prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot är det oklart vilken besvärsrälthälsovårdsnämnden som tiU-synsorgan har. Det förefaller naturligl atthälsovårdsnämnden får besvärsrätt Prop.1980/81:92 341 inom miljöområdet, någol som måsle klarläggas underberedningsarbetet. 5.3.1.20 kommun: När del slutligengäller besvärsrätlen stöder kommunen förslaget om att kommunerna bör ha engenerell besvärsrält och inle som är fallet endast då kommunen är allbetrakta som sakägare. 5.3.1.21 kommun:------- Det synessärskilt betydelsefullt att även kommunerna får besvärsrätt. 5.3.1.22 kommun: Utredningensförslag tiU besvärsrält måsle omarbetas. Det bör vara en självklarhet att tUlsynsmyndigheter enligt ML dvs. länsstyrelse och hälsovårdsnämnd, liksom de parter som berörs av koncessions- eller länsslyrelsebeslut skall kunna överklaga detta. All som ul redningen föreslår kommunen och inte hälsovårdsnämnden skall få anföra besvär är olämpligl, eftersom hälsovårdsnämnden ofta är tillsynsmyndighet gentemot kommunen. Om intehälsovårdsnämnden får besvärsrätt måsle besvärsliden förlängas till minst åttaveckor så alt hälsovårdsnämnden genom normal beslutsprocess kan fåsina synpunkter beaktade, då kommunen skall överklaga ett beslut avkoncessionsnämnden eller . 5.3.1.23------------------------------ : anserdet särskilt betydelsefullt alt även kommuner får besvärsrätt. 5.3.1.24------------------------------ kommun: Kommunensrält att anföra besvär enligt ML, bör enligl kommuns mening åvilakommunfullmäktige, men med lagstadgad rättighet för fullmäktige att delegerabesvärsrätlen lill hälsovårdsnämnden. 5.3.1.25---------------------------- kommun: anseratt besvärsrätten bör utökas till all berörd kommun skall ha besvärsrätt, med lanke påluftföroreningar och andra vidsträckta störningar. 5.3.1.26 : Den egendomligakonstruktionen av begrän sad besvärsrält i nuvarande miljöskyddslagstifining har dessbättre föreslagils bli ändrad. Det viktigaste härvid är givetvis att "kommunen" hartillerkänts besvärsrätt. Begreppel "kommunen" borde dock ha analyserals. bör givetvis alllid äga besvärsrält pågrund av i förslaget tillerkända befogenheter. Kommunstyrelsen bör även ha besvärsrält inle enbart somansvarig för kommunens markinnehav ulan även som ansvarig för kommunikationer,ledningsnät och recipienler. Byggnadsnämndernas besvärsrätt och talerätt bör särskilluppmärksammas. Del kan inle ligga någon mening i vilkel vid flera fillfällenförekom- 1980/81:92 342 mit att koncessionsnämnden eller annan myndighet skaU syssla med ett företagseventuella skadeverkningar, då förelaget av plan- eller byggnadstekniska skäländå aldrig kommer att medges. TUl förebyggande av meningslösa ulredningar inomprövningssystemel borde byggnadsnämnd tillerkännas vetorätt eller sökande tillkoncession föreläggas all förete bevis om all hinder enligtbyggnadslagstiftningen inte föreligger. 5.3.1.27---------------------- Trollhättanskommun: Det föreslås sålunda att kommun gesmöjlighet alt föra miljöfråga under regeringens prövning genom besvär. finner alt förslagel härom är välgrundat och i god överensstämmelse med rättsuppfattningen. 5.3.1.28 Täbykommun: När det gäller kommuns besvärsrält bör denna ----- ejvara begränsad till den kommun där den störande verksamheten ärbelägen utan gälla berörd kommun överhuvud. En stor industri i närheten av enkommungräns kan ju direkt störa flera grannkommuner. Vidareborde undantaget i besvärsrätten beträffande miljöskyddsavgift slopas. 5.3.1.29 kommun:---- anserockså att hälsovårdsnämnderna som tillsynsorgan bör ha rätt alt anföra besvär. 5.3.1.30 kommun: Utredningensförslag alt ge kommunerna besvärsrält bör därför enligl kommunens uppfattningändras så att hälsovårdsnämnden som tiUsynsmyndighet ges den rätten. 5.3.1.31 Svenska kommunförbundet:- välkomnarförslaget all låta kommunernafå besvärsrält enligl miljöskyddslagen. 5.3.1.32 medinstämmande av : förulsälter all den föreslagnabesvärsrätten mol koncessionsnämndens eller länsslyrelsens beslul enbart skallinnefatta den kommun inom vilken den prövade verksamheien är avsedd attbedrivas. 