prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Överhuvudtaget kräver rättssäkerheten alt allafrågor där fiskerältsägare och del allmänna har motsatta intressen, t.ex.ekonomiska, kan bli föremål för överprövning av opartiska domstolar, lämpligastde allmänna domstolarna. 4.7.1 : Iövergängsbeslämmelserna lill den nya lagen om fiskevårdsområden saknasbestämmelse om vad som skall gälla i fråga om förrättning som inletts men inteslutförts enligl gamla lagen. 4.7.2 i Södermanlandslän: Belräffande övergångsbestämmelserna anser alt del ärolämpligt atl ändra stadgarna för fiskevårdsomräden som fungerar bra.Eventuellt kan stadgarna kompletteras med gmndregler som överensstämmer medden akluella samhällsplaneringen. 4.7.3 i Kopparbergslän: I förslagel lill lag om fiskevårdsområden har intagitsövergångsbestämmelser i fräga om fiskevårdsområde, som består vidikraftträdandet av lagen. Däremol har ingenting sagts om fiskevårdsomräden,varom beslul om bildande faltals före lagens i- 1980/81:153 166 kraftträdande,men som av olika skäl ej kan komma atl fasiställelseprövas av länsstyrelsenföre denna lidpunkt. Ej heller har i utredningen berörts de fall där enkostnadskrävande utredning efter förordnande av länsslyrelsen framskridit sålängt att endast slulsammanlräde återstår. Återförvisningav dessa ärenden för handläggning enligl den nya lagen skulle åsamkafiskerältsägarna yllerligare omfattande koslnader. Inom finnsför närvarande ärenden, avseende prövning av en redan genomförd förtaltning,men där del är iveksamt om beslul kan meddelas före den nya lagensikraftträdande. Likasä pågår bildande av i flera fall omfaltandefiskevårdsomräden enligl förordnande. Delbör vara rimligt att berörda förrättningar får prövas enligt nu gällande lag,i vart fall de förrättningar som slutförts före nya lagens ikraftträdande. Enförutsättning bör emellertid vara "alt bildandel slår i överensstämmelsemed och regional planläggning på fiskels område eller, om sådanplanläggning saknas, ej kan antagas försvåra kommande planläggning". 4.7.4Hushållningssällskapens förbund och : Enligtförsta punkten skall bestämmelserna i lagen (1960:130) om fiskevårdsomrädengälla under lid för vilken fiskevårdsområdel har bildats, dock längst tillutgången av . Enligtförbundens mening finns del inle med hänsyn till bestämmelsen i andra punktennägon som helsl anledning att tvångsvis låta de nya bestämmelserna blifillämpbara pä redan för begränsad lid bildade fiskevårdsområden. Sistatillägget "dock längst lill utgången av " bör alltså ulgå. 5 Förvaltningen av statens vatten 5.1.1Statskontoret: Slatskonlorel lillslyrker ulredningens förslag lill riktlinjerför förvaltning av statliga fiskevatten. Del är osäkert om förslagen kommer attleda lill atl utbudet av fiskemöjligheler ökar i någon slörre utsträckning.Utredningen har inle uttalat någon uppfattning i den frågan. 5.1.2 : RRV har iprincip inget all erinra mot ulredningens förslag rörande nyttjande av statensvatten.--------------------------------- 5.1.3 Lantbruksstyrelsen: Förslagen idenna del förutsätter all ideella organisationer skulle vara beredda all lägganer ell betydande ofta oavlönat arbete för inte bara del egna utan även andrasfritidsfiskeinlresse. Lantbruksslyrelsen har svårt all tro alt detla syslemskulle fungera väl p sikt. Om statens vatten förvaltas av slallig myndighet kanetl varierat och omfattande fiskeutbud tillhandahållas pä etl fiskekorl vilkelbör gynna fritidsfisket. Styrelsen anser atl statens vatten därför även iforlsältningen bör förvaltas av slallig myndighel. Samordning med annanförvaltning bör kunna ske genom anslutning lill fiskevårdsområde. Liksomhittills bör dessutom utarrendering kunna ske lill annan sammanslutning avfiskerättsägare. 