prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag har erfarit att lEA-samarbete pågår och att nyasamarbetsprojekt planeras för området energiskogsodling. Jag ser positivt pådetta försök att gemensamt med andra länder klarlägga förutsättningarna förenergiskogsodling. Till delprogrammet Bränsleförädling hänför jagforskning och utveckling företrädesvis rörande förädling till flytande ellergasformiga bränslen av Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 499 inhemska energiråvaror, såsom skogs- och torvbränslen ochskiffer, samt kol. Möjligheterna att ersätta olja medandra energiråvaror ökar om råvarorna utan betydande kostnadsökningar kanförädlas till högvärdiga handelsbränslen, dvs. bränslen med högtenergiinnehåll samt jämn och känd kvalitet liksom goda transport-, lagrings-och miljöegenskaper. De tekniska möjligheterna är många och de relativa för-och nackdelar som är förknippade med en viss förädlingsteknik i det svenskaenergisystemet behöver ytterligare klarläggas. Detta tillhörenergiforskningsprogrammets viktigaste uppgifter . En sektor som i betydandeutsträckning är beroende av högt förädlade bränslen är transportsektorn, vilkeni dag till utnyttjar petroleumprodukter. Flera alternativa drivmedelkan bli aktuella som ersättning för petroleumbaserade drivmedel,exempelvis metanol, etanol och syntetiska kolväten. Processteknik förstorskalig produktion av dessa drivmedel baserad på våra inhemska råvarorfinns, med undantag för etanol ur socker och stärkelse, inte kommersiellttillgänglig . Statsrådet har i avsnitt 7.1framhållit att oljan bör reserveras främst för transportsektorn, där oljansspecifika egenskaper bäst kan utnyttjas. Ett första steg mot en användning avett alternativt drivmedel, metanol, kan enligt vad han har framhållit vara enintroduktion av ren metanol i vissa fordonsflottor. En annan möjlighet att snabbtersätta en del av den använda oljan med kol och inhemska fasta bränslen ienergisystemet är att blanda dessa med olja eller vatten för att därmed erhållaett pumpbart och på andra sätt fördelaktigt bränsle som kan utnyttjas iexisterande förbränningsanläggningar. Sådana blandningar kan komma att spelaen betydelsefull roll. Produktion av förädlade bränslenbehöver inte syfta endast till att minska behovet av främst de lätta och mestförädlade petroleumprodukterna, dvs. drivmedel och lätt eldningsolja, utan äventill att möjliggöra ett mer miljövänligt utnyttjande av vissa bränsleråvaror.Jag hänför därför utöver insatser för bränsleförädling i egentlig mening ävenvissa satsningar på kolkunskap och ny teknik för kolrening till dettadelprogram. Under innevarande treårsperiodgenomförs ett forsknings- och utvecklingsprogram som förutom till uppbyggnadav kolkunskap och försök med vissa bränsleblandningar även syftar tillutveckling av förgasnings- och förvätskningsteknik för vedbränslen och torv. Enförsöksanläggning (PDU) för förgasning är under uppbyggnad vid . DFE föreslår i sitt huvudförslaginsatser på områdena kolkunskap, kolrening, bränsleblandningar, förgasning,alkoholteknik, förvätskning samt systemstudier och kombinationsanläggningar.Bränsleblandningar liksom produktion av alternativa drivmedel tilldrar sigstort intresse bland remissinstanserna, som anger dessa områden som angelägnaur bl. a. försörjningssynvinkel. Kartong: S. 510, tabellen, rad 7 Står: 10,5 Rättat till:11.5 Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 500 prioritera framtagning av sådana bränslen som är lättanpassningsbara lill det befintliga energisystemet. Mot denna bakgrund bör målet fördelprogrammet vara att klarlägga vilka tekniska möjligheter till förädling somär ändamålsenliga i det svenska energisystemet samt att utveckla teknik i denutsträckning det behövs för att klargöra väsentliga tekniska, ekonomiska ellermiljömässiga frågor. Jag anser att verksamheten i stor utsträckning, specielltvad gäller insatserna på kol, bör kunna bedrivas i internationellt samarbete. Statsrådet har i avsnitt 7.5redovisat sin syn på skiffer