prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — ställer sigtveksamt lill värdet av en sädan uppdelning och anser atlenergisparverksamhelen av adminislraliva skäl bör hällas samman i ett program.Liknande synpunkter framförs av bl.a. kommun, som menar atl åtminstoneför små kommuner de nuvarande planeringsformerna bör vara lillfyllesl för altgenomföra energisparverksamhelen. För egen del villjag framhålla följande. När det gällergenomförandel av traditionella energisparåtgärder, dvs. åtgärder som enbartsyftar lill att Prop.1980/81:133 22 minska energianvändningen, kan det i vissa fall finnasekonomiska vinster att göra genom en samordning mellan energisparverksamhetenoch sane-ringsverksamhelen.Jag vill också framhålla vikten av atl behovel avenergisparåtgärder uppmärksammas i samband med atl byggskador åtgärdas. Det ärenligt min mening viktigt att de statliga och kommunala insatserna utformas såalt fastighetsägarna motiveras alt beakla dessa möjliga samordningsvinster.Det finns emellertid fier områden som omfattas av den kommunala planeringen därvinster kan göras genom samordning med säväl energisparverksamhel somsaneringsverksamhet. Ny-, om- och tillbyggnad som medför bebyggelseförlälninginnebär exempelvis att förutsättningarna för atl utnyttja t. ex. fjärrvärmeoch spillvärme kan komma atl ändras. bör också påverka inriklningen ochomfattningen av energisparverksamheten i berörda områden. Likasä kanintroduktion av nya energikällor komma att ställa nya krav på utformningen avombyggnadsålgärder och inriklningen och omfattningen av energisparåtgärder.Ocksä insatser för att bevara och rusta upp kulturhistoriskt värdefullbebyggelse bör påverka energisparverksamhetens uppläggning. Jag finner det emellertid inte nödvändigt med eltspeciellt delprogram för den del av energisparverksamheten som har ett sambandmed ombyggnadsverksamhelen. Den behövliga samverkan mellan energisparverksamhelenoch andra berörda områden bör kunna åstadkommas inom ramen för ett sammanhålletenergihushållningsprogram. Jag vill i detla sammanhang peka på kommunensmöjlighet alt genom del kommunala förmedlingsorganel avstyrka ansökningar omenergisparstöd som står i strid med andra samhälleliga mäl beträffande energi-,bebyggelse- och bostadsförsörjningsplaneringen. Jag vill understryka atl ambitionsnivån när del gäller allspara energi i bebyggelsen emellertid fortfarande måste vara hög. Målet försparandet i befintlig bebyggelse skall därför - som jag har föreslagil- formuleras sä alt riktpunkten är en minskning av den ärligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet med ca brutto. Den hell dominerandedelen av detta bör sparas före utgången av . Jag avser alt återkommalill denna fråga senast i samband med den omprövning av energisparverksamhetensom jag har aviserat. Jag övergår nu till att diskutera det föreslagnadelprogrammet för användning av nya energikällor i byggnader. Redan i daglämnas energisparstöd för vissa energikällor, bl. a. för solvärme, värmepumparoch övergäng till ved- och fliseldning. Därutöver lämnas stöd för anslutningtill fjärrvärme. En inlroduklion av andra energikällor än olja släller delvisandra krav än genomförandet av energibesparande ätgärder. System för transport,distribution och lagring av bränslen måste byggas upp, nya anläggningar föromvandling och distribution av energi mäste projekteras och byggas osv. I frägaom vissa av de nya energikällorna torde framför allt lidsperspektiven förplaneringen bli längre än för energisparinsatserna. 