prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — anser inte all de av utredningen åberopade skälen på effektivi tet i det rättsliga förfarandet är lillräckligl slarka för all besvärsräiteninte skall utvidgas lill all omfalla även länsslyrelserna. förordar så lunda att även dessa får besvärsrält. 5.3.4.7------------------------------------------ : Vad gäller de besvärsberättigades krets lillslyrker föreningen alt som en da slalliga myndighel bör ha besvärsrält. 1980/81:92 351 5.3.4.8 :-- finner detegendomligt att som fackmyndighet inte gellsmöjlighel alt föra talan mot beslul i olika prövningsärenden.-- 5.3.4.9 iJönköping: En annan nyhet är ätt ges myckel slora befogenhelerifråga om besvärsrätt. a. får verkel räll att anföra besvär över vissabeslul som fallas av hälsovårdsnämnd. DeUa innebär för hälsovårdsnämndernas delatt ytterligare en myndighet utöver har tillsyn över del avverksamheten. Slyrelsen ifrågasätter om inte länsslyrelsens tillsyn ärtiUfyllesl även i dessa fall. 5.4.1 Kammarrätten i : Ulredningen har föreslagilall talan mol koncessionsnämndens beslul i ärenden om miljöskyddsavgifi skallföras hos kammarrätten (48 § andra stycket). Om ett sådant systemskulle bli infört, anser kammarrätten i likhet med utredningen attdet skulle vara riktigast att göra kammarrätten till besvärsinstans i mål omdessa avgifter. Enligl nu gällande bestämmelser (48 § iredje slyckel)skall lalan mol beslul enligt 40 § miljöskyddslagen om föreläggande och förbudsaml om rättelse på den enskildes bekoslnad föras hos regeringen. Kammarrällenhar lidigare erinrat om alt likartade beslul kan meddelas också med slöd avhälsovårdsstadgan och all talan mol sådana beslul kan fullföljas lillkammarrällen och regeringsrätten. Mål av nu ifrågavarande slag synes varamindre väl ägnade för en politisk prövning av regeringen. Det synes ocksåmycket otillfredsställande all mol likartade ingripanden av länsstyrelsernatalan skall kunna föras skilda vägar beroende pä vilken författning(miljöskyddslagen eller hälsovårdsstadgan) i del särskildafallet vall alt åberopa, ell val som troligen ofta kan vara i viss månslumpartat. För all undanröja nu påtalade olägenheler och i någon månåstadkomma en bällre samordning mellan miljöskyddslagsliftningen ochhälsovårdsstadgan föreslår kammarrällen an beslul enligl 40 § miljöskyddslageni fortsättningen skall överklagas hos kammarrätten i stället för hosregeringen. Av delvis samma skäl som anförts i fråga om beslutenligt 40 § vill kam marrätten ifrågasätta om inte även sådana beslut som koncessionsnämnden med slöd av 41 § kan meddela om förbud och föreskrifler borde överklagas hos kammarrätten och inle hos regeringen. 1980/81:92 352 Belräffande frågan vilka beslul som skall lända lillefterrättelse ulan hinder av all de inte vunnit laga kraft (49 §)viU kammarrätten anföra följande. Enligl nu gällande lydelse av 49 § första slyckel blirkoncessionsnämndens beslul i fråga om tillstånd gällande försl när beslulelvunnii laga kraft, men i beslulel kan förordnas all det skall lända lillefterrättelse . Häri har Ulredningen inte föreslagil någon ändring. I 49 §andra stycket har utredningen däremol föreslagil en ny beslämmelse om attbesked i s. k. anmälningsärende hos skall lända lill efterrättelseomedelbart, om ej annorlunda förordnas. ---------- Enligl kammarrättens mening saknas anledningalt i 49 § behand la koncessionsnämndens lillståndsbeslut och länsslyrelsens motsvarande be slut olika då det gäller frågan när besluten skall lända lill efterrättelse. Visserligen torde del inom förvallningsrätlen vara vanliglall lillståndsbeslut länder till efterrättelse utan hinder av allde inte vunnit laga krafl Gfr 1. ex. byggnadslov), men belräffande nuifrågavarande beslut enligl miljöskyddslagen fär kanske övervägande skäl ansestala för en motsatt regel. Kammarrällen föreslår därför, dock med en visstvekan, all såväl koncessionsnämndens lillståndsbeslut som länsslyrelsensmolsvarande beslul skall bli gällande försl när besluten vunnii laga kraft