prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 de flesta kronofogdedistrikt förekommer praktiskt tagel aldrig attverkställighet söks med åberopande av auktionsprotokoll. Även om dessa inlehar helt spelat ut sin roll som exekutionstitel, synes del främmande att i enmodern exekutionsrättslig lagstiftning låta dem behälla sin särstäUning iverkställighetshänseende. 1 departementsförslaget har de i 3kap. 13 8 beredningens förslag upptagna bestämmelserna angående hänvisning attanföra besvär över domvilla och om föreläggande att söka rättelse i dom fåttutgå. Behövliga bestämmelser härvidlag kan meddelas av regeringen. Också den i25 S beredningsförslaget upptagna hänvisningen till vissa bestämmelser iutmätnings- resp. införselkapitlen har fått utgå. Som har nämnts förut har efler detalt beredningens förslag lades fram förslag utarbetats lill en nylagsökningslag. Avsikten är all förslag härom skall remitteras till lagrådetsenare . Det har i detta läge synts lämpligt att vid behandlingenav hithörande exekutionstitlar utgå från del lagförslag som ingår i promemorian(Ds Ju 1977:5) Summarisk process. Termen exekutionsfitel förekommerinte i UL. Termen har emellertid använts i den utsökningsrättsligalitteraturen och förekommer även i del praktiska arbetet hos de exekutivamyndigheterna. Det kan också nämnas alt termen har lagils upp i bl.a. lagen(1976:108) om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angåendeunderhåUs-skyldighet. 1 allmänhet förslås med begreppet exekutionstitel enskriftlig handling som enligt lag kan läggas till grund för verkställighet.Termen 1980/81:8 3 kap. 284 användsemellertid också som beteckning på själva det avgörande (eller motsvarande) somhar föranlett upprättandel av den skriftliga handlingen. Departementsförslagetutgår från att exekutionstitel i första hand betecknar det bakomliggandebeslutet. På nägra håll avses emellertid den skriftliga handling vari beslutethar kommit till uttryck (se t.ex. 2 kap. 2 8 andra stycket och 3 kap. 1 8första stycket 7). Att betydelsen pä detta sätt växlar torde inle medföra någonrisk för missförstånd eller andra svårigheter. De farhågor som RSV haruttryckt för all termen skulle vara svårförståelig för aUmänheten anser jagöverdrivna. I allmänna mål ligger ofta restlängder,saköreslängder eUer andra indrivningshandlingar tiU gmnd för verkställighet.Sådana handlingar ulgör inte exekutionstitlar i den mening begreppet hartagits. Restlängder och saköreslängder är i stället alt betrakta somsammanställningar av olika exekutionstitlar, vUka av praktiska skäl används iindrivningsarbetet. Även i andra fall förekommer all myndighet på grundval avt.ex. ett debiteringsbeslut upprättar handlingar som är särskilt avsedda förarbetet hos kronofogdemyndigheten. I sådana fall är det bakomliggande beslutetexekufionstitel (se vidare vad som sägs under 1 och 24 88). 3 kap. i departementsförslaget inleds med enkatalog över exekutionstitlarna och en bestämmelse om ufiändskaexekufionstitlar (1 och 2 88). Därefter meddelas bestämmelser om de olikatyperna av exekutionstitlar, nämligen om domar inkl. beslut (3-11 88),föriikning (12 8), utslag och beslut i lagsökningsmål (13 och 14 88), skiljedom(15-17 88), förbindelse angående underhållsbidrag (18 8) och övrigaexekutionstitlar (19 och 20 88). I de följande avsnitten behandlas invändningarsom sökanden kan göra mot sökt verkställighet (21 8) och det fallet attexekutionstitel upphävs (22 8). Slutligen meddelas vissa särskilda föreskrifterbeträffande allmänna mål (23 och 24 88). 