prop · G40313 · 1980-12-31 00:00:00 — Övriga funktioner ligger kvar 1distrikten. Tillförfogande för de större länsstyrelserna ställs en kvalificerad tjänsteman frånden lokala polisorganisationen. Tjänstemannen har till uppgift främst att sörjaför alt den regionala polisverksamheten samordnas med annan regionalsamhällsplanering. Genomde decentraliseringsåtgärder som utredningen har föreslagit i fråga om bl.a.förfogande av resurserna, datauppgifter, utbildning och tjänslerillsältningar skapasförutsättningar för ett minskat personalbehov vid . Dennafråga får penetreras närmare av en särskild organisationsundersökning som börgenomföras före Ikraftträdandet. Utredningenlägger fast vissa hållpunkter för en sådan översyn. Bl.a. förordas att enstörre del av verksamheten än nu ombesörjs som särskilda projekt under bestämdtid. En sådan ordning för med sig att antalet fasta tjänster vid de olikabyråerna kan begränsas. Enfunktion för analys och planering inrättas även vid . Dessfrämsta uppgift blir att stödja den lokala och regionala verksamheten påområdet. Förtroendemannainflytandetstärks genom att ledamöterna 1 ökad Prop.1980/81:13 160 utsträckninglar del i beslut som gäller anvisningar eller allmänna råd förpolisverksamheten liksom frågor om hur resurserna skall fördelas. 1.11 Rekryteringen till polisyrket Utredningensförslag Innebär följande. Länsstyrelsernaoch polisdistrikten medverkar 1 ökad utsträckning vid annonsering ochrekryteringsfrämjande information som komplement till de åtgärder somrikspolisstyrelsen vidtar inom ramen för sin informationsverksamhet. De lokalarekryteringsmännens arbete underlättas. Denrekryteringsfrämjande informationen intensifieras i svärrekryterade områden.Målsättningen blir att fylla del beräknade behovet med personal som har enfaktisk anknytning till den aktuella orten. Länspolischef 1 sådant områdetilldelas särskild personal för uppgiften. Såsnart som möjligt efler del alt en polisaspirant har antagits beslutas vilketdistrikt vederbörande skall tillhöra. Sådant besked skall senast meddelas 1samband med att utbildningen vid polisskolan börjar. 1.11.2 Villkorenför antagning till polisyrket m.m. Utredningenföreslår 1 huvudsak följande. Kravetpå ordentligt levnadssätt behålls. Den praktiska tillämpningen mjukasemellertid upp. Det gäller t.ex. fall då sökanden sedan har gjortsig skyldig till straffbelagd handling och därefter har varit skötsam. Tidigarearbetslivserfarenhet tilläggs meritvärde vid anställningsprövningen. Kravetpå att manlig sökande skall ha genomgått allmän militär utbildning slopas.Sådan utbildning tilläggs vid anställningsprövningen meritvärde somarbetslivserfarenhet. Denuvarande kraven på synskärpa och färgseende mjukas upp. Någotkrav på minimilängd införs inte. I den mån det bedöms som nödvändigt att arbetamed vissa schabloner 1 det praktiska rekryteringsarbetet, bör inte heller dessaanses utgöra några fasta gränser. Enmera systematisk arbetsanalys av polisyrket genomförs bl.a. för att ge underlagför ställningstaganden som syftar till att få till stånd en så jämn rekryteringsom möjligt av kvinnor och män till polisyrket. S.k.direkt rekrytering till polisväsendet bör kunna äga rum t.ex. när det gällerekonomiskt utbildad personal till enheter som har till uppgift att bekämpa denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. Det bör dock inte komma i frågaatt anställa personal utan polisutbildning på tjänster med vilka polisiärabefogenheter är förenade. Prop.1980/81:13 161 Utredningenfinner angeläget alt de som arbetar inom polisyrket redan under de första årenav sin anställning får en sammanhållen utbildning som ger fördjupad insikt 1 deolika grenarna av polisens verksamhet liksom 1 samspelet mellan dennaverksamhet och det arbete som bedrivs av andra samhällsorgan. Målet bör varaall polismannen skall få en grundutbildning, som 1 princip gör det möjligt förpolisstyrelsen att placera honom på vilken enhet som helst inom den lokalaorganisationen. Motdenna