prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Medelsbehovet för att finansiera programmetuppgår för statens del till . Kostnaderna för huvuddelen avprogrammel finansieras genom den särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter. Intäkterna från beredskapsavgiften för delta ändamål tillförsoljelagringsfonden. Den stora ökningen av kostnaderna på statsbudgetenbudgetåren 1982/83-1984/85 består huvudsakligen av följdkostnader (räntor) aven i enlighet med oljelagringsprogrammet ökad beredskapslagring av olja m. m.Räntekostnaderna motsvaras dock av inkomster av samma storlek på budgetens inkomstsida. Dennaändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivning till bostadsbyggande.För /82 beräknas dessa belaslningsmässigt uppgå till sammanlagt14,. Bland andra ändamål inom gruppen märks bidrag och lån tillvissa bostadsförbättringar, bidrag lill förbällring av boendemiljön samtbostadsbidrag för låginkomsttagare. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1981/82-1982/83 ' Beloppen avser beräknad belastning. Anm: Härtill kommer effekterna av villabeskattningen, somför beräknas Anslagsutvecklingen för lån tiU bostadsbyggande betingas ihuvudsak av utvecklingen i fråga om beviljade beslut om bostadslån. Normaltfastställer ramar i form av våningsyta inom vilka beslut om nybyggnadkan tas. 1 syfte att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande harriksdagen beslutat att sådana ramar.inte skall fastställas för åren 1979 och1980. har beslutat att samma ordning skall gälla för är 1981. De angivna anslagsförändringarna har beräknats medutgångspunkt i de bedömningar av bostadsbyggandets omfaUning som har redovisatsi budgetproposition, dvs. totalt ca 55000 påbörjade lägenheter per år.Antalet lägenheter för vilka bostadslån betalas ut har antagils lill 51000budgetåren 1981/82 och 1982/83 och till 52000 fr. o. m. /84. Omproduktionen av småhus minskas med 5000 minskar statensutlåning med viss förskjutning med 600 milj. kr. och totalt med 2400milj. Räntebidragen under /86skulle bli ca 500 milj. kr. lägre än enligt det i tabell 7 redovisadebeloppet. Även prisutvecklingen och standarden på lägenheterna påverkaranslagsbelastningen. En årlig kostnadsökning med ytterligare t. ex. perlägenhet innebär atl statens utgifter ilångtidsbudgetperioden ökar med ca 1600 milj. kr. I beräkningarna av bostadslåneanslaget har vidare hänsyntagits till att hyresförlustlån skall upphöra . Även detillfälliga underhällslånen upphör vid utgången av är 1981. Räntebidrag täcker mellanskillnaden mellan faktiskräntekostnad för säväl statslån som bottenlän och den s.k. garanterade räntan.Bidraget beräknas på urspmnglig låneskuld på dessa lån. Den garanterade räntanhar sänkts från 3,till 3,för hyres- och bostadsrättslägenheter (ihuvudsak flerbostadshus) . Därefter ökar räntan med 0,25procentenheter för flerbostadshus. Regeringen har dessutom i prop. 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder föreslagit att vissa Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 27 extraökningar skall göras av den garanterade räntan . Regeringen tar i nämndaproposition också upp frågan om atl finna någon ytterligare metod för en merfullständig utjämning av kostnaderna mellan hus av olika ålder. Detta gäller isynnerhet det hyreshusbestånd som kan tillgodogöra sig hyreshöjningar på grundav den föreslagna ränteökningen, men som inle ingär i räntebidragssystemet ochdärför inte drabbas av någon egentlig kostnadsökning. Den garanterade räntanför lägenheter upplåtna med äganderätt (småhus) uppgår under det första årettill och ökar därefter per är. harnyligen fastställt nya regler för ökning av den garanterade räntan för egnahemoch bostadsrältshus. Reglerna innebär i stora drag att räntebidragen tillegnahem byggda helt avvecklas . Förbostadsrättshus görs engängslyfi av den garanterade räntan med1,för hus färdigställda och med 1,0-0,för hus somfärdigställts eller . Genom dessa ändringar beräknas statensutgifter för räntebidrag minska med ca 600 milj. kr. Utgifterna för