prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — Finansieringen av daghemsbyggnadersker enligl de regler som gäller för bostadslån till lokaler(bostadsfinansieringsförordningen SFS 1976:788). Det statliga bidragel till kommunernas familjedaghemsverksamhelulgår av kommunens brutlokostnader. Därutöver utgår fr. o. m.kalenderåret elt särskill grundbelopp per barn. För förskolebarn ärgrundbeloppet . Grundbeloppet för familjedaghem är liksombidraget lill dag- och fritidshem knutet till löneutveckligen för anställda i offenlligijänsl (SFS 1978:191). Hell grundbelopp ulgår för barn som vistas ifamiljedaghem minsl 7 limmar per dag. Halvt grundbelopp ulgår för förskolebarnmed kortare vistelsefid än . Till den kommunala barnavårdsverksamheten för värd avsjuka barn i deras hem utgår statsbidrag av kommunens brutlokostnaderför lön och sociala förmåner lill barnvårdare och arbetsledande personal (SFS 1974:841). Ett särskill slatsbidrag ulgår för hemspråksträning iförskolan. Bidragel ulgår för sexåringar som deltar i grupp därhemspråksträning bedrivs minsl fyra limmar . Åven detla bidrag är värdebeständigtoch utgår för med . I årets budgetproposition har föreslagits att statsbidragsgivningenför denna verksamhel fr. o. m. utvidgas lill atl även omfatta femåringar. Regeringen har tillsalt en särskild utredning meduppgift atl kartlägga språksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern ochföreslå erforderliga åtgärder. Krav för statsbidrag dag- och fritidshem Innan en förskola las i bruk skall den enligt gällandebestämmelser anmälas till . Därvid fastställs det totala antaletplatser inom anläggningen på grundval av ullålande från en granskare. Statsbidraget till dag- och fritidshem utgår för högsl delantal platser som fastställts av med hänsyn lill lokalernasutrymmen och ändamålsenlighet. 1980/81:205 81 För daghem gäller atl fullt statsbidrag utgår för plals iavdelning som är öppen minst om minst 2/3 av platserna iavdelningen utnyttjas per dag. (Den s. Övriga platser kan utnyttjas för deltidsverksamhet (deltidsgruppsbarneller barn till deltidsarbetande/-studerande föräldrar). Fullt bidrag för antalet platser ulgår även i de fallantalet inskrivna barn sänkts på grund av att barn med behov av extra stöd ochstimulans ingår i gruppen. Även i detla fall gäller alt högst en tredjedel avplatserna utnyttjas på detta sätt. Om mer än en tredjedel av platserna vid en avdelningutnyttjas på deltid utgår platsbidrag endast för de platser som utnyttjas påheltid (per dag). Om platserna vid en avdelning inle utnyttjats i full ulslräckningpå grund av bristande efterfrågan beviljas bidrag för varje plats som underminst av kalenderåret tagits i anspråk i enlighet med minimikravet. Regeringen har i proposition 1978/79:111 om ålgärdermot krångel och onödig byråkrati föreslagit alt hell slalsbidrag skall utgåunder förutsältning atl två tredjedelar av antalet platser i kommunen somhelhet utnyttjas minsl per barn och dag. TiW fritidshem ulgår bidrag för plats i avdelning som äröppen under minst . Slatsbidrag utgår endast lill primårkommun. Dag- ochfritidshem som drivs av annan än primärkommun får inräknas i kommunensbidragsunderlag i den mån de ingår i kommunens av fullmäktige antagna barnomsorgsplan. Ansökan om slatsbidrag UU dag- och fritidshem ' För det befintliga antalet platser vid resp. daghem/frifidshemoch för det anlal platser som beräknas tas i bruk under bidragsåret kankommunerna söka förskott på driftbidrag hos . Dennaansökan skall inlämnas årel före det år ansökan avser.Förskott utbetalas , juli, . Ansökan om slullikvid görs underdet kalenderår ansökan avser. Till denna ansökan