prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — terna är intressanta. Genom att visa att det är möjligtatt med relativt enkla medel spara energi och råvaror bör det påverka denallmänna attityden gentemot energibesparande åtgärder inom andra områden. Även/wf finner det av bl. a. psykologiska skäl angeläget att försöka minskaenergianvändningen för förpackningar. Svenska Handelskammarförbundetframhåller att det inte enbart är i processledet som energiaspekten alltmer görsig gällande. En omfattande återvinning samt förbränning av hushållssoporkommer att medföra att förpackningar i ökad grad bidrar till energibesparingarsom kan åstadkommas om material av skilda slag på lämpligt sätt kan utsorterasinom ramen för den totala avfallshanteringens skilda cykler. DLF betonar att energibesparingarmåste ske pä en bred bas, dvs. också inom förpackningsområdet, även omsparpotentialen utgör en liten del av den totala energiförbrukningen. Liknandesynpunkter förs fram av bl. a. och betonar att alla åtgärder som kan medverka till ettdirekt sparande av energi är angelägna att utreda och att energisparkommitténsarbete positivt kan bidra till att skapa en realistisk syn på hur tillgängligaenergiresurser skall användas. 2.3 Blekt och oblekt papper Ett stort antal remissinstanserbetonar värdet av att en övergång sker från blekt till oblekt papper ikonsumentförpackningar. Några remissinstanser sätter emellertid i frågastorleken av den energibesparing som kan uppnäs med en sådan övergång medhänsyn till vissa praktiska svårigheter bl. a. från konkurrenssynpunkt. Även urmiljösynpunkt anser en del remissinstanser att en övergång till oblekt papperär fördelaktig. Inte någon av remissinstanserna anser att det f.n. är lämpligteller nödvändigt med särskilda styrmedel för att få till stånd en övergäng fränblekt till oblekt papper. ochlänsstyrelsen i finner alt en övergäng till oblekt papper minskarutsläppen av miljöfarliga ämnen och att blekt papper är mindre energikrävandeatt tillverka, vilket medför mindre materialåtgång. Därmed blir också kostnadenför råvaran mindre. bedömer dock att effekten totalt sett blirganska måttlig vid en övergäng inom förpackningssektorn eftersom den heltövervägande delen blekt massa går på export. har i princip inget att invända mot att man strävar motanvändning av oblekt papper och kartong i stället för blekt, men betonar attformerna för påverkan måste övervägas noga. Föreningen bedömer också att denpraktiska uppnåeliga besparingen är betydligt lägre än vad utredningen visaroch framhåller vikten av att kunna visa på klara fall, där vinsten kan motiverade kostnader som måste sättas in för att fä resultat. 1980/81:90 Bilaga1.5 Industridepartementet 111 sätteri fråga den energibesparing som kan uppnås genom en övergäng till oblekt papperi konsumentförpackningar. MIGRI och Miljöcentrum anser att en övergång frånblekt till oblekt papper i princip bör avse hela marknaden, såväl transport-som konsumentförpiackningar, och inte enbart producenter med dominerandemarknadsställning. framhåller att mejeriindustrins positivagrundinställning till mjölkförpackningar av oblekt material är dokumenteradgenom att oblekt förpackningsmaterial redan nu används i betydande omfattning.Föreningen framhåller emellertid att det oblekta papperet inte är heltproblemfritt som förpackningsmaterial för mjölk eftersom smakfel ibland uppståri mjölk som föriackas i detta material. Förpackningsmaterial som påverkarmjölkens smak eller andra egenskaper negativt kan inte accepteras med hänsyntill konsumenternas berättigade och högt ställda anspråk på mjölkprodukternaskvalitet. Mejeriindustrin har därför specificerat kraven tillförpackningsleverantören beträffande pappersmassa och plastskiktets kvalitet idet oblekta pappersmaterialet. Härvid kan konstateras att de skärptafordringarna på förpackningsmaterialet medför större energiförbrukning ochdärmed också högre kostnader för det oblekta papperet än vad man tidigareräknat med. Också framför