prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Fr.o.m. den beviljas statsbidrag tillkommunernas kostnader för KBT. Statsbidrag medges under förutsättning all KBTläcker av bostadskostnaden upp lill en övre hyresgräns som är densammasom gäller för slatskommunala bostadsbidrag. innebär det enbostadskostnad av /mån. för ensamstående pensionär och /mån. 1 enlighet .med förslag i årets budgetproposition höjs den övrehyresgränsen för statsbidrag till /män. för ensamstående och 850kr./män. för makar den Ijanuari 1981. Statsbidrag utgär av kommunernas kostnader förKBT upp till nämnda bostadskostnader . Kommunerna har självfalletmöjlighet alt medge KBT även för bostadskostnader som överstiger dessa nivåer.För år 1980 har de totala koslnaderna för KBT beräknats lill 3510 milj. kr.Härav beräknas statsbidrag ulgå med ca 1 370 milj. kr. Inkomsiprövningsreglerna för KBT skiljer sig frän reglernaför de stats-kommunala bostadsbidragen (SKBB) bl. a. genom att inkomslgränsensom har nämnts, genom lag är knuten lill folkpensionens utveckling inkl.ett belopp pä . för ensamstående och . för makar tillsammans.Genom basbeloppsförändringarna justeras dessa inkomstgränser upp automatiskt.Inom SKBB-systemel fastställer däremot statsmakterna vissabeloppsgränser för inkomstprövningen. Den för är 1981 fastställda gränsen förnär inkomsten för ensamstående utan barn börjar reducera utgående SKBB har varitoförändrad sedan är 1978. har motsvarande inkomstgräns för KBTgenom folkpensionens och pensionstillskottens utveckling i realiteten höjtsmed . för en ensam pensionär. Chefen för bostadsdepartementetkommer senare denna dag att anmäla sin avsikt att budgetpropositionföreslå alt inkomstgränsen i SKBB-systemet skall differentieras med avseende påom hushållet består av en person eller av makar, att differentieringen börgöras genom att inkomstgränsen för ensamslående utan barn sänks saml attändringen bör träda i kraft den . Den pågående utbyggnaden av pensionstillskotten är avcentral betydelse när det gäller att i den takl våra resurser medger förbättrapensionärernas grundläggande ekonomiska trygghet. Del är emellerfid intesjälvklart alt utbyggnaden av pensionstillskotten och de indexmässigapensionshöjningarna skall leda till automatiska höjningar av den reellagränsen för inkomstprövningen av KBT. Mol bakgrund av att inkomslgränsen inomSKBB-systemel som nämnts legat stilla och föreslås sänkas förde ensamslåendes del, medan motsvarande inkomstgräns för KBT i realiteten harhöjts avsevärt, finns det anledning att ompröva inkomstprövningsreglerna. Härbör också beaktas den ytteriigare höjning Prop.1980/81:20 4 av pensionstillskotten som sker saml vad jagtidigare denna dag har nämnt om förbättring av pensionstillskotten. I avvaktan pä resultatet av den översyn av de olikabostadsstöden som pågår bör ändringen i KBT-reglerna nu begränsas till enjustering av beloppsgränsen för Inkomster utöver folkpension ochpensionstillskott. Mot bakgrund av vad jag här har anfört föreslär jag attinkomstprövnings-reglerna för hustrufillägg och KBT ändras sä att gränsen förinkomst utöver folkpension och pensionstillskott för ensamslående sänks från f.n. . och frän f. n. för var och enav makar. Ändringen innebär att den som utöver folkpension och pensionstillskotthar Inkomster över nämnda belopp får en minskning av KBT-belop-pel med högst333 kr. per är jämfört med nuvarande regler. De ändradeinkomstprövningsreglerna bör träda i kraft den . Vad jag här har anfört föranleder ändring av 4 S lagen(1962:392) om hustrufillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Ettinom upprättat förslag lill lagändring bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4.2. De ändrade inkomstprövningsreglerna beräknas motsvara enbegränsning av KBT-koslnaderna med totalt ca 180 milj. kr. Som chefenför budgetdepartementel har anfört bör denna besparing, liksom den besparingsom senare denna dag kommer all föreslås inom SKBB-systemel, i sin helhettillföras statsbudgeten. Delta bör ske genom att procentsatsen förstatsbidraget fill KBT och SKBB ändras från till den Ijuli 1981. Deändrade bidragsreglerna kommer alt påverka utbetalningen av statsbidraget lillKBT först under är 1982. Jag återkommer därför till anslagsberäkningen ibudgetpropositionen för /82. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. antagaförslagel till lag om ändring i lagen (1962: 392) om hustru-tillägg ochkommunall bostadstillägg lill folkpension. 2. godkänna de avmig förordade ändringarna i statsbidragsreglerna för kommunalt bostadstilläggtill folkpension. [3] Ändrad kompensationsnivå inom delpensionsförsäkringen.Dclpen-sionsförsäkringen för arbetstagare trädde i krafl den I juli 1976.Fr.om. den har möjlighelen all få delpension utsträckts lill allomfatta i princip alla förvärvsarbetande, dvs, även egna företagare ochuppdragstagare. De förvärvsarbetande i åldrarna mellan 60 och 65 är har genomdenna pensionsform ekonomisk möjlighet all minska sin arbetsinsats genom attövergå till deltidsarbete i kombination med delpension. För alt delpension skall ulgå krävs enligt huvudregeln attden försäkrade har haft ATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o. 45 ärs ålder. Vidare krävs att den försäkrade förvärvsarbetat under femav de senasle tolv månaderna före övergången till delpension. Arbetstiden föranställda skall minskas med minst 5 limmar . 1980/81:20 5 måste reducera sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter förvärsarbeta i genomsnitt minst 17 limmar . Delpensionen till anställda motsvarar avinkomstbortfallet, dock högsl av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter arbetstidsminskningen. För bl.a.egna företagare ulgör det s.k. pensionsunderiagel hälften av den genomsnittligaförvärvsinkomsten förde tre närmaste åren före arbetstidsminskningen, till dendel inkomsten ligger under 7,5 basbelopp. Delpensionen är ATP-grundande ochreducerar inte ålderspensionen från folkpensioneringen ochATP. .Antalet delpensionärer har sedan reformens tillkomst ökatkontinuerligt. Under vart och ett av budgetåren 1976/77-1979/80 har dengenomsnittliga månatliga ökningen varit ca I 890, I 050. 640 resp. 770pensionstagare. Antalet delpensionärer var 56500. varav 1400egenföretagare. I takl med ökningen av antalet delpensionärer har ocksåantalet upphörda delpensioner ökal successivt. hade drygt31600 pensionsfall avslutats, i normalfallet p.g.a. att ålderspension börjatulgå . Delta innebär att delpensioneringen från juli 1976t.o.m. har omfattat totalt drygt 89000 personer. I takt med att antalet delpensionärer successivt ökat harkostnaderna också ökal. Under /77 utbetalades 243 milj. kr. idelpension, 1977/78 565 milj. kr.. 1978/79 791 milj. kr. och budgetåret1979/80 1029 milj. kr. Åven för liden därefter lorde kostnadsökningarnaforlsalta vid oförändrade regler. Delpensionsförsäkringen finansieras genom enarbetsgivaravgift, som den 1 är höjdes frän lill av detavgiftsunderlag som gäller för socialförsäkringsavgifterna lillsjukförsäkringen m. m. Avgiften tillförs en särskild fond. De egna företagarnasdelpensionsförsäkring bekostas fr. o. m. av en egenavgift. vilkenmotsvarar den arbetsgivaravgift som erläggs för anställda. Influtna avgifter härföre avgiftshöjningen den I januari1980 inle förmän täcka de löpande utbetalningarna av delpensionen. Underskottetfinansieras genom att medel från statsbudgetens inkomstsida lilllålliglöverförs till fonden för delpensionsförsäkringen. Delpensionsfondens ackumuleradeunderskott uppgick vid utgången av till 473 milj. kr. Denhögre avgift som gäller avses ge full kostnadsläckning för de löpandepensionsutbelalningarna och därutöver lämna en successiv täckning avdelpensionsfondens skuld lill statsverket som uppkommit under senare är. Delpensionsreformen har kommit alt utgöra ell viktigtinslag i pensionssystemet. En allt slörre grupp förvärvsarbetande har trappatner sin arbetsinsats före övergången tillålderspension. F. n. beräknas av antalet förvärvsarbetande i de fördelpen-W-Riksdugen1980/8/. Prop.1980/81:20 