prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Betänkandetremissbehandlas f. n. Handläggande personal Övrig personal Sjukvård Reseersättningar därav utomnordiska resor 9000 131000 (24000) Löne- och prisomräkning m. m.674000 kr. I huvudförslaget förordar rådet enminskning av verksamheten, som skulle ge en besparing av . Den besparing som skulle ha följt vid en tillämpning avhuvudförslaget har tagits upp under anslaget G 6. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till4965000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår attlill : Förvaltningskostnader för /82anvisa etl förslagsanslag av . 1979/80Utgift '3070711 Reservation 1980/81Anslag 3754000 1981/82Förslag 3663000 ' Anslaget A 11. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 93 Från anslaget bestrids kostnader för utrednings- ochutvecklingsarbete samt för information. 1 huvudförslaget förordar rådet enminskning av verksamheten, som skulle ge en besparing med . För narkotikafrekvensundersökningarberäknas ytteriigare . Vissa medel som harberäknats under driftanslag för forskning inom andra myndigheter bör ifortsättningen anvisas under anslag som disponeras av dessa myndigheter(-. Den besparing som skulle ha följt av en tillämpning avhuvudförslaget för anslaget G 5. Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader tas, som jag har nämnt i anslutning till det anslaget, ut under förevarandeanslag. Jag har under olika anslag beräknat sammanlagt 525 000kr. för en broschyr med information till invandrare om rättsväsendet.Broschyren skall framställas genom rådets försorg. Jag har räknat ned anslagetmed vissa medel för inomverksforskning som fr.o.m. /82 beräknasunder anslagen B I. och E I. . Med hänsyn till vad jag har anfört beräknar jag behovetav ytterligare medel under anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Utvecklingskostnaderför /82 anvisa etl reservationsanslag av . 1979/80Utgift '1016196 1980/81Anslag 1237000 1981/82Förslag 1280000 'AnslagetG 5. , som inrättades den , harlill uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagensbokföring och offentliga redovisning. Nämnden består av ordförande och nio andra ledamöter.För varje annan ledamot än ordföranden finns en ersättare. finnselt kansli med en chef. 1980/81:100 Bilaga5 Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal + 5 100 + 14000 + 5 100 + 12500 Nämnden har under /80 fortsatt alt koncentrerasina resurser på frågor kring företagens bokslut och offentliga redovisning(årsredovisning) samt företagens löpande bokföring etc. Dessutom har arbetetfortsatt pä elt antal speciella projekt för långsiktiga frågor t. ex.inflationsredovisning och internationell harmonisering av redovisningsprinciper.Under året har inkomna remisser och frågor från företag och allmänhetenprioriterats. Några väsentliga väntetider och ärendebalanser när det gällersådana ärenden har inte förekommit. Resurserna för att utforma och publiceraplanerade råd och anvisningar har därigenom varit begränsade. Pris- ochlöneomräkning m.m. . 1 huvudförslaget har nämnden minskat kostnaderna för informations material och för externa konsulter. Besparingarna skulle innebära förskjut ningar i tiden av främst utgivningen av nämndens råd och anvisningar. Erfarenheterna av nämndens verksamhet visar alt tillräcklig kompe tens för nämndens skiftande arbetsuppgifter inle skapas med ytteriigare fast anställd personal. Behovel täcks bättre med extern konsulthjälp. har för /82 därför begärt ökade medel för konsultinsatser (+54400 kr). har ännu inte kunnat rekrytera någontillräckligt kvalificerad person till den handläggartjänsl som nämndentillfördes /80. Jag delar nämndens uppfattning attarbetsuppgifterna hos nämnden är av sådant slag att de lämpar sigväl för externa konsultinsatser. Jag beräknar därför ytterligare medel förkonsulter (+85000 kr.). 1 gengäld kan den obesatta tjänsten för handläggaredras in (-. 1980/81:100 Bilaga5 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget lill 1280000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till för /82anvisa ett förslagsanslag av I . 