bifogas en rapportlistaangående de förändringar som skett . Slullikvid utbetalas i aprilåret efter bidragsåret. Som underlag för ansökan om driftbidrag till dag- och frifidshemlämnar kommunerna en årsberättelse till . Denna årsberättelse innehåUeruppgifter som avser varje institufion och dess enskilda avdelningar.Uppgifterna gäller öppethållandetider, anställd personal, b:irn efter ålder ochgrupptillhörighet samt barngruppernas storlek och ålderssammansättning.Dessutom,ska anges dritbidragsberättigal antal platser samt antal platser efterpedagogisk norm i dag- eller fritidshem och anledning fill evenluellt obesattaplatser. 6 1980/81. 1980/81:205 82 Synpunkter på nuvarande statsbidragssystem för dag- ochfritidshem har framförts i många sammanhang bl. a. från socialstyrelsen.Svenska kommunförbundet, enskilda kommuner, slalskontrollkommittén, fackligaorganisationer, föräldra- och personalgrupper vid dag- och fritidshem. De synpunkter som framförts gäller t. ex. statsbidragelskonstruktion, oklarheter i platsbegreppet, den s. k. två-lredjedelsregeln,kravet på öppethållande, bidrag till prival verksamhet m. m. Bidragsnivån har faslslållts med hänsyn till de genomsnitfligakostnaderna för en daghemsplats. Hänsyn har således lagits fill de högrekostnaderna för småbarnsplatser. Systemet med samma bidrag för yngre och äldreförskolebarn i daghem och halvt bidrag för skolbarn i dag- och fritidsheminnebär atl del är förmånligare för kommunerna alt i daghem i första handbereda plats för äldre förskolebarn. Detla har sannolikt medverkat till denbegränsade utbyggnaden för småbarn och även för skolbarn. Vad gäller skolbarntorde även oklarheter om vad SIA-reformen innebär ha bidragit till en osäkerhetom lämpliga verksamhetsformer och därmed till en långsam utbyggnad avfritidshemmen. Konsekvenserna har också i vissa fall blivit atlkommunerna inrättat familjedaghem i stället för dag- och fritidshem för småbarnoch skolbarn eftersom nettokostnaderna per barn på så sätt blir lägre. Vid integrering av skolbarn i daghemsgrupp ulgår bidragsom för plals i fritidshem, vilket är lika med halvt daghemsbidrag. Detlainnebär lägre bidrag för åldersintegrerade grupper än för daghemsgrupper medenbart förskolebarn vilket anses motverka en önskvärd åldersintegrering. När statsbidrag utgår per plats är det viktigt med en klardefinition av platsbegreppet. Synpunkter har framförts på att del ibland är oklart hurmånga av antalet godkända platser som är statsbidragsberätligade. Det statsbidragsberättigadeantalet platser bestäms även av åldersfördelningen bland barnen i en barngrupp.Detta innebår färre statsbidragsberätligade platser i en småbarnsgrupp ån i engrupp för äldre barn ( den s. k. pedagogiska ). förekommer ävenatt kommunen beslutat om annal platsanlal än det av socialstyrelsenfastställda. En generell bestämmelse om lägre antal barn i gruppernakan även påverka statsbidraget. Genom den s. k. två-lredjedelsregeln kanplatser vara obesatta och statsbidrag ändå ulgå därför all barn med behov av exlrastöd ingår i gruppen. Det förslag som framförts i avsnitt 6 om att ytnormen perplats bör ersättas med rekommendation innebär atl någol platsantal inle kanfastställas på nuvarande grunder och atl den s. k. två-lredjedelsregeln intekan tillämpas. Statsbidrag kan därför inte utgå per plals ulan måste utgå perbarn eller på annat sätt. Efterfrågan på deltidsplalser har ökal ochöverstiger 1980/81:205 83 ibland den tredjedel av platsantalet som med fulltstatsbidrag kan las emol i daghemsgrupperna enligt två-lredjedelsregeln. Dettahar för kommuner med stor efterfrågan pä deltidsplatser ansetts utgöra etthinder för såväl