prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Utvecklingen av basbeloppsindexen relativt KPl framöver ärberoende av kommande förändringar av energipriser, punktskatter och subventioner.Med de förutsättningar som ligger till grund för långtidsbudgetberäkningenskulle den äldre konstruktionen med anknytning till KPI-utvecklingenresulterat i att basenheten för i långtidsbudgeten prognoserats ca300 kr. högre och intäkterna av inkomstskatten . lägre.Via effekterna på andra skattebaser innebär detta dock inte attstatsinkomsterna netto skulle ha förstärkts med lika stort belopp. Principenför inflationsskyddets utformning är att en lika stor procentuell ökning avtaxerad inkomst som av basenhet skall resultera i en lika stor procentuellökning av den statligt debiterade inkomstskatten (tabell 45 ex. I). Om utvecklingen av den taxeradeinkomsten överstiger basenhetsutvecklingen resulterar inflationsskyddet i attökningen av statens inkomster av den statliga inkomstskatten överstigerökningen av den taxerade inkomsten (ex. 2). Vid kraftig inflation ikombination med en stagnerande samhällsekonomi som kan resultera i en relativtsett snabbare basenhetsutveckling än utveckling av taxerad inkomst kommer denstatliga inkomstskatten att tillväxa långsammare än den taxerade inkomsten (ex.3). Differenser mellan ökningstakten för basenheten och den taxerade inkomstenför ett enskilt år kan också uppstå som en följd av kraftiga prissvängningar.Hur pass stora skillnaderna blir mellan tillväxten av taxerad inkomst och denstatliga inkomstskattens avkastning vid olika takt i basenhetens utveckling ären funktion av skatteskalans progressivitet. Ju starkare progressivitet destostörre blir avvikelserna i tillväxttakt. Principer för inflationsskyddets utformning Förändring från föregäende år, % Ex. 1 Ex. 2 Ex. 3 Tillväxt i taxerad inkomst (procentpåslag) y y y Sysselsättning 0 0 0 Basenhetsutveckling y mindre än y större än y statlig debiterad skatt' y större än y mindre än y ' Före särskild skattereduktion. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 93 Deltidsanställning och löneavtal med llåglöneprofil Avkastningen av den statliga inkomstskatten påverkas ävenav utvecklingen av fördelningen mellan hel- och deltidsarbete samt omlöneavtalen sker med i alla inkomstlägen lika stora procentuella påslag ellerom avtalen har en annan profil t. ex. låglöneprofil. Detta sammanhänger medprogressiviteten i skatteskalan. har antaletheltidsarbetande minskat med inemot 130000 personer. En övergång har skett tilldeltidsarbete. Antalet deltidssysselsatta har ökat med inemot 300000 personerunder . Totalt har således antalet sysselsatta ökat med ca 170000personer. t.o.m. skedde en minskning av antaletheltidssysselsalta. har tendensen vänt och antaletheltids-sysselsatta har åter börjat öka. Om den ökadesysselsättningsvolymen helt fallit på heltidsarbetande skulle inkomstskattensammantaget för stat och kommun ha inbringat uppskattningsvis 1,5ä . mera än vad som är fallet. Som enkommentar till del förda resonemanget bör nämnas atl för många kanske intevalet står mellan hel- eller deltidsarbete utan mellan deltidsarbete elleringet arbete alls. En förutsättning för en totalt sett ökad sysselsältning mätti antal timmar kan därmed vara alt möjligheter finns till deltidsarbete.Sysselsättningsutvecklingens fördelning på hel- och deltidsarbete kan under ensådan förutsältning antas vara relativt okänslig för skatteuttagets nivå iolika inkomstlägen. En annan faktor av betydelse för statsskattens utvecklingär de speciella skatteregler som gäller för folkpensionärer. Reglerna innebäratt pensionär utan annan inkomst än grundförmåner (ålderspension ochpensionstillskott) vid beskattningen får elt exlra avdrag av sådan storlek attingen skatt utgår. uppgick lotalt utbetalda pensioner till ca 64miljarder kr., varav ca . avsåg pensionärer med så låg pensionatt de inte behövde inlämna deklaration. Antalsmässigt uppgick dessa pensionärertill ca 250000. Det extraavdraget, som för för ensamstående pensionär uppgår till maximalt 13600kr. och för gift till . avtrappas av den inkomst somöverstiger grundförmånen. De särskilda reglerna för folkpensionärer leder tillatt dessa lar lägre skatt än skattskyldiga i aktiv ålder i motsvarandeinkomstskikt. För att uppnå skattebefrielse för pensionsförmåner som endastligger på miniminivå har det extra avdraget fått höjas realt i takt med denreala ökningen av pensionstillskotten. 