1979/80Utgift '1398932 1980/81Anslag 1439000 1981/82Förslag 1900000 'AnslagetG 6. har till uppgift att pröva ärendenenligl brottsskadelagen (1978:413) om ersättning för skador på grund av brott.Nämnden består av en ordförande, två vice ordförande och tre andra ledamöter.Nämnden biträds av ett kansli. Handläggande personal Övrig personal + 3 +0,5 +455 000 + 6000 Löne-och prisomräkning m. m. Personalen har under större delenav året varit förstärkt med en exlra föredragande samt med tre handläggare somavlönats med medel från . Med hänsyn härtill yrkarnämnden tre tjänster som handläggare och en tjänst på halvtid som biträde ( +355000 kr. För nästa budgetår bör anslaget beräknas medutgångspunkt i nämndens huvudförslag. Därutöver beräknar jag medel förytteriigare en tjänst som 1980/81:100 Bilaga 5 96 handläggare(2). Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagetför nästa budgetår . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnader för /82anvisa ett förslagsanslag av . : Ersättning för skador på grund av brott 1979/80Utgift '4113557 1980/81Anslag 3 500000 1981/82Förslag 5000000 'Anslaget G 7. Ersättning för skador på grund av brott. Från anslaget betalas ersättningav statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. yrkar en höjning av anslaget med1 . Jag biträder brottsskadenämndens förslag ochhemställer att regeringen föreslår att tillBrottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 5 97 1979/80Utgift '4794710 1980/81Anslag 5 100000 1981/82Förslag 6000000 ' Anslaget A 6. Frånanslaget betalas kostnaderna för bl. a. tryckning av Svensk författningssamling.Jag hemställer atl regeringen föreslär alt till för budgetåret1981/82 anvisa etl förslagsanslag av . Bidrag till utgivande av litteratur på förvaltningsrättens område 1979/80Utgift '43 574 Reservation '145315 1980/81Anslag 80000 1981/82Förslag 60000 ' Anslaget G 1. Bidrag till utgivande avförfattningskommentarer m. m. Från anslaget betalas bidrag till förvaltningsrättsliga publikationer. Nämnden skall enligl sin instruktion(1946:412) främja tillkomsten av vägledande litteratur på förvaltningsrättensområde. inkomster av verk, som har utarbetats eller utgetts medbidrag från detta anslag, avräknas från anslaget. Nämndenför utgivande av förvaltningsrättsliga publikationer beräknar medelsbehovettill . Anslaget bör nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till utgivande av litteratur påförvaltningsrättens område för /82 anvisa etl reservationsanslagav . Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m. m. 1979/80Utgift '830061 1980/81Anslag 1000000 1981/82Förslag 1350000 ' Anslaget G 2. Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. Från anslaget utgår bidrag till Världsorganisationenför intellektuella äganderätten, till internationella institutet i förunifiering av privaträtten och lill permanenta byrån för förinternationell 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga5 98 privaträtt.Från anslaget betalas även kostnader med anledning av FN:s konventionom avskaffande av rasdiskriminering. Från anslaget utgår vidare medel till bidrag till kostnaderna förNordiska samarbetsrådel för kriminologi. Med hänsyn lill beräknade höjningar av utgående bidragbör anslaget för nästa budgetår räknas upp med . 1 detla belopp ingårockså . för ett svenskt bidrag tillett nytt kriminalpolitiskt institut som skall placeras i och varaknutet till FN. Avsikten är att bidraget skall vara årligt. Bidragetfinansieras genom en motsvarande besparing under annat anslag. Jaghemställer alt regeringen föreslår atl till Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av I350000 kr. Stöd till politiska partier 1979/80Utgift '68714250 1980/81Anslag 69100000 1981/82Förslag 69100000 ' Anslaget G 3. Stöd till politiska partier. Medelstilldelningensker enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Jaghemställer all regeringen föreslär att till Stöd till politiska partier för budgetåret1981/82 anvisa etl förslagsanslag av . 