prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:80 om ökad självstyrelse och minskad byråkrati; Regeringen förelägger vadsom har tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd ochdel ändamål som framgår av föredragandens hemslällan. 1 propositionen redovisas en radåtgärder för att stärka den kommunala självstyrelsen saml minska onödigbyråkrati och förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen.Åtgärderna leder till ett bättre resursutnyttjande i både och statligverksamhet. Vissa förslag underställs prövning. I övrigt redovisasåigärder som regeringen avser alt vidla. För all öka kommunernas ochlandstingskommunernas handlingsfrihet föreslås ändringar i den statligatillsynen och kontrollen av den kommunala verksamheien. En ändring föreslås ikommunallagen så att kommuner och landstingskommuner inle behöver haregeringens medgivande för att la kapitalfond i anspråk för driftändamål.Vidare föreslås ändringar i lagen om beredskap så all kommunernasskyldighet all underställa beslul om beredskapsplan las bort. Medinriktning på att öka den kommunala självstyrelsen behandlas också vissa frågorom bl. a. slatsbidragsgivning, statsbidragsberättigade kommunala arbeien och destatliga myndigheternas föreskrifler, anvisningar och råd. 1 propositionen behandlas ocksåfrågan om hur det fortsatta arbetel med all förbättra kontakterna mellanmedborgarna och samhällsorganen bör bedrivas. a. föreslås olika åigärderför all stimulera myndigheterna alt mera systematiskt arbeta för sådanaförenklingar i den egna verksamheten som syftar lill att underlätla kontakternamed medborgarna. För att främja den kommunala sektorns arbete med dessa frågorföreslås en ändring i kommunallagen. Ett annat viktigt led i det fortsattaarbetet med att förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen äralt påverka myndigheternas attityder i dessa frågor och framhäva deras roll somserviceorgan. För det ändamålet rekommenderas utvidgade insatser inomutbildningsområdet. 1 1980/81. 1 saml Nr 80 Prop.1980/81:80 2 ; om ändring i koninuinallaen (1977:179) Ibirigenoni tVneskiivs att 3kap. 1 ii och 4 kap. d si komnumallaLicii (1977:17'-)) skall lia nedananszivua Ivdelse. Nuvarande Ivdelse ' Föreslagen Ivdelse 3 kap. I * Stvrelscii skall Icila torvaltniiigcn avkonummcus eller laiKlslini;skoiii-niiincMS angclägeiihetci' och ha inseende('nei- öviiga naniiuleis scrksanihet. Stvielsen skall uppniäiksanit lolja deti:igi)i soni kan in\erka pa konniuinens eller landstiniiskomniunens lUveeklingoeh ekonomiska stallnini; s.niit hos liillmilktige oeh övriua nämnder liksomhos andra nuiuligheler iiora tle Ijainstälinhigai" som styrelsen linnei'p:ikallatle. Det åligyei" vidaie stvielsen Del :iligi;ei' \'iikne st\relsen 1. att bcrcila eller vttia siu i ärenden 1. att bcretlaellei' vttia si;. : i aieni,lcn som skall hanilläizgas av liillmäkti- som skall handlasiiias a\ rtillmakti- ge. 2. att liantlha tlen ekonomiska lin-2. att hantllia tlen ekonomiska loi-valtningen oeli tläiviti själv föivalta \ahningen oeh tlar\itl själv liiiAallakommunens eller lanilstinusktMii- ktMiinnmens oeh lantlstingskoni-nnmensegentlom i tlen män sfitlan munens egentloni i ilen man satlanegentlomsförvaltniiig ej liar npptha- egentlonisltM\alining ej har iipptha-gitsät annan nänintl. gils äl annan namntl. 3. att hantlha metlolsfiuvaltningen i3. att hantlha nietlcKroiAaltningen i den mån tullmäktigc ej har medgivit denm;m lullmiiktige ej liar nietlgi\il annan nänintl att helt eller tleUis annannämnil att hell eller tlelvis hantlha sin medelsliuvaltning. hantlha sin metlelsrt)i\altning. 4. att \ei"kställa fnllmäktigesbeslut i 4. att veikställa liillmaktiges beslut i tlen män verkställigheten ejhar upp- tlen iiuin \ eikstallighelen e| har iipp-drigits ål annan. thagits at annan, 5. att själv eller genom ombuti ttira5. att sjal\ eller genoni omlnitl tura ktimnumens eller lantlstingskom-kommimens ellei lantlstingsknm-munens talan i alla mäl och ärenden i mimenstalan i alla mal oeh arentlen i den mån tietta ej pä gninti a\ lag tlen mäntietta ej p:i giimti a\ lag eller annan ftufattning ellei' liillmiik- ellerannan loifaitning eller Uillniak-tiges beslut ankommer pä annan. tiges beslut ankoninier pa annan. 