prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Lagen omlryckl 1979:334. Prop.1980/81:20 Bilaga 2 Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. I det följande kommer jag att presentera förslag tillbesparingar inom verksamhetsområde som sammantaget uppgårlill 108 milj. kr. under /82. Vad gäller det internationella utvecklingssamarbetetföreslår jag ändringar som - inom ramen för enpro-centmålet - innebär attbelastningen på statsbudgeten minskar med 100 milj. kr. Resterande 8 milj. kr.hänför sig till besparingsåtgärder inom utrikesförvaltningens område. m. m. I enlighet med vad jag redovisat i bil. 6 till prop.1979/80: 100 har en systematisk omfördelning avpersonalresurser skett för att tillgodose behov av förstärkningar inom de delarav utrikesförvaltningen som expanderat. Vidare har där så bedömts möjligtarbetsuppgifter överförts från utsänd till lokalanstältd personal. Dessatillvägagångssätt har varit effektiva när det gäller att undgå krav pånytillskott av resurser. Jag har för avsikt att även fortsättningsvis utnyttjade möjligheter som på detla vis står till buds. En besparingseffekt uppnåsockså genom överföring av tjänster från utlandsmyndigheterna tilldepartementet, inte minst till dess beredskapsstyrka. Därigenom underlättasdepartementets möjligheter att bistå ufiandsmyndigheter och enheter medtillfälliga förstärkningar i samband med semestrar, särskilda arbetstopparetc. Dylika arrangemang för tillfälliga förstärkningar i trängda lägen är enförutsättning för att enheterna i departementet och utlandsmyndigheterna skallkunna ha en minimal 1 1980/81. Prop.1980/81:20 2 Från bäde statsfinansiell och långsikfigpersonalpolitisk synpunkt är det mera fördelaktigt att reserven för dylikaförstärkningar är placerad i än på fältet. En undersökning har påbörjats för att utröna vilkautlandsmyndigheter som skall dras in eller minskas. Förberedelsetiden haremellertid varil för kort för att nu slutligt lägga fast vilkautlandsmyndigheter som skall omfattas av åtgärderna. Jag avser att föreslåregeringen all 3-5 utlandsmyndigheter berörs. Jag återkommer lill frågan i1981 ärs budgetproposition. Densammanlagda besparingseffekten härav beräknas till 4 milj. kr. Nedläggningeller minskning av vissa myndigheter innebär en besparing bl.a. genom all dedyrare utsända tjänsterna förs över till departementet eller förs över stal iavvaktan på förestående pensioneringar. minskar kringkostnaderna förutsända tjänster. Självklart kan inte de föreslagna nedskärningarna ske utanvissa svårigheter. Jag vill i detta sammanhang framhålla, all i ovan nämndaundersökning ingår en bedömning huruvida bevakning på vissa platser kan skefrån nyinrättade olönade konsulat eller från närliggande lönadeutlandsmyndigheter. Jag föreslår vidare alt chefsfunktionen på ambassaderna iColombo, och Vienliane (där chefspost avses inrättas genom omdisponering)sammanförs med funktionen som chef för biståndskontoret. Verksamhetenpä dessa ambassader domineras av arbete med det internationella utvecklingssamarbetet.Jag bedömer besparingseffekten till . Slutligen föreslår jag att det lönade konsulatet i SantaCruz de dras in, vilket medför en besparing om . Övrig information om i utlandet Under tredje huvudtitelns anslag D 3. Övrig information omSverige i utlandet finansieras sådant informations- och erfarenhetsutbyte medutlandet som sker i regi samt bidrag till Svensk-internationellapressbyrån och Ingenjörsvelenskapsakademien. Jag föreslår att den del ayanslaget som avser samordnad informationsverksamhet under /82bibehålls vid samma nominella nivå som under innevarande budgetår. Jagberäknar att åtgärden motsvarar en besparing om . har under senare är successivt byggtupp ett system med avgiftsbelagd kommersiell verksamhet vid ambassaderna iAthen, , Buenos Alres, , , , , ochWashington. Jag föreslår alt den avgiftsbelagda verksamheten införsvid ytterligare några ambassader. Detta beräknas innebära ökade Intäkter förstatsverket om 1,7 milj. kr. under /82. Den översyn över