prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — Totalt 40000 under 3 är Totalt 80000 under 5 är Totalt130000 under 7 år Regeringen kan i särskilda fall medge all förhöjt stöd utgär. I områdena 4-6 tillkommer följande ytterligare stödformer:stöd till turistanläggningar och till uppförande av kommunala industrilokalersamt stöd enligt offertprincipen. fidigt som målgrupperna ökades. Fonderna är stiftelser medstaten och resp. landsting som huvudmän. Den anpassning lill förhållandena i varje län somriksdagen bedömt som angelägen innebär all fonderna inom de ramar som samhällelställer upp, har stor självständighet gentemot huvudmännen. Samhällets ledningav verksamheten inskränker sig till utlagda program och vissa fastställdagenerella normer t.ex. i fråga om lånevillkoren. Fonderna byggs successivt ul för att bli fullserviceorgandit företagen kan vända sig med allehanda problem. Verksamheten kan indelas itvå huvudområden: förelagsservice och kredit verksamhei. Förelagareföreningarnas målgrupp var lillverkningsinduslri.Denna målgrupp har ulökats med sådana tjänsleproducerande förelag som har direkianknytning lill de tillverkande företagen. Fondernas verksamhet är inriklad pä små och medelstoraföretag - dvs. företag med upp lill ca 200 anställda. Med hänsyn lillsvårigheterna att entydigt precisera vilka förelag som omfattas av kategorinsmåförelag har emellertid inte den storieksmässiga avgränsningen lästs alltförhårt. Företagsservicen består i informations- ochkontaktverksamhet, allmän rådgivning och översiktliga företagsanalyser,utbildningsservice samt konsultverksamhet i tekniska, ekonomiska, juridiska,administrativa eller marknadsmässiga frågor. Kredilverksamheten består av egen kreditgivning, kredilförmedlingsaml beredning och uppföljning av vissl slalligl kredilslöd - främst industrigarantilånoch lokaliseringsstöd. Prop.1980/81:51 31 Fondernas kreditverksamhet ulgör ett komplemenl fill delordinarie kredilväsendel. Slöd lämnas i regel endast till förelag medotillräckliga länesäkerheter på den ordinarie kreditmarknaden. 1 vissasituationer är fonderna beredda till särskill stort risktagande. Detla gällerframför allt lånebehovet för expanderande och nyetablerade företag saml företagsom avser alt etablera sig eller är etablerade pä exportmarknaden. Fonderna kan lämna två typer av lån: Vidare har beslutats att fonderna skall kunnateckna garanti för banklän. Län lämnas endast till sädan verksamhet som har ellerbedöms kunna fä tillfredsställande lönsamhet. Rörelselån kan lämnas för anskaffning av anläggnings- ochomsättningstillgångar eller till främjande av rörelsens utveckling pä annat säll.Om synnerliga skäl finns, får rörelselån även ges för aktieförvärv ellerliknande ändamål, om detla väsentligen underiättar eller möjliggör förlåntagaren att driva sädan verksamhet som avses. Rörelselån får beviljas en och samma låntagare med högslså stort belopp all låntagarens sammanlagda saldo för sådana län uppgår till500000 kr. Rörelselän skall betalas åter inom viss lid enligt plansom fastställs när lånet beviljas. Ålerbetalningsvillkoren bestäms främst medhänsyn lill syftet med lånet. Återbetalning skall påbörjas inom högst tre ellervid nyetablering och avslutas inom högst frän dagen för förstautbetalningen. Räntan på länen fastställs av resp. utvecklingsfond. Den ansluter i regel till vad som gäller för industrigarantilån,dvs. Någon möjlighet till räntebefrielsefinns inle. Produktutvecklingslån kan lämnas för uiveckling ochmarknadsföring av produkler, processer eller syslem för indusiriell produktion.Produktulvecklingslän får beviljas en och samma låntagare med högsl sådantbelopp all dennes sammanlagda saldo för sådana län uppgår lill tre miljoner kr.För produktulvecklingslän överstigande . krävs samråd med Styrelsenför teknisk utveckling. Produktulvecklingslän får beviljas nfied högst av denberäknade kostnaden för del projekt som lånet avser. Om särskilda skäl finns,får lån beviljas med högsl av den beräknade kostnaden. Beträffande