1980/81:133 23 finner det därför moliveral alt introduktionen avenergikällor som kan ersätta olja i fortsättningen genomförs i etl särskiltdelprogram, elt konverteringsprogram. Som jag tidigare framhållit böremellertid della program ske i samklang med insatserna för energibesparandeåtgärder i byggnader. När del gäller det föreslagna delprogrammets omfattninganger EHD endast att man stöder del förslag belräffande introduktion avsolvärme och värmepumpar som presenteras av oljeersättningsdelegationens (OED)solvärmegrupp i belänkandet (Ds 1 1980: 10) för ökad användningav solvärme i . Några konkreta förslag belräffande delprogrammetsomfattning i övrigt framförs inle. OED anseralt del är nödvändigl att fä till ständ en successivt växande marknad försolvärme- och värmepumpsteknik sä att utveckling och serieproduktion av olikakomponenter stimuleras saml alt serviceorganisationer byggs ut. De åtgärdersom föreslås syftar till etl solvärmeulnyttjande i form av solvärme ochvärmepumpsystem pä ungefär . För solfångare är enligt OED mäletatt ersätta etl totalt uppvärmningsbehov för framför allt tappvarmvatten på ca3 TWh. OED framhåller emellertid atl det. med tanke pä de osäkerheter som finnsbeträffande teknikens utveckling, inte är möjligt all lägga fast elt programför nägon längre lid. OED föreslår därför all etl program antas för liden framtill och alt en omprövning därefter sker. Regeringen har i prop. 1980/81:90 angett alt solvärme och värmepumpar är 1990 bör kunna svara för 1-3 resp.10 TWh. I fråga om skogsenergi beräknar OED atl ca 300000 småhusskulle kunna konverteras till ved- och fliseldning och att detta kan genomförasi ca 150000 småhus . OED anger att della skulle kunna komma tillständ genom ulnyltjande av avverkningsrester, röjningsved m.m. Del skulleinnebära en oljeersältning som molsvarar ca , eller ca 300000-700000 m'olja. beräknas användningen av skogsenergi uppgå till per är,främst i form av helved och flis i småhus. Regeringen har i prop. 1980/81:90bedömt alt användningen av fasla inhemska bränslen för enskild uppvärmning börkunna öka lill är 1990. En övergång till uppvärmning med gas är aktuell i södraSverige inom ramen för . Projektet syftar till att bygga upp endistribution av 1 140 milj, m"* nalurgas per är i västra . Ca 10000enbostads-hus beräknas i en första etapp skall kunna övergå lill uppvärmningmed gas. Den första gasleveransen beräknas ske . I fråga om övergång från olja llll el beräknar ELAK all ca600000 oljeeldade pannor i småhus och elt anlal medelstora pannor i flerbostadshuskan konverteras frän olja till el. Av dessa kan ca 70000 pannor i småhuskonverteras till en myckel liten kostnad. Anledningen till detta är alt dessapannor är utförda för alternativ uppvärmning med elpatron. Ett hinder för ensnabb konvertering till el är att distributionsnätet i mänga fall inte ärdimensionerat för en väsentligt ökad elanvändning. 1980/81:133 24 lionsnäl måste därför förstärkas, vilket beräknas ta ca2-4 år. Fram till är 1985 beräknar ELAK alt det bör vara möjligt atl konverteraca 300000 småhus från olja lill el. Därigenom skulle en årlig oljebesparing omca 700000 m' kunna uppnäs, vilket utgör ' av småhusens oljeförbrukning.Den lotala oljeförbrukningen föi" alla ändamål är f.n. ca 30 miljoner m\ För egen del vill jag anföra följande. 1980/81:90 anger statsrådet all ersättningav olja är ett centralt energipoliliskl mål. I sina bedömningar utgär han frånalt olja skall kunna sparas . Ca bedömskomma all ersättas genom en försiktig introduktion av kol. Lika storoljeersältning bedöms vara inöjligt genom ett utnyttjande av fasla inhemskabränslen. Alternativa drivmedel och solvärme inkl. främsl mindre värmepumparberäknas kunna medföra en oljeersältning orri sammanlagt ca I miljon lon ibörjan av 1990-lalet. Del konverteringsprogram som ingär ienergisparplanen.skall ses i della perspektiv. Jag bedömer alt de möjlighelertill oljeersällning som del nu akluella konverteringsprogrammel bygger på skallkunna bidra lill alt del i prop. 1980/81: 90 angivna mälet för oljeersällningskall kunna uppnås. Jag vill underslryka vikten av alt delta program fullföljs,i syfte atl minska oljeberoendet och skapa förutsältning för en avveckling avkärnkraften enligt beslul. Del är angeläget att en ökad användningav nya och förnybara energikällor, framför allt ved, flis och värmepumpar, kommertill stånd. Då del gäller vedråvaran villjag emellertid påpeka alt olikaintressenter efterfrågar densamma. Det är därför angeläget att det är den delav skogsråvaran