prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Ulredningen har emellertid avstått från att lägga fram ell konkret förslag i denna fråga, med hänsyn lill alt be stämmelserna i angivna kapitel redan är föremål för brottsförebyggande rå dels översyn och lill att en revidering sannolikt kommer att beröra även an nan lagsliflning än miljöskyddslagen. Til| vad ulredningen anfört i denna fråga lorde det bli anledning att återkomma, sedanbrottsförebyggande rådel slutfört sin översyn. Del torde få förutsättas altdetla arbele bedrives med all nödvändig skyndsamhet. Prop.1980/81:92 331 4.8.4 i Slockholms län:Utredningen diskuterar behovel av all ge 13 kap. i BrB en mera tidsenligulformning. understryker behovel av alt en ändring och skärpningav lagstiftningen snabbi kommer lill stånd. 4.8.5 i Gollands län:Föreslagen ändring i fär mot bakgrund av all dessa beslämmelseranses ha "högre" moralbildande effekl ses som riktig och understrykerdärmed samhällels värdering av den miljövårdande verksamheten. 4.8.6 i län:- finnerdet däremot befogat att påföljderna för miljöbrotl skärps genom ändring ibrottsbalken. Inle minsl BT Kemi-affären understryker behovet av enslraffskärpning. 4.8.7-------------------------------------- Länsstyrelseni : bör bestämmelserna i 13 kap. ses över. 4.8.8------------------------------ kommun: anseratt del är olyckligt att en översyn av beslämmelser, främst 13 kap. om allmänfariigabroll, inle har kunnal göras parallellt med miljöskyddsulredningens arbele. av detslag som antyds-- skulle effeklivl komplettera miljöskyddslag- 4.8.9 kommun: Enligt kommunens uppfattningär ML en lag, som skall reglera miljöverksamhel inom vissa givnagränser. genommedveten handling eller grov ovarsamhel skaU därför hänfö ras lill . bör därför omarbetas i detla avseende. a. bör längre preskriptionslid (gärna ) införas liksom hårdare straff satser. Del hartyvärr visal sig att brott mol speciallagstiftning sällan kunnat beivras ellerhaft någon kännbar verkan. 4.8.10 kommun:----- villangående påföljdssystemet framhålla alt det är svårare attupptäcka och ulreda frågor om miljöbroll än annan kriminalitet. Vidarekonstaterar kommunen all det pågår ett utredningsarbete angående miljöbrottinom brottsförebyggande rådel. Kommunen förutsätter, att detla arbete ledertill alt påföljden för miljöbrott skärps. 4.8.11 kommun:------ villunderslryka viklen av all en revidering av 13 kap. sker beträffande miljöbroUen i denriktning som utredningen redovisar. 4.8.12 Landsor.ganisationen i : Del får ansesförvånande all utred- Prop.1980/81:92 332 ningen så starkt understryker nödvändigheten att för vissatyper av brott kunna använda 13 kap. BrB, och att del härför är nödvändigl med en änd ring eller ett tillägg i detta kapitel, men sedan avstår från att lägga någolför slag. 4.8.13-------------------------------------------------------------------- och Miljöcentrum: I sammanhanget bör också påpekas att polis ochåklagarmyndighet renl generellt saknar ekonomiska och personella resurser föratt ulreda miljöbrott. Vi anser därför all polisens och åklagarnas resurser föratt utreda miljöbrott bör förstärkas på samma sätt som samhället under senareår har förstärkt polisens och åklagarnas möjligheter att utreda traditionellaekonomiska brott. Vi understryker dessutom viklen av att det ibrottsbalken införs en särskild paragraf angående miljöbroll, emedan det harvisat sig alt 13 kap. 710 §§ (vårdslöshet med gift) ej ärtillämpligt vid miljöbrotl. Enligt vår uppfattning bör en paragraf i ommiljöbrott vara så allmänt hållen att del för fällande dom räcker med allbrottet allmänt sett har utgjort en fara på samma sätt som när domstolarnasystematiskt fäller bilförare för rattfylleri till fängelsestraff om de harhaft över en viss pro-miUehalt i blodet, oberoende av om de åstadkommit skadaeller inte i samband med att de kört alkoholpåverkade. 