prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den allmänna karlläggningens omfallning ochkvalitet har betydande inverkan päarbelel inom olika samhällssektorer. Tillgäng lill flygbilder och kartor är nödvändig i mänga sammanhang, och brister i t. ex.aktualitet hos kartmaterialet medförlägre effektivitet, behov av tillfälliga insatser för komplettering, osäkerhet om materialets kvalitetoch i vissa fall att det allmännakartmaterialet över huvud taget kan användas. Av de produkterverket svarar för är den ekonomiska kartan minst aktuell. Genom olika beslut om karlläggning, senast riksdagensprincipbeslut i början av 1960-lalet om kartläggningen över större delen avskogslänen, har elt kartbeslåndskapats som omfattar ca 13000 olika karlblad. Den ekonomiska kartan harpå elt betydande sätt påverkat arbetsrutiner ochverksamhet hos många olika myndigheter och förelag, vilkel också har varit en av avsikterna med kartläggningen. Deninformationsstruktur som har byggts upp har underiältat verksamheteninom i.ex. Ändringar som innebär försämringar i denna strukturfär därför återverkningar på sådana delar av samhället som har stor belydelse för landels totala ekonomi. Atl t.ex. skogsnäringen f. n. får användakartmaterial som är 20 är gammall medför försämrad överblick överskogstillgångar, transportsystem i skogen, ägandeförhållanden osv. På samma sätt innebär bristande aktualitet i denekonomiska kartan för samhällsplaneringenatl i.ex. kommunala planer inle kanupprättas utan betydande tillskott av ny information. 1980/81:100 Bilaga 16 123 Verket anser inte atl del är rimligt medbudgetnedskärningar som direkt försämrarbeslutsunderlaget för i.ex. de nu nämnda verksamhetsområdena. Enliknande informationsstruktur som del allmänna kartmaterialets kan inte på korttid tillskapas genom andra sektorers insatser. Brister i allmän kartläggning kan knappast överhuvud tagetersättas med andra lösningar. Huvudförslaget omöjliggör ett planenligtgenomförande av riksavvägningen. Rationaliseringen i detla arbele ärredan långt driven. Därior innebäralternalivel antingen att riksavvägningens omfallning måste minskas eller all fiden för dess genomförandeföriängs. 1 båda fallen medför nedskärningen minskade rationaliseringsvinsterinom den slalliga och kommunala mätningsverksamhelen. Dessulom får denväsentliga konsekvenser inom andra för samhället belydelsefullaverksamhetsområden, bl. a. för debedömningar som programrådet för radioaktivt avfall och KBS (kärnbränslesäkerhet) skall göra i fråga omproblemen kring förvaring av kärnbränsleavfall. Verket har därför ingåendestuderat två alternativ för en sådannedskärning, nämligen en nedskärning av riksavvägningens omfattning och genomförande av detta mindrearbele på 14 är och en ulslräckningav lidsperioden för riksavvägningen lill , varvid nätets omfattning blir den ursprungligen planerade. Avde två alternativen förordar verkel det . Verkel erhöll för /81 500000 kr.för att förbättra flygbildsförsörjningenmed syfte alt bl. a. lillgodose speciella behov för skogsbruket och naturvärden. För samma ändamåldisponerar verket ytterligare 500000kr. under tionde huvudtiteln. En förbättrad fiygbildsförsörjning uppkommerinte lill följd av en insats under endasi elt budgetär, ulan kräver en konlinueriig, äriig bildlillförselenligl en omdrevsplan. Del lar därförminst en omdrevsperiod innan den högre insatsen har inneburit fördelar för samtliga delar av landet. Verketförutsätter därför att den nivå som statsmakterna bestämde för budgetåret1980/81 skall gälla realt oförändradminst för en femårsperiod. Medlen bör då också helt disponeras på lanlmäterietseget anslag. Företrädare förskogsbruket har uttryckt starka önskemål om alt bild-och kartförsörjningen blir tillgodosedd på ell bällre sätt än vadlanlmäteriets resurser hittillshar medgett. Önskemålet innefattar bl.a. ell femårigt intervall föromdrevsverksamheten saml en därtill knuten produktion av ortofolokartor.Lantmäteriverket stöder skogsbrukels krav. Med hänsyn till budgetförutsättningarna och