prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Sedan köpeavtalen för fastighetsförvärven nu tecknats ochstorleken av reverslänen kan överblickas beräknas räntekostnaderna /82 således 130 milj. kr. Till skillnad frän vad som var fallet ianslagsframställningen för budgetåret1980/81 begärs för /82 inga särskilda medel för amorteringar av lån. Bidragsbeloppet har beräknatsefter bokföringsmässiga principer och del har förutsatts att frigjordaavskrivningsmedel om 161 milj. kr. även skall disponeras för amorteringav befinlliga lån. Det sammanlagda behovel av driftbidrag uppgårsålunda enligl sfiftelsen fill 2 125 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 15 157 Ägartillskott för investeringar. För budgetåret1980/81 anvisades inga medel för anordnande av nya platser. Ett uppdämt behovav platsutbyggnad föreligger enligtstiftelsen därför för /82. Enligt AMS bedömning finns del behov av 1000 nya platser förskyddat arbete utöver beräknat högre kapacitetsutnyttjande. Väsentligainvesteringar erfordras för att genomföraarbetsmiljöförbättringar, utveckling inom det produktionstekniska området samt för det ökadekapacitetsutnytljandet. Ett flertal av de övertagna verkstäderna har enarbetsmiljö som ej motsvarar nufida krav ochanspråk. Ej heller fyller de kraven på tillgänghghet för personer med nedsattfunktionsförmåga. Det sistnämnda gäller i synnerhet de 45 tidigare industriella beredskapsarbetena.Av de 1000 nya platser som AMS föreslagit skall, enligt överenskommelser medlänsarbetsnämnderna, 535 platserinrättas i helt nya verkstäder och 465 i ersättningsverkstäder samttill- och ombyggda verkstäder. Av platserna i de nya verkstäderna skall 330 platser inrättas i verkstäderlokaliserade lill kommuner som helt saknar resurser för skyddat arbete. De totala investeringsulgifterna för de nyaplatserna beräknas uppgå fill 397milj. varav 305,5 milj. kr. avser fastigheter och 91,5 milj. kr. maskiner och inventarier. Samhällsföretag kommer att hamöjlighet atl finansiera av investeringsutgifterna för fastigheter,dvs 183,3 milj. kr. genom extern upplåning,varefter återstår ett yllerligare finansieringsbehov om 213,7 milj. kr. I detta belopp ingår 40 milj. kr. som avserersättnings- och ombyggnadsinvesteringarför vilka särskilda medel krävs. De avskrivningsmedel, som frigörs genom att i rörelseresultatet ochdriftbidraget inräknats kalkylmässiga avskrivningar, erfordras i sin helhetför dels amorteringar av befintliga lån till tidigare huvudmän med 85 milj.kr., dels för direkta reinvesteringar för alt ersätta eller bygga om nedslitnalokaler. För att möjliggöra ell bättre kapacitetsutnyttjande - utanökning av antalet platser - och för anpassningav arbetsmiljön till olika handikappgruppers förutsättningar och behov, krävs således ett särskilt tillskott avinvesteringsmedel med ovan nämnda 40milj. Samhällsföretag vill understryka alt flera av företagsgruppens ca 370 verkstäder har ell slarkleftersatt underhäll på grund av otillräckligareinvesteringar och förbättringar av arbetmiljön under de sista årenföre huvudmannaskapsreformen. Stiftelsen åberopar också i delta sammanhangprop. 1978/79:139 där det anges atlreinvesteringar först skall kunna ske helt med i rörelsen genererade avskrivningsmedel och ettrörelseöverskolt. bör således kompletterandemedel för reinvesteringar täckas genom medel för nyinvesteringar. Stiftelsen hemställer således om investeringsmedelmed totall 213,7 milj. kr. För attundvika tveksamhet i fråga om skattskyldighet menar stiftelsen atl dessa medel bör anvisas i form av ägar- ellerkapitaltillskott i stället för i form av bidrag. En sådan rubriceringskulle också innebära en riktigare 1980/81:100 Bilaga 15 158 förmögenhetsredovisningi framtida balansräkningar eftersom fastighetsvärdena inte skulle behöva skrivas ned med belopp motsvarande erhållna bidrag. Övrigt.Samhällsföretag har under förberedelsearbetet för den nya organisationen träffat uppgörelser om bidrag tillenskilda huvudmän, som vid femverkstäder med sammanlagt ca 330 anställda även