prop · G403198 · 1980-12-31 00:00:00 — omreglering av priserna på fisk, m. m.; Regeringenföreslår atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret1981/82. Vidare lämnas en redogörelse för regleringen under andra hälften /81. Dessulom läggs fram förslag om fraklslöd för foderfisk frånÖstersjön. I 1980/81. Prop.1980/81:198 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , , Propositionom reglering av priserna på fisk, m. m. Enligtriksdagens bemyndigande beslöt regeringen omprisregleringen på fisk . hadedessförinnan i skrivelse med förslag angåenderegleringen. Nämndens skrivelse bör fogas lill prolokollel i detla ärende sombilaga 1. Regeringenuppdrog ål jordbruksnämnden alt, efter överläggningar medfiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslagbeträffande prisregleringen på fisk under /82. Förslaget skulleutformas med utgångspunkt i de av beslulade allmännariktlinjerna för fiskeripolitiken och riktlinjerna för prisregleringen på fisksamt med beaktande av det förslag som lagts fram av Arbetsgruppen förprisreglering på fisk m. m. i rapporten (Ds Jo 1979:14) Prisregleringen på fisk- normprissystemets tekniska utformning. Nämnden borde även avge förslag tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för all bestridakostnader för utsättning av laxfisk och ål. Jordbruksnämndenhar i skrivelse med sina förslag med anledning avuppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende som bilagu2. har i skrivelse anhållit om alt etl fraklslödinförs för foderfisk från . Efler remiss har yttrande över förbundetsskrivelse avgelts av slalens jordbruksnämnd efter samråd med fiskeristyrelsen.Förbundet har därefter inkommit med ytterligare en skrivelse. Prop.1980/81:198 3 I prop.1980/81; 100 (bil. 13 s. 72) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /82 beräkna till Prisreglerandeåtgärder på fiskels område elt förslagsanslag av I . Jag anhåller all nu fåla upp denna fråga. 2.1Reglering av priserna på fisk m. m. 2.1.1Reglering av priserna på fisk t.o.m. Denuvarande formerna för prisregleringen på fisk innebär att regleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening, fastställer minimipriser på viktigarefiskslag. Den fisk som inte kan säljas till lägst minimipris övertas avföreningen. För fisk som övertagils betalar föreningen elt garanlipris somnormall är någol lägre än minimiprisel. Förutomgenom minimi- och garanlipriser kan prisstöd lämnas i form av pristillägg, prisutjämningsbidragoch regionalt fraklslöd. Prisregleringenfinansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk. Tillprisregleringskassan förs prisreglerings- samt införsel- och ulförselav-gifterpå fisk m. m. Prisregleringsavgifl tas ul på svenskfångad saltvattens-fisk ochpå imporlfisk av molsvarande slag med slöd av lagen (1974:226) om prisregleringpå fiskets omräde. Avgiften är högst av inköpspriset resp.av importvärdet. Vidareutgår f. n. särskilda pristillägg på fisk. De särskilda pristilläggen bekostasunder innevarande budgetår med medel ur prisregleringskassan. Dessulom fårunder budgetåret medel ur Svensk fisks konjunktumljäm-ningsfond användas förall bekosta de särskilda pristilläggen. Riksdagenbeslöt om nya rikllinjer för prisregleringen på fisk (prop.1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Enligt beslut skullede nya riktlinjerna för prisregleringen kunna lillämpas tidigast /80. På förslag från uppsköts dockinförandet. En särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen för prisreglering på fisk m.m., avgav förslag till den lekniska utformningen av det nyaprisregleringssystemet. 1979/80; 169 om reglering av priserna på fisk m.m. redovisades arbetsgruppens förslag och de ställningstaganden som då kundegöras med ulgångspunkt i principbeslut . Förförsta hälften av /81 föreslog jordbmksnämnden efteröverläggningar med parterna all de dittills tillämpade gmndema för prisregleringövergångsvis skulle få lillämpas. beslulade i enlighel härmed (prop.1979/80:169, JoU 1979/80:46, rskr 1979/80:365). Samlidigl bemyndigadesregeringen atl beslula om prisregleringen på fisk under andra hälften /81 sedan jordbruksnämnden avgivit förslag härom efteröverläggningar . 