prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — och högst av nettointäkten av förvärvskällan före avsättningen.En förutsältning för att denskattskyldige skall erhålla avdrag är att motsvarande belopp sätts in på ett särskilt räntebärande konto i bank.Avsällningarna skall dessutom varabundna (prop. 1978/79: 210. SFS 1979:610). RRV har vid bedömningen av utvecklingstakten förde båda inkomstslagen beaktateffekterna av de nämnda avdragsmöjligheterna. Inkomst av kapital uppgick tilldrygt av de sammanräknade inkomsterna.Mellan åren 1979 och 1980 förutses en kraftig ökning av inkomst av kapital, nämligen . Dellaberor främst på den höga räntenivånår 1980. Det genomsnittliga diskontot ökade från 7,4 till 10,dvs, med . Till detla kommeren inlåningsökning vilketsammantaget ger den höga utvecklingslakten. Prognosen för tyder på en fortsatt inlåningsökning. RRV harutgått från oförändrat diskontojämfört med och räknar med en utveckling på i förvärvskällan kapital mellan åren 1980 och 1981.För år 1982 har kapitalinkomsterna beräknats öka med . Effekterna av fastighetstaxeringen år 1981påverkar inkomst av annan fastighet än jordbruksfastighet, underskott av annanfaslighet och garanti-beloppet vidden kommunala taxeringen. Regeringens förslag i prop. 1980/ 81:42 neutraliserar till en viss del effekterna. Dels har vid denschablonmässiga intäklsberäkningenskikt- och intäktsprocenlsatserna föreslagits ändrade, dels föreslås det s. k. extra avdraget höjas från . till 1 500 kr.Vidare föreslås det s.k.repartitionslalet vid garantibeskattningen bli sänkt lill 1,från2,. Inkomst av annan fastighet än jordbruksfastighethar svarat för av fysiska personers sammanlagda inkomst. beräknas inkomsterna av annanfaslighet öka med 3,. väntas ökningen bli . Ökningenär en följd av ovannämndafastighetstaxering. har RRV schablonmässigt skrivit framinkomsterna . 1980/81:100 22 Underskott i förvärvskälla har sedan slutet av1960-talet ökat kraftigt varje är med några få undantag. Den mestbetydelsefulla avdragsposlen är underskott av annan fastighet som svarar förmerparten av underskotten. Underskott av kapital svarar för större delen av detresterande underskottet. Underskottet av annan fastighet beräknas öka mycketkraftigt även p.g.a. räntehöjningarna . De kraftigaräntehöjningarna vänslas också leda till stora ökningar i underskottet avkapital. Sammantaget väntas underskott i förvärvskälla öka . Effekterna av fastighetstaxeringen, tillsammans medantagandet om oförändrat ränteläge , medför att utvecklingstaktenberäknas till . räknar RRVschablonmässigt att underskotten ökar . Övriga allmänna avdrag består numera av avdragspostersom till stor del är begränsade. Avdraget för frivilliga periodiska understödär maximerade till . 1980/81: 50 föreslås dettaavdrag ytterligare begränsat till . De nya reglernaföreslås träda i kraft . Förvärvsavdraget får uppgå tillhögst . och försäkringspremier lill högst . för makar gemensamt.Vid taxering skall avgifter för arbetslöshetsförsäkringen dras avunder inkomst av tjänst i stället för under öyriga allmänna avdrag. RRV har förvart och ett av räknat med att de allmänna avdragen ökar medknappt . Antagandenför aktiebolagens inkomster verksamhetsåren 1979, 1980 och 1981 RRV genomför en undersökning av desvenska aktiebolagens, sparbankernas och försäkringsbolagens taxeradeinkomster. Undersökningen bygger på uppgifter från en enkät till ett urval omca 2200 företag. Urvalet görs med utgångspunkt i företagens statligt taxeradeinkomster och antal anställda. Dessa uppgifter finns i statistiska centralbyrånscentrala företagsregister. De laxerade inkomsterna avser det föregåendeverksamhetsåret. Årets undersökning bygger pä etl urval som avser de statligttaxerade inkomsterna för . 1 enkäten ingår frågor om den till statlig och skatt taxerade inkomsten samt beräknadefyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågor angående storlekenav det särskilda forskningsavdraget och det särskilda investeringsavdraget.Slutligen har företagen tillfrågats om beräknad avsättning tillresultatutjämningsfond (SFS 1979:612) och beräknad insättning på lillfälligtvinstkonto (SFS 1980:456). 