prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Moderata kvinnoförbundetanser alt fördelningen bör ske utifrån antalet genomförda kulturarrangemang ochantal stalsbidragsberättigade studie-cirkehimmar, ev. också kosinadema förprogrammen. Flera kullurarbetarorganisationerföreslår atl bidraget ställs i relation lill antalet medverkande. Till dessahör bl. KL YS, Rikskonserter och . Teatercentrumföreslår alt ersättning utgår enligt följande principer: program med 5medverkande och däröver: kostnadstäckning, program med 3-4 medverkande:70% kostnadstäckning och program med 1-2 medverkande: kostnadsläckning. Danscentrumoch Illustratörscentrum framför liknande synpunkler och föreslår all även tidsätgångenbeaktas. Fleraremissinstanser anser att en slörre andel av anslaget bör gå ideellaorganisationer utan studieförbundsanknylning. Till dessa hör bl.a. RRV,kommun och flera kulturarbelarorganisalioner däribland musikanter. RiksförbundetSveriges amatörorkestrar anser all den del av bidraget som går lill ideellaorganisationer utanför studieförbunden måsle utvecklas i takt med inflationen.Förbundet föreslår vidare alt av bidraget skall fördelas lill dessaorganisationer. framhåller att resurserna måsle öka särskill för de ideellaföreningarna saml all bidragen oftare än nu bör utgå lill invandrarnas egnaorganisationer. ABFoch SSU anser tro alt fördelningen mellan sludieförbunden och de ideellaföreningarna utan studieförbundsanknylning är rättvis. kulturarbelarorganisalioner anser att bidragshanteringen är alltför starktknuten lill sludieförbunden. Till dessa hör bl.a. orkes- Prop.1980/81:127 153 Illustratörscentrummotsätter sig tendensen till monopolisering av kulturlivet tillbildningsförbunden. anför atl det av rapporten framgår att kulturprogrambidragel fåttmyckel liten belydelse för de ideellt verksamma kulturföreningarna. Främstaorsaken är atl anslaget är så hårt knutet till studieförbunden och att anslags-och bidragsbestämmelser på alla nivåer är anpassade lill studieförbundensintressen. Förbundet anser del inte motiverat atl studieförbund ochbildningsförbund skall administrera medel konstulslällningsverksamhet närde har så begränsad erfarenhet av sådan verksamhet. och Botkyrkakommuner föreslår atl kommunerna erhåller ett generellt statsbidrag för atlstimulera kulturprogramverksamhelen. sådant bidrag skulle bättre lillgodosedel ideella föreningslivets behov och samfidigt innebära att ansökningsförfarandelförenklades. Några remissinstanserlar direkl avstånd från del i en reservation framförda förslagel attlänsbildningsförbunden skulle fördela kulturprogrambidragel. Till dessa hörbl. a. ABF, SV och . Deflesta remissinstanser har mgenling att erinra mot förslaget att kulturprogramverksamhelenskall utvärderas kontinuerligt. Ett par remissinstanser är dock kritiska lillförslaget. Folkuniversitetetanser atl en kontinuerlig utvärdering inte behövs. Illustratörscentrum menaratt förslaget om kontinuerlig utvärdering innebär en kraftig utbyggnad avmaskineriet mnt kulturprogrammen trots att det är programmen själva som ärviktigast. Om utvärdering skall ske bör dock även kulturarbetarna delta iutvärderingsarbetet. 