som energirävara. Jag har mot bakgrund häravberäknat visst utrymme inom delprogrammet för studier avseendeförutsättningarna för att utnyttja det organiska innehållet i de svenskaskiffrarna. Studierna bör därvid omfatta såväl teknik för förgasning av skiffersom miljöfrågor i samband med skifferutnyttjande. I min medelsberäkning fördelprogrammet har jag i huvudsak utgått från DFE:s huvudförslag. /82-1983/84 börinsatserna inom delprogrammet främst inriktas mot utveckling aw förgasnings-och förvätskningsprocesscv med utnyttjande av inhemska råvaror, såsom torv ochvedbränslen, samt omfatta vissa insatser på kol. Jag har inom förgasningsområdetberäknat medel för bl. a. den påbörjade försöksanläggningen ()för förgasning av ved och torv. Jag återkommer i det följande (avsnitt 15.4)till frågan om vissa projekt rörande större försöksanläggningar för förgasningav ved. torv och skiffer. Vid förvätskning erhålls vanligtvisett spektrum av produkter. Förädlingsgraden, dvs. mängden lätta fraktioner,varierar från process till process. Jag räknar med att insatserna inriktas påforskning och utveckling rörande teknik för att ur inhemska fasta råvarorproducera substitut till främst de lättare petroleumprodukterna, huvudsakligeni form av alkohol och syntetisk bensin. Vad gäller förvätskningsteknik för kolsom råvara räknar jag med att den internationella utvecklingen noga följs. Inom området alkoholteknik har jagräknat med insatser för framställning av metanol och etanol. Metanol frånfasta råvaror framställs i två steg, varvid det första är förgasning och detandra omfattar omvandling av erhållen syntesgas till metanol. Vad gälleretanolproduktion bör insatserna inom delprogrammet inriktas huvudsakligen motetanolframställning från cellulosaråvaror. Pä nu nämnda områden har jagberäknat medel också för vissa sysiem-stiidier avseende strategi för flytandebränslen och optimal utformning av omvandlingsprocesser så att slutprodukternasfördelning svarar mot användarnas behov. Jag har också räknat med vissabegränsade insatser avseende studier av och försök i s.k.kombinationsanläggningar som producerar en kombination av flytande bränslen,gas, värme etc. Jag har vidare räknat med att miljöfrågorna vid produktion avförädlade bränslen behandlas som en integrerad del av insatserna inom varjeteknikområde. Vidare har jag räknat med vissagrundläggande insatser för utveckling av svenskt kolkunnande. Vad gällerkolrening syftar insatserna till att ta fram underlag rörande främst avanceradkolreningsteknik för olika kolsorter. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 501 Jag fömtsätter därvid att industrin svarar för huvuddelenav insatserna beträffande kolrening. Insatserna på bränsleblandningar ärav relativt kortsiktig karaktär. Jag bedömer att flera sådana bränslen,baserade både på kol och på inhemska energiråvaror, vid positiva resultat avutvecklingsarbetet bör kunna vara kommersiella . Lagring, distribution ochanvändning av olika syntetiska drivmedel har jag hänfört till programmetEnergianvändning för transporter och samfärdsel. Delprogrammet Förbränningsanläggningaromfattar områdena ny förbränningsteknik, miljöteknik, värmeteknik samtfillförlitlighet och effektivitetshöjning i första hand för tillämpningar ivärme- och kraftvärmeverk för såväl inhemska bränslen som kol. Osäkerheten i samband medanvändning av kol och i viss mån inhemska bränslen gäller i stor utsträckningmiljöfrågorna. Miljöproblemen kan bemästras på flera sätt, t. ex. genom kemiskrening av bränslet, miljövänlig förbränning eller rökgasrening. Förbränning isvävbädd kan av bl. a. miljöskäl bli ett intressant alternativ tillkonventionell förbränning. Under innevarande programperiodbedrivs forsknings- och utvecklingsinsatserna på kolområdet i storutsträckning i internationellt samarbete inom lEA. Den svenska projektverksamhetenhar härvid i flera fall ingått som bidrag i lEA-projekt. DFE redovisar i sitt huvudförslaginsatser på samtliga nämnda områden. Insatserna är dock i huvudsakkoncentrerade