prop · G4036 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag utgårefter samråd med chefen för försvarsdepartementet dock ifrån attinvesteringarna begränsas mycket kraftigt fram till den tidpunkt då besluttagits om flygvapnets fredsorganisation i samhand med försvarsbeslut. På befintliga propellerflygplan - SK 61 - börkunna användas för utbildningen under skede A. Under skede B och C[ kanbefintlig flygmateriel inte användas. Civila flygplan måste därför anskaffas,vilket bör kunna ske genom inhyrning. Den särskilda organisationskommitté som jag harförordat bör svara för den närmare planläggningen av den civila pilotutbiidningen.Kommittén, i vilken berörda intressenter bör ingå, bör också ha till uppgift 1980/81:6 19 att närmare bedöma investeringsbehovet samt behovet avförstärkningar i utbildningsorganisationen. Med hänsyn till att utbildningenbör komma i gång möjligt år det angeläget att planeringsarbetetpåbörjas . Kostnadskrävande åtgärder får dock avvakta besluti frågan. En fortlöpande uppföljning av utbildningen år av fleraskäl angelägen. En särskild utbildningsnämnd kan inom ramen för chefen förflygvapnets huvudmannaskap vara lämplig för detta ändamål.Organisationskommittén bör närmare överväga nämndens sammansättning ocharbetsuppgifter. bör utarbeta förslag till ettsamarbetsavtal mellan staten och SAS avseende den civila pilotutbildningen. Dettorde få ankomma på regeringen att godkänna ett sådant avtal. 2.4 Förslag till en ny flyglärarutbildning Civila flyglärare tjänstgör vid flygskolor ochflygklubbar. Lärarbehörighet utfärdas efter genomgången flyginstruktörskurs ochviss praktisk lärartjänst-göring. Det övervägande antalet flyglärare arbetarsom lärare vid sidan av annan verksamhet inom luftfarten. I avvaktan på enpermanent lösning bedrivs utbildning av flyglärare/flyginstruktörer som enförsöksverksamhet knuten till . Utbildningen genomförs isamarbete med Kungl. Utbildningskostnaderna täcks tillövervägande del av bidrag från . Erfarenheterna från verksamhetenär positiv. föreslår att en centralflyglärarutbildning inrättas som ersätter nuvarande provisorium. Det gällerenligt utredningen bl. a. att förbättra förutsättningarna för IFR-utbildning avprivatflygare. I likhet med de remissinstanser som uttalat sig i frågananser jag efter samråd med statsrådet att en permanent centralflyglärarutbildning bör prövas. Den tidigare nämnda organisationskommittén bör därförockså få i uppdrag att med utgångspunkt från de erfarenheter som den nuvarandeförsöksverksamheten med flyglärarutbildning har gett pröva frågan och geförslag om en permanent lösning. Därvid bör organisatorisk inplacering,utbildningens innehåll samt utbildningens finansiering övervägas. Enutgångspunkt bör härvid vara att den civila flyglärarutbildningen bör rymmasinom nuvarande försöksverksamhets kostnadsram. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna de av mig förordade riktlinjerna för utbildningav piloter för den civila luftfarten. 1980/81:6 20 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1980/81:6 21 Sammanfattning av betänkandet (Ds K 1979:5) Rekryteringoch utbildning av flygförare till den civila luftfarten Den svenska civila luftfartens rekrytering avtrafikflygare har inneburit att () ochLinjeflyg AB () nästan uteslutande anställt förare som utbildats iflygvapnet medan det kvalificerade bruksflyget anställt förare som på egenbekostnad utbildat och meriterat sig civilt. SAS planerar att öka sinnyanställning av piloter . Behovet år orsakat främst av storaframtida pensionsavgångar. Rekryteringens omfattning vid och inombruksflyget beräknas däremot inte undergå någon större förändring. Flygvapnetsframtida rekrytering och utbildning är avpassad endast till det egna behovet.Ca 30 flygförare kommer därför att utbildas i flygvapnet att jämföramed SAS/rekryteringsbehov på ca 60 . Det kan därför konstateras attfortsatt användande av nuvarande rekryteringsordning kommer attleda till oacceptabla vakanser bland