1980/81:127 154 Sammanfattning av Utvärdering av statsbidrag för experimentoch utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer 1974/75-1978/79, rapport från 1979:4 samt sammanställning av remissyttrandenöver rapporten. Kulturrådethar överlämnat sin rapport (1979:4) Utvärdering av statsbidragför exeriment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer1974/75-1978/79. Statsbidraglill experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörerinfördes . Det har uppgått lill 2 milj. kr. Statens kulturrådhar fördelat bidraget. Bidraget(i fortsättningen förkortat EoU-bidragel) tillkom för att stimulera utvecklingav nya arbetsformer och metoder på amatörområdet. En utveckling avkulturverksamhet i nya och hitUlls relativt oprövade former har också blivitresultatet av den projektverksamhet som kunnat startas inom bidragets ram. Kulturrådetpåbörjade en utvärdering av den verksamhel som genomförts sedan bidragetinfördes . har rådet beviljat projektbidrag till 292sökande. Dessa utgör det huvudsakliga underlaget i utvärderingsarbetet. De projektbidrag sombeviljats organisationer och sammanslutningar har gett dem möjlighet att inomen begränsad tid och inom ett speciellt ämnesområde få pröva nya arbetsmetoderoch atl kunna vidareutveckla de idéer som växt fram i den reguljära verksamhelen.Bidraget har också varit en stimulans till att börja länka i nya banor, enbartav den anledningen att man fått vetskap om bidragets möjligheter. hardet endast varit mindre avvikelser från det vanliga arbetet som man velatpröva, men reglerna för de vanliga verksamhetsbidragen har ändå omöjliggjortdessa avvikelser. Storleken på beviljadebidrag har varil mycket varierande. Från bidrag på 2 (X). till bidrag förprojekt som arbetat i flera är och då fåll . Oavsettbidragsstorlek har organisaUoner och sammanslutningar getts tillfälle atlarbeta under andra fömtsättningar än de vanligtvis har möjlighet att göra. Nackdelarnamed projektslödsformen har visal sig i att många av de projekt som kunnatpåbörjas inom EoU-bidragets ram, tvingats avsluta sin verksamhet när dessamedel förbmkals. Vissa projekt har fortsatt efter 1980/81:127 155 vissaförändringar av arbetsformerna sä att de anpassats till befintligabidragsregler. I några fall har verksamheten kunnal fortleva genom stöd frånkommunen som då tagit ell ansvar för den fortsalla bidragsgivningen. och berörda organisafioner har också haft svårt att föra uterfarenheterna från projekten lillräckligl snabbi och brett. Urkulturpolifisk synpunkl har EoU-verksamheten väl sammanfallit med målen för denstatliga kullurpohtiken. Många projekt har på etl konkret sätl berört etl ellerflera av de kullurpoliUska målen. För landet som helhet haringa stora nya rön kunnal noteras i fråga om metoder, arbetsformer, kontaktermed målgmpper osv. Det är mycket litet av den genomförda EoU-verksamhetensom varit helt ny för svenskt organisationsliv och för amatörverksamheten påkulturområdet i stort. Däremot har EoU-bidraget hjälpt till att ge ylterligarekunskaper om vilka former av kulturverksamhet på amatörsektorn som man i förstahand vill arbeta med och vilka behov av bidrag som finns för att del skall varamöjligt all arbeta på ett för alla parter fillfredsställande sätt, både vadgäller arrangörer och deltagare - medverkande. Genom EoU-projekten har kontaktemamellan amatörer och yrkesverksamma kulturarbetare utvecklats. Tack vare degoda arbetsresultat som presenterats har omgivningens attityder Ullamatörverksamhet på kulturområdet delvis förändrats. Amatörkulturen är i höggrad beroende av omgivningens attityder. Del är därför viktigt atlstudieförbunden saml andra organisationer och grupper som är engagerade i amalörverksamhetenvisar en slor öppenhet vad gäller samverkan mellan avnämare och medverkande,med ekonomiska och praktiska problem osv. I en gemensam strävan alt uppnå de kulturpoliliskamålen är det viktigt alt en levande dialog förs mellan alla de inblandade på kultursektom. För av dem somdeltagit i EoU-projekten har denna form av verksamhel varit ny och oprövad. flesta fall har deltagarna angivit att de upplevt projektarbetet som mycketpositivt. De har haft en större frihet att få arbeta som de själva velat.Samtidigt har detta varit en att nå de mål som man velal