prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Demyndighels- och förvaltningsuppgifter som ulredningen vill hänföra tillbergskollegium hör dock, enligt bergmästaren, närmare samman medindustriverkets övriga uppgifter än de lillsländs- och tillsynsfrågor somutredningen föreslår skall kvarstanna pä verkets mineralbyrå. Den mestekonomiska och rationella lösningen erhålls, om de fåtal uppgifter som ulredningenföreslär skall kvarstanna pä mineralbyrån överförs till bergsstaten, och mineralbyräni stället fillsammans med nämnden Prop.1980/81:130 393 för statens gruvegendom fullgör de funktioner, som skulleha åvilat bergskollegium. Myndighetsorganisaiionen skulle dä fä följandeutformning: upphör som besvärsinslans enligl gruv- och minerallagarna ochöverlåter även resterande uppgifter enligl dessa lagar till bergmästarna.Härvid uppnäs den minskning av antalet besvärsinstanser som i särskilt iyttrande i slutbetänkandet (Ribrant) anges förenkla hanteringen och minskasamhällets kostnader. Evenluellt överförs även tillsynen enligt kontinenlalsockellagenlill bergmästarna. Bergsstalen förblir administrativt anknuten lill SIND enliglsin instruktion. Mineralbyräns uppgifter härvidlag överflyttas förslagsvis päadministrativa byrån. För bergsstatens frågor avdelas en på industriverketanställd jurist, som tillsammans med bergmästarna ingär i en kommitté, somutarbetar, samordnar och fastställer för hela verksamhelen gemensammariktlinjer och yttranden. Juristen är föredragande i bergsstatens frägor införverket. Industriverketsmineralbyrå fortsätter alt fungera som kansli för NSG och tilldelas övrigauppgifter som utredningen vill tilldela bergskollegium samt behäller även tillsländsfrägornaenligt konlinentalsockel- och rennäringslagarna. Enligt LO är en invändning mol utredningens förslag alldet finns påtagliga risker med atl bryta ul de industripoliliska frågornakring gruvor och gruvindustrin frän den myndighel som hanterar de induslripolitiskafrågorna i övrigt. LO påpekar ocksä all en lösning av de långsiktiga sysselsättningsproblemenoch regionalpolitiska problem som gruvindustrins silualion aktualiserarsannolikt förutsätter omfattande insalser ocksä inom andra branscher, vilketsnarare talar för behov av bättre samordning. Mot detta skall vägas de fördelarsom ulredningen anser den föreslagna organisationen skulle ha ur ren mineralpolitisksynpunkl. Eftersom det enligl LO är svårt alt bedöma dessa pä grundval av ulredningensanalys, avstår LO frän att närmare ta ställning lill ulredningens organisalionsförslag,men vill dock slarkl ifrågasätta den passiva roll nuvarande NSG skulle fä i denföreslagna organisationen. Även SIND framhåller vikten av att NSG ges möjlighet tillett aklivi och målmedvetet agerande. Liksom LO pekar ocksä fiera andra remissinstanser päriskerna med en seklorisering av industripolitiken, bl.a. , , , , , Induslriförhiind,SAF, SALF, samt flera länsstyrelser. SIND anser det vara av fundamentalt intresse attindustri-, regional-, forskningspoliliska och andra insatser från slalens sidainom mineralsektorn vägs mol liknande behov i andra industrisektorer. Prop.1980/81:130 394 sker naturiigtvis inom regeringen och dess kansli och iriksdagen. vill emellertid slarkl underslryka viklen av att en sädanavvägning och en samordning av verksamheter riktade till olika delar avindustrin sker även på myndighelsplanet. Enligt SIND skulle en särskild myndighet för en säbegränsad sektor som gmvindustrin oundvikligen medföra bristande koordinering igenomförandel av politiskt beslutade statliga åtgärder mellan denna sektor ochandra delar av industrin. Det skulle vidare starkt försvära för de politiskaorganen att få underiag för genomtänkta och väl avvägda beslul beträffandefördelningen av statliga insatser och andra ätgärder mellan olika branscher.Ur resurssynvinkel innebär ulredningens förslag all den nya myndigheten mästebygga upp och dubblera kompetenser som redan finns inom bl.a. SIND och STU.Det skulle vara en