prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — En av målsällningarna med Dl.S-sysleniel iir allinformationen mellan förelag och samhälle skall vara ömsesidig och medverka lillall möjliggöra samplanering mellan kommuner oeh förelag. Samhiillets åtagandeskall uppfyllas genom alt liinsslyrelser och kommuner lämnar en översiktligredogörelse för sådan slallig resp. planering som kan antas vara avbetydelse för de näringsidkare som har ålagts all lämna uppgifter inom ramen fiiiinformalionssyslemet. Liinsslyrelser oeh kommuner har frihet all själva bestänimaform och innehåll för inrormalionen. gör den bedömningen allbåde liinsslyrelser oeh kommuner i stort sett synes iipplylla delta åtagande. Utredningen framhåller sammanfattningsvis i sinutvärdering all DIS-systemets del samhälle-förelag givit en information som del av mottagarna i DIS-enkälen har ett allmänt iniresse av även om detkanske inte uppfyller det ursprungliga miilsättningarna för systemet. Intressetför information ser enligt utredningen ul att vara högre än för länsinrurmationen. Prop.1980/81:20 8 Den bild som utredningen ger av samhällets informafiontill företagen, delas i stort av de remissinslanser som kommenterat denna delav systemet. Exempel är SHIO-Familjeföretagen och Svenska Handelskammarförbundet.Handelskammarförbundel pekar på alt såväl kommuner som länsorgan blivit meruppmärksamma än tidigare för näringslivels behov och önskemål. anför förbundet, kommer därför inte att negativt påverka vare sigomfattning eller kvalitet på myndigheternas informationsutbud tillnäringslivet. Denna del av systemet har till ändamål all spridainformation mellan olika samhällsorgan. Utredningens slutsats är all denna delhar fungerat ungefär som avsells. Några mer djupgående analyser har emellertid inlegjorts. Sammanfattande bedömning av DIS-systemet Som jag har nämnt är målsättningen med DIS-syslemel att samhiillsorga-nensbehov av information för planering på lokal, regional och central nivä ochförelagens behov av information om samhällsorganens planering och verksamheitillgodoses på ett ändamålsenligt sätt. Detviktigaste medlet som använder sig av lör all uppnå delta mål är all via enenkät insamla uppgifter frän förelagen. Malerialct ställs sedan till olikaintressenters förfogande med de inskränkningar som anges i lagen. Jag anseri likhet med DlS-uiredningen och berörda remissinslanser all nyttan av denoperativa användningen av syslemel. utmönstrandet av s. k. inlressaniafall starkt kan ifrågasättas. Den siaiistiska nyttan av DIS-syslemel hardäremot en viss betydelse. Ett problem är emellertid i detla hänseende att syslemetläcker endast en mindre andel av antalet förelag vilkel begränsat möjligheternaall genomföra bl.a. branschanalyser. Vad gäller användningen av DIS-malerialel för prognosändaiiiålger de kvaliletsstudier som SCB har utfört för vid handen all förvänlnings-uppgifternahaft litet informationsvärde i prognossammanhang. Del bör noteras allträffsäkerheten för t.o.m. del är under vilkel uppgifterna lämnas är myckellåg. I sammanhanget bör ocksä obeserveras all del i genomsnitt endast är ca 60%av företagen som har flerärsplanering. kan också konstaterasatt beniigenheten all uppriilla planer för mer än tre är har minskat. Den bedömning som jag gör av bl. a. dessa förhållanden ärall de väsenl-ligasle delarna av systemet inte har fungerat effektivt och allmålsättningen med verksamheten inte har uppnåtts. Vid ställningslagande till verksamheten bör framhållas alten nedliigg-ning skulle innebära en besparing i statsbudgeten på ca 2 milj. kr.per år. 1980/81:20 9 Samhällets totala koslnader för DIS-syslemel har av DIS-utredningenberäknats till 5,3 milj. kr. Inkl. förelagens koslnader ochkostnader för användarna har motsvarande totalkostnad angivits lill ca 12 milj.kr. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört och i likhet med DIS-utredaren och fiertalelremissinstanser finner jag att övervägande skäl lalar för all DIS-systemet isin nuvarande utformning och omfallning bör avvecklas. 