bakgrund föreslår utredningen att uppläggningen av grundutbildningenändras. Den skall enligl förslagel beslå av följande moment. Eninledande grundkurs (grundkurs I). Ökad tonvikt läggs på studier i sociologi,kriminalvård, psykiatri, ungdomsledning och samhällskunskap. Enperiod av allerneringsljänstgöring (praktik). Tiden för denna tjänstgöringminskas från nuvarande till . Underalterneringstlden fullgör polisaspiranten under normalt praktik vidannat samhällsorgan än polisen, l.ex. socialvården, skolan, frivården ellersjukvården. Enpåbyggadskurs vid polisskolan efler allerneringstidens slut (grundkursII). I kursen ingår bl.a. kontakter med andra samhällsorgan,arbetsledning, samt studier av olika metoder att mäta effekterna av polisensarbete. Utbildningensamordnas med den allmänna högskolan dels på det sättel att delar avundervisningen förläggs till eller annan högskola, dels genom attpollsmansulblldningen får tillgodoräknas på vissa linjer vid den aUmännahögskolan. Förutsättningarna för alt samordna antagningsförfarandet vidpolisskotan och högskolan undersöks. Asslstenlkursenoch inspeklörskurs I ulgår ur utbildningsgången. Behovet av vidareutbildningtillgodoses i stället dels genom funktionsinriktade specialkurser, dels genomreguljär vidareutbildning. Polisskolanändrar beteckning till . Nuvarande utbildningsenheter ställsunder gemensam skolledning. PoUschefsulblldnlngenbehålls 1 huvudsak oförändrad men tillförs ökade inslag av studier beträffandearbetsplanering och analys samt arbetsledning. 1.13 Särskilt om polisverksamheten vid mycket allvarliga händelser Utredningendiskuterar uppgifler och befogenheter för den centrala, den regionala och denlokala polisorganisationen vid exlraordinära händelser, t.ex.lerrorislhandlingar och tagande av gisslan. Även regeringens roll berörs. Utredningenkonstaterar bl.a. att den regionala organisationen 1 flera 11 1980/81. 1980/81:13 162 hänseendenhar en nyckelroll och att det därför är av vikt att ledningslinjerna är heltklara. Det gäller särskilt de tre storstadsregionerna, där riskerna förterroraktioner o.l. får anses vara mest framträdande. Omen mycket allvarlig händelse som kräver extraordinär polisverksamhet skulleInträffa inom , och eller , får man räknamed en betydande personalinsats med polismän från distrikt både inom och utomregionen. Huvuddelen av personalstyrkan och själva kärnan i den kommer dock medsäkerhet att bestå av polismän från det största distriktet i länet, dvs.Stockholms, resp. polisdistrikt. Med den regionala lösning somutredningen har förordat kommer denna personal att stå under direkt ledning avsin ordinarie polischef vare sig de aktioner som kommer 1 fråga äger rumutanför distriktsgränsen eller inte. Det behövs därför Inte några särskildabestämmelser i syfte att undanröja de komplikationer i fråga omledningslinjerna som otvivelaktigt är förenade med nuvarande organisation 1dessa län. Landshövdingenbehåller sina nuvarande befogenheter vid extraordinära händelser. Utredningen diskuterarockså frågan om piketverksamheten 1 . I den delenfinner utredningen f n. inte skäl att frångå det ställningstagande somstatsmakterna, på grundval av ett tidigare delbetänkande (Ds Ju 1977:2) frånutredningen har godtagit (prop. 1977/78:100 bU. 5 s. 52-54, JuU 1977/78:27,rskr 1977/78:217). En del särskilda frågor kommer dock att belysas ytterligarei ett senare betänkande. 