fortsättningsvis kommer att bedriva skyddat arbete utanförSamhällsföretagsgruppen. Vidare har Samhällsföretag och de regionalaföretagen tillsammans med företrädareför vissa av de regionala utvecklingsfonderna arbetat med övertagandet av det regionalpolitiska stödet tillhemarbete. Samhällsföretag har iskrivelser till regeringen anmält de svårigheter som uppkommit vid avgränsningen av vilka hemarbetare som skallerbjudas anställning och också föreslagit att vissa delar av den tidigarestödformen till regionalpolitiskt motiverat hemarbete behålls. I enlighet medregeringens beslut har därför berörda regionala sfiftelser träffatöverenskommelser med utvecklingsfonderna om att vissa av dessahemarbetare får fortsätta att arbeta medstöd som Samhällsföretag ställt till de regionala utvecklingsfondemas förfogande. Detla i avvaktan på attstatsmakterna på nytt kan ta ställning i frågan. för skyddat arbete hargenomfört sitt första verksamhetsår.Samhällets kostnader för driften av de skyddade verkstäderna kan tyckas varastora. Jag anser dock att den ekonomiska satsningen på Samhällsföretag är riktig, både frånhandikappolitiska och samhällsekonomiskautgångspunkter. Det hindrar inte att jag finner det angeläget alt noggrant följa kostnadsutvecklingeninom organisafionen. Detta särskilt med hänsyn till det begränsadesamhällsekonomiska utrymme som kommeratt finnas . Alla möjligheter fill kostnadsbesparingar måstetas tillvara. Jag är medveten om att organisationen måste ges tid att finna former och trimma organisationeninnan ingående bedömningar om denframfida utvecklingen är meningsfulla. Trots detla anser jag alt enbegränsad översyn av verksamheten inom organisationen bör göras . Särskilt bör del praktiska utfallet avhuvudmannaskapsreformen nu kunnautvärderas. Jag avser att återkomma fill regeringen om detta i annatsammanhang. Mot bakgrund bl. a. av den debatt som förts omSamhällsföretag finner jag detangeläget att påpeka att platserna i skyddat arbete disponeras avarbetsförmedlingen. Samhällsföretag har alt ordna sysselsättning till den somanvisas arbete. I vissa fall måsle dock verkstäderna ges möjlighet att påverkaurvalet. Man kan t. ex. på en verkstad vilja undvika att en alltför stor del av arbetsstyrkan utgörs av personer medsamma slags handikapp, eftersom detta kan medföra svårigheter att geindividerna lämpliga upp- 1980/81:100 Bilaga 15 159 gifter.I fråga om vissa grupper - i.ex. missbruksproblemaliker - kan de handikappadesjälva få ökade svårigheter om mänga arbetstagare har samma problem. 1 vissafall kan del ocksä vara svart all la fram meningsfulla arbeten ål de anvisadeom verkstäderna inte ges en viss valmöjlighet vid rekryteringen. 1 detla sammanhang kan jag medtillfredsställelse konstatera atlSamhällsföretag tillsammans med AMS och de fackliga organisationerna startaten undersökning kring rekryteringsfrågorna. Undersökningen avser verksamhet såväl hos lidigare huvudmän sominom . Vid vissa verksläder, särskilt i skogslänen, finnsi dag anställda som inle i förstahand fält arbetet pä grund av handikapp. Detla sammanhänger med atl Samhällsföretag, förutom de skyddadeverkstäderna, också övertog de s. k.industriella beredskapsarbetena som AMS lidigare drev för alt i första hand sysselsätta arbetslösa. På grund av relativtlåg personalomsättning, olämplig produktion och dåliga lokaler måste manräkna med en övergångstid innan dessaverksläder helt kan omvandlas tillverkstäder för skyddat arbele. Föralt påskynda denna utveckling föreslår jag alt investeringsmedel anvisas lill stiftelsen. Jagåterkommer fill denna fräga i det följande. Som dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet framförde i prop. 1977/78: 30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabiliteringgäller inom Samhällsföretagsgruppenatl verkstäderna skall ge arbele åt dem som på grund av fysiskt,psykiskt eller socialt handikapp inle kan få eller behålla elt arbele på denreguljära arbetsmarknaden. har ca I % av de anställdalämnat de skyddade verkstäderna ochgäll ut lill den