1979/80Utgift '51696 303 1980/81Anslag 400000 1981/82Förslag 13230000 ' Anslaget G 4. Vissa kostnader i anledning av allmännaval. Från anslaget betalas statsverkets del av kostnadernaför valsedlar, valkuvert och andra valtillbehör samt utbetalas ersättning tillvissa myndigheter och verk för biträde i samband med allmänna val. , som är central valmyndighet, föreslåratl anslaget för /82 tas upp med . Anslagetbör föras upp med . Av anslaget avser I . medel församhällsorienterande och valteknisk information till invandrare i anledning av1982 års val. 1980/81:100 Bilaga 5 99 Jaghemställer att regeringen föreslår att tillAllmänna val för /82 anvisa ett förslagsanslag av13230000 kr. 1980/81:100 Bilaga 5 100 Statistiskauppgifter jämte kommentarer om brottsutvecklingensamt om verksamheten inom polisen, åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna och kriminalvården m. m. Del antal brott mot som kommit till polisens kännedom har ökat . har ökningen varitmycket kraftig. uppgick antalet brott mot till omkring 490.000 medan antalet uppgick till närmare 700.000. Även anmälda brott mol annan lagstiftning har ökalunder denna lid. Brott mot har ökat i genomsnitt med3,medan brott mot annan lagstiftning ökal med . För antaletregistrerade brott mot lagstiftningutanför kan mycket starka variationer iakttagas mellan olikaår. Ökningstakten harvarierat starkt för olika slag av brott. Variationerna för några olika typer av brottsbalksbrotl framgår av följandesammanställning. däravmisshandel +2,9 " däravrån +9,0 " Tillgreppsbrott +3,5 "' däravinbrottsstöld +3,1 däravbostadsinbrott +6,2 '" däravinbrott i vind, källare +4,0 " däravmotorfordonstillgrepp -0,2 Bedrägeribrott +2,3 " Övrigabrottsbalksbrotl +5,8 " däravskadegörelsebrott +7,4 " Prop.1980/81:100 Bilaga 5 101 Utvecklingsenheten inom brottsförebyggande rådet (BRÅ)har utarbetat en rapport över brottsutvecklingen (BRÅ rapport 1980:3). en översikt över utvecklingen i fräga om brott som kommittill polisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inte några prognoser överantalet brott som kan väntas komma till polisens kännedom under de närmasteåren. 1 det följande kommenteras utvecklingen för olika grupperav brott mol . 1 tabeller redovisas uppgifter om brott anmälda är1968 och . Siffrorna för är tagna direkt urstatistiska centralbyråns (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffror som angesför är preliminära beräkningar som bygger pä statistik för tiden januari-augusti1980. Uppgifter har vidare hämtats ur BRÅ:s rapport : 3. Begreppet våldsbrott används här i en vid bemärkelse.Till våldsbrott räknas som i den officiella statistiken brott mot liv och hälsasaml andra gärningar som innebär direkt fara för individen. 1 dessa brottinräknas, förutom fullbordade gärningar, även försök och förberedelser. Den långsiktiga utvecklingen av våldsbrotten avvikerfrån de andra brottsserierna. Antalet anmälda våldsbrott per 100.000 invånarelåg länge på en i stort sett oförändrad nivå. Det är först vid mitten av1960-talet som en stegring påbörjades. Under (1964-1975) har deltainneburit ungefär en fördubbling av antalet polisanmälda våldsbrott. anmäldes 3.075 rån. Av dessa var 86 procentriktade mot privatpersoner. Antalet rån utgjorde knappt en halv procentav samtliga anmälda brottsbalksbrotl. Rånen har visat en hög ökningstakt under60- och 70-talen. De är sålunda ungefär femton gånger fler än vid börjanav 50-talet. Antalet är 1979 är dock något lägre än föregående år. 1980/81:100 Bilaga5 Emellertidtyder de preliminära siffrorna på att man kan räkna med enstabilisering. Galurån är den dominerande formen av rån. Andelen rånmed skjutvapen har legat på . Bank- och postrånen är få i förhällande lill övrigarån, 1979 inbegripet försök och förberedelse. De leder emellertid tillmycket stora förluster. Huvuddelen av rånen, , klassificeras istatistiken som s.k. "annat rån". Denna grupp är mycket heterogen. har