till all frågan måsle prövas mera istort i anslutning till förslag från landskapsinformalionsutredningen (Bo1978:08) avslår dock verkel från atlnu föra fram något yrkande i enlighet med skogsbrukets önskemål. För ajourhållning av ekonomiska kartan har verkettidigare erhållit vissa medel, som emellertid inte är tillräckliga för atltillföra kartan erforderiiga uppgifter, t. ex. nya vägar, byggnader m. m. Enfullt utbyggd ajourhållning 1980/81:100 Bilaga16 124 kostarca 8 milj. kr. Anslaget har hittillstillförts knappt 2 milj. kr. Genomförs huvudförslaget för /82måste ajourhållningsin-satserna minskas. kommer troligtvis atl innebäraatt vissa områden måste undantas frän ajourhållning. Också områden därajourhållning har inletts kan komma att beröras av en anslagsminskning. Om huvudförslaget genomförs måste också revideringen avekonomiska kartan minska trots att vissaralionaliseringsåtgärder beräknas vara möjliga. Med hänsyn tillplaneringssambanden med flygfotograferingen kan inte generella förseningaraccepteras. 1 stället måste revideringsarbetel för vissa områden skjutas upppä . Sädana förändringar har delvis genomförts under budgetåret1980/81. Ylleriigare områden kommer att beröras under budgetärel 1981/82.Förändringarna avser den fullständiga revideringen medan den partiellarevideringen efter nedräkningen /81 planeras öka något underperioden t.o.m. /86. Den partiella revideringen av topografiska kartan kanmed nuvarande anslagsmedel inle genomföras lill fullt behövlig nivå. Genomförshuvudförslaget för /82 måste revideringsprogrammet läggas om.Del blir för många områden tidsavstånd på mer än tio är mellan revideringarna. Verket tvingas redan utan anslagsminskning atl fördelaom medel från arbetet med översiktskartorna till revidering av topografiskakartan. Detta innebär alt produktionen av den nya översiktskartan i skala1:500000 försenas. Några mindre projekt inom delprogrammet måste skjutas påframliden. Utöver pris- och löneomräkning med . föresläsenligl verkets förslag följande resursförstärkningar. Satellilgeodesin har inneburit en revolution inomgeodesin med återverkningar inom många områden. Dess utveckling har fåttutomordentligt slor belydelse både för navigering lill havs och för geodetisk punktbe-slämning pä land. Före1980-talets slut kommer ett nyttinlernationellt system för mätning och lägesbestämning m. m. frän rymden attersätta de f. n. använda. Det är väsentligl att kan vara med ochutnyttja della hjälpmedel. Verket bör ha ansvar för landels grundläggande nät avsatellilstationer och för beräkningar och utveckling av dala saml utförande avkoordinal-transformafioner. Verkels svårigheter att med nuvarande resurserengagera sig i bearbetning av de teoretiska och beräkningstekniska problem somär av grundläggande belydelse inom denna nya teknik utgör allvariiga hinder företl effektivt utnyttjande inom landet av salelliigeodesins möjligheter. Dellagäller givelvis också belräffande eventuella uppdrag att ulföra geodetiskuppmätning i , där användningen av s. k. dopplerteknik numera är ennödvändighet i den hårda konkurrensen. Mot denna bakgrund har verkets förslaginriktats på alt bereda utrymme för denna verksamhet. För ändamålet begärs200000 kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 125 I förslagel ingår också elt fullföljande avriksavvägningen enligt den ursprungliga planen, vilket kräver ylterligare800000 kr. För en bättre takt irevideringen av ekonomiska kartan behövs ylterligare medel. Totalt skullebehövas ca 5 milj. kr. per är om tidigare planerad nivå i fråga om partiell revidering skall kunnahållas, dvs. en ökning med ca 200 blad . En sådan ökning måste skesuccessivt under en följd av är. Somett led i detta begärs . för /82. Effekterna i form av ökad utgivning av blad skulle i sä fallmärkas fr.o.m. /83. En fortsatt uppbyggnad avekonomiska karlans ajourhållning kräver successivt ökade medel. Enajourhållning av hela ekonomiska karlserien kräver ca 8 milj. kr. F.n.disponeras knappt 2 milj. kr. För att ta igen eftersläpningar