reguljäraarbetsmarknaden. Samhällsföretag ochAMS samarbetar nu för atl försöka fä till stånd en ökad ulplacering avarbetstagare från skyddad sysselsättning. Som elt led i dessa strävandenstartas samrådsgrupper vid verkstäderna. Man prövar ocksä nya former förintroduktion och en form av omvänd provanställning. Det senare innebär alt den handikappade har rätt lill återanställning inom Samhällsföretag som vederbörande prövar anställning hos förelagpå den reguljära arbetsmarknaden. Del finns som jag ser del många olika faktorer sompåverkar möjlighelerna lill övergänglill annal arbele, bl. a. denenskildes attityder och motivation,men också framför allt den akluella arbetsmarknadssituationen. Arbetsförmedlingarnahar del primära ansvarel för atl bevaka möjligheterna till annal arbele. Samhällsförelags verksläderskall inte själva fungera som arbetsförmedlingar,men väl ge de anställda ökat självförtroende, större yrkeskunnande och därmedockså ökad motivation för alt la annal arbete. Det klart uttalade målet atl bereda fler gravt handikappade anställninghos Samhällsföretag kan dock innebära ökade svårigheier lill övergång till annat arbete. har vid behandlingen avprop. 1977/78:30 lagt fast vissa 1980/81:100 Bilaga15 160 grundläggandeprinciper för sliflelseorganisalionen. En är att man skall hållamarknadsmässiga priser. Samhällsföretag får inte genom en orealistiskprissättning konkurrera med andra tillverkare. Givetvis måsle svårigheteruppstå alt sälla priser när man inle kan relatera priset lill de verkligakostnaderna. Samhällsförelags samarbete med näringslivets organisationersyftar fill att utveckla modeller för all beräkna priser baserade päkostnaderna i industrin. Jag finner samarbetet med näringslivets organisationervärdefullt eftersom det bl. a. bidrar till att skapa ökad förståelse för deföretagsekonomiska mål som gäller för den inom Samhällsföretag bedrivnaverksamheten. Den cenirala stiftelsen - -bildades för att samordna och ha tillsynöver de regionala stiftelsernas verksamhet. Den fastlagda dimensioneringen -120 befattningshavare - bedöms vara tillräcklig även under de närmastebudgetåren. Den regionala organisationen beräknas under budgetåret1981/82 omfatta ca 29400 anställda fördelade pä 367 verkstäder och 24regionala huvudkontor. Antalet anställda vid huvudkontoren beräknas rymmasinom den tidigare fastställda ramen I 035. Antalet platser för skyddat arbele uppgår till 21800.AMS har i sin anslagsframställning för /82 föreslagil enulbyggnad med 1000 nya platser. Styrelsen har vid behovsberäkningen tagithänsyn lill möjlighelerna atl genom andra arbelsmarknadspolitiska åtgärder ochetl bättre utnyttjande av befintliga skyddade platser ge arbele ål fler arbetshandikappade.De av AMS föreslagna I 000 nya platserna anser stiftelsen vara ett nödvändigttillskott för atl bereda arbete ål handikappade som inle kan få arbete på annatsätt. Detla tillskott bedöms nödvändigl även om man uppnår elt bättreutnyttjande av befinlliga platser. För egen del vill jag erinra om att statensförhandlingsnämnds överenskommelser med de tidigare huvudmännen har medförtatt ca 800 nya platser har tillkommit. Dessa las successivt i bruk. Vidareställdes medel lill stiftelsens förfogande för nybyggnation av ylterligare 450platser . Sammanlagt har alltså ca I 250 nya platser tillförtsstiftelseorganisationen sedan starten den . Jag kommer dessutomalt längre fram föreslå alt stiftelsen tillförsäkras invesleringsmedel för atlkunna ta emot ytterligare ell stort anlal arbetstagare i befinlliga verksläder.Med hänsyn till möjligheterna alt ta emot fler arbetstagare vid befinlligaverkstäder och det relativt slora plalstillskolt som redan tillkommit kan jaginte biträda AMS och Samhällsförelags förslag om utbyggnad under budgetåret1981/82. Regeringen bör dock ha möjlighet att öka antalet platser om särskildaskäl härtill uppkommer. Jag förordar att regeringen utverkar riksdagensbemyndigande härtill. beslut om en ny organisation för skyddatarbete omfattade även vissa delar av den i skogslänens glesbygder