1.14 Den rättsliga regleringen av polisverksamheten Utredningenförordar att de viktigaste bestämmelserna om polisverksamheten förs sammantill en särskild polislag. Den bör omfatta grundläggande regler om polisensuppgifter, polisorganisationen och styrningen 1 övrigt av polisverksamhetensaml polisens befogenheter. I fråga om polisensbefogenheter och skyldigheter diskuterar utredningen principerna bl.a. när detgäller att använda tvång, att utföra kroppsvisitation och husrannsakan m.m.samt att göra frihetsberövande 1 olika sammanhang liksom frågan omförutsättningarna för att vidta tvångsåtgärder 1 syfte att förebygga allvarligbrottslighet. Utredningen anger principerna för hur dessa befogenheter ochskyldigheter bör regleras i en kommande polislag. Lagen (1973:558) omtillfälligt omhändertagande (LTO) upphävs som en särskild lag. Den regleringsom behövs på området arbetas ln i den nya polislagen, sedan bestämmelserna harsetts över och preciserats på grundval av ett kommande betänkande frånLTO/(Ju 1978:03). Prop.1980/81:13 163 Utredningenförordar att arbetet med att göra upp organisationsplaner för den lokala ochden regionala polisorganisationen samt att i övrigt utforma detaljerna i dennya organisationen anförtros ål en särskild polisberedning, som knyts tilljustitiedepartemenlet. Beredningen tillkallas så snart som har fattalprincipbeslut 1 ämnet. En del frågor kan dock behandlas i särskild ordning. Detär önskvärt att reformerna genomförs med verkan redan fr.o.m. budgetåret1982/83. Tidsplanen blir emellertid då mycket pressad. Det är därför mera realistisktatt räkna med ett genomförande /84. 1.16 Rationaliseringsvinster och kostnader Organisationsplanerpå grundval av utredningens principbetänkande skall enligt förslaget upprättasav en särskild beredning. Rationaliseringsvinster och kostnader kan därför intef n. anges exakt. Utredningen konstaterar emellertid att förslaget kangenomföras utan att de samlade resurserna för polisväsendet ökas. En reservadonmåste dock göras för den försöksverksamhet som har föreslagits 1 fråga om medborgarvittnen.Kostnaderna för denna verksamhei kan beräknas till minst 5 milj. kr 1 1978 årsprisnivå. 1980/81:13 164 Sammanställning av remissyttranden över 1975 årspolisutrednings betänkande (SOU 1979:6) Polisen Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern (),riksåklagaren (), , (),(), överbefälhavaren (), (), (), statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), (), , unlversltets-ochhögskoleämbetet (UHÄ), statens (), samtliga länsstyrelser,samtliga polisstyrelser. , landstingsförbundet.Landsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen /SR, statstjänstemannaförbundet. Föreningen , AB , . Yttrandenhar överlämnats, av RÅ från överåklagarna 1 , och Malmöåklagardistrikt, länsåklagaren för speciella mål samtlänsåklagarna i , och , av UHÄ frånStockholms universitet, av länsstyrelserna från ett nittiotal kommuner, avlänsstyrelsen 1 från samtav 1 län från läns landsting. Yttrande överbetänkandet har dessutom avgetts av /vid polishögskolanUlriksdal. 1Allmänna synpunkter på utredningen. 1.1.Allmänna synpunkter på utredningen Utredningensförslag har i allmänhet fått ett positivt mottagande, även om det på olikapunkter förekommer kritiska synpunkter. De allra flesta remissinstansernaframhåller att utredningen har tagit upp för polisväsendet mycket väsentligafrågor. Från flera håll understryks det angelägna 1 att erfarenheterna efterpolisväsendets förstatligande på sätt som skett har gjorts till föremålför en fömtsättningslös utvärdering. Tillde negativa remissinstanserna hör i , somsaknar ett samlat ställningstagande till de viktiga frågorna om polisens roU 1samhäUet och motsätter sig att betänkandet läggs till Prop.1980/81:13 165 grundför de delar av förslagen som skulle innebära genomgripande förändringar avpolisväsendet. Inte heller polisstyrelsen i anser all betänkandet 1dess helhet bör läggas till gmnd för en fuUständig omorganisation av polisen.Vissa av förslagen kan dock enligl polisstyrelsen godtas och föranleda erforderligaförändringar. remissinstanser nämner ämnen som utredningen inte har tagit upp ellerbehandlat alltför knapphändigt. Ofta hänvisar man därvid till att sådanabrister har sin grund 1 direktivens innehåll. Överåklagareni beklagar sålunda att utredningen har saknat möjlighet att gå ln påfrågor om ökad resurstilldelning och fördelning av denna. Länsåklagaren iMalmöhus län erinrar om farhågorna 1 samband med förstatligandet att en centralmaktkoncentration av polisledningen lätt kunde leda till att polisen