prop · G403198 · 1980-12-31 00:00:00 — Konsumentdelegationens bud har beräknats pågrundval av den marknadsbedömning soni nämnden stårfor medan fiskets bud utgår från en något mer optimistisk marknadsbedömning an nämndens.Enligt nämndens beräkningar kostar därför fiskets bud totalt ca varav för pristillägg69 milj kr. Vid nämndens kostnadsberäkningar av fiskels bud hat- det emellertid varit nödvändigt all bortse från den kostnadsökningsom fiskels förslag att beräkna jämförelsepriset innebär.Som nämnts anser fisket att även överskottskall ingå vid beräkning av jämförelsepris. 1) Det bud som härredovisas förelåg när jordbruksnämnden hade att ta ställning till delegationernas bud. Det har på några punkter modifieratsi bilaga 4. Prop.1980/81:198 25 Förslag till normnriscr m m för perioden 1 janunri - Som inledningsvis anförtshar jordbruksnämnden vid utformninqen av förslaget till normpriser som utgångspunkt haft statsmakternas beslut rörande de allmännamålen för fiskeripolitiken. Det inkomstmaterial som gått att fåfram inför överläggningorna är som tidigare påpekatsav den beskaffenheten att det inte tillåteratt några preciserade slutsatser drasbeträffande inkomstläget för fiskarna jämfört med andragrupper. Vid sidan av inkomstmälel måste vidare beaktas de övriga målen för fiskeripolitiken. Moi bakgrund nv den inkoriistnivå som förelegatunder 1979 och med hänsynstagande till övriga målhar nämnden ansett att soni utgångspunkt förnormpiiser för kan tas de genomsnittliga avräkninqspriSErn: påfisk som qällde för ianuari - ". lill dessa priser hnr lagts dåutgående särskilda pristilläggför annan fisk än sill modDri vad gäller sill, ett påslag gjorts med ett något mindre tielopn. De så framtagna priserna har därefter beräknatsi;pp med hänsyn till k.nd kostnadsutveckling(). Av irikamstmnttrialet frymgår att J nkuirElspri dningen bl;;na f:skn,"-.ri är mycket st.or. Nämnoenhar därför i sitt r~rEJag till ncrriErjser särEkjltr.Tkn,'jl, unp n.ErrvipriEet på den ;y.iT,:iTC siileri .E.-:r-.t :.å kck-räknf.jr alt därmic mcjiiggöra en viSE inkomctrcr=.t.-:rK-n;ncj fiir berordp fiskararupper.ämnasn förklarade sin i detlE sa-rir.anii-r g beredd att medparterna diskutera vissa omdisponeringar i si ut bud till förmån för särskildagrupper inom fisket. De av nä;"naen föresjriana norinnriserns samt e- j'-i "öre'el' -;le j?.""-... deieEationernas förslag och qenon-sr-ittl.-.-t otöEtElEr, svr-iK;-. :' ;.- .-; . till fiskareunder 1979 återfinns i bilaga 5. Enligt statsmakternas beslut skall norn,kvantitet faststElissi syfte atl hindra att prisstödet ledertill en allför stor öknii;-; hi fisketefter vissa fiskslag nch därmed till icks önsKvarria ovpESkott av konsumtionsfl sk som inte kantas till var? Noriiikvantitet skalldock inte fastställas så snävt att don inletäcker de norn'nla variationerna i fir.ket.Det unocrstrvks även atl norriki. '£i.ntiteten inte innebar nägori begränsningi fisket utan cnd:-:.-:_ anger för vilkenkvantitet priEscöd kan utgå. De fiskslag förvir. ;a norrnkvnti teter i första hand är aktuall,' ar sill/st roiTimj.ng och torsk. Vad först gäller sill/strö.Timinn t\zT fångsterna ökatmyckel kraftigt c.-e se.'-. ;(Ete äran.Prelirnin.irt u,..;..u; k fångsten 1979till drygl 122 000 lon varav dock ca 16 DuO ton d.iiEKi landades i utlandel ochknappt utgjorde överskott s;):n, 1) Det slatistiska prismaterial som fanns tillgänaligt vid d:-:l ur-spru.-igliga utform.onrjet av näi.indens oud, vilket legal till grunj fn det nu framlagaaförslaget, omfattade endast periodenjanuari -. Prop.1980/81:198 26 övertagitsav Svensk fisk. Av i ilandfördsill kunde säledes på den svenska marknaden samt på exportmarknaden avsättas till lägst gällande minimipris sammanlagt knappt sill/ strömming. Enligt långsiktsplan föryrkesfisket räknar man med att vid nuvarandetotala fångstuttag (ca ) storleken av de olönsamma fångstuttagenskulle komma att uppqå till ca 40 - 50 OQO ton i mittenav , dvs fångsterna av sill/strömming skulle behövabegränsas till ca 70 ä (inkl utlandslandningar). Ävenfångsterna av torsk har ökat relativt kraftigt . 