utveckling som knappast ligger i linje med dagens uttaladesträvan mot rationaliseringar och kostnadsbesparingar. Den enligt SIND:s mening önskvärda förstärkningen av den induslripolitiskabevakningen av mineralseklorn, som även MPU förordar, bör i stället ske genomen förstärkning av SIND:s resurser för dessa ändamål. ÖfF delar inte MPU:s uppfattning om behovel av en ny myndighelulan bedömer det vara möjligt atl inom nu befintliga verk lösa de uppgifter MPUvill ålägga ett bergskollegium. Den funktionsinriktade verksorganisalionen somnu finns skulle allvarligt slöras om näringsgrensorienterade verk med uppgifterenligl MPU:s förslag började inrättas. anser atl eftersomindustriverket är ansvarigt för industripolitiken i stort så bör ansvaret förmineralpolitiken i första hand ligga där under förutsättning atl verketverkligen fär resurser och möjligheler alt bedriva en aktiv mineralpolilik.Enligt förbundets mening är en samordnad planering av gruv-, metall- och utruslningsin-dustrinmed elt avgörande fackligt och samhälleligt inflytande nödvändigl. Med hänvisning till den nuvarande omfattningen och delfaktiska lägel inom svensk mineralinduslri är bergmästaren i södra distriktettveksam till att det nu skall inrättas etl nytt slalligl verk enliglutredningens förslag. De motiv på vilka man 1974 grundade överförandet avarbetsuppgifter från KK till SIND torde fortfarande kvarstå. Om statens prospekteringenligl utredningens förslag uteslutande skall vara av regional ochgrundläggande karaktär eller motiverad frän samhällssynpunkt och om uppgifternadärtill läggs pä helt separata avdelningar torde skälen för kritik av attstatens övervakande och förvallande funktion ligger inom samma verk minska.Bergmästaren föreslär atl finasiering och styrning av översiktliga,grundläggande prospekteringsarbelen överförs direkt på SGU, varvid skälen lillkritik skulle minska ytteriigare. Statskontoret efteriyser en fördjupad ekonomisk analys ochanser inle alt ulredningen har visat tillräckligt starka skäl för all motiverade organisatoriska förändringar som förslås. Statskontoret påpekar ocksä att organi- Prop.1980/81:130 395 sationsförslaget innebär att en och samma organisationskulle fä uppgiften att vara förvaltare av statens gruvegendom och havissa myndighetsfunktioner, t.ex. finansiering och styrning av FoU och prospektering.Denna blandning av funktioner anser stalskonloret vara olämplig. Även , och anser att det i och för sig berättigade argumentet omåtskillnad mellan myndighets- och förvallarfunktionen knappast förefaller blitillgodosett genom tillkomsten av etl bergskollegium enligl ulredningensmodell. KommerskoUegium påpekar alt genom del föreslagnabergskollegium risken för en sammanblandning av statens myndighelsuppgifter,bedrivande av en övergripande mineralpolitik och förvaltning enliglaffärsmässiga grunder av sina gruvinlressen knappast synes vara mindre än inuvarande organisationsform. Även SIND anser all förslagel väsenlligt torde öka riskenför att myndighetsfunktionerna sammanblandas med de gruvförvaltandeuppgifterna. NSG framhåller alt frågan hur den organisation, som har atllägga ut prospekteringsbeställningarna, skall få beslällningsverksamhelen altflyta pä elt frän saklig synpunkt acceptabelt sätl är en av de mest angelägnavid bestämmande av organisationens närmare uppgifter och totala resurser. Dethade därför varil av storl intresse och för det fortsatta arbetet härvidlag avavgörande belydelse. om utredningen, när den log upp de organisatoriskafrågorna, hade velal analysera och utvärdera det sätt på vilket NSG och SGUsökt all svara mol dels statsmakternas ambitioner frän beslutet alt övergå tilluppdragsverksamhet, dels utredningsmännens egen uppfattning i frågan. Denbristande analysen av NSG:s hittillsvarande verksamhel kommer ocksä tillullryck i det faktum att mänga av utredningens förslag inom nämndensverksamhetsområde - såvitt nämnden kan finna -ligger i linje med av nämndenredan genomförda eller föreslagna åtgärder