begärs för /82ett medelstillskotl på . Revidering av topografiskakartan kan inte längre upprätthållas enligt tidigare plan. Ambitionsnivån måsleskäras ned särskilt om huvudförslaget genomförs.Om tillämpade revideringsinlervall skall bibehållas, vilkel innebär en produktion av yllerligare ca 30blad partiell revidering under budgetåret1981/82, krävs ell medelstillskotl på ca . Regeringen beslutade om en ny ordningi fräga om rätten all använda delallmänna kartmaterialet för följdproduktion (förordningen 1980:754 om upplåtande av det allmännakartmaterialet för följdproduktion m.m.) samt om prissättning på och distribution av de allmänna kartorna. Den nya ordningen trädde i kraft den I november1980 och ansluter lill förslagen frånKartulredning78 (Bo 1977:01) i slutbelänkandel (Ds Bo 1980:01) Allmänt karlmaterial. Denna ordninginnefattar bl. - med vissa begränsningar- en rätt för var och en all mot en ersällning använda del allmännakartmaterialet för följdproduktion. Härigenom bedöms kartmaterialetkunna komma till slörre nytta än f. n. Enligt tidigare ordning hade (Liber) ensamrätt lill följdproduktionfrän det allmänna kartmaterialet. I syfte att underlätta omställningen hos Liber lill den nya ordningenhar regeringen föreskrivit vissa övergängsåtgärder. Liber har bl. a. medgettsen nedsättning av avgiften för deförlagskartor som bolaget framställer t. o. m. budgetärel 1981/82. För liden t.o.m. har regeringen föreskrivit vissa utgångspunkter för samarbete mellan Liber ochlantmäteriverket. Verket skall bl.a.,om bolaget så vill, ge bolaget iuppdrag alt under nämnda lidsperiodombesörja den centrala lagerhållningen och distributionen av de allmänna kartorna. Vidare har regeringen för dennalidsperiod föreskrivit vissainskränkningar i fråga om lantmäteriels egen produktion av följdpro-dukteri syfte att göra övergången lättare för bolaget. 1980/81:100 Bilaga16 126 De nya reglerna öppnar möjligheter för verkel atlframställa följdpro-dukler då delta är mest rationellt ur samhällets synvinkel.Sådana uppgifter som Ulförs bra av Liber bör ligga kvar hos bolaget. 1 fråga om prissättningen pä de allmänna kartornainnebär regeringens beslut atl verkel skall fastställa priserna sä att detäcker samtliga kostnader för tryckning och distribution av de allmännakartorna samt ell av regeringen fastställt bidrag lill den grundläggandekarlläggningen. Härigenom bör bättre än lidigare garanteras atl de av riksdagenangivna riktlinjerna för prissättningen uppfylls (prop. 1973:1, bil. 14, CU1973:3, rskr 1973:36). Målet för prissättningen är enligt dessa riktlinjer att,med beaktande av atl en tillfredsställande spridning av kartorna erhålls, allatrycknings- och distributionskostnader läcks saml största möjliga bidragerhålls lill produktionskostnaderna i övrigt. Regeringen har vidare föreskrivitalt den avgiftsfria utdelningen av kartor som förekommer i samband med allallmänna kartor ges ut skall upphöra vid utgången av /81. Till följd av de nya uppgifter som lantmäteriverket harålagts genom det nu berörda beslutet har införts tvä nya delprogram, 3e och 3f.Under delprogram 3e redovisas distributionen och tryckningen etc. av de allmännakartorna, och under delprogram 3f redovisas de uppgifter som verket har fältmed anledning av förordningen om upplåtande av del allmänna kartmaterialet förföljdproduktion m. m. Verksamheten inom dessa båda delprogram finansieras medavgifter. Medel för delprogrammen behöver således inte beräknas. Genom de nya reglerna för all finansiera tryckningen avde allmänna kartorna kan anslaget minskas med . Libers ersättningför tryckkostnader, som harredovisats under en särskild inkomsttitel, kommer emellertid all upphöra.Totall sett innebär den nya ordningen i fräga om tryckkostnaderna en besparingpå statsbudgeten med uppskattningsvis en halv till en milj. kr. För nästa budgetår bör medel beräknas med utgångspunkti huvudförslaget. Jag har därvid beräknat I . för förbättring avflygfotograferingen med syfte all bl.a. lillgodose speciella behov förskogsbruket och