menatt i varje beslul skall kunna förordnas alt det skall lända lill efterrättelseomedelbart. Emellertidvill kammarrällen i delta sammanhang fäsla uppmärksamhelen på följande. Enförutsättning för ell stadgande om alt ett sådant lillståndsbeslut avkoncessionsnämnden eller skall gälla försl sedan det vunnit lagakrafl måsle vara alt den som vill utnyttja tillståndel med säkerhel kan vetanär beslutet vunnit laga kraft. I annat fall riskerar han påföljder föröverträdelse av lagen. Eftersom de besvärsberältigades krets ofta är stor ochinle sällan svår alt exakt bestämma, torde i sådana fall kungörelsedelgivningav beslutel bli nödvändig. Enligt vad kammarrätten inhämtat tillämpar koncessionsnämndenf. n. regelmässigt ell sådant delgivningsförfarande. Eftersom igångsältningsmedgivande enligl 17 a § endaslskall få lämnas om synnerliga skäl lalar för det och om det är uppenbari altverksamheten kommer all anses tillåtlig, anser kammarrätten att ett sådanlmedgivande, i likhet med vad som vanligen gäller belräffande interimistiskabeslut, i normalfallet bör lända till eflerrätlelse , vare sigmedgivandel lämnats av koncessionsnämnden eller av länsstyrelsen.Beslutsmyndigheten eller, efter besvär, regeringen bör dock kunna förordnaannorlunda. Ulredningen har föreslagil att beslul i fråga som avses i45 § första styckei, dvs. beslut i fråga om påförande av miljöskyddsavgifi, i allmänhel inle skall bli gällande förrän del vunnii laga kraft men att i beslulel skall kunna förord nas alt det skall lända till efterrättelse . finner att det skulle vara olillfredsslällande frånrällssäkerhetssynpunkt om en sådan avgift i något fall skulle kunna las utinnan beslulel om avgiftens påförande vunnii laga kraft. Kammarrätten avstyrkerdärför förslaget härom. 1980/81:92 353 Enligtnu gällande lydelse av 49 § andra slyckel länder sådanl beslut av länsstyrelse som avses i 40 § lill efterrättelse , om ej annorlunda förordnas. Häri har ulredningen inle föreslagil någon ändring. Om emeller tid utredningens förslag lill ändrad lydelse av 40 § skulle bli genom fört, skulle även beslut av och av hälsovårds nämnd om ingripande enligt 40 § bli gällande , om ej annorlunda förordnades. Enligt kammarrättensmening skulle det vara klart olämpligl om en hälso vårdsnämnds beslul av detta slag i allmänhel skulle lända lill efterrättelse . Kammarrätten vill som skäl för denna åsikt åberopa vad kam marrätten fidigare-- anförl om sina erfarenheler av hälsovårdsnämn dernas svårigheter all rätt utforma beslut om ingripanden enligl hälsovårds stadgan. Av principiella skäl och för att om möjligl uppnå samstämmighet med de likartade ingripanden, som hälsovårdsnämnd och länsstyrelse kan be sluta om med slöd av hälsovårdsstadgan, vill kammarrätten föreslå att beslut enligt 40 § miljöskyddslagen, oavsell vilken myndighel som meddelat del, in le skall gälla förrän del vunnii laga krafl, men all vederbörande myndighel skall ha räll alt, om det är påkallat av särskilda skäl, förordna att beslulel skall gälla . En sådan regel skulle också bättre överensstämma med vad som gäller belräffande koncessionsnämndens likartade ingripanden med stöd av 41 §. Remissinstansernaanser i allmänhel all miljöskyddsutredningens förslag i resursdelen ärofillräckliga. Särskill kopplas frågorna om tillsyn och resurser samman.Kritiken är specielll stark när det gäller hälsovårdsnämndernas bristanderesurser. 6.1.1 Justitiekanslern: I minutredningsrapport i BT Kemi-fallet uttalade jag att tillsynsorganensresursbehov måsle uppmärksammas och föranleda någon form av åigärder. Jagkonstaterar därför med lillfredsslällelse all ulredningen undersökt behovet avresursförstärkningar. Huruvida de beräkningar som gjorts är realistiskaundandrar sig mill bedömande. 6.1.2 Riksrevisionsverket:Utredningen föreslår för all tillgodose ett försla-handsbehov attlänsslyrelserna förstärks med 25 tjänster och alt hälsovårdsnämnderna tillförsresurser molsvarande 50 årsarbetskrafter. Ulredningen konstaterar alt dessaberäkningar är osäkra. Till denna osäkerhet bidrar enligt RRVs mening attfrågan om vad som kan anses som en rimlig ambitionsnivå i tillsynen inlenärmare diskuterats. RRV har också tidigare i avsnittet om tillsynen pekat påandra åigärder än resurstillskoll för att åsiadkomma en bällre tillsyn. 