blev"en stat 1 staten". Även om dessa farhågor har visat sig överdrivnatorde den starka centrala styrning av polisverksamheten som onekligen har ägtrum genom RPS ha varit ett viktigt skäl till polisutredningens tillkomst. Dettatorde 1 sin tur ha lett till att utredningen har fått en mycket principiell ochbred uppläggning, som beklagligtvis har skett på bekostnad av förslag omåtgärder för avhjälpande av mera praktiskt påtagliga brister 1polisorganisationen, inte minst när det gäller polisens utredningsverksamhet.RPS tillstyrker 1 allt väsentligt de ändringsförslag som utredningen läggerfram men finner det beklagligt att utredningen inte har gått mera på djupet dådet gäller de viktiga frågorna om polisens roll 1 samhället. RRVanser att utredningens underlag hade kunna kompletteras med undersökningar omhur bl. a. åklagare, sociala myndigheter, intresseorganisationer ochallmänheten ser på inriktningen av polisarbetet och dess organisation.Utredningen hade också mera bort söka fånga upp de enskilda polismännens syn påsina arbetsuppgifter och organisationen av polisarbetet. Betänkandet är enprincipskiss men torde enligt RRV kunna ligga som underlag för ettprincipbeslut även om många frågor måste utredas ytterligare. Två grundläggandefrågor som enligt RRV;s mening inte har penetrerats 1 tillräcklig omfattning ärdock hur polisens uppgifter i stort skall rättsligt regleras samt hurstyrningen skall ske pä samtliga nivåer inom polisväsendet. Länsstyrelseni finner det angeläget att polisverksamheten fortlöpandeanpassas till samhällsutvecklingen 1 stort, särskilt med tanke på denutveckling som har skett inom exempelvis kriminal- och socialvård. Med hänsyntill de effekter, som en ändrad syn på dessa frågor har medfört förpolisarbetet, hade det varit önskvärt att utredningen, även om det inte direkthar omfattats av utredningsuppdraget, i större utsträckning hade penetreratdenna problematik. anser att det hade varit värdefulltom förslag till mera konkreta ätgärder för att effektivisera självapolisarbetet hade lagts fram. Enligtpolisstyrelsen i är det viktigt att utforma verksamheten så att denlokala polisorganisationen får sådana personella och materiella resurser attden lokala polisverksamheten kommer att utföras effektivare och med störremöjlighet till personalinsatser dygnet mnt än vad som är fallet. Det ärvidare angeläget att samarbets- och orderlinjer får enklast möjliga uppbyggnadså att de samlade resurserna snabbt kan nyttjas på effektivaste sätt utan atthindras av nu existerande kompetensrestriktioner. Beslutsprocessen bör alltsåsnarare förenklas än kompliceras. Polisstyrelsen anser att polisutredningen 1viktiga avseen- 1980/81:13 166 dengenom sina ställningstaganden kommit att i verkligheten avlägsna sig fråndirektivens anda. Liknande synpunkter på den framtida polisverksamhetensutformning från lokal synvinkel framförs från flera andra polisstyrelser. Blandpolisstyrelserna efterlyser man på sina håll mera konkreta förslag tillåtgärder för att effektivisera polisarbetet. Flera polisstyrelser, bl. a.polisstyrelsen i , anmärker att den nuvarande organisationen i alltväsentligt fungerar väl och att det är klokast om eventueUa förändringar blirmarginella. Att röra 1 en fungerande organisation utan myckel tungt vägandeskäl har nämligen erfarenhetsmässigt visat sig skada organisationen, framhållerpolisstyrelsen. Även polisstyrelsen i ger uttryck åt den"utredningströtthet" som återspeglas 1 en del polisstyrelsersyttranden. Ett genomförande av förslaget 1 dess helhet skulle bädda för en nyutredning . Vad svensk polis behöver torde enligtpolisstyrelsen 1 stället vara arbetsro och stabilitet. Polisstyrelseni anser att ett grundproblem med polisorganisationen ochpolisverksamheten är att det saknas en av statsmakterna formuleradpolispolitik, en "polisdoktrin", som klart och entydigt uttalar ochförklarar vilka övergripande mål statsmakterna har för polisen ochpolisverksamheten. Ätt utreda de krav, värderingar