eller policydeklarationer. Nämndenhar i sädana fall ansett åtgärderna genomförbara inom ramen för nuvarandeorganisation och givna riktlinjer. NSG anser vidare att ulredningen inle tillräckligtanalyserat de förändringar i omväriden, som enligl utredningen leder lill nyakrav pä myndighelsorganisationen, för att kunna dra några mer bestämdaslutsatser p. g. a. dessa. Enligt kommerskollegium ger de sakskäl MPU anför som slödför ökade insatser på det mineralpoliliska området inte i sig vid handen attdessa insalser kräver en ny eller förändrad organisation av statens uppgifterpä området. Även om justeringar i myndigheternas organisation och arbetsuppgifterkan aktualiseras som en följd av en ökad salsning pä det mineralpolitiskaområdet saknas närmare analys av nuvarande organisation och dess funktion motbakgrund av de utgångspunkter ulredningen själv slälll upp. SALF är renl allmänl skeptiskt mol en tilltro till deresultat som kan näs genom organisationsförändringar pä central myndighetsnivå.De slutliga Prop.1980/81:130 396 kostnaderna tenderar alllid alt bli högre än vad somkalkylerats med, bäde i form av pengar och minskad produktivitet. Bl.a. kommerskoUegium, SIND, NSG och föreslär att NSG skiljs från SIND. NSG medger att de uppgifter som lagts pä nämnden är säviktiga, svära och omfattande att den nuvarande organisationen, med hänsyn tillden begränsade personalstyrkan vid kansliet, nödvändigtvis fär svårigheter allmed tillräcklig tyngd tränga in i och behandla alla uppgifter pä etl sädantsätt all verksamhelen vinner tillbörlig respekt frän andra myndigheler ochförelag med vilka samarbele skall etableras. SALF tror inte all utredningens förslag till organisationinnebär några större fördelar. Förbundet anser i stället atl de brister somfinns lill slor del beror pä alt SIND inte har fäll tillräckligamöjligheter och resurser för atl klara de uppgifter de ålades 1974. SALF hävdarall en klarare ansvarsfördelning mäste skapas mellan industridepartementet, somskall svara för den övergripande politiken, och indusiriverkel, som skall genomföradenna i praktiken. Ansvarsfördelningen mellan SIND och olika"branschmyndigheter" har även den varit oklar och della förenat medsmå resurser har medförl all SIND inle kunnal agera särskill offensivt. SALF betonar atl elt starkt industriverk har en viktigsamordnande funktion för det svenska näringslivel. SALF delar utredningensuppfattning att den nuvarande organisationen är splitlrad och inle har varitspeciellt framgångsrik. Genom all avlöva SIND går man dock miste om möjligheternatill en samlad industriell överblick över och samordning med 1. ex. järn- ochstålindustrin, verkstadsindustrin etc. SIND delar i storl sett kommitténs uppfattning belräffandede utgångspunkter som man anser bör vara vägledande för en förändrad myndighetsorganisalion.Verket framhåller emellertid all en verksamhels organisaUon endasi är ell avflera medel som måste användas för atl säkerställa alt uppställda mäl ochönskade effekter näs. För all nå fram lill en lämplig organisation är det säledesviktigt att syftena med verksamhelen klart anges i sä konkrela termer som möjligt.Av väsenllig betydelse är vidare vilka styrmedel som avses användas för alt nämålen saml kvalitén och omfattningen av de resurser som slälls lill förtbgandeoch hur dessa fördelas mellan olika grenar av verksamheten. Ulredningensutgångspunkter är dock bäde allmänl hållna och delvis så oklara och svårtolkadeatl de ej ger nägon klar och entydig vägledning när del gäller val av lämpligorganisationsutformning för all nå de av ulredningen önskade effekterna. Enligt verkels mening är det endast en av utgångspunkternasom är direkt organisationsstyrande, nämligen önskemålet om en tydlig gränsdragningmellan slalens ägande respektive övervakande funktion. Enligl SlND:s bedömning är etl av de största hindren fören aktivare medverkan i mineralpoliliken frän verkels sida otillräckligautredningsresurser och bristande personella och ekonomiska möjligheter allbevaka 1980/81:130 397 främsl inlernalioneHa marknads- och ulvecklingsfrågor.