1 kombination med avlrappningsreglernaför de extra avdragen har detta medfört att förmånen av lindrad beskattningrealt förskjutits allt högre upp i inkomstlä- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 94 genaoch i kombination med skatteskalan medfört allt högre marginalskatteeffekter.År 1980 hade de extra avdragen avlrappats helt försl vid en taxerad inkomst på53600 kr. för ensamstående och . för gift pensionär. Sista etappen avutbyggnadsprogrammet genomförs . Vid oförändrade principerkommer förmånen av en lindrad beskattning därefter inte att fortsätta attförskjutas realt upp i inkomstlägena. Uppräkningenav de extra avdragen styrs inte genom lagstiftad automatik. Genom separatabeslut har dock i praktiken en sådan uppräkning skett. Föratt få en uppfattning om effekterna på inkomstskalteuttagel av höjningen av deextra avdragen kan nämnas att höjningen medförde att inkomstskattenreducerades med uppskattningsvis ca 800 milj. kr., varav ca 700 milj. kr.avseende kommunalskatt. En uppräkning av extra avdragen som endast skulle hakompenserat för prisutvecklingen och inte den reala ökningen skullejämförelsevis ha reducerat inkomstskatten med ca 600 milj. kr. Inkomstskattensavkastning framöver blir beroende på utvecklingen av flera av de faktorer somberörts. Om reallönetillväxten blir annorlunda än vad som förutsatts i kalkylenkommer skatteinkomsterna att påverkas via progressiviteten i skatteskalan. Avbelydelse är även den framtida utvecklingen av underskottsavdrag, löneavtalensprofiler, fördelningen hel- och deltidsarbete m. m. Vissainslag i försvagningen av inkomstskattens avkastning kansättas i samband med åtgärder i syfte atl minska likviditeten i samhället. Desparstimulerande ålgärderna samt möjlighelerna till avsättningar inomföretagssektorn får ses i detta perspektiv. Sambandetmellan utvecklingen av flera av de variabler som studerats ovan ochinkomstskatten är inte enkelriktat. Inkomstbeskattningens utformning kan gevarierande incitamentsstruktur och därmed i sin tur återverka på flera avfaktorerna. 1 sammanhanget kan en distinktion göras mellan sådana förändringarsom uppstår helt automatiskt - på grund av t. ex. ändringar i räntenivån - ochförändringar med viss tidseftersläpning. Sådana förändringar skulle närmastkunna sägas bero på att successivt ökad kunskap om effekterna av vissaskattemässiga fördelar ökar utnyttjandet av dessa på elt sätt som inle kunnatförutses. En ökad observans från de skattskyldigas sida på möjligheterna tillolika avdrag liksom t.ex. byte av tjänster kan sägas vara sådana dynamiskainslag. Naturligtvis påverkas styrkan i denna dynamik av förändringar i andravariabler såsom t. ex. inflation och marginalskallesalser. Etl annal dynamisktinslag i skattesystemets uppbyggnad är undantagsbestämmelser ellerskattenedsätl-ning för vissa yrkeskategorier eller varor och tjänster. Sådanasärbestämmelser föder lätt krav på en utvidgning av förmånen till nyakategorier. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 95 Detkan sammanfattningsvis konstateras att budgetens inkomstsida vid givnaskattesatser i mycket hög grad påverkas av den allmänna inkomstutvecklingen isamhället. I fråga om punktskatterna fordras i allmänhet återkommande höjningarför att undvika en real urholkning och i fråga om inkomstskatten finns fleraförhållanden som gör att avkastningen ulvecklas svagt. Om den ekonomiskatillväxlen blir svag påverkas inkomsterna i negativ riktning. Isammanhanget måsle man också komma ihåg det beroende som finns mellan slalenslotala inkomster och förändringar av skatteuttaget för enskilda inkomstslag.Baserna för olika skaltelyper är beroende av varandra och på kort sikt även avt.ex. besparingsåtgärder beträffande transfereringar lill hushållen. Enbegränsning av avdragsreglerna i inkomstbeskattningen eller en höjning avkommunalskallen får t.ex. effekter på prival disponibel inkomst vilkel kan ledalill mindre intäkter från t.ex. indirekta skatter. Skattehöjningar riktade mothushållen kan också påverka hushållens sparbenägenhet och därmed begränsamöjligheterna atl finansiera statsskulden hos allmänheten. 