5.3.1.33 : I konsekvens med den rapporteringsskyldighetsom ålägges hälsovårdsnämnden bör nämnden också tillerkännas besvärsrält. Vidarebör bringas större klarhet i kommunens besvärsrält i förhållande lillangränsande kommuner. 5.3.1.34----------------------------------------------- i :--------------------------------------------- finnerdet lillfredsslällande alt ulredningen genom alt tillerkänna kommunernabesvärsrält ger dessa en möjlighel alt bevaka kommuninvånarnas intresse i deför flertalet människor angelägna miljöfrågorna. 1980/81:92 343 5.3.1.35Svenska kommunförbundets länsavdelning i : anser delvälmotiverat alt kommunerna genom sin speciella stäUning får be svärsrält. 5.3.2Besvärsrält för fackliga organisationer 5.3.2.1 Kammarrätteni Slockholm: Förslaget att medge besvärsrätt även för lokalarbetstagarorganisation har motiverats med att ulredningen finnerdet "lämpligt att de som representerar arbetstagarna inte bara skall kunnapåverka den inre miljön, utan även ges möjlighet att anföra besvär över beslutsom avser den yttre miljön i anslutning fill den egna arbetsplatsen".Denna motivering kan inte övertyga kammarrätten om lämpligheten av att i stridmed allmänna förvallningsrätlsliga principer ge arbetstagarorganisationbesvärsrätt i mål enligt miljöskyddslagen. Den yttre miljön ulanförarbetsplatsen berör inle arbetslagarna mer än andra medborgare, t. ex. egnaföretagare, pensionärer och studerande. Om kommunen fär besvärsrält, kantraktens samtliga invånares intressen tillvaratas av kommunen. Dessutom finnsalllid möjlighet för envar, som anser ett miljöskyddsinlresse hotat, alt anmälasaken till kommunen eller och hemställa om ell överklagande.Kammarrätten avstyrker förslaget att i miljöskyddslagen ge lokalarbetstagarorganisation en särskild besvärsrält, 5.3.2.2 Statens naturvärdsverk:- delarockså utredningens uppfattning all fackliga organisationer bör ha besvärsrättpå miljöskyddslagens område. De fackliga organisationerna har givetvis ettsärskilt iniresse för frågor som rör den inre arbetsmiljön, men även den yttremiljön i anslutning lill den egna arbetsplatsen är av intresse för de fackUgaorganisationerna. Förslagel tillstyrkes därför. 5.3.2.3 i län:Vad gäller förslaget om utökad besvärsrält har svårt att finnanågot skäl till varför specielll-------------------------- lokalarbetstagarorganisation skall ges sådant företräde. Dessa intressen har redani dag möjlighet att påverka beslulel i samband med remissförfarandet eller iexempelvis styrelsebehandling, 5.3.2.4 i : Enliglmotiveringen för förslaget i fråga synes denna besvärsrält endast vara avseddatt kunna utnyttjas vad gäller beslut rörande den yttre miljön i anslutning tiUden egna arbetsplatsen. anser en medverkan av den fackliga organisationeni delta sammanhang värdefull och tillstyrker förslaget. 5.3.2.5 i län:Utredningen föreslår även besvärsrätt för lokal arbetstagarorganisafion. Alt ge en kategori intresseorganisationer särskildarättigheter synes.helt omolive- Prop.1980/81:92 344 ral.Förhållandena i den yttre miljön berör knappast medlemmarna i en fackligorganisation mer än andra människor. anser att nuvarande möjUghetför juridisk person alt agera som ombud för någon besvärsberätfi-gad är helttillfyllest från rättssäkerhetssynpunkt. 5.3.2.6 Länsstyrelseni län: Belräffande de fackliga organisationerna är det naturligl, att besvärsrält för dessa införts i arbetsmiljölagen och inom vissa andra rättsområden, när det gäller bl. a. den inre miljön. ----- Ipropositionen 1969:28 med förslag till miljöskyddslag m. m. ulr taladedepartementschefen- att begreppet omgivningen inte omfattar denstörande anläggningen, "Personer som är verksamma inom själva störningskällanskyddas genom arbetarskyddslagstiftningen. Det torde inte komma all beredanågra svårigheier alt avgränsa miljövårdsorganens kompetensområde frånarbetarskyddsorganisationens," Detkan mol denna