prop · G403101 · 1980-12-31 00:00:00 — medförslag om tillaggsbudget II till statsbudgetenför /81; Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokollför den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. 1proposirionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 11 lill statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår lill ca 202 milj. kr. De siörsta anslagen föreslås gå lillvissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. saml lillbyggnadsarbeten för statlig förvaltning. 1 1980/81. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , . Åsling,Söder, Krönmark, Burenslam , , , , , , ,, , , Föredragande: statsråden , , Mogård, Åsling,Krönmark, Burenslam , , , Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 Statsråden föredrar förslag lill i frågorangående anslag m. m. på tilläggsbudget 11 lill statsbudgeten för budgetärel1980/81. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Statsrådet anför: De anslag som haranvisat sedan statsbudgeten för /81 fastställdes har uppförts påtilläggsbudget 1 (prop. 1980/81:25, FiU 1980/81: 16. rskr 1980/81: 135). Jaghemställer all regeringen föreslår all besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /81 i enlighet med de förslag somföredragandena har lagt fram. Regeringen ansluter sig lill föredragandenas övervägandenoch beslutar all genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för den åtgärd eller del ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen förordnar atl de anföranden som redovisas i underprolokol-lenoch en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogaspropositionen som bilagor 1-9. Föredragande: stalsrådel Krönmark Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde [I] B 2. Arméförband: Materielanskaffning. För /under della anslag bemyndigat regeringen att medge all beställningarav materiel m. m. för arméförband fär läggas ul inom en kostnadsram av 687milj. och anvisat ell förslagsanslag av 947,7 milj. kr. Överbefälhavarenhar med yllrande överlämnat framställningar om yllerligare beställningsbemyndigandenför de tre försvarsgrenarnas maleriel-anskaffningsanslag och flygvapnets anslagtill forskning och utveckling. Överbefälhavaren anför bl. a. all del finnsmyckel allvarliga brister i krigsorganisationen i förhållande lill deninriktning som gavs försvarsbeslut. I överbefälhavarensårsredovisning bedömdes bristen på medel lill ca 2600 milj. kr.Överbefälhavaren framhåller vidare att en av orsakerna till detta är ofullkomligheternai försvarels priskompensalions-syslem. Den dåliga tidsmässiga överensstämmelsenmellan försvarels pris-och löneförändringar och kompensationen enligt netloprisindexvar tillsammans med kompensationens storlek en av huvudorsakerna till de akutalikviditelsproblem som uppstod under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Dessa likvidilelskriserledde lill slopade eller uppskjutna materielbeställningar och utebliven repetilionsutbildning. Enliglöverbefälhavaren kommer likvidiletsläget att förbättras under budgetåret1980/81. Del är enligt överbefälhavaren utomordentligt betydelsefullt alt demedel som disponeras utnyttjas för atl sä långt möjligt läcka brister i 1977års försvarsbeslut och skapa största möjliga handlingsfrihet årsförsvarsbeslut. Nya beställningar kan emellertid inle läggas ul på grund av atltillräckligt slora beställningsbemyndiganden inle disponeras. Överbefälhavarenanser all beställningsbemyndiganden om ca Prop.l980/81:101 4 700 milj. kr. bör lämnas för de objekt som har tagils uppi framställningarna samt föreslår all bemyndiganden inhämtas för beställning avobjekt för ylterligare ca 2 400 milj. kr. Chefen för armén har anmält atl kostnadsutvecklingen under1970-lalel varit så kraftig atl den materielanskaffning som förutsägs i 1977års försvarsbeslut inte till alla delar har kunnat genomföras. Genom tillskottav prisregleringsmedel till anslaget för /80 och en väntadförbättring av medelssiuialionen för /81 skulle vissa angelägnaanskaffningar