1980/81:198 4 Överläggningarna ledde inte till sådant resultat atl delnya prisregleringssystemet (normprissyslemel) kunde träda i kraft den Ijanuari 1981. Regeringen beslöt därför om en ytterligareförlängning av gällande prisregleringssystem. Regeringens beslut, som avser perioden den - den30 , innebär att Svensk fisk från prisregleringskassan för fisktillförs 17 milj. kr. för atl bestrida kostnaderna för prisregleringen på fisk m.m. Vad gäller särskilda pristillägg har regeringen beslutat alt sammanlagt 20milj. får användas för delta ändamål. Härav skall 15,5 milj. kr. avse medelur prisregleringskassan för fisk och högst 4,5 milj. kr. medel ur stiftelsenSvensk fisks konjunklumljämningsfond. har att fastställastorleken av de särskilda pristilläggen. Det ankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktivsom ges av jordbruksnämnden fastställa minimi- och garantipriser på fisk liksomatl beslula om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamheten. 2.1.2 Reglering av priserna på fisk regleringsårel 1981/82 har efter överiäggningar medfiskels förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen nått enöverenskommelse om prisregleringen på fisk den I juli 1981-den30 . Regleringen föreslås ske i enlighet med det nya system förprisreglering på fisk, det s.k. normprissystemet, som antagits genom 1978 och1980 ärs riksdagsbeslut. Jag vill erinra om vissa huvuddrag i beslut år1978 om allmänna rikllinjer för fiskeripolitiken och för prisregleringen påfisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). I beslutel angessom målsättning bl.a. alt de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiskekan uppnå en med jämförbara grupper likvärdig ekonomisk och social Slandardliksom trygghet i arbelel som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitettill rimliga priser. Riksdagsbeslutet innebär också alt fiskets organisationerges möjlighet all överlägga med slalens jordbruksnämnd ochkonsumentdelegationen om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip gerfisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning försill arbete. Härigenom fär fisket ocksä en i princip molsvarande ställning somjordbruket har haft sedan lång lid. Formerna för det nya prisregleringssystemel innebär ihuvudsak atl normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs avstatsmakterna efler förslag av jordbruksnämnden. Nämndens förslag föregås avde överläggningar som jag har berört. Prop.1980/81:198 5 a. genom utbetalande av pristillägg och överskotts-priser. Riksdagenbeslulade är 1980 om de allmänna riktlinjerna rörande den tekniska utformningenav normprissystemet i huvudsaklig överensstämmelse med den tidigare nämnda arbetsgmppensförslag (prop. 1979/80: 169, JoU 1979/80:46, rskr 1979/80: 365). Jag vill ocksåerinra om huvuddragen i detla beslul. Prisregleringenläggs på avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker.För atl ett korrekt pristillägg skall kunna beräknas måsle bl.a. förslahandsmoltagarnaav fisk tillämpa avräkningspriser som är jämförbara sinsemellan och dessutommed normprisel. Detla medför att förslahandsmoltagarna av fisk måsle ändra nutillämpade avräkningsru-liner. Arbete har pågått med atl ändra avräkningsrutinernaoch man kan räkna med all samlliga berörda förslahandsmollagare kommer all hafungerande avräkningssyslem när normprissystemet börjar tillämpas. Pristilläggetsstorlek beslutas av regleringsperiod om fyra lill femveckor. Vid sill beslul har nämnden all la hänsyn till uppnått avräkningspris (s.k. jämförelsepris), som utgör ett genomsnitt för hela landet, saml prisrörelserkring normpriset och de pristillägg som ulgåll under tidigare regleringsperioder. Pristilläggetskall inte motsvara hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Fråganom storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris sombör utgå i pristillägg las upp i överläggningar mellan parterna. Beräkningenav jämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av Svensk fisk. Uppgifterom avräkningspriser samlas in från större förslahandsmollagare och för varjeregleringsperiod beräknas etl vägt genomsnittligt avräkningspris för varje normprisregleralfiskslag eller grupp av fiskslag. Pristill-lägg fastställs efter varjeregleringsperiod och utbetalas direkt till fiskaren/ fiskelaget för prislilläggsberättigadekvantiteter . Enlägsta prisnivå skall som upprätthållas för den fisk som säljs påmarknaden. Fisk som inle kan säljas till lägstapris skall överläs av Svenskfisk. För dessa överskott betalar föreningen ett s.k. överskottspris. Förall lillgodose konsumentintresset skall prisdämpande ätgärder kunna vidlas ompriserna överstiger fastställt normpris. Uttag av exporlavgifi samt sänkningeller borttagande av prisreglerings- och införselavgifterna är därvid de melodersom har störst praktisk betydelse vid sidan av kvantitativ reglering avexporten. Närdel gäller dispositionen av de medel som ställs lill Svensk fisks förfogandeinnebär beslul följande. Statsmaklerna fastställer på förslag avjordbruksnämnden en medelsram för prisregleringen under budgetåret. Jordbruksnämndensförslag till medelsram skall utöver ramens lotala storlek innefatta förslag omuttag av prisregleringsavgift samt till- Prop.1980/81:198 6 delning av medel ur prisregleringskassan och konjunklumtjämningsfon-den.Inom medelsramen får Svensk fisk täcka de tolala kostnaderna för regleringen,dvs. för pristillägg, inlösen av överskott samt för administration ochupplysningsverksamhet. Utöver den angivna medelsramen får föreningen för alltäcka de lolala kostnaderna för prisregleringen även använda de ränlor somflyter in på föreningens och konjunkturuljämnings-fondens medel. I den mån demedel som på angivet sätt slällls till föreningens förfogande inle förslår föralt täcka kostnaderna för prisregleringen under etl regleringsår får föreningenvid oförutsedda behov la i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden intillhögst en fjärdedel av fondens behållning. får medge att mer änen fjärdedel förbrukas. Fisk som överläs av Svensk fisk som överskott försäljs avföreningen. Vissa medel utöver marknadsinläkterna kan disponeras av föreningenför inlösen av överskotten frän fiskaren/fiskelaget. Ifrågavarande medel angessom en delram inom den lolala medelsramen och skall utgöra grund förföreningens överväganden om överskottspriser under det kommande regleringsåret. Jag övergår nu lill att behandla jordbmksnämndens förslagtill prisreglering för /82. Sillpriserna har påverkals framför allt avden bristsituation som uppstod utomlands i och med all sillfisket i Nordsjönförst starkt begränsades och sedan i det närmaste upphörde. De högasillpriserna tillsammans med brist på sill har medfört att konsumtionen iVästeuropa delvis inriktats mot andra fiskslag, vilket i sin tur har medförtfallande sillpriser. En annan orsak lill prisnedgången på sill är att Canadahar exporterat mycket belydande kvantiteter sill lill den europeiska marknaden.Genom all sillfisket har stor betydelse inom det svenska fisket och f. n. övertvå tredjedelar av den svenska sillfångslen exporteras, beslämmer den internalionellamarknaden i hög grad priserna till svenska fiskare. Marknadsbilden för sill är osäker. Priserna påexportmarknaderna är låga och någon prishöjning kan knappast förväntasinnevarande budgetär. I sin prognos för marknadspriserna för /82har jordbmksnämnden antagit att marknadslägel kommer alt förbättras och attmarknadspriserna sannolikt kommer all vara högre än genomsnittet för . Etlbelydande fiske i av sill och/eller ökad expori från skulledock enligl nämnden sannolikl medföra lägre marknadspriser än deprognostiserade. Även avräkningspriserna på torsk ökade under senare delenav 1970-lalet. Torskpriserna är beroende av bl. a. priserna