prop · G403187 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:187 Regeringens proposition omvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade uldragav regeringsprotokoll. Ipropositionen redovisas överenskommelser som har träffats med sjukvårdshuvudmännenom vissa ersättningar från sjukförsäkringen samt omstatsbidrag till den psykiatriska vården . Vidare redovisasöverenskommelser om frågor i samband med länsläkarorganisationens avvecklingsamt om kompensation till staten för övertagande av driftkostnaderna förskyddade verkstäder, arbetsvårdsinsti-tut m. m. Överenskommelsenom ersättningar från sjukförsäkringen innebär bl. a. att det införgenomförandet av en ny hälso- och sjukvårdslagstiftning införs en särskildekonomisk ersättning till de offentliga sjukvårdshuvudmännen för förebyggandehälsovårdande insalser samt primärvård, inräknat långtidssjukvård. Dennaersättning med 200 milj. kr. fördelas schablonmässigt mellansjukvårdshuvudmännen med . Överenskommelseninnebär vidare att sjukförsäkringens läkarvårdsersätlning fillsjukvårdshuvudmännen höjs . per läkarbesök fr. o. m. den 1januari 1982. Försäkringens ersättning för sjukvårdande behandling som utförsav annan personal än läkare höjs . per besök.Patientavgiften vid läkarbesök fär höjas från högst 25 till högst . och till högst . fr. o. m. den 1 januari 1983.Avgiften för sjukvårdande behandling får höjas från högst . till högst 20kr. fr. o .m. Ersättningarnafill sjukvårdshuvudmännen för ambulanstransporter och tillhandahållande avhjälpmedel åt handikappade höjs också. Av hjälpmedelsersättningen skall vissdel användas för finansiering av handikappinstitutets verksamhet m. m. Vidareförutsätts att sjukvårdshuvudmännen successivt bygger upp en samordnadtolktjänst för döva och dövblinda m.fl. 1 1980/81. 1980/81:187 2 Sjukförsäkringensersättning för sjukhusvård höjs från 40 . per vårddag.Sjukpenningavdraget för den försäkrade vid sjukhusvård höjs från 30 till35 kr. Liksom f. n. får dock avdraget uppgå lill högst en tredjedel avsjukpenningens belopp. Överenskommelseninnefattar också nya regler för avgifter vid sjukhusvård för pensionärer i defall försäkringsersättning inte utgår. Denna fråga kommer att redovisas förriksdagen i särskild ordning. Deändrade reglerna för ersättning från sjukförsäkringen avses gälla fr. o. m. den1 . De i propositionen redovisade förslagen innebär enkostnadsökning för sjukförsäkringen med 589 milj. kr. Överenskommelsenom statsbidrag tiU den psykiatriska vården innebär bl. a. en omläggning avstatsbidraget fr. o. m. till ett allmänt och ett särskilt bidrag. Detsärskilda bidragel skall ersätta nuvarande byggnads- och utrustningsbidrag. Avsiktenär att utreda förutsättningarna all fr. o. m. i ökadomfattning föra samman och schablonisera ersättningarna från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen. Därvid skall även prövas möjligheterna att i detlaersättningssystem inrymma - helt eller delvis -nuvarande statsbidrag till denpsykiatriska sjukvården. Prop.1980/81:187 3 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 och 7 §§ samt 3 kap. 4 §lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 6 §2 Ersättning för utgifter för annan behandling med anledningav sjukdom än som sägs i 2-4 §§ (sjukvårdande behandling) utgår om behandlingenombesörjes av staten, landstingskommun eller kommun, som ej tillhörlandstingskommun, eller lämnas av sjukgymnast eUer läkare, som är uppförd på enav allmän försäkringskassa upprättad förteckning. Ersättning utgär enhgt gmndersom regeringen fastställer. I fråga om behandling som lämnas av sjukgymnasteller läkare som har uppförts på den nämnda förteckningen fastställas gmndernaför ersättning för högst i sänder efter förslag av . För utgifter för konvalescenlvård utgår ersättning enligtgrunder som regeringen fastställer. I fråga om ersättning för försäkrads utgifter för resor isamband med sjukvårdande behandling eller konvalescentvård eller för resor isamband med vård som vid sjukdom har meddelats av