prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — straxnorr om kan man räkna med våghöjder Signifikantavåghöjder vid Famita: Signifikant våghöjd (m) 2,5-2,9 3,0-3,4 3,5-3,9 Väghöjden vidEkofisk kan bli 25 m. I norra kan våghöjden bli 30 m. Nordsjönsbottenskaffenhet varierar starkt. Gyttja, kvicksand, sanddyner och berg förekommeromväxlande. Signifikantvåghöjd definieras som den genomsnittliga höjden för den högstatredjedelen av vågorna, mätt mellan vågdal och vågtopp. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 276 Nordsjönskontinentalsockel är uppdelad mellan ,de omgivande länderna på sätt somframgår av fig 1. Borrningar för att söka efter olja och gas påbörjades pä brittisksockel 1964 och pä norsk sockel 1966. Oljatillsammans med gas finns huvudsakligen i mellersta och norra , dvs påbrittiska och norska socklarna. Endbart gas förekommer i stora mängder i söder,mellan och , men även i andra delar av . Manuppskattar att ett par miljarder ton olja och ett partusen miljarder kbm gas kan utvinnas i . kommerden sammanlagda årsprodu,ktionen sannolikt att vara ca 200 milj tonolja och ca 100 miljarder kbm gas. 1 visas även var de större kommersiella oljefälten är belägna. Investeringarnahittills för utvinning av olja och gas på debrittiska och norska socklarna kan uppskattas till mer än 100miljarder Skr. Nästan lika mycket beräknas investeras under1980-talet i planerade projekt. Oljefälten på denbrittiska sockeln finns väster och norr om . Utvinningen framgår avtabellen på sid 5. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 277 Tig 1 Större kommersiella oljefält i Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Blandandra större fält som kommer att producera olja kan nämnasFulmar, , och . Totaltproducerades drygt 50 milj ton olja. Den sammanlagdaoljeprodu.ktionen sedan produktionen startade var vid utgången av19 73 drygt 100 milj ton. Produktionenunder 1979 torde vara 70-80 milj ton. kommer produktionen attbli 100-150 milj ton olja . beräknas denöverstigaden inhemska konsumtionen. 19 78 var totala oljeexport 24 miljton, varav 3 milj ton gick till . x) Inkl produktion och reserv på den norska sockeln. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 279 Oljefälten på dennorska sockeln finns i och pä sockelgränsen strax söder om 62:a breddgraden. Oljefälten sombeslutats utvinnas är: ningsbarolje- milj mängd milj ton ton olja och gas Ekofiskområdet """ 180 73 1) Ekofiskområdetomfattar Ekofisk, , , Eldfisk, , och . 2) Fältet ligger även påbrittiska sockeln. Här anges den norska andelen. Manräknar med att andra fält än ovannämnda innehåller sammanlagt ca 220 milj ton utvinningsbar olja.Den totala utvinningsbara kvantiteten olja på norska sockeln beräknas såledestill ca 750 milj ton. Det bör nämnas att man dess"utom räknar medatt finna olja norr om , dvs norr om 62:a breddgraden. har först 19 79godkänt planer för provborrningar inom denna del av sockeln. Hittillshar ca 35 miljarder Skr investerats för oljeutvinning från ovannämnda fält. Ytterligareca 25 miljarder Skr beräknas investeras innnan dessa fält är fulltutbyggda. Oljeproduktionen beräknas öka till ca 40 milj ton under1980-talet. oljekonsimition beräknas då vara ca 10 milj ton . 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 280 Produktion frånValhall A beräknas påbörjas . Produktion från samtliga sju fältinom Ekofiskområdet har påbörjats. Iaugusti;översteg produktionen där (ca 80 000 kbm) . Produktionenpå Ekofiskområdet beräknasnå sitt maximum med (ca 105 000 kbm) . Produktion frånStatfjord (plattform A) har påbörjats. Vidare utbyggnad med en och eventuelltytterligare en plattform kommer att ske . Maximal produktion från beräknasuppnås . Produktion frånMurchison beräknas påbörjas islutet av 19 80. 