prop · G403139 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:139 Regeringens proposition medförslag om skattefrihet för vissa inkomster av bär- och svamp-plockning samt omändrade regler för beräkning av existensminimum, m. m.; beslutadden 19 febmari 1981. Regeringenföreslår alt anlaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås skattefrihet för inkomster . av ickeyrkesmässig bär- och svampplockning. Meningen är att de nya reglerna skall lillämpasredan vid taxering och alltså gälla fr. o. m. Vidareföresläs ändrade regler för beräkning av existensminimum vid inkomsttaxeringen.De nya reglerna innebär ,dtt de s. k. normalbeloppen för framtiden skallberäknas på grundval av konsumentprisindex. Ipropositionen tas slutligen upp nägra smärre följdändringar till bl. a. de nyligengjorda ändringarna i uppbördslagstiftningen. 11 1980/81. 1980/81:139 2 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs atl 19 och 20§§, punkt 5 av anvisningarna lill 18 § samt punkt 1 avanvisningarna till 50§ kommunalskallelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. Tillskattepliktig inkomst enligl denna lag räknas icke: vadsom vid bodelning eller eljest på grund av giftorätt tillfallit make eller vadsom förvärvats genom arv, testamente, fördel av oskift bo eller gåva; vinstå icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andra fall än som avses i 35 § 3eller 4 mom.; vinsti svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning pä här i riket utfärdade premieobligafioneroch ej heller sådan vinst i utländskt lotteri eller vid vinsldragning påutländska premieobligafioner, som uppgår till högst ; ersättning,som pä grund av försäkring jämlikt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976: 380) omarbetsskadeförsäkring fillfallit den försäkrade, om icke ersättningen gmndaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år eller utgörföräldrapenning, sä ock sädan ersättning enligt annan lag eller särskildförfattning, som utgått annoriedes än på gmnd av sjukförsäkring, som nysssagts, lill någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller under militärtjänstgöringeller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd ellerlagen (1977:267) om krigsskadeersällning fill sjömän om icke ersättningen gmndaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år, ävensom ersättning,vilken vid sjukdom eller olycksfall lillfallit någon på gmnd av annanförsäkring, som icke tagits i samband med tjänst, dock att fill skattepliktiginkomst räknas ersättning i form av pension eller i form av livränta i den mänlivräntan är skattepliktig enligt 32§ 1 eller 2 mom., sä ock ersättning somutgår pä gmnd av trafikförsäkring eller, med nedan angivet undantag, annanansvarighetsförsäkring eller på grund av skadeståndsförsäkring och avserförlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättningpä gmnd av ansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den delersättningen utgär av den tid den skadade är arbetsoförmögenoch beräknas så atl ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högsl 30kronor och för övriga dagar till högst för dag; belopp,som till följd av försäkringsfall eller återköp av försäkringen utgått pä gmndav kapitalförsäkring; ersättningpå gmnd av skadeförsäkring, dock ej i den mån köpeskilling, som skulle havainflutit därest försäkrad egendom i stället försålts, varil att hänföra Ullintäkt av jordbruksfastighet, av annan fastighet eller av rörelse 'Senaste lydelse 1979: 1157. Prop.1980/81:139 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse eller i den mån ersättningen eljest molsvarar sådan skatteplikfigintäkt eller motsvarar sädan avdragsgill omkostnad, vilken är alt hänföra till nägonav nämnda förvärvskällor; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- ellerolycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, saml vinstandel, somutgått på gmnd av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på gmnd avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättning jämlikt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare om icke ersättningen gmndas pä förvärvsinkomst av ellerhögre belopp för år; periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodiskintäkt, i den mån givaren enligt 20 § eller punkt 5 av anvisningarna till 46 §icke är berättigad till avdrag för utgivet belopp; sfipendier till studerande vid undervisningsanstalter ellereljest avsedda för mottagarens utbildning; studiestödenligt 2, 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbi-drag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekoslnadsersättning enligt 6 och 7kap. samma lag samt sädant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen ellerstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, ochäger i följd härav den bidragsberätfigade icke göra avdrag för koslnader som avsettsskola bestridas med bidrag av förevarande slag; lön eller annan goltgörelse, för vilken skall erläggasskatt enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt; konlanlunderslöd, som ulgives av arbetslöshetsnämnd medbidrag av statsmedel; handikappersättning enligt 9 kap. lagen om allmänförsäkring, så ock hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunala eller landslingskommunalamedel fill den vårdbehövande; kommunall bostadstillägg enligt lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension; kommunalt bostadstillägg till handikappade; bostadsbidrag som avses i förordningen (1976:263) omstatliga bostadsbidrag lill barnfamiljer, förordningen (1976:262) omstatskommunala bostadsbidrag eller förordningen (1977:392) om statskommunalabostadsbidrag till vissa folkpensionärer m.fl.; sådan goltgörelse för utgift eller kostnad somarbetsgivare uppburit från personalsfiftelse ur medel, för vilka avdrag ickemedgivits vid taxering, vid första tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; goltgörelsesom arbetsgivare uppburit frän pensionsstiftelse, fill den del sfiftelsen ejägt andra medel för att lämna goltgörelsen än sådana för vilka avdrag icke ålnjufitsvid avsättning till stiftelsen; kompensation av staten för ben- kompensafion av staten förben sinskatt på bensin som förbmkals sinskatt på bensin som förbmkats vid yrkesmässig användning av mo- vid yrkesmässig användning av mo torsåg, torsåg; intäkter av försäljning av vilt växande bär och .svamparsom den skattskyldige själv plockat till den 1980/81:139 4 del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger ,såvida intäkterna inte kan hänföras till rörelse som den skattskyldige drivereller utgör lön eller liknande förmån. Beträffandevissa försäkringsbelopp som utgär lill lantbmkare m.fl. gäller särskildabestämmelser i punkt 16 av anvisningarna fill 21 §. (Se vidare anvisningarna.) Vidberäkningen av inkomsten från särskild förvärvskälla skall alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande avräknasfrån samfliga intäkter i pengar eller pengars värde (bruttointäkt), som harinflutit i förvärvskällan under beskattningsåret. Alt koncernbidrag, som inteutgör sådan omkostnad, ändå skall avräknas i vissa fall och inräknas ibruttointäkt hos mottagaren framgår av 43§ 3 mom. Avdragfår inte göras för: denskattskyldiges levnadskostnader och därtill hänförliga utgifter, såsom vad skatlskyldigulgelt som gåva eller som periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodiskutbetalning till person i sitt hushåll; kostnader i samband med plockning av vilt växande bär och svampar tidden del kostnaderna inte överstiger de intäkter som är skattefria enligt 19 §; värdetav arbele, som i den skaltskyldiges förvärvsverksamhet utförts av den skatlskyldigesjälv eller andre maken eller av den skallskyldiges barn som ej fyllt ; räntapå den skattskyldiges eget kapital som har nedlagts i hans förvärvsverksamhet; avgiftenligt 8 kap. studieslödslagen (1973:349); avgiftenligt lagen (1972:435) om överlastavgift; avgiftenligt lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m.; belopp,för vilket arbetsgivare är ansvarig enligt 75 § uppbördslagen (1953:272); avgiftenligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift; överförbmkningsavgiftenligt ransoneringslagen (1978:268); räntapå lånat kapital till den del räntan täcks av sådant statligt bidrag som avsesi punkt 7 av anvisningarna till 24 §; (Se vidare anvisningarna.) Ickeyrkesmässig avyttring av en eller flera utanför den skaltskyldiges hemortskommunbelägna fastigheter här i riket utgör en särskild förvärvskälla för en var avde kommuner, där den eller de avyttrade fastighetema äro belägna, medan ickeyrkesmässig avyttring av en eller flera fastigheter i hemortskommunen och avannan egendom än fastigheter här i riket ävensom deltagande i lotteri hänförastill e n förvärvskälla. Sådan förvärvsverksamhet av ifrågavarande slag, varavinkomsten yöw/zA:/ 59§3 mom., 69 § eller 72 § 1 mom. skall beskattas iStockholm för gemensamt kommunalt ändamål, skall dock anses utgöra en särskildförvärvskälla. Ickeyrkesmässig avyttring av en eller flera fastigheter här i riket, som är belägnautanför den skattskyldiges hemortskommun, utgör en särskild förvärvskälla förvar och en av de kommuner, där den eller de avyttrade fastighetema är belägna.Icke yrkesmässig avyttring av en eller flera fasligheter i hemortskommunen ochav annan egendom än fastigheter här i riket samt dellagande i lotteri hänförsdäremot till en förvärvskälla. Sådan förvärvsverksamhet av nu nämnt slag,varav inkomsten enligt 59 §3 mom. eller 72 §1 mom. skall beskattas i Stockholmför gemensamt kommunall ändamål, skall dock anses ulgöra en särskild förvärvskälla. "* Den skaltskyldiges skalteförmåga bedöms medhänsyn, å ena sidan, till hans inkomst och förmögenhet samt, ä andra sidan,till vad han kan anses ha behövt lill nödvändigt underhäll för sig själv ochför make och oförsörjda barn (existensminimum). Om inte särskilda förhållandenmotiverar det skall existensminimum bedömas med hänsyn till förhållandenaunder hela beskattningsåret. Sådana särskilda förhållanden får anses föreliggat.ex. om en skattskyldig börjat i förvärvsarbete eller upphört med sädantarbete och inkomsten utslagen därför understigitexistensminimibeloppet. I sädana fall bör existensminimum bedömas med hänsyn lillden tid inkomsten åtnjutits. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omexistensminimum enligt de gmnder som anges i det följande. Existensminimum i det särskilda fallet bestäms med ledningav normalbelopp för existensminimum. Normalbeloppen utgör för ensamståendeskattskyldig , för sammanlevande makar och för varje av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring fördecember månad året före det kalenderår ' Senasie lydelse 1969:749. " t2 1980/81. Existensminimumi det särskilda fallet bestäms med ledning av normalbelopp förexistensminimum. Normalbeloppen ulgör för ensamstående skattskyldig 15300kronor, för sammanlevande makar och för varje barn 6500 kronormultiplicerade med det tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan detallmänna prislä- 1980/81:139 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som föregår taxeringsåret. Nor- get i oktobermånad året före in-malbeloppen skall anses innefatta komståret ochprisläget alla vanliga levnadskostnader utom , Förändringarna i det all-bostadskostnad, som beräknas sär- mannaprisläget skall därvid beräk-skilt och läggs lill normalbeloppen. nas pågrundval av konsumentprisindex. Normalbeloppen skaU avrundas uppåt tillhelt hundratal kronor. Normalbeloppen skall anses innefatta alla vanligalevnadskostnader ulom bostadskostnad, som beräknas särskilt och läggs tillnormalbeloppen. Normalbeloppen för existensminimum är i första handavsedda för skattskyldiga, vilkas inkomst huvudsakligen hänför sig tillförvärvskällan tjänst. Vid bestämning av avdrag för nedsatt skalteförmåga videxistensminimum skall säsom inkomst av tjänst upptas den skattskyldigesbruttointäkter inklusive biinkomster - minskade med sädana nödvändiga utgifterför inkomstens förvärvande som är avdragsgilla vid taxeringen, t.ex. avgiflerför sjuk- eller olycksfallsförsäkring som lagils i samband med tjänst, avgiflersom den skallskyldige har eriagt i samband med ijänsten för egen eller efterlevandespensionering pä annal sätt än genom försäkring, eller kostnader för resor tilloch från arbetet. Består inkomsten av sådan livränta som avses i 32 §2 mom.skall livräntan inräknas i inkomsten med oreducerat belopp. Även sådan livräntatill följd av personskada som inte är av skattepliktig natur skall inräknas iinkomsten. Vid bestämning av avdrag för nedsatt skalteförmåga videxistensminimum skall hänsyn vidare tas till om den skattskyldige uppburitskattefri ersättning på grund av sädan kollektiv sjukförsäkring som avses i 32§ 3 mom. tredje stycket. Barnbidrag medräknas inte i inkomsten. När frågan om avdrag för nedsatt skalleförmåga videxistensminimum bedöms skall särskild vikt läggas vid att inkomstförhällandenauppskattas på etl rikligt säll, specielll med hänsyn lill omfattningen av evenluellanaturaförmåner och deras värde. Har den skattskyldige haft lägre levnadskostnader ännormall skall den skattskyldiges existensminimum anses ha understigitnormalbeloppet i motsvarande män, t.ex. om han är ogift och har haft gemensamthushåll med anhöriga eller andra eller om han har haft särskilda förmåner iform av billiga livsmedel eller andra liknande förmåner. I regel torde det intefinnas anledning atl bevilja avdrag för nedsatt skalteförmåga vid existensminimumåt s. k. hemmasöner eller hemmadötlrar. Ej heller får avdrag medges om denskattskyldige ägt tillgångar. Härvid bortses från sedvanliga hus-geräd, möbleroch kläder, arbetsredskap, en mindre bostadsfastighet av enklaste beskaffenhetosv. Å andra sidan får existensminimum beräknas ha översfigit normalbeloppet omden skatlskyldige haft utgifter för underhåll av make och barn som han intelevt tillsammans med under beskattningsåret. Existensminimum för dei. skatlskyldigefär även i andra fall bestämmas högre än normalbeloppet, om det är motiverat avsärskilda skäl. Har den skallskyldige under beskaltningsärel enligt beslutav den lokala skattemyndigheten fält befrielse från eller nedsättning av denpreliminära skatten på gmnd av nedsatt skalteförmåga vid existensminimum, börvid Prop.1980/81:139 7 prövningav frågan om avdrag vid taxeringen för nedsatt skalteförmåga avvikelse inte skefrån del av den lokala skattemyndigheten fastställda existensminimibeloppet, ominte nya omständigheter framkommit. Som exempel på sådana omständigheter kannämnas att den skatlskyldige äger fillgångar, som den lokala skattemyndighetensaknat kännedom om, eller att den skallskyldiges ekonomiska ställning påtagligtförbättrats efter den lokala skattemyndighetens beslut. Omden skatlskyldige inte har haft högre inkomst än det för honom beräknadeexistensminimibeloppet och detla beror på sådana förhållanden som anges i 50 §2mom. iredje stycket, bör avdrag för nedsatt skatteförmåga medges med så stortbelopp att den skatlskyldige inle påförs beskattningsbar inkomst. Har den skatlskyldigerätt fill skatleredukfion enligl 2 § 4 eller 5 mom. uppbördslagen (1953:272),skall detla beaktas då avdraget för nedsatt skatteförmåga beräknas. Ärinkomsten högre men inle så slor, atl inkomsten minskad med skatten uppgårtill existensminimum, bör avdrag för nedsatt skatteförmåga beviljas med sästort belopp, alt störte skatt inle kommer att las ut än att inkomsten, minskadmed skatten, uppgår lill beloppet av existensminimum. Nedsattarbetsförmåga skall även anses föreligga om den skattskyldige på gmnd avarbetsskygghet eller missanpassning eller annars av psykiska skäl har svårt atlförvärva normal arbetsinkomst. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i . De nya bestämmelserna lillämpasförsta gången vid taxering.såvitt avser 19 och 20§§ samt punkt 5 avanvisningarna fill 18 §. Punkt I av anvisningarna till 50 § i sin nya lydelse lillämpasförsta gången vid taxering. 