1979 ärsfångst uppgick till drygt 23 000 tonmedan fångsten enbarl under första halvåret1980 uppgick till knappt 22 000 lon. Häravutgjorde dock ca överskott somövertagils av Svensk fisk medanungefär exporterades. På den svenska marknaden kunde således avsättasendast drygt . Nämnden föreslår attnormkvantiteter för 19E1 fastställs endasi försill/strömming och torsk. Normkvantiteten för sill/strömmingbör sättas till 42 500 lon, vilkel per helår motsvarar B5 och förtorsk till , vilket per helårmotsvarar en normkvanlitet på ca 30 000ton. Fördelningen av normkvanliteten bor t\' ske enligl principen man cch vecka. Denna fördelningsmetodik bör dock kunnaomprovas . Normprissystemet innebäralt on. marknadspriset till fiskaren understiger normnriset ett pristillägg skall utgå.Delta skall dock inte motsvara hela skillnaden mellan marknadspris (jämförelsepris)och normpris. Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelseprissom skall utgä i pristillägg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningarna mellanparterna. Nämnden föreslår attpristillägg utgår i princip avskillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Jämförelsepriset utgören sammanvägning av priser för hela landet förresp normoris-grupp. Underlaget förjämförelsepris skall normalt utgörasav avräkningspriserna för de kvantiteter som sålts till minst lägstapris. I enlighet med statsmakternas beslut (prop 1979/80:169)skall pristillägg löpande utgå endast för de kvantiteter som sålts till minsl lägstapris. Frågan om prisstödför sådant överskott som kan föreligga inom den totala normkvanliteten liksom i fråga om fiskslag utan normkvantitet får tas upp vid överläggningarna mellan parterna efter reglenngsårets utgång. 8.4 Särskilda medel_för överskott I normprissystemet ges stödet till fisket genom fastställandetav normpriser och normkvantiteter. De kvantiteter som inte kan säljas till minst lägstaprisskall övertas av Svensk fisk till ett av föreningen fastställtöverskottspris. Nivån för detta avgörs ytterst 1980/81:198 27 av de medel som Svensk fisk disponerar för denna verksamhet, dvs i första hand de marknadsintäkter som inflyter från försäljningen av till föreningen överlämnade kvantiteter.Hed hänsyn till att överskottspriset, när föreningens koslnader för transport etc fråndragits, sannolikt blir ganska lågt,föreslär nämnden att Svensk fisk får disponera ytterligare för detta ändamål. .5 Särskilda_stödåtgärder Enligt statsmakternas beslut skall prisregleringen enligt normprissystemeti princip omfatta viktigare slag av saltvattcnsfisk som förs i land i och säljs till svensk förslahandsmollagareför konsumtioosändamäl.Jordbruksnämndens förslag till normpriser omfattar samtliga fiskslagutom makrill som f n är minimiprisreglerad samt därutöver kokräka. Det innebäratt, förutom fisk som av svenska fiskare direktlandasutomlands, även sötvallensfisk och olika slag av makrill, ligger utanför systemet. Nämndenföreslår att nuvarande stöd för dessa fiskslag i form av särskilt pristilläggfär utgå även från . De pristillägg som gälldeden bör därvid räknas upp med 70?i. För makrill förutsätts att Svensk fisk skall kunna fastställa lägsta- och överskottspriser. De särskilda reqler som tijlämpats för övertagandeav s k ringnotsmakrill bör likaledes gälla. Enligt nu gällandeprisreglering tillämpas vid sidan av minimi- och garanliprissystemetoch utöver de särskilda pristilläggenolika former av stöd, nämligen prisutjämningsbidrag för frysta fiskfiléer,regionalt fraktstöd på ostkusten samt ett särskilt stöd till råräka. Vad först gäller stödet till råräka, som perden utgick med per kg, har nämnden vid utformningen av sitt förslaqtill normpris för kokräka tagit hänsyntill detta stöd. Således har till det enligt ovan nämndaprincipen uträknade normpriset för kok-räkalagts per kg. I det föreslagnanormpriset för kokräka ingårsåledes