kunna inplaneras. Chefen för armén anför vidare att de beställningsbemyndigandensom har tilldelats för /81 är så snävt tilltagna all etleventuellt tillskott av medel inle kan användas. Chefen för armén har därförhemställt alt beställningsbemyndiganden om 160 milj. kr. stalls lill förtogandeför renovering och modifiering av stridsvagnar och för anskaffning av rökgranalerlill granatgevär. Överbefälhavaren har i sill yttrande tillstyrkt chefensför armén framställning. Överbefälhavaren har också föreslagit all bemyndigandenom ytterligare 50 milj. kr. inhämtas för armén för atl öka anskaffningen avtunga pansarvärnsrobotar. Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdragsedan kompletterande underlag har inhämtats framgår av följande tabell. Beställningsbemyndiganden (I 000- ud kr.l Primäruppdrag m. m. Arméförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m.m.. utom av viss sjukvårdsmateriel. Fördelningsförband m.m. Infanteribrigad m. m. 50000 40 Ot» 171000 Utformningen av del priskompensationssystem (netloprisindex)som lillämpas för försvarsulgiflerna har medfört atl priskompensalionen underflera perioder har varit i otakl med försvarels pris- och löneförändringar.Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 var del därför nödvändigt all uppskjuta materielanskaffningtill avsevärda belopp och att låta även mycket angelägna anskaffningar ulgå urde planer som omfattades av 1977 ärs försvarsbeslut. För /81 bedöms priskompensationen bli så storalt del Prop.l980/81:101 5 finns elt slörre utrymme för materielanskaffning än vadsom planerades när beställningsbemyndiganden begärdes för /81.Med hänsyn lill den förbättrade likviditeten skulle del sålunda nu varamöjligt alt täcka vissa brister i materielanskaffningen i förhållande till 1977års försvarsbeslut. Del är emellertid inle möjligt all lägga ul ylterligarebeställningar under /81 ulan all lämnar nya beställningsbemyndiganden. Jagförordar därför atl lämnar yllerligare beställningsbemyndigandenunder förevarande anslag liksom under anslagen C 2. Marinförband: Materielanskaffningoch D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning. Jag återkommer lill minaförslag belräffande anslaget D 4. Flygvapenförband: Forskning och utvecklingunder anslaget D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning. Min beräkning av beställningsbemyndigandenahar skett mot bakgrund av en samlad bedömning av likvidilelssitualionen förbudgetåren 1980/81 och 1981/82. Jag vill i della sammanhang erinra om all jag lidigaredenna dag förordat all betalningsmedel som svarar mol upp dll av den tillgenomförandeprisläget omräknade utgiftsramen för /81 vid behovfår föras över lill /82. Min beräkning av beställningsbemyndigandena underförevarande anslag framgår av sammanställningen. Av bemyndigandena ulgör 21milj. prisregleringsbemyndiganden för omräkning från prisläget februari1980 lill prislägel . Beställningarna beräknas medförautbetalningar under /81 om ca 75 milj. kr. Liksom lidigare bör del få ankomma på regeringen att taställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbemyndigandesom kan komma all lämna. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl bemyndiga regeringen all medge all beställningar avmateriel m.m. för arméförband får läggas ul inom en kostnadsram av ylleriigare231 000(X). [2J C 2. Marinförband: Materielanskaffning. För budgetåret1980/81 har under della anslag bemyndigat regeringen all medge allbeställningar av materiel m. m. för marinförband får läggas ut inom enkostnadsram av 383,3 milj. kr. och anvisat etl förslagsanslag av 691 milj. kr. Chefen för marinen har anmält alt myckel slor restriktivitetiakttogs vid beräkningen av nya beställningsbemyndiganden ianslagsframställningen för /81. Därefter har överbefälhavarengett direktiv om vissa beredskapshöjande åtgärder, vilkel gör alt yllerligare70 milj. kr. i beställningsbemyndiganden behövs. Vidare medför riksdagensbeslut om alt tilldela 75 milj. kr. i varvsslöd alt