prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — därefterlegat kvar på ungefär samma nivå (diagram 5:3). Antalet arbetslösa enligt arbelskraftsundersökningarna var undertredje kvartalet 87000 personer (). vilket innebär en minskning med6000 personer jämfört med samma period 1979och med 19000 personer sedan tredje kvartalet 1978. Antalet personer i arbetskraften ökade med 51 000 och antaletsysselsatta med 57000 mellan tredje kvartalet 1979 och 1980. Underfjärde kvartalet har antalet arbetslösaökat och är nu fler än föregående år. Även statistiken över antalet arbetslösakassamedlemmar visaren likartadbild, nedgången i arbetslösheten bröts och har därefter ökalnågot. Kassaarbetslösheten var på 18 månaderhögre än samma månad föregående år. Andelen arbetslösa kassamedlemmarvar . Genom det förbättrade lägel på arbetsmarknadenhar antalet personer i arbelsmarknadspolitiskaåtgärder kunnat nedbringas (tabell 5:6). Under de tre första kvartalen 1980 var minskningen igenomsnitt drygt 20000 personer iberedskapsarbete, under det att antalet personer i skyddat och halvskyddalarbete, samhällsföretag och fortsatt att öka. Arbetsmarknadsutbildningen minskade iomfattning under loppet av året och berörde ca 17000 personerfärre än . Tabell5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19771980 1977 1978 1979 1979 1980 Beredskapsarbete 29 Skyddat och halvskyddal Åä//«. Tabell5:7 Antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningaroch permitleringar) 1975-1980 1975 1976 1977 1978 1979 1979 1980 därav;verkstadsindustri 3 755 Branscherutanför industrin 7 871 Totalt 23793 34023 68221 58051 26339 22380 26621 Till grund för prognosen för arbetskraftsutbudet liggerett antagande att befolkningen i åldern 16-74 är kommer att öka mellan1980 och 1981. Detta antagande inkluderar en väntad nettoinvandring på 10000personer 1981, vilket innebär oförändrat jämfört med . Det relativaarbetskraftstalet förutses totalt öka så att i medeltal71.6% av befolkningen i de aktiva åldrarna befinner sig i arbetskraften under1981. För de gifta kvinnorna väntas en ökning av det relativa arbetskraftstaletmed . För männens del förutses en viss minskning. Dessa antaganden om befolkningstillväxt och relativaarbetskraftstal innebär att arbetskraftsutbudet ökar med ca 25000 personereller . Utbudet mätt i timmar förutses öka med0,1980-1981. Jämfört med föregående år innebär detla en mindre ökning iantal personer och en snabbare ökning i timmar, en följd av konflikten. Produktion,produktivitet och sysselsättning 1980 1 detta avsnitt redovisas prognoserna för produktions-och produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Utifrån dessabedömningar erhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Genom attställa utbudsprognosen mot efterfrågekalkylen kan man fä en uppfattning om sysselsättningoch arbetslöshet . Produktiviteten (mätt som produktion per arbetad timme)ökade snabbt under 1960-lalet. Inom industrin låg ökningen då på per år.Under 1970-talet har en förändring skett mot en klart lägre ökningstakt. Denmycket svaga produktivitetsutvecklingen inom industrin 1975 1977 (labell 5:8)sammanhänger bl. a. också med den inriktning som arbetsmarknadspolitiken och iviss mån industripolitiken haft. Ettinslag i denna har varit alt förmå företagen att i viss utsträckning hålla kvarde anställda i företagen även när efteriVågan minskar. Den lägreproduktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin beror dock på flera faktorer.Bl. a. riktar sig nu en relativt större del av den samlade efterfrågan Tabell5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1974- -3,5 -2,7 -7,1 El-, gas-, vatten- och värmeverk -4,5 -3,1 -2,7 -0,8 Källor: och statistiskacentralbyrån. Prop.1980/81:100 100 Tabell 5: 9 Produktion, produktivitet och sysselsättning1981 Åriig procentuell förändring avrundad till halva och hela procentenheter gas-, vatten- och värmeverk -0,8 ' Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och försäkringsin-stitul. fastighetsförvaltning