prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Län lill experimentbyggande inom bostadsförsörjningen inrättas förverksamhet med experiment- och utvecklingsinsatser inom bostadsförsörjningen.Jag föreslär därvid atl slalens råd för byggnadsforskning skall få bevilja lånlill vissa kostnader som inle kan finansieras genom nuvarande finansieringsreglerför statliga bostadslån. Jag anser del angelägel att också bostadsstyrelsenaktivt engagerar sig i frågor som gäller experiment- och utvecklingsarbeteinom bostadsförsörjningen. Del gäller I.ex. dels all utarbetainformationsmaterial som underlag för experiment- och utvecklingsverksamhetför att på så säll stimulera lill en ökadaktivitet, dels atl medverka vid planering och projektering. Inom bostadsslyrelsen pågår f. n. också en studie avmöjlighelerna alt utvidga bostadsverkets ADB-system för lånehanteringen.Studien beräknas vara avslutad . Den därpå planeradesystemkon-slruklionsfasen beräknas fortlöpa under ca tre är. För budgetärel1981/82 har styrelsen begärt . för delta arbele. 1 avvaktan påresultatet av den förstnämnda studien är jag inte beredd att la ställning lillfrågan om medel för syslemkonslruklionsfasen. har beslutat (prop. 1979/80:97, CU1979/80:28, rskr 1979/ 80:314) att ett särskilt slöd skall betalas ut tillkommunerna för deras medverkan i arbetet med ätgärder mot strålrisker ibyggnader. Stödet skall uppgå till I . för varje beviljat lån för dettaändamål. Kostnaden skall belasta anslaget till bostadsslyrelsen. Jag beräknarantalet lån under /81 lill 5000. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 14 För nästa budgetår bör medel för bostadsstyrelsensverksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudalternativet. Med hänsyn lill vad jag har anfört och med hänvisningtill sammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslär all lill Bo.stadsstyrelsen för /82anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80Utgift 56905893 1980/81Anslag 47848000 1981/82Förslag 37 330000 1 varje län utom finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten föratt främja bostadsförsörjningen. Den fattar beslut om lån och bidrag m. m.samt förvallar utestående lån. 1 fullgörs de uppgifter, somankommer på en länsbostadsnämnd, av . ring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal 4-5900000 4- 20 000 4- 368000 4- 890000 4- 976000 4- 4911000-4- 20000 4- 31000 4- 887 000 4- 133000 - Varav I . Bostadsslyrelsen framhåller att flertaletlänsbostadsnämnder har haft en pressad arbetssituation trotsatt vissa förstärkningar har erhållits. Nya arbetsuppgifter har tillkommit,I.ex. soprumslän, radonlån och boendemiljöbidrag. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 15 kommandeändringarna i regelsystemet har därutöver gjort arbetet allt tyngre. Även påden administrativa sidan ökar arbetsmängden. Arbetet med låneförvaltningen äromfattande och verksamheten med räntebidrag tenderar atl öka på grund av deallt kortare bindningstiderna för bostadslän. Behovel av administrativpersonal ökar i stort sell i takt med lånestockens tillväxt. Vidare harantalet till länsbostadsnämndernainkomna besvär över kommunernas beslut om bostadsbidrag ökat lill följd av kommunernasskärpta kontroll av bidragslagarnas inkomstförhällanden. anför styrelsen all ökningen avpersonalbehovet pä torde kunna begränsas under förutsättning attdagens rutiner pä framför allt förvaltningssidan mera allmänt kanersättas av ADB. Effekter av en sådan omläggning kan dock väntas tidigast underår 1984. Möjlighelerna till rationaliseringar bedömerstyrelsen därför som mycket begränsade. Ökningen av arbetsvolymen måstesåledes fortfarande huvudsakligen mötas av ökade personalresurser. Pris- ochlöneomräkning 4- . Vid bedömningen av personalbehovet har utgått från att regeringens medgivande om lillfällig perso nalökning skall föriängas efter . Med denna utgångspunkt innebär en tillämpning av huvudalternativet en minskning med tio handläg gartjänster. Styrelsen räknar med all en sådan personalminskningskulle leda till