4 Oljeutvinningen på danska sockeln Oljeutvinning pådansk sockel sker endast från Danfältet, ca 0,5 milj ton . Ett annat fält,Gormfältet, är under utbyggnad. Produktionsstart där beräknas skeunder 1981. Den sammanlagda årligaproduktionen kan då beräknas bli ca en milj ton. 5 Oljetransporter frän fälten Oljan transporteras frånfälten antingen genom rör eller med fartyg. Rörledningarna redovisas i fig 1. De längsta ledningarna har en diameter av . Samtliga oljeledningar går västerut. De stora djupen vid Norgeskust, dvs i Norskerenna, har hindrat rördragningtill . En särskild studie har gjorts nyligenbeträffande möjligheterna att dra en oljerörledning mellan och Sotra strax söder om . Studien visar att en sädan rördragning är tekniskt möjlig. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Från vissa fält sker, som näm.nts,transporterna till fastlandet inte i rörutan med fartyg. Fartygen lastas frånsärskilda bojar med tankar och viaslangar. Fig 2 Transport av olja från , lastning till fartyg från boj 1980/81:119 BUaga 3.1 Kommundepartementet 282 3 NÅGOT OMTEKNIK FÖR OLJEUTVIlSrNING TILL SJÖSS - borrning (letningsborrning,undersökningsborrning och produktionsborrning) och Efterseismologiska och andra förundersökningar genomförs en mängd letningsborrningar som skall besvara om oljaeller gas finns. Påträffas någotdera borras ytterligare hål för attundersöka fyndigheten närmare, bl a i fråga om mäktighet.Om en påträffad fyndighet därvid bedöms värd attutvinna borras ett antal brunnar genom vilka produktionen skall ske. Skallutvinning ske från plattform borras flera brunnar, upp till ett40-tal, sä att man på bästa sätt täcker fyndigheten (reservoaren). kan fleraplattformar behövas för att täcka ett fält på bästa sätt. Ekofiskfältet är ett exempel härpå.Borrningen sker parallellt till visst djup, där sedan avböjningsker åt olika håll. I vissa fall kan borrvinkeln mot vertikalplanetvara . Teknikenför borrning och produktion till sjöss varierar. Vattendjupet avgör oftavilken teknik som skall användas. Kostnaderna för en plattform ökarkraftigt med vattendjupet. På mindrevattendjup sker borrning i regel från en s k jack-up rigg som ställerpelare på bottnen och lyfter upp sitt borrdäck med hjälp avdessa. På något djupare vatten är borrning från s ksemi-submersibles vanligast. Dessa är delvis sänkbara plattformar som hålls på platsmed konventionella förankringsdon. På mycket stora djup, till ettpar tusen meter, används semi-submersibles eller borrfartyg som hålls på platsmed automatiska positioner ings sy st em. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet PJIad plattform som kan nås från land' Mobil borr-plattform med uppfällbara ben Delvis nedsänkt mobil borrplattform Borrfartyg med dynamiskt positionssystem Fig3 Olika typer av borranordningar borras de flesta brunnar från semi-submersibles. Vid all borrning använder mansig av en stor och komplicerad ventilanordning, benämnd BlowOut Preventer (BOP), som skall förhindra utblåsning. Sker borrningen från en semi-submersibleeller ett fartyg står BOP på bottnen. Används i stället en jack-up rigg står BOP på borrdäcket.Sannolikheten för att en utblåsning skall bli av typen undervattensutblåsning är större omBOP står på bottnen än om den står på plattformsdäck. Utblåsningar under vattnet är svårare atthejda med mekaniska medel än utblåsningar som sker på plattformsnivå. Produktionsker frän en plattform. Vissa undantag förekommerpå brittisk sockel och i andra delar av världen (subsea completion systems,se nedan). Borrningenärett tekniskt komplicerat arbete som kräver säkerhetsåtgärder och vaksamhet. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet tillgårborrningen enligt följande. Med en anordning som roterar på borrenhetensdäck görs via en s k borrsträng med borrkrona ett hål ihavsbottnen. Hålet, som har störst diameter närmasthavsbottnen, förses med fodringsrör som cementeras fastvid'den omgivande formationen. Allteftersom borrningen fortsätterminskas borrhålets diameter och ytterligare, längrefodringsrör sätts inuti de tidigare fastsatta fodringsrören.Under borrningstiden hålls alla hålrum fyllda med borrslam, vars densitet och övrigaegenskaper noga anpassas efter olika behov. Borrslammet cirkulerar, bl a viautrymmena mellan fodringsrören. Fig4 Förenklat tvärsnitt av borrhål Närborrningen avslutats