1 konsekvens härmed börlagen om uppgiftsskyldighel i planeringsfrågor upphävas. I enlighet härmed harinom industridepartementet upprättats ett förslag lill lag om upphävande avnämnda lag vid utgången av 1980. Lagförslaget bör fogas lill min framställningsom bilaga 13.3. Del sagda innebär också att delegationens verksamhei upphörmed utgången av . Någraomedelbara nackdelar med en nedläggning av DIS-syslemel kommer enligl minuppfattning inte att uppstå. torde emellertid DIS-systemet behövaersättas med andra och effektivare former för informationsutbyte mellanföretag och samhälle. Inle minst för samhällel är del angeläget all ha tillgängtill kvalificerad information om utvecklingen inom näringshvel som grund för enakfiv närings- och regionalpolifik. Det kan anmärkas att pekatpå nägra olika alternativa lösningar i detla hänseende. Jag äremellertid f.n. inle beredd all la ställning till formerna för ell framlida informafionsulbyle.Skälet till delta är att jag vill avvakta resullal frän del utredningsarbetesom pågår på olika håll. Exempel härpå är bl.a. översynen av den offentligastatistiken. Ett annat exempel är del arbete med all få fram ett basregisteröver arbetsställen innefattande bl.a. sysselsättningsuppgifter som pågår inom och statskontoret. Jag vill ocksä peka på det pågående arbetelinom företagsobe-sländskommillén (FOK). 1 ett delbetänkande (SOU 1979:91) harkommittén föreslagit en organisation och ökade resurser för en uppföljning såatt obeståndssiluationer skall kunna upptäckas . Någol specielllrapportsyslem har dock inle föreslagits. Inom industridepartementet diskuterasf.n. industri- och regionalpolitikens utformning . 1 dettasammanhang är såväl det centrala som regionala informationsbehovet av mycket slorbetydelse. Den långsikliga industripolitikens informationsunderlag har nyligenanalyserals av en särskild utredare. Betänkandet (Ds I 1980: 17) Att utvecklaen långsiktig industripolitik remissbehandlas f.n. (I1979: 17) som avser överlämna sitt betänkande har i sittremissyttrande över DlS-ulredningen framhållit all samhällets behov avförhandsinformation bättre kan tillgodoses genom en problemorienteradinformationsinsamling än genom ett rutiniserat insamlingsföifarande.Industristödsutredningen har också angivit att man i sill belänkande skallnärmare utveckla dessa tankegångar. Enligl min uppfattning måsle en uppgift för1980-talets industripolitik vara att finna nya former för ett förtroendefulltsamråd och Prop.1980/81:20 10 informationsutbyte mellan samhälle, fack och näringsliv.Jag avser alt återkomma till dessa frågor. Jag hemsläller all regeringenföreslär att antaga förslagel till lag om upphävande av lagen(1976:349) om uppgiftsskyldighel i planeringsfrågor. Åtgärder för att spara energi i näringslivet m. m. 1 statsbudgeten för budgeläret 1980/81 har under reservationsanslagetE 6. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. anvisats 225 milj. kr. Avanslaget har 117 milj. kr. beräknats för åtgärder i företagens byggnader,processer m, m. samt ätgärder rörande små vallenkraftverk. 100 milj. kr. tillprototyper och demonstralionsanläggningar m.m.. 7 milj. kr. lill åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader saml I milj. kr. till prototyper och demonstralionsanläggningarinom trädgårdsnäringen. Stödet utgår enligl förordningen (1980: 566) om statsbidraglill energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. och förordningen (1979:428) om statsbidrag lill energibesparande åtgärder inom trädgärdsförelag. Verksamhetenadministreras av statens industriverk utom vad gäller åtgärder inom trädgårdsnäringen,vilka administreras av lantbruksstyrelsen. Under innevarande budgetår fårstatens industriverk med stöd av bemyndigande i enlighet med beslul (prop.1979/80: 100 bil. 17 s. 216, NU 1979/80:70. rskr 1979/80:410) lätta beslul ombidrag till prototyper och demonstralionsanläggningar som ulöver löpande beslulinnebär åtaganden om högst 15 milj. kr. för /82. Statsbudgeten för /81 upptar ocksåreservationsanslaget