prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Det bör framhållas attbesparingspropositionens aviserade förslag om besparingar på gymnasieskolans områdeleder lill minskade anspråk på resurser. Detta motverkas bara lill viss del avförslaget 1981 att minska den två- och treårigastudie-förberedande utbildningen i gymnasieskolan lill förmån föryrkesinriktade utbildningsvägar. Ökad yrkesinriktad utbildning måste nämligenbl.a. åstadkommas genom att befintliga investeringar utnyttjas bättre genomändrad schemaläggning m. m. Denkommunala vuxenutbildningen (komvux) enligt läroplanerna för grundskolanshögstadium och för gymnasieskolan bör dras ned i motsvarande mån somgrundutbildningen för vuxna (grundvux) tillåls expandera fr. o. m. läsåret1982/83. På denna punkt kommer chefen för utbildningsde- Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 30 partementet att senare i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag. Om kommunernas barnomsorgsplaner så som de redovisadestill skulle realiseras innebär della att hela detsamhällsekonomiska utrymme som står till buds för ökning av komtnunernas konsumtionsvolyminlecknas och mer därtill. De uppgifter som föreligger rörandebarnomsorgsutbyggnaden tyder på alt en viss uppbromsning harskett i förhållande lill angivna planer. Om kommunerna skall kunna begränsavolymökningen lill kommer daghemsulbygg-naden inle att kunnaförverkligas i den takt som förutsatts i kommunernas planer. Nya platser ibarnomsorgen måste i slor utsträckning tillskapas genom ett eftektivareutnyttjande av redan befinlliga resurser. Möjligheter till omprioriterings- ochrationaliseringsåtgärder måste således utnyttjas i en helt annan ulslräckningän lidigare. Det underlättas av ett slopande av den statliga detaljregleringenav barnomsorgen. Chefen för kommer senare i annat sammanhangatl återkomina till regeringen med förslag i denna fråga. När del gäller beslul om införande av den nyasocialtjänstlagen och regeringens förslag om frivillig tillsyn enliglmiljöskyddslagen vill jag erinra om att avsikten inle är att kommunernasresursanvändning på grund härav skall öka . För landstingskommunerna ulgör utbyggnaden avlångtidssjukvården en viktig förklaring till volymökningen de närmaste åren.Här planeras en utbyggnad med närmare 1 800 platser . Samtidigtförutsätts satsningar på hemsjukvården och övrig öppen vård. Utbyggnaden avlångtidssjukvården är prioriterad. För att det skall bli möjligt förlandstingskommunerna att dämpa ökningstakten i verksamhetsvolymen de närmasteåren krävs emellertid att utbyggnaden begränsas till vad som mofiveras avbefolkningsförändringarna, dvs. ca 1 000 platser . En eventuellutbyggnad därutöver bör enbart ske i den ulslräckning resurser kan frigörasgenom omprioritering. Det skall här betonas att prioriteringen avlångtidssjukvården inte snävt bör begränsas fill enbart den slutnasjukhusvården för äldre. I många fall kan ett alternativ vara alt i ställetbygga ut sjukvård i hemmet och övrig primärvård samt den sociala . När del gäller landstingskommunernas planer för omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda kommer att föreslås att den underställning avdessa hos som f.n. sker upphör. Statsrådet kommer senare iannat sammanhang att lägga fram förslag i denna fråga. Jag har i det föregående i huvudsak uppehållit mig vidutvecklingen av den kommunala konsumtionen. Del finns emellerfid anledning atlbetona att även transfererings- och investeringsutgiflerna måste bli föremålför samma noggranna prövning som konsumtionsutgifterna. Inom sjukvården planeras mycketomfattande investeringar. Med hänsyn lill de krav på uppbromsning av denlandstings- 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 31 kommunalaexpansionen som gör sig gällande finns anledning alt närmare pröva vilkainvesteringsprojekt som bör komma lill utförande. 