även stödetför råräka. Vad gäller de två övriga stödformerna - prisutjämningsbidrag för djupfrysta torskfiléer och regionalt fraktstöd på ostkusten -är normprissystemet så utformat att dessa stödformer ersätts av pristilläggen. Någotsärskilt belopp skulle således inte behövsanslås för dessa stödåtgärder. Nämnden är medveten om att i normprissystemet problem kanuppstå under igångsätlningsskedet,som inte kunnat förutses vid överläggningarna.För att systemet inte skall drabbasav oförutsedda svårigheter synes det ändamålsenligt att Svensk fisk vid behovoch efter bemyndigande av jordbruksnämndenskall kunna genomföra tillfälliga stödåtgärder. Svensk fisk börför fortsatta pristillägg för sötvattensfisk och makrill samt för eventuella övrigastödåtgärder under första halv året1981 få disponera högst en milj kr. Prop.1980/81:198 28 Mot bakgrund av den av jordbruksnämnden gjorda marknadsbedömningen (se avsnitt 5) och de av nämnden föreslagnanormpriserna och norm-kvantiteterna kan kostnaderna för pristilläggenunder beräknasuppgå till ca . Härtill kommer de medel som föresläs ställas till förfogandeför Svensk fisk för att slödjaöverskottspriserna - -och för särskilda stödåtgärder - en milj kr - samt vidarekostnader för Svensk fisks administration m m -2,. Den sammanlagda koslnaden förprisregleringsverksamheten beräknas sålundatill ca . Nämnden föreslår attkostnaderna för Svensk fisks administration m m 1huvudsak får täckas ganom de ränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunklurutjämninnsfcnden. 1 den män dessa medel inle räcker till bör erforderligt medelsbehov täckas genom uttag ur fonden. Som framgår av avsnitt6 beräknas med nuvarande storlek av prisregleringsavgiftenintäkterna uppgå lill ca per halvår medan ränteintäkterna påmedel innestående i prisregleringskassan beräknas till per halvår. Hot bakgrund häravföreslår nämnden atl prisreqleringsavgiflen på fisk höjsmed till i°i! eller motsvsrande belopp i öreper kg från oen . Intäkterna skulle härmedöka med till för . Föratl bestrida de beräknade kostnaderna för prisregleringen bör dessutom kunna disponeras från pr;'s-reqleringskassan för fisk och tvåmilj kr från Svensk fisks konjunktur-utjämningsfona. Finansieringen av pristilläggen och de meoel son föreslås tillförasSvensk fisk för olika stödåtgärder, o v s sammanlagt , skulle därmed ske påföljande sätt: Räntor till prisregleringskassan 2,5 " Medel ur prisregleringskassan 6,0 " Medel ur konjunkturutjämnings fonden 2,0 ' I den mån de medelsom på angivet sätt kommer att ståtill föreningens förfogande föratt täcka kostnaderna för prisregleringen - 30juni 1981 inte räcker lill bör föreningen få ta i anspråkmedel ur konjunkturutjämningsfonden intill högst en fjärdedelav fondens behållning. Nämnden börfå medge att mer än en fjärdedelförbrukas. I likhet med vad som redangäller bör fondens behållninginle ulan regeringens särskilda medgi-vande få understiga . Prop.1980/81:198 29 Under hänvisningtill vad som anförts anhåller nämndenatt få handlägga prisregleringen på fisk underförsta i enlighet med vad ovan föreslagits. Detta innebär således att normprissystemet skall börja tillämpasfr o m . Nämnden anhåller vidare om att regeringen fastställer de av nämndenföreslagna normpriserna och normkvantitelerna. Mot bakgrund av det av nämnden redovisade behovet av inkomstförstärkning av regleringsmedel i sambandmed införandel av normprissystemet föreslås en höjning av prisregleringsavgiften frän vilket kan beräknas medföraen inkomstförstärkning av ca per år.Prisregleringsavgift pä svenskfångad och importerad fisk bör således få uttas med i princip högst av inköpspriseteller importvärdet eller till belopp som i stortsett svarar mot procentavgiften. Nämnden anhåller om bemyndigande att pä de grunder som ovan föreslagits besluta om att utbetala medel ur prisregleringskassan för fisk samt medge att högst tvåmilj kr ur Svensk fisks konjunktur-utjämningsfondfår användas för alt bestrida kostnaderna