de löpande utgifterna iutrikesdepartementet som jag Prop.1980/81:20 3 harlåtit utföra har givit vid handen att departementets representation i sambandmed utländska besök i kan minskas. Jag beräknar att detta Innebär enbesparing om . Vidareförutser jag vissa besparingsmöjligheter när det gäller ombyggnadsarbeten förambassaden i . Slutligenöverväger jag ytterligare besparingsmöjligheter inom utrikesförvaltningensområde. Häribiand villjag nämna höjda avgifter för den del av verksamheten vidutlandsmyndigheterna som utgörs av tjänster till allmänheten, t. ex. vad gällerarvsärenden. Jag avser återkomma till dessa frågor i annat sammanhang. Ovanbeloppsmässigt specificerade förslag lill besparingar och avgiftshöjningaruppgår till ca 8 milj. kr. under /82. Underhänvisning till vad jag i detta sammanhang anfört hemställer jag att regeringenbereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört i det föregåendeom besparingar inom utrikesförvaltningens område. IOECD:s statistik över västländernas bislåndsutbelalningar liggerSverige högst av BNP. Närmast följer Nederiändema och på 0,och . Av samtliga är det endast dessa fyra somuppnått del av FN fastlagda 0,7-procentmålet. Genomsnittet för DAC-länderna lågär 1979 på av BNP, vilket är något lägre än . (FN:s 0,7procentmäl avser faktiska utbetalningar, medan det svenska enprocentmålet avserbistånds-anslagen). Västländernasekonomiska problem kan inle lösas utan ell vidgat och fördjupat internationelltekonomiskt samarbete. generöst och långsiktigt bistånd är inte bara enmoralisk skyldighet och ett uttryck för vär solidaritet med i derasutvecklingsansträngningar, ulan också tillsammans med andraresursöverföringar - ett led i ansträngningarna att stimulera världsekonomin. OECD-ländernasekonomier skulle drabbas hårt om , pä grund av otillräckligt biståndoch svära bytesbalansproblem, tvingades skära ned den förutvecklingsanslrängningarna helt nödvändiga importen. En sådan nedskärning avimporten skulle särskilt hårt drabba jordens allra fattigaste länder, för vilkadet inte finns något reellt alternativ lill gåvobistånd. I jordens storafaltigbälten - i södra och i söder om är ett ökat bistånden fråga om stora befolkningsgruppers överlevnad. Motdenna bakgrund anserjag det viktigt att , trots svåra ekono- Prop.1980/81:20 4 miskaproblem, inte viker från sitt biståndsansvar utan fortsätter ett generöst,långsiktigt och flexibelt biståndssamarbete. Enprocentmålet ligger fast. /81 har beslutat om en ökning av biståndsanslagen med600 milj. kr., eller 13,5 %jämförl med /80. /82 föreslår jag förändringar, som tillsammans innebär attbelastningen på statsbudgeten minskar med 100 milj. kr. i förhållande till enanslagsnivå motsvarande samma andel av bruttonationalprodukten som /81. Åtgärdernabör vidtas enligt följande: Enligtbeslut av (prop. 1975: I, bil. 5) skall biståndsramen för ett visstbudgetär baseras pä den BNP-prognos, som görs för det kalenderår under vilketförslaget framläggs. Ramen för /82 skall alltså beräknas påBNP-prognosen för . Föratt få ett mätt pä landets samlade ekonomiska utveckling används traditionelltden beräkning av bruttonationalprodukten (BNP) som ingår inationalräkenskaperna. BNP motsvarar värdet av alla de varor och tjänster somproduceras i landet . För beräkning av biståndsramen används iSverige BNP till marknadspris, dvs. värdet av landets totala produktionuttryckt 1 löpande priser. BNP-beräkningarnahar dock en avgörande svaghet: de tar inte hänsyn till nettot av löner, räntoroch andra kapitaltransaktioner med utlandet. Med högautlandsupplåning och därav följande höga räntekostnader, är BNP inte längreett rättvisande mått pä den svenska ekonomins bärkraft. Statistiskacentralbyrån kommer i nationalräkenskaperna att införa begreppetbruttonationalinkomst (BNI). Bruttonationalinkomsten till marknadsprisdefinieras som BNP plus den s.k. nettofaktorintäkten från utlandet, dvs.nettot av löner, räntor och andra kapitaltransaktioner med utlandet.Omfattningen av räntebetalningarna pä