prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — 11,NU 1979/80:58, rskr 1979/80:346). Fullmäktige i har i delsammanhanget i etl remissyttrande över en framställning från SEK att öka ramenifrågasatt den omfattande subvenfionering av en del av expori somsyslemel innebär. Fullmäktige förordar atl översyn av systemet görs och all deldärvid övervägs om subvenlioneringsgraden bör sänkas. Syslemel med statsstödda exportkrediter genom SEK har lettfill en kraftig Del n 1:5 Skr. 1980/81:103 292 statlig subventionering av vissa delar av den svenskaexporten. Export av kapitalvaror, enlreprenadarbeten och konsulttjänstersärskilt till utvecklingsländer, statshandelsländer och vissa industriländerhar subventionerats i betydande ulslräckning. Stalssubvenlioneradkreditgivning vid exportaffärer medför slora risker för snedvridning avresursallokeringen inom etl lands ekonomi. kan ge på en lång siklineffektiv industristruktur. I princip bör de delar av näringslivet som inleklarar den internationella konkurrensen ersättas av konkurrenskraftigareenheter. Subventionen har ökal snabbt under senare lid eftersom räntevillkorenför de statsstödda krediterna har varit oförändrade medan marknadsräntorna harstigit snabbt för de mest akluella valutorna. Riskerna för snedvridning hardärigenom ökal som de slatsfinansiella effekterna har bHvitbetydande. I della sammanhang bör också den internationella diskussionenuppmärksammas om riskerna för atl ökade statliga subventioner leder till ensnedvridning av den internationella handeln. Del ökade intresset för all bevaka dold protekfionism harmanifesterat sig såväl inom som inom . Med hänsyn lill sill storautrikeshandelsberoende skulle höra till de länder som skulle förloramest på en protektionistisk utveckling. Å andra sidan torde delar av svenskindustri få problem utan sådan kreditgivning eftersom många andra länderanvänder stalsstödd exportkreditgivning som etl konkurrensmedel. Om enutbyggnad av kapitalvaruindustrin eftersträvas kan de statsstöddaexportkrediterna vara lill fördel för den industriella utvecklingen ochexporten på lång sikt. har i internafionella förhandlingar verkat för ettminskal subventionsinslag genom en höjning av räntorna för statsstöddaexportkrediter. Inom OECD-krelsen pågår f.n. diskussioner kring en bättremarknadsanpassning av räntevillkoren inom den s.k. consensus-överenskommelsensram. En smärre uppjustering av räntenivån har beslutats fr.o.m. den 1 juH 1980.Förutsättningarna för det svenska syslemel kan komma att väsentligt förändrasom mera omfattande ändringar av villkoren för statsstödda krediter skulle kommafill stånd inom överenskommelsens ram. Försöksverksamheten med statsstöddexportkreditfinansiering avslutas . Den hilfillsvarandeverksamheten bör utvärderas före försöksperiodens utgång. Utvärderingen börkunna ligga lill grund för elt slällningstagande lill frågan om verksamhetenbör fortsäfta och i så fall i vilken form. Jag föreslår därför efter samråd medcheferna för budget- och handelsdepartementen atl en särskild utredaretillkallas för uppgiften. Utredaren bör lägga fram förslag om vad som bör gällaefter försöksperiodens utgång. Till ledning för utredningsarbetet vill jag vidare anföraföljande. Utredaren bör undersöka hur SEK-systemet har påverkat densvenska industrins konkurrensmöjHgheler på olika marknader. Vidare börutredaren analysera systemets effekter på industrins strukturulveckling pålängre sikl, med särskild betoning på effekterna för olika delar av industrin.Åven effekterna på kortare sikt och hur de kan variera i olika konjunkturlägenbör studeras Hksom systemets effekter på kapitalmarknaden. Utredaren börundersöka hur exporlkredilsyslemel har påverkal de svenska förelagenskonkurrensmöjligheter på olika marknader. Effekterna på andra länders handel avrespektive lands exportkreditsubvention kan i delta sammanhang också vara avintresse. Härvid bör också belysas hur den totala exportkreditvolymen harutvecklats både absolut och i relafion fill den totala exporten. 