och förväntningar somriktas mot polisen borde ha varit en huvuduppgift för utredningen för att fåunderlag till den polislag som det finns ett så angeläget behov av. Utredningensuttalanden om utvecklingen sedan polisens förstatligande har 1 huvudsak vunnitinstämmande från de remissinstanser som särskilt kommenterat avsnittet. Ettmindre antal remissinstanser gör på enstaka punkter ändringar eller tillägg till utredningensframställning. Flerapolisstyrelser påpekar att vid sidan om arbetstidsförkortningen, ökningen avden reguljära utbildningen och alterneringstjänstgöringen finns andra faktorersom har minskat del faktiska personaltillskottet. Som exempel nämns deförlängda semestrarna, nya delpensionsregler och ökade möjligheter tillbarnledighet och ledighet för studier eller facklig verksamhet. Man menar påsina håll att dessa faktorer inte har beaktats tillräckligt vidresurstilldelningen . Polisstyrelsen i Slockholm anser med hänvisningtill sådana faktorer som nämnts att personalökningarna InteInneburit någon egentlig förstärkning av organisationen. Även iStockholms län kommer in på resursfrågorna. Den ökning av antaletpolismanstjänster som har ägt rum efter förstatligandet enligtutredningens siffror är enligt mycket måttlig om man tar 1betraktande den mycket kraftiga ökningen av brottsligheten under samma tid.Utredningen har visserligen enligt sina direktiv inte haft att föreslå någonökning eller minskning av polisens totala resurser. En beskrivning av denuvarande utvecklingstendenserna blir emellertid inte rättvisande om man inteslår fast att polisens resurser, trots aktningsvärda Insatser för att särskilt1 materlelhänseende modernisera polisen, f. n. är otillräckliga för att nå etttillfredsställande läge. Än mera tydligt pekar tendensen mot ökatförstärkningsbehov om verkligheten kommer att överensstämma med den trendframställningav brottsutvecklingen 19781982 som har gjorts inom . Församtliga brottsbalksbrott blir en- 1980/81:13 167 ligtprognosen ökningen , framhåller . Även i betonar resursfrågorna som enavgörande faktor när det gäller utvecklingen inom polisområdet. Detnuvarande statliga huvudmannaskapet för polisen ifrågasätts inte från någothåll. konstaterar dock att förstatligandet har Inneburit ettökat avstånd mellan polisväsendet och den samhällsutveckling och medborgerligaförankring som prlmärkommunerna representerar. Länsstyrelseni anser att syftet med förstatligandet till viss del har nåttsoch att polisväsendet har en materiell och teknisk standard som inteskulle ha kunnat åstadkommas utan ett statligt huvudmannaskap. Genom denändring 1 distriktsindelningen som skedde vid förstatligandet kom reformenemellertid att Innebära att den allmänna servicen försvagades framför allt 1glesbygden. Denna effekt förstärktes enligt även av detförhållandet att den tidigare organisationen delades upp i tre sektorer,polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter, med motsvarande ändring 1distriktsindelningen för varje sektor. anmärker vidare att RPSsnabbt har växt sig stark och efter hand har fått ett allt större inflytandeöver polisväsendet. Däremot har , trots att den alltjämt haransvaret för den operativa ledningen av polisverksamheten 1 länet, inte fåttvare sig personella eller materiella resurser för att kunna leva upp till sittansvar. Enligt står utredningens förslag huvudsakligen iöverensstämmelse med den förskjutning som har skett från central till regionaleller lokal nivå. Förslagen skulle, med smärre korrigeringar, leda till attpolisväsendet blir effektivare, den allmänna servicen till människorna ökar ochlänsstyrelsen blir i stånd att ta sitt ansvar för polisverksamheten. S/Kframhåller att var tionde Invånare i numera är eller har varit utländskmedborgare. Enskilda invandrare och grupper av invandrare har 1 ökandeutsträckning vänt sig till med klagomål mot polisen. 