prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Inkomsterna av tobaksskatt och skatt päspritdrycker beräknas minska med sammanlagt 190 milj. kr. Det beror påkonsumtionsminskningar under /81, vilka emellertid bedöms somtillfälliga. Inkomsler vid sjukhuset beräknas öka med 87milj. till följd av ell nytt avtal med landsting.Riksbanken har Prop.1980/81:150 10 beslutat inleverera ytterligare 100 milj. kr. av sin vinsttill slaten /81. Slalens järnvägar har reviderat upp sinaavskrivningar med 140,6 milj. kr. Den reviderade beräkningen av statsbudgetens inkomster /82 ligger 549 milj. kr. lägre än beräkningen ibudgetpropositionen, som grundade sig pä RRVs lägre lönesummealternativ för1981. Den beräkning som RRV nu presenterar bygger bl. a. på ettlönesummeantagande som är ca 1 procentenhel högre för men ca 1,5procentenheter lägre för jämfört med kalkylerna lillbudgetpropositionen. Beräkningen av inkomstskatterna innehåller bl.a. höjningarlill följd av prop. 1980/ 81:116 om kommunalekonomiska frågor och prop.1980/81: 118 om ekonomisk-politiska åtgärder. Att inkomsterna ändå inteförväntas bli högre förklaras av att den lägre nivån för inkomstskatterna är1980 sänker nivån även . Skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse (titlarna 1110-1130) beräknas sålunda öka med endast 1027 milj. kr.jämfört med förslaget i budgelproposilionen. Delagstadgade socialavgifterna har reviderats ned med ca 300 milj. kr. jämförtmed beräkningen lill budgetpropositionen. Orsaken är den ökade avsättningenlill sjukförsäkringsfonden /82 vilken bl.a. baseras på deminskade sjukförsäkringskostnaderna . Sjukförsäkringsavgiften,netlo beräknas av denna anledning minska med 897 milj. kr. Även mervärdeskatten har nedjusterats. Nedjusleringen är istorleksordningen 2500 milj. kr. Orsaken är främsl all nivåjusleringen förbudgeiårel 1980/81 påverkar lileln även /82. Inkomsterna av energiskalt beräknas öka med 920 milj. kr.jämfört med beräkningarna till budgetpropositionen. Uppjusteringen beror påprop. 1980/81: 118 om ekonomisk-politiska ålgärder i vilken föreslås en höjningav energiskatten på olja med . per m' fr. o. m. . Bland övriga inkomsttitlar kan nämnas all inkomsterna avräntor på län för bostadsbyggande har justerats ned med 200 milj. kr.Riksbanken har även för /82 förutsett en ökning av sininlevererade vinst med 100 milj. kr. beräknar öka sina inleveranser avöverskott med 211 milj. kr. jämförl med beräkningen i budgetpropositionen.Inkomsterna på titeln tipsmedel beräknas öka med 73 milj. kr. jämfört medberäkningen i budgetpropositionen. Bilaga 2.3 reviderade inkomstberäkning 11 Jämförelse mellan inkomster enligtbudgetpropositionen och 1980/81 och 1981/82, tusental kr. budget- RRVs (4-) tionen räkning ning(-) budget- RRVs (4-) tionen räkning ningl-) -2,500000 33991000 32180000 -1811000 28907000 29934000 4-1027 000 31660000 29478000 -2 182000 26 167000 25 728000 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1111 Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1121 Juridiska personers skatt pä inkomst,realisationsvinst och rörelse 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinstoch rörelse därav 1211 Folkpensionsavgift 1221 Sjukförsäkringsavgift, netlo 1231 Barnomsorgsavgift 1241 Vuxenutbildningsavgift1251 Övriga socialavgifter. netto 1261 Bidrag till förvaltningskostnader förarbetsskadeförsäkringen 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhel 1300 