bakgrund ifrågasättas om det inte är tillräckligt om sakägare grannar och andra närboende beroende pä störningarnas räckvidd eller de sommer eller mindre regelbundel vistas eller rör sig i områden som kan beröras avstörningen samt kommuner och erhåller besvärsrält. Urjuridiska synpunkter är det angelägel alt gränsdragningen meUanmiljöskyddslagens och arbetsmiljölagens tiUämpningsområde beaktas, 5.3.2.7-------------------- Göleborgskommun: Det förslag om besvärsrätt för de fack liga organisationerna som utredningen lägger fram bör följas av att de även ges räll lill yttrande i förprövningsärendet, 5.3.2.8--------------------- Storumanskommun: Kommunens uppfattning är att en fackföreningsbesvärsrält enligt ML icke genereUt bör anges tUl all omfatta den yttre miljön.Fackels besvärsrält bör inskränkas tUl frågor som rör åtgärder eller utsläppfrån den egna industrin som negativt kan påverka den yttre eller inrearbetsmiljön för de anställda. och förelag bör även gesbesvärsrält i fall där en närbelägen induslri eller molsvarande, negativt kankomma all påverka de anställdas yttre och inre arbetsmiljö. 5.3.2.9 Sölvesborgskommun: Facklig organisation bör av naturliga skäl inte tillerkännas besvärsrält i koncessionsmäl. Däremot torde man inte kunna överskatta betydelsen av alt de fackliga organisationerna gör sina medlem mar medvetna om och uppmärksamma på miljöfariig verksamhet. Del lorde inte vara möjligt att bedriva sådan verksamhet utan att arbetstagare medver kar eller har kännedom om förhållandet. Rätten all göra anmälan hos ansva rig myndighel finns givelvis alllid. 5.3.2.10------------------------- : ifrågasätter dock förslaget att låtalokal arbetstagarorganisation erhäUa besvärsrätt. Med den vida omfatt- 1980/81:92 345 ning arbetstagarorganisations besvärsrält skulle få tordeföljden bli all del omgående reses krav på besvärsrält även från andra grupperi samhällel, som kan ha skäl alt bevaka skyddet av miljön. Risken all förslagelöppnar väg för en ännu mera omfattande, tidsödande och dyrbarförprövningsverksamhet är uppenbar. Utredningen hänvisar till alt i den nya arbelsmiljölagenstadgats besvärsrätt för skyddsombud och arbetstagarorganisation. Förbundelvill här påpeka att denna besvärsrält avser den enskilda, konkretaarbetsplatsens inre och yttre miljö. Den generella besvärsrätt, som ulredningenvill ge lokal arbetstagarorganisafion har ej begränsats lill en enskildarbetsplats utan synes avse all miljöfarlig verksamhet i kommunen. 5.3.2.11--------- med instämmandeav handels kammare: ------ På samma säll förutsätter förbundet att lagstiftaren med "arbetstagarorganisation" enbart avserorganisation inorii sökande företag (48 §). Cenirala arbetstagarorganisationer(eller motsvarande regionall) skall ej ha talerätt. 5.3.2.12 : instämmeri utredningsförslaget all de fackliga organisationerna får besvärsrält i frågaom beslul som rör den yttre miljön. 5.3.2.13 Centralorganisationen /SR:Ulredningens förslag lill utökad besvärsrält tillstyrkes. Med de betydelsefullauppgifler som de fackliga organisationerna har inom arbetsmiljöområdet får detanses vara naturligt all dessa utlryckligen tillerkännes besvärsrätt i ärendensom prövas enligt miljöskyddslagen. 5.3.2.14 i : anför om all de fackliga lokalorganisationerna-- får föra lalan motbeslul, anknyter till lidigare av samband med yttrandet över arbelsmiljöulredningen. 5.3.2.15-------------------------------- : Mot bakgrund av att de anställda på ett tidigt stadium genom medbestämmandelagen kanpåverka förelagets planer, ser inle KF någol speciellt skäl till all defackliga organisafionerna erhåller besvärsrätt. Dessa har ju även möjligheteratt via arbetsmiljölagen påverka tekniska lösningar. 