293 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:5 Vidare bör utredaren analysera systemels effekter påförelagens konkurrensvillkor och söka klarlägga vilka effekter systemethittills har haft på företagens val av exportmarknad, faklureringsvalula ochbetalningssätt. En analys av effekterna bör också omfatta hur systemet harutnyttjats dels av olika företagskategorier, dels vid olika typer avexportaffärer. Statsstödetvid exportkreditgivning genom SEK har utgått enligt den struktur som etableratsav consensus-överenskommelsen. Krediter i samband med export fill harerhållit större stöd än krediter i samband med export till i-länder. Dennadifferentiering för olika kategorier köparlän-der tillkom ursprungligen somresullal av en önskan från de kredilgivande ländernas sida att anpassakreditkostnaden efter köparlandets ekonomiska styrka. Kostnaden för falfigareköparländer skulle vara lägre än kostnaden för rikare länder. Denna differentieringaccentuerades vid den höjning av minimiräntorna för statsstödda exportkreditersom beslutats inom consensus-överenskommelsen. Med hänsyn lill Sverigesposifiva inställning lill ett främjande av ekonomiska utvecklinghar den ökade differensen fr.o.m. tillåfits slå igenom i detsvenska exporlkredilsyslemel. Utredarenbör vidare slälla effekterna av verksamheten i relation fill såväl destatsfinansiella som de samhällsekonomiska kostnaderna. En sådan analys kanutgå från en bedömning av kostnaderna för gjorda åtaganden. Utredarenbör i del sammanhanget pröva vilka effekter som uppslår när avvikerfrån den internalionella utvecklingen på exporlkredilområdel och mer än andraländer begränsar subvenfioneringens storlek och sålunda pröva de sannolikaeffekterna för den svenska exportens konkurrenssituation av en mera restriktivsubventionering. Utredaren bör därvid beakta all kreditvillkor utgör en avfiera faktorer inom den totala konkurrenssituationen. Refinansiering avexportkrediter lill statsstödda villkor på consensusnivå är inle heller ennödvändig förutsättning för alt svenska exportföretag skall kunna offererakrediter lill consensusvillkor. Ansträngningargörs f.n. alt få lill stånd yllerligare revidering av 1978 årsconsensus-överenskommelse. Överenskommelsen har som nämnts träffats omen mindre höjning av minimiräntorna för statsstödda exportkrediter.Ytterligare överenskommelse som eventuellt kan komma till stånd får givetvisstor betydelse för del svenska systemets utformning och slalens kostnader. Omsådana yllerligare överenskommelse träffas bör utredaren anpassa sina förslagfill dem. F.n.belastas statsbudgeten av kostnader för SEK-systemet. Jag förutser all dessakostnader för staten kommer att bli stora redan för de åtagandensom hitfills gjorts. Utredaren bör undersöka möjlighelerna all på förhandbestämma de statsfinansiella effekterna av de åtaganden som staten gör genomSEK-systemet. Skulle utredaren finna all verksamheten bör fortsätla efterförsöksperiodens utgång bör möjligheterna all föra över en del av kostnadernapå de förelag som kan utnyttja systemet undersökas. I någrafall har SEK inom systemets ram lämnat erbjudande om s.k. ramkrediler förfinansiering av expori till vissa länder. innebär alt SEK ålar sig allfinansiera alla affärer som kan komma att aktualiseras och inometl visst totalt rambelopp. Utredaren bör bedöma värdet av sådana arrangemang. Ävenfrågor av mera leknisk natur bör närmare analyseras av utredaren. Jag tänkerhär på bl.a. formerna för samråd mellan SEK och (),effekterna av på SEK:s verksamhet, den Del II 1:5 Skr. 1980/81:103 294 svenska tillämpningen av den s.k. consensus-överenskommelsen,SEK:s upplåningsformer för en refinansiering saml beslut om s.k. matching.Matching innebär bl.a. att räntan kan anpassas nedåt i de fall ell annal landerbjuder bällre villkor. Anpassningen av villkoren kan även avse en förlängningav kredittiden. Vidare bör utredaren studera om reglerna för vid vilkentidpunkt