farhågorbeträffande mjölk i oblekt kartong på grund av lukt- och smakproblem som kantänkas uppstå. SPKpåpekar att det finns ekonomiska incitament för förpackningsköpare att övergåtill oblekta förpackningar. Att sä inte har skett i större omfattning ärberoende av vissa s.k. marknadsmässiga förutsättningar. För många företag utgörförpackningens utformning ett viktigt konkurrensmedel. På marknader med ettutbud från flera företag ger ett förbud för svenska producenter att användablekt papper eller kartong i sina förpackningar en konkurrens på icke likavillkor om inte även utländska producenter som säljer på den svenska marknadentvingas över till oblekta kvalitéer. En sådan tvingande bestämmelse förutländska tillverkare är dock enligt nämndens uppfattning inte praktisktgenomförbar. anser att en övergång till oblekt papperi konsumentförpackningar bör begränsas till områden som omfattar varor avmonopolkaraktär, t.ex. mjöl, mjölk och socker. Inom övriga varugrupper bör enförändring f. n. inte ske med hänsyn till den konkurrenssituation som då kanuppstå i förhällande till utländska produkter. tillstyrkerförslaget att energisparkommittén skall medverka till att det från svenskt hållinitieras ett internationellt samarbete för att undanröja konkurrensnackdelarvid övergång till oblekt papper samt förslaget att energisparkommittén skallinitiera förhandlingar med producenter med dominerande marknadsställning isyfte att påskynda en övergång frän blekt till oblekt papper i såväl transport-som konsumentförpackningar. Dagligvaruleverantörers Förhund framhåller ocksårisken med en försämrad konkurrenssituation för svenska tillverkare, om detvingas att använda oblekt Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 112 papper, och instämmmer därför i förslaget om initierandeav ett internationellt samarbete för att undanröja konkurrensnackdelarna. ÄvenSIND understryker vikten av atl en internationell överenskommelse kommer tillstånd för att undanröja konkurrensnackdelar innan en övergång i större skalakan ske. STU erinrar om att styrelsen är ansvarig för lEA-samarbetet inom energiprogrammetIndustriella processer och att har föreslagit ett projekt församarbete inom pappers- och massaområdet. Enligt styrelsens bedömning kan delta läng tid innan några positiva resultat kan nås. Beträffande förslaget attenergisparkommittén skall förhandla med producenter med dominerandemarknadsställning i syfte att påskynda en övergång från blekt till oblektpapper i förpackningar anför LO att detta bör ske i samförstånd medmyndigheter, som har ansvaret för livsmedelsinnehåll och förpackningar medtanke på hälsoskydd. Både av hälsoskäl och för att undanröja icke-tariffärahandelshinder bör enligt LO en internationell samordning ske. anser att något internationellt samarbeteinte bör initieras förrän mera konkreta och genomarbetade förslag föreliggerinom och sedan situationen klarlagts genom samverkan med andra ländersmotsvarande studier och inledda utredningar inom lEA. RRV konstaterar att det f n. intefinns underlag för att bedöma om och i så fall vilka restriktioner som kan bliaktuella. Enligt RSV:s mening torde det av de olika förpackningar som behandlasi rapporten endast vara fråga om förpackningar för mjölk och mjölkprodukter avoblekt papper som ett avgiftsuttag skulle kunna utgöra ett realistisktstyrmedel. Med hänsyn till att de flesta mejeriföretagen redan nu använderoblekt papper i sina förpackningar finns det enligt verkets uppfattning f. n.inte anledning atl överväga ett avgiftsuttag. STU finner det inte hellermotiverat med förbud, tvång och regleringar i syfte att fä till stånd enövergång frän blekt till oblekt papper i nu avsett hänseende. framhåller att det finns tvä konkurrerandeförpackningssystem för mjölk på den svenska marknaden. Systemen skiljer sigtekniskt helt från varandra. Möjligheten att använda oblekt papper imjölkförpackningarna är f.n. begränsad till ett av systemen. Skälet till dettaär att förpackningarna i det andra systemet måste