distriktssköterska ellerdistriktsbarnmorska äger 5 § första stycket motsvarande tillämpning. För hjälpmedel åt handikappade utgår ersättning enligt vadregeringen föreskriver. Bidrag till långtidssjukvård anord- Bidrag skall, enligt de grunder som nad av landstingskommun eller av regeringen fastställerutgå tiU sådan kommun som ej tillhör landstings- förebyggande hälsovård och primär kommun utgår enligt grunder som vård, inräknat långtidssjukvård, som fastställs av regeringen. anordnas av landstingskommun eller kommunsom inte tillhör landstings- 7 §3 Har kommun genom att anställa eller eljest träffaavtal med läkare eller på annat sätt vidtagit åtgärder för att bereda medellösaeller mindre bemedlade personer läkarvård, må allmän försäkringskassa på framställ- 1 Lagen omtryckt 1977:630. 2 Senaste lydelse 1979:646. 3 Ändringen innebär att första stycket upphävs. 1980/81:187 4 ningav kommimen förordna, att kommunen efter grunder som fastslällas av regeringenskall vara berättigad att av kassan erhålla ersättning för kostnad förläkarvård, som sålunda beretts försäkrad. Sådan ersättning må i varje särskiltfall utgivas allenast i den mån ersättning i anledning av vården ej tillkommitden försäkrade själv samt må ej överstiga vad som skolat utgivas till denne, däresthan fått vidkännas motsvarande kostnad. Allmänförsäkringskassa äger med arbetsgivare, som anordnar läkarvård eller vidtagerandra sjukvårdande åtgärder så att kassans utgifter för sjukvårdsersättningkunna antagas minska, överenskomma om skäUg goltgörelse för arbetsgivarensifrågavarande kostnader. Sådan överenskommelse skall för att vara gäUandefastställas av . Hararbetsgivare för jämUkt sjömanslagen (1973:282) haft att vid sjömanssjukdom vidkännas kostnad som avses i 2-6 §§, äger han hos allmän försäkringskassaerhålla goltgörelse för kostnaden enligt bestämmelserna i denna lag. Helsjukpenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundandeinkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmaslehela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör hel för dag. För dag då försäkrad åtnjuter För dag då försäkrad åtnjuter sjukhusvårdskall sjukpenning sjukhusvård skall sjukpenning minskas med , dock minskas med rretrio/ew kronor, dock med högst en tredjedel av sjukpen- med högst en tredjedel av sjukpen ningens belopp. Därvid skall del ningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker belopp varmed minskning sker avrundas till närmast lägre hela avmndas till närmast lägre hela krontal. Sjukpenning vid sjukhus- krontal. Sjukpenning vid sjukhus vård skall dock alllid utgå med lägst vård skall dock aUtid utgä med lägst . Dennalag träder i kraft . 1980/81:187 5 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , , ,, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , , Söder såvitt avser frågor under punkt 1, statsrådet såvittavser frågor under punkterna 2 och 3. Propositionom vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1Sjukförsäkringens ersättningar till sjukvårdshuvudmännen 1.1 Inledning Utvecklingeninom den offenlliga hälso- och sjukvården har varit inriktad påen ulbyggnad av den decentraliserade öppna hälso- och sjukvården i form avvårdcentraler, distriklssjukvård och hemsjukvård samt av sjukhem för densomatiska långtidssjukvården. Denna inriktning gäller också för den fortsattautvecklingen av hälso- och sjukvården i syfte att göra den tUl en lätt tillgänglignärservice. Denav sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppna sjukvården finansieras till väsentligdel genom ersättningar till huvudmännen från den allmänna försäkringen. De nugällande ersättningsreglerna bygger på en överenskommelse som träffades år 1979efter överläggningar mellan representanter för ochLandstingsförbundet. Överenskommelsen, som gäller ersättningarna fillsjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen ,har redovisats för (prop. 1978/79:177, SfU 22, rskr 338). Enredogörelse för gällande ersättningsregler bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1. 