antalet misshandelsbrott ökatmed omkring 1.500 eller i genomsnitt . Antalet fall av misshandel utomhus där offret intetidigare har träffat eller på annat sätt känt den som utförde misshandeln harökat kraftigt . Antalet har stigit med närmare 1.500 fall ellerungefär och kan för beräknas till7.700. Detta motsvarar en genomsnittlig ökning per är. av fallen avser grov misshandel medan redovisas i gruppenövrig misshandel. Antalet fall av misshandel utomhus där offret inte harkänt gärningsmannen är högst i . Där är antalet fall 15,2 per 10.000invånare. För och är motsvarande siffra 11,6, för övriga riket6,5. Samtliga siffror avser situationen . Under den senaste femårsperiodenhar antalet fall av misshandel av detta slag ökat med i genomsnitt 9,6procent i , 8,4 i , 6,5 i och 3,5 i riket i övrigt. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 103 Inbrotten har uppgått till ca 20procent av samtliga brottsbalksbrotl. Ökningstakten har varit något lägre ochsamtidigt ojämnare . Antalet inbrott minskade såväl som . Depreliminära siffrorna för pekar dock på en viss ökning lill ungefärnivån för år En påfallande minskning avbostadsinbrotten kan noteras för är Utvecklingen visar dock ganskabetydande regionala variationer. Flertalet motorfordonslillgrepp avser fullföljttillgrepp av personbilar eller försök härtill. Antalet tillgrepp per 10.000 registrerade motorfordonhar sjunkit något . En del av biltillgreppen tordekunna ses som inslag i en yrkesmässig och organiserad hantering av begagnadebilar. År Checkbedrägeri Övriga bedrägeri- 49586 38350 36663 38846 43 845 44561 45449 43930 45064 48676 47 202 65 599 92 100 Bedrägeribrotten har ökat mycket kraftigt under hela1960-talet. 1 tillväxten av antalet bedrägerier speladecheckbedrägerierna en viktig roll. uppgick dessa till 40.000 eller 55procent av alla bedrägerier. Antalet checkbedrägerier minskade kraftigt till följdav en ändring av kredilinsliiutionernas regler om checkgaranli. Blandbedrägeri-brotten svarar dock fortfarande checkbedrägerierna för en avsevärdandel, även om ökningen varit starkast för andra former avbedrägerier och bedrägligt beleende, I.ex. överskridande av eget konto ochbedrägeri mot allmänna kommunikationer, näringsställen resp. försäkringskassor. För den kraftiga ökningen 1979 svarar flera olikabrottsliga förfaranden. Störst roll spelar troligen bedrägerier i samband mederhållande av bostadsbidrag. Samma sak gäller för ökningen . 1980/81:100 Bilaga 5 104 Särskilt intresse tilldrar sig bedrägerier sombegås med hjälp av konto-ochkreditkort och bedrägerier som riktar sig mot försäkringsbolag. särtedovisas dessa i statistiken.Antalet kredit- och kontokortsbedrägerier uppgår till 7.427. Den preliminära statistiken för 1980pekar på en mycket snabb ökningstakt. Antalet anmälda bedrägerier motförsäkringsbolag är litet. Siffran för är 508. Till övriga brottsbalksbrotl räknas förutomskadegörelsebrott också ett stortantal olika grupper av brottsliga beteenden som inte faller inom någon avde tidigare berörda kategorierna. för skadegörelsebrotten har varitkraftig och brollsgrup-pen kan i detta avseende jämföras med rån. Antaletskadegörelsebrolt var 60.877 underär 1979, dvs. av samtliga brottsbalksbrotl. Vid någratillfällen har ökningen stagnerat. De preliminära siffrorna tyder t.ex. på en viss minskning jämfört medföregående år. En mycket stor andelav dem som lagfors för skadegörelsebrott är tonåringar. En betydande del avskadegörelsen drabbar skolorna. Närmare 20 procentav de registrerade skadegörelsebrotten drabbar stat, landsting och kommuner. Denna form av skadegörelser orsakar samhälletbetydande kostnader. 1 en redovisad rapport, som gjorts på uppdrag av , beräknas dennakostnad uppgå till minst 100 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 105 Antalet anmälda narkotikabrott har legat på en relativtstabil nivå . pekar dock den preliminärastatistiken på en mycket stark uppgång i antalet registrerade brott. 