prop · G40381 · 1980-12-31 00:00:00 — omändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaUning; Regeringenföreslår alt antaga det förslag som har upplagils i bifogade utdragav regeringsprolokoll. 1propositionen föreslås att del belopp som högsl får överföras lill ökas med 600 milj. kr. till 1850 milj. kr.Fjärde fondstyrelsen föreslås bli utökad med en ledamot, all tillsältas päförslag av företrädare för de små och medelstora förelagen. 1fråga om första-tredje fondstyrelsernas lån till en bank, som har lämnat s. k. älerlånav ATP-avgifter, föreslås all räntesatsen skall motsvara räntesatsen försenast uigivna långfristiga stalsobligationslån. Ändringarnaavses träda i kraft . 1 1980/81. 1980/81:81 2 Lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning Härigenomföreskrivs aU 1, 4, 11 och 15 §§ reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning skall ha nedan angivna lydelse. De penningmedel, som enligt 19 kap. 5 § lagen (1962:381)om allmän försäkring skola ingå lill allmänna pensionsfonden, skola på sällnedan siadgas förvallas av fyra särskilda slyrelser, benämnda första, andra, iredjeoch fjärde fondstyrelserna, därvid dock de medel som överföras till fjärdefondstyrelsens förvaltning/å uppgå lill högsl . De penningmedel, som enligt 19 kap. 5 § lagen (1962:381)om allmän försäkring skall ingå till allmänna pensionsfonden, skall på delsätt som nedan stadgas förvaltas av fyra särskilda slyrelser, benämnda första,andra, tredje och Ijärde fondstyrelsema. Därvid/år dock de medel som överförstill fjärde fondstyrelsens förvaltning uppgå lill högsl / . avförsta, andra och tredje fondstyrelserna skall beslå av nio och fjärdefondstyrelsen av elva ledamöter, vilka alla förordnas av regeringen. i förstafondstyrelsen tre efter förslag av sammanslutningar, som företräda kommunernaoch landstingskommunerna, och tre efler förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare; av forsla, andra och iredje fondstyrelserna skallbeslå av nio och tjärde fondstyrelsen av tolv ledamöter, vilka alla förordnasav regeringen. i förstafondstyrelsen tre efler förslag av sammanslutningar, som företräder kommunemaoch landstingskommunerna, och tre efler förslag av rikssammanslulningar av arbetstagare; i andra fondstyrelsen tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, en efter förslag av sammanslutning, som företräder konsumentkooperationen, och fyra efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare; i Iredjefondstyrelsen två efter förslag av rikssammanslulningar av arbetsgivare, fyra efterförslag av rikssammanslulningar av arbetstagare och två efter förslag av sammanslutningar,som företräda personer vilka erlägga avgifter enligl i Iredjefondstyrelsen två efter förslag av rikssammanslulningar av arbetsgivare, fyraefter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efler förslag avsammanslutningar, som företräder personer vilka erlägger avgifter enligt ' Senaste lydelse 1978:430. - Senaste lydelse 1976:98. 19 kap. 3 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring; samt i Qärdefondstyrelsen två efter förslag av sammanslutning, som företräderprimärkommunerna. Ivå efter förslag av rikssammanslulningar av arbetsgivareoch fem efler förslag av rikssammanslulningar av arbetstagare. Avgivesicke förslag som i första stycket sägs, förordnar regeringen ändå ledamöter somskolat ulses efler sådanl förslag. För varje ledamot ulses i enahanda ordning en suppleant. Ledamöter och suppleanter skola vara myndiga, här i riketbosatta svenska medborgare. 