4.8.14-------------------------------------- Överåklagareni : vill liksom miljöskyddsuired ningen framhålla all 13 kap. bör underkastas en översyn. 79 §§------- skulle efler vissa ändringar kunna blieffektiva sanktioner mot den aUvarUga miljöbrotlslighelen. 4.8.15 Överåklagaren i Göteborgsåklagardistrikt: De grövsta faUen av brott mot miljön bör, som ulredningenföreslagit, beivras genom beslämmelser i . Här saknas förslag frånutredningen vilket är en viss brist, då de nuvarande bestämmelserna visat sigotUlräckliga. Det vore olyckligt om omarbetningen av 13:e kapitlet ibrottsbalken skulle dröja.------------------------------------------------------- 4.8.16 i Malmöhuslän: Beträffande brottsbalksbe-stämmelserna i 13 kap. har utredningen funnit angelägetatt de snarasl bör få en mer tidsenlig ulformning. Denna uppfattning delar jaghelt. Dessa bestämmelser har ju tiUkommit långt innan debatten om miljöfarligagifter från industriella anläggningar aktualiserats. I del numera riksbekantas. k. BT Kemi-målet har olika domstolsprövningar visat all det är vanskligt atttolka farerekvisitet. Även i de fall då överträdelse om koncessionsbestämmelserförelegat eller företagel medelst vilseledande kunnat påvisas ha erhållitkon-cessionstillständ på oriktiga grunder har t. ex. avsevärt utspridande avgift i vatten icke ansetts innebära allmän fara. Detta med hänsyn lill attåklagaren icke ansetts kunna visa att giflmängden varit så stor i förhållandetill för- Prop.1980/81:92 333 oreningarav annan allmän arl all tillskollel i och för sig haft sådan effekt.Farerekvisitet borde tydligare ulformas, möjligen med anlitande av presumtionsregelför allmänfara under vissa angivna förutsättningar. I praxis finns endast ettrefererat HD-prejudikat (NJA 1959 s. 254 "isolopfallet"), där denkonkreta allmänfaran dock icke närmare avhandlats. Ändringari kan förväntas ta avsevärd tid. All som ulredningen gjort skjutadetla vikliga lagstiflningsproblem på framliden är icke tillfredsställande. 4.8.17----------------------------------- Länsåklagarmyndigheteni : Det är att beklaga attulredningen icke närmare behandlat de ändringar som bör ske i 13 kap.brottsbalken ulan skjutit frägan ifrån sig till BRÅ. Nödvändiga straffrättsligareformer bör ej rimligen försenas på grund av BRÅs existens. 4.8.18 Länsåklagarmyndigheteni : Utredningen har inte framlagt förslag om ändring av de bestämmelser i 13 kap. vilka bl. a. avser spridande av gift eller smitta. Skälet härtill är att BRÅ arbetar med frågan. Det är tveksamt om skäl finns att göra ingrepp i kapitel om allmänfarliga brott. Möjligheten att vid sidan därav ha en läckan de miljöbroltslagsliflning bör försl övervägas. Utredningen föreslår såsom lillägg till nuvarande omröstningsregler att i ärende angående miljöskyddsavgifi (45 och 46 §§ förslagel lill lag om ändring av miljöskyddslagen) skall vid lika rös tetal den lindrigaste meningen gäUa. Häremotbör i princip intet vara att erinra. sammansättning enligt11 § miljöskyddslagen skulle dock