. hantverks- och induslriorganisation -Familjeföretagen: Utredningens förslag om speciella lånemedel tillstyrks, : Stödel lill förelagen börkombineras med förstärkta regional- och arbetsmarknadspoliliska åtgärder medsyfte all bereda de personer som friställs inom den glasinduslrin ny sysselsäuninginom andra verksamhetsområden. Viktigt i det sammanhanget är all insatsema intealllför hårt inriktas pä alt skapa alternativ sysselsätlning enbart pä delokala arbetsmarknaderna ide olika bruksorterna. Även om sädana åtgärdersjälvfallet måste finnas med sä bör ändå tyngdpunkten i denna del avstödprogrammet ha en vidare regional snarare än lokal betoning. De regional- och arbetsmarknadspoliliska insaiserna kantroligen behöva komma alt fortsätta efler del all del företagsinriktade stödetupphört. 1980/81:89 83 och kommuner: Förslaget om regionalpoliliskainsatser med 10 milj. kr. är ett bra förslag och hälsas därför med fillfredsställelse.Regionalpolitiskl stöd behövs som kompensation för redan vidtagnastrukturförändringar. menar i motsats till ulredningen alt ävenutvecklingsfonden i mäsle ges möjligheter till samma insatser som iövriga län. Glasbruksindustrin i fär inle slällas äl sidan när delgäller möjligheler till stöd frän samhällels sida, inle minsl mol bakgrund avde sysselsättningsproblem som finns och kan förväntas i länet. Storleken päindustrin i kan dock motivera alt stödet lill administrerasav fonden i i samverkan med exempelvis utvecklingsfonden i Kronobergslän. kommun: Inom kommun föreligger slorlbehov av regionalpolitiskl stöd som kompensation för de strukturomvandlingar som redan förekommit. De föreslagna medel lorde varaför smä för att deuttalade målsällningarna skall kunna uppfyllas. anser----- attett belydande regionalpolitiskt slöd mäste utgä för sals ningar inom turism- och servicenäringarna i "Glasrikel". för all latillvara de möjligheler till ökad sysselsättning det ligger häri för såväl lurism- och servicenäringarna som för glasbruken. De fackliga organisationernas förslag rörandeinvestmentbolag och utvecklingsbolag De remissinslanser som lar upp förslagen ominvestmentbolag och utvecklingsbolag har övervägande kritiska synpunkler. (): NO delar ulredningens uppfattning alt nägol initiativ lill bildande av ett branschomfattandeGlas AB inle bör tas från samhällels sida, eftersom della skulle medföra enännu mer långtgående begränsning av konkurrensen inom glasinduslrin än fusionsalternativet. De berördafackliga organisationerna har till utredningen framfört förslag om bildande avell särskilt utvecklingsbolag med uppgift att administrera branschslödel ochgä in som delägare i nedläggningsholade glasbruk för att driva dessa vidare.Bildandel av ett dylikl bolag skulle enligl NO:s uppfattning kunna medföra att överkapacilelenbibehålls och all frän samhällssynpunkt önskvärda strukturförändringar inom glasinduslrinsnarare fördröjs än påskyndas. NO delar därför utredningens bedömning all förslagelinte bör genomföras. Statens pris- och kartellnämnd: Nämnden ställer sig -liksom industriverket - tveksam till att särskilda bolag bildas, som med aklivistatligt deltagande skall styra strukturomvandlingen av den glasindustrin. Defördelar, som eventuellt skulle ligga i en långtgående produklionssamordninginom den svenska glasinduslrin, bör vägas mot de nackdelar en ökad företagskoncenlrationkan fä ur konkurrenssynpunkt. Det finns risk för att om inte de genomsamordningen lägre produklionskostna- 1980/81:89 84 derna leder lill lägre priser i konsumenlledel ochdärigenom totalt sell en ökad marknadsandel för svenska produkler - den svenskaglasinduslrins slällning yllerligare försvagas i förhällande lill sinautländska konkurrenter. Svenska industritjänstemannaförbundetoch : SIND har framställt vårl förslag angående glasulvecklingpä ell myckel lendensiösi säu, genom all påslå alt effeklen av värt förslagblir all vi skapar en räddningsplanka för ineffek-tiva och olönsamma bruk. Del finnsdärför anledning all i korthet redovisa förslagel om