till förbränningsteknik och miljöteknik. Miljöfrågorna tilldrarsig stort intresse bland remissinstanserna. SNV anser att miljöfrågorna isamband med fastbränsleutnyttjande har stor aktualitet och att det därför ärväsentligt att behovet av eventuella restriktioner fastläggs så snart sommöjligt. Verket tillstyrker mot denna bakgrund satsningarna på miljöområdet. Statsrådet har förordat atten försiktig kolintroduktion skall äga rum i . Denna utökadekolanvändning förutsätter visst grundläggande kolkunnande. Det är därförväsentligt att betydande insatser av både grundforsknings- ochproduktionsinriktad karaktär görs på kol som energiråvara. Forsknings- ochutvecklingsinsatserna inom området bör därför utökas jämfört med innevarandeprogramperiod. Insatser rörande förädling av kol samt uppbyggnad avkolkunnande har jag behandlat inom delprogrammet Bränsleförädling. Jag anser att målet fördelprogrammet bör vara att utveckla och pröva ny teknik sä att kol och inhemskabränslen kan utnyttjas i främst medelstora och stora anläggningar på ettmiljövänligt och energiekonomiskt sätt. Verksamheten bör vad gäller kolkoncentreras till forsknings- och utvecklingsinsatser rörande sådan försvenska förhållanden och svenska miljökrav anpassad kolteknik som skulle kunnabli tillgänglig främst i tidsper- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 502 Insatserna bör, särskilt vadgäller kol, även fortsättningsvis genomföras i internationellt samarbete. I min medelsberäkning har jag ihuvudsak följt DFE;s huvudförslag, som jag anser ligga på en väl avvägd nivå iförhållande till den verksamhet som bedrivs utanför energiforskningsprogrammet.Ett betydande intresse finns inom industrin, kommuner m.fl. för en utökadanvändning av kol och inhemska bränslen. Jag förutsätter därför att verksamhetengenomförs i samverkan med industrin och kommunala intressenter samt att ensamordning sker med andra statliga insatser på området, främst inom projektetKol-Hälsa-Miljö (KHM) och SNV. Insatserna under perioden1981/82-1983/84 bör inriktas främst på ny förbrännings- och miljöskyddsteknik. Ny förbränningsteknik omfattarinsatser på avancerad förbränning av både kol och inhemska bränslen, exempelvisi s. k. virvelbädd. Uppmärksamhet bör ägnas miljöfrågor och teknik för attreducera miljöutsläppen. Härvid förutsätter jag att insatser avseendekväveoxider, polycykliskt organiskt material (POM) samt kvicksilver och andratungmetaller ges stort utrymme. Vidare räknar jag med att vissa insatser kanbehöva göras inom det materialtekniska området. Därutöver har jag beräknat vissamedel för grundläggande insatser för utveckling av svensktförbränningskunnande. Vad gäller värmeteknik liksom tillförlitlighet ocheffektivitetshöjande åtgärder i anslutning till produktionsanläggningar för eloch värme har jag endast räknat med begränsade insatser. Erforderiigverksamhet på det sistnämnda området förutsätter jag till viss del kangenomföras utanför energiforskningsprogrammet. Huvuddelen av insatserna vad gällervärmelagring och värmedistribution har jag hänfört till programmetEnergianvändning i bebyggelse som jag har behandlat. Inom programmetEnergitillförsel bör dock systemstudier och viss teknikutveckling kunnabedrivas avseende sådan värmelagring och -distribution som dels underlättarett utnyttjande av spillvärme, dels understödjer produktion i värme- ochkraftvärmeverk. Delprogrammet Vindenergi omfattarforsknings- och utvecklingsinsatser rörande främst större nätanslutnavindkraftaggregat samt därtill anknytande försöksverksamhet. Ett antal stora (2-3 MW)horisontalaxlade prototyper till vindkraftverk är nu under uppförande ellerplaneras i länder som , , Danmarkoch . Intresse finns även i andra länder med gynnsamma lokalaförutsättningar. DFE konstaterar att kostnadsuppskattningarna för produktion avelenergi från vindkraftverk varierar men att vindkraften på det hela tagetbedöms kunna bli konkurrenskraftig. Om utvärderingen av vindkraftprototypernai och utomlands utfaller positivt kan enligt DFE en introduktion iSverige börja . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 503 Under innevarande programperiod genomförs inomenergiforskningsprogrammet forsknings- och utvecklingsinsatser som syftar delstill uppförande och senare utvärdering av två stora vindkraftprototyper, delstill kunskapsuppbyggnad på olika delområden. DFE:s huvudförslag innefattar fullföljande avuppbyggnaden och driftförsöken med de två fullskaleprototyperna enligt nugällande planer. Dessutom ingår vissa insatser på systemstudier,vindprospektering, alternativa utformningar m. m. Reaktionen blandremissinstanserna beträffande förslagen till vindkraftssatsningar är blandad.Flertalet anser det viktigt att det påbörjade vindenergiprogrammet fullföljs.Visst tvivel på vindenergins betydelse framförs av och , som anser att dettekniska kunnandet till stora delar bör förvärvas utomlands. Måletför insatserna inom delprogrammet bör enligt min mening alltjämt (jfr prop.1978/79: 115 s. 284) vara att ta fram erforderiigt underlag förvidare bedömningar rörande vindkraften. Jag anser att detta mål bör kunnauppfyllas inom ramen för DFE:s förslag på den lägre nivån. Den ekonomiskauppbindningen för de två prototyperna och därmed sammanhängande studier avvindförhållanden, kraftsystemintegrering m. m. är betydande och jag anser attinsatserna i huvudsak bör koncentreras till dessa. Kostnaderna härför fallertill sin huvuddel av programperioden. Jag har härutöverräknat med utrymme för viss begränsad kunskapsuppbyggnad avseende alternativautformningar. Jagräknar med att verksamheten inom delprogrammet även i fortsättningen bedrivs inära kontakt med den internationella utvecklingen på detta område. Uppläggningenav vindkraftprogrammet innebär att de företag som arbetar med konstruktion ochtillverkning av de två prototyperna inte kommer att kunna sysselsätta allengagerad personal med verksamhet inom vindenergiprogrammet under perioden1982-1984, då prototyperna skall utvärderas. Detta kan självfallet innebäravissa problem för de berörda företagen. I sammanhanget bör dock nämnas attvissa exportorder avseende svensk vindkraftteknologi redan har erhållits ochatt ytterligare order kan bli aktuella. Jag betraktar detta som en frånindustripolitisk synpunkt intressant utveckling. NE har föreslagit att möjligheten att med medelutanför energiforskningsprogrammet finansiera uppförande av någon eller någragrupper om 3-5 vindkraftaggregat bör prövas. Detta skulle kunna ge ett bättreerfarenhetsunderlag att grunda beslut om vidare införande på. NE har i ensärskild skrivelse redovisat ett förslag till hur en industriellvindkraftsatsning skulle kunna utformas för att upprätthålla kompetensen hostillverkande företag i väntan på utvärderingen av prototypaggregaten. Enligtförslaget skulle kraftproducenterna redan nu åta sig att påbörja projekteringoch lokaliseringsförberedelser för en eller flera demonstrationsgmpper, varvidden 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 504 utmstningstillverkandeindustrin, om vissa garantier ges, skulle kunna påbörja förberedelser ochoffertarbete på dessa grupper. NE:s skrivelse har remissbehandlats. StatsrådetPetri har i avsnitt 9.8 närmare redogjort för remissutfallet. Av de berördakraftföretagen avstyrker vattenfallsverket att en upphandling av endemonstrationsgrupp påbörjas . anser att sä snartbeslutsunderiag med rimlig grad av säkerhet föreligger, beställning av ettantal aggregat för driftsättning möjligt bör kunna övervägas. Bådakraftföretagen anser att bl. a. de tvä prototyperna bör utvärderas innan nyabeställningar görs. Båda företagen avser dock att utföra lokaliseringsstudieroch förprojektering av gmpper av vindkraftverk samt studier av vindkraftenssamspel med kraftsystemet. Jag avser all la upp överläggningar medkraftförelagen, den utrustningstillverkande industrin samt berörda myndigheterom industrins fortsatta engagemang i utvecklingen inom vindkraftområdet. Delprogrammet Teknikbevakning omfattar olika slagav insatser inom