1§ Paragrafen, som motsvarar 3 kap. 1-3 88 beredningens förslag, anger deexekutionstitlar som enligt balken får ligga till grund för verkställighet. UL innehåller inte någon fullständiguppräkning av exekutionstitlar. Där nämns endast några av dem, främst domstolsdom eller annat avgörande i tvistemål och överexekutors beslut i utsökningsmål.Delta sammanhänger med att UL är direkt tillämplig i huvudsak endast pä detcivUrättsliga området. Att exekutiv myndighet kan meddela verkställighet även iandra fall än som anges i UL framgär av olika författningar Gfr 14 8 Up) menanses sävitt angår vissa myndigheters beslut kunna ske utan stöd av särskUdföreskrtft. Enligt beredningsförslagetförutsätts för verkställighet att det finns en exekutionstitel av något slag.1 enlighet härmed har 1980/81:8 3 kap. 1 § 285 beredningeni 1 8 angett att verkställighet enligt balken får äga rum på grund av handlingsom i balken anges som exekufionstitel. Härvid räknas inte som exekutionstitelbeslut som verkställighetsmyndighelen själv har meddelat i ärendet. Beredningen erinrar om att enligl vissabestämmelser i förslaget kronofogdemyndigheten får genomföra olika slagsåtgärder ulan all det gmndas pä någon exekutionstitel. Som exempel pä sädanabestämmelser nämner beredningen 2 kap. 15 8, 3 kap. 26 8 andra stycket och 5kap. I 8 andra stycket. Sädan ätgärd anses enligl förslaget endast som ett ledi det ärende som har aktualiserats genom alt verkställighet sökts på grund aven exekufionstitel. Beredningens förslag innehåller i 2 8 enförteckning över domar, beslut och andra handlingar som skall kunna föranledaverkställighet. Förteckningen avslutas med två punkter, som beträffande möjlighetenatt fä verkställighet hänvisar lill andra författningar. Under den första avdessa faller bl.a. beslut om skatter och allmänna avgifter. Beredningen framhålleratt de författningar till vilka hänvisas kan komma att ändras relativt ofta ochatt beredningen inte har anseti det ändamålsenligt all katalogisera hithörandefall i UB. Förslaget lämnar också öppet i vad mån verkställighet avförvaltningsmyndighets beslut kan äga rum utan stöd av särskild föreskrift.Enligt beredningen synes några ölägenheter inle ha vållats av att möjlighetenalt fä verkställighet ibland fär prövas efter övervägande av beslutelsbeskaffenhet. Beredningen framhåller att med domstol avses sävälde allmänna domstolarna som särskilda domstolar, t.ex. arbetsdomstolen. Fastighets-och vattendomstolarna - dvs. tingsrätt i särskild sammansättning - omfattasgivetvis ocksä. Även förvallningsdomstolama inbegrips under termen domstol,såväl de allmänna förvaltningsdomstolarna regeringsrätten och kammarrätt somövriga, t.ex. skatterätt, länsrätt och försäkringsdomstolen. Med domstol börutan särskild föreskrift likställas befattningshavare vid domstol som beslutarsjälvständigt och inle på domstolens vägnar, l.ex. Såvitt avserallmän domstol åsyftas med dom och beslut inle bara avgöranden i tvistemål utanockså avgöranden i andra mål och i ärenden. Utslag i lagsökningsmål och besluti mål om betalningsföreläggande, vilka fn. är de vanligaste exekutionstitlarnai enskilda mäl, nämns dock särskilt och är sålunda inte inbegripna under vadförslaget innehåller om dom eller beslut i allmänhet. Termerna dom och beslut avser alt ansluta inte baratUl RB:s indelning utan även till vad som gäller beträffandeförvaltningsdomstols avgöranden. Enligt beredningen är del måhända fn. tveksamt omförvaltningsdomstols beslut genomgående är verkställbart. UL är inte direkttUlämplig på sådana beslut Qfr 14 8 2 mom. GenereUa regler som anger i vadmån förvaltningsdomstols beslut får verkställas finns inle heller i annan 1980/81:8 5 kap. 1 § 286 lag.Åtskilliga beslut av förvaltningsdomstol kan på grund av sin beskaffenhet inteligga tili grund för verkställighet av exekutiv myndighet. Beredningenframhåller emellertid alt beträffande vissa beslut uttryckliga författningsbestämmelserfinns om att de får verkstäUas i sädan ordning. Del gäller l.ex. enligl 59 och60 88 uppbördslagen beslut angående skatt och vissa allmänna avgifter. Närförvaltningsdomstols avgörande f n. anses få verkställas av exekutiv myndighetutan stöd av uttrycklig bestämmelse, torde i princip varaanalogiskt tillämpliga. Beredningen erinrar om att prövningen av mål iförvaltningsdomstol sker i former som i stor utsträckning överensstämmer medprövningen av mål och ärenden vid andra domstolar och att del numera finnsförhållandevis