t 7. \'/.s.sr( iithildningsåtgärder m. m. i energibesparandesyfte med 6 milj. kr. Anslagel används till utbildnings- ochrådgivningsåtgärder i energibesparande syfle. Slödel lill energibesparande omslällningsätgärder inäringslivets befintliga byggnader och processanläggningar har ulgält sedan år1974 och bör enligt uttalanden i bl.a. prop. 1978/79: 115 (bil. I s. 94)successivt trappas ned. Enligt de riktlinjer för energipolitiken som haranlagils av (prop. 1979/80: 170. NU 1979/80: 70. rskr 1979/80:410)bör de åtgärder som har vidtagits för att underlätta industrinsanpassning till förändringar pä energiområdet successivt ändra inriktning.Stödet lill dessa omslällningsätgärder bör i ökad utsträckning föras över lillalt genom information, utbildning och rådgivning få näringslivet självt att laett ökande ansvar för alt hushälla bättre med energi. I framliden bör vidareinsatser i form av bl.a. slöd lill prototyper och demonstralionsanläggningarför att prova ny energiteknik i industriell tillämpning prioriteras. Införandeav sädan teknik som är utvecklad men där de kommersiella riskerna är betydandebör också underiältas. Oljeprishöjningarna har ökat den företagsekono- 1980/81:20 II miska avkastningen av och intresset för Investeringar i oljebesparandesyfte. Detla har medfört att företagen har fält goda incitament alt genomförasådana Investeringar utan slöd i form av bidrag. I anslutning till debesparingsåtgärder som vidtas bör därför statsbidrag till energibesparandeåtgärder i näringslivets byggnader och processer inte utgå efter utgången av år1980. Vad gäller bidrag till åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader bör docksådana kunna utgå även underförstå . Jag kommer att föreslå att en avgiftsfinansieradfond Inrättas för bl.a. Investeringar 1 energiteknik som kan ersätla olja.Syftet med denna fond, som avses bli Inrättad den , är i förstahand all genom lån med villkorlig ålerbelalningsskyldighel stöda introduktionoch kommersialisering av teknik som snabbt kan ersätta olja eller spara energi.Jag kommer också att föreslå att stödet till prototyper och demonstralionsanläggningarfr.o.m. den kompletteras 1 vissa delar och finansieras viafonden i stället föröver statsbudgeten. Det nämnda bemyndigandet alt la 1anspråk medel för nästa budgetår behöver därmed inle utnyttjas. För attstimulera näringslivet att vidta lämpliga energisparålgärder bör verksamhetenmed utbildnings- och rådgivningsåtgärder i energibesparande syfleintensifieras. Jag kommer att förorda att denna verksamhei fr.o.m.den finansieras med avgifter på oljeprodukter. Frägan om att frånsamma tidpunkt finansiera även statligt slöd lill forskning och utveckling m. m.inom energiområdet med en avgift på i första hand oljeprodukter bereds f. n.inom . Slöd till åtgärder som syftar till all vidmakthålla, ökaeller få lill stånd elproduktion i små vattenkraftverk ulgår f. n. under enförsöksperiod som löper ul . Slatens industriverk kommer inomkort att redovisa en utvärdering av verksamheten. De förslag som denna utvärderingkan föranleda räknar jag med alt kunna ta upp i samband med de energipoliliskaförslag som avses bli förelagda . I avvaktan påatt ställning tas till eventuella forlsalta stödåtgärder bör verksamheten medstatsbidrag från den finasieras via fonden. Mina förslag leder till alt 40 milj. kr. under anslagel Energibesparandeåtgärder inom näringslivet m. m. inle kommer alt disponeras. Dessa medel börföras över lill statsbudgetens inkomstsida. Vad gäller anspråken på medel för energibesparandeåtgärder m. m. över statsbudgeten för /82 medför mina förslag enminskning med sammanlagl 231 milj. kr. i förhällande lill innevarande budgetår. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna de av mig förordade ändringarna av grundernaför stöd till energibesparande ätgärder inom näringslivet. Vid en genomgång avövriga anslag finner jag att en minskning av anslagsbehovet för budgetåret1981/82 med 35 milj. kr. inom industridepartementets huvudtitel kangenomföras. Jag har härvid räknat med att denna besparing skall beröra deanslag som framgår av följande sammanställning med i huvudsak angivna belopp. Beloppi milj. kr. Åtgärder i elablerings-främjande syfle : Inkl, koslnader för informa- Minaslutliga förslag kommer jag att redovisa 1 samband med min anmälan lillbudgetpropositionen 1981. Vadjag och statsrådet nu har redovisat innebär en sammanlagd besparing inomindustridepartementets huvudtitel med 391 milj. kr. för budgetårel 1981/82. Prop.1980/81:20 13 Utdrag ur Ds I 1980:5 Kapitlen 48 har behandlat de huvudsakliga intressenternai DIS-syslemel - deras användning av systemet och deras kostnader för medverkani systemet. Del har skett med utgångspunkt från den modell som skisserats ikapitel 2 och med hjälp av enkäter och diverse muntlig och skriftliginformation som bedömts som väsentlig för en förutsättningslös utvärdering av DIS-systemet. Utvärderingenav användningen har i sill första steg bestått i en analys av den direktaanvändningen av DIS-malerialel (effeklanalys) på den första aktivitetsnivån ianvändningskedjan. Mättstocken har varil de (enkäU-svar pä olika frågor somlämnats av olika intressenter. De uppenbara mätproblem som finns för en sådanutvärdering har fått lösas på så sätt all i vissa fall har mått kunnat anges -t. ex. grova koslnadssiffror- i andra fall har utvärderingen fåll bygga påallmänna bedömningar, resonemang och indicier. Men det gäller att också fä framgraden av nytta. Nästa steghar då (eller skulle ha) varit all närmare analysera hur DIS-informalionanvänds, till vad och med vilken effekt. "'Hur-"" och"'vad-'" dimensionen har behandlats genom beskrivning av de analys-, prognos-ellerplaneringssystem som finns hos vissa viktiga intressenter. Effekten har varitsvårare alt följa i användningskedjan. I en del fall har "klättringen""i användningskedjan kunnal avbrytas, nämligen om del redan i första kedjelänkenvisat sig att användningen är ringa eller all kvalitetsproblem synes göra enfortsatt nyttoanalys mindre meningsfull. I en del andra fall har klättringenfått avbrytas därt'ör alt del inte bedömts meningsfullt eller möjligt all gåvidare. De olikadelsystemen F/S. S/F. S/S - bildar indelningsgrund och för varje systemdelsamlas resultaten av utvärderingen i tidigare kapitel. 1 någol fall ges nyinformation om intressenter som det icke varit meningsfullt att ägna ell helteller en del av ett kapitel. Förstsammanfallas nyltan av de olika delsystemen. Vid genomgången har del ocksävarit angelägel att hålla isär den operativa resp. den statisfiskaanvändningen inom delsystem F/S - inte minst av det skälet alt mälsällningenför DIS-systemet har glidit mellan dessa två användningar. Därefter samlaskostnadskalkylerna i ett speciellt avsnitt av kapitlet. Iutvärderingen har också ingått att utvärdera själva systemlanken bakom DIS-syslemel- del gäller helheten. I vilken mån kan ell integrerat Prop.1980/81:20 14 syslem spela en roll som kan vara viktig att beakta'.' Harsyslemet några bieffekter på planeringen l.ex. inom förelagen eller päutvecklingen av nägon samhällsideologi på det regionala området'.' I fortsättningen kommer inte enkäter, intervjuer m. m. somåberopas alt beskrivas närmare. De reservationer som kan finnas med hänsyn tillstatistisk relevans och dylikt har behandlats i resp. kapitel. Läsarenhänvisas därför lill dessa och lill bilagor för information om sådana frågor.Endast för framställningen nödvändigt teknisk information har lagils med och dåofta i noter. Operativ användning av systemdelen företagsamhälle Möjlighelen att använda DIS-syslemel operativt som ell""larmsystem"" spelade en viktig roll när del planerades.Man skulle genom systemet kunna identifiera s. k. ""intressantafall"" och kommunikationskanaler skulle skapas för att närmarebehandla de inlressania fallen. Redan i prop. 1975/76: 166 fanns en visstveksamhet om informalionssyslemet uppfyllde målsättningen alt tjäna somlarmsystem.' Värdet av DIS-systemetför all spåra och åtgärda intressanta fall har också ifrågasatts