prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Sektion Kemi vid KTH pekar på atldet inte klart framgår av DFE:s förslag hur teknikbevakningen skall ske.Praktiskt skulle detta, enligt sektionen, kunna göras genom att universitetenoch högskolorna fick förslagsvis tio forskarplatser var (ca 1,5 milj. kr./år)för inbjudna utländska gästforskare. Dessutom borde ett motsvarande antalsvenska forskare beredas möjlighet att med medel helt eller delvis från Sverigegästforska vid utländska institutioner och företag. Systemstudier och övergripandestudier, som bl. a. ingår i delprogrammet Tillförselsystem, har tilldragit sigstort intresse bland remissinstanserna. SIND och hänvisar härvid lill det övergripande ansvar, omfattandeäven den kommunala energiplaneringen, som SIND har. DFE föreslår i alternativet lägreekonomisk ram att fusionsenergipro-grammel utgår ur energiforskningsprogrammet.IVA, , . , m.fl. förordarDFE:s huvudförslag, enligt vilket även fortsättningsvis deltar iEuratomsamarbetet pä fusionsområdet. KTHframhåller atl det annars kan bli svårt atl behälla och vidareutveckla denexpertis, som finns på fusionsforskningens område, liksom även ifortsättningen kunna prestera resultat av internationellt intresse på dettaområde. NFR påpekar att de förutsättningar som gäller för EG-samarbetet ochbehov av nationell forskning pä området liksom finansieringen av denna bör bliföremål för en specialutredning. SIND föreslår alt ansvarel förfusionsforskningen överförs till NFR. föreslår enomprövning av det svenska deltagandet i med anledning av altTokamak-principen enligt DFE ej synes vara den lämpligaste. Ett ökat stöd ätden svenska fusionsforskningen borde, enligt , vara tillräckligtför att svenska forskare skall kunna bevaka området, sä som det utvecklas vidutländska anläggningar. Slalens strålskyddsinstilut påpekaratt det är viktigt atl redan på elt mycket tidigt stadium börja diskuterasäkerhetsproblemen kring fusionskraften. Den bild som tidigare uppmålats avdenna energikälla som ren och ofarlig har enligt institutet i flera styckenmycket dålig verklighetsanknytning. DFE föreslår förstärkta insatser påområdet Allmänna energisystemstudier (AES). Verksamheten inriktas på delsstudier av utvecklingsförutsält-ningar för energisystemet med hänsyn tillresursbegränsningar m. m.. dels studier av främst statsmakternas möjligheleralt åstadkomma förändringar 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 494 i önskad riktning. Åtskilliga remissinstanser uttryckersitt stöd för forskningsområdet och förordar i flera fall ökade satsningar.Hit hör UHÅ. humanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet, koncessionsnämndenför milföskydd (i hänvisning till sitt yttrande över DFE:s förslag tillenergiforskningsprogram för perioden /79-1980/81), statens institut förbyggnadsforskning. Byggnads-forskningsinstitutetinstämmer i DFE:s bedömning att verksamheten inom AES-programmet ävenfortsättningsvis bör ha karaktär av tillämpad forskning och utveckling.Programmets forskning bör inriktas pä seklorsöver-gripande, långsikligafrågeställningar. anser dock institutet atl utredningens resonemangom programmets mål och inriktning framstår som ofullständiga. Institutet äroroat för att resultaten från studierna härigenom kommer att väga lätt iförhållande till övriga programs resultat, med påföljd atl helhetsbegreppet ienergipolitiken inte blir så starkt som önskvärt vore. IVA anser atl delredovisade syftet för AES, nämligen att vägleda energipolitiska beslut, intehar uppfyllts pä ett sätt som står i proportion till insatserna. anser alt studierna i ökad utsträckning bör få en inriktningsom gör att de kan ligga till grund för avvägningar. förbyggnadsforskning anmärker, att delegationen i sin problem översikt intediskuterar utvärderingsforskningens betydelse och möjligheter. DFE föreslär inom programmets ramen särskild funktion med uppgift att sammanställa resultat frän de enskildaforskningsprojekten lill en syntes. anser, atldet för de allmänna energisystemstudierna, som