19 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring; saml i fjärdefondstyrelsen två efler förslag av sammanslutning, som företräder kommunerna, Ireefler förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare och fem efler förslagav rikssammanslulningar av arbetstagare. Avges Inleförslag, förordnar regeringen ändå ledamöter. För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant. Ledamöteroch suppleanter skall vara myndiga, här i riket bosatta medborgare. ,,Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som är förenligt med den allmännaekonomiska politiken och med beaktande av kredilmarknadens funktionssätt,förvalta allmänna pensionsfonden på sådanl sätt all den blir till störstamöjliga gagn för försäkringen för tilläggspension. Placeringen av fondmedlenskall tillgodose kraven på betryggande säkerhet, god avkastning och lillfredsslällandebelalningsbe-redskap. Fondstyrelsernaskall, inom ramen för vad som är förenligt med den allmänna ekonomiskapolitiken och med beaktande av kredilmarknadens funktionssätt, förvalla allmännapensionsfonden på sådanl säll all den blir lill största möjliga gagn förförsäkringen för tilläggspension. Placeringen av fondmedlen skall tillgodosekraven på god avkastning och tillfredsställande betalningsberedskap. I fråga omde medel som första, andra och Iredje fondstyrelserna förvaltar skall placeringenäven tillgodose kravet på betryggande säkerhet och i fråga om de medel som fiärdefondstyrelsen förvallar kravel på riskbegränsning. Kredilinrältning, som enligt 14 § lämnal ålerlån, äger isamband därmed lill motsvarande belopp erhålla län frän den fondstyrelse, som enligl2 § har alt förvalla de avgifter eller slörre delen av de avgifter för vilka åleriånetbeviljats. Räntesatsen för lån frän fond- Räntesatsen för lån frånfondstyrelse lill kreditinrättning enligl styrelse till kreditinrättningenligt vad i första stycket sägs skall mot- vad som sägs i första stycketskall ' Senaste lydelse 1979: 1056. "Senastelydeise 1979:1056. svara räntesatsen för närmasl före senaste årsskifte iSverige utgivna långfristiga statsobligationslån, om ej regeringen, med hänsyn IiUatt ränteläget därefter ändrats, fastställt annan räntesals. Räntesatsen förlånet skall omprövas vart femte är under dess löptid. motsvara räntesatsen för senast i utgivnalångfristiga stalsobligationslån, om ej regeringen fastställt annanräntesats. Räntesatsen för lånet skall omprövas under desslöptid. Fondstyrelsen och kreditinrättningen kan överenskomma om alt denomprövade räntesatsen skall gälla även för övriga lån vars räntesats skallomprövas under samma kalenderår. Denna lagträder i kraft . Regeringen fårdessförinnan förordna ledamöter och suppleanter i Qärde fondstyrelsen enligt 4§ i dess nya lydelse för tiden från och med den intill dessbalansräkning för Qärde fondstyrelsen fastställts . 1 fråga omsådana lån från fondstyrelse till krediUnrättning, som hänför sig till återiånbeviljade före den II april1981, gäller fortfarande 15 § i sin äldre lydelse. Närvarande: slatsministem , ordförande, ochstatsråden , , Wikslröm, Mogård, , Åsling, Söder,Krönmark, , , , , , , , ,, , Proposition om ändring i reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) bildades i samband medalt lagstiftningen om en allmän tilläggspension genomfördes är 1959. AP-fondenhar till uppgift all förvalta de avgifter som eriäggs för att finansieratilläggspensioneringen. Medlen förvaltas av fyra fondstyrelser. Den kapilalförval-landeverksamhei som första-tredje fondstyrelserna utövar kan avse endasl placeringi obligationer och vissa andra fordringsbevis. Genom beslut av år1973 utsträcktes verksamheten lill all även avse placering i aktier och vissaslag av skuldebrev (prop. 1973:97, NU 1973:58, rskr 1973:237, SFS 1973:503).För aU handha den delen av verksamheten inrättades Qärde fondstyrelsen. Dennafår inom en viss ram placera medel som annars skulle ha tillförts de övrigafondstyrelserna. Rambeloppel, som frän början var 500 milj. kr., höjdesår 1976till 1 000 milj. kr. och är 1978 lill 1 250 milj. kr. (om den senasle höjningense prop. 1977/78: 145, NU 1977/ 78:71, rskr 1977/78: 376, SFS 1978:430). Iregeringens proposition om besparingar i statsverksamheten, m.m. anmälde jagatt jag avsåg att senare lägga fram förslag om alt Qärde delfondens rambelopphöjs till 1 850 milj. kr. och att Qärde fondstyrelsen utökas med en ledamot somskall representera arbetsgivarsidan i de små och medelstora företagen (prop.1980/81:20 s. 34). Första - Iredjefondstyrelserna har i en skrivelse till regeringen den 28 oklober 1980föreslagit all räntesatsen för lån från AP-fonden till en kreditinrättning somhar lämnal s. k. ålerlån i regel skall motsvara, inle som f. n. räntesatsen förnärmast före senasle årsskifte utgivna långfristiga stalsobli- Prop.1980/81:81 6 galionslän ulan räntesatsen för det närmasl före länetillfälleluigivna långfristiga slalsobligalionslånet. Skrivelsen bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga I. Efler remiss har yllranden över fondstyrelsens skrivelseavgetts av bankinspektionen, fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskontorel.Svenska bankföreningen. Post- och Krediibanken, , . Svensk induslriförening.Svenska företagares riksförbund samt hantverks- och industriorganisation- Familjeföretagen. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 2. I proposifionen om besparingar i statsverksamheten, m. m.har jag tecknat bakgrunden till de balansproblem som kommilall prägla den svenska samhällsekonomin. a. pekade jag på all induslrisysselsältningenhar minskat, att har fäll en i förhållande lill importutvecklingenotillräcklig produktionskapacitet och alt den svenska exportindustrinsinternationella konkurrenskraft har försämrats och belydande föriuster avmarknadsandelar gjorts. Jag konslalerade alt denna utveckling måste brytas, omvår ekonomi skall kunna återvinna balans i utrikesbetalningarna under 1980-talel.Som grundläggande förutsättning för all del skall kunna ske framhöll jag att vimäste förfoga över våra inhemska tillgångar pä sädanl säll, all konsumtionen inleökar snabbare än produktionen, all exportindustrins och de importkonkurrerandeförelagens konkurrensläge i förhållande till omvärlden förbällras saml allindustriinvesteringarna och industrisysselsältningen ökar. Därvid bör bl.a. åigärdersättas in för alt trygga näringslivels försörjning med riskvilligt kapilal ochför alt främja dess invesleringar (prop. 1980/81: 20 s. 45). Mol denna bakgrund är det nödvändigt att den fortgåendeförsämringen av förelagens finansiella risksiluation stoppas genom enförbättring av soliditeten, dvs. förhällandel mellan del egna och del lolalakapitalel. Under 1970-lalel har soliditeten i börsföretagen fallit frän 34 lill24 %. Med låg soliditet försvagas förmågan att finansiera invesleringar sävälmed län som genom anskaffning av riskkapital utifrån. Soliditeten kan i principförbättras antingen genom all lönsamheten höjs, varvid de ökade vinsterna hällskvar i rörelsen, eller genom aU förelagen drar lill sig nyll riskvilligi kapilalgenom nyemissioner. Som jag konslalerade i besparingspropositionen är det inteen vare sig framkomlig eller lämplig väg all förbällra soliditeten enbarl genomalt höja lönsamheten. Åtgärder för all förslärka företagens möjligheter all dralill sig riskvilligt kapilal behöver vidtas. Åigärder som aviserades ipropositionen avser lindring i dubbelbeskall- Prop.1980/81:81 7 ningen av utdelade aktievinsler och andra stimulanser föranställda all spara aktier i del egna företaget. Förslag om sådana åigärder harnumera också lagts fram för och i det senare hänseendet redan anlagils avriksdagen (prop. 1980/81:39, SkU 1980/81: 12, prop. 1980/81:45, FiU 1980/81:12, rskr 1980/81:74). En ytterligare åtgärd som jag aviserade är att ge AP-fondensQärde delfond eft resurslillskoll (prop. 1980/81:20 s. 32). Rambeloppel för Qärde delfondens placeringar var frånbörjan 500 milj. kr. Det höjdes är 1976 fill 1 000 milj. kr. och är 1978 lill 12.50 milj. kr. Trols dessa höjningar har fondens realvärde sjunkit, vilkelavspeglar den allmänt låga avkastningen pä aktieplaceringar. Fondens nelloplaceringskapacilelhar minskal. Det behov av kapilallillskolt som enligl fondstyrelsensberäkningar föreligger uppgår lill 150 milj. kr. 1982,1984 och 1985, dvs. lolall 600 milj. kr. Jag fömtskickadei besparingspropositionen all jag avsåg all senare lägga fram förslag om altfondens rambelopp höjdes från 1 250 