5.3.2.16------------------------------------- : Enligl LRFs uppfallning är ulredningens diskussion om den utvidgade besvärsrätlensummarisk och bristfällig. LRF har ingen anledning att på nuvarande stadiumifrågasätta besvärsrält för de fackliga organisationerna. Åtminstone inle omdet avser lo- 1980/81:92 346 kala organisationer med medlemmar inom berörl förelag.Förbundel vill dock framhålla alt andra grupper t. ex. lantbruketsorganisationer i många fall borde ha minst likartade möjligheter alt överklagaett beslut som kan komma att påverka luft, mark och vatten, kansket. o. m. på relativt stort avstånd från en planerad ulsläppspunkt. Rätten altuppträda som sakägare då skada redan inträffat, innebär inle att möjlighelernaalt i förväg undvika skada får begränsas. 5.3.2.17 naturvänner: Av ulredningen framfördaåsikter biträds i huvudsak. Vi kan emellertid icke finna del adekvat, att gefackliga organisationer besvärsrält enligt ML. Framförda motiv är ickebärande. Arbetsmiljölagen ger fackliga organisationer besvärsrält inomarbetsmiljön oavsell denna är inne eller ute. 5.3.3 Besvärsrält för ideella organisationer 5.3.3.1 Kammarrällen i Slockholm: I likheimed ulredningen anser kammarrätten all anledning saknas all tillerkännaideella organisationer särskild besvärsrätt. 5.3.3.2 Brottsförebyggande rådet:- Lokalaarbetstagarorganisationer är inle i första hand intressenter för miljöskydds- ochnaturvårdsintressen. 1 många fall kan t. o. m. intressekonflikter belräffande miljöskyddet uppträ da. Nalurvårdsverkels funktion skall enligt utredningen i fortsättningen vara att uppträda som part för miljöskyddsintressen. Verkel kan emellertid som central lillsynsmyndighel även behöva la andra hänsyn. En utvidgning av be svärskretsen lill organisationer som renodlat företräder miljöskyddsintressen borde därför innebära ell förstärkt skydd för . Eftersom besvärs rätlen i många avseenden utvidgats bör del inte trols vissa tekniska problem vaia omöjligt att ge yllerligare ideeUa organisationer så dan räll.-------- Från miljöskyddslagstiftning i finns det exempel på alt enskilda personer och organisationer har möjlighetertill inflytande i miljöskyddsärenden bl. a. genom besvärsrält. Erfarenheternadärifrån lär vara positiva på så sätt all farliga verksamheler på miljöorganisationersinrådan förbjudils. Mol bakgrund härav finns det enligl BRÅ anledning allytterligare utreda om inte ideella organisationer i viss begränsad omfattningkan tillerkännas besvärsrält. 5.3.3.3----------------------- : Korporationersom lokala miljöskyddsgrup per, hyresgästföreningar och andra kan mycket väl hävda all de bör ges möj lighet all påverka sin närmiljö genom besvärsrält. Det mesl konsekventa är all lagstiftaren anlingen ärgenerös genlemol alla slags korporationer eller alt inga korporationerlillerkänns besvärsrält. 1980/81:92 347 5.3.3.4 ochmiljövärdsutbildning: Bortsett frän fackliga organisationer har utredningeninle velal ge ideella organisationer någon besvärsrält, bl, a. av del skäletall en reell sådan besvärsrält redan föreligger. Del kan emellertid starktifrågasällas om inte åtminstone vissa organisationer av detla slag somoegennyttigt offrar massor av tid och arbete på alt förbällra den yttre miljönborde tillerkännas även formell besvärsrält. 5.3.3.5 Statens naturvårdsverk:Miljögrupper och andra ideella föreningar gör i allmänhel en positiv insats imiljövårdsarbetet och del är självfallet av intresse all i samband med prövningav miljöfarlig verksamhet höra föreningar, som har medlemmar som berörs avverksamheten. All låla sådana föreningar få självsländig besvärsrält harnaturvårdsverket i och för sig ingen erinran mol. Däremol ansernaturvårdsverket all del inte finns skäl att ideella föreningar över lag, .somtillvaratar miljöskyddsinlressen, lillerkänns besvärsrält. Med hänsyn till degränsdragningssvårigheler som ulredningen pekar på och lill den liberala praxisregeringen tillämpar ansluler sig lill ulredningens bedömning,all de ideella organisationerna inte bör få någon vidgad besvärsrält. vill i della sammanhang erinra om allverkel efler hänvändelse från t. ex. ideell förening har rätt att besvära sigmol beslul enligl miljöskyddslagen. Den inskränkning i besvärsrätlen, som f. n.gäller (allmänt iniresse) föreslås utgå. lillslyrker della.Om denna ändring genomförs kommer alltså nalurvårdsverkels besvärsrält allvidgas. Delta stämmer väl överens med vad som sagts omnaturvårdsverkels roll som "miljöskyddsombudsman" inom förprövnings-och tiUsynsområdet. 