6 sion aktuella äldrarna uppbära delpension. En fortsattökning är alt vänta främst med hänsyn till att reformen för egna företagareendast varit i krafl sedan den i är. Regeringen gav riksförsäkringsverketi uppdrag att lämna en redovisning av erfarenheterna av reglerna för delpensionbl. a. med avseende på förmånsnivån och kontrollfunktionerna. Som chefen för budgetdepartementel anfört fidigare dennadag är det i det rådande ekonomiska lägel och med hänsyn till de fortgåendekostnadsökningarna inom delpensionssystemet nödvändigt alt nu ompröva förmänsnivåninom delpensioneringen. Vägledande för ställningstagandet att delpension skallutgå av det inkomstbortfall som uppslår vid övergängen tilldeltidsarbete var att delpensionen å ena sidan skulle täcka en så stor del avinkomstbortfallet vid en övergång till deltidsarbete all en sådan övergängstimuleras, och å andra sidan att den behållna inkomsten vid heltidsarbete ärså mycket större att del fortfarande framstår som lönsamt att hellidsarbeta.Den disponibla inkomsten vid en kombination av deltidsarbete och delpensionförutsägs bli av den föregäende inkomsten vid heltidsarbete. Utvecklingen av reformen kan nuavläsas. Därvid kan bl.a. noteras all induslriarbelarlönen mellan åren 1976 och1979 ökade med i genomsnitt . Motsvarande ökning av basbeloppet och därmeddelpensionsbeloppen var . Delta innebär således all den som varildelpensionär genom delpensionens anknytning lill basbeloppethaft en relativt sett bättre inkomslulveckling än den heltidsarbetande. Motbakgrund av den hittillsvarande utvecklingen finns del anledning alt sältaifråga om det framstår som tillräckligt lönsamt all ulföra heltidsarbete ijämförelse med delpension. En något lägre kompensalionsnivå inomdelpensioneringen skulle ge en klarare mofivering för fortsatt heltidsarbeteulan att syftet med delpensioneringen därmed behöver äventyras. Även med ensänkning av pensionsnivän lill av inkomstbortfallet bör den sammantagnavärderingen av den minskade arbetstiden och det totala ekonomiska utbytet avåterstående arbetsinkomst och delpension göra delpensionen till ett realistisktalternativ för den som har behov av att trappa ner sin arbetsinsats. Med ensädan ändring skulle kompensalionsni-vån mätt i disponibel inkomst för enindustriarbetare med genomsnittsinkomst motsvara av den föregåendeinkomsten vid nedtrappning till halvtidsarbete. Därmed ges ett fortsatt starktekonomiskt slöd lill den som har behov av att minska sin arbetsinsats under desista yrkesverksamma åren. Jag föreslår därför att pensionsnivån sänks från nuvarande65 % till av del inkomstbortfall som uppstår vid övergången lilldeltidsarbete. Den ändrade förmånsnivån bör gälla fr. o. m. den I januari 1981.De nuvarande reglerna bör gälla även därefter för dem som har rätt tilldelpension 1980/81:20 7 för december månad 1980, förutsatt att delpensionengrundar sig på en ansökan som kommit in före den . För dessapersoner bör de äldre reglerna gälla även när del blir fråga om omprövning avdelpensionen. De kostnadsförändringar för delpensionssystemet som blirföljden av en ändrad kompensationsnivå är svåra alt beräkna. Det synesemellertid rimligt att anta att den hittillsvarande ökningen av antaletdelpensionärer kommer att bromsas upp. Antalet delpensionärer i slutet av 1980kan uppskattas till omkring 60000. Om antalet nytillkommande delpensionäier efterden antas minska så att de därefter ungefär motsvarar avgångenur systemet p.g.a. ålderspension, kan de hittillsvarande kostnadsökningarnaför delpensioneringen beräknas avstanna och ersättas av en viss successivnedgång. Jämfört med de tidigare nämnda forlsalta kostnadsökningarna vidoförändrade förmänsregler kan besparingen beräknas till ca 150 milj. kr. perär i nuvarande prisläge. Jag anser inte att del f. n. finns anledning att justeraavgiften till delpensioneringen som en följd av den ändring av förmånsnivånsom jag här har föreslagit. Jag vill här hänvisa dels lill det betydandeunderskottet i delpensionsfonden