m. m. motde tjänsteproducerande näringsgrenarna som definilionsmässigt redovisarenlägre produktivitetsökning än de varuproducerande sektorerna. Produklions- och produktiviletsprognoserna för 1981framgår av tabell 5:9. Den totala produktionen väntas öka med 0,mellan 1980och 1981. Industriproduktionen beräknas minska med under1980. Produktiviteten förutses öka med , vilket innebär en dämpning avökningstakten jämfört med närmast föregående år. Inom byggnadsverksamheten förutsesproduktionstillväxten bli , vilket innebären oförändrad ökningstaktjämfört med . Produktiviteten beräknas dock öka något mer änunder 1980. drygt 2,. Produktionen inom den privata tjänstesektorn beräknasöka med . vilket innebär en dämpning i förhållande till närmastföregående år. Detta sammanhänger i första hand med utvecklingen av denprivata konsumtionen, som förutses utvecklas svagare än under 1980.Detta får i sin tur konsekvenser på produktionen inom varuhandeln. En schablonmässig översättning av den redovisadesysselsättningsutvecklingen i timmar till antal sysselsatta personer visar attsysselsättningen inom jord- och skogsbruket kommer atl minska med ca 5000personer . För industrins del innebär beräkningarna en ganskabetydande sysselsättningsminskning. Inom den privata tjänstesektorn, som är densysselsättningsmässigt största näringsgrenen, förutses en i stort sett oförändradsysselsättning. Den offentliga sektorn väntas fortsätta att öka sinsysselsättning kraftigt , om än i något lugnare takt . Förkommunerna beräknas en sysselsättningsökning om ca 30000 personer, och förstaten förutses en ökning med något lusental personer. Utbuds- och efterfrågeprognoserna pekar sammantagna påen försämring av sysselsättningsläget 1981. Efterfrågan räknade både i antaltimmar och antal personer väntas minska med 1981. Vid en ökning avutbudet med ca 25000 personer skulle det leda till en ökning av arbetslöshetenföre hänsynstagande lill arbetsmarknadspolitiska åtgärder, på ca 60000personer. 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomst- och prisutvecklingen innebar förhushållens del att köpkraften realt steg med 2,(tabell 6:1). Den privatakonsumtionen ökade något mer i volym eller med 2,. Sparandet minskade därmednågot. Sparkvoten uppgick lill 3,, vilket är ungefär lika myckel somkvotens genomsnittliga nivå för 1970-1979 enligt de reviderade nationalräkenskaperna'. Reallönesumman efter skatt ökade 1978-1979 efterden kraftiga minskningen med närmare 4 1/1977-1978 (tabell 6:5)".Ungefär hälften av ökningen 1979 i de realt disponibla inkomsterna efter skatttillföll löntagarna. En nästan lika stor andel av realinkomstökningen förklarasav ökade pensionsinkomster. De preliminära beräkningarna visar, i löpandepriser, en större inkomsttillväxt än 1978-1979. De totala faklorinkomsternaberäknas ha stigit 1980 mot 9 1/föregående år. Den utbetaldalönesumman (före skatt), som utgör största delen av faktorinkomsterna, beräknasöka 1980. Detla är 2 3/mer än ökningen 1978- 1979 och ärhuvudsakligen en följd av ett högre avtalsutfall. Löneglidning en uppskattas till och sysselsättningen beräknas dra upp totala lönesumman . Bortfallet av arbetstimmar till följd av arbetsmarknadskonflikten har därvid uppskattats till ca 1/på helårs bas. Inkomslöverföringarna lill hushållen från det offentliga inkl. socialför säkringssektorn steg , medan hushållens inbetalningar av skatter, avgifter m. m. ökade . , som enligt de revidera de nationalräkenskaperna utgjorde ca 6 1/av de disponibla inkomsterna , uppskattas av SCB ha stigit mellan de tre första kvartalen 1979 och 1980. För hela 1980 beräknas ökningen i lilläggsposten lill . beräknas den totala disponiblainkomsten i löpande pris ha ökat med 14 3/. Prisökningslalet för privatkonsumtion (implicitprisindex) beräknas till . Hushållens realaköpkraft skulle därmed ha förstärkts med drygt 2 1/. Reallönesummanefter skatt kalkyleras härvidlag atl öka med närmare I 1/. Tillväxttakten ide reala pensionsinkomslerna efter skatt är relativt hög. För såväl 1979 som 1980 har ökningenberäknats till 5 1/. ' Angående omläggningen av nationalräkenskapernasberäkningsmetoder och beräkningsunderlag, se kapitel 5 i Konjunkturläget. - Femte semesterveckan innebardock en standardhöjning 1978 som inte kommer till synes i inkomstberäkningarna. Tabell 6:1 Hushållssektorns' inkomster och utgifter1979-1981 2 Inkomstöverföringar till hus- häll från offentliga sektorn 3 Direkta skatter, avgifter m. m. 