prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — Positiva till förslagel är ocksä AMS som framhåller alt slödlill industriell utbyggnad i väsentligt större omfattning än tidigare kan gesgenom andra stödformer. Länssiyrelsen i Västerbotiens län hänvisar till att delstatliga stödet lill finansiering av investeringar i anläggningstillgångar ochrörelsekapital har förstärkts under senare är. Mot denna bakgrund avserlänsstyrelsen i likhet med ulredningen att Norrlandsfonden endast undanlagsvisskall lämna krediter lill industriell utbyggnad. Frän organisatoriskasynpunkter är det emellertid enligt angeläget att fonden ävenfortsättningsvis kan bevilja sådana krediter, exempelvis vid lyckadeutvecklingssatsningar. 1 sådana fall är det en uppenbar fördel, om krediter lillindustriell utbyggnad kan finansieras av en institution som har en godkännedom om det aktuella projektet. i anser alt som en följd avdel regionalpoliliska stödets och de regionala utvecklingsfondernas utbyggnadbör Norrlandsfondens engagemang i form av lån och lånegarantier tillindustriell utbyggnad på föreslagel sätt kunna minskas kraftigt. Norriand.sfonden anser, liksom utredaren, att behoven avfonden som medfinansiär i lokaliseringsstödärenden har minskat och altengagemang bör ske endast undantagsvis. I projekl som icke samfinansieras medlokaliseringsstöd bör fonden dock ha slörre frihet, l.ex. när del gäller attföra vidare lyckade utvecklingssatsningar genom krediter i form av rörelsekapital. 1980/81:51 72 Norrlandsfondenhar i relativt slor utsträckning använt sig av garantier och borgeni stället för lån. Fonden har funnit garantier av olika slag vara ett mycketanvändbart medel och avser att använda det fortsäll-ningsvis i olika utformningberoende på situationens krav. Norrlandsfondenanser i likhet med många andra att slopandet av möjligheterna till räntefrihelpå lokaliseringslån var en försämring, varför fonden knappast ser nägot vägandeskäl att samordna de egna kredilreglerna efler en sädan mall. framhåller all i samband med utbyggnaden av detregionalpolitiska stödet bör Norrlandsfondens stöd till industriell utbyggnadkraftigt minska i omfallning. Utredningens förslag, att fonden även ifortsättningen i undantagsfall bör kunna lämna sådant stöd ställer sig Bankföreningentveksam lill. Blandde remissinslanser som har vissa erinringar hör bl.a. SIND som pä basis avframtagna information ställer sig tveksam till den kraftigt föreslagnaneddragningen avseende lån till industriell uibyggnad. Länsstyrelseni framhåller alt för all ge de extra stimulanser somerfordras för nyetableringar till de fyra nordliga länen bör Norrlandsfondensfinansiering även i fortsättningen vara tillgänglig. Länssiyrelsen vill idelta sammanhang peka pä de fördelar som Norriandsfonds-lånen har, t. ex. iform av begränsade loppsäkerheter, ett inte ofördelaktigt förhällande. SAF/Industriförbundetanser att fonden även i fortsättningen bör kunna fungera som en parallellkreditkälla lill utvecklingsfonderna ulan beloppsrestriktioner. slutligen ifrågasätter den begränsning av Norrlandsfondensmöjligheter att lämna stöd till industriell uibyggnad som utredningsförslagetinnebär. Fondens möjligheter alt genom riskbelonad långivning även ifortsättningen stödja industriell utbyggnad måste enligt förbundet tillmätasstor vikt med hänsyn till de rådande struktur- och sysselsättningsproblemen.Speciellt gäller detta enligt sådana projekt därfonden är engagerad i utvecklingsarbetet. Ulredningensförslag om handlingsprogram för Norrlandsfonden har tillstyrkts av flertaletremissinstanser som berört förslaget. Nägra av de tillstyrkanderemissinstanserna har dock haft vissa erinringar. Nägra remissinstanser harvarit direkt avstyrkande. Blandde remissinslanser som tillstyrkt förslaget år bl.a. UHÄ som anser altförslaget i slorl sell är