naturvärden. För innevarande budgetär finansieras hälften avkostnaderna härför från anslag under tionde huvudtiteln. Dessa medel förs nuöver så atl medlen för verksamheten kan disponeras under etl anslag. Jag anslagsberäkningen också räknat med etl minskat medelsbehov om 3 350000 kr.för tryckkostnader lill följd av de nya principer för prissättning m. m. somjag har redovisat. Jaghemställer all regeringen föreslår alt lill Lantmäteriet: Mätning och kartläggning / 82 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga16 127 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Programmet omfattar sädana uppgifter som åliggerlantmäteriverket sä alt kartförsörjningen i krig tryggas. Uppgifterna rörfrämsl beredskapsplanläggning och förberedelser för tryckning av krigskarlor.Vidare omfattar programmet sekretessätgärder i form av granskning av kartoroch flygbilder, samt vissa administrativa ålgärder i övrigt. Målet för programmel Försvarsberedskap är altlantmäteriet enligt författningar och direktiv skall till skydd för rikets säkerhet granska kartor,fiygbilder. geodetiska dala och annan landskapsinformation svara för att lantmäteriels verksamhet bedrivs så atlde krav som rikets säkerhet ställer kan tillgodoses - medverkatill alt trygga totalförsvarets behov av landskapsinformation verkaför samordning av totalförsvarets insatser när del gäller land skapsinformation - svaraför administrativ och leknisk ledning av krigslryckningsorganisa- lionen - svara för ålgärder som krävs för lantmäterielskrigsberedskap. Uppgifterna bestäms till väsentliga delar av utvecklingen i samhället och Exempel på sådana verksamheter är samhällsplanering,utveckling och beredskapsplanläggning inom totalförsvaret, den tekniskautvecklingen inom områdena ADB och fjärranalys samt karlproduktion som skerutanför lantmäteriet hos myndigheter, företag och enskilda. Kraven pä verksamheten inom programmel har / 80 ökat kraftigt. Kraven har inte kunnat tillgodoses. Tidigareeftersläpningar kvarstår och har ökat. Etl flertal angelägna uppgifter harinte kunnat genomföras. Under /81 har verkel prioriteratlagstadgade uppgifter enligt sekretesslagen, spridningslagarna ochkartsekretessförordningen. Samordningen mellan totalförsvarets ochlantmäteriels regionala organ samt utbildning och information inom programmetsämnesområden kan inte bedrivas. För att de primära kraven skall kunna uppfyllaskrävs väsentligl ökade medel. Verksamheten inom programmet beräknas fram l.o. / 86 bibehålla nuvarande inriktning i stort men bedöms öka iomfattning. Ökningen hänförs i allt väsenlligt fill datautvecklingen,totalförsvarets ökade behov av landskapsinformation och utvecklingen allmäntsett inom 1980/81:100 Bilaga16 128 Landskapsinformationens allt större betydelse för samhället i desshelhet medför ökade krav på tjänster från lantmäteriet och därvid även påprogrammet Försvarsberedskap. Huvuddelen av uppgifterna inom programmel är förfailningsreglerade.Huvudförslaget innebär all lagstadgade uppgifter kan genomföras endasi delvis.Vissa lagreglerade uppgifter som hänger samman med ökad flyg-bildsproduklionkan inle genomföras. Frågor som rör datasäkerhet måste skjutas . Beredskapsplaneringliksom åligganden rörande krigstryckningsorganisationen kan inte bedrivas påavsett vis. Påbörjad insats med alt utarbeta ett mililärgeografiskt verk måsleställas in. En följd av huvudförslaget blir också atl personal måsle överföraslill annan verksamhet inom lantmäteriet. Verkets förslag medger att lantmäterielslotalförsvarsuppgifler kan genomföras. Dessa har fält en allt större betydelsesärskilt för försvarsmak-len och civilförsvaret. Försvarsmaktens ändradeoperativa inriktning och den tekniska utvecklingen ökar behovet avlandskapsinformation i olika former. Lantmäteriet har somtolalförsvarsmyndighet, både centralt och regionalt, möjlighet alt lämnaerforderligt material. För atl utveckla och samordna denna verksamhet såvälinom lantmäteriet som mellan lantmäteriet och andra tolalförsvarsmyndighelerkrävs insatser. Dessa syftar till en total besparing av stalsutgiflerna och ettrationellt tillgodogörande av lantmäteriels verksamhet. En förenkling av granskningen av kommunernas kartorinom de ramar som spridningslagen och sekretesslagen ger är nödvändig. Dellabedöms medföra avsevärda besparingar för kommunerna. För utarbetande av reglerför samarbete med kommunerna krävs resurser. Vidare behövs kontinueriigainsatser för en nödvändig översyn av regler rörande kart- och fiygbildsekrelessp. g. a. förändringar i samhället och den lekniska utvecklingen. 