vid minakontakter med olika intressenter. DlS-delegalio-nens enkät och DlS-utredningensintervjuer tyder på all man inom liinsor-ganen i allmänhet inte förväntar sigatt DIS-enkälen skall fungera som ell effeklivl larmsystem beträffande slörreframtida föriindringar vid arbetsställen. Det har också visat sig att DIS-malerialelanvänts i minskad ulslräckning för delta ändamål och alt den närmaste framlidautvecklingen inle pekar på att en ökad användning skulle komma lill sländ. Dethar också ofta uttalats i kontakter att man på länsnivå och nivå ansersig känna lill de inlressania fallen redan fidigare. Denslutsals man kunde dra av genomförda kontakter var sålunda all DlS-syslemetsanvändning som larmsyslem kunde slarkl ifiägasiillas. Del blev då vikfigt allytterligare söka belysa hållfastheten i denna hypotes genom en mindreundersökning av ett anlal fall som måste belraklas som inlressania vilkendefinition man än skulle välja för sädana fall. Del var 72 inlressania fall somvaldes ul oeh den fräga som skulle besvaras var om den första informafionen omatt det var ett intressant fall kom via . Av 72 fall kom den förstainformationen lill i de 8 utvalda länen i 9 fall via DIS-enkälen.Mer iin hiilften av dessa gällde . Indirekt kan man vidare avresultaten dra den slutsatsen all stora flertalet av de inlressania fallentorde ha kommil till länsnivåns ' De inlressania fallen omfallai dels inliillTaile sysselsällninysforiinilrinyai1978-79 och nedläggningar 1979. dels phmeiade sysselsällningsfcirilncliingar ochnedläggningar enligl enkät. De 7 filialelableiingai som forekonimil 1979liininas utanför då de ej aviserats i tidigare DIS-enkäler. Prop.1980/81:20 15 kännedom genom andra kanaler än DIS-enkälen.' På denkommunala nivån hade inget fall uppdagats genom DIS-enkälen. Resullalenav denna undersökning fär betraktas som ett starkt slöd för den ovan anfördahypotesen att DIS-enkälen i sin nuvarande utformning är olillfredsslällande föralt fylla funktionen som larmsystem. Ett första ""larm""sker i stället i hög grad genom muntliga kontakter delvis i organiserad form.Under hela DlS-syslemels tid har ocksä de muntliga kontakternas betydelse underslrukitsav olika intressenter. Del är naluriigtall en samhällsutveckling som gått från relativt stabil tillväxt till mer instabilalorhålkinden med snabba förändringar av företagens omvärld gjort att DIS-systemetsmöjligheter alt fungera som larmfunktion har försvagats. Densamhällsekonomiska utvecklingen har gått hand i hand med alt befintligakontaktmönster fördjupals och alt nya uppstått i län och kommuner. De årliga DlS-uppgifternahinner inle fram innan problemen aktualiserats i andra sammanhang. Denregionala planeringen har byggts ut. Regionala beredningsgrupper förmedlarintensivare kontakter kring de akuta regionala problemen. Utvecklingsfondernahar intensifierat sin verksamhet i en ny organisatorisk form. Kommunerna harbyggt ul sin kontakter med företagen. Det kan också vara möjligt allytterligare utveckla det alternativa instrument som vuxit fram genom demuntliga kontakterna. Del är därtor sannolikt att regionala och lokalakontakter helt kan ersätla DIS-systemet i dess larmroll utan nägon slörre nyiloförlust. Därmedicke sagt all DIS-systemets nuvarande F/S-del hell saknar belydelse för denoperativa verksamheten. En del inlressania fall av mindre dignitet kan möjligenanalyseras fram. Från en del håll inom den regionala förvaltningen har manvidare påpekat systemets möjlighel alt fylla behovet av vissbakgrundsinformation för de direkta kontakterna med intressanta företag. Denger även möjlighet lill kollationering mol andra källor. Bl.a. säger sigutvecklingsfonderna ha använt uppgifter om ulvecklingshinder. Även kommunernaanvänder ibland uppgifler för de enskilda företagen som bakgrundsinformationför kontakter med företagen. DIS-enkälen har dock ett begränsat innehåll ochdärigenom är nyltan av dala för enskilda företag för de muntliga kontakterna isamma mån begränsad. Nyltan av DIS-syslemel i detta avseende är större i de länsom saknar den information som erhålls i andra län i samband medhandläggningen av regionalpolitiskt slöd. Del börslutligen påpekas att kunskapen om vikliga intressanta fall också delviserhålls genom nya kanaler i det samarbete förelag-samhälle som sker via elableringsdelegalionen.Det gäller dä de slora företagen med över 500 anställda. Därigenom har bildatsett särskilt informationssystem för de större företagen som i vissaprincipiella avseenden är snarlikt DlS-sysle- ' Länsnivån kan ha fåll den forsla kännedomen genom DIS-syslemelom hogsl 4 av de 72 fallen. 