rimligl. Samma gäller också utvecklingsfonden iGävleborg. Vissaerinringar mot förslaget redovisas bl.a. frän i Väs- 1980/81:51 73 lerbottenslän som anser att för norrlandsfondens del skulle kravet på åriig revideringoch osäkerheten om framlida medelslilldelning resullera i minskad flexibilitetoch försvårad långsiktig planering. I avsikt att undvika sådana effekterförordar att fondens program och medelsbehov blir föremål förprövning . iNorrbottens län anser att med den föreslagna inriktningen av Norrlandsfondens verksamheiförskjuls insatserna mot ätgärder som i första hand ger resultat på längresikt. Det kan därför finnas anledning ifrågasätta ändamålsenligheten med årligahandlingsprogram. Enligt mening bör del vara tillräckligt omdessa utarbetas med någol längre mellanrum och därvid ges en översiktligramkaraktär. Del skulle ocksä innebära alt budgetprocessen kan ges en annanrytm. Landsting.sförbundetframhåller att ett handlingsprogram som långsiktigt anger inriktning ochprioriteringar är ett viktigt instrument för all en effektiv samordning skallkunna ske med de länsvisa utvecklingsfonderna och andra organ. Till skillnadfrån utredningen som föreslår ettåriga handlingsprogram förordar förbundetemellertid treåriga handlingsprogram. Därigenom bör man enligt förbundet kunnafä programmen all bli de vägledande instrument som eftersträvas ulan att desamtidigt känns alltför byråkratiskt betungande. Programmen skulle på så sättdessutom naturligt ansluta till de politiska valperioderna. i Västerbottenstöder förslagel om ett handlingsprogram men anser samlidigl attNorrlandsfonden mäste få bevara sin flexibilitet och frihet alt angripa problemoch idéer selektivt. Handlingsprogrammet bör därför vara av mer översiktlig arl.Revidering av programmet bör enligt utskottets mening ske isamband med Norriandsfondens anslagsframställning. LOframhåller att det föreslagna handlingsprogrammet måste kopplas och samordnasmed de regionala ulvecklingsfondernas verksamhet. Norrlandsfondenanser att förslaget innebär att fonden som, frånsett de sista årensprovisoriska beslul, tidigare erhållit 5-åriga mandal nu skall begäramedel via statsbudgeten. Enviktig arbetsförutsättning för fonden är enligl Norrlandsfonden flexibilitetenoch friheten att angripa industrins problem selektivt liksom möjlighelerna attt. ex. snabbi la hand om en idé och påbörja ett arbete. Detla kräver lyhördhetför behoven av insatser samt möjlighet att agera utifrån generella riktlinjersom icke innebär lästa situationer. Del är dä enligt fonden knappastmeningsfullt alt utarbeta ett handlingsprogram som riskerar alt läsaanpassningsförmågan. Norrlandsfondenföreslär att statsmakterna prövar fondens medelsbehov i ställetför . Fondens anslagsframslällning skall därvid enligt fonden åtföljasav värderingar rörande behoven av insatser, fondens ekonomiska ställning samlmålsättningar för kommande tidsperiod. Prop.1980/81:51 74 Utvecklingsfonden i Västerbollens län finner tillvägagångsätlelbetungande. Inom de ekonomiska ramar som föreslås bör Norrlandsfonden, påbasis av de fortlöpande kontakter man har med övriga regionala organ,självständigt dra upp de preciserade riktlinjerna för sin verksamhei. 4.9 Finansiering av Norrlandsfondens verksamhet Av de remissinstanser som berört förslaget har AMS intehaft något att erinra. i anser däremot altdet anslag som Norrlandsfonden erhåller nu bör utökas till åtminstone 50 milj.kr. mot bakgrund av de större föriuster som väntas uppstå i och med ettstörre risktagande. Den satsning på insfitufionella organ, som torde ske i formav bidrag, talar också enligt för ökad medelstilldelning. Dessulomframhåller att inflationen urholkat de nuvarande anslagen, somvarit oförändrade en längre lid. i föreslår ett övervägandeav en medelstilldelning som sträcker sig . Den ändradeinriktningen av