flygvapnets förarpersonal utan att den civilaluftfartens behov för den skull tillgodoses. Civilgrundläggande trafikflygarutbildning bedöms i nuvarande form inte kunna bringastill en acceptabel kvalitetsnivå för den mest kvalificerade linjefarten.Möjligheter att i tillräcklig omfattning öka den militära utbildningenföreligger inte. Det är därför enligt utredningen nödvändigt att inrätta en nysammanhållen civil trafikflygarutbildning. Utredningen bedömer att statsmakterna måste ta initiativetför att i första hand SAS och även LIN:s pilotbehov skall kunna tillgodoses påcivil väg. Ytterligaremotiv för ett statligt engagemang anges vara att minska den socialasnedrekryteringen till pilotyrket samt att skapa ökade möjligheter för kvinnoratt utbilda sig till piloter. Utredningen anser det rimligt att utbildningeninledningsvis dimensioneras för att producera 80 elever enligt följandeindelning: SAS: 50-55 elever/år (avser det svenska behovet) : 5-10elever/år Bruksflyg: 15-20 elever/år Den grundläggande trafikflygarutbildningen bör enligtutredningen omfatta utbildning för aktuella certifikat påbyggd med tillämpadepraktiska övningar. Denna utbildning beräknas ta beroende påvilket flygbolag som avses. Flygutbildningen avses ske på lätta en- och tvåmotorigaflygplan. Efter den grundläggande trafikflygarutbildningen följer utbildning iflygbolagens regi som i SAS fall beräknas ta . Utredningen har undersökt möjligheterna att samordna grundläggndetrafikflygarutbildning med motsvarande utbildning i och . 1980/81:6 22 Frågan orn skandinavisk samordning är föranledd av SASbehov av att rekrytera i de tre länderna på grundval av konsortialavtaletskonstruktion. Kommittéer arbetar i de båda andra länderna med liknande uppdragsom den svenska pilotutbildningsutredningen haft. Förutsättningarna i Danmarkoch skiljer sig dock på väsentliga punkter från ordningen i bl.a. genom att militära flygförare har tjänsteplikt och att betydande överutbildningförekommer i förhållande till resp. lands flygvapens behov. Skälen för danskaoch att engagera sig ekonomiskt i grundutbildning av piloter förSAS bedöms därför vara svagare än i . Utbildning av militära flygförare skiljer sig avsevärtfrån grundläggande trafikflygarutbildning utom i fråga om den allra förstadelen av flygutbildningen. Vinsterna av att göra denna del gemensam ärrelativt små. Däremot finns det goda förutsättningar att använda gemensammaresurser i viss utsträckning. Vad flyglärarutbildningen beträffar flnns det enligtutredningen starka skäl för att ersätta de f. n. försöksvis bedrivna kurserna iKSAK:s regi med en permanent lösning. Några lämpliga former för samordnad utbildning medflygledare anser utredningen inte föreligger. Utredningen har inte närmare övervägt hur det kommersiellabehovet av grundutbildade helikopterförare bör tillgodoses. Det finnsemellertid motiv för att staten engagerar sig i denna fråga. Valet av lokaliseringsort för trafikflygarskolan börenligt utredningen styras av utbildningsmassiga och i vid bemärkelse ekonomiskahänsyn. Förutsättningarna i vad gäller luftrums- och flygtrafikledningsresurserhar därvid stor betydelse för att kunna driva en effektiv, ekonomisk flygtjänstmed god flygsäkerhet. Det är vidare samhällsekonomiskt angeläget att bidra tillde regionalpolitiska strävandena och att utbildningen snabbt kan komma i gångvarför befintliga resurser för flygutbildning bör utnyttjas i första hand.Härigenom kan kostnaderna nedbringas och den långsiktiga bindningenbegränsas. Utredningen har närmare studerat möjligheterna attetablera utbildningen vid flottiljflygplatserna i , ochLjungbyhed samt vid /. och år därvid delämpligaste orterna ur luftrums- och flygtrafikledningssynpunkt. I Ljungbyhedfinns kunnande och erfarenhet samt i viss utsträckning ledig kapacitet förgrundläggande flygutbildning. För att uppnå ett totalt sett effektivt utnyttjande påkort och lång sikt av samhällets resurser för grundläggande flygutbildning börenligt utredningen väljas. Med stöd av trafikavdelningen påluftfartsverket bedömer utredningen att erforderlig volym civil flygutbildningkan inrymmas på under vissa förutsättningar. Dessa gäller bl. a.anpassning av trafikavvecklingen till civila bestämmelser och civil standardjämte ömsesidigt hänsynstagande mellan militär och civil flygverksamhet. 