kunna ge anledning till en viss tveksamhethärvidlag. Vid denna paragrafs tillkomst framhöUs inom lagrådet att ledamotenmed erfarenhet inom naturvårdsverkels verksamhetsområde och den fjärdeledamoten med viss rätt kunde sägas representera motstående inlressen. Derasfullständiga opartiskhet i alla lägen skulle enligl denna åsikt kunna sällas ifråga. Faran härför bör dock vara ringa. Säväl ordföranden som ledamöterna och ersättarnaför dem förordnas av regeringen. Jävsbestämmelserna i 12 § miljöskyddslagenfår också beaklas. 4.9.2-------------------------- Riksskatteverket:Indrivning. omuppbörd och indrivning av skatt och avgifter som påförs av myndigheier återfinns i lag. I fråga om indrivningsåtgärder, inbegripet beslul om påföran de av restavgift, lorde det direki strida mol regeringsformen att i en förord ning införa bestämmelser härom. ----- Medhänsyn lill det anförda anser RSV att regler om uppbördoch indrivning av miljöskyddsavgifi skall inarbetas i miljöskyddslagen. Prop.1980/81:92 334 4.9.3 : Indrivning. 1 46 § iförslaget stadgas all miljöskyddsavgifi tillfaller staten. Enligl utredningenskall beslul om miljöskydds-avgift översändas lill länssiyrel.sen i dessegenskap av uppbördsmyndighel. Vidare har föreslagils att avgiften jämlerestavgift skall kunna indrivas i samma ordning som skatt enUgi 64 §uppbördslagen, men åtgärd för indrivning bör inle få vidtas sedan fem årförflutit från det avgiflsbeslulet vann laga krafl. Indrivning skall emellertidinte äga rum förrän tidigast efter del beslutet vann laga krafteller vid den tidigare tidpunkt som kan ha föreskrivits med stöd avmiljöskyddslagen. tillstyrker i princip del föreslagnaindrivningsförfarandet, men anser att vissa frågor bör utredas. Särskilt i defall då lagakraftägande beslul måste föreligga för att indrivning skall fä skekan enligl mening sådana situationer uppstå all åtgärder somkvarstad och skingringsförbud eller annan handräckning kan behövaaktualiseras. Frågan uppslår då också om vilken myndighel som skall begärasådan handräckning. Utredningen har inte heller berört huruvida avskrivningrespektive avkorlning av påförd avgift skall kunna ske. villunderstryka viklen av all dessa frågor utreds och att uttryckliga lagreglerges härom samt om verksiällighetsförfarande och eventuellthandräckningsförfarande. I utredningens förslag till lydelseav 45 § har överträdelse av dispensvillkor inte medtagits. Givelvis bör ävenöverträdelse av dispensvillkor kunna medföra att miljöskyddsavgifi påföres. 45§ bör därför ändras i överensslämmelse härmed. Enligl ulredningens förslag skallkoncessionsnämnden besluta i ärenden rörande miljöskyddsavgift saml kammarrättoch regeringsrätt vara överinslans i sådana ärenden. delarhell utredningens uppfattning alt koncessionsnämnden med sin stora erfarenhetav miljöskyddsprövningar bör vara beslutsmyndighd. Däremol delar naturvårdsverketinle ulredningens uppfallning att kammarrätt, som saknar erfarenhet avmiljötekniska åtgärder skall vara överinstans. anser i ställetalt besvär bör föras direkt hos regeringen på samma sätt som besvär moltillståndsprövning föres hos regeringen. 4.9.4----------------------------------------------------------------- Koncessionsnämndenför miljöskydd: FuUföljdsinstans. överinslans i ärenden om miljöskyddsavgifi har ulredningenföreslagil kammarrällen i , varifrån lalan skall kunna fullföljaslill regeringsrätten. anser emellertid alt dessa ärendenhar sådanl samband med lillsiåndsprövningen all besvär överkoncessionsnämndens beslut bör föras hos regeringen. 