8.3Budgetsaldot och automatiken i statsbudgeten föregående har slyrande faktorer för budgetens utgifts- och inkomstsidaingående behandlals. Sammanfattningsvis kan konstaleras att stora skillnaderföreligger mellan automatiken bakom statsutgifter och statsinkomster. Statsinkomsternaär starkt beroende av tillväxlen i ekonomin. Genom förändringar i främstlönesumman och den privata konsumtionen påverkas underlaget förskatteinkomsterna. sutgifterna å andra sidan styrs i hög grad av faktorersom är oberoende av den allmänna ekonomiska tillväxlen. Någon mekanism somautomatiskt anpassar utgifterna till det tillgängliga ulrymmet vid enförsvagning av tillväxten existerar sålunda inte. Tvärtom innebär de inbyggdas. k. automatiska stabilisatorerna i budgeten att utgifterna ökar snabbare viden dämpning i tillväxten; kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken stiger ochkraven på induslripolitiska insalser ökar. Vid kortvariga cykliskafluktuationer i tillväxttakten kan detla givetvis vara en fördel så lill vidasom budgeten får en kontracyklisk inverkan på den övriga ekonomin. Problemuppstår emelletid då det är fråga om en mer långsiktig nedgång i ekonominstillväxttakt. Utvecklingen av statsinkomster och statsutgifter hotar då atttrendmässigl divergera. Delta är vad som inträffat i . Vidsidan av den ekonomiska tillväxten har den allmänna inflationstakten enavgörande belydelse för ulvecklingen av statsinkomster och statsutgifter. Ioch för sig skulle man kunna anta alt inflationen påverkar utgifter ochinkomsler i samma grad, så all saldot ej påverkas. Det kan i delta sammanhangdock påpekas atl utgifterna lorde vara mer känsliga för 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 96 prisutvecklingenoch inkomsterna mer känsliga för löneulvecklingen. I ett läge med s. k.stagflationstendenser i ekonomin och snabbare uppgång i priser jämfört med löner,kan man därför inte utesluta att saldot påverkas negaiivt. Vidare börframhållas att även om utgifter och inkomster förändras i samma takt vidförändringar i den allmänna pris- och lönenivån, är detta ej tillräckligt förall budgetsaldot skall förbli opåverkat. För detla krävs nämligen att budgetenär balanserad i utgångslägel. Om däremol budgeten visar underskott, vidgasdetla även om utgifter och inkomsler växer med samma procenluella tal. Ytterligare enomständighet som verkar i riktning mot växande underskott i den svenskastatsbudgeten är förekomsten av olika expansiva volymfaktorer på utgiftssidan.Befolkningsförändringar, expansionen av statsunderstödda kommunala verksamheteröver vilka staten ej har direkt kontroll m.m. gör att utgifterna även realtväxer med automatik. Några motsvarande faklorer bortsett från ekonomisktillväxt som automatiskt leder till en real förstärkning av statsinkomsternaär svårare atl påvisa. Slulligen skall nämnas denstarka automatik som ligger i utvecklingen av statsskuldräntorna. När budgetenunder en följd av år uppvisat stora underskoll så att en betydande statsskuldackumulerats, blir utvecklingen av slatsskuldräntorna dramatisk.Ränteutgifterna innebär därmed ett allt större budgetpolitiskl problem. 1 den situationsom den svenska statsbudgeten nu befinner sig i framstår delta tydligt. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 97 9 Staten och socialförsäkringssektorn Statsbudgetenger en ofullständig bild av den verksamhet som slyrs genom beslul avstatsmakterna. Även socialförsäkringssystemet regleras genom statliga beslulmen inkomster och utgifter redovisas endast i begränsad utsträckning påstatsbudgeten. Inkomsterna av socialförsäkringsavgiflerna beräknas budgetåret1981/82 uppgå till ca , vilket kan jämföras med desocialförsäkringsavgifler som redovisas på statsbudgeten, knappt 29 miljarderkr. Det är givet att denna omslutning har stor betydelse för samhällsekonomin istorl, dels så lill vida all de förmåner som utgår frånsocialförsäkringssystemet utgör en betydande inkomstkälla för hushällen, delsgenom att sociallörsäkringsavgifterna är en stor kostnadspost i produktionenav varor och tjänster. Socialförsäkringsavgifternaberäknas på etl avgiftsunderlag som beslår av kontanllöner och naturaförmånersom utgivits av arbetsgivaren. Idetta avsnitt redovisas några av de mera väsentliga sociala förmånerna inomsyslemel saml hur de finansieras och redovisas i statsbudgetsammanhang. Folkpensioneringen,omfattande folkpensioner, pensionstillskott samt statsbidraget till kommunaltbostadstillägg lill folkpensionärer (), beräknas kosta inemot 37 miljarderkr. Socialförsäkrings-avgiften till folkpensioneringenulgör 8,av avgiftsunderiaget, och beräknas för innevarande budgetärinbringa 22 ä . Inbetalda avgifter redovisas som en inkomst påstatsbudgeten. Således finns ingen direkl koppling mellan avgifter och utgåendeförmåner. Utvecklingen har inneburit att den andel avutgifterna som finansieras genom avgifler har minskal. Utbetalningarnatill den allmänna tilläggspensioneringen (ATP) beräknas uppgå lill drygt 25miljarder kr. ATP-avgiften, 12,av avgiftsunderlaget somi detta fall endast ulgörs av den del av utgiven lön m. m. som ligger mellanett basbelopp och 7,5 gånger basbeloppet, beräknas ge ca . Varken inkomsler eller utgifter redovisas över statsbudgeten.Avgiftsmedlen omförs löpande till AP-fonderna. Utgifternaför sjukförsäkringen inkl. föräldraförsäkringen omfattar utbetalningar försjukpenning, ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för vård i offentlig regi,arvoden till privata vårdgivare, förvaltningskostnader samt försäkringens delav läkemedelskostnaderna. /82 beräknas dessa utgifter till ca 32miljarder kr., varav drygl . avseende föräldraförsäkringen.Sjukförsäkringsavgiften utgör 10,av avgiftsunderlaget och beräknas inbringaca . 7 1980/81. 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 98 Dettastatsbidrag redovisas på statsbudgetens utgiftssida och skall täcka avsjukförsäkringens kostnader. De löpande utgifterna belastar inkomsttiteln. mån influtna avgifter överstiger inkomsttitelns andel av utgifternauppkommer ett överskott, som med viss eftersläpning genom ettavräkningsförfarande överförs till den s. k. sjukförsäkringsfonden. Avgifterna lill arbetsskadeförsäkringen,sjöjölkspensionering och arbetarskyddet redovisas som inkomst påstatsbudgetens inkomstsida men omförs med samma belopp till fristående fonderutanför budgeten. Nettoeffekten på slalsbudgetens inkomstsida blir noll. Sammasak gäller lönegarantiavgiften, men eftersom kostnaderna inte alltid hartäckts av avgifterna har kammarkollegiet, som är fondförvaltande myndighet,beviljals en röriig kredit. Utnyttjandet av denna påverkar budgetsaldot.Avgifterna till delpensioneringen omförs omgående till delpensionsfonden. Deinflutna utgifterna har emellertid inte räckt lill för att finansierautgifterna, varvid statsbudgeten har belastats med årets fondunderskott. Inkomsterna av avgifternatill den föreslagna gemensamma arbetsmarknadsfonden skall redovisas påstatsbudgetens inkomstsida men successivt överföras därifrån till en frislåendefond. För alt läcka kostnaderna finns dessutom ett anslag på statsbudgetensutgiftssida samt möjlighet all tillfälligt belasta en rörlig kredit. Avgiftenlill vuxenutbildningen uppbärs och redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Vissaav arbetsgivaravgifterna har en motsvarighet i egenavgifter som betalas avegenförelagare. 