Skatt på egendom 1400 Skatt på varor och tjänster 1423 Försäljningsskatt pä motorfordon 1425 Skatt pä spritdrycker 1427 Skatt pä malt- och läskedrycker 1442 Systembolaget ABs inlevererade överskott 1452Skatt på annonser och reklam 500000 500000 48000 45000 - 3 000 615 000 610000- 5 000 32 598 600 33 700900 4-1102 300 23 102000 23 281000 4- 179000 3 503 000 4 444000 4- 941000 5 371000 5 429000 4- 58000 2 370000 4- 966000 500000 1000000 4- 500000 48000 48 000 770000 770000 28 978800 28679100 - 299 700 22 335000 22656000 4- 321000 525 000 -372 000 - 897 000 5 811000 5 908000 4- 97000 635000 648000 4- 13 000 budget- RRVs (4-) tionen räkning ning(-) budget- RRVs (4-) tionen räkning ning(-) 240000 235000 - 5 000 260000 260000 1230000 1260000 4- 30000 1300000 1305000 4- 5000 2121 Statens vägverks in- 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning därav 2212Överskott av sjukhusets fastighetsförvaltning 2322 Räntor pä övriga näringslän. 2332 Ränteinkomster på lån för bostadsbyggande 2334 Räntor pä övriga bostadslän. 2351 Räntor pä energispariån 2361 Ränteinkomster pä medel avsatta tillfolkpensionering därav 2411 Inkomster av statens aktier 46598 46598 - 48 163 24000 - 24 163 6353163 5934603 - 418 560 8 755 582 8 596082 - 159 500 12331 14472 4- 2 141 13719 13719 270 269 200000 190000 93 300 82 600 - 10 700 86654 89526 -t- 2872 5 200000 4 800000 - 400000 6 500000 6300000 - 200000 89 526 4- 2 872 242 726 215 826 22 537 947467 909 029 - 38438 26900 278426 235 926 - 42 500 Bilaga 2.3 reviderade inkomstberäkning 13 budget- RRVs (4-) tionen räkning ning(-) budget- RRVs (4-) tionen räkning ning(:) 2515 Avgifter vid trafiksäkerhetsverket 2529 Avgifter vid patent-och registreringsväsendet 2613 Inkomster vid sjukhuset 2618 Inkomster vid meteorologiska ochhydrologiska institut 2700 Böter m,m. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet därav 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner m. m. därav 3115Förenade fabriksverkens inkomster av försålda fastigheter och maskiner 3122 Statens vägverks inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3123 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3125 inkomster av försålda byggnaderoch maskiner 3200 Övriga inkomster av markförsäljning 3300 Övriga inkomster av försåld egendom 4100 Återbetalning av näringslån därav 4136 Återbetalning av övriga näringslån.Kammarkollegiet 54 703 4- 1983 86435 88815 4- 2 380 95 500 99562 4- 4062 840836 926750 4- 85914 574679 597251 4- 22572 567 700 654900 4- 87200 284650 308 200 56286 55000 - 1286 57 348 56370 - 978 218795 222434 4- 3639 228085 241085 4- 13000 102785 106424 4- 3639 106075 119075 4- 13000 200530 2962.37 4- 95707 232583 232583 95 707 232583 232583 500 1000 4- 500 1 800 4- I 300 1000 1216 4- 216 1000 7 000 4- 5 750 13165 13165 _ _ _ 16000 16000 - 18000 18000 249774 252779 4- 3005 265419 265419 3397 6402 4- 3005 3510 3510 Enligt Enligt Ökning Enligt Enligt Ökning budget- RRVs (4-) budget- RRVs (4) proposi- marsbe- Minsk- proposi- marsbe- Minsk- tionen räkning ning(-) tionen räkning ning(-) 942748 982819 4- 40071 1042003 1012003 - 30000 370329 370329 - 337661 .337 661 3930017 4217817 + 287800 4618440 4641440 4- 23000 300 1367 000 1363 000 - 4000 431000 571600 4- 140600 813 600 761000 - 52 600 1570000 1698000 4- 128000 1730000 1800000 4- 70000 192 553 192 553 119600 4- 19600 116 100 122800 + 6700 -963000 -1095000 - 132 000 1165 000 1306 000 4- 141000 