den svenska statsskulden gör attnettofaktorintäkten är negativ, varför BNI är något lägre än BNP. DåBNI tar hänsyn till de stora räntebetalningarna till utlandet är detta mått merrättvisande än BNP när del gäller landets verkliga ekonomiska styrka. Jagföreslår därtor alt biståndsramen för /82 liksom tidigareberäknas till något mera än och att denna andel beräknas påbruttonationalinkomsten för . Medtanke på att bruttonationalinkomsten ännu inle integrerats i nationalräkenskaperna,är det inte möjligt alt ge någon mer exakt prognos över BNI och BNP för år1981. Att beräkna ramen för biståndsanslagen på BNI i stället för på BNP tordedock komma att Innebära en minskning av belastningen på statsbudgeten istorleksordningen 60 milj. kr. för /82. 1980/81:20 5 Utöver de ordinarie bislåndsanslagen underutrlkesdepartemenlets huvudtitel (littera C. Inlernationelltutvecklingssamarbete) finns i statsbudgeten en rad andra utgifter som f. n.belastar andra huvudtitlar, men som i verkligheten avser u-lands- ochbiståndsverksamhet. För att ge en korrekt bild av kostnader för detinternationella utvecklingssamarbetet bör dessa utgifter redovisas i anslutningtill biståndsanslagen och avräknas mot biståndsramen. Det gäller följandeverksamheter och anslag: Biståndets administrativa kostnader, främstutgifter avseende löner, reseersättningar m. m, för för interna tionellt utvecklingssamarbete och utlandsmyndigheternas arbete med bislåndsfrågor, vilka belastar anslaget A. I under huvudtitel, samt vissa kostnader som finan sieras ur huvudtitel för svenska skolor av sedda för barn lill svenska biståndsarbetare. En schablonsumma för administrativa kostnader ca 15 milj. kr. - avräknas under innevaran de budgetår från biståndsramen. Schablonen har dock inle svarat mol den verkliga kostnaden och bör höjas till 38 milj. kr., vilket medför en minskad belastning på statsbudgeten med 23 milj. kr. - Den del av bidrag till den beslutadeGemensamma Fonden för lagring av råvaror som under kommande budgetår avses belasta huvudtitel. Huvuddelen av bi drag belastar under Innevarande budgetår bislåndsanslagen. Om ges hela bidrag till Gemensamma Fonden finansieras ur bi slåndsanslagen minskar statsverkets samlade utgifter med ca 3 milj. kr. Den del av reguljära bidrag till FN samttill vissa av , som enligl nuvarande regler får redovisas som bistånd i biständsslatislik, uppgick lill ca 9 milj, kr. För /82 bör dessa kostnader avräknas mot biståndsra men. - Därutöver föreslår jag att koslnader föröverjöring till av jlyktingar från avräknas från biståndsramen. Dessa ut gifter, som /81 beräknas lill ca 5 milj. kr., belastar f.n. huvudtitel. Jag bedömer att den totala belastningen för statsverketkommer att minska med ca 100 milj. kr. under /82 lill följd avovan föreslagna åtgärder inom det internationella utvecklingssamarbetets område. Underhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkänna de riktlinjer som jag har förordat i detföregående. Prop.1980/81:20 Bilaga 3 1980/81:20 I Föredragande: statsrådet mark Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM FÖRSVARSDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE Chefen för budgetdepartementel har tidigare denna dagredovisat bakgrunden till och inriktning av besparingsarbelet inomstatsverksamheten. I del följande redovisas förslag lill riktlinjer förbesparingar inom försvarsdepartementels verksamhetsområde för budgetåret1981/82 samt vissa nya översynsprojekl. [ I ] Besparingar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde för /82 Enligt försvarsbeslut (prop. 1976/77:74 bil. I s.138, FöU 1976/ 77: 13, rskr 1976/77:311) skall utgiftsramarna fördel militära försvaret och för civilförsvaretkompenseras för den allmänna prisutvecklingen enligl neltoprislndex (NPl). Ienlighet härmed har regeringen (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 86) begärtriksdagens bemyndiganden att justera utgiftsramarna för /81 medhänsyn till prisutvecklingen enligt NPL (FöU 1979/80: 13, rskr1979/80:316) har lämnat de begärda bemyndigandena. Anslagen inom utgiftsramarna för det militära försvaretoch för civilförsvaret är för /81 beräknade i prislägetfebruari 1979. Prisregleringen är avsedd att täcka pris- och löneökningar frånfebruari 1979 lill medelprisläget för /81. 