milj. kr. lill 1 850 milj. kr. Härmed vill jag nu framlägga fram förslag om en sädanhöjning av fondens rambelopp. Som ytterligare bakgrund och motivering får jaganföra följande. .AP-fonden tillförs de avgifter som belalas för allbekosta försäkringen för tilläggspension (ATP). Kostnaderna för försäkringenskall läckas med fondens lillgängar. Genom fonden främjas ocksåkapitalbildningen i samhällel. Avgifterna överförs av riksförsäkringsverkel lillde fyra fondslyr-elser som förvaltar fonden. När del gäller Qärde fondstyrelsensker det efter rekvisition från slyrelsens sida. Till varje fondstyrelsesförvaltning hänförs ocksä avkastningen av de medel slyrelsen förvallar. Fjärdefondstyrelsens bidrag lill pensionsutbetalningar är begränsai lill av delfondensavkastning efler avdrag av förvaltningskostnader. Under det all de tre förstadelfonderna får placeras endasl i vissa slag av obligationer och andra särskillangivna fordringar får Qärde delfonden placeras i svenska värdepapper avföljande slag, nämligen aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev som ärförenade med optionsrätt lill nyteckning av aktier. Fjärde delfonden fär dockinte placeras i aktier i bank- eller försäkringsbolag eller i skuldebrev som sådanlbolag har utfärdat. En ärlig redovisning av Qärde fondstyrelsens placeringaroch övriga verksamhei skall enligl beslul lämnas till (NU1974:37, rskr 1974:253). Redovisningen för lämnades iskrivelse till (skr 1979/80: 161). Fjärde delfonden kan tillföra näringslivet riskvilligt kapilaldireki, dvs. i samband med nyemissioner. Lika viktigl är emellertid del stödför aktiemarknaden som fondens neltoplaceringar i övrigl ulgör. Härigenom förbällrasförelagens möjligheter all genomföra nyemissioner. Med nuvarande fondkapital och avkaslningsnivä kan fondensjälv generera endasl 15-20 milj. kr. nello per är för nyplaceringar. Prop.1980/81:81 8 ra neltoplaceringar i värdepapper med i genomsnitt 150milj. behöver fondens grundkapital därför under femårsperioden1981-85 ökas med sammanlagt 600 milj. kr. Den tidsmässiga fördelningen av dellabelopp blir beroende av fondens likvidiletsutveckling. Med utgångspunkt i allfondstyrelsen skall kunna bibehålla önskvärd handlingsfrihet har jag bedömt engenomsnittlig likvidilelsnivä på ca 150 milj. kr. Fjärdedelfondens likvida medel lorde /81, före överföringen avdelfondens bidrag till pensionsutbetalningarna på ca 65 milj. kr., kommattundersliga 200 milj. kr. Ett medelstillskolt pä 150 milj. kr. omkrinialvårsskiflet1981 bör därför komma lill slånd. Övriga tillskott skulle därefter lämpligenske med 150 milj. kr. under vartdera av aren 1982, 1984 och 1985. Pä grund av vad jag nu anfört förordar jag, att I §reglementet (1959: 293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning (1 §ändrad senasi 1978:430) ändras så att det rambelopp som fär överföras till Qärdefondstyrelsens förvaltning höjs frän 1 250 lill 1 850 milj. kr. Enligl min mening ligger därmed Qärde delfonden vidgränsen för vad som är en lämplig storiek med hänsyn till den svenskaaktiemarknadens omfallning och struktur. Fondens medelsbehov måsle nämligen sesmol bakgrund av att denna inte bör bli en alllför dominerande institution päaktiemarknaden, vilket skulle vara lill men för dennas funktionssätt. Ommarknaden blir alltför beroende av ett fåtal institutioners bedömningar,försämras dess möjligheter att effektivt fullgöra sin funktion att på ettändamålsenligt sätt fördela kapitalresurserna. Skulle mani framliden göra bedömningen alt ytterligare medel från AP-fonden bör ställas lillmarknadens förfogande som riskkapital, bör delta ske i annan ordning ochsärskilt de små och medelstora företagens kapitalbehov uppmärksammas. I dettasammanhang vill jag erinra om att en särskild utredare har fått i uppdrag altse över de smä och medelstora företagens finansiella situation. Denne skall om nägra ätgärder för att förbällra dessa företags försörjning med riskvilligt kapilalbedöms vara behövliga ulöver de åigärder som i övrigt berörs i direktiven -pröva humvida del kan finnas anledning alt inrätta en femte delfond (Dir.1980:56). Tillskottet på 600 milj. kr. bör enligt min meningsuccessivt utnyUjas av Qärde fondstyrelsen. 