23 1980/81. Prop.1980/81:92 3.>4 Mol bakgrund av vad som sagls anser RRV del inte möjliglall nu ta slällning till ulredningens förslag om ökade resurser. Resursbehovetbör enligt RRVs mening prövas inom ramen för den årliga budgetprocessen. 6.1.3 Lanlbruksslyrelsen: Utredningens förslag innebärall tillsynsverksam heten för jordbrukets del flyttas ner på regional och lokal nivå i en slörre omfallning än som hitiniills varil fallet. Lanlbruksstyrelsen anser alt för jordbrukets del är en sådan omfördelning av resurserna en fördel dock under den förutsättningen all det inle kommer all medföra någon prutning på en sakkunnig handläggning och bedömning av jordbruksärenden. Lanlbruksslyrelsen delar i princip utredningens mening attden verksamhet som orsakar miljöförstöring också skall bära de koslnader för prövning och tillsyn som förorsakas.---- 6.1.4------------------------------------------------ Koncessionsnämndenför miljöskydd: har inle möjlighet all bedöma, om del av ulredningen angivna förstahandsbehovetav resursför stärkningar lill , länsslyrelserna och hälsovårdsnämnderna -------- är tillräckligt. Nämnden vill dock framhälla all en myckel belydan de insats krävs för att radikalt förbällra lillsynsverksamhelen oeh alt denna fråga måste ges mycket hög prioritet. 6.1.5-------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Som framgått ställer sig läns styrelsen i allt väsenlligl positiv till ulredningens förslag. Länsstyrelsenanser emellertid besläml alt förslagen varken kan eller bör genomföras innan man gjort en seriös uppskattning av resursbehoven och försäkrat sig om alt dessa kommer all kunna tillgodoses. Del synes föga meningsfulll all stifta ambitiö sa lagar och därvid väcka förhoppningar om stora förbättringar, om man in le ser lill all de myndigheier som skall arbeta enligt de nya besläm melserna får erforderliga resurser. Förslagel innebär---- all handläggningen vidlänsslyrelserna kommer alt kräva belydligl större resurser än , både pånalurvårdsenheten och juridiska enheten. Häremot skall givelvis vägas alllänsstyrelserna enligl förslagel befrias från slora delar av nuvarandetillsynsansvar. Detla lorde emellertid inle komma alt innebära all resurser avnämnvärd omfattning frigörs för handläggningsuppgifter: den tillsyn somhillills bedrivits har, åtminstone vid i Slockholms län, varit avmyckel begränsad omfattning. 6.1.6 i : 1 föreliggandeutredning anges all det aktuella behovel av förstärkningar vid hälsovårdsnämnderna för all klara miljötillsynen uppgår endasl till ca 50 tjänster. Någon mer långsiktig bedöm ning av vilka resursförstärkningar som behövs redovisas inle. Enligl länssly relsens uppfattning måste behovel av resurser på central, regional och kom munal nivå liksom den ovan nämnda organisationsfrågan klarläggas in nan några mer långtgående beslut fattas om ansvarel för tillsynen. Prop.1980/81:92 355 möjligheterna all underlätta tillsynsarbetet genominförande av tekniska hjälpmedel ADB-system etc. klarläggas innan dylikabeslut fattas. vill i detla sammanhang underslryka delutomordentligt slora behov som föreligger av uiökade resurser för miljölillsyninom samhällel i stort.------- Den sammanlagda förstärkningen förlänsstyrelserna totalt med 15 tjänster på lillsynssidan som utredningen föreslårär ytlersl angelägenliksom den föreslagna förstärkningen med 10 tjänster för den utvidgadeprövningsverksamheten vid länsstyrelserna. Det bör understrykas att dessaförstärkningar enbart avser behovel för tillkommande arbetsuppgifter och intekan väntas ge ökade möjligheter att avhjälpa dagens brister. 6.1.7 i län:Oavsett hur fördelningen av tillsynsansvaret kommer all ske, slår del klarlalt myndigheterna lolall sett måsle få betydande resursförstärkningar inommiljöskyddssektorn för alt de redan beslutade miljöpolitiska målen skall kunnaförverkligas. 