1979/80: 100(bil. 7 s. 83, 94, 279 och 324) bedömdes pris- och löneökningarna svara mot ca2 100 milj. I 1980/81. Prop.1980/81:20 2 kr.för det milhära försvaret och ca 55 milj. kr. Dessa belopphar 1 statsbudgeten tagits upp under Ijärde huvudtitelns anslag A 5. Regleringav prisstegringar för del militära försvaret och G 4. Reglering avprisstegringar för civilförsvaret. Regeringen(prop. 1979/80: 100 bil. 7 s. 77) har föreslagit en planeringsram för detmilitära försvaret för perioden /81-1984/85 som svarar mot planeringsramenenligt försvarsbeslut. (FöU 1979/ 80:19. rskr 1979/80:326)har beslutat om én planeringsram som är ca . Regeringen(prop. 1980/81:4) har därefter återkommit till och föreslagit enplaneringsram som svarar mot försvarsbeslut. Nästaförsvarsbeslut avses fattas och gälla för perioden1982/83-1986/87. Beslutet förbereds bl.a. genom alt 1978 ärs försvarskommittéprövar de olika lolalförsvarsgrenarnas utveckling efler . Denstatsfinansiella situation som chefen för budgetdepartementet tidigare dennadag har redovisat nödvändiggör enligl min mening besparingsåtgärder inomfjärde huvudtiteln. Jag förordar därför att utgifterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde för /82 begränsas medtotalt 300 milj. kr. Åtgärdernaskall genomföras så alt de inte får negativa konsekvenser för vårt försvarsberedskap och styrka. Besparingarna bör mol denna bakgrund inriktas molbyggnadsverksamheten och mol ytterligare rationaliseringar inom områdetledning och förbandsverksamhet. Jagkommer ärs budgetproposition att till regeringen anmäla förslagbeträffande besparingarnas fördelning mellan ä ena sidan det militäraförsvaret och civilförsvaret, ä andra sidan övrig verksamhei inom fiärdehuvudtiteln. Jagräknar vidare med alt regeringen i budgetpropositionen liksom tidigare årkommer att dels föreslå utgiftsramar för det militära försvaret ochför civilförsvaret som svarar mol försvarsbeslut, dels begärabemyndiganden av alt justera utgiftsramarna med hänsyn lillprisutvecklingen enligl NPI. Dessa bemyndiganden bör enligl min mening kunnautnyttjas så, att utgifterna för det militära försvaret och för civilförsvaretbegränsas enligt vad jag här har anfört. Jag ser det som en fördel att teknikenmed sädana bemyndiganden gör del möjligt för att besluta ombesparingarnas storlek utan att därigenom långt i förväg ange i detalj inomvilka områden som de skall förverkligas. Jagräknar med all återkomma till regeringen 1 dessa frågor vid min anmälan fill1981 års budgetproposition. 1980/81:20 3 Jag hemställer alt regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för besparingar inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde för /82 som jag harredovisat. [2] Översynsprojekt. Vid sidan om arbetel med nästaförsvarsbeslut bedrivs ett omfatiande arbete som syftar till all möjliggörabesparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Som exempel vill jagpeka pä det arbete som inom kommittéväsendet bedrivs av militäraflygindustrikommilté och 1979 ärs materielanskaffningskommitté saml på denständigt pågående rationaliseringsverksamheten under medverkan av försvaretsralionaliseringsinsiilul. Personalminskningen inom försvaret undertioårsperioden och fram till nästa försvarsbeslut bedöms bliomkring 5000 personer eller . 