energitekniska tilllämpningsområden som kan få betydelse på ihuvudsak lång sikt såsom solkraft (solceller, solkraftverk m. ), akvatiskenergi, geotermisk energi, avancerade processer, energibärare och energilagringsamt ny kärnteknik. Kompetensuppehållande bevakning inom dessa områden skerunder innevarande treårsperiod inom delprogrammet Avancerad-energiteknik. DFE;s huvudförslag omfattar fortsatta insatser päsamtliga dessa områden, varvid solkraft och avancerade processer föreslås fådet största utrymmet. Några remissinstanser framför tvivel rörande vissaenergikällors - bl. a. solkraft och vågenergi - möjligheter att ge någotbetydelsefullt tillskott till energiförsörjningen. Andra anser det vara välmotiverat med leknikbevakande studier med långsiktig inriktning och förordaralt utvecklingen sker i internationellt samarbete. För egen del anser jag att bör följautvecklingen av långsiktiga alternativ, som vid framgångsrika resultat kanbidra till energiförsörjningen kring kommande sekelskifte. Verksamhet som ärav så långsiktig betydelse kan inte påräkna någon störte utvecklingsinsats frånindustrins egen sida, varför ett statligt stöd är motiverat. Målet bör vara attbedriva en ändamålsenlig kompetensutvecklande bevakning av sådan teknisk utvecklingsom kan bli av väsentlig betydelse på lång sikt för den svenskaenergiförsörjningen. Detta kan t. ex. ske genom att kompetenta svenska forskareoch tekniker ges möjlighet att följa eller delta i internationellt bedrivetutvecklingsarbete. Inriktningen av verksamheten inom de olika områdenabör följa DFE;s huvudförslag. I min medelsberäkning ansluter jag mig till dettasånär som på en föreslagen reservpost för ökad insats på något område. När detgäller eventuella ofömtsedda medelsbehov för större försöksprojekt m.m. hän- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 505 visarjag till vad jag har angivit om en t. v. ofördelad reserv till regeringensförfogande. Vad gäller akvatisk energi räknar jag således medatt insatserna på vågenergi inriktas mot att till slutet av hautvärderat den hittillsvarande verksamheten. Därefter har jag beräknat medelendast för insatser på bevakningsnivå. Om någon vidareutveckling avvågkraftverk skulle bli aktuell får i första hand en omprioritering inomdelprogrammet göras. Området akvatisk energi kan också inrymma vissa insatseravseende s. k. saltgradientenergi. Solkraft utgör i DFE:s förslag det största området.Jag räknar med dels fortsatt deltagande i ett lEA-projekt med två termiskasolkraftverk i , dels bevakning och utvärdering av den internationellautvecklingen på solceller samt anpassning till för intressantatillämpningar och systemutformningar. Insatser rörande solvärme har jagbehandlat inom programmet Energianvändning i bebyggelse. genomfört utvecklingsarbete inom områdetgeotermisk energi visar att fömtsättningar finns för utvinning av värme urgeotermalvatten i sedimentära berglager. Uppförande av en eventuellförsöksanläggning för sådan utvinning får, anser jag, finansieras utanförenergiforskningsprogrammet. Jag räknar med att insatserna inom delprogrammetär av bevakande karaktär och främst avser värmeutvinning ur varm berggrund ochkross- och sprickzoner, som enligt DFE bedöms ha en intressant potential påvissa platser. Insatserna på avancerade processer omfattaravancerad teknik, t. ex. bränsleceller, s. k. termojonisk omvandling etc, föratt höja effektiviteten vid produktion av el och värme från bränslen. Inomområdet energibärare och energilagring studeras sådana lagringsbaraenergibärare, främst väte, som inte behandlas inom andra delprogram. Insatserna inom området ny kärnteknik bör liksomunder innevarande treårsperiod genomföras främst i syfte att följa deninternationella utvecklingen inom området som underlag för bl. a. Sverigesinternationella engagemang i nedmstnings- och säkerhetsfrågor. Jag har därvidräknat med vissa insatser rörande nya kärnreaktorer, nya bränslecykler samteffektivare urananvändning. Till delprogrammet Tillförselsystem hänför jagstudier