1 denhöga siffran för ingår emellertid också några fall av mycket omfattandeseriebrottslighet. Statistiken över antalet personer lagförda förnarkotikabrott utgör ett komplement till siffrorna över antalet anmälda brott.Det totala antalet personer som meddelats åtalsunderlåtelse, godkäntstrafföreläggande eller dömts för brott mot narkotikastrafflagen har under1970-talet varierat mellan 3.500 och 4.500 äriigen. Av dessa har 2.000- 2.500godkänt strafföreläggande eller dömts, medan omkring 1.500 har fållåtalsunderlåtelse. Andelen åtalsunderlåtelser minskade emellertid markant år1979. Huvuddelen av dem som godkänner strafföreläggande ellerdöms. ca 2000, lagfors för brott som avser cannabispreparat. 1 ca I 000 fall omåret avser lagföringen centralstimulantia, i ca 100 fall opiater m.m. Inom departementet gjorda beräkningar pekar på enfortsatt uppgående trend för huvuddelen av brottsbalksbrotten. Beräkningarna bygger på en analys av utvecklingen avantalet anmälda brott . Hänsyn har också tagits tillden väntade befolkningsutvecklingen i olika åldersgrupper. Andra faktorer harinte kunnat beaktas. Beräkningarna har gett följande procenttal för den genomsnittligaärliga förändringen , om inte nuvarande trend bryts. 8 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 106 Beräknadeförändringar i brott som anmälts till polisen därav inbrott i vind, källare Del bör framhållas atl det är en myckel vanskliguppgift atl göra prognoser på detta område. Brottslighetens utveckling berorav en mängd olika faktorer inom samhället som inte kunnat tas med i beräkningen. Statistiken över brott som har kommit till polisenskännedom ger inle någon fullständig bild av brottsligheten i samhället. Enmängd brottsliga beteenden anmäls aldrig. En orsak till del är ofta alt det inte finns någon enskild målsägande. Somexempel pä denna typ av brottslighet kan nämnas vissa trafikbrott och brottmot skattelagstiftningen. Antalet anmälda brott av detta slag är i slorutsträckning beroende av vilka resurser som samhället sätter in för övervakningoch utredning. En annan orsak lill att antalet anmälda brott är lägreän den verkliga brottsligheten är atl målsäganden i många fall inte anmälerbrottet till polisen. Intervjuundersökningar har gjorts både i ochutomlands i syfte att få en uppfattning om storleken av denna doldabrottslighet, det s.k. mörklalet. Bl.a. har SCB studerat frågor av detta slag.Av SCB:s framtagna material avseende offer för vålds- ochtillgreppsbroll är 1978 framgår bl.a. följande: O Totalthar av de intervjuade uppgivit att de utsatts för någon form av våld eller allvariigt hot om våldminst en gång. Ungefär två påhundra har utsatts för våld som ledde till synliga märken eller kroppsskada,knappt två lill våld som inte innebarkroppsskada, medan övriga utsatts för hot eller hotelser om våld. Andelen somutsatts för våld eller hot avtar med ålder. Sålunda uppgav alt de utsatts för våld eller hot. Motsvarande siffra ärför , för gruppen 45-64 är och förålderspensionärer . Andelen somutsatts för våld eller hot är avsevärt högre i storsladsre- 1980/81:100 Bilaga 5 107 gionerän i landet i övrigt. För slor-Stockholm är siffran , för stor-Göteborg9,. Huvuddelen av det redovisade våldet och hotel omvåld ägde rum på "gata, torgeller annan allmän plats". Av de tillfrågade uppgav att dedrabbats på offentlig plats, medan angav den egna arbetsplatsen.1,uppgav att de utsatts för våld eller hot på restaurang, nöjesslälle etc, medan hade drabbats i den egnabostaden. En av fem våldshändelser resulterade i kontaktmed polismyndighet. av de fall då våldet medförde kroppsskada ledde till poliskontakt. O Totalt har 21,6 procentav de intervjuade familjerna utsatts för stöld eller skadegörelse . 