produktulvecklingslän får anstånd medräntebetalning lämnas, varvid upplupen ränta läggs till länebeloppet. För produktuvecklings-länkan ålerbelalningsskyldighel dessutom helt eller delvis efterskänkas, omlåntagaren visar att förutsättningar uppenbarligen saknas att utnyttjaprojektets resultat lönsamt. Grunderna för lönsamhetsbedömning bör om möjligtbestämmas då länet beviljas. Prop.1980/81:51 32 För produktulvecklingslän uttas, förutom ränta, enriskpremie om lägsl och högst av lånebeloppet. Riskpremien läggs tilllånebeloppet vid uppläggningen av lånet. En översyn av reglerna för produktulvecklingslän pågår f n.inom Slatens industriverk. Som tidigare nämnts handhar de regionala ulvecklingfondernaockså beredning och uppföljning av statlig garanti för län, s.k. industrigarantUån. Industrilånegaranti utgår endast till sådan verksamhet somingår i målgruppen för de regionala utvecklingsfonderna och som har ellerbedöms kunna fä lillfredsslällande lönsamhet. Om med län avsedd finansieringkan ske pä den allmänna kreditmarknaden under normala marknadsmässiga villkorfår lånegaranti inte lämnas ulan synnerliga skäl. Lånegaranti förenas med devillkor som behövs med hänsyn till ändamålet med garantin och i övrigt. Industrilånegaranli får beviljas för lån med fast ellerrörlig ränta. Räntevillkoren för garantilän med röriig ränta bestäms medutgångspunkt i gällande avlal mellan staten och vederbörande bankorganisalioner(f.n. diskontot ökal med 3.75 %-enheler) medan ränlevillkoren för garanlilänmed fasl ränla skall godkännas av slalen. Ålerbetalning av industrigarantilån skall ske enligtfastställd plan och påbörjas inom högsl tre, eller vid nyetablering, fem är ochavslutas inom högst 20 är frän dagen för första utbetalningen. Anstånd medeller befrielse från räntebetalning kan inte medges. 2.5 Regionala investment/utvecklingsbolag Under de senasle åren har staten medverkat lill all bildaregionala inveslmenl/ulvecklingsbolag med verksamhet i de fyra nordligastelänen. bildades eti lill dåvarande NJA knulel inveslmeulbolag.numera Regioninvest i . Bolaget har lill uppgift all stimuleraindustriell utveckling i . Del sker genom att bolaget kan gå insom hel-eller delägare i utvecklingsbara förelag. Regioninvest söker ocksä eflernya produkter som kan tillverkas i befintliga eller nya förelag. Vid startentillfördes Regioninvest 25 milj. kr. beslutade riksdagenom ytterligare kapitallillskotl med 75 milj. kr. Regioninvest är helägldotterbolag till . fick Svenska industrietableringsaktiebolaget (Svetab)ändrade och vidgade arbersuppgifter. Svetabs nyetableringsfrämjande insatser organiseradesförsöksvis inom ramen för två särskilda investmentbolag, helägda av Svetab. Delena av dessa har sitt kontor i . Verksamhetsområdetomfattar i huvudsak . 1980/81:51 33 Svetab Nordskall gå in som minoritetsägare i utvecklingsbara små och medelstora företag,både sådana som startar och sädana som redan är i gång. Man söker företagaresom är beredda alt efter en kapitalinsats från Svelab Nord själva aktivt drivaoch leda sina förelag. Svelab Nord tillfördes vid starten 20 milj. kr. Bolaget har ännu inte gått in som delägare vid något norrländsktföretag. beslöt alt två regionalautvecklingsbolag skulle bildas, ett i Västerbotiens och ett i län.För vardera bolaget anvisades 5 milj. kr. F.n. behandlas iriksdagen ell förslag från regeringen att bolagen skall tillföras yllerligarestatliga medel, sammanlagt 25 milj. kr. till vardera bolaget under enfemårsperiod. avser resp. läns landstingskommun att tillföra varderabolaget 5 milj. kr. Enligl regerings-förslaget bör tyngdpunkten i bolagens verksamheiligga i att medverka till etablering av ny verksamhet som ger ökadsysselsättning genom att nya produkler tillförs redan existerande eller förändamålet bildade företag. Bolagen skall komplettera utvecklingsfondernas verksamheigenom all själva driva konkreta utvecklingsprojekt. Det skall ske såvälpersonellt som finansiellt. Formerna för bolagens finansiella engagemang böravgöras frän fall lill fall med slor frihet för bolaget att välja den i delenskilda fallet lämpligaste formen. 