1980/81:139 8 Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1958:295) omsjömansskatt' dels att 14§2 mom., 21 §1 mom. saml 30 och 32§§ skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i 14§ skall införas elt nyttmoment, 3 mom., av nedan angivna 2 mom.Inbetalas sjömansskatt senare än i 1 mom. sägs, skall restavgift ochtilläggsavgift ulgå beräknade enligt bestämmelsema i 58§ 1 mom. första, andraoch tredje styckena uppbördslagen. Till-läggsavgiften bestämmes därvid iförhållande till del antal tidrymder av , utöver den första, sompåböljats efter utgången av den tidpunkt, då skatten rätteligen skolaterläggas, intill dess skallen inbetalas eller av sjömansskatle-nämndenfastställes till betalning eller, i fall som avses i 17a§ andra stycket, kravetöverlämnas till indrivning. Redovisas icke sjömansskatt i behörig ordning, utgår restavgiftberäknad enligt 58§ 1 mom. fjärde stycket uppbördslagen. 2 mom. Inbetalas sjömansskatt senare än i 1 mom. sägs, skall rest avgift och tilläggsavgift utgå beräk nade enligt bestämmelserna i 58 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272). Tilläggsavgiften bestäms dock i för hållande till det antal tidrymder av , utöver den första, som har påbörjats efter utgången av den tidpunkt, då skatten rätteligen skulle ha betalats, intill dess skal len inbetalas eller av sjömansskat- tenämnden fastställs lill betalning eller, i fall som avses i I7a§ andra stycket, kravet överlämnas till in drivning. Befrielse från skyldighet att betala restavgift fårmeddelas, om särskilda omständigheter föranleder det. Närmare föreskrifter omdetta meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. 3 mom.Redovisas inte sjömansskatt i behörig ordning på förs redaren förseningsavgift med . Vidare kan riksskatte verket anmana redaren att lämna redovisning. Har redare som har anmanats att lämna redovisning intefullgjort denna skyldighet inom tid, som har angivits i anmaningen, skaU förseningsavgiftpåföras med . Förseningsavgift får helt efterges om särskilda skälföreligger. ' Lagen omtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagensrubrik 1974777 Senaste lydelse 1971:814. mareföreskrifter om detta meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 21 § / mom. alt 1) lämna besked beträffande defartyg, ombord på vilka de anställda skola erlägga sjömansskatt, ävensombeträffande den tabell, enligt vilken sjömansskatt skall beräknas, 2) fastställa gmnder, enligt vilkadrickspenningar skola uppskattas vid beräkning av sjömansskatt. 1) lämna besked beträffande defartyg, ombord på vilka de anställda skaU betala sjömansskatt, samt beträffandeden tabell, enligt vilken sjömansskatt skall beräknas, 2) fastställa gmnder, enligt vilkadrickspenningar skaU uppskattas vid beräkning av sjömansskatt. 3) meddela beslul om jämkning ochom rättelse av skatteavdrag, 4) pröva ärenden angående revisionskrav. 5) meddela beslul i andra frågorrörande erläggande och beräknande av sjömansskatt, 6) fastställa de belopp,med vilka ersättning skall utgå lill kommun, landstingskommun och aUmän försäkringskassa, 7) lämna anvisningar i frågor angåendeerläggande och uppbörd av sjömansskall, 8) med tillämpning av bestämmelsersom utfärdar meddela befrielse från skyldighet att erlägga restavgifteller till-läggsavgift enligt denna lag. 5) meddela beslut i andra frågor rörandebetalning och beräkning av sjömansskatt, 6) fastställa de belopp, med vilkaersättning skall utgå lill kommun och landstingskommun, 7) lämna anvisningar i frågor angåendebetalning och uppbörd av sjömansskatt, 8) meddela beslut ifråga om befrielsefrån skyldighet att betala restavgift, tilläggsavgift eller förseningsavgiftenligt denna lag. Underlåter redare atthörsamma anmaning enligt 16 § eller 19 § tredje stycket första meningen, eller underlåterredare, som är skyldig verkställa avdrag för sjömansskatt, att fullgöra sådanskyldighet, eller verkställer han avdrag