tillverkas av tjockarepapper, vilket visat sig kunna ge oacceptabla smakfel. För dettaförpackningssystem återstår ett betydande och sannolikt tidskrävandeutvecklingsarbete innan en godtagbar oblekt papperskvalitet kan presenteras.Ett föreläggande frän samhällets sida för mejeriindustrin att enbart användamjölkförpackningar tillverkade av oblekt papper innan det är helt klarlagt attdetta är genomförbart för båda systemen och ger rimliga energibesparingarmedför nackdelar, som konsumenterna från andra utgångspunkter måste bedöma somorimliga. MIGRI och Miljöcenirum framhålleratt andra styrmedel bör övervägas om inte överläggningarna med producenterna isyfte att påskynda en 1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 113 övergång från blekt till oblekt papper i förpackningarnager resultat. Denna uppfattning delas av . anser att de snabba prishöjningarna på olja och deytterligare kostnadsstegringrar som är att emotse för bränsle och elkraftinnebär nya incitament för energibesparing, som gör det välbetänkt atl sevilken självreglerande effekt de får innan restriktioner på konsumtionsvaletövervägs. 2.4 Övergång till returnerbara transportförpackningar , , MIGRIoch Miljöcenirum, Svensk liidu-strijörening m.fl. remissinstanser tillstyrkeratt system med returnerbara transportförpackningar förbättras och utvidgas tillnya varugrupper. Även delar denna uppfattning och förutsätterhärvid att man eftersträvar en ökad harmonisering och måtlstandardisering avkonsument- och butiksförpackningar i syfte att få fram ett helinlegrerat, välfungerande och ekonomiskt distributionssystem. Enligl vad iMalmöhus län har inhämtat skulle en kraftig utvidgning av användningen avreturnerbara transportförpackningar medföra ökade hanteringskostnader förbutikerna och även ett visst merarbete för personalen. finnerdet dock önskvärt med en utveckling mot ökat samarbete vad gällermåttsamordning och anpassning till befintliga distributionssystem.Länsstyrelsen ser därför positivt pä förslaget att söka åstadkomma ett ökatsamarbete mellan berörda intressenter och pä sikt uppnå en ökad användning avreturnerbara transportförpackningar. i länföreslär att försöksverksamhet med returnerbara transportförpackningarinitieras. finner det naturiigt alt ansluta sig tilldet förslag som framförs i rapporten om förbättring av befintliga system förreturnerbara transportförpackningar samt utvidgande av dessa system till attgälla andra varugrupper inom dagligvaruhandeln. Anpassning till standardiserademodulsystem liksom införande av branschneutrala förpackningsmärkningar synesför Föreningen vara en självklarhet. För bryggeribranschens del pågår f.n. enav STU, Arbetarskyddsfonden och finansieradutredning. Framtida distributionssystem för bryggerinäringen, med nämndamålsättning. SIS anser att ytterligare typer av returnerbaratransportförpackningar, än de som används , är tänkbara. Utgångspunktenmåste alltid vara att retursystem verkar ekonomiskt fördelaktiga förkonsumenterna vilka i sista hand får stå för kostnaderna. AB Bryggerier påpekar attallt returemballage inom bryggeriindustrin är standardiserat och kan användasav samtliga tillverkare. En anpassning av detta emballage sä att det kananvändas av företag utanför bryggeribranschen är sannolikt ej möjligt och underalla omständigheter förknippat med mycket stora kostnader. De i rapportenbeskrivna depå-8 1980/81. 1980/81:90 Bilaga1.5 Industridepartementet 114 ochpoolalternativen är enligt bolaget sannolikt inte till någon fördel förbryggeriindustrin. Även DLF finner att det föreslagna depå- ochpoolalter-nativet är betungande såvitt avser administration, hantering ochkostnader. Denna uppfattning delas av och . Ävenom det är klart att icke oväsentliga energivinster kan göras genom att ökaanvändningen av returnerbara transportförpackningar anser KF att man haralltför bristfälligt underlagsmaterial för att kunna dra säkra slutsatser förolika produkter. Det är, enligt förbundet, viktigt att först ha ett faktaunderlagangående