för frystatorskfiléer på den internationella marknaden. Härvid har USA-marknaden slor belydelseför prisbildningen. Liksom för sill har fillgången på torsk minskal i Nordsjönoch Allanlen. Denna bristsituation har pressat priserna uppåt, men samlidiglhar del kanadensiska torskfisket ökal och förser numera Prop.1980/81:198 7 USAmed en betydande del av dess behov. har fåll en prissänkande effekt påden europeiska marknaden. I jordbruksnämndens prisprognos anlas atlmarknadspriset 1981/82 kommer atl ligga någol högre än säväl som år1980. En viss ökning avavsättningen av fisk på den inhemska marknaden kan antas uppstå som en följd avminskade livsmedelssubventioner. För sill där exporten är hell dominerande föravsättningen torde dock en ökad inhemsk konsumtion endast få marginellbetydelse för den tolala avsättningen. Regleringsekonominär f. n. god. Behållningen i prisregleringskassan för fisk kan beräknas uppgåtill ca 39 milj. kr. vid utgången av innevarande regleringsär. Konjunklumtjämningsfondensbehållning kan beräknas uppgå lill ca 47 milj. kr.Sistnämnda prognos är dock osäker och kan behöva justeras om marknadsläget för silloch torsk ytterligare skulle försämras. föreslåratt normprissystemet börjar tillämpas fr.o.m. . Med hänsyn bl.a.till atl normprissystemet inle prövats i praktiken kan enligl nämndenoförutsedda problem uppslå. Nämnden har därför utgått från alt det förslag somlagts fram får ses som ell försök som inte behöver vara bindande för framliden.Nämnden anför vidare atl parterna har enats om en kontrollstation i slutet avär 1981. Vid denna bör dock inga principiella ändringar av uppgörelsensinnebörd göras. Jordbruksnämndenföreslår att följande normpriser fastställs. Fiskslag/normprisgrupp Normpris (kr./kg) Sill/strömming,stor Sill/strömming, liten Torsk Kokräka (Dvriggrupp l' Övriggrupp 11' Övriggrupp IlF ÖvriggruppIV* ' I övriggrupp 1 ingår gråsej, vitling, sandskädda ochpigghaj, ~ I övriggrupp II ingårkolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk. 1 övriggrupp 111 ingår kummel, rödtungaoch bergtunga. "' I övriggrupp IV ingår lubb. skrubba och horngadda. Fördet fall etl svenskl storbackefiske efter långa kommer lill stånd undersäsongen 1981 innebär överenskommelsen all normpriserna för övriggruppernasänks med belopp i kr. per kg molsvarande ell totalbelopp på 0,3 milj. kr. Försill/strömming föreslås alt normkvanliteten sätts lill 88000 lon för regleringsåret.Någon normkvanlitet föreslås inte för andra fiskslag. Pristillägg bör utgå medbelopp molsvarande av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris.Tillägg bör ulgå endasi för de kvantiteter som sålts 1980/81:198 8 lill minst lägstapris. Övriga kvantiteter övertas avSvensk fisk till överskottspris. föreslås utgöra för sill/strömminghögst och för torsk högsl av resp. lägstapris i den s.k. lägre serien.För övriga fiskslag föreslås överskoltsprisel på motsvarande sätt utgöra högst80% av lägstaprisel. För fiskslag för vilka normpris nu inte fastställsföreslås särskilda stödåtgärder i likhet med vad som gäller. För råräka,makrill, slorbackdånga och viss sötvallensfisk föreslås således elt system medfasta pristillägg. För makrill bör dessutom gälla etl minimi- och garanliprissystem.1 fråga om sötvallensfisk innebär förslaget en kraftig uppräkning av stödel.Nämnden föreslår vidare att det regionala fraklstödet på ostkusten bibehållsoch ökas. För alt klara ej förutsebara tillfälliga problem bör Svensk fiskefter nämndens bemyndigande få genomföra lämpliga åtgärder. För den löpande verksamheten föreslås Svensk fisktillföras 60,9 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk, varav beräknas förpristillägg 50,5 milj. kr., för överskoltshantering 6 milj. kr. och för övrigaåtgärder 4,4 milj. kr. Kostnaderna för Svensk fisks administration inkl.marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet bör få täckas genom deränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunklumtjämningsfonden. mån dessa