Även för NSG:s verksamhel anser verkel all en viss förslärkning ertordras. läns utveckUng.sftmd finner de förändringar som ulredarnaföreslär nägot drastiska mot den bakgrunden atl nuvarande organisation endasiverkat /74. Fonden vill därtbr ansluta sig till den reservation somledamoten lämnat och underslryka betydelsen av ett vidgat samarbelemellan SIND och andra berörda myndigheler. Delegationen för glesbygdsfrågor föreslår attbergskollegium lokaliseras till nägot av skogslänen. vill atl (eller bergskollegiet) lokaliseras lillLudvika kommun. i och kommun föreslårlokalisering till . /./ IndustripoUtiska och handelspolitiska insatser somberör mineralsektorn Utredningen föreslär atl bergskollegium får ansvar förindustripolitiska och handelspolitiska insalser som berör mineralseklorn, varibör ingå: - Initiativtagandetill och genomförande av näringspolitiska ätgärder i syfte atl främja en positivutveckling av mineralsektorns produktion och struktur samt av försörjningen medmineralrävaror. - Branschutredningaroch bevakning av branschutvecklingen. - Bevakning avförsörjningssituationens och handelns utveckling. - Samordning avstatliga ätgärder som rör mineralsektorn. Bland den utbyggda organisationens uppgifter föresläs ingåansvar för industripoliliska och handelspolitiska insalser som berör mineralseklorn,häribiand uppgifter för vilka nu statens industriverk och kommerskollegiumsvarar. NSG påpekar att en sådan koncentration naturligtvis kan ha fördelar fören ny mineralorganisation. Å andra sidan kan en nödvändig överblick ochsamordning med övriga industrisektorer komma atl saknas, med alltförsektorbundna och snäva bedömningar som följd. Den specialkompetens som nämndenbesitter kan ändå ulnylljas pä säll som sker genom dess medverkan i andramyndigheters arbete eller genom direkla uppdrag till nämnden. KommerskoUegiumframhåller alt frägor rörande och metaller inte behandlas isolerateller utgör nägon ensartad grupp i handelspolitiskt avseende. Kommerskollegiumanser ocksä all det med all sannolikhet skulle väcka förvåning internationelltom i ett land som en myndighet med uttalad uppgift alt svara för ägarintresseinom en viss sektor även skulle ha ansvar för de handelspolitiska frågorna justoch enbart inom denna sektor. Del skulle även kunna uppfattas som om Sverigehade för avsikt att driva en särskild handelspolitik pä mineralomrädet. Deltaär enligt kollegiet inle möjligt p.g. a. internalionella åtaganden. Prop.1980/81:130 398 Vid bestämmandet av den organisatoriska hemvisten för de industripolitisktpräglade uppgifterna mäste enligt kollegiets mening beaktas alt verksamheteninom mineralseklorn alltigenom mäste betecknas som industriell. Den är i höggrad beroende av den industriella utvecklingen i övrigt. Ställningstagandenrörande mineralseklorn bör därför inle ske ulan beaktande av industripolitikeni övrigl och omvänt mäste mineralseklorn beaktas vid mänga andraställningstaganden av industripolitisk natur. Frän denna utgångspunkt är detmindre välbetänkt atl etablera en särskild myndighet för mineralsektorn. Dessutveckling och roll torde bäsl främjas av att dess ulvecklingsfrågor m. m.behandlas med direkt anknytning lill industripolitiken i övrigt. När detgäller ansvar för industripolitiska och handelspolitiska insatser framförNorrlandsfonden den uppfattningen att det inle finns någon rimlig anledning attsärbehandla gruvindustrin i jämförelse med övrig industri. Personalorganisationernavid SGU menar atl del nu föreslagna bergskollegiet troligen kommer altutsättas för liknande kritik som riktas mot NSG på grund av alt NSG och SINDhar samma kansliorganisation. Personalorganisationerna ifrågasätter därför om inlebl.a. ansvarel för de industri- och handelspolitiska insatserna som berörmineralsektorn bör ligga kvar hos SIND. Statskontoret anser atl organisationsförslagel tordeinnebära en försämring för industri- och handelspolitiken i