detaljerade bestämmelser om förfarandet iförvaltningsdomstolarna. Dessa får även i övrigt anses likställda med allmännaoch särskilda domstolar. Beredningen anser att det saknas tiUräckliga skäl attbeträffande de närmare viUkoren för verkställighet göra skillnad mellanförvaltningsdomstol och annan domstol. De bestämmelser som i förslaget ges omverkställighet av domstols dom eller beslut bör alltså gälla ävenförvaltningsdomstols avgöranden, i den mån bestämmelserna kan tillämpas päsådant avgörande. Även om förvaltningsdomstol omfattas avbeteckningen domstol har beredningen i klarhetens intresse ansett del lämpligtalt uttryckligen nämna förvaltningsdomstols avgöranden. Vad som sägs omverkställighet av domstols dom eUer beslut skall alltså enligt förslaget itillämpliga delar gälla även förvaltningsdomstols avgöranden. Eftersom det inågot fall är av betydelse för verkstäUigheten av domstols avgörande om det harmeddelats av underrätt eller överTätl har beredningen vidare tagit upp enbestämmelse enligt vilken länsrätt och skatterätt skall vid tillämpning avförslaget räknas som underrätt och kammarrätt som hovrätt. Beredningen erinrar om att domstols avgörande i deflesta faU sker genom dom eller beslut men i några fall, som anges i särskildaförfattningsbestämmelser, genom utslag. 13 8 första stycket anges att vad somi det följande sägs om dom skall, om inte annat föreskrivs, i tiUämpliga delargälla även domstols avgörande som har betecknats utslag eller beslut. Förbehålletför det fall att annat föreskrivs syftar enligt beredningen närmast pälagsökningsulslag och betalningsföreläggande. I 3 8 andra stycket har beredningen tagit upp enbestämmelse angående innebörden av termen betalningsföreläggande. Termen syftarpå rättens bevis i mäl om betalningsföreläggande att utmätning får äga mm(inkl. beslut i fräga om borgenärs kostnad i målet). Flera remissinstanser uttalar sigpositivt om den uppräkning av exekufionstitlar som har tagits upp i 2 8beredningsförslaget. TiU dem hör bl.a. , , iNorrbottens län och . Hovriitten anser dock att i motiven böreftersträvas en fullständigare hänvisning till de olikaförfattningsbestämmelser som förevarande paragraf anknyter tUl. Prop.1980/81:8 3 kap. 1 § 287 anser att det inle kan råda någottvivel om alt förvaltningsdomstols avgöranden innefattas i begreppet domstolsdom och beslut och förordar att 2 8 utformas i enlighet härmed. i framhåller attindrivning av restförda skatter och allmänna avgifter även med förslaget tordekomma att utgöra den största delen av kronofogdemyndighetens arbetsbörda.Länsstyrelsen ifrågasätter om inte detta förhåUande bör komma fill tydligareuttryck i lagtexten. Samma uppfattning hax . RSV påpekar alt den föreslagna regleringen inte äri alla hänseenden klar såvitt avser verkstäUighet av avgöranden avlänsskatterätl eller, i skattemål, kammarrätt och regeringsrätten. Enligt 87 8uppbördslagen inverkar inle besvär över beslut enligt lagen eller över taxeringpå skyldigheten att erlägga den skall som besvären rör. Åtgärd enligl lagenskaU vidare verkställas även om det beslut eUer utslag som föranleder åtgärdeninte har vunnii laga kraft. Enligt andra stycket i 2 8 beredningsförslagetskall vad som sägs om verkstäUighet av domstols dom eller beslut i tUlämpligadelar gäUa även förvaltningsdomstols avgöranden. Dessa regleras sålunda bl.a.av bestämmelsema i 5-13 88 i 3 kap. Enligt 7 8 tredje stycket kan gäldenärengenom bl.a. nedsättning eller stäUande av säkerhet hindra utmätning och annanverkställighet. Det skulle innebära en nyhet om denna bestämmelse tUlämpades påförvaltningsdomstols avgöranden i skattemål. 