1 en del fall harklagomålen varit omöjliga att kontrollera medan de i andra fall har visat sigvara berättigade. ser med djupt allvar på denna utveckling och menar attden framtida polisrekryteringen och polisutbildningen måste ges en sådaninriktning att polisen varken vill eller kan missbruka sin situation. Detta ärså mycket viktigare som polisen har fått allt större svårigheter att brottasmed i sitt ansvarsfulla arbete. nämner här den relativt stora illegalainvandringen, det ofta komplicerade utredningsarbetet i utlänningsärendena samtmänniskor som håller sig undan och förhindrar verkställighet av fattade beslut. Vilhelminakommun understryker Intresset av ett klart lokalt förtroen-demannalnslag 1polisens ledning. Särskilt i pressade situationer finns annars risk attpolismakten blir en alltför sluten värld med värderingar som inte helt stämmeröverens med den allmänna opinionens. Polisstyrelseni saknar en beskrivning i betänkandet över den attitydförändring motpolisen och andra samhällets företrädare som har ägt mm under det senastedecenniet. Man talar om en tilltagande norm-löshet. Det är möjligt att varjeepok utsätter sig för en sådan självkritik. Man får dock inte bagatelliserarisken för att en passiv attityd till norm-lösheten leder till att polisen ochandra samhällsorgan som har kontakt med dessa problem till slutresignerar. Därmed blir de pä ett mera djupgående sätt än vad organisatoriskabrister kan medföra sämre 1980/81:13 168 instrumentatt utföra samhällets uppdrag, varnar polisstyrelsen. Polisstyrelseni framhåller att samhället genomgår en ständig utveckling. Det är dåinte tillfredsställande att polisverksamheten utreds med nuvarandeperiodicitet. För och framtiden torde en permanent polisberedning somefter hand tar upp och löser frågorna vara av stor betydelse för verksamheten. Beslutetatt tillsälta polisutredning föregicks enligt polisstyrelsen iLinköping av olika kritiska uttalanden om polisverksamheten och dess ledning.Polisstyrelsen finner det mot denna bakgrund tillfredsställande attutredningen har funnit att dagens polisväsende 1 stor utsträckning tillgodoserde krav som från olika håll ställs på polisen trots nya former avordningsstörningar och trots en grövre och rörligare brottslighet. ÄvenSACO/SR anser att vi har ett 1 stort sett modernt och rationelltpolisväsende. Polisens grundläggande organisation är emellertid i stort settorubbad sedan förstatligandet. Det saknas flexibilitet när det gällerpolisresursernas användning utanför den centralt fastställda organisationen,vilket enligt /SR fått till följd att polisverksamheten 1 vissa delar harblivit något osmldlg och irrationell. LOframhåller att samhällsutvecklingen såväl i som i andra Industriländerhar medfört en fortlöpande ökning av antalet brott. Vilka faktorer 1samhällsutvecklingen som spelat störst roll råder delade meningar om. EnligtLO :s mening är det emeUertid väl klarlagt att de ökade klyftorna, dentilltagande segregeringen, isoleringen, ensamheten och utslagningen samt denhårdnande konkurrensen inom olika områden är mycket viktiga orsaker till dentilltagande brottsligheten. Del är enligt LO viktigt att framhålla dessaorsakssamband när man diskuterar polisens organisation och uppgifter. Polisenkan alltså knappast 1 sig påverka den samhällsutveckling, som 1 sin turInnehåller många av de orsaker som leder till att brott begås. Däremot kankanske en polis som har goda kontakter med samhälle och allmänhet, som besjälasav en social syn på brottsligheten och som bedriver en effektiv spanings- ochutredningsverksamhet bidra till att mildra effekterna av brottsligheten. Denkan därmed 1 sin tur medverka till alt människor känner en större trygghet ochtill att en aggressiv reaktionär utveckling bland vissa grupper försvåras. LOanser att den utveckling som skett inom polisen och som gjort denna till en"diversehandel" med en mängd vitt skilda uppgifter inte har främjatpolisens främsta uppgift att förebygga och bekämpa brott. finns enannan utveckling, att polislära uppgifter läggs på andra organ, som också varitolycklig ur denna utgångspunkt.