6. att handha kommunens eller O. atthantlha ki>mnuiiiens eller landstingskommunens inttMiiia- lantlstingsktMiinumens inlovnia-tionsverksamhet i den män lullmäk-titiiis\erksamhei i tlen man lullmak-tige ej har upptlragit tlenna ät annantige ej har iipptlragit tleiina ;it annanniimntl. 7. att vårda och förteckna kam- 7. all verkal('>r sådana liueuklingin'i ;Vm varande lydelse munens eller landstingskommunens verksamheien som kan underlätta arkiv i den mån dessa för s(\dant enskildas kontakter medkommunen ändamål har överlämnats tiU styrel- eller landstingskommunen, sensamt 8. lill i övrigt fullgöra de uppdrag iV. lui vårda ochförteckna kom- sam fulhuåklige har ()verläiimat lill muiieiis eller landstiiigskomimiueus styrelsen. arkiv i den mån dessa för sådant åiidiiiiui//tar aver/uniiiuls li// sivrc/- 9. alli ö\'rigl jullgora de uppdrag somliillmäkiige har inerhiiimal lill Stvielsen skallhantllägga tle äreiulen stim enligt sarskiltla linlattningar ankoninier pästvielsen. .Stvielsen lär inlortlra Iliaiitleii (>eh ii[iph sningar ti':iii r)\ i iga namntler oeh Iranberetlningai" oeh tjänstemän i kommniien eller lantlstingskommnnen. närtlet heliövs för att stvielsen skall kunna riillgöra sina iipiigilter. 4 kap. (1 i; Kommun oeh laiKlstingskommim Komnuni oehhmtlstingskommim lar tär avs;itta inetlcl till kapitaltontler avsilttametlel till kapitaltoiitler oeh oeh thitttontler. Fontlmetlel lär/<;!,'(« . Fontlmetlel F;ir tas i i ans|näk ftir annat äntlamälän tlet anspråk for annat imtlamäl än tlet som tontlen avser entlast genom som lontleii a\ser entlast geinim beslut isambantl metl att htidgeten beshn i sanibantl metl att biitlgetenjastställes. Medel ur kapitalfond får fastställs, lagas i anspråk lör drijiåndamål endnsl am regeringen medger del. Denna lag iräder i kraft . Prop.1980/81:80 4 Lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap Härigenom föreskrivs att 7 och .16 §§ lagen (1964-.63) om kommunalberedskap' skall ha nedan angivna lydelse. Finner del erforderligtmed hänsyn till beredskapsuppgifternas omfattning eller betydelse i visskommun, att dennas förberedelser redovisas i särskild plan, skall kommunenefler förordnande upprälla och antaga sådan plan samtunderställa denna för godkännande. Vad nu sagts om kommunlillämpas på molsvarande sätt i fråga om landstingskommun. Plan förlandstingskommun behöver dock ej underställas . äger förordna omrevision av kommunala och landstingskommunaia beredskapsplaner, då detpåkallas av ändrade förhållanden. Finner del erforderligtmed hänsyn lill beredskapsupp-giflernas omfattning eller betydelse i visskommun eller landslingskom-mim, att dennas föreberedelser redovisas i särskildplan, skall kommunen eller landstingskommunen efter länsslyrelsens förordnandeupprätta och anta sådan plan. Vid planläggningen skall kommunen ellerlandstingskommunen samråda med . När planen har antagits, skaU deninsändas IiU . får förordna om revision av kommunala ochlandstingskommunala beredskapsplaner, när del påkallas av ändrade förhållanden.Om har förordnat om revision av plan, gäller föreskrifterna iförsta stycket. Har kommun jämlikt 1 § upprättat särskild plan, somgodkänts av , har kommunen räll till statsbidrag med 90 procenteller den större del av planläggningskoslna-dens belopp som regeringen medgiver.Planläggningskoslnaden skall beräknas efter grunder som regeringenfastställer. Om kommunen gör framställning därom lill länssly- Har kommunefter förordnande av enligt 7 § upprättat särskild plan, harkommunen räll till slatsbidrag med 90 proceni eller den slörre del avplanläggningskoslna-dens belopp som regeringen medger. Planläggningskoslnadenskall beräknas efler grunder som regeringen fastställer. Om kommunen gör framställning därom till 1 Lagen omlryckl 1977:417 