1980/81:6 23 flygvapnet har förklarat sig berett medverka till attdessa förutsättningar infrias förordar utredningen att trafikflygarskolanlokaliseras till . Enplanmässig lösning av den civila luftfartens rekryteringsbehov förutsätterenligt utredningen en nära samverkan mellan skolan och framför allt SAS samtatt staten och flygbolagen gemensamt förutsätts svara för utbildningensfinansiering. Flygvapnet vore från flera synpunkter en lämplig huvudmanvid föreslagen lokalisering. Viss kunskap om trafikflygarutbildning håller isamråd med SAS och på att bygga upp vid F 5 inför den kompletterande civilautbildning av reservofficerare som skall genomföras fr. o. m. hösten 1979.Organisation, materiel och kunnande för hela den tilltänkta trafikflygarutbildningenfinns dock inte inom F 5. Det kan ifrågasättas om det är lämpligt attkomplettera med detta inom den militära organisationen och att åläggaförsvarsmakten ansvar för i alla avseenden civil utbildning. Utredningen anser att skolan bör drivas efteraffärsmässiga principer och att bolagsformen därvid är bättre lämpad änmyndighetsformen. Enligt utredningens uppfattning bör staten och SAS gå sammani ett aktiebolag som driver skolan. Då de militära flygplan som används på F 5 inte är heltoch hållet lämpliga att använda kan det t. ex. bli aktuellt att använda enutomstående organisation för att producera flygtid. Totalt beräknas ca 70 personer sysselsättas vid skolan. Kostnadernaför den föreslagna trafikflygarutbildningen avsedd för SAS/beräknas tillnära 520 tkr. För bruksflyget bedömer utredningen att utbildningenkan reduceras i förhållande till den tunga luftfarten. Kostnaden per elevskulle där kunna stanna vid ca 365 tkr. Som jämförelse kan nämnas attgrundutbildning av en militär flygförare avsedd att placeras på Viggenförbandberäknas till . med kapitalkostnaderna inräknade. Förreservofficerare i flygtjänst beräknas utbildningskostnaden ligga omkring 1.2 mkr.per elev (exkl. kapitalkostnader). Trafikflygarskolanselever föreslås vara berättigade till studiestöd och bör själva bekosta kostoch logi samt viss studiemateriel inom ramen härför. Skolans verksamhet bör flnansierasgenom avgifter från flygbolagen för de tjänster som tas i anspråk och genomårligt driftsbidrag över statsbudgeten för att täcka kostnader som ej kantäckas med bolagets egna inkomster. Utredningenbedömer det vara rimligt att planera för första intagningen av elever tillhösten 1981. Dessa skulle i så fall utexamineras . Detta förutsätter attförberedelserna sätts i gång /80. Trafikflygarskolan blir såledesingen hjälp att möta det rekryteringsbehov som den civila luftfarten anmält föråren 1980-82. Det kan därför visa sig nödvändigt att vidta vissaövergångsåtgärder inom flygvapnet. 1980/81:6 24 Bi I ngn 2 Sammanställningav remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Allmänt sett har utredningen fått ett positivt mottagandeav remissinstanserna. Man delar som regel utredningens uppfattning att detföreligger ett stort behov av en ny sammanhållen civil pilotutbildning. Överbefälhavaren () anser det angeläget att en skola förcivil pilotutbildning tillkommer mot bakgrund av flygförarsituatioiien i försvaret. Försvarels ralionaliseringsinsiilul menar att inrättandetav en civil trafikflygskola torde vara den enda realistiska lösningen för atttillgodose den civila luftfartens behov och därmed indirekt förbättraflygvapnets tillgång på piloter. Flygtekniska försöksanstalten konstaterar att tillgängenpå högskoleutbildade flygtekniker kan bli ett likartat problem. Anstaltenkonstaterar vidare att en av de faktorer som ännu är ofullständigt behandladeär hur behovet av instruktörer