för fisk-prisreqleringen under första halvåret1981. Nämnden bör även få meddela närmarebestämmelser om pristilläggen och hur utbetalning av pristilläggen skall ske. Prisregleringen under regleringsäret 1981/82 överläggningar rörandeprisregleringen oé fisk för regleringsäret 1981/82 bords normalt ha inletts och vara avslutade före februari månadsutgång. Överläggningarna skulle sålunda inledas om ca tvä månader. Emellertid skulle då föreliggamycket litet nytt statistiskt material i förhållande till de nu avslutade överläggningarna.Något nytt inkomstmaterial skulle sälunda knappast föreligga.Statistiska centralbyråns deklaralionsunder-sökningar belräffandeyrkesfiskarnas inkomster avseende inkomståret1979 torde enligt vad nämnden inhämtat frånSCB sannolikt inte publiceras förrän tidigast . En av nämndenoch SFR gemensamt planerad lönsamhetsundersökning avseende torde inte kunna redovisas förrän tidigast iapril månad 1981. Tillräckliga erfarenheter av tillämpningen av normprissystemet kan ej heller föreligga redan i börjanav 1981. Mot bakgrund häravsynes det mest ändamålsenligt att avvakta med överläggningarna avseende normpriser, normkvantiteter och dyliglunder /82 till . Nämnden skulle då medutgångspunkt i de principer som gäller förförsta inkomma med förslag till normpriser och normkvantiteter m m samt till finansieringav regleringen för det kommande regleringsåret. Det skulle dåerfordras att regeringen bemyndigas besluta i fråga om prisregleringen pä fisk för regleringsåret1981/82. 1980/81:198 30 Detta ärende har, på föredragningav avdelningsdirektören , avgjorts avgeneraldirektören och ledamöterna . Därvid har även avdelningschefen närvarit. Mot nämndensbeslut reserverade sig Icriamnten (se bilaga é). 1980/81:198 31 Dnr 301-112/81 KlD Statens jordbruksnämndmed förslag till reglering av priserna pä fisk m m under /82 Regeringen har i beslut uppdragit åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med Fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under /82. Förslagetskulle utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjerna förfiskeripolitiken och riktlinjerna for prisregleringen på fisk saml med beaktande av det förslag som framlagts av arbetsgruppen för prisreglering påfisk m m. Enligt uppdraget borde nämndenäven avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassanför fisk för att bestrida kostnader för utsättning avlaxfisk och ål. Regeringen har dessulom genombeslut till jordbruksnämndenöverlämnat en skrivelse från Sverigesfiskares riksföround angående räntanpä fiskerilånen för behandlingi samband med de pågående överläggningarna. har nuöverlagt med Fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk - . Överläggningarnahar lett till en uppgörelse och i samförstånd meddelegationerna lägger nämnden fram följandeförslag till stödåtgärder inom fisket för nämnda perioden. Vid utformningen av sitt förslag har nämnden och delegationerna som utgångspunkt haft de allmänna fiskeripolitiska mål somriksdagen fastställt (prop 1977/78:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272). Dess3 omfattar ell inkomslmål, ett konsumentpolitiskt mäl, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och elt regionalpolitiskt mål. Inkomstmålet innebär enligt riksdagsbeslutet atl med statliga insatserskall eftersträvas sådana villkor för fisket atl de som ar sysselsattai ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbara grupper likvärdigekonomisk och social standard. Inkomstmåletinnebär emellertid inle någon inkomstgaranti för enskilda fiskare eller fiskeföretag. Det konsumentpolitiska mälet innebär att konsumenterna bör ha tillgångtill fisk av god kvalitet till rimliga priser. 