tidigare saknat en samladledning, är mycket värdefullt med en särskild sammanhållande funktion försynteser i form av ett s. k. moderprojekt. anser attdet är väsentligl att en omställning av energisystemet sker på sådant sätt, altnegativa effekter på sysselsättningen kan begränsas. Styrelsen finner detdärför angeläget att effekterna av olika energiformer på sysselsättningen,regionalt och branschvis, närmare analyseras. Programmet omfattar sådannaturvetenskaplig och leknisk grundforskning som bedöms vara värdefull för detframtida energisystemet, men som ej stöds som en nödvändig del av övrigaprogram. SIND och anser det viktigt alttillräckligt stöd ges till denna typ av forskning och har heller inget attinvända mot alt NFR. STU och handhar delprogrammen.STU framhåller att nackdelen med alt lägga huvudansvaret för grundforskning hosen halv- 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 495 kommersiell organisation som Studsvik är alt man inte harsamma överblick som de centrala anslagsorganen STU och NFR. Det finns såledesett samspel mellan grundforskning och tillämpad forskning och utveckling genomalt grundforskning kan leda till fortsättningsprojekt, och den tillämpadeforskningen kan i sin tur visa på behov av grundforskning. För atl la tillvaradessa möjligheter enligt STU behövs en samlad syn på området. Energiteknisktcentrum vid CTH liksom Sektion Kemi vid KTH anser att konkurrensen avprincipiella skäl skall vara fri mellan olika forskningsgrupper och-institutioner när det gäller resurstillskotten. Sektion Kemi pekar på attStudsvik inte har någon specifik kompetens på området ifråga och därför skallkonkurrera med övriga institut och högskolor om projekten. Basresurser förenergiforskning bör enligt Sektion Kemi inte ges som projektanslag utan sombasanslag. anför beträffande samordningen: Den energirelateradegrundforskningen bör samordnas mellan programorganen NFR, STU och samt BFR, NE och TFD och inriktas pä en rationell och effektivforskningsorganisation som gynnar samhällets behov av minskad oljeimport.Härigenom borde risken för överlappning av forskningsresurser och dubbelarbeteelimineras. Utvärderingen av forskningsresultat borde också bli bättre och meröverskådlig. 2.11 Utbildning samt forskar- och basresurser viduniversitet och högskolor Några remissinstanser tar uppfrågan om tillräckliga personalresurser finns för ett utvidgatenergiforskningsprogram. TCO varnar för en satsning enligt DFE:s högrealternativ som kan leda till en överströmning av kvalificerade forskare ochtekniker från andra mindre gynnade sektorer på etl sätt som skapar icke önskadeproblem. Liknande synpunkter framförs från byggnadssslyrelsen och . Salsning på kunskapsuppbyggnad,förstärkta forskar- och basresurser vid universitet och högskolor förordas avflertalet remissinstanser. a. UHÅ. humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, slalens . Vetenskapsakademienoch uttrycker behov av en hög kvalité påforskning, delvis med syfte att kunna etablera ett fruktbart internationelltsamarbete. RRV menar atl de programansvariga organen i ökad utsträckning börkunna bereda högskolorna bättre förutsättningar för en mera beständigktinskapsupp-byggnad inom särskilt angelägna teknikområden. Detta kan enligtverket ske I.ex. genom fleråriga ramprogram. understrykervikten av alt frågan om långsiktig kompetensuppbyggnad och kunskapsgenereringbehandlas samlat av de ansvariga myndigheterna. En ökad samplanering mellanprogramorganen och UHÄ skulle enligl nämnden vara önskvärd. 