glasulveckling. Glasulvecklingär ell uttryck för de fackliga organisationernas offensiva syn pä glasinduslrinsframlid. Vi vill genom glasutveckling möjliggöra, för både flerbruksförelagenoch de frislående glasbruken, att i slörre ulslräckning komma in pä olikautlandsmarknader. Genom del av oss föreslagna exporlbolaget lillförs branscheni samlad form en kompetent försäljningsorganisation. Vi vill vidare medglasutveckling säkerslälla att glasindustrin kontinueriigt får lillgäng lill yrkesutblldadarbetskraft. Glasutveckling förutsätts fä en akliv roll istrukturomvandlingen. Det skall l.ex. vara möjligl för glasutveckling att gä insom delägare i företag som hotas av nedläggning. Dessa insatser skall dock inlesyfta lill all hälla dödsdömda företag under armarna, däremot lorde ett direkiengagemang av Glasulveckling i nedläggningsholade företag vara betydelsefullt,dä finansiella insalser, som ofta är nödvändiga, härigenom underlättas. Avslutningsviskommer Glasulveckling all innebära ell kompetensiillskoli genom all deanställda får ett inflytande, vilkel i sig lorde vara mycket betydelsefulltför all uppnä en långsiktig konkurrenskraft för den glasindustrin. SlND:s framställning tyder på sädana uppenbaramissförstånd all del lell lill en klar vrångbild. Man har inle med särskiltstort allvar lyssnat på synpunklerna frän den fackliga sidan. : Det mäsle anses som tveksamtom en bransch som den glasinduslrin som i så hög grad är beroende av inleminsl konstnärlig! skapande insalser har rätta förutsättningar att samlas iett framgångsrikt investmentbolag. SlND:s bedömning av--- (förslagel om ell utvecklingsbolag)- delas i alll väsentligt av föreningen. De med en dylik bolagskonstmklionföljande problemen är uppenbara. vill vi understryka all vi nu liksomlidigare är klart positiva till varje samverkan som har rimliga förutsättningaratt bidra till ökad export. Icke minsl angelägen är sådan samverkan som kanförbättra möjligheterna för de mindre bruken att öka exporten. Sädan samverkanförekommer mellan olika företag och forlsall uibyggnad pågår. är en utbyggnad som bäsl sker inifrån förelagen och knappasl genomadministrativa beslul från annat håll. : Med anledning av utredningensdiskussion om branschens ägarförhållanden vill belräffandeförslaget all sammanföra alla de olika företagen i ett gemensaml investmentbolag, framhälla att detla, såsom påpekas i ulredningen. säkerligenförutsätter slalligl delägarskap. Erfarenheterna från andra branscher därsituationen är likartad och där staten engagerat sig ägarmässigt pekar på attde strukturella förändringar som mäste ske ofta fördröjs och all krav 1980/81:89 85 reses pä fortsalla slalliga subventioner under läng tidför all bevara icke konkurrenskraftig produktionskapacitet. Beträffande förslagelall inrätta ett utvecklingsbolag, "", vill vi framhällaatt detla i väsentlig grad synes syfta till aU garantera bevarandet avproduktionskapacitet som saknar eller har mycket svag konkurrensförmåga.Sveriges industriförbund tar därför avstånd från båda dessa alternativ. kommim anser-- att de fackliga organisationernasförslag om ell utvecklingsbolag måste utredas närmare. Skulle detvisa sig att nuvarande ägareförhållanden omöjliggör en samlad exportsatsning,bör regering och riksdag fatta nödvändiga beslul för branschens överievnad. Forskning och utveckling samt teknisk utbildning Frägor rörande forskning och utveckling för den glasinduslrinhar SIND i huvudsak behandlat i en särskild rapport, som även innefattar eftförslag om stöd till fortbildning av teknisk personal och driftspersonal.Rapporten har remitterats lill endasl ett begränsai anlal remissinslanser. Fleraremissinstanser, främsi styrelsen för leknisk utveckling. Glasforskningsinstitutetsamt industrins och de anställdas organisationer, har lämnat ingåendesynpunkter pä FoU-verksamhelen inom branschen. Förslaget om tekniskfortbildning stöds av en enhällig remissopinion. anser-- att del är viktigt alt viss glasleknologisk forskningfinns i landet. Det bör finnas kunskaper och leknisk kompelens