bedrivnaverksamheten med regionalpolitiskt motiverat hemarbete. För delta var lidigarede regio- Prop.1980/81:100 Bilaga 15 161 nalautvecklingsfonderna huvudmän och statens industriverk tillsynsmyndighet. beslut innebar atl flertalet avde hemarbetare som sysselsattes idenna stödform skulle erbjudas anställning hos Samhällsföretag. Sådana former av hemarbete som inte bordeövertas av de regionala sfiftelsema främst hemarbete som ulförs av egna företagare med anställda - skulle stödjas enligt reglerna om stöd lillföretag i glesbygder (prop. 1978/79:112,AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). konstaterade fidigt alt del inte var praktisktmöjligt all la över ansvarel för glesbygdshemarbetetvid den nya organisationens slart . Överenskommelserträffades därför med de regionala utvecklingsfonderna om att dessa som fidigare, med medel frånstiflelseorganisafionen, skulle svaraför hemarbetet även . Överenskommelserna hardärefter förlängts. 1 en rapporttill har stiftelsen redovisat att antalet hemarbelande inom delregionalpolitiska stödet utgjorde990 personer, varav drygt 300 deltidssysselsatta. Inle fullt 200 personer var aktuella för ettanställningserbjudande hos sliflelseorganisalionen. Den avgränsning av anslällningserbjudandena som sfiftelsen har gjort innebär att företagsgruppen beräknas ta handom betydligt färre hemarbetare än som tidigare hade förutsatts. Stiftelsenmenar atl de hem-arbetande som driver egen rörelse och har fält glesbygdsstöd iform av engängsbidrag till utrustning i regel klarar sig ulan fortsall slödfrän samhället. Däremot anser man det nödvändigt alt pröva en form förfortsalt glesbygdsstöd till företag som uppbär merkoslnadsbidrag för sina hemarbetare. har i anledning av prop.1979/80:100 tagit upp det här nämnda problemet och konstaterar följande (AU1979/80:23). Regeringen bör i 1981års budgetproposition eller i annan lämplig form för redovisa sinaöverväganden om formerna för ell fortsatt stöd till hemarbete. Vid beräkningar gjorda av Samhällsföretag underhösten 1980 har det visat sig atlantalet berörda personer nu har reducerats lill ca 300. har endasica 60 personer erhållit anställning hos sliflelseorganisalionen. Dåproblemet har visat sig beröra etl myckel begränsat anlal personer anser jag alt det inle finnsanledning alt föreslå nya former förstöd till hemarbete. anser jag del viktigt alt man inte äventyrar den enskilda människans försörjning ochföreslär därför all slödel lill hemarbeteäven fortsättningsvis fär utgå via Samhällsförelags driftbidrag. Bidrag bör dock endast ulgå lill dem somSamhällsföretag övertog slödan-svaretför . Stiftelsen bör för ändamålet träffa överenskommelsermed de regionala utvecklingsfonderna. Jag vill vidare, efter samråd med chefen för induslrideparlementet,meddela atl slutlig ställning till den berörda verksamhetsformen kommer attföreläggas . 11 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 162 1 budgetproposition logs medel upp förall temporärt inordna Kulturarvet i i stiflelseorganisafionen. Skäletlill detta var atl Samhällsföretagi sin anslagsframställning för budgetärel 1980/81 hemställt om etl särskilt bidrag för Kulturarvet under niondehuvudtiteln, avsnittet B. Kulturändamål.Stiftelsen motiverade della bl. a. med alt kostnadsläckningen vid Kuhurarvet förutsågs bli väsentligtlägre än för Samhällsförelags övriga verksläder saml all de som nyttjarKulturarvels tjänster i myckel högutsträckning är hembygdsföreningar och museer med små ekonomiskaresurser. Inom pågick vid denna tidpunktell utredningsarbete rörandekonseryeringsverksamhelen vid de statliga museerna m.fl. Även Kulturarvets verksamhet berördes av della arbele.I avvaktan pä förslagföreslogs därför ett temporärt inordnande av Kulturarvet istiftelseorganisationen, dock längst t.o. En arbetsgrupp inom har sedermeralämnat sina förslag i rapporten(1980:02) Vårda! - Museerna och föremålsvården. Då ett eventuellt förslag om Kulturarvets fortsatta verksamhet inle kan väntas träda ikrafl före /82föreslår jag, efter samråd med chefen