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (3 ./. -13,0 5 Räntor och utdelningar, netto' -37,4 -13,9 6 Övriga transfereringar, netto 7 Summa (1 ./. 8 Tilläggspost till disponibel 9 Disponibel inkomst (7-1-8) 11 Sparande'' 12 Sparkvot (11:9)' 13 Summa (1 ./. 14 Tilläggspost till dispo- 17 Implicitprisindex för privat konsumtion (1975= 100) ' Hushållsseklorn inkluderar, förutom hushållen, de s.k. ideella organisationerna som betjänar hushällen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasarbetstagarorganisationer,folkbildningsverksamhet, , idrottsorganisationer. m. samt ej statsbidragsberättigade sjukhem, barnhem, barnkolonier,semesterhem. Utöver löntagarhushäll ingår hushåll som äger personliga företag,dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst frän rörelse. - Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån idenna post. ' Inkl. uttag från handelsbolagsamt räntor på hushällens livförsäkringssparande. " Detta uppgick1979 till 2 552 milj. kr. och beräknas 1980 till 3 359 milj. kr. " Förändring mätt iprocentenheter. Anm. Alt. I och alt. II motsvarar det lägre resp. det högre alternativet föravtalsutfallet. därmeddessa båda inkomstslag i stort sett svarat för hela uppgången i den realtdisponibla inkomsten. Prognosen för hushållsinkomslerna 1981 innefattar tvåalternativa utfall för den utbetalda lönesumman, nämligen ökning med 3,9 resp.7,7%. Det lägre alternativet förutsäller prolongation av avtal och delhögre nytillkommande avtal om ca 4 1/. Sysselsättningen antages sjunka med ca1/i bägge alternativen. Löneglidningen beräknas bli ca Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 103 21/i alternativ 1 (del lägre alternativet). 1 del högre alternativet förutsättsen lägre löneglidning än 1980, eller . Förtjänstutvecklingen, räknat pånivålönesumman (se avsnitt 6.2) har satts till 6 resp. . Under det atlutbetald lönesumma 1979-1980 ökade mer änkostnadslönesumman väntas förhållandel bli det motsatta för 1980-1981.Koslnadslönesumman beräknas sålunda mellan dessa år stiga med en procentenhetmer än utbetald lönesumma. De enskilda företagarnas inkomster förutses stigamed 8 l,/resp. . Med utgångspunkt från nämnda ökningslal skallastillväxten i de totala faklorinkomsterna (exkl. tilläggspost) till 4 3/ochdrygt i alternativ 1 resp. II.Inkomstöverföringarna från offentligasektorn förutses öka med 12 1/2 resp. 13 1/. Hushållens inbetalningar avskaller och avgifter m. m. beräknas visa en betydande skillnad i ökningstaktmellan de båda alternativen, 4 3/4 resp. 9 1/. Kalkylerna överinkomslöverföringar och skatteinbetalningar har utgått från regeringensbesparingsförslag m.m. (prop. 1980/81:20, 1980/81:42, 1980/81:50). Den disponibla inkomsten kalkyleras öka till1981 med nominellt 7 1/och 9 1/i det lägre resp. högre lönealternativet.Implicitprisindex för privat konsumtion beräknas stiga 9 1/och i de tvåalternativen. Den realt disponibla inkomsten skulle därmed minska med drygt 13/med den lägre lönesumman och 3/med den högre. De överslagsmässigakalkylerna över realinkomstutvecklingen efter skatt visar för lönesummans deli bägge alternativen en nedgång. 1 det lägre lönealternativet minskar den realalönesumman efter skatt med 4 1/2 och i del högre med 2 1/2%.Pensionsinkomsterna beräknas ge etl positivt bidrag tilldisponibelinkomslökningen även . Prognosen för tilläggsposten tilldisponibelinkomsten har av gjorts så att poslen inte skallbidra till någon ökning av realinkomslen. Prisstegringen enligt konsumentprisindex från december1979 till (långtidsindex) beräknas nu till . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1979 och 1980beräknas uppgången lill 13,, vilket aren smärre upprevidering av prognosen ikonjunkturinstitutets höstrapport. Prisökningslalet för privata konsumtionen,som anges av förändringar i implicitprisindex (se nedan), beräknas medbeaktande av konsumtionsutfallet de tre första kvartalen 1980 till (12,enligt höstrapporten). Realinkomslen brukar framräknas med det prisökningstalsom erhålles vid jämförelse av total privat konsumtion mätt i löpande resp.fasta priser. Denna s.k. implicita prisindex antogs i höstrapporten medbeaktande av konsumtionsberäkningarna för stiga enprocentenhet mindre än konsumentprisindex. Enligt föreliggandekonsumlionsberäk-ningar har differensen mellan indexserierna ökat medytterligare . Implicitprisindex påverkas av förskjutningar ikonsumtionens sammansättning från det ena året till det andra. Detla till skillnad mot konsumentprisindex, somendasi i ringa grad influeras därav. 1980/81:100 104 nierasoch kalkyleras vissa konsumtionsposter på olika sålt i den privata konsumtionen enligl nationalräkenskaperna resp. ikonsumentprisindex. Bostadspostenväger därvid speciellt tungt efter de metodändringar som genomförts inationalräkenskaperna. Prognosen för utvecklingen av konsumentprisindexdecember 1980 -resulterari en ökning med 6,i det lägre lönekoslnadsalternativet och med de högre lönekostnaderna. Upprevideringen jämfört med prognoserna i institutets höstrapporl harfrämsl föranlelts av besparingsprogrammet och andra regeringsförslag.Prisuppgången räknat som höjning mellan genomsnitlslägena förkonsumentprisindex 1980 och 1981skattas till 10 resp. 10,6%.Implicitprisindex beräknas uppvisa en lägre prisslegringstakt, 9,5 resp.10,. Den privata konsumtionen låg under de tre förstakvartalen volymmässigt sett påungefär samma nivå som 1979. a. på grund av arbetsmarknadskonflikten blevinköpen av varor, mätt i fastapriser, avsevärt mindre än under andra kvartaletföregående år. Säsongrensat sett började emellertid varukonsumtionenalt sjunka redan mellan sista kvartalet 1979 och . registrerades åler enökning. Under de tre första kvartalensammantagna minskade varuinköpen i fasta priser med 1 1/jämfört med . När detgäller utvecklingen av tjänstekonsumlionenutövar bosladsposten ett stabiliserande inflytande. Bostadsnyttjandel som regelmässigt växer, ökarenligl de reviderade nationalräkenskaperna normalt med , motsvarandeett bidrag på till lotala konsumtionsökningen.Utnyttjande av övriga tjänster steg meddrygt enligt konsumlionsslatisliken för de tre första kvartalen. På grundav bl. a. den beräknade kraftiga ökningen av hushållens reala köpkraft , förutses konsumlionsvoly-men stiga ytterligare under fjärdekvartalet. Konsumtionsökningen mellan helåren1979 och 1980 beräknas till ca 1/. Sparkvoten skulle därmed stiga betydligtöver genomsnillet för 1970-talet och uppgå till ca 5 3/. Konsumtionsprognosen har utgått från deangivna två alternativen förlöneutvecklingen, vilka ger minskningar på ca 1 3/och 3/för den realt disponibla inkomsten i del lägre resp.högre alternativet. Som framgår ovanlåg sparkvoten på en relativt hög nivå 1980. Svårigheten att förutsäga sparkvotens utveckling görkonsumtionsprognosen osäker. Här har antagits atl sparkvoten åter kommer atlminska relativt kraftigt, eller med1 1/i det lägre och i det högrealternativet. Konsumtionsvolymen beräknas därmed sjunka med ca 1/i dellägre alternativet och öka några tiondels procentenheter i det högre. Diagram 6:1 Sparkvoten 1970-1981 Sparandet i procent av disponibel inkomst. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Den Utbetalda lönesumman för samtliga anställda ökade9,1978-1979 enligt preliminär statistik baserad på arbetsgivarnaskontrolluppgifter. Härav beräknas avtalskomponentens bidrag utgöra 5,8procentenheter medan löneglidningen skattas lill2,. Sysselsättningen gav elt positivt bidrag på 0,7procentenheter till lönesummeökningen 19781979. Utbetalningarna enligl pris-och förtjänstutvecklingsgarantin avseende har fallitpå 1980. Den kostnadsmässigt kalkylerade lönesumman ökar med 1,2procentenheter mer än utbetald lönesumma 1978-1979 till följd av dessautbetalningar samt vissa retroaktiva poster avtal. Ökningen av industriarbetarnas limförljänsler 1978-1979enligt förljänststatistik beräknas till 7,. Inkl.engångsbelopp uppgår förljänslutvecklingen till8,, varav utgör avtalsmässig löneökning. Löneglidningenskulle enligt dessa kalkyler uppgå till 3,. Ökade sociala utgifter drog upptimkostnaderna för industriarbetare med 0,varför arbetskraftskostnadernasteg 8,(se tabell 6:2). För dentotalt utbetalda lönesumman räknas med 12,ökning 1979- Tabell 6: 2 Lönekostnadsutveckling 19691981 samt arbetskraftskostnaderför industriarbetare Åriig procentuell förändring. 3 = (l-t-2) 6 = 14-1-5) 3,0' 8,0" -0,7 10,7-* 7,0-'' 4,5' 7,8' 6,5» 1-3 baserar sig på lönesummeslalistik. Observeraatt procenttalen skall tillämpas på nivålönesumman. Ang. nivålönesumma se not 1nedan. Uppgifterna för industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig päförtjänststatistik utom och1972. ' Timförtjänsten och de sociala kostnaderna i indexformmultiplicerade med varandra. ' Förtjänststatistiken visar 4,9%för 1971 och 4,. '' Inkl. femte semesterveckan. " Därav i retroaktivautbetalningar samt 0,6 i engångsbelopp som kostnadsmässigt hänför sig till fjärde kvartalet 1979 men som utbetaladesförst . '' Inkl. retroaktiva ersättningar som kostnadsmässigthänför sig till fjärde kvartalet 1979 samtengångsbelopp som härrör ur prisutvecklingsgarantin . Engångsbeloppingår inte i SCBs förtjänstutvecklingsstatistik. ' Återverkningarna 1980 av1979 års avtal kalkyleras till 2.8%.1980 års avtal beräknas höja totala lönesumman5,. ** Inkl. engångsbelopp ur avtal. Anm. Ang. alt. I och alt. Il se tabell 6: 1. Källor: och . 1980vilkel motsvarar en ökning av kostnadslönesumman' med 9,, Den avtalsmässigtbefingade lönekostnadsökningen 1979-1980 kalkyleras till 7,varav 5,0procentenheter härrör ur det nya avtal som tecknades . Resterande 2,8procentenheter är att hänföra till tidigare avtal. Löneglidningen 1979-1980 hari de totala lönesummekalkylerna salts till 2,. Sysselsällningskomponentenberäknas ge elt positivt bidrag på 0,4 'Kostnadslönesumman för innefattar de lönebelopp som utgörersättning för arbetsinsatser oavsett om utbetalning sker eller ej. Utbetald lönesumma för vissperiod omfattar de lönebelopp som utbetalas oavsett om de utgörersättning för arbetsinsatser under periodeneller för arbetsinsatser under annan period. Med nivålönesnmma avses kostnadslönesumma reducerad med sådana löneelementom vilka det råder överenskommelseatt de inte ska beaktas som ingående i beräkningsbas för nya avlalslöner. Under det att kostnadslönesumman var 1,större än den utbetalade lönesumman blev den för1980 1,. Härav den beräknade skillnaden i utvecklingstaktmellan kostnads- och utbetald lönesumma. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 107 procentenhetertill lönesummeökningen 1979-1980. Utvecklingen av summan av avtalskomponentoch löneglidning i tabell 6:2. är angiven i förhållande till nivålönen.Denna skiljer sig från ovannämnda ökning av förelagens totalakostnadslönesumma. genom atl dels sysselsällningskomponenten ej ingår,dels att basen för jämförelsen är nivålön. Enligt förljänststatistik, ejkorrigerad för retroaktiva utbetalningar till följd av avtal, stegindustriarbetarnas timförljänsler med 6,mellan de tre första kvartalen 1979och . Härav kalkyleras den avtalsmässiga ökningenutgöra och löneglidningen resterande . Mellanhelåren 1979 och 1980 beräknas industriarbetarnas timförljänsler stiga med9,. Det nya avtal som slöts - inkl, däri ingående engångsbelopp beräknas för industriarbetarnas del bidraga med 4 1/tillavtalskomponentens höjning 1979-1980. Därtill kommer ytterligare 2procentenheter hänförliga lill tidigare överenskomna avtalsmässigakompensationer. Den kostnadsmässigt kalkylerade avtals-komponenten skullesåledes uppgå lill 6 1/2%.Löneglidningen för industriarbetarna 1979- 1980 har antagils bli . Till följd av ökade sociala avgifter beräknastimkostnaderna 1979- 1980 stiga med ulöverlimlönehöjningen. 