4.9.5 i och län:FuUföljdsinstans. tillstyrker all koncessionsnämnden blir den myndig het som i första instans beslutar i avgiftsfrågor. Genom sin verksamhet och kvalificerade sammansätlning är nämnden väl skickad för uppgiften. Prop.1980/81:92 335 altansvarel av samtliga avgiftsfrågor i landet läggs på en myndighel bör, vilkelulredningen också påpekar, kontinuitet och en för hela landet enhetligbedömning av avgiftsfrågor kunna skapas. Ulredningen har emellertid utannärmare motivering föreslagit alt koncessionsnämndens beslul i en avgifts-frågaskall kunna överklagas lill kammarrätt. En sådan ordning kan dock allvarliglifrågasättas. Kammarrätten saknar helt expertis i miljöskyddsfrågor. Genom allöverprövningen kommer all äga rum i fyra olika kammarrätter i landel motverkasdessulom i hög grad den eftersträvade enhetligheten i bedömningen av dessafrågor. anser därför alt nämndens beslul endasl bör kunnaöverprövas av regeringsrätten med den fullföljdsbegräns-ning som där gäller.Ett alternativ skulle kunna vara att överprövning sker av valtenöverdomstolen,som förfogar över erforderlig expertis för ändamålet. 4.9.6Länsstyrelsen i : FuUföljdsinstans. Länsstyrel sen anser all besvär över miljöskyddsavgifi i likhet med vad som gäller miljö skyddslagen i övrigt skall anföras hos regeringen och ej hos kammarrätten. Flertaletremissinstanser tillstyrker eller lämnar utan erinran miljöskyddsutredningensförslag om alt alla typer av förprövningsbeslut skall kunna överklagas och altkommun och lokal arbetstagarorganisation får besvärsrält. antalremissinslanser menar emellertid all ulredningens förslag inle går lillräckligllångl när del gäller ideella organisationers räll all fullfölja talan. Se48 § ML i utredningens lagförslag. 5.1.1----------------- JusUtiekanslern: haringa erinringar mot ulredningens förslag 5.1.2 Riksåklagaren: delföreslagna besvärssystemel har jag intet all erinra. 5.1.3 förmiljöskydd: I förslagel tiU ändrad lydelse av 48 § ML anges i sisla styckei atttalan mol beslut av hälsovårdsnämnd enligt ML föres hos genombesvär. viU påpeka att i vissl hänseende, nämligen såvitigäller lalan mol beslut enligt 43 § andra stycket ML, lalan skall föras hoskammarrätten. I övrigt har koncessionsnämnden inte funnit anledning lillerinran mot utredningens förslag i hithörande frågor. 5.1.4 i Östergötlandslän:---- fillstyrker den föreslagna utvidgningenav besvärsrätten att gälla även länsstyrelsernas beslut. Prop.1980/81:92 336 ningens överväganden i fråga om de besvärsberältigadeskrets med besvärsrätt för kommun, oeh fackliga organisationersynes vara rimliga och väl avvägda bl. a. med hänsyn fill denförvallningsrättsliga praxis som gäller på andra områden. 5.1.5 kommun: Vad gällerbesvärsrätlen har ulredningen konstaterat behov av en vidgad besvärsrätt ochföreslår att även kommunen får rätt att besvära sig över beslut. Vidareföreslås att fackliga organisationer som har besvärsrätt enligtarbelsmiljölagen även får möjlighel alt anföra besvär i frågor som rör denyttre miljön. Dessutom bör föreningar och organisationer somberörs kunna fillerkännas besvärsrätt. 5.1.6 : I betänkandetföreslås att besvärsrätten utökas att gälla även för kommuner och fackligaorganisationer. Detta bör vara tillfyllest även för ideella organisafioner ochenskilda personer som inte direkt berörs av beslulet, eftersom de kan framförasina argument till de förtroendemän som representerar kommunen eller denfackliga organisationen. 