1 försvarets planering ärsåledes en avsevärd besparing genom rationalisering förutsatt. Jag vill häranmäla att jag avser alt ta initiativ lill ytterligare översynsprojekl somsyftar till besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde och somkan medföra besparingar även inom andra områden. Överbefälhavaren har i olika sammanhang förespråkat enökad integrering av civil och militär verksamhei. I sin perspektivplan del 2(ÖB 80) har han bl. a. anfört följande: "Grunden för försvarsmaktens verksamhet i krig utgörsav samhället i sin helhet. Därvid bör den principen gälla all myndigheter ochorganisationer som svarar för en viss verksamhei i fred även skall svara fördenna i krig om verksamheten då skall fortgå. Försvarsmakten utgör en del av samhället. Samhälletsresurser bör utnyttjas pä mest rationella sätt. Därför bör samutnyltjande skepä så många områden som möjligt även i fred. Speciella militära resurser bör ejorganiseras om motsvarande civila resurser finns. Omvänt bör militära resurseri ökad omfattning kunna utnyttjas för civila ändamål i fred." Som exempel på områden där ökat samutnyltjande av resurserbör vara möjligt nämner överbefälhavaren - räddningstjänst,sjuktransporter och sjukvärdsberedskap, främst i fråga om helikoptrar, - havsövervakning,kustbevakning m. m., - utveckling,ulprovning, anskaffning och underhåll av materiel, - projektering,utförande och underhåll av byggnader, - katastrofberedskapför röjning, byggnad av broar och vägar m. m. Jag delar överbefälhavarens uppfattning att ett ökalsamutnyltjande av resurser mellan försvaret och del övriga samhället böreftersträvas. Prop.1980/81:20 4 exempel på områden som överbefälhavaren har gett är enligtmin mening väl valda och listan på intressanta områden kan göras längre. Vissa av de områden som överbefälhavaren anger som exempelhar redan varit eller är föremål för utredning. Så harsjöövervakningskommit-lén (H 1977:05) i sitt betänkande (Ds H 1980: I) lämnat förslag till samordning avövervakningen och räddningstjänsten lill sjöss. Ett resultat av kommitténsarbete är de försök som avses genomföras i med en för marinen,och gemensam informationscentral för sjöövervakning.Vidare arbetar bl.a. räddningsljänstkommillén (Kn 1979:01) med sådana frågorsom överbefälhavaren tar upp. Enligt min mening bör pågående försök ochutredningar inom dessa områden avvaktas och behandlas innan ytterligareinitiafiv tas. Del finns emellertid flera områden för samordning mellanförsvaret och övriga delar av samhället som inle ägnas den uppmärksamhet som deenligt min mening förtjänar. Dessa områden berör inle bara del militäraförsvaret utan också i vissa fall övriga totalförsvarsgrenar. Efler samråd med budgelministern vill jag anmiila att jagavser all läla kartlägga de besparingsmöjligheter som finns inom områdetsamverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer. Jag räknar med attdenna kartläggning kan ge underlag säväl för direkta regeringsbeslut inom olikaområden som för kommittéuppdrag. Kartläggningen bör kunna genomföras medinriktning mot nästa försvarsbeslut. Inom försvarsmakten uppgår kostnaderna för underhåll avmateriel till ungefär I 300 milj. kr. harkostnaderna för materielunderhåll utvecklats ogynnsamt. Detta har bl.a. lelltill all flera utredningar har initierats av såväl regeringen som försvaretsmyndigheter. De flesta av utredningarna behandlar emellertid begränsadeproblem. Mol bakgrund av de statsfinansiella och försvarsekonomiskaförhållandena är del enligl min mening angelägel all koslnaderna förförsvarets materielunderhåll nedbringas. Jag vill däiför anmäla att jag anserdel lämpligt all låta se över dels vilka principer som skall vara grundläggandeför försvarets framlida underhäll av materiel i fred oeh krig, dels hurunderhållsområdet bör dimensioneras och organiseras. Jag hemställer alt regeringen bereder lilllalleatt ta del av vad jag har anfört om översynsprojekl. Prop.1980/81; 20_ Bilaga 4 1980/81:20 I Bilaga 4 Utdrag PROTOKOLL Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. Frän huvudtitel på slalsbudgelenbekostas främst olika sociala irygghelsanordningar som skall ge vård ochservice samt ekonomisk trygghet ät medborgarna. Dessa samhällsinsatser riktarsig främst lill barnfamiljer, åldringar, sjuka och handikappade. Del kan självfalletinte komma i fråga att i besparingssyfte vidla nägra åtgärder som skulle kunnaäventyra vård och ekonomisk trygghet för dessa grupper. De åtgärder inomsocialdepartementets