1 det följande redogörs för vissa huvudresultat avundersökningen. Det bör observeras atl uppgifterna vad gäller storieksgruppen0-19 anställda är mycket osäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med totalaantalet förekommandeföretag mycket litet. Dessutom är bortfalletstörst inom denna grupp av företag. En utförlig beskrivning kommer attpubliceras i statistiska meddelanden, serie F. Av tabell 8 framgår företagens statligt taxeradeinkomster enligt det definitiva taxeringsutfallet för verksamhetsåren 1970-1979(preliminärt utfall ) och beräkning för . uppgick den till statlig skatt taxerade inkomsten för verksamhetsåret1979 till 5 565 milj. kr. vilket är något högre än det preliminära utfallet.Det innebär en ökning jämfört med utfallet för verksamhetsåret 1978.Den statligt taxerade inkomsten beräknas enligt enkäten minska från år1979 till 1980. Statligt taxerad inkomst för aktiebolag m. fl. Ta.\erad inkomst 5 502 (Prel 4 860 (Ber; Av tabell 9 framgår övriga enkätresultat. Den kommunalttaxerade inkomsten beräknas minska mellan verksamhetsåren 1979 och1980. Fyllnadsbetalningarna beräknas utgöra av den totalabolagsskatten för . Det särskilda forsknings- och utvecklingsavdraget sominfördes beräknas för uppgå till 484 milj. kr.,vilket motsvarar en ökning jämfört med . Avdragetbestår av ett 10-procentigt basavdrag på de totala forsknings- och utvecklingskostnadernasamt ett 20-procentigt ökningsavdrag pä kostnadsökningen från föregående år.Förelag ined fler än 2000 anställda svarar för av det totalaavdraget. 1980/81:60 föreslår regeringen en förlängningför det särskilda forskningsavdraget till utgången av . Vidare föreslårregeringen att ett särskilt investeringsavdrag återinförs. Avdraget förmaskininvesteringar föreslås lill mol för det avdrag som upphörde den31 . Det nya avdraget gäller undertiden december1981. Ett motsvarande avdrag för byggnadsinvesteringar pä föreslås gällaunder . Investeringsavdrag medges både vidstatlig och taxering. Avdragen kombineras inte medinvesteringsbidrag. Däremot får investeringsavdragen i viss 1980/81:100 24 ulslräckning utnyttjas somförlustavdrag kommande år. 1 enkäten har hänsynej kunnat tas lill regeringens förslag lill återinförande av invesle-ringsavdrag. Avdraget för verksamhetsåret 1980beräknas enligt enkäten till 562milj. vilket är en minskning med ca 1 500 milj. kr. I denna beräkning har hänsynej kunnat las lill regeringensförslag om alt återinföra det särskilda investeringsavdragel. beräknas företagens avsättning till resullatutjämningsfond uppgå lill . Förelagmed fler än 500 anställda svarar för av della belopp.Avsättningen får uppgå till högst avlönekostnaden. Vidare har företagen möjlighet alt välja mellan antingen en nedskrivning till lägst avlagrets anskaffningsvärde eller ennedskrivning lill och avsättning till resullatutjämningsfond. För har beslutatom insättning på tillfälligtvinslkonto. Om årsvinsten överstiger 1 milj. kr. skall av denna sättas in på ett ränlelöst konto i riksbanken.Insättningen är frivillig om årsvinstenunderstiger 1 milj. kr. Medlen på vinslkonto får las i anspråk för bl.a. kostnader för reparations- och underhållsarbeten, avskrivning av ny-, lill- eller ombyggnad, avskrivning avinventarier samt kostnader för forsknings-och utvecklingsarbete. Den tillfälliga insättningen på vinstkontoberäknas totall uppgå till . De största företagen, de med fler än 2000 anställda, svarar för i detnärmaste av den totala insättningen. Avsättning till resullatutjämningsfond och insättning på tillfälligt vinslkonto har ökat företagens möjligheter att göraavdrag för verksamhetsåret 1980.Detta förklarar nedgången i den laxerade inkomsten mellan verksamhetsåren1979 och 1980. Vid bedömning av statligt laxeradeinkomster har RRV utgått från en Irendmässig ökning på . antas atl detsärskilda investeringsavdraget