vapenmaleriel 1980/81:101 6 m. m. måste beställas för ca 57 milj. kr. lill de bådaminröjningsfartyg som skall tillverkas med utnyttjande av bl.a. varvsslödsmedlen.Slutligen behövs beställningsbemyndiganden om ca 30 milj. kr. för vissa smärreobjekt och prisregleringsbemyndiganden om 15.5 milj. kr. 1 en särskild skrivelse har chefen för marinen hemställtall med utnyttjande av varvsslödsmedlen få anskaffa två minröjningsfartyg. Ulövervarvsslödsmedlen behövs därvid bemyndiganden om 35 milj. kr. förvarvs-beställningen och 20 milj. kr. för att täcka beräknade kostnadsökningarpä de delar av anskaffningen som betalas av varvsslödsmedlen. Överbefälhavaren har tillstyrkt chefens för marinenframställningar och föreslagit atl beställningsbemyndiganden härutöver skalllämnas om totalt ca I 300 milj. kr. för ubåtar av typ A 17 ochminröjningsfartyg. Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdragsedan kompletterande underlag har inhämtats framgår av följande labell. Chefen förmarinen/ överbefälhavaren Marinförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m. m..utom av viss sjukvårdsmateriel. För flera delprogram gemensamma lednings-, bas- ochunderhållsförband m. m. Helikopteiförband Ytattackförband m. m. UbåtsförbandMinröjningsförband Fasta kuslartilleriförband Rörliga kustartilleriförbandGemensamma produktionsresurser Marinförband: Centralt vidtagen materielanskaffning m. m.av viss sjukvårdsmateriel för delprogrammet Belräffande medelslillgången och planeringssituationeninom försvaret m.m. ber jag atl få hänvisa lill vad jag har anfört underanslaget B 2. Arméförband: Materielanskaffning. Min beräkning av beställningsbemyndigandena framgår avsammanställningen. Jag har bl. a. beräknat vissa bemyndiganden för all förbällraubäls-jaklkapaciteten hos marinens helikoptrar. Prop.l980/81:101 7 Jag vill i della sammanhang erinra om att den 5juni 1980 beslutade all dels intäkter om ca 18 milj. kr. av vissfartygsförsäljning och dels 15 milj. kr. av anslaget under fjortondehuvudtiteln lill varvsindustrin m.m. för /81skulle användas för ombyggnad av motorlorpedbålar lill vedetlbålar. Regeringenuppdrog ål försvarels materielverk alt med utnyttjande avtidigare nämnda försäljningsintäkter låta bygga om fyra motortorpedbåtar lill vedetlbålarvid . Efter samråd med chefen för industridepartementetförordar jag atl de 15 milj. kr. som skulle avdelas av varvsstöds-medlen fårutnyttjas för anskaffning av två minröjningsfarlyg. Av bemyndigandena ulgör 22 milj. kr. prisregleringsbemyndigandenför omräkning från prisläget lill prislägel februari 1981.Beställningarna beräknas medföra utbetalningar under /81 om ca120 milj. kr. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen atl laställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbemyndigandesom kan komma all lämna. Jag hemställer all regeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen att medge alt beställningar av materiel m.m. för marinförband får läggasul inom en kostnadsram av ylleriigare , 2. godkänna vadjag har anfört om användningen av fjortonde huvudtitelns reservationsanslagAvskrivningslän till varvsindustrin, m. m. [3J D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning. /81 har under detla anslag bemyndigat regeringen atlmedge alt beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband får läggas utinom en kostnadsram av 4345 milj. kr. och anvisat etl förslagsanslag av 1968,9milj. har hemställt om yllerligare beställningsbemyndigandenom 299 milj. kr. för budgetärel 1980/81 för att skapa dllräcklighandlingsfrihet och säkerställa beslällningsverksamhelen. Överbefälhavaren har tillstyrkt materielverketsframställning och föreslagil all beställningsbemyndiganden härutöver skalllämnas om totalt 1 020 milj. kr. a. jaktrobotar lill flygplan 37 ochnya lågspaningsra-darstalioner. Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdragframgår av följande labell. Beställningsbemyndiganden II 000-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Flygvapenförband: Centralt vidtaget materielunderhåll, utom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammet Flygvapenförband: Centralt vidtagen materielanskaffning mm., utom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammet För flera delprogram gemensamma lednings- och strilförband Jaklförband Attackförband Flygtransportförband Gemensamma produktionsresurser 277 000' 686 000 258000 133000 59000, 1 445 («)0 Överföring av bemyndiganden frän anslaget D 4. Flygvapenföiband:Forskning och utveckling exkl. prisregleringsbemyndiganden -511000 -I- 27 000 Belräffande medelstillgången och planeringssituationeninom försvaret ber jag att få hänvisa lill vad jag har anfört under anslaget B2. Arméförband: Materielanskaffning. Min beräkning av beställningsbemyndigandena framgår avsammanställningen. Jag vill i detla sammanhang anmäla all försvarelsmaterielverk har hemställt om yllerligare 73 milj. kr. i beställningsbemyndigandenunder anslaget D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling. Under dellaanslag finns emellertid 584 milj. kr. i beställningsbemyndiganden lill regeringensdisposition för materielobjekt som inle längre är akluella. Jag förordar alt 73milj. av dessa bemyndiganden fär omfördelas och användas enliglmaterielverkets förslag och att återstoden jämte prisregleringsbemyndigandenfår föras över lill förevarande anslag. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen att taställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbemyndigandesom kan komma alt lämna. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt Prop.1980/81:101 9 1. bemyndiga regeringen alt medgealt beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband får läggas ut inom enkostnadsram av ytterligare , 2. bemyndiga regeringen att föraöver beställningsbemyndiganden om . från anslaget Flygvapenförband:Forskning och utveckling till förevarande anslag. ti /81. Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avser verksamhetsområde [I] G 3. Under denna rubrik har i statsbudgetenför /81 anvisats ell reservationsanslag av 22 milj. kr. Häravhar 3,5 milj. kr. beräknats för utrustning i samband med den allmännaupprustning av sjukhuset, som byggnadskommittén för upprustning avsjukhuset bedriver. för upprustning av sjukhusetutarbetar f. n. ell program för anskaffande av utrustning tillbehandlingsbyggnaden F, som uppförs vid sjukhuset. Byggnaden skallstå inflyttningsklar . 1 byggnaden skall finnas operationsavdelning,inlensivvårdsavdelning med uppvakningsenhet, akutmottagning med inlagningsavdelning,förlossningsavdelning, sieriliseringscentral samt tekniskaförsörjningsanordningar m.m. Kommittén bedömer preliminärt all kostnaden förutrustningen lill nybyggnader kommer alt uppgå lill drygt 40 milj. kr.Upphandling av utrustning, sorn skall installeras under byggnadsprocesseneller som har lång leveranslid, bör ske i ell tidigt skede. Sålunda bör redanunder /81 upphandling påbörjas av operationsbord, vissröntgenutrustning och viss elektronisk övervak-ningsulruslning m. m. inom enkostnadsram av 20 milj. kr. Vid upphandlingen måslei vissa fall förskollslikvider betalas. för upprustning av sjukhusetanser att upphandling av utrustning lill den nya behandlingsbyggnaden vidkarolinska sjukhuset, som skall slå färdig , måste kunnapåbörjas Prop.1980/81:101 II redanunder /81. Jag delar denna uppfattning. 1 avvaktan på atl ell slulliglulrustningsprogram skall kunna färdigställas och prövas, är jag beredd allgodta kommilléns förslag all beställning bör fä ske inom en ram av 20 milj. kr.1 den mån beslällningslikvider måsle betalas får della ske inom ramen för demedel, som kommittén förfogar över för innevarande budgetår. Regeringen bör avriksdagen utverka bemyndigande för regeringen alt medge all utrustning lill dennya behandlingsbyggnaden vid sjukhuset beställs till en kostnad avhögst 20 milj. kr., att betalas under innevarande och kommande budgetär i taktmed de medel, som anvisas. Jag hemställer atl regeringen föreslår alli