1 princip bör endast sådanainvesteringar som krävs för all klara en oförändrad standard eller som är renaersättningsinvesteringar genomföras. Iföregående års reviderade budgetförslag framhöll min företrädare att nuvarandesamhällsekonomiska läge och den omstrukturering som pågår inom sjukvårdenkräver att redan planerade stora sjukhusbyggen omprövas. Detta gäller i änhögre grad . Så länge som landstingskommunernas planer utvisar att detfortfarande är aktuellt att bygga stora sjukhus i den omfattning som ärfallet kan jag inle se annat än att den särskilda prövning av byggnadstillståndsom regeringen gör för byggnader inom sjukvårdssektorn måsle kvarstå. Förändringarav huvudmannaskapet för den regionala och lokala kollektiva persontrafiken börgenomföras ulan krav på ökade bidrag från huvudmännens sida. Verksamhetensanpassning härtill underlättas bl.a. genom borttagande av underställning avkollektivtrafiklaxor. Chefen för kommer attåterkomma till regeringen med förslag i dessa frågor. Ävennär det gäller kommunernas och landstingskommunernas verksamhet i övrigt ärdet uppenbart att eventuella utbyggnadsplaner kan behöva omprövas. planer för sådana verksamheter som äldreservice, öppen och sluten vård,folktandvård och yrkesmedicinsk verksamhet. Även befintlig verksamhet måsteprövas noga och möjligheterna att genom omprövning och rationalisering dra nedanspråken på reala resurser tas till vara. Det bör också kunna innebära att mansänker standarden inom vissa områden som inte prioriteras så högt. Jag villsärskilt framhålla att det inte kan vara rimligt att låta den kommun ellerlandstingskommun som har den högsta standarden ulgöra riktpunkt för övriga kommuneroch landsting. Tvärtom bör det vara i just dessa som möjligheterna är störstatt genom omprövning och rationalisering uppnå besparingar i verksamheten. Jagförutsätter att de "besparingskataloger" som de båda förbundennyligen har sammanställt kommer att utgöra en god grund för det aktivabesparingsarbete som måste bedrivas . Debedömningar som redovisats avser i regel kommunsektorn som helhetliksom även det angivna volymmålet. Variationerna är emellertid stora mellande enskilda kommunerna och landslingen. Självfallet måste anpassningen ske medhänsyn till dessa variationer. Kommuner och landstingskommuner med en myckethög servicenivå inom olika verksamhetsområden kan som nämnls behöva inriktasina åtgärder på att åstadkomma besparingar genom standardsänkningar. Föratt möjliggöra de mycket långtgående omprövnings- och effektiviseringsåtgärdersom jag har föreslagit i del föregående och för att medverka till att hållanere den volympåverkan som kommer från olika svårkvan-tifierbara faktorer ärdet enligt min mening av avgörande betydelse alt den Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 32 ibland myckel långtgående statliga detaljregleringen kanminskas. Stat-kommungruppen (Kn 1980:03) har intensifierat sillarbele med att åstadkomma förslag i denna riktning. brett upplagt arbetehar nu startats utifrån de av kommunförbunden sammanställda förslagen frånenskilda kommuner och landstingskommuner om slopande av statlig kostnadsdrivandedetaljreglering. Vissa förslag har redan lagts fram från gruppen. Bl.a.föreslås all underställningen av omsorgsplaner slopas och attstickprovskontroll av olika slag av mätare slopas. Enligl vad jag har erfaritavser chefen för kommundepartementet att avisera flera förslag omslopande av statliga koslnadshöjande normer på olika sektorsområden. Jagbedömer den verksamhet som stat-kommungruppen bedriver som mycket viktig föratt en uppbromsning av den kommunala expansionen skall kunna ske. Regeringenhar också haft överiäggningar med berörda verkschefer i här aktuellfråga. Därvid kunde konstateras atl det över lag finns en positiv inställningför sådana åtgärder. De mycket långtgående ålgärder från stat och kommun somjag har redovisat i det föregående bör enligl min mening ge erforderligaförutsätlningar för att dämpa den kommunala volymökningen lill per årunder . får åtgärderna också ses i ljuset av dentidigare i annat sammanhang föreslagna begränsningen av det finansiellautrymmet för kommunsektorn. Sammanfattningsvis kan sägas att den volymutvecklingprioriteras som hänför sig till