återinförs. Den tillfälliga insättningen på vinstkonto sker undantagsvis för verksamhetsåret1981. RRV räknar med att denstatligt taxerade inkomsten förblir oförändrad mellan verksamhetsåren1980 och 1981. r- Tt O «n rj OO ri rn Tt r-: O rsi o o oo m oo ON oo Tt Tt r-l r*-i r* w 0\ c 0 r*-|t-- in On 00 mr*-, On rg in m ri r-- »n ON o. no no rn r-l >o no 11 no r- r*-, m m in in r r (1 m in r-~ r-l o ON o Tt no r- o r-j rj - ri m r- nD or- r-- fl c E > .c -: -itf « r- ri in O oo o Tt o r4 m r-\ rr, ~- m »n o + 1 r*-i Tt o Tt ON Tt r- no Tt ON r-~ r- o nO n r*~i r-l i/-, - "li Oo ftj :-= .s: irt \ o o o . o\ o o\ - S c I I I I I , g- jC -er, 0 = ,.9-0 Prop.1980/81:100 26 III.Beräkning av de olika inkomsttitlarna 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse.redovisas under denna inkomsthuvudgrupp som upptar alla skatter sombaseras på en aktuell eller presumtiv nettoinkomst. Kontot är etl samlingskontosom redovisar inkomsterna av de skatter och avgifter som debiteras på deslutliga skattsedlarna var för sig, men uppbärs "preliminärt"gemensamt. Det belopp som skall redovisas utgör slalens behållnainkomstskatt för . Eftersom den samfällda skatteuppbörden ärpreliminär måste utbetalningar eller omföiingar ske från kontot när denslutliga laxeringen är klar. Kontot består således av både inkomster ochutgifter. Mot bakgrund av att beskattningsreglerna är olika mellan juridiskaoch fysiska personer sker en uppdelning på dessa kategorier i redovisningen. 1de undantagsfall när det inte är möjligt alt göra en uppdelning avinkomstskatterna på dessa två kategorier redovisas inkomsterna som ofördelbaraskaller. Gemensamt för skatterna för de olika kategorierna är emellertid självauppbördssystemet vaiför detta beskrivs gemensamt för titlarna nedan. Uppbörds för fa randel för skatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse Preliminär A- och B-skatt Enligluppbördslagen skall skatlskyldig erlägga preliminär skatt med det belopp vilketså nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten. Den preliminäraskatten utgår dels i form av preliminär A-skatt, dels i form av preliminärB-skatt. B-skatten debiteras normalt med det belopp som enligt senaste taxeringpåförts som slutlig skatt. A-skatten utgår enligl preliminärskalletabellereller efter viss procent av uppburen löneinkomst. Preliminärskattetabellernafastställs för varje inkomstår av . Preliminärskattetabellerna grundas på följandeförutsättningar nämligen alt inkomsten är oförändrad under inkomståret attden skattskyldige inte kommer att taxeras för annan inkomst än som i tabellenanges, ej heller för garantibelopp för fastighet eller för förmögenhet att denskatlskyldige inte skall erlägga annan skatt eller avgift än statlig ochkommunal inkomstskatt att skallskyldig, som uppfyller vissa i uppbördslagenangivna förutsättningar erhåller skattereduktion attvid taxeringen för inkomsten inte andra avdrag medges än dels grundavdrag och såvitt gäller kolumnerna 3 och 4 s. k.förvärvsavdrag att statlig inkomstskatt beräknas med tillämpning av delprocenttal av grundbeloppet som bestämts förinkomståret att inkomstskatt och landstingsskatt beräknas förskattekrona och skatteöre till vissa i hela krontal bestämda belopp vilkabestäms varje inkomstår. Fr.o.m. år 1973har skatteavdragen beräknats med hänsyn till skatten på beloppet i mitten av varje inkomstskikl emot lidigare på det högsta beloppet i varje inkomstskikl. Motivet till denna ändring var att den överskjutandeskatten stigit och den kvarstående skatten sjunkit. Del förelåg således elt förhögt källskatteuttag. beslutade återgå till attberäkna skatten på det högsta beloppeti varje intervall för . Vidare ändrades inkomstinlervallerna skattetabeller i viss utsträckning.Motivet lill ändringarna var av fiskal natur. För inkomst av tjänst, som inte avser bestämdtidsperiod eller som inle uppbärs vidregelbundet återkommande tillfällen skall preliminär A-skatt ulgå av inkomsten. I vissa fall söm I.ex. vid utbetalning av retroaktiva