medel inle räcker till bör erforderligt medelsbehov få täckasgenom särskill uttag ur fonden. Jag bitiäder de förslag i fråga om prisregleringen på fiskunder /82 och den tekniska tillämpningen av systemet somjordbruksnämnden har lagl fram efler överiäggningar med parterna. Dettainnebär således atl normprissystemet kan börja tillämpas fr.o.m. den I juli1981 och alt de föreslagna normpriserna fastställs att gälla regleringsåret1981/ 82. Vad gäller den kontrollstation som parterna enatsom bör inga principiella ändringar av uppgörelsens innebörd få göras. Vid särskilda behov bör Svensk fisk liksom fådisponera högst en fjärdedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden förden löpande verksamheten. Liksom bör jordbruksnämnden få medge atl merän en tjärdedel av fonden får förbrukas. Fondens behållning bör dock inle utanregeringens särskilda medgivande få undersliga 20 milj. kr. Delankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämndenfastställa lägstapriser och överskotlspriser för norm-prissatla fiskslag liksomatt beslula om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamhelen.Jordbruksnämnden bör fä meddela närmare bestämmelser om pristilläggen och omhur utbetalning av pristilläggen skall ske. Medel som anslagits ur prisregleringskassan för fisk tillprisregleringen och som inle tas i anspråk bör få tillförasSvensk fisks konjunkluruljämningsfond. Till prisregleringskassan för fisk bör liksom underinnevarande år föras över högsl 1 milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ulvid härdning av 1980/81:198 9 silloljaav inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas reslilueras vid export. Medel ur prisregleringskassanför fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål än som fömtangetts, om regeringen anser det påkallat vid akula svårigheter inom fisket. föreslår atl2,5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk, i likhet med vad som skettunder tidigare budgetår, anslås för utsättning av laxfisk och ål /82. Jag biträder förslaget. Den närmare användningen av medlenbör få beslutas av regeringen efter förslag av . De förslag som jag härfört fram innebär all 60,9 milj. kr. las i anspråk ur prisregleringskassan förprisreglering under /82 saml 2,5 milj. kr. för utsättning avlaxfisk och ål. Med den höjning av prisreglerings-avgiften som regeringenbeslutade kan inkomsterna av avgiftsmedel och räntor påkassans medel beräknas uppgå till ca 55 milj. kr. under elt hell budgetår.Delta skulle innebära all ca 9 milj. kr. av fonderade medel får tas i anspråkur prisregleringskassan för fisk. 2.2Fraktstöd för foderfisk från Vidmöte i med för föreslogSverige etl förbud mol dumpning av sill/strömming i . Bakgmnden tillförslaget var att en hel del kvantiteter sill/strömming kastas överbord isamband med det ökade fisket i . Detla innebär etl slöseri med ennaturresurs. Dumpningen genomförs huvudsakligen av fiskare som inriktar sig påatt tillvarata främsl fångster av slörre storlekar, som betingar etl högt pris. Förslagelom dumpningsförbud antogs i kommissionen. För del avser fiskeristyrelsenall sälla förbudei i krafl . I skrivelse lillregeringen har tagit upp fråganom ett fraktstöd för foderfisk från . Förbundel anför atl bl. a. denmindre sill som fångats inte har gett önskvärd lönsamhel. Ulöver avsättning fillkonsumfion kan avsättning också ske för produktion av fiskmjöl och olja. Inteheller denna avsättning har enligl förbundel varit lönsam . En stor del av vårt behovav fiskmjöl och olja täcks genom import. I finns endasi en fabrik för framslällningav dessa produkter. Denna är belägen på i Tjörns kommun och ägs avSvenska västkust-fiskarnas centralförbund. I fråga om marknadssituationen harförbundet anfört alt liten fillförsel av råvaror och låga försäljningspriser påprodukterna har lett lill en bekymmersam ekonomisk silualion för förelagel. Ennedläggning skulle innebära atl det svenska fisket blir helt beroende av danskindustri när dumpningsförbudet införs samt atl hela behovet av fiskmjöl ocholja måste importeras. Det belyder även sysselsättningsproblem i en bygd, därdet är svårt alt finna ersättningsindustri. 