1980/81:90 Bilaga I.2I Industridepartementet 496 Även THE påpekar att stödbehovföreligger för mer långtgående kunskapsuppbyggande insatser, vilket börbeaktas vid utformningen och genomförandet av energiforskningsprogrammel.Arbetsgruppen erinrar också om alt betydande resurser för energiforskninganvisats inom olika departements anslagsramar. Det är dock ej falletbeträffande , vilket är en nackdel för forskningen vidde tekniska högskolorna enligt THE, som vidare anför: En nödvändig förutsättning för alten institution utan men för den primära uppgiften, alt bedriva forskning ochutbildning, skall kunna göra en insats inom ett speciellt forskningsområde somenergiforskningen är dock alt för den primära uppgiften erforderligabasresurser är för handen. Del som ofta saknas är forskartjänster underprofessorsnivän. De tekniska fakulteterna är i delta avseende extremt illalottade. noterar atl utbildningsfrågorinte hör hemma i energiforskningsprogrammet. Verket anser dock alt dessafrågor måsle belysas på ett mer övergripande säll än vad som gjorts av DFE samtatl utbildning bör komma till stånd även på "lägre" nivåer änforskarutbildningen. Energitekniskt centrum vid CTH konstaterar att allapåpekanden om behovet av basresurser för forskning och högre tekniskutbildning endast har lett till atl DFE avser atl "initiera enundersökning". anser det beklagligt att fråganom storleken av resurstilldelning till programorganen, varav ochhögskolor erfarenhetsmässigt tar i anspråk en betydande del, behandlas heltfrislående från de anslag som i annan ordning (över annan huvudtitel) lämnaseller borde lämnas till universitetens och högskolornas forskning. vid Stockholmsuniversitet pekar på ett stort behov av att etablera tvärvetenskapliga centrainom universitet och högskolor. Motivet härför är enligt institutionen att energigriper in i snart sagt all samhällelig individuell verksamhet. För all förståoch utveckla energisystemet krävs att en mer övergripande kunskap byggs uppbåde vad gäller forskning och grundutbildning. Möjligtvis kan enligt institutionensmening uppbyggande av energilinjer i ulbildningen vara ett steg på vägen. 57'L' omtalar atl man har för avsikt all redan innevarandebudgetär försöka få till stånd forskarutbildning vid KTH beträffande kemisklagring för alt om ca är de nyutbildade forskarna självständigt skall kunnaarbeta vidare inom högskolorna eller hos industrin. föreslår atl medel avdelasför att träffa överenskommelser med ell eller annat tiotal väl dokumenteradeuppfinnare för alt de under erforderlig lid uleslutande ska ägna sig ålnyskapande insatser inom energiområdet. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 497 Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn i Studsvik. Sammanfattningav och remissyttranden över R2-utred-ningens betänkande (Ds 11980:9) 1 Sammanfattning av betänkande' Som grund för sina överväganden har utredningensammanställt ett antal utgångspunkter av allmän natur, ägnade att klargöraR2-verksam-hetens funktion och fömtsättningar i det svenska samhället: ISverige kommer att finnas kärnkraftverk under de närmaste decennierna.Insatser för deras säkra och ekonomiska drift och avveckling är angelägna(energipolitisk utgångspunkt). Insatserför att främja industrins innovafionsverksamhet, tekniska kvalitet ochkonkurrenskraft är angelägna (industripolitisk utgångspunkt). Detär angeläget att förstärka statens anslag till forskning för att bl. a.vidmakthålla svensk utvecklingspotential på olika områden, varvid den del avanslagen som ställs till förfogande för forskningsråd och högskoleenheter böranvändas enligt de kriterier dessa själva ställer upp (forskningspolitiskutgångspunkt; jfr prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 2). Pågmnd av den statsfinansiella situationen kommer något nämnvärt utrymme förgenomförande av kostnadskrävande kommittéförslag inte att föreligga under denärmaste åren (dir. 1978:40). Utgångspunkten skall vara att förslag skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagenavser (dir. 1980:20). Energiproduktioneni skall normalt belastas med kostnaden för erforderlig tillsyns- ochutvecklingsverksamhet m.m. (finansiell sektor-ansvarsprincip;jfrt.ex.direktiven för , dir. 1978:102). Vidbedömning av frågan om nedläggning av R2-verksamheten måste också beaktassambandet mellan reaktordriften och den övriga kärntekniska verksamheten iStudsvik. "Bolagetsnuvarande planer baseras på förutsättningen att kärntekniken även ifortsättningen kommer att utnyttjas för den inhemska energiförsörjningen.Utbyggnaden av kärnkraften kommer dock att stagnera inom landet medanexportmarknaden bedöms möjlig alt utveckla vidare. Mot denna bakgrund inriktasbolagets kärntekniska resurser gradvis alltmer mot bränsleundersökningar,avfallsteknik samt säkerhet och skydd vid drift och underhåll avkärnkraftanläggningarna." (lillindustridepartementet med anhållan om medelstillskotl.) 