1980/81:153 167 5.1.4----------------------------------- Fiskeristyrelsen:Utredningens förslag till allmänna rikllinjer för för valtningen av statens enskilda fiskevatten innebär atl fisket även i fortsätt ningen skall upplåtas för allmänna intressen. vill med hänsyn till säväl yrkesfisket som fritidsfisket betona viklen härav. För fritidsfiskets del har upplåtelser av dessa vatten stor belydelse för strävan dena att skapa ett brett och varierat fiskeutbud. Utredningensförslag att den direkta vården och skötseln av statens fiskevatten i så storutsträckning som möjligt skall överlåtas lill i första hand frivilligafiskeorganisationer har mötts av vissa betänkligheter vid remissbehandlingen. Erinringarsom framförs mot förslagel är bl.a. all del uppstår splittring av upplåtelsernasom leder till fler fiskekort, ökat krångel och ökade kostnader förfiskevården. Risk för konflikter med skogsbrukets intressen befaras kunnauppstå. Vidare nämns all det finns risk för privatisering av vatten, eftersomklubbar som redan nu arrenderar vatten av staten i många fall maximerarmedlemsantalet och därmed försvårar allmänhetens fiske. Fleraremissinstanser tillstyrker förslagel eller anser all idén är värd alt pröva.Samfidigt krävs olika garantier för all upplåtelserna inle missbrukas. Erinringarframförs också beträffande domänverkets personalresurser för förvaltningen.- Styrelsengodtar för sin del tanken alt i ökad utsträckning låta lokala, frivilligafiskeorganisalioner ta hand om den direkla skötseln av statens enskildafiskevatten. Utredningen redovisar flera exempel på fall där sådanaorganisationer utför mycket värdefulla insatser på fiskevärdens område för attskapa bättre och ulökade fiskemöjligheter. Enligt styrelsens mening finns detuppenbart förutsättningar all även på andra håll få lill stånd liknandeinsatser genom lokala sammanslutningar. Slyrelsen utgär från att såväl berördalantbruksnämnder som domänverket och övriga förvaltande myndigheter tar tillvara dessa förutsäitningar genom lämpliga upplåtelser. Fiskenämnder ochfiskeorganisalioner bör självfallet kunna lämna förslag till upplåtelser menbeslutanderätten bör ligga kvar hos de förvaltande myndigheterna. 5.1.5 : som aktiv upplåtare av fri tidsfiskevalten kan inte se nägra egenlliga fördelar med ell sådanl serat förfarande. I första hand skulle sannolikt de attraktiva vattnen, där den förvaltande myndigheten investerat belydande belopp i fiskevård och service, tagas i anspråk av klubbar, medan övriga mindre efterfrågade vatten blev kvar under myndighetens vård. Klubbar har i allmänhet inte samma resurser som myndigheler att salsa på vattnen. 1 exempelvis Tyttbo forsfiskeomräde i gör vattenfallsverkel belydande insätt ningar av fisk från egen närbelägen odling och driver verksamhelen ulan vinstintresse. Intresset för sådana insatser minskar givetvis om verksam heten i fortsättningen enbart blir inriktad på mindre efterfrågade vatten. Vattenfallsverketkan inte se alt några egenlliga nackdelar anförts i utredningen mol det nutillämpade systemet med valfrihet i olika upplålelseformer (i egen regi ellertill fiskeklubb o. dyl.) och yrkar därför atl ulredningens förslag om mertvingande bestämmelser lill fiskeklubbars fördel ej antages. Det borde ankommapä den förvallande myndigheten atl avgöra vilken upplålelseform som i varjesärskilt fall är mest lämplig med hänsyn till syftet atl de slalligafiskevatlnen skall upplåtas till en bred allmänhet och att ett sä allsidigt utbudsom möjligt av bra fiskemöjligheter 1980/81:153 168 fillrimliga kostnader skall eftersträvas. Härigenom skapas ocksä bättre garantierför att upplåtelserna sker till sä bred allmänhet som möjligt och under stabilaformer. Givelvis bör liksom vid utartendering lill fiskeklubbar o.dyl. samverkan ske mellan upplåtaren och artendatorn. 