vidare utbyggnad som för anpassning av befintliga resurser fillfaktiska behov. De kommuner som tar in mer än en tredjedel deltidsbarn ibarngrupper får enligt nuvarande regler inget statsbidrag för dellidsbarnen idessa grupper. Vissa krav på öppethållande av dag- och fritidshem ärknutna lill statsbidragsvillkoren - minst 7 limmar för daghem och minsl 5limmar för fritidshem. Så korla öppelhållandetider begränsar dock mångaföräldrars möjlighel att utnyttja plats och innebär även behov av daghemsbylevid förändrade arbetstider. Avsikten är att dag- och fritidshem skall ha ettöppethållande som omfatlar de flesta föräldrars arbets- och restider. Dag-och frifidshemmenär som regel öppna från 6.30 eller 7.00 till 18.00 eller 19.00. avdaghemmen var öppna eller per dag . S. k. halvdaghem förekommer i några kommuner. Det var dockendast av dag- och fritidshemmen som var öppna år1978. Vid telefonkontakter med 30 kommuner har framgått alt den halvdaghemsverksamhet,som förekommer, inte svarar mol de öppelhållandetider som barnen egentligenbehöver. Ändrade arbetstider eller dylikt kan dessutom förändra behovet avbarnomsorg vilket för halvdaghemsbarn innebär byte av daghem. I samband med ansökan om slalsbidrag skall kommunernaredovisa verksamheten vid de enskilda förskolorna och fritidshemmen. Dennaredovisning har två syften: dels sker en jämförelse mellan årsberättelse och slatsbidragsansökan,dels ligger uppgifterna i årsberättelsen lill grund för statistiskacentralbyråns statistik. Kommunalekonomiska utredningen (KEU) har i betänkandel (SOU1977:78) Kommunernas ekonomi diskuterat hur kommunernas nettokostnader förbarnomsorgen skall utjämnas. Utredningens förslag innebär att kommunernasnettokostnader för barnomsorgen utjämnas genom att åldersfaktorn och deberäknade kostnaderna för utnyttjat anlal platser vägs in i skatleutjämningssystemeti lika grad. Utredningen har i sitt förslag utgått från gällande regler förstatsbidrag till barnomsorgen. Föredragande statsråd anför i propositionen (1978/79:95)över KEU att trots att förhållandevis höga slalsbidrag utgår för barnomsorgenkvarstår belydande nettokostnader på kommunerna för verksamheten. Nettokostnadernahar även befunnits vara ojämnt fördelade mellan kommunerna. I propositionenföreslås därför atl en kostnadsutjämning för barnomsorgsverksamheten bör skeinom skalleuljämningssystemets ram i enlighet med utredningens förslag. har i delbetänkandet III (Kommundepartemeniet, 1980/81:205 84 Ds Kn 1978:3) lagt fram förslag om alt bidrag ifortsättningen bör utgå som en viss del av kommunernas lönekostnader föraktuell verksamhet. 7.3 Förslag till förändrat statsbidragssystem för daghemoch fritidshem Etl förändrat statsbidragssystem för dag- och fritidshemsverksamheli kommunerna bör syfta till att minska den statliga kontrollen och därmedbegränsa granskningsarbelet på central nivå. Bidraget bör stimulera tillfortsatt ulbyggnad av dag- och fritidshem med en god och jämn kvalitel i verksamhelenöver hela landel. Bidragel bör också utformas så att ökade möjligheter gesför deltidsbarn att ingå i barngrupperna. Anordnandet av åldersintegrerade grupper bör underlättas. Bidragsbeslämmelserbör dessutom medverka till atl fler platser för såväl barn somskolbarn inrättas. Det har övervägts om ett avdelningsbundet bidrag eller ettsärskilt lönebidrag lill personal inom verksamheten skulle motsvara dessafordringar. Elt avdelningsbundet bidrag är emellertid svårt atttillämpa eftersom verksamheten organiseras på många olika sätt och barngruppernaär av myckel varierande storlek. särskill lönebidrag föruisätter att staten övertarförhandlingsansvaret för personalens löne- och