befolkningsförändringarna, dvs. huvudsakligenökningen av antalet äldre. I stort se;tt får i övrigl utrymme för eventuellanya åtaganden skapas genom omprioritering, rationalisering och besparingar. Detgäller också den volymökning som kan föranledas av svårkvantifierbara faktorer.Befintliga utbyggnadsplaner måsle i många fall omprövas. Jag vill understrykavikten av att de av mig här angivna riktlinjerna för utveckling av de kommunalaverksamheterna och de åtgärder som föranleds härav läggs till grund för arbetetmed nästa års budgetar. Även fierårsplanerna bör revideras. Jag avser attåterkomma med förslag till ytterligare åtgärder om det i höstens budgetarbete ikommuner och landstingskommuner finns indikationer på all här föreslagnaålgärder inte räcker lill för att begränsa volymökningen lill . Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 33 I budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 2 s.28) lämnade jag en kort redogörelse för det aktuella läget beträffandeöversynsprojekten. Jag kommer att ge en motsvarande översikt rörandearbetsläget i dessa samt redovisa de projekt som tillkommit under våren 1981.Jag har därvid samrått med berörda statsråd. Resultatet av arbetet i de olikaprojekten kommer så långt möjligt att beaktas i höstens budgetarbete. Inomjustitiedepartementets område sker en översyn av rättshjälpen. Denna väntas geunderlag för besparingar om nära 15 milj. kr. Ytterligarebesparingar inom rättshjälpen kan nås efter fortsalt utredningsarbete. Inom har en intern besparingsutredningtillsatts. Denna skall redovisa alternativa vägar för att vid utrikesförvaltningenunder perioden /83-1986/87 spara 50 milj. kr. i fast penningvärde samtbelysa konsekvenserna härav. En del av besparingarna skall kunna beaktas redani budgeten för /83. Inom försvarsdepartementets område kartläggs de besparingsmöjlighetersom finns inom området samverkan mellan.försvaret och övriga samhällssektorer.En första idéinventering visar på ett antal områden där besparingar genomsamverkan bedöms vara möjliga. Översynen, som skall utgöra underlag för beslutom direkta åtgärder eller för fortsatt utredningsarbete, genomförs medinriktning mot försvarsbeslut. Kostnaderna för försvaretsmaterlelunderhåU uppgår f. n. till ca . En pågående översyn skallleda fram till förslag om underhållsverksamhetens organisation ochdimensionering. I en första etapp skall förslag till möjliga besparingar avgesunder . I en andra etapp, som skall vara slutförd ,lämnas förslag till organisafion av materielunderhållel mot bakgrund avregeringens ställningstaganden till förslagen i den första etappen. Inomsocialdepartementets område har påbörjats en översyn av statensbakteriologiska laboratorium (SBL). Arbetet, som skall slutföras ,bedrivs i samverkan med den översyn av verksamheten vid statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) som sker inom jordbruksdepartementetsområde. Jag återkommer strax till sistnämnda fråga. Vidare kommer attpåbörjas en översyn rörande receplförskriv-ningen m.m. i syfte att minska denallmänna försäkringens kostnader för läkemedel. Inom område fortsätter statensvägverk sitt översynsarbete rörande centrala, regionala och lokalaorganisation samt åtgärder för att minska slitaget på vägarna till följd avanvändningen av dubbade däck. 3 1980/81. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 34 avslutasen översyn inom postverkets område rörande tjänstebrevsrätten och reglerna förfrankeringsfrihet. Denna väntas resultera i besparingar om ytterligare ca 30milj. Inom ekonomidepartementets område pågår en översyn av denstatliga statistikproduktionen. Resultatet av stalislikulredningens arbetekommer att ge en grund för reella besparingar. Inomutbildningsdepartementets område fortsätter översynen om statsbidraget tilldriften av gymnasieskolor. av högskolereformen harnyligen genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att finna organisatoriska ochadministrativa förenklingar som bringar ned kostnaderna förförvaltningsapparaten inom högskolan. Vidare har förberedelser vidtagits