5.1.7 Samarbetskommittén förhälsovårdsnämnderna i rikets slörre kommuner: har inga andrasynpunkter på ulredningens förslag i denna del än att det synes naturligl att den föreslagna kommunalabesvärsrätlen delegeras till hälsovårdsnämnderna. 5.1.8---------------------------------------------- Riksförbundetför allmän hälsovård: har i princip intet att in vända mol föreslagna ändringar rörande besvärsrätlen. 5.2 Besvärsrätt vid olika beslut De remissinslanser .som uttalar sig beträffandefullföljdsrätten vid förprövningsbeslut av länsstyrelse saml vidigängsätlningsmedgivande ser i huvudsak positivt på förslaget om utvidgadbesvärsrält. 5.2.1 Besvär vid förprövningsbeslut av länsstyrelse 5.2.1.1 Kammarrätten i Stockholm:- tillstyrker förslagel----- att talan inte skall få föras mot beslul somavser fråga om överlämnande av anmälningsärende lill koncessionsnämnden. Sammaregel bör gälla i fråga om överlämnande fill koncessionsnämnden om, såsomkammarrätten tidigare förordat, förprövning skall avse fråga omtillstånd efter ansökan i stället för besked i anmälningsärende. Kammarrätten anser del vara självklart alt länsstyrelsensslutliga avgöranden i förprövningsärenden skall kunna överklagas vare sigbeslulen, såsom utredningen föreslagit, kallas besked i anmälningsärendeneller, såsom kammarrätten förordat, betecknas såsom beslut om tillstånd (efteransökan). 1980/81:92 337 5.2.1.2Länsstyrelsen i : hälsar den av ulredningen föreslagnafuUföljdsrätlen mol beslut i tillstånds- och anmälningsärenden välkommen. Genom den utökade fullföljdsrätten åsladkommes en väsentlig utveckling av besvärsrätlen i jämförelse med nuvarande ordning. 5.2.1.3 : tillstyrkerför sin del att besvärsrält skall finnas för alla lillståndsbeslut oavsettvilken den förprövande myndigheten är. Däremot bör det enligt föreningensmening noga övervägas om inte länsstyrelsernas-- beslul skall överklagas lillkoncessionsnämnden i första besvärsinslans och endast i undantagsfall behövafullföljas fill regeringen i andra besvärsinslans. Det förefaller enligtföreningens mening naturligt att den prövningsmyndighet som anförtrosuppgiften alt förpröva stora och komplicerade ärenden också skulle kunna anseskompetent att överpröva och därmed skapa en praxis för de mindre och enklareärendena. 5.2.1.4 :---- anser attsåväl tillståndsbeslut som anmälningsbesked bör kunna överklagas av de olikabesvärsberätfigade. -- Besked bör lämpligen överklagas tiU koncessionsnämnden. 5.2.2AKammarrätten i : I likhet med utredningen finner kam marrätten övervägande skäl tala för att igångsättningsmedgivande skall få överklagas, men i motsats till utredningen anser kammarrätten att en förut sättning härför bör vara att igångsättningsmedgivandet skall gälla utan hin der av alt det inte vunnit laga kraft. 5.2.2.2------------------------------ Länsstyrelseni : Vidare har ingetatt erinra mot förslaget att besvär skall fä föras hos regeringen mot beslut ifråga om igångsättningsmedgivande, oavselt om del meddelats av koncessionsnämndeneller . 5.2.2.3 i : Vadavser utredningens förslag om införande av möjligheten för såvälkoncessionsnämnden som länsstyrelserna att meddela igångsältningstillstånddelar ulredningens mening att beslut i fråga om dylikt tillståndskaU kunna överklagas. 