5.3.3.6 i län:Givetvis innebär del slora problem alt ge ideella organisationer besvärsrält.Vad är l. ex. en ideell organisation. Enligl uppfallning bördenna fråga prövas i ell vidare perspektiv. 5.3.3.7 :----- Enreservant anser all del i utredningsförslaget även borde inlagas enbeslämmelse om all vissa ideella miljöorganisationer borde tillerkännasbevärsräll. Kommunen anser att della är direki olämpligl. Vilka föreningar somi så fall skulle vara besvärsberättigade är Möjlighel för sådan organisation alt genomatt någon enskild medlem i organisationen på sakägares uppdrag besvärar sig omombud finnes. Nalurvårdsverkels förstärkta slällning måsle också borga förtillvaratagande av de allmännas iniresse. 5.3.3.8--- med instämmandeav Fältbiologer na: Däremol är föreningen myckel kritisk lill utredningens behand ling av organisationernas besvärsrätt. Del förefaller föreningen som om ut redningen på denna punkt mera sneglat på hur annan lagsliflning löst denna Prop.1980/81:92 348 fråga än gett sig in på en saklig bedömning av detberättigade i att ge ohka kategorier organisationer besvärsrätt. Det är enligtföreningens mening självklart att en fackförening skall ha besvärsrätt när delgäller arbelsmiljöfrågor. Lika självklart borde det vara att naturvårds- ochmiljöorganisationer skall ha besvärsrält när del gäller yttre miljö.Utredningens slulsals alt den som ansetts lämplig all ha besvärsrätt enliglarbelsmiljölagen också är lämpUg all ha del enligl miljöskyddslagen harföreningen svårt att förstå. Långl bättre vore all förSöka kartlägga de olikaorganisationernas arbete och därav dra slutsatser om vilka som bör gesbesvärsrätt. Föreningen skulle ha förståelse för om en sådan kartläggning avprakliska skäl måsle begränsas till rikstäckande eller regionalaorganisationer och besvärsrätt följaktligen bara kunna ges till sådana, men kaninle acceptera alt naturvårds- och miljöorganisationer generellt utestängsfrån all få föra lalan. 1 varje fall yrkar föreningen för egen del ätt fåbesvärsrält. 5.3.3.9------------------------------------ : Vad gäller möjlighelerna all föra talan rnot beslut enligl miljöskyddslagen har lill ulredningen framförts krav på att sådan besvärsrätt bl. a. bör ges till ideella organisationer. För bundet finner det hell otillfredsställande alt utredningen inle hörsammat denna begäran. En sådan besvärsrält borde således som en självklarhet till komma fritidsfiskets riksorganisation. 5.3.3.10------------------------------------------------- och Miljöcentrum: Miljödebat ten under 60- och 70-lalel är i slor ulslräckning en följd av de ideellamiljöor ganisationernas upplysnings- och informationsverksamhet. Det faklum all det har tillsalls en miljöskyddsuiredning är likaledes i stor utsträckning en följd av de ideella miljöorganisationernas arbele. Vi hävdar med bestämdhet all det i en demokrati bör varasjälvklart att ideella miljö- och hälsoorganisationer skall ha besvärsrättenligt miljöskyddslagen. Vi delar alltså inle utredningens uppfattning i dennafråga. Vi erinrar i sammanhanget om de missförhållanden, somavslöjades inom olika myndigheter i samband med BT . Besvärsrältför ideella miljöorganisationer enligl miljöskyddslagen är en självklar del ivaklslag-ningen över vår demokrati. 5.3.3.11 Vatlenvärnet:--- Miljöskyddssammanslutningar påriksplanet bör tillerkännas besvärsrält i miljöskyddsmål. Kommuneroch fackliga organisationer har specialintressen att företräda och företräderej miljöskyddssynpunkter. De cenirala miljöskyddsorganisalionerna är bärare avdel allmänna miljöskyddsintressel som bör få komma till tals besvärsvägen. Föratt undvika svårigheier i praktiken kunde besvärsrätlen begränsas till sådanaorganisationer som efler anmälan uppförts pä en av statlig myndighel fördförteckning över besvärsberättigade organisationer. 