Norrlandsfondens verksamhei innebär enligt ocksämed säkerhet alt låneförlusterna kommer all öka. Med hänsyn lill penningsvär-delsfall innebär della sammanlagd en betydande reell minskning av Norriandsfondensresurser. Ovissheten om anslagens storiek kan dessutom tänkasminska benägenheten för riskfyllda engagemang . föreslärdärför att anslagen lill Norriandsfonden tills vidare höjs lill åtminstone 40milj. /SR betonar del angelägna i alt Norrlandsfondenpermanentas som institution. Däremot bör verksamhetsinriktningen med jämnamellanrum prövas av regering och riksdag. /SR framhåller all av förslagentill stadgar framgår att tilldelningen av medel skall beslutas ärligen. Därmedblir också verksamhetsinriktningen prövad . /SR ifrågasätter omdel dä är möjligl med en långsiktig planering. /SR anser inte all ulredningen presenlerar några molivför all frångå de gamla beslämmelserna som innebar alt verksamheten prövadesvart femte år. Centralorganisafionen anser all de årliga prövningar som ägl rum1978 och 1979 medfört slora problem för fonden. /SR anser därför att denhär frägan bör övervägas ytterligare innan definitiv slällning tas. i anser belräffandefinansieringen av Norrlandsfondens verksamhet all medelsbehovet bör prövasvart Iredje år. Utredarens förslag om en årlig anslagsframställning medförenligt risk för en alltför kortsiktig planering. anser att behovet av resurser för alt främjanäringslivels utveckling i är mycket stort och förordar därt"ör,trots del svåra statsfinansiella läget, att anslaget lill Norrlandsfondenutökas. Norrlandsfonden framhåller att om man beaktar viklen avall säkerställa 1980/81:51 75 goda resurser hos fonden för all befrämjanäringslivsutvecklingen i landels svåraste problemlän, konsekvenserna avförändrad verksamhetsinriktning, fortsalt inflation saml fondens eget förslagom treåriga beslulspe-rioder, förefaller del logiskl alt kräva resurser utöverutredarens förslag. Norriandsfonden kommer därför att penetrera frågan utföriigarei senare anslagsframställning. Norrlandsfonden tillstyrker därutöver förslaget all fondenskall ges möjlighet att uppta lån 1. ex. frän Nordiska Invesleringsbanken iform av s. k. regionallån. Norrlandsfonden överväger depraktiska aspekterna av sådana lån. SAF/anser alt Norrlandsfonden i enlighetmed sina egna önskemål bör kunna erhålla treärsanvisningar över slalsbudgelen.Fonden bör även i fortsättningen kunna fungera som en parallell kreditkällatill utvecklingsfonderna, utan beloppsrestriklioner. Av de remissinslanser som behandlat frågan avstyrker RRVmedan UHÄ, AMS, STU, Landstingen i och , LO, Regionalautvecklingsfonderna i och tillstyrkerförslaget. Tillstyrker med vissa erinringar gör även iVästernorrlands län, föreningsbankers förbund. Svensk Bankföreningoch TCO. RRV anser alt del från effektivitetssynpunkt är väsentligtall begränsa antalet organ med likartade låne- eller andra stödfunktioner gentemolföretagen. RRV erinrar i detta sammanhang om att ett av huvudskälen förinrättandet av de regionala utvecklingsfonderna var problemel med "alltförmänga dörrar all knacka på för företagen" (prop. 1977/78:40, s. 8).Utvecklingsfonderna tilldelades därför en samordningsfunktion inom industripolitikenpå regional nivå. De fick dessutom enligl RRV betydande resurser för att kunnagöra en aktiv insats på såväl finansieringssidan som inom produktförnyelse och etableringav nya företag. Länsstyrelseni anser att del som en följd av den föreslagna, någolförändrade inriktningen finns behov av större resurser på kansliet. Sårskiltinriktningen mot större länsövergripande utvecklingsprojekt, vilka föresläs"drivas" av Norrlandsfonden, kommer att medföra en nägot tyngreadministration. Dessulom kommer varje projekt att ta att genomföraän de förhållandevis "enkla" industriella utvecklingsprojekten. Idelta sammanhang erinrar om