963000 -1095 000 - 132000 1165 000 1306000 4- 141000 156991813 155144608 -1847205 158125355 157576778 - 548577 4200 Återbetalning av bostadslån m. m. därav 4212Återbetalning av lån förbostadsbyggande 4214 Återbetalning av 4300 Återbetalning av studielån 4400 Återbetalning av energisparlån därav4411 Återbetalning av energispariån 4500 Återbetalning av övriga lån 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5121 Avskrivningar på civila fastigheter 5141 Statens vägverks avskrivningar 5200 Statliga pensionsavgifter, netto därav5211 Statliga pensionsavgifter, netto 37000 37000 1267 000 1266 700 583550 583550 95000 84500 - 10 500 42000 4- 4 000 72 500 68 800 - 3 700 47000 52 600 4- 5 600 202 543 199 543 - 3 000 Utvecklingen av skatteunderlaget inkomståren 19751980 För alt kunna bedöma utvecklingen av statens inkomsler ärdet av stor betydelse att analysera förändringarna av fysiska och juridiskapersoners Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 15 Här görs därför först en återblick påutvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck i statistiskacentralbyråns laxe-ringsstatistik. Utvecklingen av inkomster och avdrag frånolika förvärvskällor vid laxeringen till statlig inkomstskatt redovisas itabell 6. .Av tabellen framgår utfallet vid de senaste sex taxeringarna. Tabell 6visar att inkomst av tjänst utgör det dominerande inkomstslaget för fysiskapersoner. För utgjordes av den sammanräknade inkomstenav inkomst av tjänst. Därnäst i betydelse kommer inkomst av rörelse med 2,9%och inkomst av kapital . Inkomst av annan faslighet ökade med mellanåren 1977 och 1978. Större delen av inkomsterna härrör från schablöntaxeradefastigheter. Den slora ökningen mellan åren kan till största delen förklarasav att schablonintäkten 1978 höjdes från ; till i intervallet upp till200000 kr. Som mest ökade således schablonintäkten med 2000kr. Inkomst avkapital visar stora variationer . Del är framförallt förändringar av räntenivån som orsakat detta. Mellan åren 1974 och 1975stannade ökningen vid . Del var en följd bl.a. av höjningen av exlraavdraget för inkomster av kapilal från . för ensamståendeoch från . sleginkomsterna med 9,. Den genomsnittliga ränlenivån sleg med 1,7procentenheter jämförl med . Ränteförändringen förklarardärför till stor del den höga ökningen på näslan av inkomst av kapitalmellan . ökade inkomst av kapilalmed . Den genomsnillliga räntenivån ökade mellan åren med 0,75procentenheter. Inkomst av lillfällig förvärvsverksamhet uppgick för år1979 till 1470 milj. kr., vilket aren minskning med 'jämförl med år1978. redovisas en årlig inkomstökning med drygt 16%.Dessa inkomster redovisas i taxeringsslalistiken och ingår i underlaget förberäkning av statlig och inkomstskatt. För den del av inkomsterna somhärrör från försäljning av fastigheter kan uppskov med inkomstskattenerhållas. T.o.m. låg besluten om uppskov hos länsrätterna.Delta innebar all inkomsterna ingick i taxeringsutfallen. Fr. o. m. inkomståret1979 beslutar emellertid taxeringsnämnderna i de flesta fall om uppskov. Dettamedför att de inkomsler som den skatlskyldige erhåller uppskov medbeskattningen av, inte ingår i taxeringsutfallel. Delta kan förklara en del avden minskning som skedde . Avdragen för underskott i förvärvskälla har visat enfortgående ökning under hela den i labellen redovisade perioden. Ökningenuppgår lill i genomsnitt drygl . Den största posten bland dessa ärunderskott av annan faslighet, dvs. de underskoll som uppkommer för bl. a.villor och fritidshus pä grund av ränteavdragen. Avdragen för underskott iförvärvskälla beror därför till stor del på räntenivåns utveckling samlreglerna för beskattning av fasligheter. 