lönebelopp, ackordersältningar o.d. skall preliminär A-skatt utgå enligtgrunder som fastställs av . Överlämnar arbetstagare inte skattsedel påpreliminär A-skatl lill arbetsgivarenskall avdrag för preliminär A-skatl göras enligl förhöjda skatteskalor. Uppvisar vidare arbetstagare inte skattsedelpå slutlig skatt för arbetsgivarenskall under tid, då avdrag förkvarstående skatt skall verkställas, avdrag för sådan skatt göras vidvarje avlöningslillfälle med lika stort belopp som avdraget för preliminärA-skatt. Preliminär A-skatt skall utgå även för annaninkomst än sådan som utgör den skaltskyldiges huvudsakliga inkomst avtjänst, om det är särskilt påkallat frånuppbördssynpunkt. Preliminär A-skatt skall utgå för artistersättning som uppgår lill , sedan avdragen försärskild reseersättning gjorts, även om ersättningen ej utgörhuvudsaklig inkomst av tjänst. Arbetsgivares skyldighet att verkställa löneavdragför skatt avser såväl preliminär skatt som kvarstående skatt, varvid gäller,alt preliminär skatt utgår i första hand. De lokala skattemyndigheterna kan på framställningav den skatlskyldige eller på egetinitiativ under uppbördsåret vidtaga jämkning av den preliminärskatt somskall utgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning mellanpreliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller till betalning mars, maj, juli,september, underuppbördsåret, vilket omfattar tidenfr.o.m. mars del ena året t.o.m. februari påföljande år. På inkomsthuvudgruppenskatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse ingår Prop.1980/81:100 28 underett budgetår uppbörden juli, det enaåret och uppbörden januari, påföljande år. Detitlar som ingår i inkomslhuvudgruppen redovisar sålunda inte uppbördsåretspreliminärskatl. Preliminär A-skatt företer vissa skillnader mellan olikauppbördsmånader på grund av att inkomslunder-laget varierar under året.Preliminär B-skatl erläggs däremot som regel med en sjättedel av det debiteradeärsbeloppet varje uppbördsmånad och är därför i stort sett stabil underuppbördsårets månader. En förenkling av redovisningen av skatteuppbördengäller från . Systemet med skalleanvisningar har slopats ochinbetalning skall göras med särskilt inbetalningskort. På detta finns utrymmeför att lämna en s.k. uppbördsdeklaration. 1 uppbördsdeklaralionen skall arbetsgivaren lämnauppgift om redovisningsperiod, lönesumma m. m. Har arbetsgivaren regelmässigthögst fyra anställda skall han också ange personnummer och namn på dearbetstagare för vilka skatteavdrag gjorts. När särskilda skäl föreligger kanlänsstyrelsen ålägga annan arbetsgivare att lämna sådana uppgifter. Åven denskattskyldige skall betala sin skatt med särskilt inbetalningskort, varvidockså bankerna medverkar i skatteuppbörden, Uppgiftslämnandet enligl taxeringslagen(1956:623, TL) förenklades i fråga om vissa räntor som betalas ul genomvärdepapperscentralen . S. k. summarisk redovisning kan nulillämpas i fråga om all innehållen preliminär A-skatl. Kreditering efter inkomstårelsslut verkställs på grundval av de uppgifter om preliminär skatt somarbetsgivaren lämnar för varje arbetstagare på kontrolluppgifterna. Kontrollenav arbetsgivarnas redovisning effekliveras genom maskinella avstämningar mellankontrolluppgifter och redovisade skattebelopp. En arbetsgivare som inle lämnaruppbördsdeklaralion i rätt lid skall betala förseningsavgift. Den skattskyldige kan inbetala högre preliminärskatt änsom följer av skattetabeller eller debetsedel å preliminär B-skalt. 1 regelgörs detta genom fyllnadsbetalningar efter uppbördsårets utgång, dvs. Syftet är att undvika eller minskakvarstående skall, som i vissa fall äi avgiftsbelagd (se nedan). Sedan taxering verställls och den slutliga skattenuträknats, sker en avräkning, varvid den skallskyldige gotiskrivs i fråga omA-skall det under uppbördsåret influtna beloppet och i förekommande fall s. k.särskilt upp-debilerat belopp samt i fråga om B-skalt det debiterade beloppet.Dessutom goltskrivs den skatlskyldige fyllnadsbetalning av preliminärskatt. Understigervid avräkningen den gotiskrivna preliminära skatten motsvarande slutligaskatt, förfaller skillnaden, om denna är . eller större, lill betalningsåsom kvarstående skall året eftertaxeringsåret. Om den kvarstående skallen uppgår lill högst , skall denbetalas i sin helhet . På kvarskatlen skall den skatlskyldige erlägga enavgift, kvarskatteavgift, som inte är avdragsgill. Denna skall vara om denkvarstående skatten överstiger . 