med för lågt belopp, eller Underiäter redare atthörsamma anmaning enligt 14§3 mom., 16§ eller 19 § tredje stycket första meningen,eller underlåter redare, som ärskyldig göra avdrag för sjömansskatt, alt fullgöra sin skyldighet, eller gör hanavdr-ag med för lågt belopp, eller redovisarredare icke sjömansskatt i den ordning som stadgas i 14§ I mom., eller fullgörredare icke vad honom åligger enligt 11 §, 'Senaste lydelse 1974:777. " Senaste lydelse 1979:176. Prop.1980/81:139 10 kanriksskatteverket och i fall som anges i 19 § tredje stycket första meningen,länsstyrelse eller lokal skattemyndighet förelägga den försumlige lämpliglvite. Vite får ej bestämmas . Omuttagande av förelagt vite förordnar länsrätten efter anmälan av ,länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Har vilet förelagts också med stödav bestämmelse i taxeringslagen (1956:623) prövas fråga om uttagande av denlänsrätt som är behörig enligt nämnda lag. Bestämmelsernai 83 § andra, Ijärde och femte styckena uppbördslagen tillämpas ocksä i frägaom vite som avses i denna paragraf. 32 §' Talanmot sjömansskaltenämn- beslut i dens beslut iärenden, som avses i ärenden som avses i 21 § I mom. i 21 § 1 mom. vid 3),4) och 5), även- 5 och 8 får överklagas hos kammar-som över nämndens beslut an- rätten genom besvär. gående befrielse från erläggande av restavgiftföres hos kammarrätten genom besvär. Dennalag träder i kraft den . Äldre bestämmelser gäller dock fortfarandei fräga om skatt som har redovisats eller hade bort redovisas föreikraftträdandet. Lagom ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenomföreskrivs att 22§ 1 mom., 43 och 45§§ samt 55§ I mom. lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Såsom värde å fasl egendom , som avses i 21 §, skall, där ejannat föranledes av vad i 2 mom. stadgas, gälla näst föregående åretstaxeringsvärde. Finnes sådana tillbehör till fastigheten som avses i 2 kap. 3§ jordabalken skola dessa upptagas särskilt. Bestämmelserna i 23 § vid F om värdesättningav lös egendom äga därvid motsvarande tillämpning. Fast egendom, som enligt kommunalskallelagen(1928:370) ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbmksfastighet ellerrörelse, värderas enligt reglerna i 23§ F andra stycket. Säsom värde av fast egendom , som avses i 21 §, skall gälladet föregäende årets taxeringsvärde om inte bestämmelserna i 2 mom. föranlederannat. Finns det sådana tillbehör till fastigheten som avses i 2 kap. 3 §jordabalken skall dessa tas upp särskilt. Bestämmelserna i 23 § vid F om värdesätlningav lös egendom tillämpas vid värderingen. Fast egendom, som enligtkommunalskattelagen (1928:370) ingår i förvärvskälla inom inkomslslagen jordbrtiksfastigheteller rörelse, värderas enligt reglerna i 23 § F tredje slyckel. Vid beskattning av gåvaskall i tillämpliga delar lända till efterrättelse, fömtom ovan särskillangivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30§§, vad i fråga om arvsskatt vidareär stadgat i 4§2 och 3 mom., 14, 20§§, 22 § med undantag av 1 mom. andrastycket, 23 § med undantag av F andra stycket, 24-27§§, 28 § med undantag avvad i andra och Qärde styckena stadgas, ävensom 32 §; och skall därvid den i 32§ f) förekommande hänvisningen till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § förstaoch tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. Vid beskattning av gåvaskall i fillämpliga delar lända lill efterrättelse, fömtom ovan särskiltangivna bestämmelser i 69, 12, 19, 21 och 30§§, vad i fråga om arvsskatt vidareär stadgat i 4§2 och 3 mom., 14, 20§§, 22 § med undantag av 1 mom. andrastycket, 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27§§, 28 § med undantag avvad i andra och fjärde styckena stadgas, ävensom 32 §; och skall därvid den i32 § O förekommande hänvisningen fill 19 § i stället gälla 41 § saml 28 § förstaoch tredje styckena lillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. Senaste lydelse 1977: 1174. 'Senaste lydelse 1974:1053.