5.2.2.4 : Skulleändå denna möjlighet med igångsältningsmedgivande öppnas tiUstyrker föreningenulredningens förslag att sådant medgivande skall kunna överklagas. I sådantfall bör också reglerna vara så utformade att förflyter innanmedgivandet vin- 1980/81:92 338 Den av ulredningen föreslagna ordningen att igångsältningsmedgivandesom ges av skall lända till efterrättelse genasl kan inteaccepteras av föreningen. Miljöskyddsutredningensförslag alt tillerkänna kommuner och lokal arbetstagarorganisation, men ejideella organisationer, utvidgad besvärsrält får ett i huvudsak positivtmottagande. Avvikande uppfattningar i dessa frågor finns emellertid också. 5.3.1.1 Kammarrätten i : Somen nyhet har föreslagits att även kommun skall ha besvärsrält i samtliga fall,då sådan räll tillkommer , utom i ärenden ommiljöskyddsavgift. Kammarrätten har ingenting alt erinra häremoi. Vederbörandekommun har då möjlighet all tillvarata sina invånares behöriga intresse av ettgott miljöskydd inom kommunen. Det i 48 § sista slyckel föreslagna tiUägget"i den mån saken rör miljöskyddsintresse" synes vara onödigt och bördärför utgå ur lagtexten. 5.3.1.2 :-- Utredningenhar också funnit övervägande skältala för all även kommunerna skall tilldelas sådan besvärsrält. Styrelsen får ianledning därav framhålla att del är angeläget att även den lokala tillsynsmyndigheten,nämligen hälsovårdsnämnden, tilldelas besvärsrält. 5.3.1.3---------------------- : instämmer i utredningens förslag att kommunerna,i sin egenskap av företrädare för del allmänna intresset pä lokal nivå, börtillerkännas besvärsrält över beslut enligl miljöskyddslagen. 5.3.1.4 : Ulredningens förslag att kommunen skulle få be svärsrält i miljöskyddsärenden finner planverket välbetänkt. Härigenom kan kommunen få tillfälle att reagera mol lokaliseringen av anläggningar, som in te prövats i samband med den fysiska planeringen. 5.3.1.5 i län:Vad gäller de besvärsberältigades krets anser del särskiltvärdefullt att utredningen föreslär besvärsrält enligt ML för kommun i syfteatt tillgodose kommunens och därmed kommuninnevånarnas miljöskyddsintresse. 5.3.1.6 i län:Vad gäller förslaget om utökad besvärs-rätt har svårt att finnanågot skäl till varför speciellt kommun ----- skallges sådant förelräde. Dessa intressen har möjlighel attpåverka beslutet i samband med remissförfarandet eller i exempelvislänsstyrelsens slyrelsebehandling. Prop.1980/81:92 339 5.3.1.7------------------------------- i : Såvitt avser beslut i tillstånds-och anmälningsärenden samt i ärenden rörande igångsältningsmedgivande bör enligt uppfattning kommunerna tillerkännas besvärsrätt. Idessa typer av ärenden kan kommunerna ha ett visst intresse att bevaka såvälsina egna som kommunmedlemmarnas intressen. Att kommunerna skulle tillerkännasrätt att föra talan mot beslut rörande föreläggande, förbud eller föreskrifterställer sig däremot mera tveksam till. Något egentligt motiv förgenerell besvärsrätt för kommunerna i dylika fall synes inte finnas. 5.3.1.8 i : ställersig positiv till förslaget alt ge besvärsrätt för kommun. Denna besvärsrättbör lämpligen tillkomma hälsovårdsnämnden eftersom nämnden är kommunensmiljövårdsorgan. 5.3.1.9 i län:- tillstyrkeratt förutom sakägare även kommuner tillerkännes besvärsrätt enliglförslaget till ändradlydelse av 48 § sista stycket ML. Detkan ifrågasättas om de besvärsberältigades krets bör utvidgas härutöver.Alltför många besvärsberättigade kan bl. a. medföra ibland onödigafördröjningar av tiUkomsten av viktiga anläggningar. 