en minskad utåtriktad service- och kontaktverksamhet gentemotkommuner samt producent- och konsumentgrupper. Ärendebalanserna skulle öka.Vidare skulle risken för förseningar i fråga om utbetalningar av lån och bidragsamt i förvallningarbelet öka. En minskning skulle också leda till ökadeexpeditionstider, ökad besvärsfrekvens och slörre påfrestningar pä personalenmed risk för större störningar av arbelets gång och svårigheter att behållaerfaren personal. anser atllänsbostadsnämndernas personal behöver förstärkas med ytterligare sju tjänster(.) utöver den av regeringen medgivna tillfälliga personalökningen. Reseersättningarbehöver ökas för att möjliggöra ökade personalutbildningsinsatser (4- 175000kr. Även anslagsposten Expenser behöverökas för att ge utrymme för en intensifierad personalutbildning (4- lOOOOO kr.) Bostadsslyrelsen föreslår medhänsyn till bl. a. kostnadsutvecklingen att den särskildaadminislrationsavgiften för statliga bostadslån höjs den från 150kr. Ändringen föreslås gälla sådana ärenden, som erhåller besluteller slutligt beslut efter . Med hänsyn lill atl avgiften tasul vid den första aviseringen får höjningen endast en liten effekt /82. För nämnda budgetår beräknas inkomsten av avgiften uppgåtill 18,5 milj. kr (4- I .) Prop.1980/81:100 Bilaga 16 16 1 enlighet med beslut i (prop. 1976/77: 150bil. 6, FiU 1976/ 77:30, rskr 1976/77:341) har regeringen den I januari 1978infört en särskild administrationsavgifi för vissa statliga lån. Bakgrunden äratl del räntepålägg om som ingår i bostadsläneränlan inte ensamt läckerstatens administrationskostnader för utlåningen, om man beaktar alt slatengenom räntebidragssyslemet subventionerar även den del av låneräntan som avseradministrationskostnader. Storleken på avgiften är f. n. Den las ut närbostadslän och energisparlån beviljas saml vid överlagande av sädana lån. För kostnaderna i samband med den statliga långivningentas sålunda ul dels ett räntepålägg inräknat i läneräntan om . delsen administrationsavgift om . Dä avgiften infördes uppgick statenskostnader för verksamheten vid bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna lillsammanlagt ca 60 milj. kr. har kostnaderna för verksamhetenstigit kraftigt och kommer under /82 alt uppgå lill ca 110 milj.kr. Kostnadsökningen har varit slörre än de inkomstökningar som under sammatid har uppkommit genom atl antalet räntebärande lån har ökal.Bostadsstyrelsen har med hänsyn lill bl.a. kostnadsutvecklingen föreslagit attadminislrationsavgiften skall höjas den frän . till 175 kr.Jag avser alt föreslå regeringen alt besluta i enlighet med styrelsens förslag. Beräkningar som har utförts visar dock alt en höjningav adminislrationsavgiften med . inle är tillräcklig för alt staten skallfä täckning för sina administrationskostnader. Jag anser del emellertidolämpligt alt höja adminislrationsavgiften ytterligare. 1 stället bör enligtmin mening kostnaderna för administrationen bäras ocksä av dem som harbeviljats olika typer av lån före den tidpunkt då adminislrationsavgifteninfördes. Delta bör ske genom alt en avgifl tas ul i samband med aviseringen avlånen på samma sätt som bankerna gör. En sådan avgift bör tas ul på alla länmed undanlag av förbättringslån. Den bör även tas ut vid avisering av sädanalän för vilka en administrationsavgifi har erlagts. Regeringen bör liksom ifråga om administrationsavgiften utverka bemyndigande att ta ut ochbestämma storleken av en aviseringsavgifi. Bostadsslyrelsen har regeringens uppdrag att belysamöjligheterna till och kostnaderna för atl decentralisera beslutanderätten ilåne- och bidragsärenden till kommunerna. Övervägandena härom har betydelseför en samlad bedömning av behovet av resurser för länsbostadsnämnderna. Somjag har nämnt pågår även en översyn av bosladsverketsADB-system. Härtill kommer att regeringen har tillsatt en utredningsman (Bo 1980:04) för att se övermöjligheterna till rationaliseringar i administrationen avbostadsfinansieringssystemet. Allt detla gör atl länsbostadsnämndernaslångsiktiga behov av personalresurser inle nu kan bedömas. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 17 Jag är emellertid medveten om att vissanämnder f. n. är hårt ansträngda. lill lönekoslnader har därförberäknats med utgångspunkt i styrelsens pris- och löneomräkningsallernativ meden viss reduktion. Behovet av utökade insatser till följd av det ökande antaletlåne- och bidragsansökningar måsle t. v. därutöver tillgodoses genom tillfälligaresursförstärkningar. Jag har för /82 beräknat . Anslagsposterna Reseersättningar och Expenser har jagberäknat med utgångspunkt i huvudalternativet. Med hänvisning lill vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen atl la ul ochbestämma storleken av en aviseringsavgifi vid statlig bosladslångivning. 2. lill Länsbostadsnämnderna /82 anvisa elt förslagsanslag av . B 3.Lån till bostadsbyggande 1979/80Utgift 4737626933 Behållning 1461373067 1980/81Anslag 6900000000 1981/82 Förslag 5 700000000 Från anslaget betalas ut bostadslån, räntelån,räntebärande förbättrings-lån, tomträttslån till kommuner, lån avseendekostnader för oulhyrda lägenheter och underhållslän. Bestämmelsernaom bostadslån finns i bosladsfinansieringsförordning-en (1974:946, omtryckt1980: 329, ändrad : 1965) och i bostadslånekungörelsen (1967:552,omtryckt 1973:534, ändrad senast 1980:1066). Enligt dessa bestämmelser lämnaslån i huvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus. Bostadslånels storlekbestäms sä all det ulgör en andel av ett i särskild ordning fastställtläneunderlag. Andelen är i normalfallet för kommuner eller allmännyttigaföretag, för bostadsrättsföreningar fristående från byggintressent och medkommunal insyn, för småhus som skall bebos av låntagaren och i övrigafall. Låneunderlagel bestäms enligt förordningen (1978:384) om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån (omtryckt 1980:871). Låneunderiagelvid nybyggnad är antingen de sammanlagda beräknade kostnaderna för mark ochbyggande eller kostnaderna enligt antaget anbud med skäligt tillägg för sådanakostnader som inte omfattas av anbudet. Vid ombyggnad utgör den godkändakostnaden för arbetet låneunderlag. Vid ombyggnad av flerbostadshus kan ivissa fall även kostnader för mark räknas in i låneunderiagel. Del förutsättsalt underliggande lån tas upp i öppna marknaden. För bostadslån skall erläggasränta efter en räntesats som fastställs av regering-2 1980/81. 1980/81:100 Bilaga16 18 enför elt kalenderår i sänder. Bostadslånet är förenat med räntesubventionerenligt regler som redovisas under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån till nybyggnad är 30 är omlänel avser ell småhus som skall bebos av låntagaren. Med visst undantag äramorteringstiden för lån lill nybyggnad i övriga fall beroende av förhållandetmellan garanterad ränta och faktisk räntekostnad under låneliden. För lån tillombyggnad är amorteringstiden högst 30 är, i vissa fall dock högst 20 är. Bestämmelserna om räntelån finns i ränlelånekungörelsen(1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad : 1067). Räntelån lämnas delsför bostadshus som har uppförts eller byggts om med stöd av statligt lån somhar beviljats enligl de bestämmelser som gällde före den , dockinle för hus som har färdigställts , dels för bostadshus som haruppförts ulan slalligl län om räntebidrag förut har beviljats för huset. den lämnas räntesubventioner också i samband med ränlelånenligl regler som redovisas under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna iförbällringslåneförordningen (1980:261) ges under anslaget B8. Tomträttslån till kommuner enligl lomlrällslånekungörelsen(1965:905, omtryckt 1976:793) kan lämnas till kommuner som har upplåtittomträtt till mark för bostadsändamål. Lån enligl förordningen (1976:260) om hyresförlustlån(ändrad senast 1979:226) lämnas för att täcka viss del av hyresförluster underåren 1971-1980. Lån enligl förordningen (1978:992) om underhåll avvissa bostadshus (ändrad 1980: 1069) - underhållslån - lämnas under åren1979-1981 för underhåll av statligt belånade hyreshus som