1118 första stycket föreslåsemellertid att om i lag är föreskrivet att dom får verkställas utan hinder avatt den inle äger laga kraft, verkställigheten i princip sker enligt vad somgäller om lagakraftvunnen dom. RSV utgår frän att beredningen inte har avsettatt göra någon ändring i verkställighetshänseende såvitt avserförvaltningsdomstols avgörande i skattemål. Detta bör emellertid komma tilltydligare uttryck i lagtexten. Liknande synpunkter framförs av . RRV framhåUer att i aUmänt mål torde restlängd utgöraexekutionstitel, däremot inte beslut av beskattningsmyndighet eller avförvaltningsdomstol i beskattningsfråga. Bestämmelsen alt förvaltningsmyndighets beslututgör exekutionstitel inte bara när den enligt särskild föreskrift fårverkstäUas utan även när verkstäUighet får ske enligl "vad som eljestgäller" kritiseras av RSV. Enligt verkets mening är det intetiUfredsställande att behåUa nuvarande osäkerhet i fråga om möjligheten att fåverkstäUighet utan stöd av särskild föreskrift. Bestämmelsen bör därför utgä.Sedan balken har trätt i kraft bör i ny lagstiftning uttryckligen anges humvidaverkställighet får ske av myndighetsbeslut. Beträffande författningar som harutfärdats före balkens ikraftträdande och där verkstäUighet har medgivits ipraxis eller förutsatts av lagstiftaren kan bestämmelser om exigibUitel införasi resp. författning eller i UB:s promulgationslag. 1 departementsförslaget har 1 och 288 beredningens förslag förts samman till ett första stycke i kapitlets 1 8.Som ett andra Prop.1980/81:8 3 kap. 1 § 288 styckei denna paragraf har tagits upp en motsvarighet till 3 S första stycketberedningsförslaget. Av första stycket i 1 8 framgår inledningsvis attverkställighet fär under de förutsättningar som anges i del följande äga rum pågrund av de exekufionstitlar som särskilt räknas upp i paragrafen. Somexekutionstitel räknas även beslut om kvarstad eller annan handräckning.Förteckningen över exekutionstitlarna under punkterna 1 -5 överensstämmer i sakmed beredningsförslaget. Att i punkt I särskilt nämna beslut vid sidan av domanser jag onödigt med tanke på den bestämmelse som ges i paragrafens andrastycke. Punkt 3 har utformats i anslutning till det förslag till nylagsökningslag som har tagits upp i departementspromemorian (Ds Ju 1977:5)Summarisk process. Beredningen har uttalat att med domstol bör ulansärskild föreskrift jämställas sådan befattningshavare vid domstol sombeslutar självständigt, t.ex. konkursdomare. Jag ansluter mig fill denuppfattningen. Frågan torde dock sakna större praktisk betydelse. Några remissinstanser har uttalat tvekan rörandeinnebörden av förslaget såvitt avser verkställighet av förvaltningsdomstolarnasavgöranden i skattemål. Med anledning därav vill Jag framhälla följande. Närdet gäller skatter och allmänna avgifter kan nägon betalningsskyldighet iallmänhet inte anses ha uppkommit förrän beloppet har blivit i vederbörligordning debiterat. Detta sker vanligen hos lokal skattemyndighet. Det sagdagäller även när den skallskyldiges taxering har prövats av högre instans.Beslut av länsskatterätt, kammarrätt eller regeringsrätten angående taxering äralltså som regel inle att räkna till beslut som läggs till grundför verkställighet. Det på taxeringen grundade debite-ringsbeslutel utgördäremot exekutionstitel i UB:s mening. Sådant debiteringsbeslut kan, liksom deflesta andra beslut enligt uppbördslagen, överklagas och på sä sätt bliföremål för prövning av förvaltningsdomstol. 1 ett sädant fall torde domstolensavgörande böra anses som exekutionstitel. Förvaltningsdomstols avgörande kansjälvfallet även i övrigt, t.ex. i fråga om utdömande av vite, bliexekutionstitel i balkens mening. Enligt 87 S uppbördslagen gäller att besvär över beslutenligt lagen eller över taxering inte inverkar på skyldigheten att eriägga denskatt som besvären rör och alt åtgärd enligt lagen i princip skall verkställasoavsett alt del beslut eller utslag som föranleder åtgärden inte har vunnitlaga kraft. Andra författningar på skatte- och avgiftssidan innehåller vanligenhänvisningar till bl.a. nämnda bestämmelse i uppbördslagen. Departementsförslagetutgår från att särskilda verkställighetsbestämmelser alUjämt skall i flerahänseenden gälla vid indrivning av fordran i allmänt mål. Som Jag har anfört tidigare anges i slutet av varjekapitel i departementsförslaget i vad män kapitlets bestämmelser inte skalltillämpas i allmänna mål saml vilka särbestämmelser i övrigt som skall gälla. Prop.1980/81:8 3 kap. 1 § 289 hari 23 8 i förevarande kapitel gjorts undantag för bl.a. bestämmelsema i 4-11 88om verkställighet av icke lagakraftvunna domar. Vidare anges där att dom ellerbeslut varigenom har ålagts böter, vite eller sådan särskild rättsverkan avbrott som innefattar betalningsskyldighet inte får verk-Ställas förtän domeneller beslutet har vunnit laga kraft. 