6.1.8 i län:Ulredningen har synbarligen pä ett otillräckligt säll penetrerat resursbehoveti personal och kunskaper vid landets hälsovårdsnämnder för att dessa skallkunna klara tillsyn av alla de slag av miljöfarlig verksamhei som kan finnasinom kommunen. De 50 tjänster som ulredningen anger som personalförstärkningvid landels hälsovårdsnämnder måste vara hell otillräckligt och de kan knappastfördelas på ett ändamålsenligt sätt. Man borde vid resonemang om förstärkningav lillsynsresurser anlägga samhällsekonomiska perspektiv. Belräffandetillsynen av åtskilliga verksamheler torde del vara betydligt mindre kostsamtför samhällel all förstärka regionala tillsynsorgan för all effektiviseratillsynen lill en av statsmakterna uppställd ambitionsnivå. 6.1.9 i län:Oavsell hur fördelningen av tillsynsansvaret kommer all ske, slår del klarlall myndighelerna totalt sell måste få belydande resursförstärkningar inommiljöskyddsseklorn för all de miljöpolitiska målen skall kunna förverkligas. Belräffande tillsynen kan del med hänsyn till tillgängligaresurser knappasl vara realistiskt alt tänka sig all alla kommuner skaffar signödvändig expertis. Det måsle vara betydligt mindre kostsamt att förstärkalänsstyrelsens naturvårdsenheler för all nå samma mål. 6.1.10 i : Förslagel alt alltillsyn på sikl skall läggas på hälsovårdsnämnderna förefaller vara både irrationellt och kost samt. Redan nu har hälsovårdsnämnderna i länet bristande resurser alt klara de arbetsuppgifter som de är ålagda. För dessa måsle lillsynsverksamhelen om inle betydande personalförslärkning sker bli omöjlig all fullgöra på ett någorlunda tillfredsställande sätt. Del kan inle vara rimligl all inom landets drygl 270 kommuner skaffa fram all den expertis som erfordras för tillsyn av 1980/81:92 356 alla slags miljöfarliga anläggningar.- anser därför all ulredningens övervägande omtillsyn och förstärkning av tiUsynsresurserna måsle sältas in i ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Del lorde med säkerhel förhålla sig så alt delblir belydligl mindre kostsamt för samhället all förstärka länsstyrelsenstillsynsresurser än hälsovårdsnämndernas för all nå uppsatt mål. 6.1.11 i län:Oavsett hur reglerna för miljöskyddsarbetet utformas och hur ansvaret fördelasmellan olika myndigheter är resultatet i högsta grad beroende på vilkaresurser som salsas, i första hand på tillsynsarbelet. Med de blygsammaresursförstärkningar, som ulredningen angivit och som dessulom belräffandehälsovårdsnämnderna är beroende av beslul i respektive kommuner, kanmiljöskyddsarbetet inte fungera pä sådant säll som ulredningen förutsatt.Enligl en gjord uppskattning har behov av förstärkningarenbarl för tillsyn enligt miljöskyddslagen bedömts vara 2 till 3 personer ävenom vissl tillsynsarbete överförs till hälsovårdsnämnderna. Resursbehovet synesdärför behöva övervägas yllerligare. Givetvis bör därvid ambitionsnivånställas i relation lill de resurser som man är beredd att satsa på uppgiften. 6.1.12 : 1 fråga om resursbehov inom länsstyrelserna för dessaärenden vill erinra om all ------------------------------------------------- erhållilregeringens uppdrag att utreda nalurvårdsenheternas organisation och resurser.LON har anledning all i detla utredningsarbete även beakta de förslagmiljöskydddsulredningen framlagt. 6.1.13 kommun: Väsentligaförstärkningar måste lill centralt för samordnande funktioner, riklvärden m. m.Regionall för samordning, tillsyn och förprövning saml lokall för belydliglökande lillsynsuppgifter. 6.1.14 kommun:----- uttalar att pågrund av alt genomförande av utredningsförslaget kommer att medföra ökade kommunalakostnader kan det ej tillstyrkas. 6.1.15 kommun:---- villsammanfallningsvis framhålla vikten av all framlagda förslag genomförs i entakt som resursmässigl kan anpassas lill kommunens ekonomi och tillgång påpersonal. 