1980/81:198 10 Förbundel föreslår därför alt etl fraklslöd för foderfiskfrån införs. Fraklstödet bör enligl förbundel ulgå med minsl 15 öreper kg. Förbundel har i en senare skrivelse föreslagil per kg, dvs. heladen beräknade fraktkostnaden. Man kan förvänta all avsättningen lill konsumtionav de mindre storlekarna som fiskas i minskar och all en större delav framlida kvoter måsle användas för foder och oljeframsläll-ning. Enligl förbundelfinns anledning förmoda all marknadslägel för foderfisk kan förbättras och atlfraklstödet kan avvecklas. har efler samråd nied avgetlyttrande över skrivelsen saml bifogat en skrivelse från regleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening. finner det moliverat all införa elldumpningsförbud eftersom del måsle anses vara angelägel atl de resurser som lasupp ur havet las tillvara. anser ocksä all del är angelägetall fiskmjölsfabriken pä kan fortsätta sin verksamhel, inle minst medtanke på fiskets framtida avsätlningsbehov, då marknadssituationen för konsumlionssillkan bli besvärlig. Fiskmjölsfabriken baserar sin rå-vamtillförsel praktiskttaget helt på leveranser av skrapfisk från västkust-fartyg. Skrapfiskfångslerfrån fartyg hemmahörande pä ost- och sydkusten avsälts i allt väsenfiigt lilldjurföda m. m. på resp. kuslslräcka. är del svårt all bedöma hur storakvantiteter som skulle kunna bli akluella för ell evenluelll fraklslöd vidinförandel av ett dumpningsförbud. Nämnden uppskattar all inslaget avsill/strömming av de minsta storlekarna ulgör upp emol av de fångstersom las i berörda delar av . Det torde emellertid enligt nämnden intevara realistiskt alt räkna med alt all fångst av dessa storlekar som försiland av västkuslbålar på ostkusten kommer all gå som råvara till Ängholmsfabri-ken. Om stöd införs bör del enligl jordbruksnämndens meningtidsbegränsas. Stödet bör enligl nämnden endasi omfalla de fångster som har en direktanknytning lill etl dumpningsförbud i . riktat fiske efterfoderfisk bör således undantas. Förbud mot riktal fiske efter industrifiskråder för övrigt i . Slöd bör ulgå endasi för den sill/strömming somfångals i och förts iland vid kusten av och som levererats lillfiskmjölsfabriken på . Systemels tillämpning underiällas av atl endasten fångslmotlagare är aktuell. Denna skulle lämna de fångslupp-gifter somSvensk fisk behöver för alt belala ut prisstödet direkt lill stödberätligadefiskare. Föreningen har under hand accepterat en sådan uppläggning. har inte tagil ställning fill frågan omstorleken av ell evenluellt stödbelopp i öre per kg. I fråga om finansieringen av ell fraklslöd erinrar nämndenom all enligl de nuvarande av statsmakterna fastställda riktlinjerna ärfiskprisregleringen begränsad till all avse konsumlionsfisk. Därvid har ocksåi princip Prop.1980/81:198 11 gälltalt stödåtgärder ansetts kunna omfatta endasi sådana fiskslag som belagts medprisregleringsavgift. För foderfisk utgår ej någon regleringsavgift. Svenskfisk är i princip positiv lill all någon form av slöd lämnas lill fiskare förvissa råvaror som bearbelas av den svenska fiskmjölsfabriken. Fömtsättningarför elt sådanl stöd bör enligt Svensk fisk vara dels alt slödel maximeras genomelt tidsbegränsat totalbelopp och genom en maximerad ersättning i öre per kg,dels atl slödel ges för sill, strömming och skarpsill som erhålls som bifångsler,dels slulligen att stödel inle sätts så atl handelns och industrins möjligheteralt erhålla råvara hindras, försvåras eller fördyras. Föregen del anser jag atl elt fraklslöd för foderfisk från i nuvarandeläge är moliveral. Del dumpningsförbud som avser all införa fr.o.m.den 1 juli 1981, och som har sin grund i en inlernationell överenskommelse, syflarlill alt ta tillvara en naturresurs. Det bör dock undvikas atl yrkesfiskelgenom förbudei åsamkas pålagliga ekonomiska förluster.