1980/81:198 32 Produktionsmåletinnebär att inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna en lönsam och stabil avsättning skall vara avgörande för fångstens omfattning. Fiskets inriktning skall så längt som möjligt anpassas till efterfrågan på fisk inomlandet sä att ood balans uppnås mellan tillgängoch efterfrågan. Vad gäller effektivitetskravet förutsätterpropositionen att fiskerinäringenarbetar sä effektivt och rationellt som möjligt. Endast genom en fortlöpande effektivisering av näringen ärdet möjligt att förena inkomstmåletmed de krav som konsumenterna och samhällelkan ställa. Vad slutligen gällerdet regionalpolitiska målet påpekas att vid avvägningen av fiskets omfattning ochinriktning hänsyn också måste tas tillkravet pä sysselsättning inom fisket i de kust- och skärgårdsområden där fisket harstor regionalpolitisk betydelse. Genom etl lämpligtutformat statligt stöd bör den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunna få rimliga möjlighetertill arbete i sin hemort. Kostnaderna förregleringen blir beroende på föreslagna normpriser och bedömningen av marknadsutvecklingen. harvidare enligt sina direktiv utgått frän all den tekniska utformningen av prisregleringen pä fisk regleringsåret1981/82 skall ske i enlighet med dt grunder som godkänts av statsmalövrigl närmareredovisats av arbetsgruppen för normprissystemetslekniska utformning (DsJo 1979:14). Med hänsyn bl a till att normprissystemetinte prövats i praktiken är det inte möjligtatt förutse alla de problem som kan uppstå. Nämnden ochdelegationerna har därför utgått från alt det förslag som framläggs fär ses somett försök som inte behöver vara bindande för framtiden. I riksdagsbeslutet om nya riktlinjer för fiskeripolitiken finns som nämnts ett inkomstmålför fisket. Innebörden av detta niålär att man med slatliga insatserskall eftersträva sådana villkor för fisket att de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiskekan uppnå en med jämförbaragrupper likvärdig ekonomisk och social standard. För bedömning av inkomstläget har vid överläggningarnabeaktats dels deklarationsundersökningar omfiskares inkomster, dels speciella lönsamhetsundersökningar förfiskelag. Tyngdpunkten i inkomstmaterialet har vid de nu avslutade överläggningarnalegat vid deklaratignsunder-sökningar. Några precisa jämförelser mellan fiskares inkomster och inkomsterna forandra yrkesgrupper har dock inte kunnat göraseftersom tillgänglig inkomststatistik endast geren grov bild av inkomslerna inom fisket. Vidare är jämförelser med inkomster för andra företagargrupper eller anställda svåraatt göra. De deklarerade inkomsterna inom fisket efter är 1975 har enligt nämndens uppfattning i allmänhetutvecklats gynnsamt. För är 1979 har dock inkomstökningenstagnerat och för vissa fiskare redovisas en vissnedgång i inkomsterna. 1 stort sett hardock fiskets inkomster varit desamma som . Priserna harvisserligen sjunkit frän den höga nivånunder 1978 men detta har kompenserats genom ökadefångster. I vilken grad fångstansträngningarnadärvid ökat kan inte statistiskt verifieras. Prop.1980/81:198 33 Allt inkomstmaterial visar att inkomstspridningen blandfiskarna är betydande såväl inom sommellan kuststräckorna. Som exempel kan nämnas att den taxerade nettointäkten av fiske församtliga kategorier fiskare för "södra"ostkusten vid den nedre kvartilen' var och vid den övre' . Motsvarande siffror för län var 37 OOD kr resp . Nämnda olikheter kan förklaras av skillnader i bl a fiskets struktur. Trålfisket svarar för den helt dominerande delen (ca 70-80?ö) av fångsternaav de fiskslag som ingär i den nuvarande prisregleringen.Av hela fiskarkären i saltsjöfisket utgjorde år1979 trålfiskarna dock mindre än hälften (ca 4Dfi).Den grova bild som inkomstmaterialet ger tyder enligt nämndens uppfattning på att trålfiskarnas inkomster nivåmässigt hävdar sig i förhållande till andra jämförbara gruppers. Inom fisketredovisas i regel de högsta inkomsterna av trålfiskare. Äveninom trålfisket förekommer emellertid betydande inkomstskillnader. Prognos förfångster och avsättning 1981/82 genomföri samråd med jordbruksnämnden och i samarbete med en fortlöpandeplanering av fiskets omfattning och inriktning pä kortare och . Senast framlagda planavser