avlyft i SEK skall få ske behöver preciseras för all begränsaincitamentet all söka åtnjuta den subvenfionerade krediten vid allt tidigarelidpunkt. Del kan finnas anledning för utredaren all pröva frågan omräntevillkoren bör differentieras med hänsyn lill ullåningsvaluta. Specielllbör denna fråga studeras mol bakgrund av andra utländska företags möjligheteroch konsekvenserna för de svenska företagens konkurrenskraft och även mol bakgrundav Iradifionella betalningsmönster samt risker för ökade statliga kostnader pågrund av kursförlust vid upplåningen. Utredaren bör vidare behandla de frågorsom SEK och EKN har aktualiserat i en skrivelse till regeringen den 17 maj1979. Jag vill slutligen också beröra de båda andrastödformerna. Det av EKN administrerade avdrag-bidragssystemet för slödfill exportkredilgivningen ulgör ett komplement till SEK-systemet. Utredarenbör analysera effekterna av detla syslem saml belysa för- och nackdelar med deolika systemen. Förslag bör redovisas om denna möjlighet bör finnas efterförsöksperiodens utgång eller om syslemel bör avvecklas. Syslemelmed statsslödd kreditgivning i vissa fall via Invesleringsbank fåräven del ses som elt komplement lill SEK-systemet med syfte att vid leveransinom jämställa svenska företag med utländska förelag som får statsslöddkredilkonkurrens. TiHämpningen av del systemet har varit restriktiv och bl.a.innefattat beslut av regeringen i varje enskilt fall när stalsstödd kreditkommit i fråga. En utvärdering av systemet har gjorts i den inominduslrideparlementet upprättade promemorian (Ds I 1980:11) Stöd till kreditför försäljning inom landet - en utvärdering. Mot bakgrund av de erfarenheterav systemet som där redovisas bör utredaren la ställning till om dennastödmöjlighel bör finnas efter försöksperiodens utgång. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära kontakt med SEK ochEKN som även bör kunna förse utredaren med en betydande del av faktaunderlaget. Utredaren bör bedriva sitt arbele skyndsamt så altförslagen kan redovisas . Regeringen beslutade om generelladirektiv till samtliga kommittéer (Dir 1980:20). Dessa direktiv gäller även fördenna utvärdering. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagall regeringen bemyndigar chefen för induslrideparlementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag atl utredasystemet för statsslödd exportkreditgivning genom AB m.m. atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag atl regeringen föreskriver att kostnaderna för utredningen skall belasta fjortondehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 295 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:6 Utredning om sannolikheten för och effekterna av s.k.ångexplosioner i kärnkraftverk Beslut vid regeringssammanträde . Del är av största vikl att säkerhetsarbetet påkärnenergiområdet bedrivs på elt kraftfullt säll och alt hög beredskap mololyckor upprätthålls. betydelsefullt led i detta arbele är atl bedömariskerna för olyckshändelser av skilda slag och konsekvenserna av eventuellaolyckshändelser. En fråga som rönt uppmärksamhet i detta sammanhang är huruvidas.k. ångexplosioner av sådan styrka all de allvarligt kan skada reaklorlank ochinneslutning kan inträffa i kärnkraftverk. Med ångexplosion avses därvid enexplosion som är föranledd av alt en smäll reaktorhärd eller delar därav fallerner i del som kan finnas i botten på reaklorkärlel ellerreaktorinneslutningen. I de utredningar rörande säkerheten vid kärnkraftverk somulförts med anledning av reaktorhaveriet vid kärnkraftverket (TMI) har konstaterats atl viss osäkerhet föreligger i vad mån en ångexplosionkan inträffa i ell kärnkraftverk och vad följderna av sådana explosioner kanbli. Den kommission under ledning av doktor somtillsattes av president för all undersöka haveriet vid TMIbedömer del osannolikt att en ångexplosion skulle ha kunnat inträffa underhaveriet vid denna reaktor. Den svenska reaktorsäkerhetsutredningen (1 1979:07)har i sitt belänkande (SOU 1979:86) Säker kärnkraft? inle närmare behandlatmöjligheterna för ångexplosioner i kärnkraftverk. Diskussionenom huruvida ångexplosioner är möjliga eller ej liksom de eventuella följdernaav en sådan explosion i elt kärnkraftverk kom att inta en central roll idebatten inför den svenska folkomröstningen i kärnkraftsfrågan. Någraklarläggande besked rörande ångexplosioner erhölls inle inför folkomröstningen. 