färdigställdes undernågot av . Bostadsslyrelsen lämnar en översiktlig beskrivning avden aktuella situationen inom bostadsförsörjningen och anför bl.a. följande. och under första hälften av harbostadskostnaderna ökat mer än kostnaderna för den privata konsumtionen iövrigt. Orsakerna härtill är inte bara atl bränslepriserna har ökat utan ävenatt såväl kapitalkostnaderna saml drift- och underhållskostnaderna i beståndetsom kostnaderna för nyproducerade lägenheter har stigit. Byggnadskostnaderna, som ökade i ungefärsamma takt som , kan befaras öka mera under är 1980. En orsakhärtill är den brist pä byggarbelskrafl som finns i vissa delar av landel.Denna brist kan förvärras vid en ökande investeringsverksamhet i övrigt. Den s. k. produktionskoslnadsbelåning som har införtsär ger vid givna produktionskostnader lägre kapitalkostnader genom alträntebidrag lämnas för den del av produktionskostnaden som ulgör s. k.överkoslnad. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 19 Riskfinns emellertid all della vid en oförändrad konkurrenssituation leder press uppåt av produktionskostnaderna.Styrelsen har uppmanat kommunernaoch länsbostadsnämnderna att vid prövning av låneärendena vara uppmärksamma pä denna risk och sökaundanröja den. Ökade kostnader kommer all drabba vissa förelagbl. a. genom all hyres-föriusllånlämnas för förluster endast t. o. m. . De kommande högre taxeringsvärdenamedför också högre kostnader. Del finns sammanlaget enligl bostadsslyrelsenstora risker för alt bostadskostnaderna- vid oförändrade statliga ekonomiska insatser pä bostadsområdet - kommer all öka mer än kostnaden förden privata konsumtionen i övrigt. Kostnadsslegringen medför ocksä risk för enförsämrad kvalitet i bostadsbyggandet.Etl studium av de slora kostnadsolikheterna mellan kommuner och projekt lyderdock på att en medveten planering och upphandling från kommunens och byggherrens sida kan leda till relativt låga kostnader vid bevarad godkvalitet. När det gäller tillgängen på bostäder framhållerbostadsstyrelsen all skillnadernamellan kommunerna är myckel stora. 1 många kommuner är bostadsmarknadslägettillfredsställande, men i ett ökande antal kommuner har den bristande lillgången på bosläder blivit etlstort problem. Enligt bostadsslyrelsen har bostadsbyggandets låganivå flera orsaker: osäkerhet om avsätlningsmöjligheterna vid de beräknadebostadskostnaderna, osäkerhet iplanering och projektering när det gäller bostadsbyggandets inriktning, kommunernas trängda ekonomiskasituation som försenar exploateringsverksamhetoch serviceutbyggnad saml brister och förseningar i planenngsprocessen. Inom , där bostadsbyggandetbehöver ökas avsevärt, tillkommer svårigheterna alt få en erforderlig samordning till stånd. är också exempel på ett område där en ökning av bostadsbyggandet kanhindras av tillgången på byggarbetskraft.Bostadsstyrelsen och har anmodat sina länsorgan all överlägga med kommunernaom planeringsläget. Det låga färdigställandet kommer på vissa orterall allvarligt försämra möjligheternaför nybildade hushåll, ungdomar och flyttande hushåll atl inom rimliglid få bostad. Den höga bosladskoslnadsnivän och den bristandelillgången på bostäder bidrar lill högre överlåtelsepriser påbostadsrätlslägenheler och högre för småhus. För hushållmed låga inkomster, inget eller ringakapital eller små möjligheter all anskaffa kapital innebär delta begränsningar i bosladsvalet. Detla kan enliglbostadsslyrelsen leda till att segregationstendensernapä bostadsmarknaden ökar. vill - inför den pågående omprövningen av statsutgifterna- starkt framhålla all del totala stödet lill bostadsbyggande och bostadsförsörjninginte får begränsas. stöd är nödvändigl med hänsyn lill de ökande bostadskostnaderna, och det är enförutsätlning för elt Prop.1980/81:100 Bilaga 16 20 En viss omfördelning av stödet anser styrelsen dock varamöjlig och fill och med angelägen all göra med tanke pä de svaga grupperna päbostadsmarknaden. Av utomordentlig vikl - för atl inle försämraförulsältningarna för nyproduktionen av hyres- och