11979års överenskommelse förutsattes att frågan om ersättningarna för tiden eflerutgången av skulle bli föremål för nya överläggningar. Efteröverläggningar mellan representanter för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse nu träffats om nya ersält-ningsbeloppm. o. m, denljanuari . Jag kommer i del följande att 1980/81:187 6 lämnaen redovisning av innehållet i överenskommelsen, som bör anmälas för . nya överenskommelsen har förutsatts nya regler för sjukvårdshuvudmännensavgiftsuttag vid sjukhusvård för pensionärer i de fall det inte utgärförsäkringsersättning för sädan vård. De nya reglerna är avsedda att minska denuvarande stora skillnaderna i avgifter för äldre vid långtidssjukvård ochvistelse inom primärkommunal åldringsvård. Inför genomförandet av en ny hälso-och sjukvårdslagstiftning innefattar överenskommelsen vidare en ny generellersättning till sjukvårdshuvudmännen för förebyggande hälsovårdande insatsersamt primärvård, inräknat långtidssjukvård. I överenskommelsen har vidareförutsatts att nuvarande särskilda regler för ersättning från sjukförsäkringenför läkarvård vid ålderdomshem m. m. skall upphöra vid utgången av år1981. bör understäUas innehållet i här angivna punkter i överenskommelsen.Det ankommer i övrigt på regeringen att närmare bestämma ersättningsreglerna.Överenskommelsen bör fogas fill detta protokoll som bilaga 2. Jagförordar att de i överenskommelsen angivna åtgärderna genomförs på det sätt somjag kommer att redogöra för i det följande. Jag avser atl återkomma tillregeringen med förslag till erforderliga författningsbestämmelser sedanriksdagen har behandlat propositionen. För genomförande av de nyaavgiftsreglerna för sjukhusvård för pensionärer krävs ändringar i sjukvårdslagstiftningen.Dessa bör senare bli föremål för proposition. 1.2Bidrag till förebyggande hälsovård och primärvård inräknat långtidssjukvård Hälso-och sjukvårdsutredningen avlämnade sitt betänkande (SOU1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården. I direktiven för utredningenanförde dåvarande departementschefen att en ulgångspunkt för arbetet borde varaatt tillförsäkra alla som bor i landet hälso- och sjukvård på lika villkor.Utredningens förslag borde präglas av en social helhetssyn på hälso- ochsjukvården och därigenom inom ramen för samhällets lotala insatser på dettaområde även innefatta förebyggande insatser. Utredningenkonstaterar i sitt betänkande alt begreppet hälsa har fått en alltmera vidgad betydelse.Såväl den fysiska hälsan som psykiska och sociala faktorer har numera betydelseför dess innebörd. Utredningen understryker kraftigt vikten av att hälso- ochsjukvården i ökad utsträckning inriktas på förebyggande åtgärder. Verksamhetenbör förutom den direkta sjukvården även ha att tillvarata den friska människansintresse av att bevara sin hälsa. Hälsovårdande åtgärder förutsätts vara dels samhällsinriktadeförebyggande åtgärder, dels sjukdomsförebyggande och uppspårande individinriktadeåtgärder och dels slutligen insatser i skedet efter genomgången sjukdom. 1980/81:187 7 Verksamhetenbör naturligtvis omprövas och förändras i enlighet med aktuella behov ochforskningsrön. Utredningenkonstaterar vidare att de nuvarande sjukförsäkringsreglerna inom den allmännaförsäkringen ger sjukvårdsersättning, sjukpenning och föräldrapenning.Ersättning utgår däremot i allmänhet inte för åtgärder som bara syftar till attförebygga sjukdom. En utvidgning av hälso- och sjukvårdens omfattning ochinriktning i enlighet med utredningens förslag skulle underlättas av ettförändrat ersättningssystem från sjukförsäkringen. Ett sådant borde enUgtutredningens uppfattning medge landstingen - i förekommande fall i samplaneringmed andra vårdgivare - alt prioritera hälso- och sjukvårdsinsatserna enligt vadsom för tillfället bedöms viktigast. Sjukförsäkringens ersättning borde därförvara helt neutral och utgå till landstingen med generellt beräknade belopp. StatsrådetHolm avser att i annal sammanhang lägga fram