9.2Förslag till förändringar i systemet Regeringenhar lagt fram en proposition med förslag till enhetligasocialförsäkringsavgifter. Gemensamt försocialförsäkringsavgiflerna är att dessa beräknas på kontanllöner ochnaturaförmåner i form av kost, bostad och bil. Arbetsgivaravgiften tillförsäkringen till tilläggspension (ATP) skiljer sig dock på ett mera väsentligtsätl från övriga avgifler, eftersom den inle las ut på hela lönesumman iföretagen. Härvid fastställs avgiftsunderiaget som den del av utgiven lön m. m.för arbetstagare och år som ligger mellan det vid årels ingång gällandebasbeloppet och 7,5 gånger della belopp. Arbetsgivaravgiften las f.n. ul med12,på det nu nämnda avgiftsunderiaget. I huvudsak motsvarande reglergäller för egenavgiften till ATP. Förslagettill enhetliga avgifter innebär bl. a. att ATP-avgiften i fortsättningen skallberäknas på samma sätl som övriga belydande avgifter, dvs. utan basbelopps- ochmaximeringsavdrag. Uttagsprocenten föreslås därvid sänkt för att kompenseradet ökade avgiftsunderlaget. Elt avskaffande avbasbelopps- och maximeringsavdraget för ATP-avgiften saml den kompliceradelidsredovisning som dessa avdrag förutsätter 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 99 medförenligl propositionen väsentliga administrativa lättnader. Även i övrigtföreslås förenklingar. Den mångfald av regler som f. n. finns på området kanersättas med färre och mer entydiga regler vilket leder lill förenkling försåväl arbetsgivarna som i myndigheternas debilerings-rutiner. Genom atlkontrollen kan underlättas ökar möjligheterna alt få till stånd ett korrektavgiftsuttag. Ipropositionen föreslås också att den särskilda byggnadsforskningsavgiftenslopas och medel för byggnadsforskningen anvisas över statsbudgeten.Debileringen och uppbörden av denna avgift är besväriig med hänsyn till alt denlas ut endast av förelag inom byggbranschen och ofta endast på delar av sådanföretagsverksamhet. Byggnadsforskningen skulle fortsättningsvis finansierasgenom en generell höjning av folkpensionsavgiften. Förenklingenav reglerna för socialförsäkringsavgiflerna är en viktig förutsättning för denav (ulredning angåendedecentralisering av funktioner inom avgiftssystemet; Rapport mars1978) föreslagna decentraliseringen från till de lokalaskattemyndigheterna och länsslyrelserna av debitering resp. uppbörd avarbetsgivaravgifter. Denpreliminära arbetsgivaravgiften debiteras f. n. på de inkomstuppgifter somligger till grund för beräkning av den slutliga avgiften under nästföregåendeår uppräknade med hänsyn till den beräknade allmänna löneökningen t.o.m. delaktuella inkomståret. Trols denna uppräkning innebär det nuvarande systemet attbetydande belopp i arbetsgivaravgifter betalas in med upp till två årseftersläpning. I den reviderade finansplanen 1980 framhålls att den preliminärauppbörden av arbetsgivaravgifter på bör kunna knytas till denlönesumma som redovisas i samband med källskatteredovisningen (prop.1979/80:150 bil. 1 s. 21). Därigenom skulle i princip nästan all eftersläpningkunna upphöra. genomförande av förslaget underlättar en sådan omläggning avdebiterings- och uppbördssyslemet. Syftetmed fonder inom vissa av socialförsäkringarna är all systemet skall kunna mötaoväntade påfrestningar. a. sjukförsäkringen ocharbetsmarknadsutbildningen sker därför en fondbildning. Vid t.ex. eninfluensaepedemi eller vid lågkonjunktur ökar utgifterna i form av sjukpenningoch ersättning vid arbetslöshet. Sparandel inom fonderna minskar därvidsamtidigt som konsumtionsefterfrågan kan hållas uppe. Om konjunkturerna vändereller antalet sjukfall minskar, ökar inbetalningarna och utbetalningarnaminskar. De försäkrades konsumlionsefterfrågan kan härigenom hållas relativtstabil.och fonderingen i socialförsäkringen kan i ell sådant fall fungera somstabilisator. Fondbildningvad gäller ATP motiveras ur försäkringssynpunkl främst av förväntadedemografiska förändringar. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 100 Teoretiskt skulle i och för sig fondbildningen urstabiliseringssynpunkt kunna ersättas med ulgiflstäckning över statsbudgeten.Detta förutsätter dock alt ökade koslnader för förmånerna t. ex. vid enlågkonjunktur finansieras via underbalansering och inte genom höjda skaller,för all inle minska konsumlionsefterfrågan. Genom fondsystemen undviks dock alltillfälliga variationer i belastningen påverkar statsbudgetens saldo och döljerden underiiggande trenden i saldoutvecklingen. 