som inle kan utnyttjas inom skogsindustrin, i.ex. hyggesavfall,röjningsvirke, skräpskog och lövvedsöverskott. som används föruppvärmningsändamål. De evenluella konflikter som föreligger mellan användningav vedråvara för olika ändamål kommer bl.a. att bli föremål förindustripoliliska överväganden och behandlas i den proposition rörandeförändringar i 136a § byggnadslagen som regeringen avseratt föreläggariksdagen. Jag vill också peka på atl de ökade luftföroreningarna, bl.a.sloftulsläpp. vid vedeldning kan ulgöra en hälsorisk, specielll i tätbebyggdaområden, vilket kommunerna bör beakla vid sin planering. Enligl vad jag harerfarit pågar f. n. en översyn i samverkan mellan planverket, naturvårdsverketoch av bl.a. de miljöskyddskrav som behöver slällas vid eldningmed fasla bränslen inom tätbebyggda områden. Till frägan om villkoren förenergisparstöd vid övergäng lill vedeldning älerkommer jag. Jag har redogjort för bedömningar av i vilken mån gaskan bli aktuell för uppvärmningsändamål. Belräffande möjligheterna att inlemmaövergäng till uppvärmning med gas i energisparstödet återkommer jag i annatsammanhang. När det gäller övergång frän olja till el delar jaguppfattningen alt en sådan övergång bör stimuleras. Del är vikligl altambitionsnivån för denna Prop.1980/81:133 25 verksamhelär hög för atl möjliggöra ett effektivt utnyttjande av den tillgängligaelproduktionskapacilelen. får en ökad övergäng till el inte innebäraatt låsningar till etl framtida högt elutnyttjande uppstår. Sammanfattningsvis innebärvad jag nu har anfört att energisparverksamheten i byggnader bör bedrivas itvå program - ett energihushållningsprogram som omfattar såväl enklare som meromfattande energisparätgärder och ett konverteringsprogram som omfattaråtgärder för en över gäng från i första hand olja till andra energislag. Underelt övergångsskede bördetta program även innefatta konvertering från olje- tillelanvändning. Den föreslagna uppdelningen tillgodoser syftet attenergisparverksamheten skall inriktas dels mot att minska energianvändningen,dels mol att ersätta olja med andra energislag. En uppdelning i två programunderlättar enligt min uppfattning ocksä det konkreta arbetet i kommunerna. För atlenergisparverksamheten skall kunna bedrivas på ett ändamålsen ligt sätt är delenligl min mening lämpligl atl råd och rekommendationer utfärdas för attunderlätta för kommunerna att fullfölja sitt ansvar vad gäller den föreslagnauppläggningen av energisparandet i byggnader. Plan verket har lidigare isamarbete med och och efter samräd medbostadsslyrelsen och statens industriverk utarbetat promemorian "Kommunalenergisparplanering" i vilken synpunkter pä och råd angåendeenergisparplaneringen i kommunerna presen teras. Enligt vad jag har erfarithar i samräd med berörda myndigheter och påbörjat enöversyn av denna promemoria. Förutsättningarna förenergipolitiken - exempelvis vad gäller oljeprisets nivå. den tekniskautvecklingen m. m. - förändras ständigt. En fortlöpande utvärdering ochuppföljning av de program som jag har föreslagil måste därför ske. EHD ansvararenligl sina direktiv för detla. Jag har uttalat all en omprövning avenergisparmålel bör ske i samband med den omprövning av det samladeenergihushällningsprogrammet som regeringen i prop. 1980/81:90 har aviserattill omkring . Enligl min uppfattning bör denna omprövning även gällainriktning och omfattning av konverteringsprogrammet. Prop.1980/81:133 26 4.1 planering m. m. Genom tillkomsten av lagen (1977:439. ändrad senasl1980:242) om energiplanering har kommunerna fått ansvar för att i sinplanering främja hushållningen med energi samt atl verka för en säker ochtillräcklig energitillförsel. Lagen läcker såväl planeringen av kommunalverksamhet som kommunernas samhällsplanering. Inom samhällsplaneringens omrädeberörs i första hand frägor som gäller markhushällning, bebyggelseplanering,bostadsförsörjning och planering av kommunikationer m, m. Kommunernas ansvarför alt energihushållningsaspekterna beaktas markeras ytterligare