1980/81:150 16 Förberäkning av skatt på inkomst och förmögenhet åren 1980- 1983 har resullal frånRRVs laxeringsstatistiska undersökning avseende använts.Resultaten från denna undersökning är f. n. preliminära och någon redovisningav uppskattningen av inkomster och avdrag görs därför inle här ulan kommer attpubliceras . (Den undersökning som avser kommer p. g. a.registreringsfel alt publiceras efter undersökningen för ). Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren 19801982 IRRVs beräkningar antogs lönesumman ha ökat med 9,mellan åren1978 och 1979. Löneglidningen uppgick till och den avtalsmässigahöjningen uppgick lill . Sysselsällningskomponentenantogs ge elt positivt bidrag till lönesummeutvecklingen på knappl Iprocentenhet. RRVhar i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 9,mellanåren 1978 och 1979. Pensionerna beräknas ha ökat med 15,mellan . Förlönesummeulvecklingen antogs i decemberberäkningenalt den avtalsmässiga ökningen skulle uppgå till 8,8 procenlenheler.Löneglidningen antogs uppgå till och sysselsättningskomponentenväntades ge ett positivt bidrag på knappl . Totaltberäknades den utbetalda lönesumman öka med 12,0 proceni. Avlalskomponentenberäknas även nu uppgå lill , löneglidningen till 1,7procenlenheler och sysselsättningsutvecklingen beräknas ge ett bidrag på 0,6procentenheter. Sammantaget beräknas den utbetalda lönesumman ha ökat med 11.8%mellan åren 1979 och 1980. Del finns emellertid två indikationer på alt dennalönesummeökning skulle kunna vara för stor. För det första har de lotaltinbetalda preliminärskalterna för inte ökat i den omfattningen alt manmed utgångspunkt i tidigare kända relationer mellan lönesumma och preliminärskattebeloppkan dra slutsatsen all lönesumman skulle ökat så mycket. För det andra gerresultat från bearbetningar avskatteadministrationens kontrolluppgifter inle underlag för en så hög ökningstakt.RRV har emellertid i samråd med berörda myndigheter ändå valt att basera sinaberäkningar på en utvecklingstakt på 11,eftersom denna ökning kommer atlutnyttjas i övriga beräkningssammanhang i samband med nalionalbudgetarbelet.Pensionerna beräknas nu ha ökat med 19,, vilkel är samma utvecklingstaktsom beräknades . Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 17 O »/"i r*. «/"i r-;0 r-; rT Ö Ö O O f*~i t-._ ON r. OC * o' ri r-.' 1/-, v-i rJ ov »o rl' \.C r 00 r-. Tf Tt r-_ Tf r-.' o' ri r-.' 4- 4- 4- + sD u-| r* »O oo r.) r>» O r »/-' rj T)-' r ri -, oo' m sO r* 00 I/-1 r r.-. r r-' Tj r-' Ov' r' ri r-' Ov rl V0_ U-; Ov_ rn Tt r-' "C: 2: OV r-; rn ' t--' oo' , o Tt ' ri rr, r| rvi rt sO r*i r- rf \0' O O r*-ioo sO r* - 00 00 o Tf sO Os r Ö r>f \0 00 00 o o r-~ o r-- r-v "f*-) o r- sO v O O oc 0\ r-J ri rsl r- t-- ON r-- fi r--. oo r- r-t 00 r- oor*-, tfi V oo Vt f*) \D "ON V) r-J Tf r-- so *r\ r « v\ m Vin r-J »o ly-, O r- r- "q- ui £) r-l ir-, r~- r- r r-- rj r- r-l r- r r-- V"i r*-i Tf r-~ r«-, r-J r*-i O sO r| ON ON u-i vx; o u o r--- rj r*', m n "i *"i , r*-i ri o On rX O w-i 00 Tf - ON On Tf vi' on' O on' 00* r«-i ON O f*-i C r t~~- w-i r- O 00 s6 Tf K ON Tf Tf £) V) \r; v, r- oo (N Tt r C 00 :0 C 1/5 OJ 0 -c äi ir under skälla äknad n avdrag, h avjäm nkomst t*i :rt c/1 C :?3 'S 'a rl o n m o a\ no r-J ' rJ rsl r.