2 Senasle lydelse 1979:405 relsen från den dag då kommunen fick delav förordnandet om planläggning, skall statsbidraget dock beräknas efler deredovisade planläggningskostnaderna, i den mån dessa kan anses skäliga. Kommunhar ej rält lill statsbidrag för revision av beredskapsplan. Vad i första styckei sägs om kommun tillämpas också ifråga om landstingskommun. Landstingskornmun har dock rätt till statsbidrag,även om planen ej har underställts för godkännande. från den dag då kommunen fick del avförordnandet om planläggning, skall statsbidraget dock beräknas efter deredovisade planläggningskoslnaderna, i den mån dessa kan anses skäliga. Kommunhar ej räll lill statsbidrag för revision av beredskapsplan. Vad i första slyckel sägs om kommun lillämpas också ifråga om landslinoskommun. Denna lag iräder i krafl den . Prop.1980/81:80 6 Närvarande: slalsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , Söder,Krönmark, , , , , , , ,. Proposition om ökad självstyrelse och minskadbyråkrati har en rad åigärdervidtagits i syfte att stärka den kommunala självstyrelsen saml minska onödigbyråkrati och förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen. tillkallades enkommitté (Kn 1976:06) för alt göra en samlad översyn av statens tillsyns- ochkontrollfunktioner gentemot kommunerna och landstingskommunerna. Kommittén',som anlog namnet slatskonlrollkommiltén, har avgelt sittslutbetänkande (SOU 1980:10) Ökad självstyrelse. En sammanfattning avbelänkandel bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 1. Beträffandenuvarande förhållanden samt kommitténs närmare överväganden hänvisas lill belänkandel. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav deras yttranden bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 2. tillkallades enkommitté (Kn 1976:05) med uppdrag all göra en översyn av kontakterna mellanmedborgarna och samhällsorganen. Kommittén ersatte en arbetsgrupp som i augusti1976 tillkallats för att göra ordförande, kommunalrådetRoland Agius, mellanstadieläraren , landstingsledamoten , lagmannen . f. d. länsrådet ochkommunalrådet . Prop.1980/81:80 7 en motsvarande översyn. Kommittén', som antog namnetbyråkraliulred-ningen, har avgelt betänkandet (SOU 1979:31) Bättrekontakter mellan enskilda och myndigheter. En sammanfattning av belänkandel börfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 3. Belräffande kommitténsnärmare överväganden hänvisas till betänkandet. Kommiltén har sammanställt ellantal exempel på sådant som myndigheterna själva kan arbeta med för altunderlätta och förbällra kontakterna med allmänheten. Sammanställningen börfogas till protokollet i della ärende som bilaga 4. belänkande har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning över deras yttrandenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmän bakgrund Ett utmärkande drag församhällsutvecklingen i vårt land är all den offentliga verksamheien har fållökad belydelse. Av landets sammanlagda konsumtion och investeringar användsidag ca en tredjedel för statliga, kommunala och landstingskommunaia uppgifter.1 slor utsträckning tillgodoses medborgarnas behov av service, trygghet ochomvårdnad av samhällsorgan. En väl fungerande samhällsförvaltning är därför ennödvändig förutsättning för all reformpolitiken skall kunna förverkligas. Samlidigl som den offentligaservicen byggts ul har emellertid kritik riktals mot samhällsförvaltningens sällall fungera. Del finns människor som upplever sig slå i molsalssiällning lillsamhället eller känner ett avstånd till myndigheterna. Detla är eil problem sombehöver ägnas särskild uppmärksamhet, i synnerhet när knappheten på ekonomiskaresurser medför krav på ökad effektivitet och sparsanihet i den offentligaverksamheten. Motsättningar mellan befolkningsgrupper och främlingskap iförhållande till samhällsorganen kan annars bli följden. är enligl minmening problem som beslutsfattare och medborgare i en öppen dialog måsle finnalösningar på. En aktiv uppföljning av samhällskritiken