anställningsvillkor och atlpersonalen får statligt reglerade löner i likhel med 1. ex. skolans lärarpersonal.Det bör i sammanhanget noteras att en övergång till anställning avskolans personal diskuterats. Dessa bidragskonslruktioner har inle bedömts som lämpligaför dag- och fritidshemsverksamheien. Som tidigare framhållits blir del ifortsättningen heller inte möjligt med ett statsbidrag per plats. I det följande presenteras två andra alternativ, bidragper barn och procentuellt bidrag. Ett statsbidrag som utgårpe;- barn stimulerar i förstahand lill en kvantitativ utbyggnad av verksamheten. Delta måste bedömas som enmycket viktig faktor vid rådande brist på dag- och fritidshemsplatser. Ett bidrag per barn är relativt lätt alt administrera. Bidragelförutsätter dock i likhet med platsbidrag vissa kvalitativa rekommendationerför alt inte den kvantitativa utbyggnaden skall ske på kvalitetens bekostnad.En sådan bidragskonstruktion bör därför i enlighet med förslag som lämnats idet föregående kompletteras med vissa krav på öppethållande- och vistelselidersamt med rekommendationer om gruppstorlek och personaltäthet. Villkor för statsbidrag till daghem bör vara att dessa äröppna i erforderlig utsträckning, dock minst 10 limmar per dag. Inom daghemmenbör dock möjlighet finnas atl i vissa fall ha en avdelning med kortare öppethållande-fid. 1980/81:205 85 För fritidshem bör som krävas etl öppethållande omminst . För båda verksamheterna bör vidare gälla att barnengaranteras helårsomsorg. Förändringen vad gäller öppethållande avser atl geökade garantier för en samordnad verksamhet för hellids- och dellidsbarn. För att inte få en alltför hög andel deltidsbarn idaghemmen föreslås att högst av de barn i förskoleåldern som hardaghemsplats i en kommun får ha deltidsplals för atl kommunerna skall få slatsbidrag.Med deltidsbarn avses barn som har en kortare vistelselid än . Helt bidrag föreslås ulgå för barn i daghem med minst 5limmars vistelsetid per dag - eller minst av 4veckor. Halvt statsbidrag föreslås utgå för barn som vistas i daghem kortaretid än 5 limmar per dag eller . För barn i fritidshem föreslås i likhet med lidigare althalvt slatsbidrag utgår under förutsättning av elt öppethållande på 5 timmareller mer per dag. Möjlighet bör finnas till helårsomsorg för barnen dvs.öppethållande även under skolans lovdagar. Kostnaderna för daghemsplals för små barn är betydligthögre än kostnaden per plals för äldre barn. Etl generellt tillägg påstatsbidraget för atl kompensera för de högre kostnaderna för små barn ärdärför inbyggt i det nuvarande platsbidraget. För atl få en bättre kostnadsutjämning inom verksamhetenbör emellertid ell höjt bidrag utgå för de skolbarn som ingär i åldersintegreradebarngrupper. Med åldersblandade eller åldersintegrerade barngrupper avses attsmåbarn, äldre förskolebarn och skolbarn ingår i samma daghemsgrupp. Utifrån depositiva erfarenheter som redovisats från åldersblandade barngrupper har delsetts som angeläget atl underlätta att sådana kommer till stånd. Fullt statsbidrag bör därför utgå för varje skolbarn somingår i en åldersblandad barngrupp under förutsättning att molsvarande antalbarn i åldern (barn som inte fyllt ) ingår i åldersblandade grupperinom kommunen. Merkostnaderna ur t. ex. personalsynpunkt för en småbarnsplatstäcks därmed in av överskottet för en skolbarnsplats. En jämn åldersfördelningi de åldersintegrerade barngrupperna förutsälls. Enligt barnomsorgslagen skall barn som av vissa skäl behöversärskiltstöd i sin utveckling ha möjlighet att få plats i förskola eller fritidshem medförtur. Den s. k. två-lredjedelsregeln innebär atl kommunerna harmöjlighet atl med fullt statsbidrag sänka barnantalet i en daghemsavdelning närbarn med behov av särskill slöd och stimulans ingår i gruppen. Med etlstatsbidragssystem, där bidrag utgår per barn, kommer kommunerna inle längreatt ha möjlighet till denna kompensafion. Andelen barn med behov av särskill stöd och stimulans kanvara olika slor i olika kommuner och kommundelar. Erfarenheterna från försökmed uppsökande verksamhet visar på stora skillnader mellan kommunerna. 