-, v, t~ yr-, OD oo V) oo oe no "O r v, -O) O .i ._. .1 c/! o2 o 1 .:«: c;: E15 «i - :ca 3 :ca c :> J S> feg gl oii:ca ca C 2 2 > E « -a "O ;0 E = S > tfc tr ca 2 1980/81. >/-. Vi m v, rt f rl 4-4-4- oo' 0\' r 4- 4- ov oo_ r; v-, ri rn u-'ov' r-' o' V, V, r V) »/"i ON r r-i o rt O Oc'r*l vi ON r! n Tt Ov Tt ri Ov r| o, Tt'm' o R- ,'~~. "/-i v-, o ''"i r Vi a v] r\ r\ ' oo' Tt o'r~' v, r 1 r-l Tt oö r.-' yr, rl . »/-, "X rn oc' ri o c-t m r*-i rr{ ov Ov' r( r- r*i fJ \0 v, o r-' 00 oo' Tt ON v, rsl r*i t-- oo' Tf riO 00 Tf ON ON r* r-i sOsO 00 n »/-, n Tf O d ©" rj 00 oo © ON r-,o f r- V) 0\ v, r, "t r-J v, Vi Tf Tt 'é oo' O OO r-J ri r-J 1/1 O r-J n ON nC r-, OOr j ON r-, »/-, r- r~- ti - O nc ON r »A-, w-i r r r- ON Tf Tt v\ rr-i n n i>, 00 sO\DCCl vi - r\ v'i ON oo Tt r- 00 Tt ON r-- ri On (N Tf O rj sO r-- On 00 n r-l 1/-, t v, so v, Tf GC oo r r~- Zi T-~ n r rj r-, n n r» ri sO r-, r-'oo' r- m ri O oo' r-J* O ( rsj o Tt \D o' r--' no oc Tt \C »o n r- ri »r n Tt O ri sD Tt ON 1*1 ON sC 1/1 r-- oo O 00 oo oo r- ON r-l On li- U-1 Tt nC «/-) ON o r-l i/"i ri v't sD ri O O ON r- "/ .»E j2. E-a c c |.°i2.E c: '5 :rt :a t/2 XI J c rt *" J C/J ch avjämnin komst ortsavdrag 1 avdrag 0 xerad in nyttjade Bilaga 2.3 reviderade inkomstberäkning 19 I den preliminära nalionalbudgelen redovisades tvåalternativa utvecklingstakter för lönesumman ,nämligen 4,resp. 7,. RRV valde då atl beräkna statsinkomsterna baserade pådet högre alternativet med en beräknad löneglidning på ochen väntad sysselsättningsminskning på O,. Avlalskomponentenförutsattes uppgå lill vari ett s. k. överhäng p. g. a.tidigare avtal ingick med . har etl centraltavtal mellan LO och SAF träffats, vilket beräknas innebära att totalalönesumman väntas öka förutsatt att avtalenpå den övriga arbetsmarknaden ger ett ulfall i samma storleksordning. I det nya lönesummeantagandet beräknas avtalskomponenten lillca . Löneglidningen antas bli av storleksordningen 2 procentenhetermedan sysselsättningskomponenten väntas dra ner utvecklingstakten förlönesumman med . RRV skrevi december schablonmässigt fram lönesumman för . Det tidigare näinndaavtalet är tvåårigt och med ledning av avtalets storlek och beräkningar avprisutvecklingen föreligger nu en bedömning att lönesummansökning blir av storleksordningen 6,. Pensionerna beräknas ökamed 11,. Avinkomsterna från andra förvärvskällor har utvecklingen av inkomst av kapitalmellan ytterligare uppjusterats och beräknas nu öka meddrygt . Prognosen för tyder på en fortsatt hög utvecklingstakt,främst beroende på diskontohöjningen . RRV räknar således meden ökning av kapitalinkomsterna med . För år1982 beräknas en ökning med . Förändringarna baseras på nu gällandeantaganden om räntenivån, in- och utlåning samt sparande. Underskotteni förvärvskälla har ökat kraftigt med någrafå undantag. Den mest betydelsefulla avdragsposten är underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotten. De totala underskotlenberäknas ha ökat med . Trots effekterna avfastighetstaxeringen beräknas utvecklingstakten för underskotten bli så högsom 23%-mellan åren 1980 och 1981. De kraftiga räntehöjningarna bidrar nämligentill att underskotten av kapital ökar i förhållande till vad som antogs idecember. räknar nu RRV med atl underskotten ökar med . Utveckling av skatteunderlaget för svenska aktiebolag m.fl. upprepade RRV sin enkät frånhösten 