på de olikaföretagen och det är önskvärt att kunskaperna och erfarenheterna tas till varagenom samverkan mellan de olika företagen. Skolöverstyrelsendelar industriverkets mening all del är angeläget att stödja fortbildning avteknisk personal och driftspersonal inom den glasindustrin och attfortbildningen ges statligt stöd. vill i sammanhanget erinraom möjligheterna att i gymnasieskolan anordna s. k. högre specialkurs förkvalificerade glasarbetare med den tvååriga kursen i glastillverkningsom grund. anser det---- mot bakgrund av denak tuella ulvecklingen inom den glasindustrin - angeläget alt få lill slånd forsknings- och utvecklingsinsatser som svarar mot glasförelagens behov och som på ett smidigt sätt kan föras ut till företagen. Styrelsen delar utredningens uppfattning om den betydelse för den glasin dustrin en leknisk fortbildning kan ha. Styrelsen för teknisk utveckling (STU): I utredningenkonstateras all flertalet medlemmar i avstår från sinamöjligheter att styra det gemensamma FoU-arbetet. 1 krisbranscher där deenskilda företagen har stora interna problem torde det tyvärr vara naturligtall företagsledningen ägnar mindre uppmärksamhet åt styrning av branschorganen.Detta ställer forskningspersonalen inför stora problem då den inte upplever ettaktivt gensvar på sitt arbete från företagen. En följd blir även alttillgängliga personal- och utrustningsresurser inte ulnytljas optimalt. Behovetav aktivt dellagande i styrningen bör därför poängteras för före- Prop.1980/81:89 86 Den förelagare som aklivi deltar i siyrarbciellorde även ha större förulsätlningar all inom sill förelag snabbi lillgodogörasig tekniska utvecklingsresultat. De fackliga organisationerna har lilen förståelse för Glasforskningsinsliluleisgrundforskning. Enligt STU:s uppfallning kan inle del arbele som bedrivs vid inslilulelkaraktäriseras som grundforskning. Däremol bör arbetssättet vid angripande avproblem kunna anges som tekniskl-vetenskapligt. STU instämmer med Stiftelsen om all enneddragning av verksamheien skulle påverka effektiviteten i FoU-verksamhelenmyckel menligt. Vid ulvecklingen av de kontinuerliga vannorna förekom medhänsyn lill förväntade konkurrensfördelar myckel litet av samarbele mellan deförelag som införde denna leknik. Detla fick lill följd all samma dyrköpta ertarenhelervid utveckling och inkörning av processerna gjordes vid flera förelag. Iefterhand kan därför konslaleras all ell slörre samarbele och erfarenhetsutbytehade varil till fördel för alla parter. För kommande ulvecklingsprojekl bördärför de positiva effeklerna av samarbete tas bällre tillvara. En jämförelse har gjorts med forskning och utveckling inomden västtyska glasinduslrin. Säsom inledningsvis konslaleras har den västtyskaglasinduslrin en väsentlig belydelse för den totala sysselsällningen. Enbart dellamedför all det är tveksamt all dra alllför många paralleller mellan svensk FoUoch västtysk. STU anser att det hade varit värdefullt med nägon analys av hur FoUbedrivs i även något eller nägra andra länder där glasinduslrin intar en mindrecentral plals i samhällel. Den kollektiva forskningen inrymmer vanligen bädeforskning dvs. kunskapsuppbyggnad och leknisk utveckling. Verksamheien bör ävenvara anpassad lill målgruppen. Delta innebär all en acceptabelteknisk-vetenskaplig nivå på arbelel måsle förenas med kravel pä all resullalenskall kunna förmedlas lill målgruppen. Forskningsuppdragen skall även varaanvändbara förde smä företagen om sådana ingär i kolleklivet, Enligl STU:suppfattning ligger Glasforskningsinslilulels värde mer i all verksamhetenbedrivs på ell sätt som effektivt stöder de smä förelagen än i att FoU-arbetelsteknisk-vetenskapliga nivä hålls hög. Säsom lidigare angivils har STU förståelse för svärighelernaatt bedriva långsiktigt syftande forskning i en bransch med akula ekonomiskasvårigheter. mäsle dock poängteras faran med all överge den långsiktigaforskningen för att salsa pä de dagsaktuella problemen. En parallell bör härkunna dras till invesleringar kontra underhäll.