bostadsrätlslägenheler - ärall den garanterade räntenivån efter färdigställandetligger på en låg nivå. anser det också angelägel att olikaåtgärder vidtas för atl förbällra de äldres bostadsförsörjning. kanhärigenom kommunala och landstingskommunala medel inom vård- ochomsorgsseklorerna sparas. Detla förutsätter dock elt aktivt stöd frånstatsmakternas sida. Styrelsen framhåller alt man i åretsanslagsframställning har varit återhållsam med förslag till ändrade låne- ochbidragsvillkor med hänsyn till den slora mängd av ändringar som har genomförtsunder . Kommuner, länsbostadsnämnder och byggherrar behöver nui görligaste män framöver fä möjligheter alt anpassa sig tillgällande bestämmelser. Effektivitet och rationalisering främjas inte medständiga, omfattande ändringar i låne- och bidragssystemen. a. följande ombostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning. Är 1979 färdigställdes genom nybyggnad ca 55500lägenheter, vilkel innebär en ökning med ca 1 700 lägenheter jämfört med år1978. Antalet lägenheter i småhus minskade något eller med ca 300 lägenheter medan antalet lägenheter iflerbostadshus ökade med 2000. 1 de flerbostadshus som färdigställdes under år 1979minskade andelen enrumslägenheler i förhållande lill närmast föregående års produktion, från till 14%.Andelen ivärumslägenheter ökade något liksom andelen lägenheter med fem ellerflera rum och kök. För småhusen skedde endasi mindre förändringar ilägenhelsfördelningen. En viss minskning av andelen lägenheter om fem ellerflera rum och kök har dock skett. Lägenhetsfördelningen för den lotala produktionen avlägenheter framgår av följande tablå. År Andel, högst 1 rok Anlal rums-enheter per lägenhet När det gäller de färdigställda lägenheternasfördelning efter byggherrar har i fräga om flerbostadshusen den offentligasektorns andel ökat och såväl den kooperativa som den enskilda sektorns andelminskal. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 21 Av de lägenheter som färdigställdes hade90% statligt bostadspolitiskt stöd. Andelen lägenheter med sådanl stöd ifierbostadshus var och i småhus . Antalet färdigställda lägenheter utansådant stöd minskade med ca 500 lill 4900. Enligl (SCB:s)moderniseringssiatislik slutfördes moderniseringar som berördeca 10300 lägenheter i flerbostadshus. Avgången av lägenheter på grund avsammanslagningar m. m. var ca 3 150. Ungefär tre fjärdedelar av de moderniseradelägenheterna var omoderna eller halvmoderna före förändringen ochnästan alla rustades upp till modern standard. De lägenheter som moderniserades var föremoderniseringen lill tre femtedelar enrumslägenheler. Genom sammanslagningarminskade denna andel lill knappt en femtedel efter moderniseringen. 1 absolutatal var minskningen ca 5 100 lägenheter. Den relativa fördelningen efter lägenhetsstorleksamt förändringen av antalet lägenheter av olika storlekar före och efterombyggnad framgår av följande tablå. Ombyggdalägenheter fördelade efter lägenhetsstorlek Relativ fördelning, % Förändring ----------------------------------------------- - Antal lägenheter - I rok 61 16 -5148 2 rok 27 38 - 47 3 rok 12 46 4-2041 Samtliga 100 100 -3 154 Av moderniseringarna av flerbostadshus under år 1979genomfördes med statliga lån, vilket är delsamma som genomsnillet för åren1975-1979. Den aktuella utvecklingen av ombyggnads- ochförbättringsverksamhe-len kan belysas med uppgifter om den slalligalångivningen. Bostadslån lill ombyggnad av flerbostadshus beviljades /79 i slörre utsträckning än under /78, ilägenheter räknat en ökning fill 11 200 lägenheter. Under budgetåret1979/80 fortsatte ökningen. Långivningen omfattade då fler lägenheter änbudgetåret närmast före. Däremot är bostadslångivningen för ombyggnad av småhusoch förbättringslångivningen av ungefär samma omfallning som närmasl föregåendebudgetår. Bostadsslyrelsen redovisar och kommenterarproduktionskostnadernas utveckling. Åren 19771979 var den ärliga procentuella stegringenav byggnadskostnaderna för flerbostadshus enligt faktorprisindex inkl.löneglidning 