enlighet med vad jag har anfört medge all utrustning lill en ny behandlingsbyggnadvid sjukhuset beställs lill en kostnad av högst . atlbetalas av medel som anvisas under reservationsanslaget .sjukhuset:Utrustning. Prop.1980/81:101 12 Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1980/81 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde B.Statlig rationalisering och revision, m. m. fl ]Fråga om ny organisation för statskontoret m. m. Statskontorets verksamhet behandlades i prop. 1979/80:124om den cenirala organisationen för rationalisering och ADB istatsförvaltningen. Verkets huvuduppgifter bör enligl propositionen vara atlfungera som utredningsorgan ål regeringen och all ge vägledning och slöd lillmyndigheterna i frågor om rationalisering, administrativ utveckling och ADB.Föredraganden anmälde ocksä all han avsåg all inhämta regeringensbemyndigande alt tillkalla en organisationskommitté för all lämna förslag lillny organisation m. m. för statskontoret. En strävan i arbetet borde vara atlden nya organisationen skulle kunna lillämpas fr.o.m. den . Vad som i propositionen anförts om statskontoretsuppgifter och verksamhet föranledde vid riksdagsbehandlingen (FiU 1979/80:26, rskr1979/80:308) inga erinringar av betydelse. Däremot framkom erinringar mol vadsom anförts om en ny organisation för verkel och dess genomförande. Den nya organisationen var enligt finansutskottetsbelänkande endasi löst skisserad. Frågan borde därför underställas pånytt när huvudlinjerna var klara. Enligt utskottets mening värdet angeläget attden nya organisationen kunde byggas upp möjligt och arbetsro skapasinom verkel. Om emellertid tidsschemat därvid blev alltför pressat, fick dennya organisationen genomföras än den föreslagna (dvs.den 1 januari 1981), dock senast den . Prop.1980/81:101 13 Den organisationskommitté', som min företrädare efterregeringens bemyndigande tillkallade för all se över statskontorets organisarionm. m., är nu färdig med sitt arbete. Del har redovisats i rapporten (Ds B1980:16) Statskontorets organisation m. m. Eftersom statskontorets nya organisationenligt önskan bör börja genomföras under innevarande budgetår,redovisas nu i samband med tilläggsbudget II för /81huvudlinjerna i statskontorets nya organisation. Frågan om anslag lill statskontoretför /82 harjag tidigare denna dag behandlat vid min anmälan avanslagen under slalsbudgetens åttonde huvuddlel (prop. 1980/81:100 bil. för statskontoret har enligt sinadirektiv (Dir. 1980:43) haft till huvuduppgift att lämna förslag lillprogramindelning och organisation för statskontoret. Vidare skulle kommitténpröva med vilka frågor och på vilket sätt statskontoret skall arbeta inom det kontorslek-niskaområdet, lämna förslag dll ställning, uppgifter och sammansättning för ell rådför melodfrågor samt föreslå de ändringar som fordras i statskontoretsinstruktion. Statskontoret har fåll anslag i programlermer.F.n. är Verksamheten uppdelad på tvä program, nämligen Rationalisering samlAnskaffning och förvaltning av ADB-utrustning. Den anslagspost som regeringenanvisar lill det förstnämnda programmel är obelecknad, dvs. anvisade medel får inleöverskridas ulan regeringens medgivande. Den anslagspost över vilken medelanvisas lill del andra programmel. vilket finansieras via avgifter föranskaffad utrustning, är förslagsvis betecknad och får således merbelaslas ulansärskilt medgivande. Viss övertoring av medel mellan programmen har medgivits. anser att programindelningen börändras i enlighet med den beskrivning av statskontorets uppgifter somstatsmakterna faslslällt. Kommittén föreslår alt verksamheten iframtiden delas upp på följande tre program: Anskaffning ochförvaltning av ADB-utrustning. Indelningen av programmen i delprogram och programelemenlbör enligl kommittén göras av statskontoret på grundval av de avvägningar somär mest intressanta från ledningssynpunkl. Den nya programindelningen föreslås av redovisningsiekniskaskäl lill- ' Generaldirektören , ordförande,riksdagsledamöterna , departementssekreteraren samt överdirektören . Prop.1980/81:101 ,4 lämpas först fr. o. m. ingången av /82.Kommittén har, som framgår av min tidigare denna dag gjorda anmälan av fråganom anslag till statskontoret för /82, räknat om statskontoretsanslagsframställning för /82 så alt den blir anpassad till dennya programindelningen. I organisatoriskt hänseende är Ln. stalskonloret, understyrelsen och verksledningen, organiserat på fem avdelningar, nämligen treutredningsavdelningar, en leknisk avdelning, en planerings- ochutbildningsavdelning saml en administrativ byrå. Vidare finns etlverksledningssekretariat som är knutet lill den administrativa byrån. Vid sidanav avdelningsorganisa-lionen finns f.n. även en särskild utredningsgrupp.Statskontoret har f.n. ca 300 årsarbetskrafter. 1 statskontorets styrelse ingår företrädare för riksdagen.Verksledningen beslår av en generaldirektör och en överdirektör. anser all statskontoretsorganisation i vissa avseenden bör ändras. Elt förslag till ny organisation ledning av de riktlinjer för statskontorets omorganisation som angettsi prop. 1979/80: 124 (s. 36) och kommitténs direktiv (Dir. 1980:43). erfarenheternafrån lidigare enhelsindelningar samt de krav på organisation och arbetsformersom verksamheten ställer. Faktorer av mer allmän natur som kommittén beaktat vidsina överväganden om organisationen är del sannolikt ökade inslaget av besparingsinriktadeutredningsuppdrag, de nya förutsättningar för ralionaliseringsverksamheten somden arbelsrättsliga lagsliftningen och medbestämmandeavtalet för del slalliga omrädel(MBA-S) medfört samt det växande behovet av anvisningar och stöd lill de slalligamyndigheterna i frågor om rationalisering, administrativ utveckling och ADB.Nämnda faktorer medför bl.a. all kraven på projektledarnas och utredarnas omdöme,kunskaper och erfarenheler ökar. Bland faktorer i slalskontorets verksamhet, som kommitténtillmätt slor vikt vid sina överväganden om organisationen, är behovet avsamverkan mellan statskontorets två huvudsakliga verksamheter, dvs. utredningsverksamhetenoch den effektivitelsslödjande verksamheten. Några klara gränslinjer mellandessa är inle möjliga alt dra. Kvaliteten i utredningsverksamheten är delvisberoende av slödel från den effektivitelsslödjande verksamheten. Denna kan åandra sidan inle bedrivas isolerad från utredningsverksamheten ulan måste i slorulslräckning grundas på praktiskt rationaliseringsarbele. Bland de speciella krav som ställs på den nyaorganisationen kan nämnas all organisationen skall ha få handläggnings- och beslutsnivåersaml vara flexibel. Del sistnämnda kan åstadkommas bl.a. genom all arbetet istörsta möjliga utsträckning bedrivs i projektform med fastställda tids- och Prop.1980/81:101 15 resursramar och genom en aktiv planering och samordning.Vidare bör huvudenheterna vara av hanterlig storlek, dvs. inle översliga 30-40personer. Kommilléns förslag innebär att statskontoret understyrelsen och verksledningen indelas i sju enheter, varav sex ralionaliseringsenheleroch en administrativ enhet. Tre av rationaliseringsenhelerna bör ha huvudsakligensektorinriktade arbetsuppgifter medan de tre andra bör ha huvudsakligen sektorövergripandeuppgifter. Vad gäller styrelsen, i vilken f.n. två av ledamöterna är tillsattapå parlamentariska grunder, konstateras att denna enligt prop. 1979/80; 124avses få ett ökat inslag av företrädare för . Kommittén har därtör inlefunnit anledning all lämna förslag om delta. På denna punkl har emellertidledamoten förklarat sig inle kunna dela majoritetens uppfattning. Hananser alt i styrelsen bör ingå fyra representanter för riksdagspartierna - enav dem bör dessutom kunna utses lill vice ordförande - saml en företrädare förkommuner och landsting. Verksledningen bör även fortsättningsvis beslå av engeneraldirektör och en överdirektör. Därutöver bör verksledningen kunna knytakvalificerade utredare till sig vid sidan av linjeorganisationen för vissauppgifter eller för viss lid.