sätts vanligtvis en produktionsplattform på plats.Brunnarna förses med produktionsrör,ventiler och annat som behövs för produktion. BOP tas bort. En mycketviktig funktion från säkerhetssynpunkt under produktionen har en ventilsom sitter i produktionsröret något under havsbottnen och som benämns DownHole Safety (DHSV). (I vissa områden förekommer fler än ett produktionsrör i varje brunn.) DHSV är fastlåst inipplar i röret och hålls öppen med hydrauliskt tryck som regleras frånplattformen. Ventilen skall automatiskt stoppa oljeflödet ipro- Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 285 duktionsröret vid händelsersom annars kan medföra utblåsning, t ex om plattformen rasar samman. Överst päproduktionsröret, dvs i plattformsnivå, sitteren mängd ventilanordningar med vilka raan kan reglera bl a tryck i olikadelar av brunnen. På grund av sitt utseende kallas denna ventiluppsättningjulgran eller ventilträd. 5 visas utrustningen i en typisk nordsjö-brunn (Bravobrunnen som blåste), färdigställd förproduktion. Emellanåt måsteproduktionsröret dras upp. Anledningen till detta kan vara att röret, som ärperforerat nertill, utsätts för korrosion eller mekaniskt slitage eller attproduktionshöjande ätgärder måste vidtas (rensning från sandmm). Uppdragningen av röret är en komplicerad procedur och innebär vissarisker för utblåsning. Produktionen måste dessförinnanstoppas genom nedpumpning av borrs lam i produktionsrör ochandra utrymmen i brunnen. Borrslammet måste ha sådana egenskaper, främst i fräga omdensitet, och tillf öras i sidan mängd att trycket från reservoaren balanseras.Ventilerna på plattformen, julgranen, måste däreftertas bort för att ersättas av en BOP. I det skede då ventilträdettagits bort och BOP skall monteras förhindras utblåsning endast, förutom av självaborrslampelaren, av DHSV och/eller en mekanisk plugg. Det är därför av särskiltstor vikt att BOP blir monterad snabbt. Det var i sådantskede som Bravoutblåsningen inträffade. Plattformarför produktion på stora vattendjup är mycket dyra. Pä senare år har manpä nägra platser, bl a på brittisk sockel, tagit ibruk s k subsea completion systems. I ett sädant system äryentil-och styranordningarna (julgranen) placerade på havsbottnen.Därvid behövs ingen produktionsplattform. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet Fig5 Skiss över Bravo-14-brunnen på Ekofiskfältet Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 287 Systemenkan antingen vara av satellitewell-typ dvs med en på bottnenplacerad uppsamlingsenhet som förbundits med rör på bottnen till lodrätt borrade brunnar, eller avmultiwell-typ, dvs brunnarna gär i vinkel från uppsamlingsenheten. Produktionsplattformarärav betong eller stål. Betongplattformarna har avsevärdautrymmen för lagring. Vissa stålplattformar är anslutnatill särskilda lagringstankar. Frän andra plattformar leds oljan genom rörledningarpå bottnen till en uppsamlingsenhet och därifrån genom sådanaledningar till mottagningsanläggningar pä fastlandet. På Ekofiskområdet t ex sker produktion vid flera stålplattformar.Olja och gas transporteras därifrån till en centralt belägenprocess- och lagringsanläggning. Därifrån pumpas sedan oljan i rörledningtill i och gasen i rörledning till i . 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 288 Enutblåsning är ett okontrollerat utflöde avolja och/eller gas frän eller vid en brunn. Utblåsning kaninträffa såväl i borrfas som produktionsfas. Beräkningarav riskerna för utblåsningar pä norsk sockel har sammanställts irapporten for utblåsing pä norsk kontinentalsokkel (offent-ligeutredninger 1979:3). I detta kapitel anges vissa uppgifter från denrapporten. Enutblåsning orsakas av en kombination av ogynnsamma omständigheter.Orsakerna kan indelas enligt följande. a Orsak knuten till reservoar och geologiska förhållanden - grunda okändagasfickor med oväntat högt tryck - djupa zoner med oväntat högt tryck - fel i cirkulation - skador påfodringsrör och annan utrustning pä grund avkorrosion eller slitage. b Orsaker knutna till svåra operationer - borrning in i närliggandebrunn - sug vid uppdragning av borrsträng ellerproduktionsrör - ofullständigtstabiliserad (balanserad) brunn i faser med reducerad säkerhetsutrustning - fallandelast, avdrift, brand, explosion, kol lision, vikande fundament, naturkrafter (jord skalv, vågor). Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 289 d Brister i utrustningen e Brister i planläggningen - dålig planering beträffandeaktuell bruhn - bristande insamling ochtolkning av seismiska data och data från närbelägna brunnar. fFelaktiga reaktioner på oväntade situationer - organisatoriska ochadministrativa fel (kommunikationsproblem, underkvalificering m m) - bristande uppmärksamhetpå förvarningar. Fyratyper av utblåsningar kan inträffa till följd avkombinationer av händelser och fel enligt ovan. a Utblåsning ovanför vattenytan Olja,gas, sand eller vatten blåser ut från plattformen. Olja,gas etc blåser ut via hålet under vattenytan. c Utblåsning utanför brunnen Olja,gas etc strömmar utanför fodringsrören och blåser ut på havsbottnen. Olja,gas etc blåser frän en formation till en annan i underjorden, utanatt komma till ytan. Vidletningsborrning är oftast plötslig tryckökning vid borrning på mindre djup huvudorsak utblåsning. Genom seismologiska och andra förundersökningarvet man var de större reservoarerna finns. Dessa reservoarer geroftast "förvarningar" när man närmar sigdem vid borrningen så att försiktighets- 19 1980/81. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 290 åtgärder kan vidtas . Det är därför de mindre och grundare belägna reservoarerna som vid borrning kan ge sådana plötsliga,överraskande tryckförändringarsom kan leda till utblåsning. Borrhålet är vidletningsborrning inte fodrat ända ner medstålrör. Sand o d rivs därför raed olje- eller gasströmmen, vilket ofta medför att hålettäpps till. I ovannämnda undersökning har studerats material om utblåsningar som inträffati världen 19701977, bl a i . Materialet har bedömts som osäkertoch ofullständigt. I borrfas förekom 29 utblåsningar pä ca 8 000 borrade hål, vilket, med hänsyn till osäkerheter, innebären utblåsning per 200-400 hål. I produktionsfas fanns där under de åttaaktuella åren (19701977) ca 5 000 brunnar (40 000 brunnar). Cirka 15utblåsningar skedde i denna fas vilket-med hänsyn till osäkerheter - innebären utblåsning per 2 000 - 4 000 brunnar. I har endast förekommit fyra olje-utblåsningar, samtliga i produktionsfas. Som mest flödade ca olja ut. av där inträffadeolje- och gasutblåsningar ledde till brand. I rapporten anges de väsentligasteskillnaderna mellan förhållandena i och . De gäller främstdimensioner och brunnarnas produktivitet. De flesta av plattformarna i har vanligtvis fler brunnar än de i . Dessutom är produktionen per brunn i i allmänhetmycket högre. En brunn i Mexikanska buktenhar i genomsnitt kapaciteten , vilket är ungefären tiondel av kapaciteten hos en nordsjöbrunn. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Konunundepartementet Detärsvårt att dra paralleller mellan de geologiska förhållandenai och . En okritisk överföring tillnorsk sockel av historiska data om utblåsningsfrekvens i har litet värde. Beträffandekonsekvenser av utblåsningar sägs att en sådan överföring är meningslös, särskilt med hänsyn till den jämförelsevismycket höga produktiviteten hos nordsjöreservoarerna. Vidarehar gjorts en sammanställning över parametrar av betydelse försannolikheter för och konsekvenser av utblåsningar.Därvid har parametrarnas betydelse i sammanhanget värderats.Därefter har man angivit i vilken grad angivna förhållandenskiljer sig i en jämförelse mellan nordsjöverksamheten och verksamheteni . Sedan har man angivit vad som bör göras för attminska enskilda förhållandens betydelse för sannolikheten för utblåsning på norsksockel. Slutligen har man gjort en bedömning av hur sannolikheter ändrasgenom föreslagna åtgärder. Under antagande att föreslagna åtgärderkommer till utförande uppges att sannolikheterna för utblåsningarunder alla faser i bör kunna reduceras till mindre än entiondel