2.6 Likheter och skillnader vad gäller stöd tillindustriell utbyggnad Stöd till industriell utbyggnad kan lämnas av/genom - industrigarantilån(IG-län) Del regionalpoliliska slödet kan lämnas bäde i form avavskrivningslån och lån med ålerbelalningsskyldighel. Vidare finns möjlighelatt bevilja offertstöd som kan anpassas lill behovet i varje enskilt fall. NFoch regionala utvecklingsfonder kan bara ge lån med ålerbelalningsskyldighelför indusiriell uibyggnad. När del gäller garantier för banklån kan sådana gesav NF, regionala utvecklingsfonder eller i form av IG-lån. Enligl kan slöd lämnas lill etablering och uibyggnadi form av medellångl eller längfrisligl lån. I undanlagsfall kan ocksåkortfristiga lån lämnas för all möjliggöra en nödvändig expansion eller slörrebeställning om andra kreditmöjligheter saknas. Lån får av tio ärvara ränte- och amorteringsfria och återbetalning skall vara fullgjord från lånets utbetalning om inle särskilda skäl föreligger. I prakfikenhar dessa lån använls för alt komplettera finansieringsbilden närtidigare maximall lokaliseringsstöd lämnats och när alla andra finansieringsmöjlighelervarit uttömda. 3 1980/81. 1980/81:51 34 Avnedanstående representativa exempel taget ur framgår NF:s hittillsvarande roll som loppfinansiär när lokaliseringsstödutnyttjas maximalt. Investeringsplan(tusental kr.) Finansieringsplan Itnseiual kr.) (bidrag -t- län) 'av byggnads- och maskininvesteringskostnaderna enligt maximeringsreg-lerna. Ioch med de ändrade reglerna för regionalpolitiskt stöd fr.o.m. den 1 juli 1979har emellertid förutsättningarna förändrats. Den ändring som i delta sammanhangär av särskilt iniresse gäller lokaliseringslän. Fram till den 30 juni 1979kunde lokaliseringslån. och i förekommande fall ocksä avskrivningslån uppgå tillsammanlagt högst (se tidigare exempel) av byggnads- och maskininvesleringskostnaderna.Fr.o.m. den Ijuli 1979 kan lokaliseringslån lämnas inte bara för anläggningsinvesleringarulan också för alt läcka rörelsekapilalbehov m.m. innebär all övrig finansiering endasl behöver uppgå lill 30 %av hela finansieringsbehovet. Tidigareexempel med de nya bestämmelserna för regionalpolitiskt slöd som gäller fr.o.m.den 1 juli 1979 skulle därmed bli följande. Investeringsplan (Insen kr.) Byggnader Maskiner Rörelsekapital Inkörningskostnader Finansieringsplan linsen kr.) '70 %avtotala kapitalbehovet enligt maximeringsreglerna blir 4 340 tkr. Somframgår läcker lokaliseringsstödet genom de nya bestämmelserna inte bara in NF:sdel utan ger en marginal pä . innan stödet utnyttjats . I defall inte ens av den totala finansieringen av ett projekt kan ske genomeget kapital och banklån men projektet ändå bedöms vara så bärkraftigt all detkan genomföras med ännu slörre statligt slöd, kan regeringen medge attmaximigränsen för lokaliseringslån får överskridas. Förlokaliseringslån gäller dock krav på att projektet skall ge ökad sysselsättningeller - i vissa fall - bevara sysselsättningen. Också för NF kan detta bedömassom en önskvärd effekt men utgör inle ett absolut krav för alt bevilja slöd iform av långfristigt eller medellångt län. 1980/81:51 35 Ifråga om räntebefrielse finns ytterligare en skillnad eftersom NF på sina lånför industriell utbyggnad kan bevilja upp till räntebefrielse medanlokaliseringslån numera medger anstånd med räntebetalning i högst . I fråga om beslutanderättgäller för avskrivnings- och lokaliseringslån att beslutar vidstödunderlag upp till 5 milj. kr., dvs. vid lån upp till 3,5 milj. kr. De viktigaste är att vissa branscher samt nyetableringar ärundantagna från beslutanderätt. Vidare undantas ärenden där detenbart är fråga om anskaffning av omsättningstillgångar m.m. eller där detgodkända stödunderiaget för sådan anskaffning överstiger . I de falllänsstyrelsen inte fär besluta avgörs ärendet av AMS eller i vissa fallregeringen. Utvecklingsfondernasrörelselån för industriell utbyggnad skiljer sig från NF:s lån främst därigenomatt de är beloppsbegränsade. En och samma låntagare får ha högst . isammanlagda rörelselån från utvecklingsfonden. Efter samråd med statensindustriverk kan dock en utvecklingsfond i undantagsfall lämna lån med högrebelopp. Någon möjlighel liil ränlebefrielse finns inte på utvecklingsfondernasrörelselån. Vidare finns en storleksbegränsning på sä sätt attutvecklingsfonderna normalt inle skall ge lån till företag med fler än 200anställda. 