som successivt skall läckas av influtnaavgifter, dels till ovissheten om hur antalet delpensionstagare och därmed kostnadernakommer all utvecklas . Vad jag här har föreslagit föranleder ändring i 11 S lagen(1979:84) om delpensionsförsäkring. Ett inom upprättatlagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4.3. Jag hemställer all regeringen föreslår att antaga förslaget lill lag om ändring i lagen (1979:84)om delpensionsförsäkring. [4] Sjuklöneperiod inom sjukförsäkringen, m. m. Sjukförsäkringssystemet inom den allmänna försäkringeninnefattar sjukpenningförsäkring, sjukvårdsförsäkring, tandvårdsförsäkring ochföräldraförsäkring. Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen sedan år 1975framgår av följande tablå. 1975 1978 1979 1980' Sjuklorsäkring lolall 13284 22947 24972 27 105 därav sjukpenning 8 108 11746 12422 13540 Försäkringens kostnader har således mer än fördubblatssedan år 1975, en ökning med . Mol denna bakgrundmåste även sjukförsäkringen underkastas en granskning på vissa punkter i syfleatt begränsa de Ibrtsalla kostnadsökningarna. Denna granskning bör enligt ' Beräknat Prop.1980/81:20 8 min mening göras med inriktning på all dels begränsaförsäkringens insatser på de punkter där delta kan ske ulan allvarligareölägenheter för de försäkrade, dels förstärka och effektivisera försäkringensskydd för de mest utsatta grupperna. Sjukpenningförsäkringen omfattar hela denförvärvsarbetande befolkningen samt s.k. hemmamakar. Hel sjukpenning utgör iprincip av arbetsinkomsten upp till 7,5 gånger basbeloppet. Sjukpenningutgär normall fr. o. m. dagen efter det har fått anmälan omsjukdomen. Det innebär att ersällning i regel inte utgår för den dag då manblir sjuk. För sjukdomsfall som varar ytterligare gäller vidareen s. k. fridagsregel. Den medför att sjukpenning i allmänhet inte ulgår fördag då den försäkrade ändå inte skulle ha förvärvsarbetat. Ersättningsreglernaskonstruktion medför att kompensationen blir lägre vid korta sjukfall. Vidarekan kompensationsnivån variera betydligt för delårs- och deltidsanställdaberoende pä vilka dagar sjukdomen inträffar. tillsattes sjukpenningkommillén (S 1978:04) föratt göra en översyn av sjukpenningförsäkringen i syfle att mildra de ogynnsammaeffekterna av nuvarande försäkringskonstruktion. Behovet av en översyn avsjukpenningreglerna hade då påtalats i olika sammanhang bl.a. frånLandsorganisationen i och . 1 kommitténs uppdrag ingår alt, som ett alternativ för attkomma förbi nuvarande olägenheter med varierande kompensalionsnivå. pröva förutsättningarnaall införa en period under vilken arbetsgivaren skall svara försjukersättningen, sjuklön, i stället för nuvarande ersättningsregler. Ungefären tredjedel av de anställda har redan nu rätt lill avlalsreglerad sjuklön. Del helt övervägande antalet sjukfall är kortvariga. Av de9.2 milj. sjukfall som anmäldes till försäkringskassorna under år 1979föranledde 7.2 milj. eller utbetalning av sjukpenning. Av dessa varade ca 4.8milj. sjukfall och ytterligare ca I milj. fall högsl 14 dagar.Del är därior av slor betydelse alt ersättningssystemet för de förslå dagarnassjukfrånvaro är smidigt och effektivt. Ett sjuklönesystem skulle här kunna varafördelaktigt ur flera synpunkter. Olika varianter av sjuklön tillämpas bl.a. ivåra nordiska grannländer och i . Fördelarnamed ett sjuklönesyslem skulle bl.a. vara att nuvarande variationer ikompensationsnivån vid sjukdom skulle kunna elimineras, utbetalningen avsjukersättning förenklas och administrationen därmed begränsas.Administrationskostnaden för utbetalning av ersättning kan beräknas till 230 milj. kr. Hur stor del av dessa koslnader somskulle bortfalla vid övergäng till ett sjuklönesystem blir beroende av hurreglerna utformas. Förelagen, som skulle fä ett direkt ekonomiskt ansvar förersättningarna, torde sannolikt också fä ett ökal intresse för miljö- ochtrivselfrågor på arbetsplatserna för att därmed minska anledningarna tillsjukfrånvaron. Genom sjuklönen skulle en del av sjukförsäkringens utgifteröverläs av arbetsgivarna. Staten skulle därmed. 