räntebidragbestäms dels av gällande räntenivåer, dels av de regler som beslutarskall gälla för lägsta garanterade ränta och upptrappning av denna. Dessutomfinns ett starkt samband mellan utbetalningarna av bostadslän ochränlebidragsulgifterna. Såväl antalet nya lägenheter som kostnadernaper lägenhet påverkar ränlebidragsulgifterna. Till detta kommer variationertill följd av räntejusleringar av äldre lån. Vid dessa justeringar, som förboltenlän vanligtvis sker vart femte eller och , bestäms nämligen räntan efler det nya ränteläget. En förändring avslatslåneräntan skulle påverka räntebidragen med 400milj. En sänkning av räntan med I % skulle /86 leda till en sammanlagdminskning av utgifterna med ca 1 500 milj. kr. Mycketkraftiga ökningar registreras för räntebidragen för bosläder. Dessa ökningarberor sålunda främst på den historiskt sell högre räntenivå som har fömtsättsför långtidsbudgetperioden saml i viss män . Denenskildes boendekostnader påverkas givelvis också av de regler som gäller förvillabeskattningen. De regler som avses är dels ränteavdrag och extra avdragvid inkomstbeskattningen, dels garanliskatt på fastighet. Effekterna av dessaavdrag och skatter uppgår, enligt preliminära beräkningar, till ca 9miljarder kr. En schablonmässig framskrivning baserad på delöneantaganden som gäller för längtidsbudgelbe-räkningarna och på fastighetsbeskattningenenligt de nya taxeringsvärdena tyder på atl detla belopp kommer att, vidoförändrade regler, öka lill ca . är 1985, dvs. med 1,7miljarder kr. Denna förändring avser huvudsakligen egnahemsinnehavare. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Dennaändamålsgrupp omfattar slalens utgifter för skilda arbetsmarknadspoliliskaåtgärder säsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbelsmarknadsutbildning, kontantstöd vid arbetslöshet saml arbetsmiljöfrämjandeätgärder. Vidare hör utgifterna till regionalpolitiken lill dennaändamälsgrupp. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1981/82-1982/83 -11,0 Utgifternaför arbetsmarknadspolitiken beräknas uppgå till . Vissa anslag är emellertid konjunktur-neutralt beräknade.Utgifterna i fasta priser beräknas därför i stort sett ligga oförändrade settöver hela perioden. 1 komplelteringspropositionen för /82 harföreslagils insatser om ca I miljard kr. under /82. Deltaförklarar de kraftiga anslagsförändringarna i periodens början. Arbetsförmedlingenhar en central roll inom arbetsmarknadspolitiken. harförmedlingen tillförts över 2 000 nya Ijänsler. Modern datateknik harsuccessivt tagits i anspråk i förmediingsarbetet. Under långtidsbudgetperiodenhar medel beräknats molsvarande en oförändrad omfattning av verksamheten.Styrande för kostnadsutvecklingen är anlalel anställda, behovet av lokaler,ulbildning m. m. Arbetsmarknadsutbildningkan anordnas i regi i form av s. k. AMU-kurser, i kurserinom ramen för det reguljära utbildningsväsendet saml i företagsulbildning.Dellagare i AMU-kurser och kurser inom del reguljära utbildningsväsendet uppbärutbildningsbidrag. Vid utbildning i företag utgår bidrag till förelagen.Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning finansieras via anslag överstatsbudgeten och frän arbetsgivaravgifter. Regeringenhar föreslagit (prop. 1980/81: 145) att den tidigarearbetsmarknadsutbildningsfonden och arbetslöshelsfonden skall lösas upp den 1juli 1981 och ersättas av ett nytt syslem. De båda arbelsgivaravgifterna omvardera 0,slås samman till en gemensam avgift på 0,som föreslås blianvänd för att täcka av kostnaderna för i huvudsak följande bidrag: Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 29 grundbidrag och progressivbidrag lill erkändaarbetslöshetskassor, förvaltningsbidrag till arbetslöshetskassorna samtden del av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader som avser programmelKontant stöd vid arbetslöshet, utbildningsbidrag till elever iarbetsmarknadsutbildning, utbildningsbidrag lill deltagare i yrkesinriktadrehabilitering. Denandel som inte täcks av arbetsgivaravgifter finansieras via medel på ettreservationsanslag. För alt klara tillfälliga svängningar i berörda utgifteroch inkomster finns en rörlig kredit. Övriga utgifter för arbelsmarknadsutbildningoch yrkesinriktad rehabilitering föreslås finansieras direkt från anslag överstatsbudgeten. Det gäller bl. a. utgifter för alt ordna AMU-kurser ochyrkesinriktad rehabilitering saml bidrag till arbetsgivare som anordnar utbildningför anställda. Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen slyrs i första hand av antalet elever och avelevbidragens storlek. Även fördelningen av kursdeltagarna regionalt ochutbildningens inriktning är av belydelse för kostnadsutvecklingen. Bidragen ärkopplade lill ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar ger höjda utbildningsbidrag. Antalet elever iverksamheten är beroende på arbetsmarknadsläget och på i vilken utsträckning desökande uppfyller arbetsmarknadskungörelsens villkor för tillträde tillutbildningen. Antalet kursdeltagare och fördelningen av dem bestämmer antaletkursveckor, vilket är avgörande för kostnaderna för de utbildningsresurser iform av lärare, lokaler elc. I årets budgetproposition har beräknatsatl ca 98000 personer kommer all delta i arbetsmarknadsutbildning /82. Sysselsättningsskapandeåtgärder avser främst statliga och kommunala beredskapsarbeten. Verksamhetenhar beräknats fä en i huvudsak oförändrad omfattning underlångtidsbudgetperioden jämfört med beräkningen för /81(konjunkturneutral beräkning). Behovelav beredskapsarbelen är i hög grad avhängigt av konjunkturutvecklingen ochsysselsällningslägel. Del innebär att medelsålgången kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för kostnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsältningsdagar, dels den genomsnillliga koslnaden per sysselsättningsdag.Till kommunalt beredskapsarbete lämnas statsbidrag normalt för lönekoslnaderför de anvisade arbetslösa. Därutöver utgår vid investeringsarbeten etltilläggsbidrag om för övriga kostnader. Avdrag görs i dessa fall för denekonomiska fördel som den enskilde, för beredskapsarbetet ansvarige anordnaren,har av etl sådant arbete. Utgifternaför beredskapsarbelen har för /82 beräknats lill 2 200 milj. kr.molsvarande 4,5 miljoner sysselsättningsdagar med en genomsnittligdagsverkskostnad pä . uppgick antalet sysselsattapersoner i beredskapsarbete lill 26 100. En förändring av anta- 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 30 letsysselsättningsdagar med 1 miljon under budgetåret, molsvarande drygt 5000personer i arbete , påverkar anslaget med ca 400 milj.kr. Enförändring av dagsverkskostnaden med . skulle - med i övrigt oförändradeantaganden - innebära en påverkan av anslaget med 225 milj. kr. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkända arbetslöshetskassor,dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd lill personer som står utanförarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsersättningen och det kontantaarbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten, dels genom enarbetsgivaravgift samt till en mindre del genom medlemsavgifter från deförsäkrade. Underperioden beräknas en årlig ökning av antalet kassamedlemmar med 65000.Utgifterna frän anslaget styrs av arbetslöshetens omfattning -antaletarbetslösa och antalet ersätlningsdagar - och ersättningsnivån. Den högsta ersättningsnivånfastställs av statsmakterna. Arbetslösheten uppgick ifebruari 1981 till 2,. En förändring av arbetslösheten med 0,1 procentenhetunder en lid av tvä månader innebär atl kostnaderna för arbetslöshetsunderstödförändras med ca 90 milj. kr. En höjning av högsta dagpenningklassen med 10 kr.skulle kosta totalt 45 milj. kr. Somtidigare har nämnts har regeringen föreslagit att arbetsgivaravgifterna tillarbetslöshetsersättning resp. arbetsmarknadsutbildning skallslås samman till en avgift på 0,, vilken skall användas lill att finansiera55% av utgifterna för arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. /74 har antalet anställda vid arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen mer än fördubblats. För