2.7Likheter och skillnader vad gäller stöd till industriellt utvecklingsarbete Stödlill industriellt utvecklingsarbete kan ges av i form av län medvillkorlig återbetalningsskyldighet. Vidare kan för ändamålet geslokaliseringslån och offertstöd. När det gäller reglernaför lån med villkorlig älerbetalningsskyldighet är de för NF inte preciserade istadgarna. NF:s praxis är att dessa lån är ränte- och amorteringsfria fram tillden tidpunkt dä det avgörs om återbetalningsskyldighet skall inträda eller ej.I de fall återbetalningsskyldighet inträder skall återbetalning i regel ske . Vidare las ränla ut enligl samma räntesats som för övriga lån. I någrafall sker återbetalning i form av ett fast belopp per försåld enhet e. dyl. De regionalautvecklingsfondernas motsvarande lån (PU-län) är mer detaljreglerade. PU-länfår lämnas med högsl , i undanlagsfall högsl , av den beräknadekostnaden för projektet. Högsta länebelopp är 3 milj. kr. Vid större län än500000 kr. måste dock samråd ske med STU. En särskild riskpremie om lägst 10 %och högst av lånebeloppet läggs lill delta vid uppläggningen av länet.Vidare gäller för utvecklingsfonderna begränsningen till företag med högst 200anställda. För NF:s lån finns varken beloppsbegränsningar eller riskpremie. Somtidigare nämnts pågår f. n. en översyn av reglerna för PU-länen. Prop.1980/81:51 36 2.8 NF och de regionala lnvestment-/utvecklingsbolagen Skillnaden mellan NF och de regionala investmenl-/utvecklingsbolagenär alt bolagen kan gä in som ägare i förelag och projekt. NF:s finansiellainsatser begränsas lill län i olika former. En likhet mellan NF och främst debeslutade bolagen i och Västerbotiens län är möjligheten att genompersonella insatser "driva" utvecklingsprojekt. I ökad utsträckning har landstingen engagerat sig i resp.landstingsområdes näringspolitiska strävanden. Detla har skett pä olika sättbl. a. beroende pä den näringslivsstruktur som gäller inom de olikalandstingsområdena. Engagemanget har emellertid relativt sett varil störst ochtidigast förekommande inom de fyra nordligaste länens landstingsområden. Denorrländska landslingens relativt sett slörre näringspolitiska insatser sammanhängergivetvis med brislen pä arbetsfillfällen i dessa län. Landstingens slöd lill den regionala näringspolitikenvarierar kraftigt om man ställer det i relation till resp. läns befolkning. År1979 uppgick lands-lingsanslagel lill de regionala utvecklingsfonderna sälunda lillföljande (milj. Norrbollens landstingsområde 9350' Omräknat per innevånare inom resp. landstingsområdetillsköl landsting ca . landstingca , ca och Väslernorrlands ca 7 kronor.Som jämförelse kan nämnas att motsvarande belopp för landstingvar . Landstingens insatser för den regionala näringspolitikeninskränker sig emellertid inle enbart lill ekonomiskt stöd till de regionalautvecklingsfonderna. Speciella projekt l.ex. "Aktion Z","Inland Y" och "Utveckling AC" saml administrativapersonella insatser inom själva landstingen ulgör också led i stödet till denregionala näringspolitiken. Dessa former av stöd är däremot svära altvärdemässigt uppskatta. Samma gäller olika primärkommuners indirekta stöd tillföretagandet. 