fören översyn av reglerna m.m. för arkivering av tryckta handlingar inomstatsförvaltningen och därmed jämförbart material. Inomjordbruksdepartementets omräde tillkallas en utredare för att se övermöjligheterna till samordning av vissa resurser vid lantbruksnämnderna,skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadministrationen. En särskildutredare har tillkallats för översyn av SVA och statenslantbrukskemiska laboratorium. Arbetet skall inriktas mot besparingar genomavgränsning av verksamheter samt samverkan och samordning med SBL och andramyndigheter och inslilulioner. Mer begränsade översyner avses komma altgenomföras bl.a. beträffande de objektiva skördeuppskaltningarna, statenslanlbruksinformation samt, inom miljöområdet, bl.a. förvaltningen avnaturreservat. Inom område avslutas översynen avkonsumentverket för atl kunna beaktas i höstens budgetarbete. Inom bostad sdepartementets område pågår en översyn avvissa verksamheter inom statens lantmäteriverk. Vidare förbereds en översyn avverksamheten vid statens planverk. Inom kommundeparlemenlels område pågår en översyn rörandeplaneringsaktiviteterna vid länsstyrelserna. Jag förordar att bereds tillfälle att ta del avvad jag nu anfört om översynsprojekt. 2.2 Myndigheternas långsiktiga besparingsarbete Jag har lidigare i skilda sammanhang framhållit attbesparingsarbetet måste bedrivas på elt planmässigt sätl och i ett långsiktigtperspektiv samt att arbetet måsle ingå som etl viktigt inslag ibudgetprocessen. Jag har vidare strukit under betydelsen av att myndigheterna ihögre grad än inriktar sitt planerings- och budgeleringsarbete utifrånförutsättningen om oförändrad eller minskad resurstilldelning samt att deidentifi- 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 35 eraroch lämnar förslag lill omprövningar och besparingar. I linje härmed uppdrogregeringen ål samlliga myndigheler inom den civila sektornav statsförvaltningen att revidera sina tidigare lämnade långtidsbedömningarför budgetåren 1982/83-1985/86 och därvid utgå från de uttalanden ombesparingar som hade gjorts kompletteringsproposition och ipropositionen om besparingar i statsverksamheten, m. m. 1980/81:20). Enligt anvisningarna förde reviderade långtidsbedömningarna skulle myndigheterna redovisa effekterna aven minskad resurstilldelning belräffande myndighetsanslag och motsvarandeanslag. Myndigheterna skulle sålunda utgå från att huvudalternativet (en realminskning av anslagen ) tillämpas . Enligt anvisningarna skulle en sådan minskadresurstilldelning kunna ge anledning till en omprövning av vissapågående aktiviteter. Myndigheterna skulle därför redovisa om det inommyndighetens verksamhet fanns några områden där, enligt myndighetens bedömning,en ambitionssänkning måste komma i fråga. För övriga anslag sommyndigheterna disponerar, huvudsakligen anslag för transfereringar till kommuner,företag och hushåll, skulle myndigheterna utgå från att prövningen av statensutgifter blir ytterst restriktiv och att översyn och omprövning bliråterkommande inslag i det långsiktiga arbetet med att förbättra statensfinanser. Myndigheterna skulle därför mot bakgrund av en utvärdering aveffekterna av de åtgärder de vidtar och de regelsystem de har att administreralämna underlag för att bedöma behovet av olika aktiviteter inom sina resp.ansvarsområden. Myndigheterna skulle redovisa vilka verksamheter och stödformerm. m. som bedöms vara mest undgängliga och som bör kunna slopas eller bedrivasmed sänkt ambitionsnivå. Om myndigheterna anser att en närmare översyn förstbör ske av verksamheten i fråga eller av de bestämmelser som reglerar verksamhetenskulle de kortfattat redovisa förslag lill översynsarbelets inriktning ochuppläggning samt förväniad besparingseffekt. Genom beslut den 29januari 1981 utfärdade regeringen anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar för /83. Enligl dessa anvisningar skallmyndigheterna på motsvarande sätt i sina långtidsbedömningar för budgetåren1983/84-1986/87 utgå frän minskande resurser och redovisa vilka områden