avföreskriften i 9S byggnadsstadgan om atl bebyggelseplaneringen skall ske medtillböriig hänsyn till bl.a. energihushållningens behov. Det ankommer vidarepå de kommunala byggnadsnämnderna atl bevaka att byggnadsstadgans krav på godenergihushållning i byggnader beaktas vid ny- och ombyggnad. Gällande riktlinjer för energisparverksamheten i befinlligbebyggelse innebär all kommunerna har lilldelals viktiga rådgivande ochstödjande uppgifter i fräga om verksamhetens genomförande. Förutsättningarnaför ell effektivt genomförande och för alt energisparinsatserna skall ske itillräcklig omfallning förbällras genom att kommunerna biträderfastighetsägarna med rådgivning och leknisk besiktning av fastigheterna. Jagfinner denna verksamhet angelägen. De fiesta kommuner har ocksä upprättatenergisparplaner för den befintliga bebyggelsen. Statligt slöd för dennakommunala service lämnas /78. Jag återkommer tillbesiktnings- och rådgivningsverksamheten i det följande. EHD menar i sill betänkande all den kommunalaenergiplaneringen skall ske utifrån en helhetssyn. Delta bör enligldelegationen innefatta inle bara en samordning mellan kommunernas planer förenergitillförsel och energihushållning ulan också en samordning av helaenergiförsörjningspianering-en med annan planering. Som exempel påsädana områden nämns de kommunala bostadsförsörjningsprogrammen som innefaltarnyoch ombyggnad av bosläder och lokaler som ulgör bostadskomplement samtkommunala och regionala kullurminnesvårdsprogram. EHD menar också allkommunernas utbyggnadsplanering kan ändra förulsältningarna förenergiförsörjningen och all även den fysiska planeringen därför bör samordnasmed energisparplaneringen. Remissinstanserna har genomgående ställt sig positiva tillförslaget att energiplaneringen sker utifrån en helhetssyn. Bl.a. delegationenför energiforskning och byggforskningsrådet pekar pä vikten av att ensamordning sker mellan insatser pä energihushållningens och energilillförselnsområde. betonar alt även kulturhistoriska och miljömässigahänsyn bör vägas in. 1980/81:133 27 För egen del anser jag all ingen exakt skiljelinje kandras mellan energihushållning och energitillförsel. Som jag lidigare harframfört sker en ömsesidig påverkan mellan insatser på energihushållningensrespektive energitillförselns område. Mot denna bakgrund måsteenergiplaneringen bedrivas utifrån en helhetssyn. Jag vill idetta sammanhang framhålla att energihushållningsprogrammet mäste utgä från denenskilde fastighetsägarens inlresse för alt vidta angelägna ätgärder. Det ärviktigt atl de kommunala insatserna inriktas på atl tillvarata och stimuleradetta intresse. vill jag understryka atl den kommunala verksamhetenpä energiområdet bör ske i samspel mellan staten och kommunerna. I prop.1980/81:90 har regeringen framhållit atl de åtgärder för atl minskaoljeberoendet som den kommunala energiplaneringen avses inriklas på under denärmaste åren i belydande utsträckning bör ske inom ramen för den planering somf. n. sker inom olika sektorer. Det framhålls också att del pä sikt kan bliaktuellt att ändra uppläggningen och inriktningen av planeringen inom deltaområde. 1 sä fall bör det enligt min mening prövas hur energiplaneringenförhäller sig till andra former av planering i kommunerna och hur samspeletmellan staten och kommunerna bör gä till. Frägan om sambandet mellan kommunalenergiplanering och den fysiska planeringen övervägs bl.a. i arbetet med en nyplan- och byggnad slag. Genom de senaste årens händelser på energiomrädel harmedvetenheten om energiproblemen ökat väsentligt. Staten har också gjortomfattande insatser för alt åstadkomma en bättre hushållning med energi bl.a. ibebyggelsen. Jag vill i detta sammanhang peka pä energisparstödet, på de informationsinsatsersom har kommit till stånd m. m. Sammanlaget har dessa åtgärder medfört att detidag finns ett stort intresse bland faslighets-ägarna för att spara energi. Föratt delta inlresse skall resultera i alt effektiva åtgärder verkligen genomförsfordras bl.a. atl