9.4 Socialförsäkringssystemets syften och konsekvenser Försäkringsprincipen ulgör grundtanken bakom del svenskasocialförsäkringssystemet. innebär all det fordras viss särskildkvalificering för att komma i åtnjutande av förmånerna. För all kunna få ATPfordras således intjänade ATP-poäng och förmånen utgår i förhållande lillantalet poäng. Antalet poäng beror i sin tur på antal arbetade år ochinkomstens storlek. Sjukpenning utgår i förhållande till inkomstbortfallet vidsjukdom och även här kan principen om individuell försäkring sägas vara denförhärskande. Denna princip ligger däremol inte till grund för vissa andraförmåner, t.ex. folkpensioneringen, som i princip utgår med samma belopp föralla pensionärer oavsett antal arbetade år och tidigare inkomst. Det förhållandet atl försäkringen är obligatorisk föranställda, "premierna" betalas av arbetsgivarna med avgifler,utgående förmåner till del är skattefinansierade samt att det saknas möjlighetatl individuellt välja förmånsnivå innebär atl det gjorts väsentliga avstegfrån principen.om individuell försäkring. I stället har fördelningspolitiskaoch konjunklurella syften kommit alt ulgöra betydande inslag i systemet. Fördelningspolitiska inslag i systemet har tillkommit isyfte att särskilt skydda svagare grupper i samhället. Det är främst av deltaskäl som förmånerna i belydande utsträckning skaltefinansieras. Effekterna avden fördelningspolitiskl motiverade skattefinansieringen är emellertid inteen-lydiga eller oföränderliga över liden. Betalningsperioden för ATP utgörs i princip av hela dentid en anställd uppbär arbetsinkomst. Full ATP-pension erhålls först . Eftersom socialförsäkringssystemets förmåner till viss delfinansieras löpande, dvs. intäkter i systemet används för alt löpandefinansiera utgifter utan mellanliggande fondering, innebär detta alt de i dagyrkesverksamma direkt finansierar de förmåner som utgår t.ex. till dagenspensionärer. Detta ligger implicit i de avsteg som gjorts från principen omindividuell försäkring. Försäkringsförmånerna är lill övervägande delenindexreglerade genom anknytning lill basbeloppet, det gäller bl. a.folkpensioner och ATP. Reglerna för fastställande av basbeloppet har ändratsbl.a. så atl indirekta skatter ligger utanför det index som ligger lill grundför basbeloppsberäkningen. Om ökade kostnader för socialförsäkringsförmånerna Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 101 hell skulle las ut genom ökade arbetsgivaravgifter innebärdetta att den aktiva delen av befolkningen får bära större delen av bördan avhöjningen genom bl. a. effekterna på reallöneutvecklingen. Detta torde vidtendenser till sjunkande reallöner förstärka skillnaderna i inkomslutvecklingmellan yrkesverksamma och pensionärer. Om finansiering i stället sker genomhöjning av indirekta skaller får även pensionärerna vara med atl bära del avfinansieringsbördan. 9.5 Beräkningsresultat m. m. Vid en analys av den slalliga verksamhetens reala ochfinansiella utveckling bör beaktas såväl statsbudgeten som samtliga de fonderm. m. som är knutna till socialavgifterna. 1 syfte att belysa detta har enberäkning utförts som visar de sammanlagda inkomsterna och utgifterna förstatsbudgeten och socialförsäkringssystemet samt vissa andra statliga verksamheter.Redovisningen av inkomster och utgifter för olika verksamhetsområden skergenomgående enligt en brutloprincip i beräkningen. Utöver de delar avsocialförsäkringssystemet - som redan redovisas enligl brutloprincip påstatsbudgeten - omfattar kalkylen ATP, delpensionsförsäkringen,arbelsskadeförsäkringen, sjukförsäkringen, lönegaranlifonden, arbelarskyddsfonden,byggforskningsfonden och den föreslagna gemensamma arbetsmarknadsfonden.Beräkningarna baseras i första hand på material som framtagits avriksrevisionsverket, , arbelsmarknadsstyrelsen ochkonjunkturinstitutet.