5.1.6Domänverket: Övergripande mål för domänverkels fiskeverksamhel är att främjautnyttjande av samtliga vatten på bästa sätt. Härvid prioriteras främstyrkesfiskets behov. I andra hand ställs verkels vatten till den bredaallmänhetens förfogande genom kortförsäljning för fiske inom de oftast storakortfiskeområden, som verkel bildat. Denna verksamhet kompletteras avupplåtelser till fiskeklubbar och fiskeföreningar, som i vissa fall genomkortförsäljning i sin lur ställer fiskevatlnen till allmänhetens förfogande.Slutligen upplåts resterande vatten till enskilda. Detta sker i de fall dåvatten genom geografisk belägenhet, storlek eller andra orsaker bäst utnyttjaspä detta sätt. Domänverketanser alt det saknas motiv för utredningens förslag tilländrade bestämmelser för förvaltningen av statliga fiskevatten. Domänverketmotsätter sig därför all statliga fiskevatten skall upplåtas till föreningaroch klubbar utan avgift. Om utredningens förslag till förvaltning av statligafiskevatten skulle genomföras skulle övriga fiskevaltensägare slällas i ettbetydligt sämre läge. Risk finns för alt fiskeklubbarna av ekonomiska skälprioriterar svaga statliga fiskevatten före bättre privala fiskevatten. Ensådan utveckling leder lill försämrat fiske för allmänheten. mening kan fiskevattensutredningens förslag närmast betraktas somprivilegier åt en liten grupp av de mest fiskeintresserade i samhället. Det ärdessutom ojämlikt och favoriserar sådana klubbar som finns i områden där delfinns statliga vatten. Det finns även risk för att allmänhetens fiske i vissafall blir begränsat genom all fisket i etl vatten endast upplåts för visst handredskapsfiskeeller att det förbehålls klubbmedlemmar. Domänverkeldelar uppfattningen atl del kan läggas andra rekreativa synpunkler på fisket ände som berör enbart utövandet av fiske. Sedan läng tid tillbaka har domänverketverkat för saml ställt belydande arealer fiskevatten till förfogande förenskilda saml klubbar och föreningar även för skötsel och vård av fiskevatten.Samtidigt har domänverkets fiskerior-ganisaUon kunnat bistå sådana arrendatorermed fiskevårdande åtgärder. Efterfråganpå fiskevatten är som väntat störst i landets tätast befolkade delar och inärheten av störte städer. Mot den bakgrunden kan domänverkets fiskevattenendasi i begränsad omfaUning bidra till atl skapa ylterligare utrymme försådana administrativa arbelsuppgifler, som det enligt fiskevattensutredningenfinns behov av inom fritidsfiskets område. Av domänverkets fiskevatten medensamrätt ligger i nortlandslänen. markinnehav ärdessutom där koncentrerade till det glest befolkade inlandet, varför avståndettorde bli utslagsgivande för t.ex. sladsklubbars intresse och möjligheler altöverta fiskevatten och effektivt driva dem. Ävenom det för organisationernas medlemmar skulle skapa ytteriigare fillfällen tillrekreativa fritidssysselsättningar ifrågasätter domänverket om allmänhetensfiske främjas av all ideella organisationer författningsmässigt ges förtur attöverta driften av statens vatten. Enligt domänverkets bedömning innebärförslaget bl.a. risk för atl flera av verkels ca 90kortfiskeområden kommer att splittras. Dessa omfattar totall ca 150000 1980/81:153 169 hafiskevatten och har ofta getts geografiskt stor omfattning. Härigenom harfiskekortsfloran kunnat begränsas och domänverket kan numera erbjudaallmänheten samlade utbud av fiskelillfällen. Förutomatt förslaget kan innebära försämrade fiskemöjligheter för allmänheten, ryckerdet undan grunden för domänverkets fiskeorganisation. Detta skulle i så falldrabba inte enbarl fiskeriulbildad personal utan även la bort arbetstillfällenför sådan personal som ute på reviren deltar i fiskevårdande ätgärder av skildaslag. 5.1.7 i län:Statens fiskevatten föresläs kostnadsfritt bli upplåtet till kommuner,fiskeklubbar m.fl. för att dessa skall kunna administrera frilidsfiskel päområdena. En nackdel av etl sådant system i jämförelse med direkladminislralionav domänverkel är alt del kan bli svårt för utomstående all finna de rättakontakterna för att komma åt fiskekort. 1 nuläget förvaltas således storaområden av domänverket vilka områden med föreslagen administrationi fiskehänseende skulle kunna splittras upp pä ett flertal kommuner ellerklubbar. 