förslag till ny hälso- och sjukvårdslagstiftnng.Inför genomförandel av en sådan lagstiftning innehåller överenskommelsen en nysärskild ersättning med inriktning på atl vara ett generelll stöd tillsjukvårdshuvudmannen för förebyggande hälsovårdande insatser samt primärvårdinräknat långtidssjukvård. Andelenäldre i befolkningen har ökat framför allt närdet gäller de äldsta åldersgrupperna. Ökningen kommer att fortsätta ochförstärkas ytterligare . De äldre har ett väsentligtstörre behov av sjukvård än personer . Framför allt tar de äldreen proportionellt sett mycket stor del av den slutna vårdens resurser i anspråk.För att möta och tillgodose det ökade behovet av insatser för sjukvård för deäldre har en satsning skett på utbyggnad av hemsjukvård. Detta har skett föratt begränsa behovet av omhändertagande på ohka typer av vårdinstitutioner.Förutsättningarna för goda behandlingsresultat är ofta bättre om patienten kanvårdas i sin hemmiljö. Sjukförsäkringen lämnar ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för hemsjukvården med f. n. per besök ellerbehandling. Jag återkommer senare till frågan om höjning av denna ersättning. Deökade satsningarna på hemsjukvård m. m. har dock inte kunnat tillgodose heladet ökade vårdbehovet för de äldre. En kraftig ökning av antalet platser ilångtidssjukvård har därför skett . För att underlätta utbyggnadenav långtidssjukvården infördes en särskild ersättning från sjukförsäkringen tUlsjukvårdshuvudmännen med 170 milj. kr. Föratt underlätta insatser från sjukvårdshuvudmännen vad gäller förebyggandehälsovård och primärvård, inräknat långtidssjukvård, inför genomförandet av enny hälso- och sjukvårdslagstiftning bör i enlighet med överenskommelsen införasetl särskilt bidrag till sjukvårdshuvudmännen med 200 milj. kr. för vardera år1982 och 1983. Det nya bidraget avses fördelat mellan sjukvårdshuvudmännen med24 kr. upphör det bidrag till långtidssjukvårdensom utgått 1980/81:187 8 1980och 1981 med 170 milj. kr. Jagbetraktar denna schablonersättning som inledningen till en mera allmän övergångtill ett enklare ersättningssystem från sjukförsäkringen till de offenfligasjukvårdshuvudmännen. I överenskommelsen förutsätts också att en arbetsgruppskall tillsättas för atl inför nästa överläggningsomgång överväga möjligheternaatt i ökad omfattning föra samman och schablonisera ersättningarna.Arbetsgruppen avses därvid även överväga möjligheterna att i dettaersättningssystem inrymma - hell eller delvis - nuvarande statsbidrag fillkliniker för psykiskt sjuka. 1.3Ersättning för offentlig öppen vård Förläkarvård som ombesörjs av staten, landstingskommun eller kommun som intetillhör landstingskommun utgår ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännenmed ett enhetligt belopp av . för varje besök. Patientavgift fårsamtidigt tas ut med högst . I enlighet med vad som anges iöverenskommelsen bör sjukförsäkringens läkarvårdsersättning tillsjukvårdshuvudmännen fr. o. m. höjas . per besök.Patientavgift bör få tas ut med högst . och med högst 40 kr.under år 1983. Vid läkarbesök hos den sjuke bör få tas ut en tUläggsavgift med20 kr. De nämnda beloppen inkluderar liksom f. n. sådana röntgen- ellerlaboratorieundersökningar som patienten kan bli remitterad till vidläkarbesöket. Vid rådfrågning per telefon bör patientavgiften vara högst 15kr., vilket belopp motsvarar arvodet. Föröppen läkarvård vid sjukhus som drivs av annan än sjukvårdshuvudman men somhar vårdavtal med sjukvårdshuvudman utgår ersättning till huvudmannen enligtsamma regler som om vården meddelats av denne. Således kommer även för sådanvård att gälla tidigare nämnda ersättningsbelopp. Vårdgivaren ersätts sedan avhuvudmannen i enlighet med reglerna i vårdavtalet. Undersökningeller behandling hos sjukvårdshuvudman efler remiss från försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare eller från läkare vid företagshälsovårdsmottagningsom registrerats hos allmän försäkringskassa är avgiftsfri för patienten omdenne har betalat avgift