1980 lill ett urval om drygt 2000 svenska företag, sparbanker ochförsäkrings-institut. I enkäten ingår frågor om den till statlig och kommunalskatt laxerade Prop.1980/81:150 20 inkomstensamt beräknade fyllnadsinbelalningar . Vidare ingår frågorangående storleken av det särskilda forskningsavdraget (SFS 1980:955) och detsärskilda investeringsavdraget (SFS 1980:953, 954). Slutligen har företagentillfrågats om beräknad avsättning till resultatutjämningsfond (SFS 1979:612)och beräknad insättning på tillfälligt vinstkonto (SFS 1980:456). Idet följande redogörs för vissa huvudresullat av undersökningen. Det börobserveras atl uppgifterna vad gäller slorleksgrupperna O-19 anställda ärmycket osäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med totala antaletförekommande företag mycket litet. Dessutom är bortfallet störst inom dennagrupp av förelag. En utförlig beskrivning kommer alt publiceras i statistiskacentralbyråns statistiska meddelanden, serie F. Resultatetav enkäten har fördelats på företagsstorlek och redovisas i tabell 7. beräknas den statligt taxerade inkomsten minska från år 1979till 1980. Enligt höstens enkät var minskningen . Den kommunalt taxeradeinkomsten beräknas i värenkäten minska . beräknades den kommunalt taxerade inkomsten minska med 17%.Fyllnadsinbetalningarna beräknas ulgöra av den totalabolagsskatten för . Det särskilda forsknings- ochutvecklingsavdraget beräknas uppgå till 451 milj. kr. Företag med fler än 500anställda svarar för av detta avdrag. Detsärskilda investeringsavdraget har återinförts. Avdraget för maskininvesteringarär och gäller . Detmotsvarande avdraget på byggnadsinvesteringar är på ' och gäller underperioden . Det särskilda investeringsavdraget förmaskininvesteringar beräknas uppgå lill 519 milj. kr. för verksamhetsåret 1980.Avdraget för byggnadsinvesteringar beräknas till 92 milj. kr. Företag med (lerän 500 anställda svarar för av de totala avdragen. beräknas företagens avsättning till resultatutjämningsfonduppgå till . Företag med fler än 500 anställda svarar för 35%av delta belopp. Den tillfälliga insättningen på vinstkonto beräknas totaltuppgå till . De största företagen, de med fler än 2000anställda, svarar för av den totala insättningen. Avsättningtill resultatutjämningsfond och insättning på tillfälligt vinstkonto har ökatföretagens möjligheter att göra avdrag för verksamhetsåret Dettaförklarar nedgången iden taxerade inkomsten mellan verksam hetsåren 1979 och 1980. Vidbedömning av statligt taxerade inkomster har RRV utgått frän entrendmässig ökning på . För har som tidigare nämnts detsärskilda investeringsavdraget återinförts. Den tillfälliga insättningen påvinstkonto sker undantagsvis för verksamhetsåret Avdenna anledning räknar RRV med att den statligt taxerade in komsten förblir oförändrad mellan verksamhetsåren 1980 och 1981. Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 21 cn c 1- w 00 r~- Tf On ONn OO Tf r- r-J Tt rj Tf »n (Q .. (A O «>» £ »v -X 001 3>-o|°So >.E s-S.E g 53t;S Ä > " ca i_ T5 , :0 ca 1) (/, CVJ .T- l_ ( - t- T3 XI . 00 00 r ON o r<; v-i\0 (0> i/"i Tt n Tf m CQ V] fl OD c .E >- r .E ;0 Ä 1- Ov £'x: o oo-o l_ T- 1) - - _ _ . o 01 01 ;_ C O > caci: >.c:aco r"i v, vi 1/-1 " r-l r-, r-~ rJ r-l ON Tf in oo oo r-, «/-i 00 " sC -»o nD On rsl r*-, .o o .£ c *-' M t u vc w = CO c 00 I I o .Q c j<: 00 3'c i; «£ Li-, X) t« ;/! 1 c: c c ON X) 3'Oc/5_,r:u" .= - E 2 E S 5 .