1979/80:170 om vissa energifrågor lämnades medutgångspunkt i reaktorsäkerhetsutredningens förslag lill säkerhetshöjandeålgärder vissa riktlinjer för del fortsatta kärnsäkerhelsarbetel. Ipropositionen berördes även i korthet beredskapsplaneringen motkärnkraflsolyckor och statens strålskyddsinstituls rapport som överlämnades till regeringen . Vidriksdagsbehandlingen av propositionen begärdes i motionen 1979/ 80:2056 (s) allregeringen skulle tillsätta en expertgrupp med uppgift alt analyserasannolikheten för och effekterna av ångexplosioner i kärnkraftverk.Motionärerna påpekade alt slrålskyddsinstitutets rapport beredskaplill väsenllig del byggde på förulsällningen alt en ångexplosion kunde inträffai de svenska reaktorerna. Enligl motionärerna hävdar vetenskapsmän både inomoch utom landet all sådana explosioner inte kan ske. Näringsutskottel ansåg (NU 1979/80:70, s. 23) liksommotionärerna att det är viktigt all beredskapsplaneringen i fråga omkärnkraflsolyckor inriklas på händelser som kan inträffa. Utskottet föreslogdärför all en grupp av fristående experter borde få i uppdrag allgöra en utvärdering av riskerna för och effekterna av ångexplosioner ikärnkraftverk. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr1979/80:410). Del n 1:7 Skr. 1980/81:103 296 Ångexplosioner ulgör endasi ell exempel på haveriförloppsom kan leda till stora utsläpp av radioakliva ämnen. Utsläppen från andratyper av haveriförlopp än ångexplosioner torde emellertid kunna reducerasavsevärt genom att reaktorinneslutningarna förses med utrustning för filtreradIryckavlastning. Med anledning av vad som har redovisats förordar jagall en kommitté tillkallas med uppgift all sammanställa och redovisa nutillgängliga fakta rörande ångexplosioner i kärnkraftverken och eventuellaföljder av sådana. Kommittén bör vidare utifrån svenska förhållanden kommenteradel redovisade materialet. Därutöver bör kommittén redovisa även vilka åtgärdersom den finner lämpliga för alt ylterligare fördjupa kunskapen om möjlighelernalill ångexplosion i kärnkraftverk. Kommittén bör särskilt la ställning lill omriskerna för haverier i kärnkraftverk vilka leder till ångexplosioner och däravorsakade stora utsläpp av radioakfiva ämnen är sådana att de särskilt börbeaktas vid utformningen av säkerhetssystem och beredskapsätgärder. Kommitténbör också redovisa de ålgärder som har vidtagits i för att studeraångexplosioner. Kommilléns arbele bör bedrivas så atl det kan slulliglredovisas . Med hänsyn till vad jag nu anfört hemställer jag allregeringen bemyndigar del statsråd som har förordnats att föredra ärenden somrör energipolitiken, all tillkalla en kommitté med högst fem ledamöter meduppdrag att utreda sannolikheten för och effekterna av s.k. ångexplosioner ikärnkraftverk. att utse en av ledamöterna atl vara ordförande, all besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver allkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Principerna för taxe- och prissättning inomenergiområdet Vid min anmälan lill prop. 1979/80:170 om vissaenergifrågor (s. 13, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) framhöll jag allutformningen av taxor, priser och tariffer för ohka energislag har slorbelydelse för energihushållningen och för möjlighelerna all främja införandelav nya energislag som kan ersätta olja. Jag framhöll vidare all dessa frågor ärkomplicerade och omdiskuterade bl.a. beroende på att man strävar efter atl nåohka syften vid utformningen av taxorna. Samfidigt anmälde jag all jag avsågatl la initiativ till en översyn av principerna för taxe- och prissättning inomenergiområdet. Jag återkommer till denna fråga. 