förverkliga iprojektplanen. Utvärderingen har lettfram till ställningstaganden vad gäller behov av förändringar av nu gällandestatsbidragsregler till kollektivt skapande grupp verksamhet på kulturområdet. Reglerna förstudiecirkelbidrag bör förändras så alt utrymme skapas för alt genomföra cirkelverksamhelbland handikappade, med två ledare per gmpp. Vad gäller behovet av åldersintegreradverksamhet bör reglerna förändras så atl halva antalet cirkeldeltagare kan varaunder . Likaså bör ekonomiskl utrymme skapas så att statsbidrag kan utgåför material i form av t.ex. film, utslällningsskärmar, uppsättningskostnaderför teater osv. En väsenllig resursförstärkningfrån statsmakternas sida mäste ske för att kulturprogramverksamhelen skall ha möjlighelatt utvecklas kvalitativt 1980/81:127 156 Det är också väsentligl atl inom reguljära bidragsramar georganisationer möjUghet atl bedriva en kontinuerlig utvecklingsverksamhetgenom utökade verksamhetsbidrag. Kulturrådetbör även fortsättningsvis tilldelas medel för fördelning lill experiment ochutvecklingsarbete med kulturell verksamhet bland amatörer. Följandeändring av bidragskungörelsen 4 § föreslås: "Statsbidragför visst projekt beviljas för högst . Om särskilda skäl föreligger, kanstatsbidrag beviljas för ytterligare elt eller högst ." Bidragskungörelsenbör även ändras i 10§ enligt följande: "Detåligger att kontinuerligt sammanfalla erfarenheterna av deprojekt för vilka statsbidrag utgått. Rådet skall på lämpligl sätt spridakännedom om sådana erfarenheler som är av allmänt intresse." Efterremiss har yttranden över rapporten avgelts av , socialslyrelsen,efter hörande av Lekmiljörådel, , riksrevisionsverkei(RRV), statskontoret, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),(), statens invandrarverk. Svenska ().Regionmusiken, Stiftelsen (riksutställningar), statensungdomsråd (SUR), Svenska kommunförbundel. , , Tjörnsoch kommuner. , Svenska filminstitutet.Landsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen /SR, ,, Förmedlingsbyrån för kulturprogram.Handikappförbundens centralkommitté (), , ,, (), (), bildningsverksamhet (NBV), Brevskolan,lOGT-NTO, , , radio AB, riksradio AB, , lokalradio AB, Vi Unga, Unga Örnar, KÖRSAM, . Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbelsnämnd (KLYS),(), ,Författarfonden, Kontaktnätet, unga musikanter, Teatercentmm,Författarcentrum, Musikcen-imm och Illustratörscentrum. Hämtöverhar yttranden kommit in från Svenska Danspedagogförbundei och . Remissyttrandenaredovisas kortfattat nedan. Prop.1980/81:127 157 Någraremissinstanser anför kritiska synpunkter på rapportens uppläggning ochinnehåll. SÖanser atl en mer utförlig analys av bidragsanvändningens utveckling underfemårsperioden skulle vara av stort värde för en bedömning av bidragelseffektivitet. Socialstyrelsenifrågasätter värdet av kulturrådels utvärdering med anledning av att rådetinte redovisat syftet med utvärderingen, inte följt upp de icke bidragsbeviljadeprojekten, påbörjat utvärderingen först efter det statsbidragetinfördes, till stor del byggl utvärderingen på dala från redogörelser somsamtliga projekt inlämnar lill först efter verksamhetensgenomförande samt ej redogjort för vilken utvärderingsmetodik som fillämpats ide tre delutvärderingarna. Styrelsen är därför tveksam ide summeringar och sammanfattningar som görs. UHÄframhåller atl rapporten är elt resultat av elt internt utvärderingsarbete. Dellaförhållande aktualiserar frågan om den myndighet som är ansvarig för en viss verksamhelockså skall vara den som utvärderar samma verksamhet. UHÄ framhåller också atten teoreUsk och metodisk diskussion saknas i rapporten. KROsaknar en redovisning av misslyckade projekt eftersom de är