anser jag skaparmöjligheter all bygga upp ell samhälle där alla människor känner delaktighetoch vilja all slå vakt om de demokratiska värdena. Mot den bakgrunden är delangelägel all samhällsorganens verksamhet och organisation fortlöpande omprövasoch förnyas. Genom successiva översyner av samhällets åtaganden kan dessabällre anpassas lill de enskilda människornas behov och önskemål. 'Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten ,landstingsrådet , riksdagsledamoten ,statssekreteraren , landstingsrådet ochriksdagsledamoten . Prop.1980/81:80 8 betydande reformverksamhet med denna inriktning pågår inom olika områden. En viktig utgångspunkt föröversynsarbelet är att medborgarna bereds tillfälle att aktivt medverka i samhällsomdaningen.Det är väsentligt att så många människor som möjligl får vara med och formaframlidens samhälle. För att åstadkomma förnyelse och utveckling isamhällsverksamheten är det betydelsefullt all de berörda medborgarnassynpunkler tas till vara. Ett viktigt steg på vägen mot fördjupad demokrati hartagits genom alt kommunerna numera kan inrälla lokala organ med förvaltnings-och verkställighetsuppgifter (prop. 1979/80:54, KU 1979/80:27, rskr1979/80:96). Genom denna reform kan flera förtroendevalda engageras. Ansvaretför ulformningen av exempelvis skolan, socialvården saml frilids- och kulturfrågornakan läggas hos de människor som bor i de olika kommundelarna. Detla är enförsöksverksamhel som jag anser betydelsefull. Därigenom har skapats en vikligkanal till medinflytande vilken kan molverka de negativa verkningar somkommunindelningsreformen har haft från demokratisk synpunkt. Ytterligareåtgärder för att fördjupa demokratin i samhällsförvaltningen övervägs avkommunaldemokraliska kommittén (Kn 1977:07). Ett bättre underlag för beslut omreformer som ökar medborgarnas inflytande kommer också att erhållas genom detforskningsarbete om kommunindel-ningsreformens konsekvenser som pågår. Av viktär också den utredningsverksamhet som bedrivs inom kommundepartementet i syfleatt belysa utvecklingstendenser i förhållandel mellan folkrörelserna ochkommunerna. En annan huvudlinje förreformverksamheten inom samhällsförvaltningen är all beslul och åtgärderutformas med hänsyn lill de lokala förhållandena. Den viktigaste vägen för altdecentralisera olika beslutsbefogenheter är alt vidga kommunernas ochlandstingskommunernas ansvarsområden. handhas två tredjedelar av denoffentliga sektorn av kommunala organ på lokal och regional nivå. Verksamhetenkan därigenom utformas nära de enskilda människorna. När det gäller att flyttaut uppgifter från centrala statliga organ beslutade omallmänna riktlinjer för arbetet med decentralisering i den offentligaförvaltningen (prop. 1978/79:111, KU 1978/79:35, rskr 1978/79:364). För attleda utredningsarbetet har regeringen tillsalt en särskild delegation. Arbetetär i första hand inriktat på decentralisering av nya funktioner och uppgiftervid befintliga myndigheter. En översiktlig redogörelse fördecentraliseringsinitiativ och uppnådda resultat kommer att lämnaslill regeringen. Förändringsarbelel inomsamhällsförvaltningen bör också ha lill syfle att uppnå bättre effektivitet ochåstadkomma bättre resursutnyttjande. En stark återhållsamhet med nya statligakrav på kommunala insatser är nödvändig. Förslag till reformer skall omfatta enredovisning av vilka effekter dessa har från kommunalekonomisk synpunkt.Regeringen har därför utfärdat till-läggsdirekliv (Dir 1980:20) lill samtliga kommittéeroch särskilda utredare. 