1 annat fall är den av denkvarstående skatten. Avgiftsbelopp som understiger . påförs emellertidinle, vilket innebär att avgift inte utgår om den kvarstående skatten uppgårtill högst . Överstiger den preliminära skatten motsvarande slutligaskatt, återbetalas det överskjutande beloppet, om detta är ,, eller större, till den skattskyldige.Dessulom utgår ränta på det överskjutande beloppet om räntebeloppet uppgår tillminst . Räntesatsen för ränta på överskjutande preliminär skall bestämsårligen . Den anknyts till inlåningsräntan i bank. Ränta utgår för entid av . På preliminär skatt som erlagts efter åretefter inkomståret men utgår emellertid ränta fören tid av . Räntebeloppelpå överskjutande skatt är maximerat till100000 kr. Räntesatserna för taxeringen 1980 är fastställda till 9,resp. (SFS 1979:1110). Kvarståendeoch överskjutande skatt på titeln avser inkomståret som avslutas ett halvt årföre budgetårels ingång. Tillkommande skall är skall som skall erläggas ihuvudsak på grund av beslut om ändrad taxering sedan slutlig skatt påförtseller till följd av eflertaxering. Sjömansskattenär en definitiv källskatl, som tillfaller staten. Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerton skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräknas i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall beredas ersättning av statsmedel för minskadeskatteintäkter. Till kommun som ej tillhör landstingskommun utgår , tillannan kommun och till landstingskommun av den sjömansskatt som inomkommunen bosalt eriagt till staten. Reslantieroch medel från skattereklamationskontot Restantier är de reslförda belopp, som drivs in viakronofogdemyndigheterna och avser skatter från olika år tillbaka. Medel frånskattereklamationskontot är skatt som influtit men som till följd avidentifieringssvårigheter ej har kunnat krediteras vederbörande skattskyldig. Överskjutandeskatt och övriga resitutioner Från titeln utbetalas överskjutande skatt och övrigaresitutioner. Beträffande överskjutande skatt se ovan. Övriga restitutioner äråterbetalningar som i allmänhet beror på nedsättning i taxering. Prop.1980/81:100 30 Den största poslen pä utgiftssidan är utbetalningarnaav kommunalskattemedel. Hela källskatteuppbörden tillförs primärt staten.Kommunerna erhåller för varje kalenderår förskott grundat pä senast kändataxering och den aktuella utdebiteringen. Förskoltsutbetalningarna baseras fr.o. m. på ett skatteunderlag som räknas upp i förhållandelill en konstaterad ökning i kommunernas invånarantal. Bestämmelserna omuppräkning gäller samtliga kommuner med undanlag av församlingar. Närlaxeringsresultatet för ett kalenderår föreligger sker slutavräkning, varvidsaldot mellan slutligt uträknade belopp och uppburna förskott tillgodoräknaskommunerna eller statsverket allteftersom förskotten understiger elleröverstiger de slutligt uträknade beloppen. I kommunernas fordran på statsverket,som framräknats per varje kalenderår, ingår sålunda vid stigandeskatteunderlag såväl förskott som slutavräkningsmedel. Kommunernas fordranutbetalas med i princip en sjättedel av årsbeloppet vid varjetillfälle. Fr. o. m. är 1973 utökades utbetalningarna av kommunalskallemedelmed förskott av skatlebortfallsbidrag i anledning av skaltereform. Förskottetavräknas (första gången är 1975) efter bidragsåret mot detslutligt fastställda bidraget grundat på bidragsunderlaget enligt bidragsårelstaxering. Det förskotterade skatle-bortfallsbidragel för var större änmotsvarande förskott varför nettoavräkningen av