synnerligenvärdefulla ur experimentsynpunkl. Ettstort antal remissinstanser, däribland . ,och anför att rapporten visal atl EoU-bidragel fyller etlvikligl behov och har möjliggjort en utveckling av kulturverksamhet i nya ochhittills oprövade former. HCKmenar all EoU-bidragel är ett viktigt komplement lill andra bidragsformer ochalt det bidragit till alt engagera flera människor i handikapprörelsen samtmöjliggjort en verksamhet utifrån olika handikappgmp-pers fömtsättningar. HCKanser dock atl kravet all verksamhelen skall bedrivas lokall medför svårigheterför mindre handikappgmpper. Det bör därför finnas möjlighel att få stöd tillregional, kanske även cenlral verksamhet. HCK påpekar också att även omintegrationsprincipen är riktig måsle det finnas möjlighel verksamhetenbart med handikappade. 5V anser alt del är särskilt värdefulh alt medel finns för experimentverksamhetpå det kulturella området där studieförbund och amatörer kan samverka. Teatercentrumframhåller atl EoU-bidraget har haft en oerhörd betydelse för möjligheternaatt genomföra flera av de mer kända arbetarspelen, Öppet husfestema och andravikliga nya amalörkulturella uttryck. Verksamheten har varil aktiverande förde lokala föreningarna och för alla enskilda som deltagit och har dessutomvarit sysselsättningsskapande för yrkesverksamma kulturarbetare. Amatörkullurenskall inle ses i motsatsställning till den professionella kulluren. Projektsom erbjuder stimulans och utbyte mellan professionella och amatörer är ett måsleför en fortsalt förnyelse och utveckling av kulturlivet. 1980/81:127 158 Eltfåtal remissinstanser är kritiska mot EoU-bidraget. anser sigsakna underlag för en säker bedömning av hur utdelade medel använtsmen har ofta funnk anledning att känna undran och skepsisöver den bidragsfördelning och de bidragsändamål som redovisats. SKS beklagar djupt atl möjlighielenatl få en ansökan beviljad skall vara knuten lill den sökande organisationensresurser vad gäller skolad och erfaren personal. Detta kan omöjligen stå isamklang med del kulturpolitiska mål, som säger att kulturpolitiken i ökadutsträckning skall utformas med hänsyn till eftersatta gmppers erfarenheter ochbehov. SKS anser således all EoU-bidraget är en bidragsform som gynnar amatörverksamhelendast om denna är organiserad på etl professionellt säll. Kontaktnätetanser alt utvärderingen tyvärr visal på alt EoU-bidragel är ett bidrag förstudieförbund och liknande med professionella bidragsansök-ningsskrivare. Fleraremissinsianser biträder kulturrådels förslag till ändrade regler för sludiecirkelverksamhet.Till dessa hör bl.a. , , lOGT-NTO och . anser a.tt möjligheten all genomföra cirkelverksamhel med tvåledare per gmpp även bör gälla cirklar bland invandrare. Tväremissinstanser är kriUska lill ändrad åldersgräns för studiecirklar. Statensungdomsråd menar alt det finns risk alt studiecirkeln kan komma att användassom en form av barntillsyn. anser alt minst hälften av dellagarna bör vara över arton årannars kan det bli en renodlad bam- och ungdomscirkel. Förbundet menar att detkan vara viktigare att ge generösa bidrag där målsättningen är all skapakontakt mellan generationerna än atl ändra åldersgränsen pä säll som föreslås irapporten. Amatörteaterns riksförbundbetonar att det mäste skapas fömtsättningar för bidrag till uppföranderätlskostnader. Fleraremissinstanser instämmer i behovet av atl inom reguljära bidragsramar kunnabedriva kontinuerlig utvecklingsverksamhet. Till dessa hör bl. a. HCK,Amatörteaterns riksjörbund och Musikcentrum. Riksteaternanser att en väsenllig förstärkning av amatörgruppstödet inom ramen förbidraget UU fria gmpper skulle ge många långsiktigt arbetande gmpper möjlighelalt bedriva experiment- och