17 procenthar drabbats av stöld medan drygt 4procent endasi utsatts för skadegörelse. Knappt två av hundra hushåll har drabbats avinbrott i den egna bostaden, fem avhundra har haft inbrott i källare, vind eller garage och drygt 7 procenthar frånstulits cykel, moped eller motorcykel. har uppgivit inbrott i fritidshus och 2,6 procentstöld av bil, medan drabbats av stöld ur bil. Andelen som uppgav attde varit utsatta för stöld eller skadegörelse varierarnågot med ålder, hushållslyp och bostadsort. Sålunda angav närmare 34procent av stockholmarna atl de hade drabbats. Motsvarande siffra är för och ,slörre "städer" , "södramellanbygden" , "norra tätbygden" och "norraglesbygden" . Polisen kontaktades i av fallen. Däden ekonomiska skadan uppgick till500 kronor eller mer var anmälningsfrekvensen . Andelen brottdå polisen kontaktades varierar även med brottstypen. En särskild fråga som under senare lid ägnatsstort intresse utgör utländskainvånares brottslighet i . Ur tillgänglig statistik kan konstateras att utländska medborgare äröverrepresenterade bland personer som lagfors.Detta gäller även då man håller ålder och brottstyp . Utländska medborgare utgör etl markant inslagbland dem som lagfors för brott mot person och för grova narkotikabrott. En gjord analys vid SCB visar att ca 80procent av de utländska medborgaresom misstänktes för brott är 1979 var kyrkobokförda i . av de utländskamedborgarna var inte kyrkobokförda i vid tiden för lagföringen. Det bör i detla sammanhang poängteras altstatistiken inle säger något om olika befolkningsgruppers verkligakriminalitet. 1980/81:100 Bilaga5 108 2 Verksamheten inom polisen, åklagarna, de allmänna domstolarna ochkriminalvården 1 det följande redovisas vissa siffror avseendeverksamhet och arbetsbelastning inom rättsväsendet. Uppgifterna härrör i huvudsakfrån de analyser som regelbundet görs i departementet. Siffrorna tas därvid istor ulslräckning från rättsväsendets informationssystem (Rl). Vissa siffror ärtagna direkt ur myndigheternas anslagsframställningar. Slutligen har någrauppgifter avseende rättspraxis tagils ur rapporten - Slutrapport(Ds Ju 1980:9). Arbetet inom de olika myndigheterna inom rättsväsendethänger mycket intimt samman. 1 huvudsak går kedjan från polis, via åklagare ochdomstolar till kriminalvård. Antalet brott som anmäls till polisen är omkring800.000 . Den siffran omfattar inle brott för vilka polisen direktutfärdar ordningsförelägganden. Antalet sådana förelägganden är 175.000 perår. Endast en del av de brott som anmäls till polisenklaras upp. 1 ungefär en tredjedel av fallen kan en misstänkt person knytastill brottet. Andelen uppklarade brott varierar med olika brottstyper.Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet. För misshandel ochandra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall till , medanendast av inbroltsstölderna upp. Ungefär vart tredjerån och två av tre bedrägeribrotl blir uppklarade. Åklagarna fattar beslut om åtal mot ungefär 75.000personer . Till detla kommer ca 90.000 personer för vilka åklagaremeddelar strafförelägganden. Åklagarna beslutar om åtalsunderlåtelser i över20.000 fall per är. Antalet avskrivna och nedlagda mål är omkring 50.000 perår. Allmän domstol dömer drygt 10.000 personertill frihelsberövande påföljd. Antalet personer som döms till böter är omkring50.000. Andelen frihetsstraff varierar starkt mellan olika brottstyper. Vidrattfylleri ådöms fängelse i av fallen. För rån och grovt rån ärmotsvarande siffra och för grov misshandel . Förgrovt narkotikabrott döms tillfrihelsberövande påföljd i av fallen. Andelen domar medfrihelsberövande påföljd har ökat för flera olika brottskategorier under senarelid. Genomsnittliga längden av ådömda frihetsstraff är 3.5månader. Variationerna är dock avsevärda mellan olika slag av brott. För grovtnarkotikabrott ligger I.ex. genomsnittet på närmare tvä år och förnarkotikabrott i övrigt pä omkring . För rån är motsvarande siffraett år och , för grov misshandel och , för grovstöld , för motorfordonslillgrepp och för rattfylleridrygt en månad. Brottsutredning och lagföring tar vanligen ganska långtid. Genomsnittstiden från det att ett brott har begåtts lill dess atl dom haravkunnats är 1980/81:100 Bilaga 5 Tiden mellandom och intagning i anstalt inom kriminalvårdenär i genomsnitt drygt för icke häktade perso-