som avser hela energitillförselområdet eller som faller utanför andradelprogram inom programmet Energitillförsel. Denna typ av studier stöds redannu av . DFE har i sitt huvudförslag räknat med insatserdels på tekniska och ekonomiska systemaspekter, dels avseende faktorer somhindrar eller underlättar etablering av nya energimarknader och införande avny energiteknik, dels på regionala systemstudier. I förslaget har utrymme ävenberäknats för framtagning av planeringsunderlag för prioritering mellandelområden och utvecklingslinjer inför nästkommande treårsperiod 1984/85-1986/87.1 DFE:s förslag på den lägre nivån koncentreras insatserna till deviktigaste studierna avseende tekniska och ekonomiska systemaspekter ochuppbyggnad av nya energimarknader saml planeringsunderlag för prioritering inomprogrammet. Systemstudier och övergripande studier har fått stöd blandremissinstanserna. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 506 För egen del anser jag det väsentligt att bl. a. enkontinuerlig utvärdering och planering genomförs i syfte att på bästa sättutnyttja de filldelade medlen inom programmet Energitillförsel. Målet fördelprogrammet bör vara att genomföra studier som rör samspelet mellan olikatillförselsätt samt att ta fram planeringsunderlag för inriktningen avinsatserna inom programmet. Uppmärksamhet bör ägnas åt olika systemsamband vidproduktion och omvandling av olika energibärare. Insatserna /821983/84 börkoncentreras på de tekniska och ekonomiska systemaspekterna liksom framtagningav underlag för planering av insatserna inom programmet samt på vissa övergripandefrågor av betydelse för programmet. Jag utgår därvid från all NE i sinplanering så långt som möjligt utnyttjar material från myndigheter ochutredningar som har ansvaret för bl. a. introduktionsfrågor inom energitillförselområdet.Vissa begränsade studieinsatser vad gäller nya energimarknader bör också kunnaingå. Praktiskt taget alla insatser av betydelse vadgäller utveckling av teknik för utnyttjande av fusionsenergi görs inom fyrastora utvecklingsprogram i , , ochVästeuropa. Satsningarna motiveras av de stora energiförsörjningsbidrag somfusionsenergin kan komma att ge . harfusionsforskningen gjort viktiga framsteg, men ännu återstår många problem attlösa innan en kraftproducerande fusionsreaktor kan förverkligas. Endemonstrationsanläggning torde kunna komma till stånd först omkring . godkände (prop. 1975/76:86, NU1975/76:29, rskr 1975/76; 172) ett avtal om fusionsforskningssamarbete mellanSverige och den europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). deltarockså sedan är 1978 inom ramen för detta avtal och på samma villkor somEG-länderna i det s.k. . Detta projekt avser uppförande av engemensam anläggning av s. k. Tokamaktyp och är Euratomsamarbetets störstaenskilda projekt. I DFE:s huvudförslag bibehålls fusionsforskningenoch Euratomsamar-betet inom energiforskningsprogrammet. I förslaget på denlägre nivån utgår däremot dessa satsningar. Med hänsyn tillfusionsforskningsprogrammets särskilda karaktär bör enligt DFE frågan omsvenskt engagemang prövas i ett vidare perspektiv änenergiforskningsprogrammet. Flertalet remissinstanser som yttrat sig stöderett bibehållande av fusionsforskningen enligt DFE:s huvudförslag. För egen del anser jag att ävenfortsättningsvis bör delta i Euratomsamarbetet och att fusionsforskningendärvid bör ingå i energiforskningsprogrammet. Utvecklingen av fusionsenergi ären uppgift av mycket stora dimensioner. För alt ett litet land som påett meningsfullt sätt skall kunna delta i det målinriktade utvecklingsarbetetär det nödvändigt all det sker i internationellt samarbete. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 507 skaffatsig god kompetens och goda internationella relationer inom området. Sverigebör i den situationen som ett led i en internationell arbetsfördelning ta ettmedansvar för utvecklingen inom ett område som internationellt bedöms sommycket betydelsefullt för den långsiktiga energiförsörjningen.