och lärare skall tillgodoses. Lufifartsvcrket anser det angeläget att en trafikflygarskolainrättas. Även om beslutsunderlaget till vissa delar är ofullständigt börbeslut om lokalisering och igångsättning fattas. Chefen för lufifarisinspektionen tillstyrker att en trafikflygarskolainrättas men tills vidare med begränsningen att tillgodose den tungaluftfartens behov av piloter. Problemet med rekrytering och utbildning avflygförare till bruksflyget behöver studeras ytterligare och en revideradutbildningsplan tas fram. Vad gäller frågan om flyglärarutbildningen ärinspektionen ytterst angelägen om att denna nu får en positiv lösning. De höga säkerhetskrav som finns beträffande civil luftfartmotiverar enligt slatens entydigt inrättandet av enmålinriktad trafikflygarutbildning i . Trots principiella betänkligheter vill slalskonlorel intemotsätta sig studieorganisation och institutionell organisation för en trafikflygarskolamed hänsyn till de speciella krav och omständigheter som anförs rörandeutformningen av trafikflygarutbildningen. Riksrevisionsverkel (RRV) föreslår att man undersökermöjligheterna att i varje fall på kort sikt utnyttja utländska flygskolor föratt möta den civila luftfartens behov av svenska flygförare. Även möjligheternaatt utbilda flyglärare utomlands bör undersökas. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) instämmer iutredningens bedömning att det inte torde vara lämpligt att inordna trafikflygarutbildningeni högskoleorganisataioiien. UHÄ finner det vidare naturligt attflyglärarutbildningen samordnas med trafikflygarutbildningen. anser att det finns starka skäl somtalar för att samhället i 1980/81:6 25 större utsträckning ån bör engagera sig iutbildning av förare till den civila luftfarten. Arbetsmarknadssiyrdsen (A MS) finner det värdefullt att ensammanhållen utbildning av civila flygförare kommer till stånd. Styrelsenförordar att åtgärder vidtas för att också en utbildning till helikopterförarekommer till stånd. Slatens planverk framhåller att utredningens argumenteringför en särskild utredningsanstalt synes övertygande. Beredningen för del forlsatla arbetel om kvinnan iförsvaret tillstyrker förslaget att inrätta en sammanhållen civil trafikflygarutbildningsom anses utgöra en välkommen möjlighet för kvinnor att få anställning inom denkvalificerade civila luftfarten. Jämställdheiskommittcnhälsar den civila flygförarutbildningen med tillfredsställelse då den germöjlighet till en ekonomiskt realiserbar utbildning även för kvinnor. Ett återutbildningsprogrambör utformas med syftet att snabbt föra tillbaka barnlediga kvinnor och mäntil) förutvarande befattning. Centralorganisationen SACOISR biträder förslaget om encivil trafikflygarskola. Förbundet framhåller att rekryteringen till denmilitära flygverksamheten härigenom kan påverkas negativt. Denna konsekvensbör uppmärksammas och motverkas genom att skapa konkurrensvärdiga villkor fördem som väljer den militära flygtjänsten. finner det utomordentligt angeläget att en skola för civilpilotutbildning kommer till stånd. Vidare bör den framtida helikopterutbildningenutredas. () ansluter sig till förslaget om införandet av en civilpilotutbildning. Från samhällsekonomisk synpunkt förefaller det enligt SASoförsvarligt att de mycket dyrbart utbildade militära piloterna tillåteslämna försvaret för anställning i trafikflyget. En civil trafikflygarskola, somskulle begränsa utbildningen till de inom det civila flyget gällande kraven,skulle i praktiken således väsentligt reducera samhällets nuvarande kostnaderför utbildningen av trafikflygare. () är bolagets pilotbehov i sammanhanget så relativt begränsadeatt de i och för sig inte motiverar föreslagna åtgärder eller nämnvärt besvärarflygvapnet. har sedan rekryterat sina pilotaspiranter frånden civila luftfartssektorn. bedömer dock, att den civila luftfartensbetydelse för samhället motiverar att landets utbildningsväsende kompletterasmed en utbildningslinje för civila flygförare. tillstyrker därför i principutredningens förslag att en civil pilotutbildning tillskapas med staten somhuvudman. Tjänstemännens cenirulorganisation (TCO) instämmer iförslaget om en civil trafikflygarutbildning. TCO anser att starka skäl talarför ett statligt engagemang för att täcka framtida behov av flygförare tillsåväl flygvapnet som den civila luftfarten. 