2.10 Andra åtgärder med effekter på den industriellamiljön Stödinsalser av mer indirekl karaktär är bl.a. inrättandetav . Metallurgiska forskningsstalionen (Mefos) och Tekniska högskolani , geologiska undersökning (SGU) i , Industri- ' Därav engångsanslag på 7 milj. kr. tor speciellaregionala näringspolitiska insatser. elltutvecklingscentrum i , Stiftelsen industricentra saml plast-ochgummitekniska institutet i . Nämnda institutioner har redan och börrimligtvis i ökad utsträckning kunna generera både produklidéer och högrekompetens till näringslivet i . Ytteriigare utbyggnad av nyainstitutioner med direki sikte på att stödja del norrländska näringshvel genomalt förstärka den industriella strukturen i området synes också på längre siktvara ett verksamt komplement till de direki företagsinriktade åtgärderna. 3 Närings- och sysselsättnlngsmässiga förhållanden i de fyra nordligaste länen Motivenför samhällets insatser i de fyra nordligaste länen är de svåra stmktur- ochsysselsättningsproblemen. Dessa har främst sin bakgrund i basnäringarnasförändring. Skogs- och jordbrukets rationalisering har sålunda under en långföljd av är bidragit till all minska arbelslillfällena. harbrislen på sysselsättningstillfällen förvärrats dels genom övergång till färremen mindre arbetskraftsintensiva enheter inom skogsindustrin och dels genomgruvindustrins (främst ) avsältnings-och lönsamhetsproblem. Somen följd av förändringarna inom basnäringarna har också förutsättningarna fören på nämnda näringar grundad industri- och serviceverksamhet avsevärtminskat. Mer oberoende industriell verksamhet har i motsvarande grad inte heltkunnat ersätta denna minskning. Föratt belysa det fakfiska förhållandet vad gäller befolknings- och sysselsättningssituationeni de fyra nordligaste länen i relation till riket som helhet har nedanståendetabell sammanställts. Uppgifterna är hämtade frän arbetsmarknadsutskottetsbelänkande frän om regionalpolitik (AU 1978/79: 23), där de bl. a.används som underlag för indelningen i stödområden. Befolknings- och sysselsättningssituationen ide fyra nordligaste länen 1980/81:51 38 Samtligade fyra nordligaste länen kan som framgår av tabell 12 notera en stabiliseringvad gäller befolkningsutvecklingen under 1970-lalet. Ser man lill de prognosersom länsstyrelserna senast redovisat kommer denna bild med undantag förNorrbotten i stort att stå sig första hälft. För Norrbottensdel pekar dock prognosen pä en minskning av länets befolkning med ett parprocent fram fill . Andelenförvärvsarbetande ligger i alla fyra länen under riksgenomsnittet. Siffrornaavser här andelen förvärvsarbetande veckoarbetstid avbefolkningen i äldrarna . Jämförelsen är här gjord mot dengenomsnittliga förvärvsgraden i riket. Undersysselsättningeni Norriandslänen blir än mer tydlig om man jämför med de län som har den högstasysselsättningen. Till dessa skillnader i andelen förvärvsarbetande skall sedanläggas den tidigare nämnda högre arbetslösheten bland de förvärvsarbetande iNorrlandslänen. Vidare ligger andelen sysselsatta i beredskapsarbeten och olikaformer av skyddat arbete högre i dessa län och det gäller också andelenpersoner i arbetsmarknadsutbildning. Här liksom när det gällerarbetslöshetstalen ligger i en klass för sig. 3.2 Skillnaderi sysselsättningsgrad mellan olika kommuner Ovanståenderedovisning och jämförelse av befolknings- och sysselsätl-ningssiffror förlänen visar emellertid inle på något fullständigt säll de obalansproblem somfinns i mellersta och övre . För detla krävs att man ser på situationenoch utvecklingen i de skilda kommunerna. Detfinns i de fyra nordligaste länen kommuner som förlorat mellan15-20 % av sin befolkning och där prognosen förutsäger en fortsatt kraftigbefolkningsminskning . 1 dessa län fmns kommuner med enförvärvsgrad bland den arbetsföra befolkningen som ligger mer än 15procentenheter under riksgenomsnittet och där prognoserna innebär att gapet ytteriigarekommer all öka under 1980-talel. Det finns vidare i dessa län kommuner därarbetslösheten ligger upp emot . 