6.1.16 kommun:----- saknarvisserligen riktigt underlag för att kunna bedöma det av statskontoret framräknade behovet,men vill dock starkt ifrågasätta om denna resurs verkligen är tillräcklig ensunder en övergångsperiod. Kommunen finner utredningens mening riktig atthälsovårdsnämndens tillsynsansvar enligt ML får utbyggas under en femårigövergångstid med hänvisning till nämndernas olika resurser. Prop.1980/81:92 357 del därför lämpligl alt länsslyrelserna får ta hand om en del av nämndernas tillsynsansvar. 6.1.17------------------------------- : Delär måhända möjligl all i viss omfallning med slöd av 43 § ML ålägga den som bedriver denmiljöfarliga verksamheien all bekosta undersökningarna. 6.1.18 Svenska naturskyddsföreningen:Oavsell hur tillsynen organiseras måsle del med skärpa framhållas alltillsynsmyndigheterna måste få väsenlligl slörre resurser än i dag.Tillsynspersonalen måsle också få en ulbildning som svarar mot behovel. redan framhållit torde just tillsyns-organisationens bristanderesurser vara ell av dagens allvarligaste problem i miljöskyddssammanhang. Delär absolut nödvändigt all delta får en snar lösning. De personalförstärkningarutredningen föreslår är självklart mycket välkomna men är enligl föreningensmening helt otillräckliga för alt lösa bristsituationen. För att någon kommunallillsynsorganisalion av värde skall kunna tillkomma erfordras enliglföreningens uppfallning alt slalliga stimulansbidrag ålminsione iinledningsskedet lämnas för avlöning av kommunala tjänstemän förtillsynsverksamheten. 6.1.19 Centralorganisationen /SR:Oavselt hur lillsynsansvaret kommer alt fördelas slår del klart attmyndighelerna tolall sett måsle ges belydande resursförstärkningar för alt demiljöpolitiska målen skall kunna förverkligas. Det av slalskonlorel beräknadebehovel av nya ijänsier innebär en grov underskattning och kan inle accepterassom ett realistiskt menat förslag. Såväl regionala som kommunala myndighetermåsle ges resurser som på ell rimligl säll molsvarar lagstiftningensambitioner. För all undvika alllför slora variationer av tillsynens kvalileloch omfattning mellan olika kommuner bör ell särskill statsbidrag tillskapassom kompenserar kommunerna för deras ökade utgifter i samband med övertagandetav tillsynen. 6.1.20 :--- EnligtLRFs uppfallning har ulredningen inle fulll ut lagit konsekvenserna av sinarekommendationer eftersom ulredningen avstått ifrån all föreslåresurstilldelning lill hälsovårdsnämnderna. Däremot föresläs ökade resursersåväl ål som ål . Dessa ökade resurser föranledesi första hand av ökad ambitionsnivå. LRF vill emellertid påpeka att dennaökade ambitionsnivå bör kunna uppnås inom nuvarande ramar eftersom ulredningensförslag innebär en avservärd avlastning av såväl nalurvärdsverkel som avlänsslyrelserna. 6.1.21 i : som länsstyrelserna bör ha erforderlig personal för"iniiialivverksamhet". Även en myckel liten tilldelning av personal på denna sektor bör kunna göra slora insalser på ell område som i slorl sett lell sig obevakat. Prop.1980/81:92 358 All i en situation där huvudansvaret på tillsynsverksamhet före slagits bli överfört på hälsovårdsnämnderna överlåta ål kommunerna själva an avgöra "om" och i så fall vilka resurser som måste tillförashälsovårds nämnderna är inle ägnat all skapa garantier för alt någon förändring sker till det bättre i praktiken. 6.1.22 Samarbetsgruppen för hälsovårdsfrågor i Torne- ochKalix älvdalar: Ifall detär ulredningens mening all fullfölja intentionerna i framlagt förslag bör hellnaturligt resursbehovet säkerställas. ---------- Det kan även i frägasätlas om ej ettresurstillskott direki via stat liga medel löner borde ulgå lill kommunerna. 