15,4, 8,2 resp 9,. Motsvarande faktorprisindex för gruppbyggdasmå- 1980/81:100 Bilaga 16 22 husvar 15,5, 8,0 resp. 9,. har faktorprisindex ökat något mer än , men ökningen för dessa bådaär var betydligt lägre än under år1977 både för flerbostadshus och för gruppbyggda småhus. Enligl SCB:s låneobjeklsstalistik var de faktiskagenomsnittliga byggnadskoslnadernaför statligt belånade flerbostadshus och gruppbyggda småhus med preliminärtbeslut om bostadslån respektive år följande: Faktiska genomsnittliga byggnadskostnader åren 19771979 yta', m- byggnadskostnad kr./m- Förflerbostadshus bostadslägenhelsyta och för småhus bostadsyta. Under är 1979 var ökningen av den genomsnittligabyggnadskostnaden något mindre än och för båda åren påtagligtmindre än . Detta beror pä all kostnaderna ökade bl.a. på grund av de nya kraven i Svensk Byggnorm pä förbättrad energihushållningoch handikappanpassning. Tomt- och grundberedningskoslnaderna ökaderelativt kraftigt för såväl flerbostadshussom gruppbyggda småhus , bortsett från småhus är 1979. Under är 1979 har tomt- ochgrundberedningskoslnaderna ökat merän byggnadskostnaderna för flerbostadshus och mindre än byggnadskostnaderna förgruppbyggda småhus. Av den totala produktionskostnaden utgjorde kostnaden för tomtoch grundberedning ca 17 %för flerbostadshus inom exploateringsområden och för gruppbyggdasmåhus. Relationen har i stort sett varit oförändrad . Låneunderlag ochpanlvärde anpassas till kostnadsutvecklingen med bl.a. en s. k. lidskoefficienl, som fastställs av regeringen efter förslagfrån bostadsslyrelsen. Från och /78 omprövas lidskoefficienten oftare än lidigare för atl ge enbättre anpassning fill den faktiska kostnadsutvecklingen.De lidskoefficienler som har fastställts framgår av tablån överst sid. 23(bas ). Den fastställdes tidskoefficienten till 1,38. innebar en höjning av lidskoefficienlen under hela är1979 på . 1980/81:100 Bilaga 16 Förutom höjningarna av lidskoefficienlen harregeringen beslutat om särskilda höjningar av låneunderlagel. Det höjdes genomen ökning av det s.k. grundbeloppetför flerbostadshus med och för både flerbostadshus ochsmåhus med . höjdes låneunderlagel för flerbostadshus med genom ytteriigare en höjningav grundbeloppet. Enligl låneobjektsstalisliken har relationenmellan byggnadskostnader, tomt- och grundberedningskoslnader samlproduktionskostnader och motsvarande panlvärden - den s. k.överkostnaden - i låneärenden med preliminärtbeslut om bostadslån i genomsnitt varit följande: Relationen mellan kostnader och pantvärden åren 19771979 För såväl flerbostadshus som gruppbyggda småhushar överkostnaderna för den lotalaproduktionskostnaden och byggnadskostnaden successivt ökat , 1978 och 1979.Överkoslnaden för tomt och grundberedning har däremot minskat underperioden. lämnar uppgifter om utvecklingenav hyrorna dels i nyproduktionen, dels i hela beståndet. Genomsnitlshyran fören nybyggd trerumslägenhet iallmännyttiga och kooperativa förelag har ökal , dvs. med hälften av ökningen mellan åren 1977 och 1978.Hyran per m bostadslägenhetsyta ökade jämfört föregående är. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 24 Hyresförändringarna i hela bostadsbeståndet framgår avföljande tablå. Uppgifterna avser hyror inkl. bränsle. Hyresförändringari beståndet av hyreslägenheter mänadshyran i% från För samtliga lägenheter ökade hyrorna i genomsnitt med13,från är 1978 till är 1979, dvs. något mer än närmast föregäende år.Under år 1979 var den relativa hyreshöjningen större i de äldre husen än i deyngre. Under de närmast föregående åren har hyreshöjningarna varit ungefär likastora i alla årgångar av lägenheter. Enligl de undersökningar som styrelsen genomför tvägånger fanns del den 10500 outhyrda lägenheter islatsbelänade fierbostadshus som har färdigställts är 1967 och . Dettainnebär en minskning med ca 900 lägenheter jämfört med . 1 detre storstadsområdena minskade antalet oulhyrda lägenheter, medan en vissökning skedde för landet i övrigt och då särskilt för kommuner med mindre än75000 invånare.