ä I £6oE"° = -S"S i/i "£ rr ca u. Ov l ti wo> o o -= X .:<: t- ta c jO ' _ c c ov "O 'Ti _. '2E g S!5 I '2 oo~ " o = - 1/1 Ov :occox. r-J Tf r- 0 Tf ON r- oo r»-, O n Tt ui r- r- ON ON r-i o r-J n Tt r- 1/-, r n 00 r-, O Ti- rsj o 00 O rJ oo iTj r- o Ov ON o ri Tf On r, r r-i --o ; -t-.2P 2 E « S 11 o > " _ ov ~ C 01 ( ir-, VI VI rsl \£> ON Tt VI O r- ra n rsj 00 ON On On On rt - Ov Ö\ On -g I I i I I < o »1-1 rvi :*: ;; :i?3 f Prop.1980/81:150 22 Beräkning av de olika inkomsttitlarna llll Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse. har i sin beräkning av inkomstskatterna /82 ävenbedömt utfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna sammanfattas i tabell10 i vilken också framgår skillnaden gentemot RRVs beräkningar i december år1980. Utgångspunkten för beräkningarna är bl.a. de inkomstfördelningar somantas gälla för . RRVs taxeringsslatistiska undersökninghar använts för att beräkna dessa. Beräkningen bygger på fram-skrivningen avden inkomstfördelning som gällde för . Förändringar i skattesystemetår 1981-1982 har beskrivits i RRVs decemberberäkning. Där redovisas äveneffekterna av de olika ändringarna i skattereglerna. Förändringarna iskattereglerna för var: - basenheten stegtill . - basenhetenrensas från inverkan av ändringar i indirekta skatter och energipriser - den tillfälligahöjningen av den särskilda skattereduktionen förlängdes även - nya regler förextra avdraget för pensionärer - begränsad avdragsrätlav frivilliga periodiska understöd tili . - rätten till avdrag för realisationsförluster påpremieobligationer begrän sades - ändrade regler för beskattning av realisalionsvinslervid fastighetsför säljning - höjda belopp för aktiesparandet - höjning av den kommunala medeluldebiteringen med 46öre. Efter det att budgetpropositionen lagts fram harytterligare propositioner pä skatteområdet presenterats för . Det ärfrämst två propositioner som får effekter på statsbudgetens inkomster under1981/82, nämligen prop. 1980/81: 116 om kommunalekonomiska frågor och prop.1980/ 81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder. 1 dessa föreslås bl.a. följande: - det kommunalagrundavdraget höjs frän . - förskotten avkommunalskattemedel är 1982 beräknas på ett underlag justerat dels med hänsyntill höjning av grundavdraget, dels genom att av skatteunderlaget frånjuridiska personer avräknas - den statliga skattereduktionen minskas Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 23 - minskning avdet kommunala skatteunderlaget från juridiska personer - begränsning avreseavdragen genom att avdrag medges endast för kostnader större än - krav påtidsvinst för att ge rätt till avdrag för resa med egen bil tilloch från arbetet - extra avdragför stimulans av skogsavverkningen I januan 1981-30 juni 1983. Finansieringgenom höjning av skogsvårdsavgifter - rätt lillskattefri inkomst . för icke yrkesmässig bär- ochsvampplockning - kvarskatteavgiftenhöjs till för kvarstående skall . och till 10%cöver5 100kr. RRV har beräknat effekter av några av dessa förslag.Höjningen av det kommunala grundavdraget beräknas genom minskade förskott lillkommunerna förstärka statens inkomster med ca I 700 milj. kr. kalenderåret1982 varav ca 850 milj. kr. faller på /82. Begränsningen av dejuridiska personernas skatteunderlag kan beräknas lill 820 milj. kr. för helaår 1982 vilket innebär en positiv effekt pä statsbudgeten 1981/82 på 410 milj.kr. (se inkomsttiteln 1120 Juridiska personers skatt).