samtliga de kostnader och de förändringar som kan uppstå i allaproduktions- och distributionsled så att man är säker på varkostnadsbesparingar kan uppnås och hur stora de är. Härvid bör man göra klartför sig att returförpackningarna medför särskilda kostnader som t. ex.returtransporter, rengöring, sortering, lagerkostnader etc. Förbundet föreslåratt en särskild arbetsgrupp bildas för att utreda hithörande frågor. finner att det inte är möjligt att utanutredning bedöma i vilken utsträckning det skisserade bytessystemet förreturnerbara transportförpackningar är energibesparande och praktisktgenomförbart. Systembolaget framhåller atl nuvarande glastyper för returglas istor utsträckning har standardiserats för att passa den typ avtransportemballage som bolaget anskaffat för sina produkter. Härtill kommeratt produktionskedjan avpassats till just denna typ av emballage. En övergångtill andra produktionsmedel för att få enhetliga transportförpackningar kandärför inte ske inom överskådlig tid. Etl mindre antal remissinstanser ställer sigpositiva till införande av en energideklaration medan andra anser sig tveksammalill sädana deklarationer. Ett stort antal remissinstanser avstyrker förslageti denna del och pekar bl. a. pä att möjligheterna att åstadkomma rättvisaberäkningar med avseende på olika processer och material i förpackningar f. n.måste betecknas som små. Förslaget är också förknippat med ett betungandeupp-giftslämnande och saknar uppgifter om kostnader och besparingsmöjligheter. Konsumentverketanser att det föreslagna registret kan påverka förpackningsproducenterna atttillverka och förpackande företag att välja energisnålare förpackningar. Registretbör även kunna tjäna som underlag för olika informationsaktiviteter i syfte atthöja energimedvetenheten i samhället. Verket anser också atl krav bör kunnaställas på att förpackningar märks med uppgifter om energiåtgång videngångsanvändning samt vid upprepad återanvändning resp. återvinning. Sådanmärkning kan ge enskilda konsumenter väsentlig information både vid val mellanolika förpack-ningstyper och vid val mellan olika metoder att göra sig kvitttömda Prop.1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 115 Information på förpackningar utgör enligtverkets åsikt ett bra medel för att vidmakthålla konsumenternas intresse föroch vilja att spara energi. SIND stöder också förslaget om genomförande av enenergideklaration men framhåller vikten av att standardisering sker i enlighetmed strävandena inom lEA. KF finner det lämpligt att under en försöksperiodupprätta ett offentligt register angående olika förpackningars energibehov somnäringsliv och massmedia vid behov kan utnyttja. SIS instämmer i förslagetvilket bör kunna underlätta bl. a. för den dagligvarutillver-kande industrinatt bedöma sina förpackningar från energisynpunkt. anser attresultatet av en energideklaration torde ha mycket blygsam effekt sett irelation till den totala energiförbrukningen i samhället. Betydligt störrefördelar uppnås enligt verket genom införande av energisnål teknik itillverkningsindustrin. Verket har emellertid ingen erinran mot att försök görsmed energideklaration av förpackningar. Verket pekar också på svårigheternaatt uppnå av alla parter godtagbara "standardvärden" för underlagtill deklaration. Vid ett ev. utarbetande av sådana "standardvärden"är det önskvärt att miljöskyddsaspekterna vägs in framför allt mot bakgrund avatt energisnålare förpackningar inte alltid behöver vara bättre frånmiljöskyddssynpunkt. Om kravet på energideklaration skall omfatta ävenutländska förpackningar anser i att detta kommer attverka som tekniskt handelshinder och medföra störningar i importen tillSverige. Mot denna bakgrund bör bl. a. omfattningen av dessa problem enligtlänsstyrelsens uppfattning ytterligare utredas. Liknande synpunkter förs framav i och LO. RRV påpekar att det saknasutredning av förhållandet mellan kostnader och besparingsmöjligheter då detgäller det föreslagna registret. Erfarenheterna