6.1.23----------------- Västernorriands och Jämllands länshandelskammare: Handelskam maren har redan---- påtalat behovel av att begränsa resursförstärkning en så myckel som möjligt, eftersom bl. a. koslnaderna för prövning, tillsyn etc. dels lar i anspråk resurser som kan användas för miljöinvesteringar och dels kan onödigtvis fördröja näringslivets beslutsprocess. I sitl remissyttrande pekar på attmiljöskyddsuiredningen överskattat den arbetsbesparing man kan göra genom altverkets roll som tillsynsmyndighet renodlas. Flertalet remissinstanser haremellertid inte något att erinra mol utredningens bedömningar i denna del. 6.2.1 Slalskontoret: Utredningen föreslår, allnaturvårdsverkets resurser skall förstärkas dels genom alt verket befrias fråndispensverksamheten utan att anslagen minskas, dels genom all resurser ställslill förfogande för inrättande av en experlslab för tillsyn. Under förstabudgetåret bör 2 milj. kr. avsällas för della ändamål. Därefter fåromständigheterna visa det yllerligare behovel. Vidare pekar utredningen på allde resurser, som frigörs vid nalurvårdsverkels omgivningshygieniska avdelningnär hälsovårdsinspektörsui-bildningen fr. o. m. /80 överförslill , skulle kunna användas för vidareutbildning av hälsovårdsnämndernastjänstemän i frågor som har alt göra med tillsyn enligl miljöskyddslagen. Statskontoret lillslyrker resursomdisponeringarna enliglförslaget saml resursförstärkningen för första budgetåret men vill samtidigtpeka på, all sedan sin tillkomst genom nya och/eller ändradearbetsuppgifter har ställts inför betydande anpassnings- och ändringsproblemifråga om sin organisatoriska och adminislrativa uppbyggnad. Del är naluriigtatt för en så dynamisk organisation låla göra en mer genomgripandeöversyn av arbets- och organisationsformer. En sådan översyn skulle ge ettbällre underlag för en bedömning av del framlida resursbehovet. Prop.1980/81:92 3.59 6.2.2 : Enligl uppfattning har ut redningen överskattat den arbetsbesparing som ett slopande av dispenspröv ningen innebär. De jurister, som svarar för handläggningen av dispensären den, har andra uppgifler ulöver dispensprövningen. Sålunda bi lräder de vid handläggningen av ärenden som skall prövas av regeringen samt med juridisk rådgivning inom tekniska avdelningen. Denna verksamhei mås le givelvis fortgå även efler del att dispensprövningen upphörl. Koncessions ärendena tenderar också all bli alltmer komplicerade varför behovet av ju ristmedverkan vid handläggningen av sådana ärenden blivit större. De perso nalresurser som friställs på jurislsidan är därför mindre än vad ulredningen beräknat. På leknikersidan kommer del inte all friställas några resurser, ef tersom de ärenden prövar i stället kommer all prövas av koncessionsnämnden eller . blir i dessa fall remissmyndighet och kan då inte självt planera resursulnylljandel. kommer inle all medföra någon resursbesparing för verkel. del kommer det att behövas resurser både på jurist- ochleknikersidan för all handlägga avgiflsärendena . harockså inskärpt vikten av ell effektivare utnyttjande av lagens adminislra tiva maktmedel. Även här krävs juristernas medverkan. Inriktningen på ar betet med centrala råd och riktlinjer, som föreslås för nalurvårdsverkels del, medför också behov av nya resurser på leknikersidan. Vidare måsle verkels fackprövning av främsi länsslyrelseärenden förslärkas. De resurser som fri ställs genom att dispensprövningen upphör är alliså betydligt mindre än vad ulredningen beräknal och de kommer dessulom all behöva las i anspråk för ----- nämnda arbetsuppgifter. 6.2.3-------------------- Gislavedskommun: lillslyrker förslagel till uiökade resurser förnaturvårdsverket och länsstyrelserna inom de områden där särskild expertismåste finnas. Ettförhållandevis litet antal remissinstanser har erinran mot miljöskyddsulredningensbedömning all länsslyrelserna har ett behov av resursförstärkningmed 25 tjänster för förprövning och tillsyn. 6.3.1 Statskontoret:Utredningen föreslår att länsstyrelserna förstärks med cirka 15 tjänster för tillsyn och cirka 10 tjänster för förprövning. Detla för slag baseras delvis på beräkningar av resursbehovet som statskontoret lidiga re gjort och vi lillslyrker därför förslaget. 6.3.2 Länsstyrelseni län: Ulredningens förslag innebär också väsent ligt ökade arbetsuppgifter för länsstyrelserna på förprövningsområdet. re kommer de redan nu underdimensionerade resurserna för tillsyn alt få 1980/81:92 360