1980/81:205 86 genomsnitt beräknas andelen barn med behov av särskiltstöd utgöra av det totala antalet barn. För atl kompensera kommunerna för exlra insatser för barnmed behov av särskilt stöd bör två-tredjedelsregeln ersättas med en generelluppjustering av statsbidraget motsvarande det bortfall av statsbidrag somföljer av atl två-tredjedelsregeln tas bort. En sådan uppjustering ger möjUghet alt antingen minskabarngruppens storlek, öka antalet anställda i barngruppen eller ordna andrainsatser för barnen. I samband med en sådan uppjustering bör även övervägas möjlighelenatt ställa särskilda medel till förfogande för bostadsområden med socialaproblem som påverkar situafionen i förskolor och frifidshem. Ett procentuellt bidrag kan i sig självt, förutom till enkvantitativ utbyggnad, även stimulera lill kvalilativa förbättringar.Kommunerna garanteras vidare en viss täckning av kostnaderna för verksamheten. Vid vidgat öppethållande och en satsning på nattomsorg fårkommunerna genom procenlbidrag automatiskt bidrag till de ökade kostnadernautan att särskilda bidragsbestämmelser måste införas. Detta gäller även förökade kostnader vid särskilda insatser för barn med behov av särskilt stöd ochstimulans. En effekt av procenluella bidrag kan bli att de stimulerarmer till kvalitativa insatser i verksamheten än till utbyggnad av antaletplatser. En övre gräns för bidragsgrundade koslnader skulle därför behövafastställas. Underlagsbehovet är mer omfattande i ett system medprocentbidrag än i ett system med bidrag per barn. Vid ett procentuellt bidragkrävs dessutom vissa preciseringar bl. a. beträffande bidragsunderiagel. Vidberäkning av procentbidrag för dag- och fritidshemsverksamhet bör följandekostnader vara bidragsgrundande: - personal viddag- och fritidshem inkl. vikarier - viss del av cenlraladministration i direkt kontakt med verksamhelen t. ex. barnomsorgsassistent,pedagogkonsult, barnomsorgspsykolog. Det är angeläget att förenkla ansökningsförfarandet ochbegränsa kraven på uppgifter från kommunerna. Den redovisning av statistik för varje institution somkrävs i de nuvarande årsberättelserna föreslås utgå. Vissaviktiga uppgifter för kommunen som helhet bör i stället redovisas i kommunens barnomsorgsplan.För mer detaljerade statistikuppgifter bör Prop.1980/81:205 87 meringående uppgifter insamlas, t. ex. . Barnomsorgsplanen bör varadet dokument där kommunernas mål för såväl kvalitet som kvantitet inombarnomsorgen preciseras. Planen bör som en ersättning för nuvarande årsberättelserinnehålla en översiktlig redovisning av aktuella förhållanden. Enutförlig och överskådlig barnomsorgsplan bör ge kommuninvånarna god informationom de aktuella förhållandena och om hur uppställda kvaliletsrekommendationerefterlevs. Planeringsgruppenför barnomsorg utreder f. n. barnomsorgsplaneringens innehåll och omfattning.En avstämning måsle göras mol de förslag denna grupp kan komma alt lägga fram.Inom socialslyrelsen pågår arbele med vägledning för hur barnomsorgsplanernaskall kunna ersätta nuvarande årsberättelser. Länsstyrelsernai landet föreslås få ansvaret för prövning och utbetalning av statsbidrag ochför uppföljning av kommunernas barnomsorgsplanering. Detta bör ske i nära samarbetemed och med kommunerna. 