1980/81:92 349 5.3.3.12 Gotlands naturvårdsförening:Beträffande besvärsrätlen finner föreningen att det bör finnas inskrivenbesvärsrätt även för ideella föreningar, som är partipolitiskt oeh fackligtoberoende. 5.3.3.13 läns naturvårdsförbund: Ävenom den ideella nalurvården får möjligheter alt påverka prövningen anser vi delvara myckel viktigt alt besvärsmöjligheten över beslut finnsäven för ideella natur-vårdsorganisaiioner och liknande. 5.3.3.14 naturvänner: Däremolfinner vi del angelägel, alt ideella föreningar, som tillvaralarmiljöintressen, ges besvärsrält.------------------------------------------------ 5.3.3.15 : Detvore en brist att inte bättre tillvarata den ideella natur- ochmiljörörelsens engagemang och lokalkännedom där man tidigt engagerar dessa. Attge dessa organisationer besvärsrätt skulle snarare minska konflikterna än ökadem. Vi vill påpeka den avgörande roll dessa ideella rörelser hafl för vårdebatt och insikt i ekologins livsviktiga belydelse. har ju dennaverksamhet varil den enda faktorn som gett utvecklingen den vändning som vi nuefteråt med tacksamhet kan se tillbaka på. 5.3.3.16 naturvärn: Ideella föreningar, t. ex.Svenska , Samfundet för hembygdsvård, Älvräddarna m. fl.,bör ha rätt alt överklaga beslul om tillstånd och även räll all föra lalan ibrottmål. Det förefaller som om åklagarna i de få fall där åtalväckts icke har fört talan vidare när domstolen utmätt för milda straff. 5.3.4 Besvärsrätt för statliga myndigheter 5.3.4.1 Kammarrätten i :-- bör,såsom ulredningen föreslagil, kunna överklagakoncessionsnämndens och länsslyrelsens avgöranden i förprövningsärenden, såvälslutUga beslut som igångsäliningsmedgivanden, samt tillsynsmyndighets beslut ifråga om förbud och förelägganden m. m. Om ulredningens förslag belräffandemöjligheter alt på ansökan av påföra miljöskyddsavgift blir genomfört, -------- bör självfallet i egenskap avsökande få överklaga koncessionsnämndens avgörande i sådant ärende. Detta tordeväl inte behöva direkt utsägas i lagtexten, men kammarrätten har ingentingemot alt en beslämmelse därom, såsom föreslagits, för fullsländighetens skulltas med i 48 § sista styckei. 1980/81:92 350 5.3.4.2 : Vid miljöslörande verksamhet,främsi då sådan som avser , är fiskel vanligen den pari som lider den ojämförligt största di rekta skadan. är den fackmyndighet som företräder såväl yr kesfisket som fritidsfisket, dvs. det allmänna fiskeintressel. Av den anled ningen anser styrelsen det vara synnerligen olillfredsslällande att fiskeintres set inte kunnal ges en molsvarande slällning inom miljöskyddslagstifiningens ram som inom ramen för gällande vattenlag . Det borde t.ex. vara möjligt för den fackmyndighet som företräder del allmännafiskeriinlresset bl. a. en fiskerinäring av slor belydelse för landelsförsörjning alt föra lalan mol beslul i olika prövningsärenden. Det är likasånödvändigt all formalisera fiskeriiniressets möjligheler all påverkautformningen av villkoren för all anmälningspliklig verksamhei skall fåpåbörjas. Delsamma gäller även utformningen av de kontrollprogram som ingår iden tillsynsverksamheten. 5.3.4.3 : Slalligamyndigheters besvärsrält bör, som ulredningen påpekar, inte vidgas lill altavse även andra myndigheter än . 5.3.4.4 i län:Genom den i 48 § miljöskyddslagen intagna befogenheten för alli där angivna fall lillvarala de allmänna intressena anser ilikhei med ulredningen all besvärsrätten inle bör utvidgas alt omfalla ävenandra statliga myndigheier. 5.3.4.5 i län:-- lillslyrkeralt förutom sakägare även tillerkännesbesvärsrält enligl förslagel lill ändrad lydelse av 48 § sisla stycket ML. 5.3.4.6----------------------------------------- Länsstyrelseni Krislianslads län: har upp levt avsaknaden av besvärsrält som en nackdel. 1 vissa fall har länsslyreLsen haft en annan uppfattning än innebärande mer skärpta krav på miljöskyddsåtgärder. 1 sådana fall synes del föga meningsfullt för alt vända sig till och begära ett överklagande.