5.1.8 i Södermanlandslän: I det fall statens fiskevatten är upplåtna på ell tillfredsställandesätl finns del ingen anledning all ändra pä förvaltningen. Saknas sådanlillfredsslällande förvaltning av statens fiskevatten bör frivilligafiskeorganisalioner eller kommuner överta förvaltningen. I det fallfiskevårdsomräden bildas bör statens vatten ingå på samma villkor som andrafiskerättsägares. , som lokaltkan överblicka behovel av fiskemöjligheler och som har det lokala ansvaret förfiskevården, bör ha ell avgörande inflytande över förvallningen av de slalligafiskevatlnen. 5.1.9 Länsstyrelseni : Genom kronolaxfiskel i har staten genom domänverket gjort internationellt ryktbart i sporl- fiskesammanhang. Utvecklingen av sportfisket i Mörtum visar all domän verket har ett myckel slorl kunnande i atl marknadsföra och kommersiellt utnyttja goda fiskevatten. Slalen är genom olika myndigheler och verk innehavare av flera sådana . anser del angelägel all domänverkets speciella kompelens i della avseende ulnylljas optimalt. bör därför - innan andra riktlinjer lämnas för utnyttjandet av statens fiskevatten - ges tillfälle att undersöka möjligheterna all på likartal sätt som i kommersiellt utnyttja högklassiga fiskevallen och omhänderha förvallningen därav. Efter en sädan undersökning bör kvarvarande statliga lämpligen kunna disponeras på sådanl säll som utredningen föreslagit. 5.1.10 i län:Länsslyrelsen tillstyrker atl fisket i vatten, som ägs av staten, upplåts tillfrivilliga fiskeorganisalioner och kommuner så längt detta är möjligt, saml attavgiften därvid sätts lågt om fisket upplåts till allmänheten. Detta kan ävenses som etl led i strävandena mot ökad decentralisering. 5.1.11 i län: Länsstyrelsenbiträder i princip detta förslag underförutsättning alt villkoret är alt sådana vatten alltid upplåts åt allmänhetenutan krav på medlemsskap eller liknande. finner förslagetsärskilt intressant eftersom det innebär en helt ny syn på nyttjandet av destatliga vattnen. Hitintills synes domänverkel som 1980/81:153 170 förvaltarde statliga vattnen i länet ha haft i princip samm.a ekonomiska avkastningskravpå vattnen som på skogsmarken, vilkel lett till all upplåtelser och fiskevårdendast förekommit i den ulslräckning som varil affärsmässigt motiverad ochinte kunnat påverkas av fiskenämnden eller annal länsorgan. Länsslyrelsenbilräder utredningen i den nya synen på statens vatten men vill liksomfiskenämnden föreslå all välskötta fiskekortsområ-den som t. ex.Kloten-Malingsbo tills vidare bör förvallas av domänverket. 5.1.12--------------- Länsstyrelseni : Det är angelägel atl så slor del som möjligt av det statliga fiskevalleninnehavet upplåtes på rimliga villkor för fiske i någon form.- äger staten slora markområden med tillhörande fiskerätt, somgenom domänverkels försorg upplåtes för fritidsfiske genom försäljning avfiskekorl lill allmänheten. En ökad satsning på de statliga fiskevattnen fårstor belydelse för fritidsfiskets utveckling i länel. Länsstyrelsentillstyrker aft skötsel och upplåtelse av fisket i de stafiiga vattnen i såstor ulslräckning som möjligt överlåtes till frivilliga fiskeorganisationer. fall staten inle äger fiske med ensamrätt bör man aklivi engagera sig ifiskevårdsomräde på samma villkor som andra fiskerältsägare. Det är emellertidtveksamt om de frivilliga fiskeorganisalionernas förvaltningsansvar skallsträcka sig sä långl atl de här representerar slalen. Defrivilliga fiskeorganisalionerna saknar erfarenhel av alt skötafiskevatten i större skala. Det är därför nödvändigl alt en ändring avförvaltningen sker successivt och med stor hänsyn lill lokala förhållanden. 5.1.13 i Västernorrlandslän: Ulredningen har diskuterat olika former för förvaltning och skötsel avstatens vatten. Med de erfarenheter har av domänverketsfiskevårdspolicy inom länel bör en fortsättning ske av den satsning som börjadeomkring . Att överlåta statens vatten till fiskesammanslulningar och kommunerkommer knappast att öka fiskelillfällena. 