1980/81:80 9 Enligt direktiven skall alla förslag kunna finansierasinom ramen för oförändrade resurser inom det område förslagen avser.Beräkningar skall göras som lar hänsyn lill alla koslnader som kan uppslåoavsett om de drabbar slalen, kommunerna eller enskilda. Enligl min mening börell systematiskt översynsarbete bedrivas för att få fram underlag som gör delmöjligl all ompröva gjorda åtaganden och befintliga verksamheter. Som ellviktigt led i dessa strävanden har regeringen tillsatt en särskild arbetsgrupp,stat-kommungruppen (Kn 1980:03). Arbetsgruppen har lill uppgifi all pröva omförändringar kan göras i sådan statlig normgivning som medför ökade kostnaderför kommuner och landstingskommuner. Ett översyns- och besparingsarbele harockså salts igång rörande länsstyrelsernas planeringsverksamhet. Syflel är allåstadkomma bättre samordning med och anpassning lill den kompetens som numerafinns uppbyggd inom kommunerna. annat väsentligt reformarbete har lill syfle alt ökaden kommunala självstyrelsen och åstadkomma förenklingar i kontakterna mellanstatliga och kommunala organ. har olika åigärder vidtagits förall öka kommunernas och landstingskommunernas handlingsfrihet.Kommunallagstiflningen och lagstiftningen för olika specialregleradeverk-samhetsområden har utformats så all de kommunala organen ges slor frihetall anpassa sina arbetsformer till de lokala förhållandena. Även på detekonomiska områdel har belydande begränsningar genomförts i den statligadetaljregleringen. Detta har kommit till ullryck genom all skalleuljämningssystemelbyggts ul kraftigt samlidigl som ett anlal statsbidrag till särskildaverksamhetsområden avvecklats. Chefen för budgeldepariementet har i fråga omden kommunala ekonomin i proposilion 1980/81:20 om besparinger istatsverksamheten m. m. anfört all slatsmakternas åigärder bör i första handinriktas på att påverka del lolala finansiella utrymme som slår lill denkommunala sektorns förfogande. Kommunerna och landstingskommunerna bör sålångl möjligl själva få göra de nödvändiga avvägningarna mellan olikaverksamhetsområden. En samlad översyn av statens tillsyns- ochkontrollfunktioner har gjorts av stalskonlrollkomniillén. Del är enligl mininening angeläget all ytterligare åigärder vidtas för all öka den kommunalasjälvstyrelsen. är en viklig uppgifi för stat-kommungruppen. har lell lill ensvåröverskådlig förvaltningsorganisation. Omfallande regleringar ochinvecklade bestämmelser har skapat åtskilliga problem för de enskildamedborgarna. Samhällels åigärder och beslut griper också in i de enskildamänniskornas liv på ell hell annat säll än lidigare. Arbetel med alt skapa godakontakter mellan enskilda och myndigheter måsle därför ges en framskjutenplals. För alt komma lill rätta med byråkraliproblemen har olika åigärdervidtagits från statsmakternas sida. Byråkratiulredningen har i sill belänkanderedovisat vissa allmänna riktlinjer. Genom en särskild arbetsgrupp inomkommundepartementet har en handbok - Samhällsguiden - utarbetats församhällsinformation. Prop.1980/81:80 Kt övervägs myndigheternas service till allmänheten avförvaltningsrätlsulred-ningen (Ju 1978:09). Jag vill också erinra om denproposilion (1978/79:111) om åtgärder mol krångel och onödig byråkrati somregeringen lade fram för . I propositionen redovisades en radåigärder för att bekämpa onödig byråkrati. Den redovisning som jag har lämnalhär visar all en översyn av samhällsförvaltningen måsle omfatta många områdenoch tillgodose olika synpunkter. Del är därför inle möjligl all vid elltillfälle lägga fram förslag lill åtgärder som fullständigt läcker behovel avförändringar. Reformarbetet måste i stället ske fortlöpande. 1 del följandeavser jag all behandla två delområden. Del gäller dels åtgärder för ökadkommunal självstyrelse, dels åigärder för bättre kontakter mellan enskilda ochmyndigheter. Stalskonlrollkommillén framhåller isitl slulbelänkande att medborgarna betraktar samhället som en helhet.Samhällsbyggandet är således enligl kommitténs uppfattning lika myckel kommunernasoch landstingskommunernas som slatens uppgift. Den offentliga verksamheien åralt betrakta som något sammanfallande hell med en långtgående samordning av deolika samhällsorganens verksamhet. Kommittén framhåller, vidare kommunala självstyrelsen är en form av decentraliserad samhällsförvaltningsom kommil all belraklas som ell nödvändigl fundament i den svenska demokratin.Kommunerna och landstingskommunerna måsle enligt kommittén ha