för , att det temporära inordnandet i Samhällsföretagsgruppen av verksamheten vid Kulturarvet förlängs t.o.m. . Medel av driftbidragel harberäknats härför. I anledning av prop. 1978/79:139 (AU 1978/79:29,rskr 1978/79:293) om bidrag till har riksdagenfastslagit alt finansieringen av den löpande verksamheten inomsliflelseorganisalionen skall ske genominläkter och elt statligt driftbidrag. Driftbidragel skall vara så utformat atldet ger möjlighet lill självfinansiering när det gäller ersältningsinvesteringar.Bidraget skall även täcka verksamhetens förvaltningskostnader. Enschablonleknik fastställdes som innebär atl över ett förslagsanslag skalltilldelas medel beräknade på grundvalav lönesumman för arbetstagare i skyddat arbele. Bidraget skall utgöra en vissprocent av denna lönesumma. Procentsatsen skall fastställas av . beslöt all enprovisorisk modell för driftbidragskulle användas under organisationens uppbyggnad och konsolidering. Provisoriet fick gälla under budgetåren1979/80 och 1980/81. Jag anser tiden nu mogen atl använda delfastlagda finansieringsätlel för driftenav verksamheten. Stiftelsens anslagsframställning är anpassad till ensådan finansieringsteknik. För läckande av underskottet i rörelsen begärs 167,av den beräknade lönesumman eller2125,5 milj.kr. Vid framtagning avunderlaget för procentsatsen har medräknats 373 milj. kr. Utan dessa kostnaderinräknade anges behovet lill 138,av lönesumman. 1980/81:100 Bilaga 15 163 Enligl min mening bör kostnaderna förfastighelsfonden inte ingå i underlagetför beräkningen av bidragsprocenten. Skälet härtill är bl. a. atl delta skulleutgöra elt hinder när del gäller alt korrekt kunna bedöma den verkligakostnadsutvecklingen i framfiden. Jag förordar därför atl en särskildanslagspost tas upp för fastighetsfonden. Del av stiftelsen beräknade rörelseresultatet,fastighelsfonden undantagen, ärsåledes 1752,5 milj. kr. utgörande 138,av lönesumman för de anställda i skyddat arbete. Jag har i stort intetall erinra mot de beräkningar stiftelsengjort i fråga om behovet av driftbidrag. Jag anser dock all man genom effektivitetsförbättringar inomorganisationen bör kunna uppnå ell någotbättre resullal. Jag föreslår därför atl en anslagspost om 1712 milj. kr., eller av lönesumman tasupp för ändamålet för / 82, Samhällsförelagsgruppens hela fastighetsbestånd -såväl egna som förhyrda administreras som tidigare nämnts, av en fill dencentrala stiftelsen knutenfastighetsfond. Kostnaderna beräknas av stiftelsen uppgå fill 373 milj. kr., varav för hyreskostnader 55 milj.kr., kalkylmässiga avskrivningar på egna fastigheter 161 milj. kr., räntor 130milj. och för övriga kostnader 27 milj. kr. De kalkylmässigaavskrivningarna skall även läcka amorteringar lill dels lidigare huvudmän ochdels upptagna banklån för övertagna fasligheler om sammanlagt ca 85milj. Stiftelsen har som avskrivningsunderlag använtelt beräknat åleranskaff-ningsvärdepä det ägda fastighetsbeståndet, nämligen 3 750 milj. kr. Jag anser dock att dekalkylmässiga avskrivningarna hellre bör grundas på fastigheternas ursprungligaanskaffningsvärde vilket medför, atl avskrivningarna stannar på 107milj. Stiftelsen har vidare under posten Övrigakostnader på fasfighelsfonden medtagitmedel lill en brandriskfond. 1 likhet med vad som är brukligt inom statsförvaltningen bör i ställetsliflelseorganisalionen komma in till regeringen med framställning omsärskilda medel för all reparera eller ålerupp-föra byggnad som eventuelltdrabbas av brand. Sliflelseorganisalionen har vidare bildat en särskildorganisation bestående av fem distriktsenheler för alt ta hand om dengemensamma hanteringen av byggnadsfrågor. Samhällsföretag har begärt 3 milj. kr. för dessa kostnader underfastighelsfonden. Jag anser dock alt kostnaderna bör inrymmas under detordinarie driftbidraget, där medelför personal vid den centrala stiftelsen och de regionala huvudkontoren harinräknats. Jag föreslår med hänvisning till vad jag här har anfört all en anslagspost om 302 milj. kr. tas upp för fastighelsfonden för /82. Jag villi sammanhanget framhålla altkapitaltillskott via statsbudgeten lill sliflelseorganisalionen för investeringar och reinvesteringar inte bör ingå iframlida avskrivningsunderlag. Vidare föreslår jag alt Samhällsförelags rätt altlåna medel bör begränsas till 1000 milj. kr., den rörliga krediten hosriksgäldskonloret oräknad. Trots all del imänga fall kan vara motiverat för stiftelsen att köpa fastighe- 1980/81:100 Bilaga15 164 tersom förhyrs, finner jag det naturiigt atl begränsa Samhällsförelagslånerätt. Statsmaklerna måste ha möjlighet all pröva organisationens utgifteri ell längre tidsperspektiv. Stiftelsen redovisar etl behov av investeringsbidrag omsammanlagt 2l3,7milj. kr efter extern upplåning. De totalainvesteringsulgifterna för de begärda 1000 nya platserna beräknas uppgå till397 milj. kr., varav 305.5 milj. kr. avser fasligheler och 91,5 milj. kr. 1 beloppet ingår även 40 milj. kr. för ersättnings- ochombyggnadsinvestcringar. De avskrivningsmedel som frigörs genom atl del irörelseresultat och driftbidragel har inräknats kalkylmässiga avskrivningargår i sin helhet ål för alt täcka amorteringar på befinlliga lån och direktareinvesteringar. För atl möjliggöra anpassning av arbetsmiljön och ett bättrekapacitetsutnyttjande krävs således enligt stiftelsen särskildainvesteringsmedel med 40 milj. kr. Även jag finner de föreslagna investeringarna angelägnaoch föreslår således alt ändamål tilldelas 40 milj. kr.som ägartillskott för /82. Skälet lill all investeringsmedlenbör beviljas i form av ägartillskott är atl delta inle upptas som intäkter iresultaträkningen ulan i stället förs som eget kapital i balansräkningen.Ägartillskott är inle skattepliktig inläkt och någon engångsnedskrivning blirdärior inle erforderlig. Härigenom ges underiag för en riklig värdering istiftelsens balansräkning. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. medge att regeringen vid behov fär besluta om nya platser för skyddat arbete under /82, 2. till driften av verksamheten anslåsmedel motsvarande av lönesumman (inkl. lönebikostnader) för arbetstagarnai skyddat arbele, 3. lill Bidrag till StiftelsenSamhällsföretag för /82 anvisa elt förslagsanslag av 2054000000kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 165 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslaget omfattar ett program. Yrkesinriktadrehabilitering och tvä delprogram.Arbetsmarknadsinstitut och forskning. Det sistnämnda delprogrammet föresläsfr. o. m. /82 blibenämnt Metodutveckling, forskning och utbildning. Utgifterna för delprogrammen bestrids frän ensärskild arbetsmarknadsutbildningsfond.Denna finansieras genom medel som dels anvisas under anslagen B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning och C 5. Bidrag tillyrkesinriktad rehabilitering, dels inflytersom avgifler frän arbetsgivare enligtlagen (1975:335, ändrad senast 1979:658) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. För budgetärel 1981/82beräknas alt utgifterna föryrkesinriktad rehabilitering i huvudsak skall ligga inom en kostnadsram sominte överstiger under anslaget C 5. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering anvisade medel. bestrids kostnader för den utredande, vägledande och arbetsförberedandeverksamhet som skall bedrivas föryrkesoheslämda och arbetshandikappade vid de () somfinns inom arbetsmarknadsverket. Under delprogrammet Metodutveckling, forskning ochutbildning bestrids kostnaderna för verksamhet med metodutveckling, forskningoch personalutbildning inom denyrkesinriktade rehabiliteringen, främst med avseende på praktisk metodutveckling inom arbetsmarknadsverkets område. 1979/80 Utgift 1980/81 Anvisat Beräknad ändring 1981/82 Programmet Yrkesinriktad rehabilitering , forskning och utbildning Förvaltningskostnader - 14 300000 + 1000000 - 2700000 + 600000 AMS har under /80 disponerat 224,1milj. ur arbels-marknadsutbildningsfonden,vilkel är samma belopp som anvisats under anslaget C 6. Bidrag lill yrkesinriktad rehabilitering. Underbudgetåret har 157967000 kr.utnyttjats.