1980/81:20 9 få en avlastning genom bortfallet av statsbidraget ()pä viss del av sjukpenningkostnaderna. En justering skulle ocksä bli aktuell avarbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift lillsjukförsäkringen. Denna avgift är f.n. 10,av löneunderlaget och skall täcka85% av sjukförsäkringens koslnader. Desammanlagda sjukpenningkoslnaderna för den första resp. de tvä första veckornai sjukfallen kan beräknas lill omkring 3000 resp. 5000 milj. kr. Införandel aven sjuklöneperiod som omfattar de första en eller av en sjukperiodkan beräknas minska sjukförsäkringens utgifter med i första hand den del av denyssnämnda beloppen som utgör sjukpenning lill anställda. För statens delskulle detta innebära en minskning av stalsbidragskostnaden i storleksordningen500-700 milj. kr. Motbakgrund av vad jag här har anfört anser jag del angeläget att möjligtfå de närmare frågorna kring ett sjuklönesyslem klariagda. Jag avser därför altsenare föreslå regeringen att sjukpenningkommillén får i uppdrag all senast denI komma in med en redovisning av sitt utredningsuppdrag i vad avserersättning för inkomstbortfall vid sjukdom. Jag villhär framhälla angelägenheten av att man vid övervägandena kring ettsjuklönesystem uppmärksammar behovet av särskilda åtgärder för att elimineravissa ogynnsamma effekter som kan uppkomma för förelag med ett fätal anställdavid införandet av ell sjuklönesyslem. Ett system med någon form av frivilligäterförsäkring för sjuklönekoslnader för mindre förelag kan här vara enlösning som bör övervägas. Vidare kan finnas behov av särskilda ätgärder föratt förhindra alt vissa handikappade och andra personer med svag hälsautestängs från anställning pä grund av risken att de kommer att medföra högresjuklönekoslnader. Motbakgrund av sjukförsäkringens kostnadsutveckling och del samhällsekonomiskaläge som cheferna för ekonomi- och budgeldeparlemen-len har redovisat tidigaredenna dag finns det nu anledning att också överväga möjligheterna att uppnåkostnadsbesparingar genom ett ökat inslag av självrisk inomsjukförsäkringssystemet. Utöver vad som anges i kommitténs direktiv från är1978 bör däiför sjukpenningkommillén nu fä i uppdrag alt senast den I mars 1981inkomma med underlag lill olika alternativ för alt uppnå kostnadsbesparingarinom ersättningssystemet vid sjukdom, t.ex. i form av lägre kompensationsnivåunder i en sjukperiod eller införande av system med karens.En utgångspunkt bör därvid vara att besparingarna skall påverka olika grupperpä i princip likartat sätt. [5] Enhetlig ersättningsnivå inom tandvårdsförsäkringen Tandvårdsförsäkringen omfattar alla försäkrade över 19 äroch under en övergångstid även försäkrade i . Barn ochungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård.För- 1980/81:20 10 säkringen ersätter kostnader för land vård enligltandvårdstaxan . och av kostnader därutöver.Ädla metaller och annat material som användes vid tandtekniskt arbete och somfinns upptaget i prislista som utfärdas av betalas heltav försäkringen. Kostnadsutvecklingen för tandvårdsförsäkringen framgär avföljande sammanställning (milj. Belopp 989 1515 1823 2 220' 1 samband med riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen(1979/ 80: 100 bil. 8) diskuterades möjligheterna av att införa sammaersättningsregler för ädla metaller, förankringselement och prefabriceradeländer som för övrig tandvård. Detla skulle dä innebära alttandvårdsförsäkringen ersatte samtliga koslnader för tandvård enligltandvårdstaxan efter enhetliga procentsatser. Såväl konlrollskäl somkostnadsskäl anfördes för en sådan ändring av ersättningsreglerna. Koslnaderna för tandtekniskt material, som alltså enliglnuvarande regler helt ersätts av försäkringen, beräknas för är 1980 uppgå lilllolall 370 milj. kr. Del finns enligl min mening anledning att la fasta på detankegångar som framfördes i i del här sammanhanget. Jag förordardärför, att reglerna för kostnadsfördelningen i landvårdslaxan (1973:638) fr. om.den ändras så. att koslnader för ädla metaller och annatmaterial, som används i tandlekniskl arbete, fördelas mellan patienten ochförsäkringen pä samma sätt som övriga kostnader enligt tandvårdstaxan. Detinnebär all försäkringen svarar för av de sammanlagda kostnaderna, inkl,för ädla metaller, upp lill , och för av de koslnader somöverstiger detla belopp. Genom en sådan övergång till en enhetlig kostnadsfördelningför olika landvårdsinsalser beräknas försäkringens kostnader minska med ca 150milj, kr. Jag avser alt senare återkomma fill regeringen med förslagtill ändring i tandvårdstaxan på denna punkt. |6J Ändrade karensbelopp för ersättning vid sjukresor. Sjukförsäkringen lämnar ersättning för resekostnader isamband med vård där vårdkostnaden eller del därav ersätts av försäkringen.Ersällning lämnas således för resor i samhand med läkarvård, sjukhusvård,konvales-centvård, sjukvårdande behandlingar i offentlig regi eller avprivatpraktiserande sjukgymnast m.fl. som är anslutna lill den allmännaförsäkringen. 1980/81:20 II ulprovning och anpassning av hjälpmedel för handikappade,vård hos distriktssköterska eller dislriktsbarnmorska, preventivmedels-, aborl-eller steriliseringsrådgivning samt i samband med tandvård som ges i offentligregi eller av privatpraktiserande tandläkare som är ansluten lill den allmännaförsäkringen. Ersättning lämnas med den del av kostnaden som överstiger ellkarensbelopp som f.n. uppgår lill . Karensbeloppel är dock . vid visstandvård och vid preventivmedelsrådgivning m.m. Normall ersätts koslnader förresa med billigaste färdsätt till närmaste vårdgivare som kunnat ge den vårdden försäkrade behövt. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar för sjuktransporter med ambulansoch andra sjuktransporlfordon. För sådana resor fär avgift tas ul av den försäkrademed högst . Försäkringens koslnader för sjukresor uppgick till444 milj. kr., varav 311 milj. kr. för ersättningar till de försäkrade och 133milj. för ersättning till sjukvårdshuvudmännen. Avförsäkringskassornas arbetsredovisningar för är 1979 framgår att utbetalning aversättning för sjukresor lill de försäkrade kräver en arbetsinsats sommotsvarar ca 500 årsarbetare. Detla innebär alt administrationskostnadernauppgick till ca 50 milj. kr. eller av utbetalt belopp. Som jämförelse kannämnas att motsvarande siffra för utbetalning av sjukpenning ochföräldrapenning är . De administrativa koslnaderna för sjukreseersätlningar ärpåfallande höga i förhållande lill utbetalt belopp. En höjning av nuvarandekarensbeloppet . per resa är motiverad bl, a, för all minskaantalet ersättningsfall. (S 1979:09) har i uppdrag all göraen grundläggande översyn av hela ersättningssystemet vid sjukresor. Utredningensuppdrag utgör emellertid inget hinder för alt höja karensbeloppet vid sjukresorfr. o. m. den , En höjning av karensbeloppel lill . beräknas minska försäkringens kostnader ined ea 70 milj. kr./är beräknat i1979 års kostnadsnivå. Jag avser all senare återkomma lill regeringen med förslagtill ändring i sjukreseförordningen på denna punkl. [7J Utbyggt skydd mot höga vård- och läkemedelskostnadersamt justering av patientavgifter Enligl lagen (1954:519) om kostnadsfria och prisnedsatlaläkemedel m. m. erhålls vid sjukdom läkemedel kostnadsfritt eller till nedsallpris om de har ordinerats av läkare eller tandläkare. Kostnadsfria läkemedel finns angivna i en särskildförteckning och används vid behandling av vissa långvariga oeh allvarligasjukdomar. För prisnedsatla läkemedel gäller alt prisnedsällning görs medhälften av det belopp som överstiger . och med hela kostnaden somöverstiger . Högsta kostnaden för varje inköp blir således 25 kr.Bestämmelserna om 1980/81:20 12 prisnedsättning gäller också specialdestinerade livsmedelsom förskrivs av läkare och inköps på apotek till barn under 16 är vid vissasjukdoms- och bristtillstånd. Vidare lillämpas reglerna om prisnedsällning päskyddsläkemedel som föreskrivs lill havande eller ammande kvinnor.