en starkslällning, om samhällsverksamheten skall kunna utformas nära de enskildamänniskorna. Från demokraliska utgångspunkter är del därför väsentligt alt denkommunala självstyrelsen garanteras ett belydande reellt innehåll. Del årenligl kommitténs uppfattning angelägel alt kommunerna och landstingskommunernahar en betydande handlingsfrihet inom de ramar som statsmakterna drar upp. Del är emellertid uppenbart,fortsätter kommittén, att många kommunala beslut har verkningar inle bara förden egna kommunens eller landstingskommunens medlemmar. De enskilda människornahar krav på rättssäkerhet, sysselsättning och lika tillgång tillsamhällsservice. Slalen måsle därför kunna påverka - och i viss mån också styra- den kommunala verksamheien. Därtill kommer ett slatiigl intresse all i vissulslräckning åstadkomma enhetlighet i den kommunala verksamhetens utformningoch innehåll och därmed likställighet mellan medborgarna i samhället oavsettvar i landet de bor. får emellertid enligl kommitténs mening inte ulgörahinder för kommunerna all göra avvägningar och prioriteringar rörande de olikaverksamhetsgrenarnas omfattning och den kommunala servicens inriktning. Prop.1980/81:80 11 Lokala förhållanden - skillnader i behov - kan göra detmotiverat med relativt slora kommunala salsningar inom ell visslverksamhelsområde på bekostnad av servicen inom ett annat område. Kravel på enhetlighet i denkommunala verksamhetens utformning och innehåll aktualiserar frågan om lämpligastyrmedel från statens sida. Enligt kommitténs uppfallning är det naturligl allslalen vid frivilliga överläggningar med representanter för kommuner ochlandstingskommuner lar upp vikliga kommunala avvägningsfrågor till diskussion.Vidare kan statsmakterna även i fortsättningen förutsättas vilja påverka dekommunala prioriteringarna såsom har skett när har tagit ställningtill exempelvis utbyggnaden av barnomsorgen. Enligt kommitténs mening är deldock knappasl möjligl all ställa upp någon allmängiltig princip som kantillämpas vid ställningstaganden till ulformningen av statens tillsyns- ochkontrollfunktioner. En avvägning mellan delvis motstridiga intressen måstekomma lill slånd . Med hänsyn till att en avvägningmellan olika intressen måsle ske i varje enskild fråga om minskad statskontrollär det enligt stalskontrollkommiltén inle möjligl alt i ell sammanhanggenomföra omfallande reformer av de statliga tillsyns- ochkontrollfunktionerna. Därtill är den kommunala och landstingskommunalaverksamheien alltför omfattande och komplex. Förändringarna bör i stället skesuccessivt i takt med samhällsbyggandet i övrigl. Del övervägande antaletremissinslanser som lämnar allmänna omdömen om slalskontrollkommitténs arbeteanser att belänkandel är förtjänstfullt. Ett slorl antal remissinslanseransluter sig i stort sell lill de allmänna och principiella synpunkler somkommittén redovisar. Endasl ell fåtal remissinstanser avger mera kritiskahelhetsomdömen. Några remissinstanser lar särskilt upp de mindre kommunernasproblem. vid anser allde små kommunerna varken ekonomiskt eller administrativt har någraförulsätlningar alt klara en långl driven självstyrelse. Deras verksamhetkommer även i fortsättningen att bygga på samarbele med andra kommuner.Formerna för detla bör enligl fakultelsnämnden uppmärksammas mer än som harskell. universitetframhåller alt de små kommunerna och de små förvaltningarna kommer all behöva biståndi många tekniskt komplicerade frågor. i anser altkommittén inle lillräckligl har beaktat all resurserna hos de slora och småkommunerna skiljer sig högsl avsevärt. Frågan om frivilligaöverenskommelser mellan slalen och kommunförbunden tas upp avstatsvetenskapliga institutionen vid . Institutionenanser alt förfarandet ingalunda är oproblematiskt. Förhandlingssystemetinnebär att en informell styrning ersäller den formella. Kommunerna harvisserligen sluppit en detaljreglering men som minusposter framstår delsavsaknaden av den offentliga genomlysning som följer med Prop.1980/81:80 12