1 första hand bör medlen enligt minmening användas för aktieförvärv i samband med nyemissioner och även i företagsom inte är börsnoterade. Frägan hur fondens innehav fördelas på börsnoteradeoch icke börsnoterade aktier skall något beröras när det gäller den ändring av11 § som jag strax skall ta upp. Som jag fömtskickade i besparingsproposilionenföreslär jag efter samråd med chefen för ocksä all Qärdefondstyrelsen utökas med en ledamot som skall representera arbetsgivarsidan ide smä och medelstora företagen. Del förulsätler ändring i 4 § reglementet (4 §ändrad senasi 1976:98). 1980/81:81 9 Enligt 11 § reglementet (11 § ändrad senasi 1979: 1056)skall fondstyrelserna, inom ramen för vad som är förenligt med den allmännaekonomiska politiken och med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvallaAP-fonden på sädanl sätt at den blir lill största möjliga gagn för försäkringenför tilläggspension. Placeringen, av fondmedlen skall tillgodose kraven päbetryggande säkerhet, god avkastning och tillfredsställandebetalnings-beredskap. 1 samband med att i propositionen om den svenskakapitalmarknaden (prop. 1978/79: 165) antog ett förslag lill ändring i 11 §,enligt vilkel förvaltningen av AP-fonden skall ske inom den angivna ramen,väcktes ocksä följande fråga rörande utformningen av senare delen avparagrafen. Vad som sägs om all placeringen av fondmedlen skall tillgodosekraven på betryggande säkerhet, god avkastning och lillfredsslällandebetalningsberedskap kvarstod oförändrat, när Qärde fondstyrelsen inrättadesgenom beslut är 1973. 1 näringsulskottels, av godkända betänkandeframhölls att formuleringen; säviti gäller kravel på betryggande säkerhet,inte synes adekvat för Qärde fondstyrelsens del och att regeringen därförborde se över formuleringen i samband med de fortsatta övervägandena omplaceringsreglerna för AP-fonden (NU 1979/80: 10 s. 31, rskr 1979/80:62). För egen del fär jag anföra följande i frägan. 1968 ärs kapilalmarknadsul-redning,som föreslog all en skulle inrättas, utgick frän all AP-fondenskulle behålla sin slällning som en kapitalplacerande institution och bedömdealt någon ändring av det i 11 § angivna allmänna syftemålet för förvaltningeninte var behövlig (SOU 1972:63 s. 94). 1 den proposilion som utarbetades pägrundval av utredningsförslaget berördes inle särskill frågan om 11 § behövdeändras. Däremol påpekade föredraganden alt Qärde fondstyrelsens placeringarhuvudsakligen skulle avse börsnoterade förelag och insatserna koncentreras päfrämjande av produktion och investeringar i väletablerade företag (prop.1973:97 s. 69). Delta uttalande bör fortfarande vara vägledande. Enligl 12a § reglementet (12 a § införd 1979: 1056) får AP-fonden inte inneha av aktierna i samma aktiebolag eller, om aktierna har olika röstvärde, slörreanlal än all röstetalet för aktierna utgör högst av röstetalet församtliga aktier i bolagel. När Qärde fondstyrelsen bidrar lill riskkapilalförsörjningenpä kapitalmarknaden genom aktieplaceringar i överensslämmelse med vad somsades vid tillkomsten av Qärde delfonden uppfyller dessa ett säkerhetskrav medavseende på beskaffenheten av de förelag i vilka medlen placeras. Beslämmelseni 12 a § tillgodoser i sin lur ett krav på en viss riskspridning. Dessa skildakrav på placeringarna kan enligl min mening lämpligen uttryckas i reglementetså all placeringen av de medel Qärde fondstyrelsen förvaltar skall uppfylla ellkrav på riskbegränsning. Jag föreslår alt 11 § reglementet ändras i enlighethärmed. t2 1980/81. 