av liknande register på andraområden visar, enligt verket, atl kostnaderna kan bli avsevärda. Det saknasockså förslag beträffande användningen av ett sådant register. Av rapportenframgår inte heller i vilken utsträckning konsumenternas val av förpackningarkan förväntas påverkas av ytteriigare kunskaper om förpackningarnasenergiinnehåll. Verket kan därför på det föreliggande materialet inte biträdaförslaget om inrättandet av registret. Även SPK avstyrker förslaget. Som skälhärför anför nämnden det osäkra resultatet ur sparsynpunkt och den omfattandekostnadskrävande uppgiftsskyldighet som skulle komma alt åvila företagen. DFUoch DLF för fram samma synpunkter och anser att det föreligger risk för attdeklarationsförfarandet innebär onödig byråkratisk administration utan reellinnebörd och mening. DFU anser att medel i stället bör anslås till en bredareinformation bland rävaru-. material- och förpackningstillverkare samt köpare avförpackningar. PLM PAC framhåller all det blir svårt att konstrueraenergideklarationer som blir någorlunda rättvisande och ens tillnärmelsevisuppfyller syfiet med åtgärden. Denna uppfattning delas av iVäslernorrlands län m.fl. remissinstanser. 1980/81:90 Bilaga 1.5 Industridepartementet 116 pekar på attenergianalysmetodiken alltjämt är outvecklad och framhåller attenergiberäkningarna måste vara jämförbara sinsemellan både vad gäller sammamaterial och i olika länder som mellan olika slag av material. I sak sammasynpunkter förs fram av och . anser vidare att konsumenternasaknar förutsättningar att bedöma när val av en förpackning med relativt högrevärde i energideklarationen är motiverat därför att förpackningssystemet i desshelhet är energisnålare än tillgängliga alternativa system. avvisar också tanken på ett register för energideklarationeroch påpekar bl. a. alt ett sådant register blir svårt att hålla aktuellt. ABPripps Btyggerier framhåller att även om rättvisande energideklarationerskulle kunna göras, kan de lätt leda till missbedömningar och subop-timeringar. Även Svensk Industriföreningavvisar förslaget om energideklaration av förpackningar. i förslaget om en form av publikation med generell information omolika förpackningars energiinnehåll m. m. ser ettoffentligt register över olika förpackningars energibehov som meningslöst. Ävenom registret skulle publiceras på lämpligt sätt skulle informationen nä enmycket liten del av befolkningen och följaktligen få liten effekt vidkonsumentens val av förpackning. MIGRI och Miljöcentrum sätter ifråga om del är tillräckligt med att enbart upprätta det ifrågasatta registret.För att en mer effektiv energibesparing skall uppnås i detta sammanhang börandra mer direkta styrmedel användas. 1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet 117 Sammanfattning av oljeersättningsdelegationens' rapport (Ds I 1980:23) Oljeersättningsdelegationen (OED)~skall enligt sina direktiv verka för samordning av insatserna och föreslååtgärder för att solvärme och bränslen som kan ersätta olja införs idet svenska energiförsörjningssystemet. Det avgörande motivet föroljeersättning pä lång sikt grundas på oljans bristande tillgänglighet ochförväntade prisökningar. Situationen på kort och medellång sikt karaktäriserasav osäkerheter och betydande risker för störningar i oljetillförseln. Denmycket knappa marginal som i praktiken finns mellan möjlig råoljeproduktion ochnuvarande behov innebär att brister på nytt kan inträffa mycket lätt omproduktionen minskar eller efterfrågan ökar. Oljeprisutvecklingen kan därförinte antas få ett jämnt förlopp utan risken för instabilitet är stor. Motiven grundas också på politiskaoch strategiska överväganden på det internationella planet. har inomInternational verkat och bundit sig för att vidta omfattandeåtgärder för att minska beroendet av olja. I föreligger en allmänenighet om det nödvändiga i att minska oljeberoendet genom hushållning ochövergång till alternativ till olja. Viss oljeersättning har redan åstadkommits.Långtgående