fastighetsägaren har tillgång till en sakkunnig rådgivning.Den kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamheten spelar i dettasammanhang en cenlral roll. Jag återkommer i del följande till dennaverksamhet. En förbättrad information kan enligt min uppfattning ocksä vara enväsenllig hjälp för fastighetsägaren när det gäller val av och genomförande avåtgärder. Jag återkommer stra;x med förslag om uiökade insatser påinformationsområdet. Trots de myckel omfattande insatser som har vidtagits ochkommer alt vidtas för att minska vär energianvändning och ersätta oljan medandra energislag är det ändå uppenbart att vi under de närmaste decenniernatill stor del kommer att leva i skuggan av etl stort beroende av importeradolja med den sårbarhet för händelser på den internationella oljemarknaden somdetta innebär. Med tanke på den osäkerhet som rader om denna marknads framtidautveckling är oljeberoendet ägnat att inge djup oro. En angelägen uppgift för kommunerna är att prioritera sinainsatser till åtgärder som syflar lill all spara eller ersätta olja. Prop.1980/81:133 28 1980/81:90 föreslagit atl kommunerna åläggs altsenast upprätta planer som syftar lill all minskaoljeanvändningen. Enligt min mening ulgör sådana planer ett viktigt redskap närdel gäller att minska användningen av olja. Mitt förslag i det föregäende angående målet förenergisparverksamheten i befintlig bebyggelse innebär atl fier fastigheter ochmer omfattande åtgärder kommer att omfattas av verksamheten. För att denangelägna ambitionshöjningen skall kunna förverkligas fordras förstärktainsatser, i fråga om utbildning information och rådgivning. Dennuvarande energisparverksamhelen baseras på alt fastighetsägaren själv tarinitiativ till att få till stånd åtgärder i den egna fastigheten. Enligt minmening bör denna princip gälla även i fortsättningen. Energisparverksamhetbyggd på fastighetsägarnas egna initiativ har de största förutsättningarna förframgång. Samlidigl behövs förslärkla initiativ ifråga om besiktning,rådgivning och information när energihushållningsambilionen nu höjs. Jag vill idetta sammanhang peka på de skillnader som finns mellan olika kategorier avfastighetsägare när det gäller motivationen att vidla ålgärder för enförbättrad energihushållning. En småhusägare har med rådande energipriser ettmyckel slarkl incilameni alt hushälla med energi och har dessutom i mänga fallelt storl inlresse för alt förbättra sin bostad. Detsamma gäller inte alllid förägare av flerbostadshus, bl. a. genom all de nuvarande principerna förhyressällning och mätning och debitering av värme inle skapar nägot molsvarandeincitament vare sig för hyresgäster eller för fastighetsägare. Dessa frägor sesf. n. över av hyresrältsulredning-en (Ju 1975:06) respektivevärmemätningsutredningen (Bo 1979:03). Även dä det finns ett aktivt intresseför energihushållning bland hyresgästerna har del emellertid enligt vad jagertarit i mänga fall visat sig vara svårt för dem atl påverka fastighetsägarenatl vidta lämpliga åtgärder. Ägare till flerbostadshus har i mindreutsträckning än småhusägare ulnyttjal det statliga energisparstödet. Framförallt när det gäller äldre flerfamiljshus finns del en slorenergisparpotential som snabbi kan tillgodogöras lill rimliga kostnader, mendär energihushållningsälgärder har vidtagits i mycket ringautsträckning. Erfarenheler i anslutning lill bl.a. den kommunalabesiktnings- och rådgivningsverksamheten lyder pä alt varken efterfrågan pä energisparstödeller det sparande som äger rum utan slöd ökar i lillräckligl snabb läkt. Vissaändringar har skett beträlTande reglerna för energisparstödet, bl. a.när det gäller schablonbeloppen för olika ätgärder. Det är min förhoppning altdessa ändringar skall kunna bidra till alt öka efterfrågan. Jag vill dockunderslryka vikten av alt EHD noga följer utvecklingen avenergisparverksamheten. Om intresset för energisparande skulle vika, måsle delsnabbi utredas vad detla beror pä och om de nuvarande styrmedlen är lämpliglutformade. Etl vikande