5.1.14 i Norrbottenslän: Ulredningens förslag innebär att skötsel och upplåtelser av statligafiskevatten i så stor utsträckning som möjligt bör överlåtas till frivilligaorganisationer och kommuner. Länsslyrelsen anser i likhel med utredningen delvärdefullt atl eftersträva etl brett engagemang från de aktiva fiskarnas sida.Länsstyrelsen kan därför i princip biträda utredningens uppfattning. Länsstyrelsenvill dock varna för en övertro på möjlighelerna alt i alltför hög utsträckningöverlåta ansvar, vård och förvaltning av slalens vatten lill ideellaorganisafioner. Av erfarenheter från annan likartad verksamhet som exempelvisidrotten vet man att aktiviteten inom resp. förening mycket är beroende pä dentillfälliga föreningsledningen och atl utvecklingen obönhörligt går mot att detallmänna mer och mer fär ingripa i den direkta förvaltningen. Det är mot denbakgrunden angeläget att det engagemang som eftersträvas frän de frivilligaorganisationernas sida inte sker till priset av att staten avsäger sig detreella inflytandet och ansvaret för elt rationellt utnyttjande av fiskevatlnen.Som villkor för upplåtelser fill frivilliga organisationer bör uppställas kravpä att organisationerna har en viss storlek och att det allmänna genomexempelvis kommunen erhåller en direkl insyn i förvaltningen. Att under sådanaförhållanden del frivilliga engagemanget kan vara av mycket stort värde finnserfarenheter från länet där bland 1980/81:153 171 annatlandets största fiskevårdsförening, , påett utmärkt sätl ombesörjt förvallningen av statens fiskevatten. Länsstyrelsenförordar dock atl även denna lyp av förvallning går via kommun, dvs. atl statenpå vissa villkor överlåter rätten alt upplåta fiskevattnen till kommunen som isin lur fömtsattes samverka i förvaltningen med de ideella organisationerna. vill dockunderstryka alt där de statliga myndigheterna byggt upp en förvaltning som äreffektiv och fungerar på etl rationellt sätt bör denna förvallning kvariiggahos staten. När det gäller de slalliga fiskevattnen i länet nedomodlingsgränsen som förvallas av domänverkel, anser att dennaförvaltning i stort sköts på etl tillfredsställande sätt då det gällt atliordningställa och utnyttja vissa områden för sportfiske. Säväl med hänsyntill praktiska som organisatoriska aspekter är del lämpligt att dennaförvaltning kvarligger hos domänverkel. Dä det gäller att ta tillvarafritidsfiskemöjligheterna som en inlegrerad del av en bredare turism iinlandskommunerna finner atl resp. kommun är en lämpligarehuvudman än domänverkel. 5.1.15 Centralorganisationen /SR:Statens vaUen föreslås nyttjas, upplåtas och skötas på sätt som ulredningenföreslår, dock med domänverket eller kommun som huvudman inlefrivilligorganisafioner. Dessa har varierande styrka, förmåga och stabilitet,beroende pä vem eller vilka som vid viss fidpunkt sitter i deras respektivestyrelser. 5.1.16 Lantbrukarnas riksförbund.Hushållningssällskapens förbund och : Isammanhanget bör även påpekas, atl domänverket tillhör den kategori som kanskebäst skött sina fiskevatten genom god fiskevård och generösa fiskeupplåtelser.Att domänverkel enligt förslaget skulle fråntas administrationen över dessavatten för att överföras på andra finner vi illa genomtänkt. Vi tror nämligeninle all dessa "andra" skulle pä etl bättre sätt eller ens lika brakunna administrera dessa vatten. Man mä ha i åtanke atl huvuddelen avdomänverkels innehav ligger i glesbygden i Nortland, där efterfrågan påfiskevatten på många häll är starkt begränsad. För fiskevattenägarnatorde det vara oacceptabelt all slalens gratis skall upplåtas lillfiskeklubbar. Frånsett det principiellt orimliga i att allmän egendomkostnadsfritt överlåts pä organisationer, kommer del att ''apa en omöjligkonkurrenssituation vid framtida fiskekortförsäljning. Detta kan dä få negativaeffekler på fiskevärden i icke-statliga vatten och reducera fiskevattenägarnasmöjligheter och benägenhet till upplåtelse av fiskevatten. Det torde vara tämligenuppenbart, alt allmänhetens inlresse av fiskevatten har en klar inriktning motde bästa vattnen. Del är möjligt att en styrning från samhällets sida i dettafall är motiverad. Detla förhällande bör emellertid enligl förbundens meningicke motivera generell styrning i en helt meningslös omfattning. 