långtidsbudgetperioden fömtsättsoförändrad omfattning av verksamhelen. Riksdagenhar beslutat om en ny organisation för skyddat arbete m. m. Den nyaorganisationen trädde i kraft . Denna verksamhet samordnasav stiftelsen med landstingskommunerna och staten som grundare.Staten tar numera hela kostnadsansvaret för den skyddade verksamheten. Stiftelsen föresläs fä ellanslag om 2054 milj. kr. för /82 inkl. utgifter för vissainvesleringar. Utgifterna beräknas bli i stort sett oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Styrande för utgiftsutvecklingen är i första handbeslut om nya platser i den skyddade verksamheten. Sådant beslut las avriksdagen. Därutöver påverkas anslagsbehovet av löneutvecklingen för de anställda,kostnadsutvecklingen för investeringar och inköp av maskiner och råvaror samtförsäljningsintäkterna. har vidarefatlat beslut om en ny organisation för den yrkesinriktade rehabiliteringengenom inrättande av inom arbetsmarknadsverket. Den nyaorganisationen för arbelsmarknadsinsliiul Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 31 Halvskyddad sysselsättning och arkivarbete utgörnumera en anställningsform som kallas anställning med lönebidrag. Anslagen förverksamheterna fömtsätts förbli i slorl sett oförändrade underlångtidsbudgetperioden. Antalet platser med lönebidrag är begränsat i fråga omstatliga myndigheter. Utvecklingen belräffande platser inom övriga sektorerstyrs bl.a. av arbetsförmedlingens möjligheteratt placera arbetshandikappade. Riksdagentog ställning till regionalpolitiken för perioden /80 - 1983/84.En ram om 8203 milj. kr. disponeras för beslut om regionalpolitiskt stöd tillnäringslivet . Stöd kan lämnas i form av avskrivningslån,lokaliseringslän, utbildningsstöd, sysselsällningsstöd och offertstöd. Förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 har i enlighet med långtidsbudgetmetodikenförutsatts att anslagen hålls oförändrade. För långtidsbudgetperiodenhar antagils att utnyttjandet successivt kommer att öka så att ramen i sinhelhet förbrukas. Detta innebär alt belastningen på stalsbudgelen kommer atlöka kraftigt. Kassamässigt beräknas ökningen pågå t. o. m. /85. Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras inom ramenberor huvudsakligen på förändringar i förelagens investerings-benägenhet,vilken i sin tur bl. a. är avhängig av den allmänna konjunkturutvecklingen.Utnyttjandet beror även pä den subventionsnivä som tillämpas. För att minska företagenstransportkostnader utgär ell regionalpolitiskt betingat transportstöd lilllandets norra delar. Transportstödet utgär med vissa författningsmässigt givnabidragsprocent som är differentierade för de sex transportstödområdena. Dentolala omfattningen av utgifterna är beroende av transporternas omfallning ochinriklning saml transportkostnader. Transportstödet fillGotland omfattar både person- och godsbefordran i färjelrafiken på Golland.Stödel lill godstrafiken utgår i princip med ell visst fastställt belopp perlängdmeler godsfordon. För persontrafiken utgår bidrag så att priset för enenkel resa med färja är anpassat lill priset på läg för motsvarande sträcka.Kostnaderna för stödet lill gods- och persontrafiken är sålunda beroende avtrafikens omfattning och transportkostnaderna. Iregionalpolitiken ingår glesbygdsstöd som syftar till att samordna insatserför sysselsättning och service i glesbygder. Beslut om slödel är decen-traliseratlill länsslyrelserna. som kan priorilera mellan olika ändamål. För budgeiårel1981/82 föresläs anslaget för ätgärder i glesbygder uppgå till 100 milj. kr. Föratt konkretisera och göra länsplaneringen åtgärdsinriktad disponerarlänsstyrelserna särskilda medel. För /82 föreslås anslaget tillätgärder i anslutning till länsplaneringen uppgå till 35 milj. kr. 1enlighet med långtidsbudgettekniken beräknas dessa anslag bli oförändradeunder perioden. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Ulgiftema under denna ändamålsgrupp avser lill slor delinkomslöverföringar lill hushållen i form av allmänna barnbidrag,föräldrapenning och bostadsbidrag för barnfamiljer. Den kraftigast växandedelen av ändamåls-gruppen utgörs dock av statsbidrag till kommunernasbarnomsorg. Vidare ingår bidragsförskott och den del av statens bidrag tillsocial hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. kr., oförändrad pris- och lönenivå) omsorg m. m. Anm. Härtill kommer det stöd till barnfamiljerna som utgåri form av skattelättnader. Omfattningen av detta stöd har för är 1978 beräknatstill ca 2 800 milj. kr. Barnbidraget utgår fr. o. m. med 3000kr. per är och barn . Barnbidraget utgår f. n. till ca I miljonfamiljer med 1,7 miljoner barn. Utgiflsslyrande faklorer är antalet bidragsberättigadebarn och bidragels storiek. Regeringen har i en proposition lillriksdagen föreslagil införande av ett s. k. flerbarnstillägg till familjer medtre eller flera barn. Kostnaderna för detta har beaklals i långtidsbudgeten. beräknas anlalel bidragsberättigade barnminska eftersom antalet barn som passerar 16-årsgränsen beräknas översligaantalet födda. Trenden motverkas något av en viss netloinvandring. Föräldraförsäkringen inom sjukförsäkringen infördes är1974 och har successivi byggts ul. Föräldraförsäkringen omfattar fr.o. m. havandeskapspenning, föräldrapenning i samband med barns födelse,särskild föräldrapenning saml föräldrapenning för lillfällig vård av barn.Försäkringen ger alla föräldrar ell ekonomiskl skydd när de är hemma i sambandmed barns födelse eller sjukdom. Den ger även föräldrarna ekonomiskamöjligheter alt vara hemma hos sina barn under viss lid fram t.o.m. barnelsförslå skolår. av föräldraförsäkringens koslnader täcks avsocialförsäkringsavgifter till sjukförsäkringen medan täcks överstatsbudgeten. Utvecklingen av kostnaderna för föräldraförsäkringen i sinhelhet är Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 33 med hänsyn till den begränsade erfarenheten av de förändringar som hargenomförts under de senasle åren. Kostnadernaför den havandeskapspenning som infördes päverkas av antaletgraviditeler, de berörda kvinnornas förvärvsfrekvens, i vilka yrken de arbetarsaml möjligheterna lill omplacering inom arbetsplatsen. Kvinnornas benägenhetatl utnyttja rätten är vidare av avgörande belydelse för kostnaderna.Kostnaderna för havandeskapspenning uppgick till ca 40milj. Kostnadernaför föräldrapenning i samband med barns födelse beror främst på antalet föddabarn samt föräldrarnas förvärvsfrekvens och inkomst. Kostnaderna, som uppgicktill I 967 milj. kr. , kan i viss mån påverkas av om del är faderneller modern som tar ut föräldrapenning. Densärskilda föräldrapenningen, som f.n. utgår , kan las ut underen åttaårsperiod. utgår ersällning med belopp som molsvararsjukpenning. För resterande dagar utgär ersättning enligt garantinivån - 37 kr.per dag. Kostnaderna för ett visst år blir därför beroende av i vilkenutsträckning ersättningsdagar tas ut i direkt anslutning till föräldrapenning isamband med barnels födelse samt hur föräldrarna väljer att fördela resterandedagar över den återstående delen av ällaårs-perioden. uppgickkostnaderna till 988 milj. kr. Kostnadernaför föräldrapenning för tillfällig värd av barn var 545 milj. kr. ochpåverkas, utöver vissa tidigare nämnda faktorer, också av barnetssjukdomsfrekvens. En ökad kunskap om och benägenhet all utnyttja rätten tillledighet/ersättning förefaller vara förklaringen till de senaste årens ökningav antalet ersättningsdagar. Det kan heller inte uteslutas alt antaletsjukdagar som belastar sjukförsäkringen har minskal på grund av den utbyggdaföräldraförsäkringen. Destatliga och slalskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår till knappl400000 familjer med omkring 780000 barn. Bidragen är relaterade tillinkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen (SKBB) är vidare beroende avbostadskostnaderna. a. föreslagit att hyresgränserna saml beloppen för de statligabostadsbidragen höjs. Ändringarna innebär att bidragen omfördelas lill förmånför hushåll med stor försörjningsbörda. Effekterna härav har beaktats imedelsberäkningarna. Stödet till låginkomsttagare ulan barn har