verksamhetsområde som omnämnts av chefen förbudgetdepartementel tidigare denna dag och som jag skall redovisa närmare i detföljande tar sikte på all medverka lill en viss uppbromsning avkostnadsökningarna för staten och den allmänna försäkringen utan att leda lillförsämringar av de grundläggande trygghetsanordningarna. Särskilt väsentligtär alt skydda de mest utsatta grupperna. Det är mot denna bakgrund man skall sedel förslag jag i det följande aviserar om skydd mot höga läkemedels- ochsjukvårdskostnader. För att särskilt värna om de pensionärer som har enbartfolkpension och pensionstillskott kommer jag all återkomma med förslagom förbättring av pensionstillskotten. [I] Ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Beräkningen av pensionsbelopp och andraförmåner m. m. enligl lagen om allmän försäkring görs med ledning av ellbasbelopp. Delta basbelopp fastställs av regeringen för varje månadpå grundval av konsumentprisindex före den månad basbeloppet skallgälla. multiplicerat med det tal som angerförhällan-del mellan det allmänna prisläget (konsumentprisindex) under andramäna-I Riksdagen1980/81. 1980/81:20 2 den före den som basbeloppet avser och prisläget iseptember 1957. Basbeloppet förändras när delta jämförelsetal har ökat ellerminskat med sedan närmast föregäende förändring av basbeloppet skedde.Basbeloppet för har fastställts till . Detla belopp harvaril oförändrat . Chefen för ekonomidepartementet redovisar denna dag motivoch riktlinjer för ändrade beräkningsgrunder för fastställande av basbeloppet.De nya beräkningsgrunderna innebär i huvudsak följande. Liksom f.n. skalljämförelsetalet följa förändringarna 1 det allmänna prisläget. Vid beräkningenskall dock i fortsättningen bortses frän indirekta skaller, tullar och avgiftermen fillägg göras för subventioner. Avgränsningen av indirekta skatter, tullar,avgifter och subventioner skall göras i enlighet med de grunder statistiskacentralbyrån tillämpar vid beräkning av det s. k. neltoprislndex. Dessutomskall vid beräkningen av jämförelsetalet bortses frän direki inverkan påprisläget av ändrade energipriser. De energipriser, som f.n. ingär ikonsumentprisindex avser Ijärrvärme, eldningsolja, hushållsgas, elström ochbensin. De nya reglerna avses att lillämpas första gången vidfastställande av basbeloppet för januari månad 1981. Det innebär allbasbeloppet fastställs t.o.m. enligl nuvarande regler, dvs,t.o.m. För november månad beräknas prisindex medtillämpning av de nya reglerna som underlag för fastställande av basbeloppetför . Därefter följer basbeloppet det nya index och ändras liksomhitlills när indexen stigit sedan föregående basbeloppsändring. Vad jag här har anfört föranleder ändring av I kap. 6<!lagen om allmän försäkring. Ett inom upprättat förslag tilllagändring bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 4.1. Jag hemställer all regeringen föreslår alt antaga förslaget lill lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. [2] Ändring av reglerna för kommunalt bostadstillägg tillfolkpension. Kommunalt bostadstillägg lill folkpension (KBT) har införts isamtliga kommuner och kan utgå lill den som är mantalsskriven i kommunen ochuppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ellerhustrutillägg. Kommunerna bestämmer själva om KBT skall ulgå och vilka grundersom skall gälla. Reglerna för inkomstprövningen är dock fastlagda i lagen(1962: 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension,som ocksä bemyndigar regeringen eller alt fastställa grunderför beräkningen av bostadskostnaderna. Inkomsiprövningsreglerna innebär ihuvudsak att bostadstillägget minskas med en tredjedel av den inkomst somöverstiger folkpensionen (inkl. pensionstillskott) jämte ett belopp på 2000kr. för ensamstående oeh I . för var och en av makarna. 1980/81:20 3 Av de ca 810000 folkpensionärer som f. n. har KBT beräknasca få reducerat bostadstillägg, medan får oreducerat tillägg. KBT administreras av och försäkringskassornaoch betalas ul med folkpensionen.