1 övrigt skall frågan huruvidaverkstäUighet i allmänt mål får ske innan exekutionstiteln har vunnit lagakraft alhjämt vara reglerad genom särskilda bestämmelser, bl.a. av 87 8uppbördslagen. I balken regleras vidare frågan hur verkställighet i allmäntmål skall gå till. Enligt 23 8 tredje stycket sker verkställighet i allmäntmål enligt vad som gäller om lagakraftägande dom. Detta gäller även närverkställighet är medgiven innan exekutionstiteln har vunnit laga kraft. blir sålunda tiUämpliga i alla fall dä förvaltningsdomstolsavgörande skall verkställas i allmänt mål. Skulle det undanlagsvis bli aktuellt att verkstäUaförvaltningsdomstols avgörande i enskilt mål gäller i princip 4-11 88 idepartementsförslaget. Särskild föreskrift kan emellertid gälla på grund av lageller domstolens förordnande. Av 10 6 följer att sådan särskild föreskriftskall iakttas vid verkställigheten. Jag vill i sammanhanget påpeka att verkställighetav dom som har meddelats av allmän domstol ibland skall ske enligt vad somgäUer för allmänna mäl även när domen avser annat än böter, vite och särskildrättsverkan. När domstol har ålagt någon betalningsskyldighet i fall som avsesi 77 a 8 uppbördstagen bör sålunda den lagens bestämmelser angåendeindrivningen gälla. Se även 27 a 8 lagen (1959:92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskatlning och 48 a 8 lagen (1968:430) om mervärdeskatt. I dessafall är till följd av 23 8 i detta kapitel bestämmelsema i 3-11 88 intetillämpliga. Ett par remissinstanser har anmärkt på attrestlängder och liknande handlingar inte finns med i beredningens förteckningöver exekutionstitlarna. Som jag har anfört under kapitelmbriken intas idepartementsförslaget den ståndpunkten att sådana handlingar inle utgörexekufionstitlar i balkens mening. När det gäller skatter som tas upp irestlängd utgörs exekutionstiteln av det bakomliggande beslutet om debitering.På motsvarande sätt förhäller del sig med saköreslängder, där t.ex. bötes-domensom sådan utgör exekutionstitel. Jag anser det emeUertid otillfredsställandeatt helt förbigå resfiängder, saköreslängder och andra liknande handlingar. Enbestämmelse angående sådana handlingar har därför tagits upp i 24 8. Som domareförbundet har påpekat kan inte råda någottvivel om att även förvaltningsdomstols avgöranden innefattas i begreppetdomstols dom och beslut. Den av beredningen föreslagna bestämmelsen att vad somsägs om verkställighet av domstols dom eller beslut i tillämpliga delar gälleräven förvaltningsdomstols avgöranden har därför fält utgå som obehövlig. Ävenden bestämmelse som har lagils upp som en andra mening i 2 I saml Nr 8. Prop.1980/81:8 3 kap. 2 § 290 8andra stycket beredningsförslaget och som jämställer vissa förvaltningsdomstolarmed motsvarande allmänna domstolar har fält utgä. Beträffande punkt 6 (förvaltningsmyndighets beslut)har RSV kritiserat beredningens förslag att verkställighet skall få ske inlebara när det är särskilt föreskrivet utan även i viss utsträckning ulan stöd avsärskild föreskrift. Verket anser del inle tillfredsställande att man i balkenbehäller den nuvarande osäkerheten humvida verkställighet kan ske utan stöd avsärskild föreskrift. Jag delar verkets syn på denna fräga. Även Jag anseralltså att det bör krävas uttrycklig föreskrift för alt verkställighet enligtUB skall få äga rum. Skulle sådan föreskrift undantagsvis saknas, bör exekutionstitelanskaffas på vanligt sätt. I vissa fall där föreskrift nu saknas bör sädaninföras, t.ex. när det gäller verkställighet av länsstyrelses beslut i fall somavses i 72 8 andra stycket barnavårdslagen (1960:97) och 40 8 lagen (1956:2) omsocialhjälp. 