1980/81:6 26 Enligt kommer det nuvarande utbildnings- ochrekryterings-systemet att medföra betydande samhällsekonomiska förluster. Det ,ärdärför nödvändigt med en sammanhållen civil trafikflygarutbildning. Swedairinstämmer inte i förslaget om en differentierad utbildning med hänsyn tillelevernas tänkta destination till olika arbetsgivare. Swedair anser detangeläget att även de elever som går till bruksflygholagen ges en fullgodutbildning. Den utbildningsmålsättning som gäller för SAS/LIN-eleverna börgälla generellt. Kungl.Svenska (KSA K) anser att utredningen underskattat den civilainsatsen som bedrivits för att utbilda piloter. Genomförs förslagetriskerar befintliga flygskolor att förlora merparten av sinalärare/instruktörer om inte särskilda åtgärder vidtas. En stor satsning måstegöras pä att få fram kompetenta flyglärare för att kunnagenomföra utredningens intentioner. Om inte bristen på flyglärare allvarligtskall försämras måste KSAK:s utbildning fortsätta och byggas ut. KSAK:sutbildningsverksamhet bör inriktas på det okvalificerade privatflyget, underdet att den föreslagna flygskolan riktar sig till det kvalificeradetrafikflyget. KSAK anser att utbildningen skall vara gemensam för alla eleverunder skede A och B. Fördelning på olika grenar skall ske före skede C. () anser att det finnsbehov av en statlig trafikflygarskola i . SPAF finner dock att flyglärarfråganär styvmoderligt behandlad och då närmast bristen på flygförare för instrumentutbildning.Även bruksflygets behov av kvalificerade piloter finner SPAF styvmoderligtbehandlat. () är införstådda meddet nödvändiga i att inrätta en civil trafikflygarutbildning. TFR är inte ensemed uppfattningen att utbildningen skall vara målinriktad för anställning inomden mest kvalificerade civila luftfarten. Bruksflyget fordrar likakvalificerade flygförare som SAS/. TFR bestrider att utbildningen börbedrivas med eleverna uppdelade på tilltänkta avnämare redan från början. För bruksflyget är det orealistiskt att föreslå att eleverendast skall få tillträde till skolan om flygföretag står som garant. hemställer attkommunikationsdepartementet skyndsamt tillsätter en utredning med uppgift attframlägga ett konkret förslag till hur utbildningen av helikopterförare skallordnas. 2 Institutionell organisation m. m. Enligt utredningen bör staten och SAS gå samman i ettaktiebolag som blir huvudman för den civila pilotutbildningen. Flertalet remissinstanser har inte uttalat sig i frågan omi vilken form skolan skall drivas. SAS som år en av huvudintressenternaförklarar sig inte kunna delta i ett aktiebolag på föreslaget sätt. 1980/81:6 27 terna - ÖB - anser att utbildningen bör genomföras medchefen för flygvapnet som huvudman. anser det riktigt attSAS och staten tillsammans bildar ett aktiebolag för att driva entrafikflygskola. Bildandet av ett aktiebolag torde vara en förutsättning föratt få till stånd ett engagemang från SAS sida. kan dock den föreslagna principen för kostnadsfördelningen kommaatt innebära negativa konsekvenser för flygvapnet. Risk föreligger nämligen attden rörliga delen blir så hög att det vid kostnadsjämförelse kan te sig förflygbolagen fördelaktigt att rekrytera militärt utbildade förare. Bästa sättetatt undvika detta är att inte utta någon rörlig avgift. Institutetföreslår därför att SAS bidrag till skolan ej bör delas upp i en fast och enrörlig del, utan begränsas till enbart en fast del. RRV finnerdet rimligt att staten och flygbolagen gemensamt svarar för kostnaderna förutbildningen. Enligt RRV:s mening medför utredningens finansieringsförslagemellertid risk för att flygbolagen