stort, eftersombåde industri- och handelspolitiska insatser som berör mineralseklorn skullebrytas ut ur de myndigheler som f. n. sköter dessa. Statskontoret menar atlutredningen ej har visat att denna försämring kompenseras av att maneffektivare skulle nå den angivna målsättningen genom att samla de iutredningen specificerade arbetsfunktionerna i en organisation än om dessa somnu ulförs av flera självständiga organisationer. anser att innan slutlig ställning tas till bergskollegiiansvar för industri- och handelspolitisk bevakning bör de synpunkter på bl.a.nackdelarna med en branschvis splittring som i delta avseende framförs av SINDnoga övervägas. Ulredningen föreslår alt bergskollegium får följandeuppgifter avseende prospektering; - Finansieringoch styrning av översiktliga grundläggande arbeten (förenklad berggrundskartering,geofysiska fiygmätningar, storregionala geokemiska undersökningar, regionala gravimetermälningaroch översiktliga kvartärgeologiska undersökningar) genom uppdrag lill SGU. - Finansieringoch styrning av prospektering och andra undersökningsarbeten som är motiveradefrän samhällssynpunkt genom uppdrag till SGU och företagens prospekteringsorganisationer. - Planering ochsamordning av prospekteringsverksamheten. Prop.1980/81:130 399 Utredningen föreslår ocksä: alt ell särskill rådgivandeorgan, prospekleringsrådel, inrättas i anslutning lill bergskollegiel. I rådetbör, förutom bergskollegii representanter, ingå representanter för förelag ochfackliga organisationer samt SGU. Rådet bör fungera som ett forum för informalionsutbyleoch diskussioner mellan prospekleringsorganisationerna. Inom rädel träffas ocksäöverenskommelser om vilka områden, slag av etc. som varje prospekteringsorganisalionskall ägna sig ål. Förslagel om inrättande av ett prospekteringsråd stöds avflera remissinstanser, bl.a. RRV. SIND, SGU, ulvecklingsfonden i län,, , , ,Naturvetarejörbund och . Svenska Gruvindustriarbetareförbundel ochpersonalorganisationerna vid SGU är negativa till del föreslagna prospekleringsrådel. Personalorganisationerna vid SGU föreslår all förstapunkten ovan kompletteras med "regionala fullprospekleringsprojekt,regionala prospekteringsprojekt, lokal mälprospektering inklusive prospekteringefter nyfynd inom befinlliga anrikningsområden". Andra punkten kommer dåatt lyda: "Finansiering och styrning av andra undersökningsarbeten som ärmotiverade ..." OrganisaUonernaanser det förvånansvärt att största prospekteringsorganisalion (SGU)enbart betraktas som etl komplement till gruv-bolagens prospekteringsorganisationer.Om förelagens prospektering i allt slörre omfattning finansieras med statligamedel befarar organisaUonerna atl landets tolala satsning pä prospektering inlekommer alt öka även om statens prospekteringskostnader ökar kraftigt. Bl.a.därför förutsätter de att alla statligt finansierade prospekteringsuppdrag äveni fortsättningen utförs av statens egen prospekteringsorganisalion (SGU). Personalorganisationernaframhåller ocksä alt SGU bör arbeta på alla nivåer av prospekleringen, frän slorregionallill lokal skala. De understryker ocksä atl större delen av SGU:s personalsysslar med objektinriklad lokalprospektering och alt maskinell utrustning,laboratorier m. m. till stor del är anpassade lill sädan verksamhet. Bergmästareni södra distriktet anser alt "finansiering och styrning av översiktliga,grundläggande arbeten" kan läggas direkt pä SGU. Om den regionalagrundläggande basprospekleringen läggs direkl på SGU och SGU har skyldighet altsnarast efter fältarbetet offentliggöra resultaten för alla, säbortfaller grunden för kritik av NSG härvidlag. SGU:s planer för dessagrundläggande arbeten bör gä pä remiss till NSG och andra prospekterandeföretag. Bergmästarenanser ocksä att resultaten frän statens översiktliga regionala karteringarskall vara offentliga och ej, som föresläs i utredningen, endast delgesintressenterna (medlemmarna i prospekleringsrådel). Prop.1980/81:130 400 SIND anser att planeringen av