somenligl myndigheternas bedömningar bör kunna bli föremål för omprövningar ochnedskärningar. Myndigheternas revideradelångtidsbedömningar för perioden /83-1985/86 inkom till imitten av . De bereds nu inom resp. departement. Myndigheterna harhaft relalivi kort lid lill förfogande för arbetet med de revideradelångtidsbedömningarna. Vissa konkreta förslag till besparingar har dock förtsfram och bör kunna tas upp till behandling redan i kommande budgetarbete. Iövrigt utgår jag från att myndigheterna fortsätter samt fördjupar sittlångsiktiga planerings- och Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 36 budgeleringsarbete med utgångspunkt i den reslriklivitelsom bl.a. de lämnade anvisningarna för det kommande budgetarbetet förutsäller. De inkomna reviderade långtidsbedömningarna germig anledning att betona vikten av all myndigheterna koncentrerar sinaredovisningar på sådana förändringar av verksamheter och stödformer som enliglmyndigheternas bedömningar är möjliga och rimliga att genomföra i nuvarandeansträngda ekonomiska situation. Myndigheterna bör sålunda inte åberopa deambitionsnivåer, som gällande medelsanvisningar är uttryck för, ochbakomliggande politiska beslul. Myndigheterna bör i stället ange deregelförändringar m. m. som krävs för att de förändringar som myndigheternakan finna lämpliga i ell besparingsarbete skall kunna förverkligas.Myndigheterna bör ocksä pröva och redovisa möjligheterna till avgiftsfinansieringav tjänster. För uppdragsmyndigheter, affärsverk och myndigheter medinläklsfinansierad verksamhet, där rationaliserings- och omprövningsarbetelinle direkt kommer lill uttryck som en besparing på statsbudgeten, bör prövningenvisa om en sänkt servicegrad kan ge sänkta avgifter för verkens ellermyndigheternas tjänster eller om krav på en höjd avgiftsnivå kan motverkasgenom en sänkt ambitionsnivå. Jag vill slutligen understryka atl myndigheterna i sinalångtidsbedömningar bör åläggas att behandla tänkbara verksamhetsförändringarunder periodens första relativt utförligt. För de sisla åren i periodenkan en mer summarisk redovisning lämnas. Myndigheterna bör också pröva möjligheten alt bättreutnyttja de råd och annat stöd i metodfrågor som har utarbetats av de statligarationalise-ringsmyndighelerna. Jag vill erinra om alt ell fortlöpandeutvecklingsarbete bedrivs i dessa hänseenden och atl såväl statskontoret somriksrevisionsverket har samlat in och delvis publicerat material om olikaangreppssätt, meloder och arbelsformer för att uppfylla statsmakternas krav påomprövningar och besparingar. Vad jag nu har anfört bör på lämpligl säll gesmyndigheterna till känna. Jag förordar vidare att får tillfälle allta del av vad jag nu har sagt om myndigheternas långsiktiga besparingsarbete. Som jag påpekat kan statliga garantier för lån habetydande effekter på samhällsekonomin. Sådana effekter kan vara t.ex. attlåntagaren får en i olika avseenden gynnad ställning på kreditmarknaden, attmarknadsutrymme tas i anspråk som annars skulle ha kunnat användas för annanlångivning saml all kredilmarknaden fragmentiseras med risk för ökademarknadsstelheter som följd. Slalliga garantier leder också lill kostnader förstaten i de fall låntagaren ej kan uppfylla sina förpliktelser. i vissa fall finnas goda skäl för staten atl lämna garantier. 1980/81:150 Reviderat budgetförslag .37 gäller i första hand när en angelägen verksamhet annars ejkan komma lill stånd. I tabell 4 redovisas i aggregerad form utestående statligakreditgarantier . Garantier till banker och andra krediiinstitutioner Garantier till varv och rederier Garantier till företag och stiftelser varav till Svensk Kärnbränsleför- Garanterat av andra myndigheler Garanterat av 4 038 Garanterat av lantbruksstyrelsen 2694 Garanterat av statens industriverk 1 781 Garanterat av andra myndigheter 289 Summa utestående kreditgarantier 56 304 Vissa av dessa garantier är förenade med betydandeförlustrisker för staten. Detta gäller t. ex. garantierna för s. k.industrigarantilån som lett till en belastning påstatsbudgeten om ca 