1980/81:81 10 Den som har betalat ATP-avgift kan enligt 14 § AP-fondsreglementel(14 § ändrad : 1056) erhålla s.k. återiån hos bank eller annankreditinrättning. Sådant lån får avse högst hälften av del avgiftsbelopp sombetalats under del närmast föregäende året eller - med viss begränsning -underde fem närmast föregäende åren. En kredilinrältning som har lämnal älerlån har enligl15 § (ändrad senasi 1979: 1056) rält att i sin lur få lån hos AP-fonden tillmotsvarande belopp. Räntesatsen för della län skall molsvara räntesatsen fördet långfristiga statsobligationslån, som har getts ul i närmast före detsenaste . Regeringen kan dock fastställa en annan räntesats omränteläget har ändrats sedan obligationslånet gavs ul. Räntesatsen för refinansieringslånelskall omprövas under länels löptid. Bestämmelsen om räntesatsen fick sin nu gällande lydelseden (SFS 1979: 1056). gällde som huvudregel alträntesatsen var rörlig och följde förändringarna i diskonto.Regeringen skulle fastställa räntesatsen i fråga, så att den med en halv proceniöversteg högsta allmänt förekommande inlåningsränta i bank. 1978/79: 165 föreslogs en beslämmelse som endastså lill vida skilde sig från den nu gällande genom all avgörande skulle vararäntesatsen för del stalsobligationslån som hade getts ul närmasl före lånetillfällel.Under behandlingen i näringsutskottet framhöll första-tredje fondstyrelsernaför utskottet all den föreslagna regeln medförde belydande administrativaproblem. De olika förändringarna i återlänereglerna skulle lillsam-mantagna fäden effeklen all AP-fonden efler lio är skulle ha ca 10000 refinansieringslån isina räkenskaper mot dåvarande ca 40 sådana lån. Den föreslagna regeln skulleockså kunna leda lill en viss ränlespekulation från bankers och älerlänetagaressida, på grundval av förväntningar om den långa räntans utveckling. Härigenomskulle fondens likviditelsplaner-ing utsättas för påfreslningar.Fondstyrelserna förordade i stället en regel innebårande all räntesatsen för refinansieringslånskulle molsvara den länga räntan vid årets ingäng. Antalet refinansieringslånunder en tioårsperiod skulle härigenom reduceras lill ca 800. De olägenhetersom sammanhängde med förväntningarna om den långa räntans utveckling skulleockså i huvudsak elimineras. Ulskoltel fann de framförda synpunkterna beaktansvärda ochföreslog att 15 § reglementet skulle ulformas i saklig överensslämmelse med vadfondstyrelserna hade förordat. Delta blev ocksä beslul (rskr1979/80:62). För ytterligare uppgifter om bakgrunden till fondstyrelsernashänvändelse till utskottet fär jag hänvisa till den i bilaga 1 lämnade redogörelsen. Den nu gällande bestämmelsen om räntesatsen trädde i kraftden . Räntesatsen för del närmast utgivna slalsobligalionslånetvar . 1980/81:81 11 meden proceni ill . Samlidigl höjdes den långa räntan med tre kvarts proceni, vilkelinnebar att räntan på långfristiga slalsobligationslån som därefter emitteradesskulle vara . Pä framställning av första - iredje fondstyrelserna beslölregeringen med lillämpning av 15 § reglementet alt fastställaräntesatsen lill för sådana refinansieringslån som hänförde sig lill ålerlånbeviljade efler . Sedanräntesatsen för långfristiga statsobligationslån genom riksbanksfullmäktiges beslulden på nylt höjts, nu med en proceni till , begärdefondstyrelserna i framställning till regeringen all räntesatsen för refinansieringslånenskulle anpassas även efter denna höjning. Regeringen lämnade emellertidframställningen ulan bifall. Fondstyrelsernahar i sin skrivelse föreslagit all 15 § AP-fondsreglementeländras sä alt räntesatsen för refinansieringslånen skall motsvara räntesatsenför det långfristiga stalsobligationslån som har getts ul, inle närmast före senasleårsskifte ulan närmasl före utlämnandet av refinansieringslånel. Förslagetöverensstämmer alltså med förslagel i kapitalmarknadsproposilionen. Grundenför fondstyrelsernas ändrade inställning är del senasle årets räntepolitiskautveckling. Fondstyrelserna pekar på att räntan på långfris-liga obligationslånunder tidigare är ändrats endast sparsamt, och då sällan mer än en halvprocent. Under de tre första kvartalen 1980 har däremol räntan pä prioriteradestats- och bostadslån höjts med 1 3/. Räntan pä näringslivels obligationslånhar under samma lid höjts med 2,0-2,.