det faktum att fonden är enförhållandevis liten organisation, som fungerar utan en alltför byråkratiskstyrning. anser all Norriandsfondensstyrelse bör - utöver de i organisationsplanen angivna ledamöterna - kompletterasmed representanter för näringsorganisalioner t. ex. SHIO saml representanterför STU. Prop.1980/81:51 76 Ocksä TCO redovisar synpunkter på frägan omstyrelsesammansättning och framhåller alt ävenfortsättningsvis bör i sin helhet ulses av regeringen. De fackligaorganisationerna ingär inte bland de intressenter som är företräddai styrelsen. Däremot har näringslivet en representant. TCO förordar därför attde fackliga organisationerna skall erhålla två platser i styrelsen. Av de remissinstanser som behandlat förslagel lill ändringav fondens stadgar (Ds I 1980:8 bil) har i , NF.utvecklingsfonderna i och saml TCO haft vissa erinringar. I framhåller att enliglförslaget lill nya stadgar (2 §) skall ändamålet vara "att främjanäringslivels utveckling i , främst i ".Länsstyrelsen föreslår för sin del all tillägget "främst i Norrbottenslän" utgår. I likhet med andra statliga organ som är verksamma inomregionalpolitiken bör Norriandsfonden ägna inlandskommunerna i respektive länsärskild uppmärksamhet, i enlighel med de riktlinjer som har beslutats avriksdagen vid slödområdesavgränsning-en. 1 della sammanhang fäster länstyrelsenuppmärksamheten pä all , och undersenare är har tagit i anspråk en ökande andel av Norrlandsfondens resurser.Enligt uppfattning överensstämmer denna utveckling väl med deallmänna riktlinjerna för regionalpolitiken. Norrlandsfonden tillstyrker förslaget med följandeändringsförslag. Stiftelsen har lill ändamål att främjanäringslivets utveckling i Norr land, främst i och i inlandskommunerna. Verksamheten skall bedrivas med beaktande av statsmakternas regional- och induslripoli liska mål och i samråd med berörda regionala och centrala organ. Stiftelsen skall särskilt ta initiafiv lill och stödjaindustriellt utvecklingsarbete, utredningar, inventeringar och forskning av belydelseför näringslivet i . Stiftelsen skall också där särkilda skälföreligger stödja industriell etablering och uibyggnad. Stiftelsen skallgentemot industrin främst arbeta med selektiv högriskfinansiering. c)Industriell etablering eller utbyggnad i form av län eller lånegaranti. Omsärskilda skäl föreligger kan ränle- och amorteringsfrihet under viss lidmedges. Ländiden bör anpassas med hänsyn till syftet med krediten. d) lill stödberättigad verksamhet hänförs industriellverksamhet saml annan verksamhet som bedöms få väsentlig betydelse förnäringslivet i regionen eller annars bedöms ha särskild regionalpolitiskbetydelse. 1980/81:51 77 Protokollet justeras av mötesordföranden och yllerligare en styrelseledamot. Stiflelsen skallinför varje treårsperiod senast den föregående år inkomma medframställning om medelstilldelning. Till me-delsframslällningen skall fogasstiftelsens värderingar rörande behov av insatser, fondens ekonomiska slällningsaml målsättningen för kommande period. Utvecklingsfondeni anser att § 6 i förslaget bör ange alt också iGävleborgs län får utse en ledamot. Utvecklingsfondeni framhåller att förhållandena får anses lika svårbemästrade iinlandet i övriga delar av Norriand, varför § 2 bör ges följande lydelse: Stiftelsen härtill ändamål att främja näringslivets utveckling i Norrland.Härvid skall inlandskommunerna ägnas särskild uppmärksamhet. TCOföreslär att stadgeförslaget fär följande ändrad lydelse: 2§, 2:a stycket Stiftelsenskall särskill ta initiativ till och stödja utvecklingsarbete, utredningar,inventeringar och forskning av belydelse för näringslivet i Norrland.Stiftelsen skall också där särskilda skäl föreligger stödja industriell etableringoch utbyggnad. Stiftelsen skall gentemot industrin främst arbeta med selektivhögriskfinansiering.