vid det läkarbesök som föranledde remissen. Ersättningutgår f. n. från försäkringen tiU sjukvårdshuvudmannen med . för varjesådan undersökning eller behandling. Denna ersättning bör utgå med oförändratbelopp . Remitteras patienten för undersökning eller behandUngtill privat röntgen-mottagning eller laboratorium som har driftavtal medsjukvårdshuvudman utgår ersättning från sjukförsäkringen tUl sjukvårdshuvudmannenenligt samma regler. Vårdgivaren ersätts sedan av huvudmannen enligt reglerna ivårdavtalet. Ersättningfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen utgär också för vård ellerbehandling som på grund av sjukdom och efter ordination av 1980/81:187 9 läkare lämnas av annan vårdpersonal än läkare, t. ex.sjukgymnast, psykolog eller distriktssköterska. Ersättningen från försäkringen ulgör55 kr. per behandling eller besök. Patientavgift får tas ut med högst 15 kr.per behandling eller besök. I flertalet fall torde inte tas ut någon patientavgift. I enlighet med överenskommelsen bör ersättningen för sjukvärdandebehandling höjas från . per behandling eller besök. Patientavgiftbör få tas ut med högsl . och föreslog i ettbetänkande (Ds S 1978:18) att de särskilda reglerna i 2 kap. 7 § lagen omallmän försäkring om ersättning från sjukförsäkringen till primärkommuner förläkarvård vid ålderdomshem m. m. skulle upphävas efter en tvåårigövergångsperiod. överenskommelse om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen förklarade sigLandstingsförbundet berett att verka för att sjukvårdshuvudmännen senasl fr.o. m. skulle åta sig att fillgodose primärkommunernas behov avläkarvård eller sluta vårdavtal om denna läkarvård. I enlighet med den nyaöverenskommelsen förordar jag att de särskilda reglerna om ersättning från sjukförsäkringenför läkarvård vid ålderdomshem m. m. upphör au gälla vid utgången avår 1981. Jag föreslår att 2 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkringändras i enlighet med vad jag här anfört. 1.4 Ersättning för preventivmedelsrådgivning m. m. Enligt gällande bestämmelser utgår ersättning frånsjukförsäkringen för kostnader för rådgivning i födelsekontrollerande syfte ochi samband med rådgivning angående abort eller sterilisering. En förutsättningför ersättning, som även omfattar kostnader för preventivmedel som i anslulningtill rådgivning lämnas ut till den försäkrade, är enligl lagen (1974:525) omersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m. att rådgivning och ianslutning därtill utlämnade preventivmedel tillhandahålls den försäkradekostnadsfritt. För rådgivning som lämnas av läkare anställd hossjukvårdshuvudman utgår ersättning till huvudmannen med . För rådgivningsom lämnas av annan personal anställd hos sjukvårdshuvudman, t. ex. barnmorskaeller kurator, utgår ersättning med . Meddelas rådgivning avprivatpraktiserande läkare utgår ersättning med varierande belopp beroende påde åtgärder som har utförts. I enlighet med överenskommelsen bör ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen för rådgivningsverksamheten utgå med . per besök områdgivning lämnas av läkare och med . om den lämnas av annan personal. Prop.1980/81:187 10 1.5 Ersättning för vissa läkarutlåtanden När en person ansöker om förtidspension,handikappersättning eller vårdbidrag skall ansökan åtföljas av etlläkarutlåtande. I vissa fall kan också själv föranstalta omatt den som ansökt om pension eller uppburit sjukpenning under en längre tidskall genomgå läkarundersökning. Utfärdas ett utlåtande eller ulförs enundersökning av en läkare som är anställd hos offentlig sjukvårdshuvudman utgårersättning från sjukförsäkringen med . per undersökning eller utlåtande.I vissa fall erlägger den försäkrade . härutöver som patientavgift. Ienlighet med överenskommelsen bör försäkringens ersättning höjas till 143 kr.för här akluella undersökningar och utlåtanden. I vissa fall bör därutöver fåtas ut en patientavgift med högst . 