av sannolikheterna enligt världsstatistiken. Utblåsningsriskernai har, med detta antagande, beräknats såsom framgår av följandetabell. Anslptt sannsynligfiet og konsekvens lor utblåsingertorutsatt at sanns:jnl:cj-tieteti reduseres til under t, 10 av sanns-ynligheteni 1970-1077. Gjennomsnittlig antall br0nner pr. Gjennomsnittlic antall br0nner og är pr. Utblåsing med oljeutslipp; > 10.000 t. > 100.000 t. > 1.000.000 t. Stor skade, vanskelig stansmg 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 292 4.3 Vad kan blåsaut? Det som blåser ut kanbestå av - svavelväte (H2S) - kvävgas (N) - koldioxid (CO) Vatten finns i alla reservoarer. Vid utblåsning kan vatten från djupare formationer trängaupp. På så sätt kan en olje- och/eller gasutblåsning övergå till vattenutbläsning,även om reservoaren inte är tömd på olja/gas. Sand utgör ständigt ett problem, även vid normal produktion. Sand förorsakarslitage och tätning. Vid en utblåsning kan sandproduktionen bli så kraftig att tusentals ton kan lägga sig påplattformen inom loppet av . Detta hände vid en gasutblåsning på den danska Nordsjösektorn. Sanden kan tynga ner plattformen så att den viker sig. 4 Faktorer som påverkar utbläsningsintensiteten Utbläsningsintensiteten bestäms av produktionsrörets kapacitet och reservoarens produktivitet. Produktionsröretskapacitet bestäms av dess längd och diameter. Reservoarens produktivitet bestäms av bergartens genomtränglighet och reservoarens tjocklek (en reservoar är inte någonunderjordisk sjö). 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 293 Kalkstensreservoarer(bl a Ekofisk) behandlas med syror för att ge hög produktion. En utblåsning i letningsfas i sådana områden ger därför mindreutsläppsmängder per tidsenhet i jämförelse medutblåsning där i produktionsfas. Medproduktionstiden sjunker reservoartrycket och därmed ocksåproduktionen/utblåsningsintensiteten. Underletningsborrning kommer en utblåsning från en grund gasficka med stor sannolikhet attavstanna inora genom självtätning. En utblåsning under letningsborrning frän enreservoar på stora djup kan dock bli lika omfattande som enutblåsning under produktionsfas då produktionsröret är uppdraget, 4 000 - per brunn och dygni . b Produktionsborrning och produktion Tvä fall avbrunnstatus finns: A Brunn utan produktionsrör (öppen brunn) B Brunn med produktionsrör (klargjord brunn) Demaximala utsläppsmängderna av olja per brunn och dygn påStatfjord- och Ekofiskfälten redovisas i följande tabell. status meter(tum) ton/dygn Statfjordöppen 95/8 15 000 klargjord 7 10 000 Ekofisk öppen 7 10 000 klargjord 4 1/2 4 000 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 294 Detbör påpekas att brandrisken är mycketstor under en utblåsning. En brand kan leda till att en stålplattformstörtar samman. I sådant fall skall DHSV automatiskt stängaoljeflödet i övriga till plattformen anslutna brunnar. Undersökningarhar utvisat att några procent av DHSV inte fungerar tillfredsställande.Ett plattformssammanbrott kan alltså leda till utblåsning i ytterligare nägon ellernågra brunnar. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 295 5 STOPPOCH VARAKTIGHET AV UTBLÅSNING Enutblåsning kan stoppa/stoppas på fyra sätt. - Självtätning,brunnen rasar samman eller täpps till på annat sätt - Utströmningenstoppas över eller under vattenytan med mekaniska medel, tex med ventiler eller - Undsättningshål borrasoch borrslam pumpas in Sannolikhetenför självtätning varierar med reservoartyp och beror också påoperationsfas (borr-eller produktionsfas). Vidutblåsning uppstår stora strömningshastigheter. Detta medför lösrivningav partiklar från reservoaren i sådan omfattning att brunnenkan täppas till. Dessutom kan tryckskillnaderna mellan brunn och reservoarorsaka deformationer vilket kan medföra tätning. Generelltgäller att sannolikheten för självtätning är störst där reservoarbeskaffenheten begränsarproduktionskapaciteten och minst där rördimensionerna utgör den begränsandefaktorn. Man kan därför generellt räkna med mindre sannolikhet för självtätning iNordsjön än i . x) Vanligtvis används termen avlastningshål. Denbeteckningen är missvisande (jfr engelska beteckningen reliefwell). Syftet med borrningen är att möjliggöra nedpressning av borrslam för att på så sätt täppa tillden utblåsande brunnen, inte att avlasta trycket. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 296 2 Avstängning ovanför . Vidutblåsning i plattformsnivä vattenbegjuter man plattformen för attminska brandrisken. Har brand inträffat kan man i vissa fall blåsa ut lågan medvattenkanoner eller sprängladdningar. Oljan/gasen måste hafri väg uppåt för att detta skall lyckas. Ivissa fall kan utblåsningen stoppas med befintliga ventiler påplattformen eller genom inpumpning av tungt borrslam. 5.3 Avstängning under vattenytan Vissametoder för avstängning under vattenytan finns men anses vara svåra atttillämpa. Det finns även olika slag av utrustning för uppfångning avolja som blåser ut under vattenytan (utblåsningenhejdas dock inte med dessa). Borrningav undsättningshål kräver mycket avancerad utrustning. Utblåsning bör hejdasgenom minst två hål, ett som träffar mycket nära den utblåsande brunnen vid reservoaren och ett som träffar vidnedersta fodringsröret, dvs ovanför reservoaren. Pä träffnivå högre än 2/3 avreservoardjupet är det mycket svårt att nå resultat(mycket tungt borrslam och mycket stor pumpkapacitet krävs). Vidintensiva utblåsningar (10 000 - /dygn) krävs fleraundsättningshål (extremt mycket slam måstesnabbt pumpas in genom undsättningshålen). Principen för undsättningsborrningframgår av fig 6. 5.5 Varaktighet av utblåsning i föregående kapitel nämnda rapporten har uppgifter som 46 utblåsningar19641973 på amerikansk 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 297 Fig6 Princip för undsättningsborrning I 20 av de 46 fallen inträffade självtätning efter i genomsnitt . I fem fallborrades undsättningshål. Den genomsnittliga tiden för undsättningsborrningvar , den längsta . Irapporten redovisas även material om 33 utblåsningari hela världen. I nio av dessa fall inträffadebrand. Alla utblåsningar under borrfas var gasutblåsningar.Endast fyra var oljeutblåsningar, två under produktion och två viduppdragning av produktionsrör. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Konunundepartementet 298 Treav de fyra oljeutblåsningarna och sammanlagt åtta av de33 utblåsningarna stoppades med undsättningshål. Undsättningsborrningarna tog mellan 54 och 150 dygn.Under de fyra oljeutblåsningarna flödade 64, 4 300, 7 600 resp olja ut. Iflera av de 33 fallen störtade plattformarna seimman pga brand. I ett avfallen (utblåsning på havsbottnen) ökade vattendjupet från 100 m till 200 m genomkraterbildning. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Konunundepartementet 299 6 UTSLÄPP AVOLJA PÅ ANNAT SÄTT ÄN GENOM UTBLÅSNING Oljeverksamheteni medför risk för andra oljeutsläpp än sådana somsker genom utblåsning. Utsläppen kan i huvudsak ske från röranläggningarpå havsbottnen och från lagringstankar samt i samband med lastning(slangbrott) och vid fartygstransporter. Oljetransporternai rörledningarna på havsbottnen kontrolleras på olika sätt, bl ai fråga om flöde och tryck. Skador påledningarna kan uppkomma på olika sätt, bl a genom korrosion, förskjutningari bottnen och draggning av fartygsankare. Ett50 km långt segment av en rörledning för olja kan innehålla ca olja. del av denna mängd kan läcka ut vid ett ledningsbrott. Havsbottnen är intehelt plan vilket gör att rörledningen ligger på varierande djup så att höjdskillnadernaöverstigerrördiametern. En sådan höjdskillnad verkar som ett vattenlås vid ettutsläpp och utsläppet blir inte större än innehållet i rörsegmentenmellan brottet och de tvä närmast belägna vattenlåsen, förutsatt att pumpningen upphört. Ettbrott på rörledningen mellan och kan dockenligt en beräkning orsaka ett utsläpp på 5 000 -om omständigheterna är särskiltogynnsamma. Från vissa fält,exempelvis , sker vidaretransport med fartyg i stället för i rör.Lastningen sker då från lastbojar som förbinds med fartygen genomgrova slangar.