5.3.1.10----------------- Bergskommun: anser det riktigt att kommun erhåller be svärsrätt. Medhänsyn fiU hälsovårdsnämndernas ställning och möjlighet att ingripa med stöd avhälsovårdsstadgan i miljöärenden bör även hälsovårdsnämnd tillförsäkrasbesvärsrält. 5.3.1.11 :-- anser attkommunen även erhåller besvärsrält rörande beslul angående miljöskyddsavgifisaml sådan miljöfarlig verksamhei som är belägen utanför kommunens egna gränsermen i något avseende påverkar dess miljö------ . 5.3.1.12 kommun:--- anser attden besvärsrätt enligt ML somkommunen får enligl utredningens förslag kommunalt bör delegeras tillhälsovårdsnämnden. För denna ståndpunkt talar att besvärsrätlen gäller i denmån saken rör miljöskyddsintresse. Det stämmer också väl överens medhälsovårdsnämndens uppgifter som tillsynsmyndighet. Den relativt korta besvärstidentalar också för att den kommunala tillsynsmyndigheten får föra kommunens lalan. Ideellaorganisationers intressen inom miljövården torde ofta kunna tUlvaratashärigenom. Detta kan exempelvis ske genom att organisationerna knyts enberedning med uppgift alt bevaka miljö- och naturvårdsfrågor. 5.3.1.13---------------------- Falkenbergskommun: Även kommuner bör en- Prop.1980/81:92 340 ligl utredningen tilläggas besvärsrält. Kommunen har ingetatt erinra mot utredningens förslag i denna del. Det är enligl kommunensbedömning angelägel alt alla som kan vara berörda ges tillfälle attbesvärsvägen få ett ärende prövat. Delta kan visserligen innebära en belastningpå besvärsinstansen men innebär samlidigl en rättssäkerhet för den enskilde ochbör inte avsevärt försena ett ärendes handläggning. Det bör dock observeras,att besvärsrält inle bör tilläggas andra än de som är berörda i ett ärende.Lokaliseringen av en industri till en viss landsända kan för därav berördavara så betydelsefull att mera allmängiltiga synpunkter må tillmätas avgörandebelydelse. Inte minst av detla skäl bör kretsen av besvärsberättigade begränsaspå sätt som angivits. 5.3.1.14----------------------------- kommun: Förutomdirekta sakägare får t. ex. kommunen alltid rält att föra besvär överkoncessionsnämndens och länsstyrelsernas beslut i prövningsärenden. Kommunen instämmer i ulredningens förslag och vill starktunderslryka viklen av att kommunen får möjlighet att bevaka invånarnasinlressen i miljöskyddsfrågorna. 5.3.1.15 : Ulredningensförslag att ge kommunerna besvärsrätt är välmotiverat. anseratt hälsovårdsnämnden bör ulöva denna rält. 5.3.1.16 :---- biträderutredningens förslag att besvärsrätten bör kvarligga hos kommunstyrelsen, somhar alt avväga skilda inlressen i ärenden av detla slag. Kommunen anser det angeläget att inte endast den kommundär viss verksamhet sker eller planeras får besvärsrätt ulan ocksågrannkommun. Det är nämligen icke ovanligt att immissioner av olika slag fillstörsta delen drabbar en grannkommun. 5.3.1.17---------------------------- : villbeträffande besvärsrätlen anföra alt såväl kommun som hälsovårdsnämnd bör ha besvärsrält. 5.3.1.18 kommun: Den kommunentillagda besvärsrätlen enligl miljöskyddslagen hälsas givetvis med liUfredsställelse. 1 sammanhanget viU kommunen peka på kommunens möjligheter att genom tillskapande av beredningsgrupper av skilda slaglåta aUmänheten få tillfälle att utan alltför byråkratiska handläggningsrutinerinformeras om planerad, miljöfarlig verksamhet. 5.3.1.19-------------------------- kommun: finnerkommunens rätt all väcka besvär