297 Kommittéer:Industridepartementet Del II 1:7 Vid valet av arbetsformer för en översyn av taxe- ochprissältningsprinci-perna inom energiområdet är det enligl min mening vikfigtatt beakta bl.a. följande förhållanden. Försäljningenav energi, i form av såväl råvaror som färdiga produkter, sker i iprincip på fria marknader. Marknaderna både för oljeprodukter och förelektricitet och fjärrvärme karaktäriseras dock av betydande monopol- ocholigopolinslag. Försäljningen av oljeprodukter domineras av etl fåtal sloraoljeföretag, av vilka flera ingår i internafionella oljekoncerner med världsvidförsörjningsbas. Slalens valtenfallsverk har en ledande ställning när detgäller försäljning av högspänd elektricitet. För leveranser av fjärrvärmesvarar vidare på varje ort med fjärrvärme vanligen ell enda företag.Bestämmelserna om koncession enligl lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar, ellagen, innebär att ävendelaljdislribufion av elektricitet inom varje enskilt distributionsområde iprincip ombesörjs av elt enda eldistribufionsföretag. Såvälprisnivå som tariffstruktur bestäms i princip av varje enskilt förelag somsäljer eller distribuerar energi. Staten har således med gällande ordning ingamöjligheler all direkt besluta om hur taxor, priser och tariffer inomenergiområdet skall utformas. Prissättningen inom energiområdet kan därför inlemed gällande ordning ses som ell energipolitiskt styrmedel som står tillstatsmakternas förfogande. Att staten genom sådana instrument somprisövervakning eller prisreglering har vissa generella möjligheler all påverkaprisbildningen, vilka givelvis utnyttjas även inom energiområdet, ändrar intedetla grundläggande förhållande. Urkonsumenternas synvinkel är del uppenbarligen summan av pris och skatt som ärden relevanta kostnaden för energianvändningen. Sambandet mellan prissättningoch beskattning av energi är därför grundläggande för en analys av statensmöjligheter all styra energianvändningen genom alt påverka det priskonsumenterna får betala för utnyttjande av olika energislag. Beskaltningenulgör lill skillnad från prissättningen etl energipolitiskt styrmedel somstaten direkt förfogar över. En viktig utgångspunkt måste därför vara att maninte kan studera styreffekterna av energipriser och taxestruklurer utan allsamtidigt beakta beskattningens utformning. Jag vill i sammanhanget erinra omall ulredningen (B 1979:06) om beskattningen av energi har lill uppgift alllägga fram konkreta förslag lill en skalleomläggning i syfte atl geenergiskatten en utformning som ger den bästa möjliga energipolifiskastyrfunktionen som dess statsfinansiella belydelse beaktas. Det ärvidare enligl min mening viktigt alt vara medveten om atl frågor om utformningav taxor, priser och tariffer inom energiområdet är komplexa och har starkasamband med övriga villkor för produktion och distribution av energiprodukler,I.ex. tekniska förhållanden och kostnadsslruktur. Trots alt principerna förprissättning på I.ex. elektrisk energi i skilda sammanhang har utrettsgrundligt från såväl teoretiska som praktiska utgångspunkter både i ochutomlands råder alltjämt delade meningar om hur taxorna bör utformas. Dettatorde, åtminstone delvis, ha sin grund i att taxorna har slor belydelse för såskilda förhållanden som I.ex. effektiviteten i utnyttjandet av den befintligaproduktionskapaciteten, energiföretagens intäkter, olika konsumentgruppersenergikostnader, incitament till energisparande och lönsamhel för investeringari såväl konventionell som ny teknik. Taxornas utformning blir således beroendeav vilka mål man vill uppnå med dem. Del n 1:7 Skr. 1980/81:103 298 uttömmande analys av effekterna av alternativatariffkonslruklioner kräver därför alt de olika aspekterna beaktas och vägssamman. kräver en ingående kännedom om ekonomiska och andraförulsällningar för både fillförsel och användning av olika