1.6 Ersättning för sjukhusvård När en försäkrad vårdas pä sjukhus utgår f. n. ersättningfrån sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmannen med . Förvarje dag som den försäkrade vistas på sjukhus görs ett avdrag fränhans sjukpenning med . Avdraget får dock uppgå till högst en tredjedel avsjukpenningens belopp och den återstående sjukpenningen skall alltid uppgå tilllägst . I enlighet med överenskommelsen bör försäkringensersättning vid sjukhusvård höjas till . Sjukpenningavdragetbör samfidigt höjas till . per dag, dock högst en tredjedel avsjukpenningbeloppet. Den återstående sjukpenningen bör liksom nu alltid uppgå tiUlägst . För personer som fyllt eller dessförinnanbörjat uppbära hel folkpension utgår enligt 2 kap. 12 § lagen om allmänförsäkring ersättning för sjukhusvård under sammanlagt högst 365 dagar.Eftersom dessa personer vanhgen inte har någon sjukpenninggrundande inkomst ochsäledes inte uppbär sjukpenning kan något sjukpenningavdrag inte göras vidsjukhusvård. Till skillnad från personer med förvärvsinkomster åtnjutersåledes den som blir pensionär helt avgiftsfri sjukhusvård under 365 dagar.Sedan denna förmån förbrukats måste patienten själv betala vårdavgiften tillsjukvärds-huvudmannen. Denna avgift faststäUs av sjukvårdshuvudmannen. Utgångspunktenför avgiftsnivån har därvid varit de avgiftsregler som gäller för sjukpenningförsäkradepatienter. Jag har av flera skäl ansett det önskvärt att nå fram till nyaavgiftsregler på deUa område för aft minska de nuvarande stora skillnaderna iavgift för äldre vid långtidssjukvård och vistelse i primärkommunalåldringsvård och därigenom i praktiken underlätta samordningen mellan socialoch medicinsk omvårdnad. Frågan om avgiftsreglerna för denna patientgrupp hardärför utretts av en arbetsgrupp med representanter för ochLandstingsförbundet. 1980/81:187 11 Denöverenskommelse som har träffats innebär att den avgiftsfria sjukhusvården i365 dagar behälls oförändrad. Sedan dessa vårddagar förbrukats skall inte tasut någon avgift för sjukhusvärd därefter får sjukvårdshuvudmannen ta ut en differenfierad avgift.Avgiften differentieras efter pensionärens inkomst efter skatt. Patiententillförsäkras på motsvarande sätt som vid vistelse i ålderdomshem eltgarantibelopp. Detta belopp motsvarar av folkpensionen inklusivepensionstillskott samt av överskjutande inkomster. Vidare skall skälighänsyn tas till om annan person är beroende av patienten för sitt uppehälle.Hänsyn skall också tas till boendekostnader om det är skäligt att pafienten behåUersin bostad. Även i annat fall bör avgiften jämkas om särskilda skäl föreligger. Somjag nämnt i inledningsavsnittet bör förslag till de lagändringar som behövs förgenomförande av de nya avgiftsreglerna läggas fram för i särskildordning. Resekoslnadsersättningfrån sjukförsäkringen utgår i samband med ersättningsberättigad läkarvård,landvård, sjukhusvård, sjukvårdande behandling, rådgivning i födelsekontrollerandesyfte och sjukvård som lämnas av distriktssköterska eller distriktsbarnmorska.Ersättning utgår som regel i den mån resekostnaderna vid varje besök överstiger30 kr. För resor i samband med landvård och rådgivning i födelsekontrollerandesyfte är karensbeloppet . Ersättningför sjukvårdshuvudmännens sjuktransporter med ambulansbil eller liknande utgårfrån sjukförsäkringen med . för varje invånare som vid årets ingångvar bosatt inom sjukvårdsområdet. Ersättning får tas ut av den sjuke med högsl13 kr. Sjuktransportersättningen bör enligt vad som överenskommitshöjas till . bör den avgift som får tas utav den sjuke bestämmas till högst . Reglernaom ersättning vid sjukresor är f. n. föremål för översyn inom sjukreseutredningen(S 1979:09). Utredningen beräknas avlämna sitt slutbetänkande inom kort.Avsikten är alt de frågor som berörs i utredningens kommande förslag därefterskall tas upp till behandling i särskUd ordning. 1.8 Ersättningför hjälpmedel till handikappade Ersättningtill sjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade m.m.utgår med . för varje invånare som vid årets ingång var bosatt inomsjukvårdsområdet.