3.3 Riksdagensstödområdesindelning på kommuner Riksdagensbeslut om slödområdesindelningen för del regionalpolitiska stödetfår ses som en sammanfattning och sammanvägning av den regionala problembildeni landets olika delar. De fyra nordligaste länens läge avspeglas i dennastödområdesindelning. Tabell 13 visar antalet kommuner tillhörande de olikastödområdena i resp. län. 1980/81:51 39 Antal kommuner inom skilda stödområden() Summa för de fyra nordligaste länen Av sammanställningen i tabell 13 framgåratt samtliga 16kommuner som placerats i stödområde 6 ligger i de nordligaste länen eller tilloch med i de nordligaste länen, , och . Ävenstödområdena 5 och 4 är till övervägande delen förbehållna dessa län. Sammanställningenvisar ocksä på skillnaderna i problemens svårighetsgrad mellan de hårdiskuterade fyra lånen. Elva av Ijorton kommuner är inplacerade istödområdena 5 och 6, åtta av tolv kommuner, sju av Jämtlandsälta kommuner och två av sammanlagt sju kommuner. Så ser slödområdesindelningen ul i kommuner räknat. Dåkommunerna är olika stora befolkningsmässigt finns del dock anledning att ocksåse på befolkningens fördelning på olika stödområden i de skilda länen. Som framgår av tabell 14 bor av Norrbottensbefolkning i kommuner tillhörande stödområdena 6 och 5. Motsvarande andel iVästerbottens län är , i och i . 3.4 Industriella skillnader m. m. Trots en jämfört med landet i övrigl förhållandevispositiv utveckling av industrisysselsättningen under 1970-talel svararindustrin för en mindre andel av den totala sysselsättningen i de fyranordligaste länen jämfört med södra och mellersta Sverige.Industrisysselsättningen ökade i de fyra nordligaste länen mellan är1970 och är 1979. Befolkningens fördelning på olika stödområden ide fyra nordligaste lånen Totalt antal t inn \ 115 324 () 29811 () 34066 () 17517 ( ) 43 140 () 44951 () 39628 () 133488 () 88823 () 55403 () 87 843 () 140639 () 219466 () 266329 240601 134420 268 110 1980/81:51 40 sysselsättningeninom industrin för landet totalt sett minskade under samma lid. Högstaantalet industrisysselsatta noterades , varefter man fick en nedgångunder . Denna nedgång i induslrisysselsältningen var någotstörre i de nordligaste länen än i riket i genomsnitt. harnedgången stoppats och förbyns i en mindre ökning såväl för de fyra nordligastelänen som för riket totalt. Den branschmässigasammansättningen pä sysselsättningen inom industrin varierar också högstpåtagligt mellan de fyra länen. Vidare kan man notera markanta olikheter mellandessa län sammantaget och genomsnittligt för landet som helhet. Nämnas kan bl.a.att gmvor och mineralbrott svarar för 10 resp. i resp.Norrbottens län mol i riket totaU. Sammanlaget för de fyra nordligastelänen ligger andelen på . Då är att märka all Väslernorrlands och Jämtlandslän praktiskt laget helt saknar sysselsättning inom denna bransch. Trävaminduslrinhar förhållandevis höga andelar i samtliga de fyra nordligaste länen. De högstaandelarna har man i och med 16 resp. vilkelkan jämföras med ell riksgenomsnitt pä . Även massa-, pappers- och pappersvaruinduslrinsvarar - jämfört med riket i övrigt för en högre andel i de här aktuellalänen. Genomsnittet ligger här pä mot rikets . I Väslernorrlands länsvarar denna sektor för av hela induslrisysselsältningen. Nämnaskan vidare att järn-, stål- och metallverk svarar för av induslrisysselsältningeni jämfört i hela landet. Lägger man samman dennabransch med sysselsättningen i gruvor och mineralbrotl innebär delta att dessatvå branscher svarar för mer än hälften av hela induslrisysselsältningen iNorrbottens län. Detla betyder i sin lur att man i detta län har i motsvarandegrad mindre andel av industrisyssel-såttningen i övriga industribranscher. En summering av de tvåstörsta delbranscherna i ger (i trävaruindustri-I- maskinindustri). Samma andel får man i (och här gäller detbranscherna trävaruindustri -t- elektronikindustri). I slutligensvarar de tvä största delbranscherna (massa-, pappers- och pappersvaruindustri+ maskinindustri) för . Som jämförelse kan nämnas altde tvä största delbranscherna i riket i genomsnitt sysselsätter avde totalt sysselsatta i industrin. Sammanlagetför den norrländska industrin så föreligger en låg förädlingsgrad iförhällande till landet i övrigt. De sysselsättnlngsmässiga fördelar som kanuppnås med en ökad förädlingsgrad har därmed uteblivit.