de storregionalaundersökningarna an-lingen kan göras av SGU, men i nära samarbete medintressenterna, eller av SIND och SGU i samråd. För det senare alternativet talarförutsättningarna att knyla planeringen närmare till de mineralpolitiskaöverväganden som förulsätts ske inom SlND:s ram. I della fall skulle ertbrderligaresurser för genomförande av verksamhelen lämpligen slällas lill SlND:s dispositionför upphandling av ijänsler pä samma sätt som sker för NSG:s prospekteringsverksamhet.Denna fräga har dock. liksom frägan om formerna för den slalligaprospekteringen, ell nära samband med . Utan alt SGU;sorganisatoriska förulsällningar för olika uppdragsförhällanden närmare klarlagts,kan SIND inle uttala sig om vilket av ovannämnda allernaliv som är all föredra.Oberoende härav bedömer SIND dock att del av ulredningen föreslagna prospekleringsrådelkan fä en betydande roll för planeringen av dessa arbeten. Naturvetarejörbund anser all den organisatoriskaformen egentligen är betydelselös. Del viktiga är all prospekteringen och anslutandegeologiska arbeten fungerar optimalt utan dubbelarbete och utan onödigafördröjningar i uppgiftslämnandet. Personalorganisationerna vid SGU framhåller att del är vikliglatt man innan arbetena påbörjas har en klar policy för hur resultatet av dengrundläggande basprospekleringen skall användas och hur evenluella uppslagskall fördelas. Risken är annars stor att del blir kapplöpning mellan pro-spekteringsorganisalionernaom atl försl hinna inmuta de uppslag som kommer fram vid basprospekleringen närkartmaterialel offentliggörs. Organisationerna menar all SGU bör ges i uppdragalt undersöka dessa uppslag. IVA vill kraftigt underslryka viklen av alt SGU omfördelarsina resurser och förstärker sin organisation sä all karleringsverksamheten kanökas. Resurser till detta kan bland annat tas frän den prospekteringsverksamhetsom SGU bedriver som uppdrag, dä uppdragsverksamhetens volymenligt mening är för hög i relation till volymen av översiktligt karleringsarbete. SGU understryker att slörre delen av SGU:s personalsysslar med objektinriktad lokalprospektering. Också maskinell utrustning,laboratorier m. m. är till slor del anpassade lill sädan verksamhet. Omlokaliseringentill framför allt Luleä skedde ju också som stödåtgärd för en sysselsätl-ningssvagregion, vilkel måsle vara ylterligare ett skäl atl garantera sysselsättningenför denna personal. Detla gäller givelvis också SGU:s Maläav-delning. Förutomden lokalinriktade prospektering som kommer att bedrivas av bergskollegietfinns även utrymme för uppdrag lill SGU från gruvföretagen. Om det föreslagna prospekleringsrådelleder till bättre samordning och alltså bättre utnyttjande av SGU:s lotalaresurser mäste detta självfallet ses som positivt. Bäde SGU och personalorganisationerna vid SGU anser attall prospek- Prop.1980/81:130 401 teringsom beställs av bergskollegium bör utföras av SGU, dels för alt utnyttja deinvesteringar som gjorts och dels anser SGU atl utredningens målsättninginnebärande ökad försörjningsberedskap, bredare mäl än de rentföretagsekonomiska osv, även kommer att förutsätta en statligintegrerad prospekteringsorganisalion av den typ SGU nu ulgör. Enligt SGU förefaller detnaturligt att gruvbolagen ocksä i fortsättningen koncentrerar sin prospekteringtill gruvområdena. Det är också rimligt alt bergskollegium mer än bolagen tarsamhällsekonomiska och regionalpolitiska hänsyn i sitt arbete. I sä måttokompletterar de olika organisationerna varandra. Gemensamt för organisationernaär dock självfallet att prospektering bedrivs för att hitta nya malm- och mineralfyndigheter.Det ligger alltså i malmprospekteringens natur att bergskollegii genom SGUbedrivna prospekteringsverksamhet kommer atl både konkurrera med och kompletteraförelagens. Eftersom gjorda fynd i den statliga prospekteringen förutsätts bliutbjudna till företagen för gruvundersökning är det också svärl att förståeventuell misstro från förelagen mot den statliga prospekleringen.