även i fortsättningen kan komma attrekrytera flygförare från flygvapnet. Finansieringsförslaget ger i och för siginte flygbolagen ekonomiskt incitament att bete sig på annat sätt än som f. n.i rekryteringsfrågor. Den föreslagna flygförarskolan skulle under sådanaförhållanden närmast bli en rekryteringsbuffert för flygbolgen.Förutsättningarna för att utforma överenskommelser mellan staten ochflygbolagen för att undvika sådana konsekvenser bör därför enligt RRV:s meningundersökas. Chefen för lufifarisinspektionen ansluter sig tillutredningens förslag beträffande organisationsform (aktiebolag). anser det inte lämpligt attintegrera en helt civil trafikflygarskola i en militär organisation. TCO instämmer med hänvisning till det nära samarbete somförutsätts mellan trafikflygarskolan och flygbolagen och med hänsyn tillfinansieringen av förslaget att ett delat huvudmannaskap mellan staten och iförsta hand SAS i form av ett aktiebolag inrättas. ÖB anser att utbildningen bör genomföras i en sammanhållenorganisation med chefen för flygvapnet som huvudman. Chefen för flygvapnet framhålleri anslutning till ÖB:s yttrande att ett optimalt utnyttjande av tillgängligaresurser kräver en gemensam ledning av såväl den civila som militäragrundläggande flygutbildningen. Uppgiften att ansvara för och genomföra denföreslagna utbildningen av piloter för den civila luftfarten bör åvila chefenför flygvapnet. Chefen för flygvapnet är beredd vidta erforderligaanpassningsåtgärder vad avser flygvapnets militära flygutbildning menförutsätter resurstäckning (medelstilldelning, nya tjänster) avpassad till dennya uppgiften. kan inte finna att skälen motatt göra flygvapnet till huvudman för verksamheten är bärande. 1980/81:6 28 iir övertygad om att stora praktiska och även ekonomiskafördelar står att vinna om flygvapnet blir huvudman. Förvaltningen bör varaansvarig för byggnadsverksamhet inom det militära försvarets område. Skolöversiyrciscn anser det möjligt att utveckla samarbetsformermellan staten och företagen även om den inordnas inom högskolans ram. Detta börockså kunna underlätta en längre gående samordning med den militärautbildningen. SÖ delar därför utredningens uppfattning att F5-resursen måstetillvaratas. Det syns dock tveksamt om bolagsformen skapar de biistaförutsättningarna för önskvärd samordning. Om erforderliga resurser stalls tillhögskolans förfogande bör rationella former för samverkan mellan civil och militärutbildning kunna skapas inom ramen för den statliga högskoleadministrationen.Kostnadsfördelningen mellan staten och företagen syns genoni högskoleformenockså bättre kunna anpassas till varierande förutsättningar. SAS principiella inställning är att staten bör varahuvudman för den grundläggande pilotutbildningen i likhet med vad som gällerför annan grundläggande yrkesutbildning. Skolans organisatoriska hemvist ochform bör utformas med hänsyn till detta statliga huvudmannaskap. Baserat påkonsortiets skandinaviska karaktär anser sig SAS ej kunna deltaga somintressent i ett aktiebolag på föreslaget sått. SAS finner det dock naturligtatt ställa sin erfarenhet och sina resurser till flygskolans förfogande samtatt aktivt verka för skolans tillkomst och fortbestånd. anser det väsentligt, att den civila luftfartens organinte fjärmas från samhällssystemet i övrigt. Detta bör även gälla den institutionellaorganisationen vid en trafikflygarskola. 1 konsekvens härmed ter det signaturligt att staten står som huvudman för verksamheten. Representanter förolika intressenter bör dock ingå i skolans styrelse. Vid organiserandet av utbildningen för civila piloter bördock beaktas de särskilda förutsättningar för och de speciella lösningar avutbildningsbehoven, som finns på detta område och som avviker frånutbildningsväsendet i övrigt. a. bör de resurser som finns inomflygföretagen själva tillvaratas. delar uppfattningen att aktiebolagsformen börväljas men anser inte att något nytt bolag på sätt som föreslagits behöverskapas.