intresse bör i första hand motverkas med hjälp avförstärkta insatser i fräga om information, besikl- 1980/81:133 29 ning och rådgivning i enlighet med vad jag kommer atlföreslå i det följande. För all energisparverksamheten skall nå tillräckligomfattning fordras, som jag tidigare anfört, alt flerlalel fastighetsägarevidtar åtgärder i sina fastigheter. Enligl min mening kan det visa sig nödvändigt medkompletlerande slyrmedel för att elt energisparande frän mindre motiveradefastighetsägare skall komma till ständ. har förslag lillstarkare slyrmedel väckts i flera sammanhang. Den s. k.panninspeklionsutredning-en föreslog är 1976 att en obligatorisk inspektion avbyggnaders värmeanläggningar skulle genomföras i syfte att åstadkomma enbällre energihushållning. Kommunen skulle vara huvudman förinspektionsverksamheten med som tillsynsmyndighet, medansotningsväsendel skulle handha det praktiska utförandel. alt faslig-hetsägaren skulle kunna åläggas alt inom avhjälpabrister i värmeanläggningen. 1978/79: 115, bil. 3 anmälde jag atl jag avsåg allta upp överläggningar med belräffande behovel atl i lag gekommunerna rätt alt som ett led i den kommunala energiplaneringen besiktabyggnader i kommunen. Motivet för en sädan besiktningsräli skulle vara attkommunerna skulle kunna inventera sparmöjligheterna och därmed få etl underlagför att styra energisparstödet mot de ätgärder som kunde bedömas ge störsteffekt. EHD har föreslagit att frägan om en energihushällningslagbör utredas. En sädan lag skulle enligl delegationen syfta till att kommunensskyldigheter och befogenheter inom energiområdet ökades och preciserades. Delegationenanger som en möjlighet lill sädan lagreglering alt lagen om kommunalenergiplanering anpassas lill dessa krav. Förslaget har fält ett blandat mottagande avremissinslanserna. Mänga av de kommuner som har yttrat sig över förslaget pekarpå all mer entydiga regler och definitioner av ansvarsområden mäsle finnas, omden kommunala energiplaneringen skall kunna genomföras i enlighet med EHD:sförslag. Vissa kommuner anser atl en sädan precisering skulle kunna komma tillsländ genom den föreslagna energihushällningslagen, medan andra ställer sigtveksamma eller avvisande till detta. Mänga remissinstanser avstyrkerförslaget om en utredning, i allmänhet med motiveringen atl de preciseringar avkommunernas skyldigheter och befogenheter som efterlyses torde kunna reglerasgenom lagen om energiplanering. Detla framhålls bl.a. avbostadsstyrelsen och Kommunförbundel. EHD har också föreslagil att ett program för regelbundenbesiktning av i första hand värmeanläggningar genomförs i syfte atleffektivisera den del av energisparverksamheten som är inriktad pä enklareåtgärder. Enligt EHD kan sädana åtgärder med i allmänhet gott utbyte vanligenutföras fristående utan att påverka behovet av mer omfattande insalser. 1980/81:133 30 Genom atl ätgärderna i allmänhet är av underhällskaraktärfordrar de en kontinuerlig översyn för atl den uppnådda energispareffeklenskall bibehållas. Delegationen släller sig positiv lill atl bl. a.solningsväsendels kompetens vid genomförandet av ett sädani program. Den övervägande delen av remissinstanserna tillstyrkerförslagel om en regelbunden besiktning av värmeanläggningar. Några instanserpekar dock pä att ell besiklningsprogram bör bygga på frivilligt dellagandefrän fastighetsägarnas sida. menar att det är oklart hur EHD:sförslag skiljer sig från panninspektionsulredningens och menar atl denna utredningsförslag bör genomföras. Behovel av ytterligare utredning understryks av fieraremissinstanser. Bl.a. föreslår atl en försöksverksamhet börgenomföras innan definitiv ställning lill förslaget kan tas. Ett fätalremissinstanser avslyrker förslaget, i huvudsak med motiveringen atl denföreslagna helhetssynen dä skulle gä förlorad, saml alt del i belydandeutsträckning saknas resurser för genomförandel. När del gäller ansvaret förprogrammets genomförande ställer sig de flesta av remissinstanserna positivatill att sotningsväsendel utnyttjas.