1 verkels förslag ingår också direkta kostnader förutbildning i säkerhetsskydd inom ADB-området. Om höjningen av anslaget inte medges kommer resurseralt saknas för sekrelessbehandling av den ökade flygbildsproduklionen. Dellainnebär all det under /82 uppstår en total försening om 3-4 månader.Förseningarna påverkar direkt verkets övriga produktion liksom samhällsplaneringeni övrigt. Enligl verkets bestämda mening bör verkels förslag utgöra programmetsanslag och i forlsältningen utgöra huvudförslaget. Jag anser att verksamheten under /82 börprioriteras till förmån för sekretess- och spridningsgranskning. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 129 attdenna verksamhet ses över bl. a. i besparingssyfte. Jag avser därför att isamråd med chefen för försvarsdepartementet i särskild ordning ange närmareutgångspunkter för en sådan översyn. För nästa budgetär bör medel beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag hemställer all regeringen föreslår att fill Lantmäteriet: Försvarsberedskap för budgetåret1981/82 anvisa ell reservationsanslag av . Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet 1979/80Utgift 7460178 1980/81Anslag 7532000 1981/82Förslag 7310000 Utvecklingen och sammansättningen av anslaget harredovisats under programmet Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslagetskall läcka kostnader för nedsättning av ersättningsbelopp enligllanlmäleritaxan, för den särskilda skiflesverksamhelen i ochför statsbidrag till vissa sakägare. Behovet av nedsätlningsmedel enligt äldre bestämmelserberäknas vara i stort sell oförändrat omnedsällningsbeloppen inle ändras. Bedömning av efterfrågan på den typ avförrättningar där dessa nedsällningar kan utgå är dock osäker. Resultat frånfaslighelsbildningsutredningen (Ju 1979:11) kan få betydelse för behovet avmedel frän anslaget under slutet av planeringsperioden. Vidare kan behovet av medel komma att påverkas avförslag från utredningen (Bo 1980:03) om lanlmäleritaxan. Bl.a. skallutredningen pröva förutsättningarna för atl minska eller helt avvecklasubventionerna. Behovet av medel för statsbidrag tiil vissa sakägare bedömsoförändrat i avvaktan pä resultatet av utredningen. Behovet av nedsätlningsmedel för /82beräknas i stort sett oförändrat om nedsällningsbeloppen inle ändras. Nuvarandenedsättningsbelopp i taxan har emellertid varit oförändrade sedan den Ijanuari 1979. Nedsällningsbeloppen skall i princip svara mot de besparingar somgörs hos andra samhällsorgan genom alt vissa typer av lanlmäleriförrätl-ningarutförs. En höjning av gällande nedsättningsbelopp bordegenomföras så att kompensation erhålls för kostnadsutvecklingen sedan den Ijanuari 1979. Detla skulle innebära en höjning med . Med hänsyn till detslatsfi- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 130 nansiellaläget avslår verket emellertid från att begära exlra medel utöver vad som rymsinom huvudförslaget. för nedsällningar bör emellertid - föratl inte urholkas allt för mycket prisomräknas med en faktor som motsvararkonsumentprisindex. Vidare bör frigjorda medel frän den särskilda skiflesverksamheleni disponeras för nedsällningar. Skiflesverksamhelen redovisasunder anslaget D2. Därav framgår att för / 82 krävs 279000 kr.mindre än för /81. Lantmäteriverkethar i fräga om den del av anslaget som avser den särskilda skiflesverksamheleni räknat med ett medelsbehov som är lägre än huvudförslaget.Jag förordar atl medel för denna verksamhet beräknas med utgångspunkt i verketsförslag. Jag har vid anslagsberäkningen vidare minskat anslaget med 300000 kr.till följd av all medel för sådana bidrag till kostnader förfaslighetsbildningsförrätlningar (statsbidrag) m.m. som disponeras avlänsstyrelserna i forlsältningen las upp under femtonde huvudtiteln. Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- ochuppdragsverksamhet för /82 anvisa elt förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Under anslaget har t.o.m. /80 redovisatskostnader för utrustning med anskaffningsvärde av minst lOOOO kv. Som en följdav proposition 1976/77:130 med förslag tillriktlinjer för modernisering av del statliga budgetsystemet gäller nya reglerfr. o. m. den . Inom lantmäteriet har modellen för kapitalförsöijningsetts över. Verket har mot bakgrund av översynen tagit ställning till hur kapitalförsörjningen bör ordnas. Här innefattasalla kapilalobjekt, dvs. utrustning m.m. både inom och ulomutruslningsanslagel, omsättningslillgängar (produkter i ar- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 131 beteoch fordringar) samt temporära variationer mellan ut- och inbetalningar. Linjär avskrivning bör tillämpas på allutrustning. Avskrivningstidens längdbör grundas på den ekonomiska livslängden. På s.k. strategisk utrustning, som föresläs bli finansierad över utruslningsanslagel, böravskrivning ske påanskaffningsvärdet. Likaså ingår i kalkylerna en ovillkorlig ränta, f. n. en ränta som skall inlevereras till en inkomsttitel pästatsbudgetens inkomstsida. Det icke avskrivna värdet pä denna typ avutrustning motsvarar elt ulruslningslän. Pä s. k. vardagsulrustning, som i huvudsak föresläs finansieras utanförutruslningsanslagel, föreslås avskrivningske lill återanskaffningsvärdet,varför kalkylerna skall innehålla motsvarandeavskrivningskostnad på återanskaffningsvärdet. För femårsperioden t. o. m. /86föreligger elt totalt investeringsbehovbeträffande all utrustning på närmare 47 milj. kr. När det gäller /82 planeras inköp avutrustning till lantmäteriverket för . Inköp av utrustning tillöverlanlmälarmyndigheterna och fastigheisbildningsmyndigheterna planeras för . Del föreligger etl kraftigt uppdämt behov avutrustning. Denna utrustning ärnödvändig om önskvärd rationalisering och effektivisering skall kunna åstadkommas och om den tekniskautvecklingen skall kunna följas. Avdet lotala medelsbehovet för /82, , faller dockendast en del på utruslningsanslagel, dä lantmäteriverket föreslår att s. k.vardagsulrustning finansieras med dels tidigare för denna typ av utrustningackumulerade avskrivningsmedel jämte räntor, dels avskrivningsmedelefter avskrivning på åleranskaffningsvärden. Verket föreslår etl utruslningsanslag av 4830000kr. Detta förslag förutsätter enlösning av kapitalförsörjningsfrågorna enligt verkets förslag. Jag anser alt verkets förslag lill finansiering av utrustning i huvudsak kan godtas. Utruslningsanslagel bör fortsättningsvisanvändas endast för s. k. strategisk utrustning. Med strategisk utrustningavser jag sådan utrustning som oftaär förbunden med ny produktionsteknik och leder till sädana förändringaratt de långsiktigt binder resurser av olika slag. Likaså inbegriper jag sådanutrustning som är en konsekvens av strategiska och policybetonade beslut som statsmakterna träffarangående lantmäteriels verksamhet. Övrig utrustning, som är av mervardagsbetonad karaktär, bör finansieras genom tillskott av medel från driften. Del ankommer pä regeringen alt besluta omanslagets användning. För nästabudgetär bör medel beräknas endast för strategisk utrustning. Jaghemställer att regeringen föreslär alt lillLantmäteriet: Utrustning för /82 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 A.Bostadsdepartementet m. m. 9Bostadsdepartementet 10 Kommittéer m.m. 10 Extra utgifter 10 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. II 14 17 49 56 BostadsslyrelsenLänsbostadsnämnderna Lån lill bostadsbyggande Räntebidrag m. m. Eftergift avhyresförlustlån 57 Tilläggslån lill kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse Bostadsbidrag m. m.