'Detta avsnill aren något bearbetad version av betänkandets kapitel 6. 32 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet - "Mot bakgrund av de åtgärder jag nu harförordat och som komplement till de riktlinjer som har meddelats förbolagets verksamhet (prop. 1977/78:110 och 1978/79: 115) är det enligt minuppfaUning rimligt att framhålla, att ett bolag av Studsviks karaktärgivetvis.inte kan beräknas uppnå företagsekonomisk lönsamhet i gängsebemärkelse. De krav som staten som ägare bör ställa pä bolaget bör uttryckasdels i termer av bidrag till den lekniska utvecklingen inom energiområdet(kompetens, resultat av forsknings- och utvecklingsarbete, efterfrågan påföretagets tjänster etc.) dels i form av att planer och budget följs. Dessafrågor bör enligt min uppfattning kunna tas upp lill närmare behandling sedanbolagets nu inledda åtgärdsprogram för det kortare tidsperspektivet fram tillår 1981 har börjat avsätta resultat." (Föredraganden i prop. 1979/80: 18,föranledd av nyssnämnda skrivelse från Studsvik.) 1.2Tekniska och säkerhetsmässiga möjligheter att bibehålla driften vid R2 Av de intressentenkäter som redovisas i avsnitt 4.1i betänkandet framgår att R2-anläggningen, i fråga om prestanda ochflexibilitet i användandet, uppfyller aktuella krav och ej kan anses omodern. Förutsedda användningar under det närmastedecenniet kräver inga väsentliga om- eller tillbyggnader utöver demodifieringar i säkerhetssystemet som pågår. Vid behandling av frågan om fortsatt drift av R2och R2-0 efter utgången av nu gällande tillstånd kommer statenskärnkraftinspektion (SKI) att göra en kompletterande säkerhetsanalys. Denna kangälla bl. a. eventuella åldringsfenomen i reaktor- och säkerhetssystem,utbildningsprogram för drift-och underhållspersonal och jordskalvs inverkan påanläggningen. Vidare avser () fastställa nyagränser för utsläpp av luftburen radioakUvitet för såväl R2-anläggningen somandra anläggningar i Studsvik. Myndigheterna kan ej nu förutse om denna granskningleder till krav på väsentlig ombyggnad eller omfattande ändring avutbildningsprogram. förväntas inom överskådlig framtidvara det enda land som kan leverera höganrikat uran för bränsle till R2. Som enföljd av aviserade framtida inskräkningar i leveranser av höganrikat uranför forskningsreaktorer kan dock övergång i R2 från anrikningsgraden till45% eller, på , till bli nödvändig. Övergång till 45%väntas ej medföra avgörande prestandasänkningar men väl ökade bränslekostnader.Övergång till den lägre anrikningsgraden, om den överhuvudtaget blir teknisktoch ekonomiskt möjlig, väntas ej bli aktuell . Mot denna bakgrund finner att såvittnu kan bedömas finns inte några tekniska eller säkerhetsmässiga hinder förbibehållande av driften vid R2 och R2-0 . Prop.1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 499 1.3 Motiv för fortsatt drift vid R2 Behov och önskemål som framförtsvid enkäter och intervjuer finns sammanfattade i kapitel 3 i betänkandet. Den dominerande användningen av R2avser f. n. kärnbränsleulveckling för lättvattenreaktorer och därmedsammanhängande materialprovning. Det framtida behovet av R2 harlidigare undersökts av . Den rapporterade att ingenav de intressenter som utredningen haft kontakt med ansåg atl R2-reaktorn päsikt var motiverad av annat än rent forskningspolitiska skäl. Denna bedömning står sig ej längre.Under arbete har framkommit att behovet av insatser förbränsleutveckling för lättvattenreaktorer kan väntas kvarstå under avsevärdtid, kanske decenniet ul. Detta gäller såväl svenska kunder (direkt Asea-Atom,indirekt kärnkraftproducenterna och tillsynsmyndigheterna), som utländska(däribland Asea-Atoms samarbetsparter). Denna markant ändrade marknadsbildsammanhänger med att nya behov och möjligheter uppstått att förbättrabränsleprestanda i lättvattenreaktorer som skärpta krav kommit attställas pä experimentell verifiering av nya bränslekonstruklioner. Möjligheter att tillgodose dessabehov är väsentliga såväl för Asea-Atom såsom ledande kärnbränsletillverkare,som för svenska kärnkraftproducenter såsom avnämare av kärnbränsle. Härföreligger sålunda både industripoliliska och energipolitiska motiv förfortsatt drift av R2-reaktorn, som för dessa undersökningar har specielltlämpliga egenskaper. 