planer på ytterligare insatser finns främst inom den kommunala fjärrvärmesektorn. OED bedömer dock att en rad hinderav olika slag riskerar att medföra att oljeersättningen inte blir sålångtgående eller sker sä snabbt som önskvärt ur samhällsekonomisk synvinkel.Därför måste en plan utarbetas och ett program för oljeersältning genomföras. Förutom ett sådant program föroljeersättning behövs givetvis åtgärder för en tryggare oljeimport och förhushållning för att minska oljeberoendet. OED har emellertid inte till uppgiftatt behandla åtgärder med dessa syften. OED föreslår som framgår nedanvissa mål för omställning frän olja i olika tidsperspektiv. Vid målsättningenhar OED syftat både till att nå en betydande oljeersättning pä kort sikt ochatl säkerställa alt förutsättningar skapas för en betydligt större oljeersättningpå . Uldragur Ds 1 1980:23. Delegationen (1 1979:01) för solvärme och bränslen som kan ersällasmed olja. 1980/81:90 Bilaga1.6 Industridepartementet 118 strykaatt målet att kraftigt minska oljeberoendet i kombination med att genomförakärnkraftavvecklingen innebär att år 2000-2010 måste av landets totalaenergiförsörjning baseras på energikällor som används endast marginellteller inte alls. Med hänsyn till de trögheter som under alla förhållanden finnsi energiförsörjningssystcmet är detta , särskilt som olja är ettbekvämare, lätthanterligare och mera allsidigt användbart bränsle än många avalternativen. OED bedömer att en omfattande omställning från olja kangenomföras men betonar att kraftfulla åtgärder krävs redan i det kortatidsperspektivet för att den skall komma till stånd. Enligt direktiven har OED:s uppgift sin tonvikt vidsådana åtgärder som kan leda till mera betydande oljeersättning redan inom entioårsperiod. Detta har också präglat övervägandena vid målsättningen. OED anser att målet bör vara att ökaanvändningen av solvärme och fasta bränslen med ca (exkl metallurgisktkol och lutar) vilket motsvarar 2,5 milj. ton olja och börökningen motsvara ca (7,5 milj. ton olja). OED bedömer att de inhemskabränslena inkl solvärme och kol vardera kan svara för ungefär hälften av dentotala oljeersättningen är 1990. Detta innebär en ökning av ambitionsnivån förinhemska bränslen och en minskning av kolets roll i jämförelse med de planersom nu finns i kommuner och industrier. De mål som anges för begränsassnarare av kostnaderna för och möjligheterna att ställa omanvändningssektorerna för andra bränslen än olja än av tillgängen pä sådanabränslen. Målen redovisas nedan sektorsvis i tabellform.Tabellen inkluderar inte de ytterligare effekter som skulle kunna åstadkommasmed åtgärder av mer extraordinär natur. Vilka sådana åtgärder OED övervägt mensåledes inte bedömt rimligt att satsa pä framgår av ett appendix tillrapporten. Nedansammanfattas OED:s förslag till mål: Tabell: OED:s mål för användning av andra bränslen än oljaoch av solvärme i olika sektorer till är 1985 och , TWh/år Kol Sol- Övrigt Summa 1/2' år 198.') 1/2' 1/2 1/2 1/2 30-3.') Prop.1980/81:90 Bilaga 1.6 Industridepartementet ' Mål för torvanvändning sammanlagt är ca. " Bidragen frän torv och skogsenergi förelproduktionen inom kraflvärmeseklorn understiger sannolikt I TWh ' Exkldrivenergi * Solvärme exkl drivenergi Sammanfattningsvis innebär dettaprogram tillsammans med de totala förbrukningsnivåer som förutsattes ikonsekvensutredningens referensalternativ, att oljeförbrukningen minskar från313 TWh till resp . dvs. med ca15% resp . Till detta kommer oljeersättningsmöjligheter genom utnyttjandeav elkrafi-systemet med ca är 1990. Det bör dock understrykas att målenskiljer sig starkt mellan olika sektorer. Inom uppvärmningssektorn innebärsålunda målet atl oljeandelen sjunker frän år ochtill . genom hushållningsåtgärder samt genom ökad användning avfasta bränslen, elvärme och solvärme. Inom samfärdselsektorn bedöms praktiskttagel ingen minskning till 1985 kunna ske och lill 1990 minskning.Större oljeersättningseffekler kan inte påräknas förrän mot idenna sektor.