100 milj. kr. Även förexportkreditgarantierna finns förlustrisker. har förlusterna täcktsfrån exportkreditnämndens reservfonder som dock vid ingången av innevarandebudgetår var mycket små. kan förlusterna påexportkreditgarantisystemet därmed komma att belasta statsbudgeten. Ävengarantierna till varv och rederier kan komma att leda tillbetydande kostnader för staten. Som framgått uppgick de av staten utställdakreditgarantierna vid utgången av förra budgetåret till 56304 milj. kr. Idetta belopp ingår även vissa borgensåtaganden. De av beviljadegarantiramarna är dock betydligt större. Mycket stora icke utnyttjade beloppfinns främst inom ramarna avseende exportkreditgarantier och garantier tillvarvsföretag. Inom exportkreditgarantisystemet uppgick det icke utnyttjaderamutrymmet till ca 44000 milj. kr. har emellertid lämnatgarantiutfästelser uppgående till mycket stora belopp. I de fall de aktuellaexportaffärerna realiseras leder utfästelserna lill all slalen får utfärdagarantier. Inom varvsgarantiramen fanns vid senaste ett 4 1980/81. Prop.1980/81:150 Reviderat budgetförslag 38 icke utnyttjat utrymme om ca 11 000 milj. kr. Deltasammanhänger med att garantiramen skall ulnylljas för lån avseende produktionenvid svenska varv t. o. m. utgången av . Jagövergår nu till att samlal redovisa de förslag regeringen under innevarandebudgetår har lagt fram angående ramar för statliga åtaganden i form avkreditgarantier. Däri inkluderar jag vissa borgensåtaganden. före utgången av mars månad innevarande budgetår har tagil beslut ianledning av regeringens förslag redovisas även dessa beslut. Jag har ierforderlig utsträckning samrått med berörda departementschefer och övrigastatsråd. Statliga kreditgarantier för lån ges f. n. inte inomjustitie-. bo stad s-och kommundepartementens verksamhetsområden. Inomkommunikationsdepartementels verksamhetsområde föreslog regeringen ipropositionen om överlåtelse av statens aklier i tillTelefonakliebolagel LM m.m. (prop. 1980/ 81:93) att regeringen efterprövning i varje särskilt fall skall få medge att teckna erforderiigborgen för i den utsträckning som detta berör koncernensinnehav av aktier i det överiålna företaget. Något belopp har ej specificerats.Förslagen i propositionen innebär vidare att garantin avseende lån tillTelefabrikalion AB kan upphöra. Denna garantiram uppgick till 20 milj. kr.Riksdagen har sedermera beslutat i enlighet med regeringens förslag (NU1980/81:38, rskr 1980/ 81:208). Inom verksamhetsområde föreslårregeringen i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 12) - i likhetmed vad som gäller för innevarande budgetår - för nästa budgetår årligagarantiramar om 2 milj. kr. resp, 1,5 milj. kr. för lån till nyetablering avförlag m. m. resp. till bokhandel. Inom verksamhetsområde föreslogs ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81: 100 bil. 13) att den årliga ramen förslallig kreditgaranti för lån till jordbrukets rationalisering m.m., trädgårdsnäringensrationalisering m.m., rennäringens rationalisering m.m. samt inköp avavelshästar och ridhästar skall uppgå lill 751 milj. kr. för budgetåret1981/82. Ramen får därmed samma omfattning som innevarande budgetår.Fördelningen mellan de olika ändamålen skiljer sig dock så till vida attdelramen avseende garantier för lån till trädgårdsnäringens rationaliseringm.m. föreslås bli höjd med 5 milj. kr. kr., medan delramenavseende jordbrukets rationalisering föreslås bli sänkt med det förra beloppettill 708 milj. kr. De årliga garantiramarna för lån lill fiskeföretag,fiskeberedningsföretag resp. åtgärder som främjar fritidsfisket föreslogs isamma proposition lill 20 milj. kr., 10 milj. kr. resp. 2 milj. kr. Detta innebär oförändrade belopp jämfört med vad som gällerför innevarande budgetår. För dessa garantiramar har fattat beslut ienlighet med regeringens förslag (JoU 1980/81:18, rskr 1980/ 1980/81:150 Reviderat budgetförslag 39 81:207).I propositionen föreslås också all den årliga garantiramen för lån tillbyggande av skogsvägar höjs frän 6 milj. kr. till 11 milj. kr.