1980/81:20 16 met.Samtidigt ger DIS-enkälen normall endast information för arbetsställen medöver 50 anställda. Detta förhållande minskar givetvis DIS-systemets eventuellaoperativa nytta över huvud taget för framför allt de kommuner som har en högandel små arbetsställen. Mankan också i detta sammanhang tala om en annan operativ roll hos DIS-enkälen. DIS-systemethade vid sin uppläggning även en direkt före-lagsdemokratisk målsättning. Del skulleenligt prop. 1972: 116 främja en fördjupad information om och en effektiviseringav planering inom företaget. Det konkretiserades i propositionen senareför F/S-systemels del i samrådsskyldighet med företrädare för de anställda närsvar skulle lämnas på Dl . Frågan skulle vidare ägnas särskilduppmärksamhet 1 det fortsatta utvecklingsarbetet. DenInformation som finns för att belysa denna fråga är därför mycket sparsam. Detvar en anledning fill att det blev angelägel att la upp samrådsfrågor 1utredningens företagsenkäl men också att söka genomföra en mindre enkät direkt tiilett urval lokala fackliga organisationer. Resultaten pekar på att DIS-enkälernahar haft en ringa effekt när del gäller ovan citerade målsättning. Frågan kanknappast heller sägas ha ägnats"'speciell uppmärksamhet i det fortsattautvecklingsarbetet" eller av berörda parter. Frågan om information ochdeltagande för de anställda i den långsikti-gare planeringen hänger dock sammanmed den utveckling som sker med utgångspunkt i MBL. I avde fackliga svaren på enkät till de lokala facken sägs ocksåalt den information man fåll genom DIS-samrådel erhållits i andra sammanhang. Ocksänyttan av DIS-systemet för alt förbättra informationen av del egnaarbetsställets utveckling är begränsad. DIS-systemets effekt i framliden idelta avseende med nuvarande utformning av syslemet blir sannolikt mindre ävenom den ursprungliga målsättningen skulle ha fält ökad betydelse. Även på detlaområde kan det tänkas alt utvecklingen "passerat" DIS-systemel. Dethar ersatts av ett effektivare medel för att uppnå den förelagsdemokratiskamålsättning som en gång uppställdes för DIS-systemet. 3.Statistisk användning av systemdelen företagsamhälle Denstatistiska användningen av DIS-systemet har ökal. Del har skett i anslutningtill utvecklingen av länsplanering och planering. Det återspeglasockså proposition om syslemet. 1 de analyser och prognoser där mananvänder statistik som bygger på DIS-lnformation finns det ocksä ett (ökande)behov av information om enskilda företag. Detär i första hand länsstyrelserna som använder den DIS-märkla statistiken 1länsplaneringen. Den används dels i prognosverksamheten och dels 1 problemorienteradeutredningar. DIS-malerialels användning och betydelse i prognosarbetet varierarmellan länen. Hälften av har angelt att materialet används i slorulslräckning och hälften att 1980/81:20 17 det används i mindre utsträckning' för prognoser. Åven uppgiflerom enskilda större arbetsställen används i prognoserna. Den stafistikur DIS-systemel som används som material i prognoserna gäller både utfall ochförväntningar främst för investeringar, sysselsättning och produktion. I förrafallet beror det på att uppgifterna kommer tidigare än motsvarande uppgifler iden reguljära induslrisialisliken. I några fall saknas dock motsvarandeuppgifter - det gäller främst investeringar och ulvecklingshinder. Med denuppläggning som länsplaneringsarbelet har verkar en nytta av utfallsuppgifternaklart dokumenterad.