1 samband med följdlagstiftningen lill UB fär Övervägas om detföreligger behov av särskilda föreskrifter om verkställighet även i andrafall. Punkt 7 avser handling som enligt särskildbestämmelse får läggas till grund för verkställighet. Exempel härpå ärsamfällighets debiteringslängd, se 46 8 andra stycket lagen (1973:1150) omförvaltning av samfäUigheter. (Beträffande restlängd o.d. i allmänt mälhänvisar jag till vad Jag har sagt i del föregående och fill 24 8. 1 andra stycket av 1 8 anges att vad som sägs omdom gäller, om inle annat föreskrivs, i tillämpliga delar även domstols utslageller beslut samt att godkänt strafföreläggande eller föreläggande avordningsbot gäller som lagakraftägande dom. Detta innebär inte någon skillnad isak mol beredningens förslag. 28 Paragrafen rör verkställighet av utländska exekutionstitlar. Den motsvarar 3kap. 4 8 beredningens förslag. Förteckningen över exekutionstitlari 3 kap. 2 8 i beredningens förslag avser inte utländska sådana. Utländskabeslut och andra handlingar skall liksom f.n. fä verkställas här i riket endasti den män det är särskilt medgivet. 3 kap. 4 8 innehåller en erinran härom. Närverkställighet är medgiven skall balkens bestämmelser om verkställighettillämpas, om annat inte är föreskrivet. Beredningen framhåller vidare att del i regel intetorde möta svårigheter att avgöra huruvida dom, beslut eller annan handling äratt anse som svensk eller utländsk. 1 fråga om domstols eller annan myndighetsavgörande beror svaret givetvis på om myndigheten är svensk eller utländsk.Skiljedom skall anses som utländsk, om den har meddelats på utländsk ort,varvid den skall anses meddelad i den stal där skiljemannaförfarandet ägt rumGfr 5 8 lagen 1929:147 om utländska skiljeavtal och skiljedomar). Beträffandeförbindelse angående underhållsbidrag kan frågan vara mera tveksam. Dennordiska konvenfionen angående indriv- Prop.1980/81:8 3 kap. 3 § 291 ningav underhällsbidrag och därtUI anslutande lag synes utgä från att svaret påfrågan beror pä var förbindelsen ingicks. Enligt beredningens mening kan maninte gå sä formellt till väga. Var en förbindelse skaU anses ingången kan fö.vara tveksamt. Del torde sålunda vara nödvändigt att beakta vilken anknytningförbindelsen i olika hänseenden har med vårt land. Om giltigheten av enförbindelse bör på grund av anknytningen till vårt land bedömas enligt svensklag, synes principiellt också verkställighet böra få äga rum här. Ett sådantfaU torde enligt beredningen föreligga, om svenska makar, av vilka enderaeller båda för sin utkomst arbetar i främmande stat, frivUligt reglerar frågaom underhåll tili ena maken eller barn och därvid svenska formkrav iakttas. Enförbindelse som fader tiU bam utom äktenskap skriver under utomlands men som godkännsav barnavårdsman för barnet här i riket bör räknas som svensk exekutionstitel,om svenska formkrav i övrigt har iakttagits. Departementsförslaget överensstämmer med bered- v De uttalanden beredningen gjort angående fråganhuruvida förbindelse angående underhållsbidrag skall anses som svensk ellerufiändsk kan jag i huvudsak ansluta mig lill. Jag vill emellerfid framhåUa attdet i fall då den nordiska underhållskonvenlionen är tillämplig knappast finnsutrymme för en sä fri bedömning som beredningen förordar. Skulle det i sådanafall vara oklart var förbindelsen ingicks kan dock sådana omständigheter som deav beredningen nämnda Qäna till ledning. 38 Paragrafen motsvarar 3 kap. 5 8 i beredningens förslag. Den tar upphuvudregeln om verkställighet av lagakraftvunnen dom samt en särskildbestämmelse om verkställighet i fall då lalan har fullföljts endast mot vissdel av dom. Dom i tvistemål fär enligl gällanderätt verkstäUas utan särskilda villkor så snart den har vunnit laga kraft (37och 38 88 UL). Något särskilt anstånd är inte medgivet den förlorande parlen.Med dom i tvistemål avses även annat avgörande av domstol i sådant mål.