5.1.17 Landstingsförbundet:Styrelsen instämmer i förslagel all statliga vatten skall upplåtas i ökad utsträckning till yrkesfiske och fritidsfiske och att ideella föreningar kan fä dem fritt upplåtna mot Eitt de sköter fiskevård och service till allmänheten. 1980/81:153 172 5.1.18-------------------------------- : Ändamålet med en så dan förändring anges vara atl fisket skall bli tillgängligt för en så bred allmänhet som möjligt. I detla sammanhang betraktar vi begreppel slalliga vatten som synonymt för de vatten som f. n. förvaltas av Domänverkel. i ord och handling visal atl inriklningen av dess fiskeverksamhelär just den som utredningen åsyftar och dessulom, enligl allmän uppfattning,med en intensiv och framsynt satsning kunnal erbjuda fritidsfolket goda fiskenmed serviceåtgärder ofta långtulöver del normala, har vi svårt atl se, vilkaylleriigare fördelar som skulle kunna uppnås med ulredningens förslag. Nackdelarnakan däremot, enligt vär uppfattning, bli belydande för såväl verkels inreorganisation och personalpolitik som andra berörda parter. Ett kostnadsfrittöverlåtande av fiskerätten på statliga vatten till kommuner och vissa utvaldaorganisationer fär en konkurrensvridande effekt - särskilt inom områden medblandad ägareslmklur - som ytterst kan leda till åsidosatta fiskevårds- ochserviceåtgärder och därmed försämrade fiskemöjligheler för allmänheten påenskilda upplåtelser. Med det föreslagna tillvägagångssättet riskeras vidareorättvisor och osämja mellan olika kategorier av fiskeulövare samt motverkassträvanden atl åstadkomma stora sammanhållna kortfiskeområden. SISUavstyrker betänkandets förslag i detla stycke. 5.1.19------------------------- : Förslagel om alt lokala klubbar ochkommuner skall överta skötsel och upplåtelse av statens fiskevatten biträds av styrelsen. För alt delta förslag snabbt skall ge effekt fordras dock utbildningsinsatser och införande av det föreslagna statsbidraget för fiskevård och andra serviceåtgärder. 5.1.20-------------------------------- : Förbundel finner det ocksåtillfredsställande att utredningen haft ambitionen atl ur såväl principiellsom praktisk synpunkt föreslå atl skötseln av älskilliga statliga fiskevattenanförtros åt den frilidsfiskande allmänheten genom sina fiskeklubbar.Utredningen har på ett utmärkt sätt formulerat denna målsättning i betänkandel(sid. 146): "Samhället bör stimulera en utveckling där fritidsfiskarnaövergår från att vara enbart kortfiskare fill att bli friluftsmänniskor somproducerar fiskevård, sköter fiskevatten och bedriver uppföljnings-ochutvecklingsarbete i samverkan." Förbundethar under hand fill utredningen förklarat sig berett atl påta sig ett ansvar vad gäller skötseln av statliga och även kommunala fiskevatten, under fömtsättning att dessa kan överlåtas på de ekonomiska premisser som utredningen föreslagit. Vidare atl förbundet ges ett centralt stöd till information, utbildning och administration. Förbundetvill emellertid påpeka atl även om målsättningen bör vara att sä många statligavaUen som möjligt övergår i klubbregi måste fömtsättningarna härför bedömasfrån fall lill fall och sådana speciella områden som exempelvis del i Mörmmsånbör ocksä i fortsättningen skötas av Domänverkel. ------ Förbundetvill emellertid starkt understryka att det sociala hän synstagandet måste medföra en mer enhetlig policy vad beträffar såväl upplåtelser som priser. är exempelvis artendepriserna ytterst skiftande inom olika revir. 1 detta sammanhang bör framhållas att uthyrning av fritidsstugor samt försäljning av"fiskepaket" självfallet inte hindras genom att skötseln av vissa fiskevatten anförtros klubbar. Prop.1980/81:153 173 Vadgäller förvallning av den statliga äganderätten bör denna kvarstå.Det vore även praktiskt om lill verket kunde föras ocksä övriga statligavatten, med undanlag för de som förvallas av lantbmksnämnderna i de trenordligaste länen.