1.3.2 Kämsäkerhelsforskning och resursberedskap Man kan förutse behov av nyasatsningar inom kärnsäkerhetsområdet. Sådana har föreslagits avreaktorsäkerhetsutredningen och SKI har utarbetat en handlingsplan försäkerhetshöjande åtgärder. Även om därvid undersökningar i R2 ej kommer attvara framträdande är lillgången till den tekniska och vetenskapliga kompetenssom finns samlad kring R2-anläggningen en väsentlig resurs som det är angelägetatl bevara för säker-hetsinriktade insatser. (Se vidare avsnitt 1.4.6.) Motsvarande motiv gäller i fråga omStudsviks medverkan i beredskapsorganisationen mot kärnkraftolyckor ochtillhörande utbildningsverksamhet, i fråga om behovet av tillgång tilllaboratorierna för aktiva material och i fråga om verksamhet inomavfallsområdet. Neutronspridning utgör etl viktigtverktyg för grundläggande studium av fasta och flytande ämnens struktur inom fysik,kemi, biologi och materialvetenskap. Här finns många lovandeforskningsområden, såsom framgår 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 500 avden snabba utbyggnad som skett och fortfarande sker i mångaländer. De svenska forskningsinsatserna baserade på R2 ochR2-0 har avsevärd omfattning och god kvalitet. De satsningar som görs ochplaneras har gott stöd inom det svenska vetenskapssamhället och avnaturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). För huvuddelen av den aktuellaforskningen är R2-reaktorerna väl lämpade. Den isotopproduktion för medicinska ändamål somKabi Diagnostica bedriver i anslutning till R2-reaktorn är av relativt ringaomfattning och är utsatt för stark utländsk priskonkurrens. I huvudsak är detendast produktionen av teknetium-99m, med dess korta halveringstid, som kan hakonkurrenskraft. Även om radiofarmakatillverkningen av ekonomiskaskäl borde inskränkas så kan det tänkas föreligga beredskapsskäl för attbibehålla möjligheten till inhemsk produktion vid avspärrning. Klarhet har intekunnat vinnas pä denna punkt. Den fysiska avvecklingen av R2-anläggningen är enmåttligt svår uppgift, bl. a. eftersom R2-bränslet rutinmässigt återsänds tillUSA medan mängden högaktivt avfall i övrigt är liten. Detfinns i huvudsak två strategier för avveckling: Anläggningen demonteras delvis och försättsi ett sådant tillstånd att den kan lämnas med minimal övervakning som vissa byggna der frigörs för annan användning; den slutliga avvecklingen, då allt radioaktivt material hopsamlas, förpackas och borttransporteras till slutförvaring och resterande aktiva byggnader rengörs, sker först . - Hela avvecklingen genomförs på en gäng; om enanläggning för slutför ännu ej finns tillgänglig förpackas avfallet i behållare som senare kan överföras i slutförvar. Den senare strategien har bl. a. fördelen altordinarie personal med kännedom om anläggningen kan medverka under helaavvecklingsprocessen och att byggnaderna blir tillgängliga tidigare, medan denförra har fördelen av aktivitetsnedgång . Avveckling av reaklordriften beräknas fysiskt kunnapåbörjas ca ett är efter det alt beslut fattats. Avställningen av reaktornföregås av en årslång period av successivt minskande experimentell verksamhet.Därefter krävs 1 1/2 till för överföringen till övervakat tillstånd. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.22 Industridepartementet 501 reducerasR2-personalen från 90 till 10, varvid halva reduktionen sker dä driften upphör.Behovet av personal för strålskyddsfrågor och service är relativt stort iavvecklingsskedet, men minskar sedan till enbart övervakningsuppgifter. Omalternativet med omedelbar slutavveckling väljs krävs ytterligare ,varefter ingen personal erfordras. De direkta nedläggningskostnaderna fram tillövervakat tillstånd kan uppskattas till ca 75 milj. kr. i 1979 årspenningvärde, ungefär svarande mot nuvarande statliga driftbidrag(23 milj. kr. Därtill kommer visst intäktsbortfall, böter för ejfullgjorda kontrakt, kostnader för personalavveckling, utrangering av vissaanläggningstillgångar m. m- Det slutliga tillskott som erfordras föravvecklingen ulöver ovan angivna 75 milj. kr. är ca 28 milj. kr. (exklusivepersonalavvecklingskostnader), dvs. något större än det statliga driftbidragetför . Går man vidare till slutlig avveckling har kostnaden, inklusivekostnader för slutförvaring och för en senare rivning av byggnader, grovtuppskattats till 20 milj. kr. Väljs stegvis avveckling uppskattas kostnaden förövervakning till ca 1 milj. kr. Enligt utredningens mening bör av praktiska skälsnarare än ekonomiska hela avvecklingen genomföras på en gång. Kostnaden bördärvid visserligen i princip bli lägre än totalkostnaden för den stegvisa avvecklingen.Det behöver emellertid ej bli så i praktiken, eftersom en senarelagd slutavvecklingförmodligen skulle kunna utföras med förbättrad teknik. Finns ingenslutförvaringsanläggning vid nedläggningstillfället, kan mellanlagringenmedföra viss kostnad. En tidig avveckhng av R2-anläggningen skulle ledatill att för 1980-talet planerade arbeten ej kan genomföras eller måstegenomföras i utländska reaktorer. Med hänsyn till att dessa arbeten i betydandeutsträckning är angelägna, såsom redovisats ovan under 1.3 Motiv för fortsattdrift vid R2, bör frågan om avveckling övervägas mot bakgrund av en bedömningav de tekniska och ekonomiska möjligheterna för de svenska intressenterna attgenomföra undersökningar i utländska reaktorer. De reaktorer i som för kärnbränsleutvecklingär lämpliga som ersättning för R2 är i första hand HFR vid den nederiändskaforskningsstationen i Fetten, samfinansierad av och FörbundsrepublikenTyskland inom ramen för Cenlre, och SILOE vid det franskaCentre d'Études Nucléaires de , möjligen även OSIRIS vid Centred'Études Nucléaires de Saclay. HFR är väl belagd med bränsleutveckling underde närmaste åren och det förefaller svårt att där bereda utrymme även för ettkraftigt reducerat svenskt bränsleprovningsprogram. Ej heller de franskareaktorerna kan väntas ge nämnvärt utrymme. 1980/81:90 Bilaga1.22 Industridepartementet 502 kommervid en nedläggning att också R2:s utländska kunder kommer att efterfråga ledigkapacitet för bränsleprovning. Situationen är därför inte gynnsam för svenskaintressenter som vill komma in i utländska reaktorer för kärnbränsleutveckling. Liksom i Studsvik är det regel att kunder frän detland som finansierar en forskningsreaktor ej alls eller endasi till obetydligdel betalar för tillgången till en bestrålningsplats utan endast förtillkommande tjänster. Så är I.ex. fallet i Petten, där nederiändska ochvästtyska kunder slipper betala bestrålningsavgift. Svenska kunder kan i vissmån kompensera sig genom att i ökad utsträckning medverka i internationellasamforskningsprojekt. En överflyttning av Asea-Atoms kommersiellt intressantabränsleprovningar till utlandet skulle emellertid avsevärt öka företagelskostnader, dels genom beslrålningsavgifterna, dels genom försvåradetransporter av bestrålat bränsle, och därmed försämra dess konkurrenskraftgentemot andra kärnbränsletillverkare. Härtill kommer att grunden förförelagels samarbete med utländska parter, amerikanska och japanska, skulle iavsevärd grad försvagas vid nedläggning av R2. 1.4.4Konsekvenser för naturvetenskaplig forskning Som alternativ reaktor till R2 förnaturvetenskaplig forskning är endast den danska DR3 i Ris0 intressant. Övriganordiska reaktorer erbjuder klart sämre möjligheter. Det nuvarande utrymmet vidDR3 medger eniellertid direkt överflyttning av svenska instrument, program ochforskare endast i begränsad utsträckning.