det förväntade fångst- och avsättningsulrymmel /82. Fångstutrymmesproqnosen utgär dels frånFörutsebara biologiska faktorer, delsfrån fångslkvoter som svenskt fiske förväntas komma att bli tillförsäkrat. För sill/strömming förväntas det reella fångstutrymmet1981/62 uppgå till ca 120 OOD ton. Osäkerheten i prognosen är dock stor eftersom överenskommelseännu ej nåtts mellan och EG avseende bl a fördelningen av fångsternai och . Fångstutlagetav sill var enligt preliminära uppgifter , varav inemot fångades i . Ett ökatfångstuttag förutses för1981/82 i , medan fångstuttageti och förutsesminska kraftigt. Fångstutrymmet för torsk förutsesför /82 ökatill ca . Jämförl med fångsten är 1980 innebärdetta en ökning med ca . Liksom förhållandet är belräffandesill, kommer huvuddelen av fångsten avtorsk att tas i . Fångstkvoten ivästerhaven 1981/82 uppgår enligt planen endast till ca 9 000 ton.Utvecklingen efter 1981/82 anses komma att medföra minskade torskfångster i . För övriga arter förutses endast mindre ändringar 1980 till 1981/62. Ett undantag ulgör dock ål där kustfångslerna förutses minska med eller med ca 20?. När det gäller avsättningsulrymmelför sill/strömming bedömsatl ungefär samma kvantitet bör kunna avsättas1961/82 som under närmast föregående år, d v s ca . I planen understryks dockatt de antaganden som ligger till grund förprognosen lätt kan förändras. Utrymmet för avsättning inom landet av torskfisk, dvs förutom'torsk ävenkolja, kummel, gråsej m fl närbesläktade arter,förutses vara 1) Nedre .fjärdedelens högstainkomst 2) Övre fjärdedelens lägstainkomst 3 1980/81. 1980/81:198 34 uppåt 1961/82. I prognosenhar hänsyn tagits till att ganskaomfattande investeringar i torskberedningsindustrin har skett, vilket förutses innebäraatt ytterligare 7 ä torskråvara kommer att bearbetas till frysta filéer jämfört med lidigare är.lill följd av att flera betydelsefulla fiskerinationerförlorat traditionella fiskevatten pä grund av att exklusiva fiskezoner har upprättats, görsvidare i fiskeplanen bedömningen att förutom pähemmamarknaden stora kvantiteter hel torsk börkunna avsättas pä exportmarknaden. I normprissystemet bestämspristilläggen och därmed huvuddelen av kostnaderna för prisregleringen av skillnaden mellan normpris och marknadspris(avräkningspris). Vid en uppskattning avkostnaderna för norniprisregleringen under ettregleringsår är sälunda bedömningar av marknadspriserna väsentliga. Storleken av prislilläggsberättigadekvantiteter är också av stor betydelse för regleringskostnaderna. Sillpriserna påverkadesi slutet av framför allt avden bristsituation som uppstod utomlands i och med att fisket i först starktbegränsades och sedan i det närmaste upphörde.De höga sillpriserna tillsammans medbrist på sill medförde att konsumtionen i delvis inriktades mot andra fiskslag. Dennakunsomtions-utveckling, som delvis fortfarande pågår, har i sin lur medfört fallande silipriser. tn annan orsak till prisnedgången påsill är att har exporterat mycket betydanoekvantiteter sill lill . Genom att övertvå tredjedelar av den svenska sillfångsten exporteras, bestämmer den internationella marknaden i hög grad priserna till svenska fiskare. Marknadsbilden våren1981 för sill är osäker. ärlåga och någon prishöjning kan knappast förväntasinnevarande budgetår. Man räknar emellertid med atl marknacslägetkommer atl förbättras /62 och att marknadspriserna sannolikt kommer att vara högre än genomsnittet förår 1980. Ett betydande fiske i av sill och/ eller ökad exportfrän skulle dock sannolikt medföra lägre marknads priser än de prognostiserade. Ävenpriserna på torsk ökade . Torskprisernaär beroende av bl a priserna för frysta torskfiléerpå den internationella marknaden. Härvid har USA-marknaden stor belydelse for prisbildningen.Liksom för sill har tillgången pätorsk minskat i och . Dennabristsituation har pressat priserna uppåtmen har det kanadensiska torskfisket ökat och förser numera med en betydandedel av dess behov.