energislag. De förhållanden jag nu har nämnt talar enligl min meningför all översynen av prissätlning och lariffkonstruktion delas in i tvåetapper. Del bör ske på så säll all arbelel i en första etapp inriklas på altredovisa hur prissättningen inom energiområdet f.n. sker och analyseraeffekterna härav på kort och lång sikl i olika avseenden i enlighet med dedirektiv jag anger i del följande. En bedömning bör göras av om det i en andra elapp finnsskäl all utarbeta förslag till åtgärder för all få en annan prissättning lillstånd. Del torde i så fall knappast vara möjligt all diskuteraprissätlningsfrågorna isolerat från övriga villkor för produktion ochdistribution av energi i skilda former. Det är emellertid också länkbart alt deförändringar som då kan befinnas motiverade från t.ex. energisparsynpunkt kanuppnås inom ramen för energibeskattningen i stället för genom direkta ingrepp ienergiföretagens prissättning. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag del varanaturligt alt översynens första etapp, som således kommer alt omfalta enredovisning och analys av den nuvarande prisbildningen och tariffslrukluren,genomförs av en expertkommitté med erforderlig sakkunskap från skilda områden. För detla arbete bör en sådan kommitté nu tillsättas. Fördess arbete bör följande riktlinjer gälla. Kommittén bör beskriva hur priserna f.n. bildas på vikfigaenergiprodukler i och vilka principer som ligger lill grund förprissättningen. Vidare bör anges hur inflytandet vid prisbildningen är fördelatmellan och utövas av olika producent- och konsumentgrupper. I redovisningen börstörst vikt läggas vid priserna på elenergi, helvaltenleveranser från fjärrvärmesystemoch oljeprodukter, men redovisningen bör även omfatta prissättningen på kol,gas och biobränslen som försäljs under kommersiella former för energiändamål. För de energiprodukler vilkas pris är sammansatt av faslaoch rörliga avgifter, främsl el och hetvatten, skall redovisas hur taxe- ochtariffslrukluren är uppbyggd. Härvid bör framgå och förklaras vilka principersom tillämpas för avvägning mellan fasla och rörliga avgifter liksom grundernaför prisskillnader mellan låg- och högspänd elenergi och olika slag avhelvallen-leveranser. I den mån de faktiska energipriserna avviker från deofficiella tarifferna för vissa kategorier av kunder eller vissaanvändningsområden bör kommittén redovisa i vilken omfattning och i vilkaformer det sker. Kommittén bör vidare redovisa i vilken ulslräckningpriserna på de olika produkterna direkt ansluter fill kort- eller långsiktigakoslnadsförhållanden vid deras framställning och bl.a. ange om priserna ärbaserade på marginalkostnader eller genomsnittskostnader och/eller i vilkenutsträckning de påverkas av marknadsförhållanden som I.ex. bristande balansmellan utbud och efterfrågan. En jämförelse med förhållandena i vissa andra länder, bådesådana där monopol föreligger och sådana där friare marknadsförhållanden råder,bör ingå i redovisningen. Kommittén bör också analysera effekterna i olika avseendenav de priser och tariffer som f.n. tillämpas. Hit hör atl bedöma om priserna ärså utformade all de bidrar lill ell från samhällsekonomisk synpunkt effektivtutnyttjande av energiråvaror och produktionsresurser . 299 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:7 Till de långsikliga effekterna räknar jag även deninverkan de tillämpade prissällningsprinciperna kan ha på investeringsbeslutbåde inom och ulom energisektorn. Vidare bör bedömas vilken roll prisernasutformning spelar eller kan spela för att stimulera energisparande ochinvesteringar i konventionell eller ny energiteknik i syfte, atl ersätta oljamed andra bränslen. Även prisernas belydelse i fråga om inkomstfördelning ochförmögenhetsbildning för såväl konsumenter som producenter saml deras inverkanpå den regionala utvecklingen bör belysas. I sammanhanget bör också angesvilken belydelse energipriserna har för den allmänna prisutvecklingen ikonsumentledel.