utvecklingsarbete inom sin ordinarie verksamhet. framhåller att försl när verksamhelen som sädangaranteras möjligheter till fortlevnad bör man avsälla elt rimligt belopp lillnya experiment. Prop.1980/81:127 159 Etlpar remissinsianser är Iveksamma till särskilda medel för experiment- ochutvecklingsarbete. Landstingsförbundetkonstaterar att experiment- och utvecklingsarbete bör ingå som en naturlig ochsjälvklar del i organisationernas arbete. Genom etl separat bidrag förstärker manskillnaden mellan den ordinarie verksamheten och experimentverksamheten.Förbundet anser därför atl en närmare koppling mellan EoU-bidraget till deordinarie verksamhetsbidragen bör prövas. LOunderstryker behovel av atl föreningslivet ges resurser för en kontinuerligutvecklingsverksamhet på kulturområdet framför ett stöd till projekt av dennakaraktär. En olägenhet med projektstöd är all del viktiga samarbetet mellankulturarbetare och amatörer riskerar att bli tillfälligt och sporadiskt. Projektstödskapar också en omfattande administration i föreningslivet och bidrar tillryckighet i verksamhet och organisation. Del medför också en risk för ickeönskvärd styrning av verksamheten. Fleraremissinsianser instämmer i kulturrådels förslag alt ställa ytterligarebidragsresurser till förfogande för kulturprogramverksamhet. Till dessa hör bl.a.Kriminalvårdsstyrelsen, NBV, KÖRSAM och . Ungefärhälften av remissinslanserna förordar alt även i fortsättningenskall tilldelas medel för fördelning av bidrag lill EoU-verksamhet och attbidraget räknas upp kraftigt. Dit hör t. ex. , ,och . IMframhåller atl del kan finnas behov av elt relativt begränsat statsbidrag av EoU-karaklär,men alt ändamålen i så fall bör vidgas och innebära ökade möjligheter attstödja större kulturprojekt bland amatörer och att kraven pä nya former och meloderbör reduceras. Enallmän princip för lokalt utvecklingsarbete är att användningen av medlenständigt omprövas, sä all de används rörligt och sä alt verksamhetens ulvecklingskaraklärbevaras. Det finns annars risk atl den fär reguljär och permanentkaraktär. Någraremissinsianser har synpunkter på fördelningen av bidraget. framhåller att man i större utsträckning bör bevilja invandrar-och minorilelsorganisalioner ekonomiskt stöd i stället för alt ge bidrag tillsvenska organisationer till aktiviteter bland dessa gmpper. Botkyrkakommun anser att ett generellt bidrag bör utgå till kommunerna för EoU-arbeteinom kulturell verksamhet bland amatörer samt att de föreningar ochorganisationer som inte är anslutna till studieförbund måste beaktas i högregrad i den framtida bidragsfördelningen. SVmenar att bidraget bör utgå centralt till studieförbund som i sin tur Prop.1980/81:127 160 gören fördelning till lokala projekt. Det skulle bl. a. medföra förenklad adminislraUon. SKSframhåller alt säväl ansökningsförfarandet som bidragsgivningen sker efter heltfelaktiga principer och all bidraget i sin nuvarande form är praktiskt lagetoåtkomligt för mindre organisationer. Fleraremissinsianser instämmer i kulturrådels förslag att statsbidrag skall beviljasför högst , samt vid särskilda skäl för ylterligare ett eller högst tvåår. Till dessa hör bl. a. RRV, , kommun. Vi Unga ochAmatörteaterns riksförbund. LOanser all slöd bör kunna utgå samt vid särskilda skäl förytterligare ell - . Landstingsförbundetavstyrker den föreslagna ändringen av bidragskungörelsen. Deflesta remissinstanser har ingenting alt erinra mot alt kulturrådetkontinuerligt skall sammanfatta erfarenheterna av projekt som erhållit slatsbidragsaml sprida kännedom om sådana erfarenheler som är av allmänl intresse. SÖframhåller att det är väsentligt att de arbetsformer som bidragen understöttutvärderas bäde ur anangörsorganisalionernas synvinkel och ur den bidragsförmedlandemyndighetens utvecklingsperspektiv. 