skatlebortfallsbidragetär 1975 påverkade utbetalningarna lill kommunerna i negativ riktning. Isamband med att avtrapp-ningen av grundavdraget slopades vid taxering,reglerna för extra avdrag ändrades och avdragsrätten försjukförsäkringsavgiften begränsades vid 1976 och taxering påverkadesdet kommunala beskattningsunderlaget i neddragande riktning. För atl kompenserakommunerna för detta inkomstbortfall beräknas års taxering ettsärskilt korrigerat beskattningsunderlag för kommunerna som ligger till grundför utbetalningarna av förskott av kommunalskattemedel fr.o.m. 1977.Slutregleringen fr.o.m. kompletteras med ett särskilt anslagpä statsbudgetens utgiftssida för kompensalionsbidrag med anledning av 1974 årsskaltereform (se nedan). T.o.m. inräknades inte vissaskattepliktiga förmåner som sjukpenning i del kommunala skatteunderlaget. Denkommunala beskattningen på dessa förmåner tillföll sålunda slaten. Skälethärtill var alt staten finansierade de ökade kostnaderna försjukpenningreformen. Det kommunala skatteunderlaget justerades även med hänsyntill 1971 och skattereformer. Från sker en förenklad beräkning avskatteunderlaget. Särbehandlingen av de nämnda skattepliktiga förmånerna upphöroch skatlebortfallsbidraget och kompensationen i anledning av 1974 årsskattereform slopas. Nettoeffekten av dessa åtgärder innebär en ickeoväsentlig omedelbar ökning av del kommunala skatteunderlaget och enmotsvarande ökadkostnad för staten. Av denna anledning höjdes det kommimala grundavdraget från . minskades den statliga särskilda skattereduktionen som motsvarade dengenomsnittliga kommu nalskatten på mellanskillnaden . Förändringen är sålunda iövergångsskedet neutral för skattebetalaren. innebär den förenklade skatleunderlagsberäkningen en växandeinkomstöverföring till kommunerna. Denya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om utdebitering för . Denna skall beräknas pågrundval av taxering. Slutlig kompensation till kommuner m.jl. i anledning av 1974 årsskattereform I samband med skaltereform minskadekommunernas skatteunderlag fr, o,m. , Slutregleringen av konimunalskattemed-len avseende denna minskning i skatteunderlag skervia ett anslag. Detta anslag överförs löpande till inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt. Posten ingår således både pä inkomst- ochutgiftssidan på titeln. Beloppet somuppförs på inkomsttiteln för /81 utgör avräkningen av kommunalskallemedel avseende andra hälften och första hälftenav . Avräkningen upphör som ovan nämnts från inkomståret1980. Socialförsäkringsavgiftcr till folkpensioneringen.tilläggspensioneringen,.sjukförsäkringen, delpension, barnomsorg och avgift lill arbetsskadeförsäkringen (egenavgifter och skatledebiteradeavgifter). Endast de försäkrades egna avgifter och avgifterfrån mindre s, k. skatledebiteradearbetsgivare debiteras på skallsedeln. erläggs egenavgifterendast av egna företagare. De beräknas pä deras inkomster av rörelse och av jordbruksfastighet. Egenavgifternabestår av socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen, folkpensioneringen,tilläggspensioneringen och egenavgift tillarbetsskadeförsäkringen. Fr.o.m. inkomståret1980 utgår även egenavgift till barnomsorgenoch delpension. Egenavgifterna till sjukförsäkringen beräknas efter olika procentsatser. Dessa bestäms avom den försäkrade omfattas av sjukförsäkringen och i så fall på den försäkrades antal karensdagar.Procentsatserna vid taxeringvarierade mellan och av den avgiftsgrundande inkomsten. Oavsett hur mänga karensdagar denförsäkrade har, utgår emellertidden högre procentsatsen på inkomster över 7,5.basebelopp. Avgiften lill sjukförsäkringen höjdes med 1procentenhet till av den avgiftsgrundande inkomsten. Egenavgifter uppbärs i form av preliminärskatter,kvarstående skatter ellerfyllnadsbetalningar avseende etl visst inkomstår. De utbetalas eller omförsfrån titeln skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelseandra året efter inkomståret. 1980/81:100 32 Utbetalning till allmänna pensionsfonden