i långtidsbudgeteninräknats i ändamålsgruppen bostadspolitik. Statsbidragtill kommunala bostadstillägg till folkpensionärer är upptagna underändamålsgruppen folkpensioner m. m. Kostnadernaför bostadsbidragen är bl.a. beroende av antalet barn, hushällsstruktur,bostadskostnader, inkomstutveckling samt förvärvsfrekvens. Debarn under 18 ärs älder vars föräldrar lever åtskilda är genom hi- 3 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 34 dragsförskotten garanterade elt särskill ekonomisktgrundskydd. Bidragsbeloppet är relaterat lill del nya basbeloppet. Kostnaderna för bidragsförskotten beror främst påbarnantal, andelen barn som lever skilda från någon eller båda föräldrarna samli vilken omfattning dessa barns ekonomiska grundtrygghet tillgodoses genom underhällsbidragfrån föräldrarna. Andelen barn för vilka bidragsförskott utgår - f. n. - har ökal nägot medan del lotala antalet barn i bidragsberättigade åldrarminskar. Andelen bidragsförskott som återbetalas av de underhållsskyldigaföräldrarna har ökat nägot sedan försäkringskassorna övertog administrationen. fastställde ett nyttstatsbidragssystem för kommunernas barnomsorg, vilket innebar en väsenlligökning av statsbidragen. Driftbidrag till daghem och frifidshem utgär med etlårligt belopp per plats. För familjedaghem utgår bidrag av kommunernasbruttokostnader för verksamheten. Därutöver utgår ett särskill grundbelopp perbarn. Bidragsbeloppen justeras åriigen med hänsyn lill den genomsnittligalöneulvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Den faktiska platsutvecklingen i barnomsorgen avgörs avkommunerna. Kommunerna analyserar behovet av barnomsorg medutgångspunkt i beräkningar av antalet barn, förvärvsintensilet, föräldrarsefterfrågan m. m. Den faktiska utbyggnaden och därmed kostnadsutvecklingenavgörs emellertid i hög grad också av ekonomiska faktorer, tillgång på mark,lokaler, personal m. m. Statens bidrag till driften av förskolor och fritidshemstyrs av platsul-vecklingen i kommunerna och av löneutvecklingen för anställdai offentlig tjänst. Vad gäller fritidshemmen påverkas platsutbyggnaden, utövervad som lidigare nämnts, även av samordningen med skolan och genomförandet avSIA-reformen. Slalens bidrag till driften av familjedaghem slyrs avkommunernas koslnader för verksamhelen samt löneutvecklingen för offentligtanställda. Sammanfattningsvis kan, avseende statens bidrag lillbarnomsorgen, sägas att kostnadsutvecklingen i huvudsak kommer alt styras avkommunernas möjligheter och ambitionsnivå vad avser utbyggnaden av barnomsorgenunder den aktuella femårsperioden. Beräkningarna av utgifterna ilångtidsbudgeten bygger på kommunernas planer beträffande barnomsorgensutbyggnad fram t.o.m. . För tiden därefter grundas beräkningen på enschablonmässig framskrivning. bedöms bli lägre i periodensavslutning än i dess inledning. har i böijan av i en enkätlill landets kommuner tagit in och sammanställt akluella planer för utbyggnadav daghem, fritidshem och familjedaghem . Resultatetvisar att många kommuner med hänsyn till den rådande ekonomiska situationeninte kan fullfölja tidigare planer. sammanställning avkommunernas barnomsorgsplaner för liden förefaller Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 35 därförinte längre aktuell. Om beräkningen skulle grundas pä de av redovisade ulbyggnadsplanerna skulle statens kostnader förbidrag till barnomsorg minska med mellan 400 milj. kr. och 600 milj.kr. jämfört med de i labellen angivnabeloppen. Molbakgrund av bl. a. långtidsutredningen fastslås i propositionen omkommunalekonomiska frågor (prop. 1980/81:116) alt den kommunalatillväxten måste bringas ned lill . Vidare konstateras att detlorde bli ofrånkomligt att ompröva taklen i utbyggnaden även på de prioriteradeområdena (barnomsorg och långtidssjukvård) för atl en samhällsekonomisktgodtagbar utveckling skall kunna realiseras. Enökning eller minskning av utbyggnadslakten med I 000 daghemsplal-ser och 1 000fritidshemsplatser ger ökade resp. minskade koslnader för slalen medsammanlagt 300 resp. 150 milj. kr.