1980/81:127 161 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 1 Förslag till lag om ändring ilagen om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 3 2 Förslag till lag om upphävandeav förordningen om statsbidrag kulturprogram inom föreningslivet 3 1 Inledning........................................................ 4 Dess framväxtoch roll ............... 7 2.1 Folkbildningens framväxt .............................. 7 2.2 Vuxenutbildningsreformerna.Vuxenutbildningens mål 11 2.3 Kullurreformerna och dekulturpolitiska målen . 3 Behovetav reformer på folkbildningens område ..... 13 3.1 Inledning ................................................. 13 3.2 Folkbildningsulredningensförslag .................. 14 3.3 förslag ...................... 15 3.4 Remissyttrandena ..................................... 16 3.5 Folkbildningens mål ochkännetecken ........... . 17 3.6 Utgångspunkter för ettförändrat bidragssystem 21 4 BidragUll folkbildning ..................................... . 27 4.1.2......................................................... Villkorför bidrag 30 4.2 Bidrag till kulturverksamhet ifolkbildningen m. m 33 4.3 Övriga bidrag ........................................... 40 5 Kommunalvuxenutbildning ........................... ..... 43 5.1 Mål, målgmpper ochprioriteringar.................... 43 5.2 Gränsdragning mellan kommunalvuxenutbildning och studieförbund 45 6 Samverkanoch arbetsfördelning .................... 48 6.1 Samverkan .......................... ................ 48 6.2 Arbetsfördelning ................... .............. 51 6.2.1 Allmänna överväganden igränsdragningsfrågan 51 6.2.2 Idrottens ledarutbildning ..................... 52 6.2.3 Utbildning i företag ............................ 52 6.2.4 Cirkelverksamhet bland institutionsboende 53 6.2.5 Gränsdragning mellan högskolan ochstudieförbunden 53 6.2.6 Gränsdragning mellan cirkelverksamheloch kuUurverk-samhet i folkbildningen m.m 55 7 Tillsynm.m..................................................... 56 7.1 Den statliga tillsynen ................................ . 56 7.2 Studieförbundens tillsyn m.m......................... 58 8 Övrigafrägor ................................................ 59 8.1 Timstudiestöd ......................................... . 59 8.2 Kontakttolkutbildning ................................ . 59 9 Hemställan ................................................... 59 10 Anslagsberäkningar /82 ........ . 60 11 Beslut ......................................................... . 64 Prop.1980/81:127 162 Bilaga2 Sammanfattning av Folkbildning för 80-lalet (SOU 1979:85, slutbetänkandefrån folkbildningsutredningen) Bilaga3 Sammanfattning av komvux och studieförbund. Arbelsfördelning och samråd (SOU1979:92), delbetänkande frän komvux-utredningen Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över Folkbildning för 80-talet utomavsnitten om studieförbund - vuxenutbildning om kulturverksamhet ochom annan bildningsverksamhet Bilaga5 Sammanställning av remissyttranden över Komvux och studieförbund.Arbetsfördelning och samråd samt avsnittet 5.1 (-kommunalvuxenutbildning) i Folkbildning för 80-lalet Bilaga6 Sammanställning av remissyttranden över Folkbildning för 80-talet, avsnittenom kulturverksamhet och annan bildningsverksamhet Bilaga7 Sammanfattning av kulturprogram i föreningslivet, rapport från 1979:3saml sammanställning av remissyttranden över rapporten Bilaga8 Sammanfattning av utvärdering av slatsbidrag för experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer 1974/75-1978/79,rapport från 1979:4 samt sammanställning av remissyttranden överrapporten