1980 har avgifterna höjts till ATP, delpensionsförsäkring,arbetsskadeförsäkring, barnomsorg samt pä den privata sidan avgiften förtilläggspensionering. Beträffande avtalskomponentens utveckling 19801981presenteras här tvä alternativ. Del lägre alternativet, alt. 1, innefattar somavtalskomponent endast effekterna av avtal, dvs. en prolongering avgällande avtal. Om man ser lill nivälönesummans utveckling representerar överhänget1980-1981 en ökning med 3,. Det högre alternativet, alt. II, avserillustrera effekterna av en avtalsreglerad höjning av lönenivån 1981 medytterligare 4,, dvs. en total ökning av avlalskomponenten räknat pånivålönesumman. Löneglidningen 1980-1981 har satts till 2,i alt. 1och 2,i all. Förtjänstökningen skulle därmed bli 6,1 resp. 10.0%1980-1981. Sysselsättningen beräknas i båda alternativen minska rhed 0,5%.Nivålönesumman skulle således öka med 5,6 resp. 9,' 1980-1981. Ökningen avföretagens kostnadslönesumma bHr4.9% i alt. I och 8,i alt. 11. Skillnaden iutvecklingstakt mellan nivå- och kostnadslönesumman beror på alt den senare ibasen inkluderar icke nivåhöjande engångsbelopp. Om utvecklingen 1980-1981betraktas i termer av till hushållen utbetalda lönesummor blir ökningen 3,ialt. 1 och 7,i alt. II. De lägre ökningstalen jämfört med utvecklingen avkostnadslönesumman beror på att löneutbetalningarna i förhållandevis höggrad överstiger lönekostnaderna . Timkostnadernaberäknas 1980-1981 stiga ut- Prop.1980/81:100 108 övertimlönehöjningen till följd av ökade sociala avgifter. a. höjs avgifternatill ATP, barnomsorg samt individuell och särskild tilläggspension. Hushållens disponibla inkomster ökade 1978- 1979 med9,enligt nu föreliggande nationalräkenskaper. Prisstegringen för den privatakonsumtionen - höjningen av implicitprisindex - uppgick enligt samma statistikfill 7,. Realt steg således disponibelinkomsten 2,. För 1978-1979sammanföll ökningstalen för implicitprisindex och konsumentprisindex i detnärmaste helt. beräknas tillväxten i de totalafaklorinkomsterna (löner, enskilda företagares inkomster samt det tillräknadedriftsöverskotlet från egna hem, se tabell 6:1) ha varit mot 9 1/1979. Som framgårav avsnill6:2 kalkyleras den utbetalda lönesumman (före skatt) öka 1979-1980.Lönesummeökningen 1980 skulle därmed bli 2 3/större än 1979som följd av det högre avtalsulfallet. Såväl sysselsätl-ningskomponént somlöneglidning beräknas bli lägre än 1979. Bedömningen avsysselsättningsutvecklingen är nu något mer restriktiv än i konjunkturinstitutetshöstrapport. Enskilda företagares inkomster beräknas ha ökal 83/4%från 1979 lill 1980. Inkomsterna från skogsbruket har stigit mycket kraftigt -närmare en tredjedel - till följd av stigande priser och ökad avverkning. Förjordbruksinkomslerna blev tillväxten 1980 mycket svag, medan driflsöver-skottenfrån övrig rörelse, inkl. hyresfastighet, kalkyleras ha stigit knappt 10%.Egnahemsägarnas tillräknade inkomster, beräknade enligt den metod som infördesi nationalräkenskaperna ', steg ungefär lika mycket 1980 somföregående år. Prognoserna utgår från två alternativbeträffande förtjänslul-vecklingert, nämligen nivåhöjningar resp. 10%.Inberäknat en minskning av sysselsättningen med ca 1/, skulle den avföretagen utbetalda lönesumman öka med 3,9 resp. 1,. Enskilda företagaresinkomster skattas i de två alternativen stiga med ca 8 1/resp. närmare 11%.Jordbruksinkomsterna förutses öka 1981 till följd av bl.a. den i efterhanderhållna kompensationen för kostnadsutvecklingen för jordbruketsproduktionsmedel resp. oktober 1980-april1981. Denna kompensation beräknas översliga de löpande kostnadsökningarna underprognosåret. Beträffande skogsbruket väntas såväl priser som avverkning i detnärmaste stagnera. Prognosen för övriga rörelseinkomsler utgår från attinkomsten per företagare utvecklas i unge-