8Socialstyrelsens informerande och rådgivande roll Förslageni tidigare avsnitt i denna promemoria innebär väsentligt minskade kontroll- ochgranskningsuppgifter för . Förslagel om slopande av ytnormeninnebär att ritningsgranskning och fastställande av platsantal bortfaller.Likaså minskar granskningsuppgifter m. m. i samband med statsbidragsgivningengenom att detta arbete föreslås överfört till länsstyrelserna. Styrelsensuppgifter vad gäller atl vägleda och informera kommunerna om erfarenheter fränforskning, försöksverksamhet och kommunalt utvecklingsarbete bör dock kvarstå. Somexempel på områden där även fortsättningsvis får en viktig rollsom informatör och rådgivare kan nämnas bl. a. barngruppernas organisation.Information om arbetssätt i åldersblandade barngrupper bör sammanställas föratt ge underlag för utbildning, fortbildning och planering i kommunerna. Vidareär det angeläget att informera om vilka krav på den fysiska miljön som dennaorganisationsform ställer. Utvecklingen rörande barngruppernas sammansättningoch storlek bör noga följas och erfarenheterna spridas till kommunerna. För deäldre skolbarnen, 11-12-åringarna, behöver alternativa verksamhetsformer lillnuvarande fritidshem utvecklas. Personalbehoveti nya organisationsformer, ålderssammansättning i barngrupperna och barnens vislelsetiderbehöver följas upp och erfarenheler spridas. Fördelningen av personal medhänsyn till utbildning och behovet av samordnad utbildning behöver ävenanalyseras mot bakgrund av barnomsorgens utveckling och, för skolbarnen,utvecklingen inom och samordningen med skolan. 1980/81:205 88 Socialstyrelsensinformation och rådgivning till kommunerna om den fysiska miljön blir även ifortsättningen av stor betydelse. Informationen bör behandla aktuellaförändringar i lagstiftning och tillämpningsanvisningar som berör barnomsorgen,ta upp erfarenheter från försök med åldersintegration och andraorganisationsformer och visa på goda lösningar av den fysiska miljön. Vidarebör informeras om hur befintliga lokaler kan användas för förskolor ochfritidshem. En vägledning av dettaslag bör ge idéer till hur lokalerna kan göras flexibla så att de kan användasför olika former av barngrupper och för olika ändamål. Vägledningen bör därvidäven ge exempel på hur förskolor och fritidshem kan integreras i närmiljön. Prop.1980/81:205 89 Bilaga1 1(2) Personaltätheti dag- och fritidshem 1977 och 1978 Dengenomsnittliga personaltätheten i dag- och fritidshem i landets samtligakommuner har beräknats av , efler en specialbeställningfrån . Därvid har även beräknats hur kommunernasgenomsnittliga personaltäthet förhåller sig lill cenirala rekommendalioner om5,5 resp. 5,0 barn per anställd med hänsyn lill åldersfördelningen blandkommunens barn med plals i dag- och frilids-hem. Medpersonaltäthet avses antalet barn per årsarbetare i barngrupp. Antalet helårsanställdahar beräknats ufifrån totalt antal anställda i barngrupper i dag- ochfritidshem multiplicerat med 0,8. Denna faktor har valts för atl reducera anlalelanslällda med hänsyn till deltids- och timanställda. Denna faktor har visat siggälla på riksnivå i frånvaroundersökning. Eftersomdet inte kan säkerställas att denna kvot stämmer för enskilda kommuner bör beräkningarnatolkas med viss försiktighet. Det bör även betonas att faktorn 0,8 gällde förriket 1977 men beroende på personalens benägenhet alt arbeta deltid. Uppgifternai labellkolumnerna avser: - antal barn med plats i dag- och fritidshem åren1977-1978 - anlal anställda med tjänstgöring i barngrupp1977-1978 - genomsnittlig personaltäthet i länet 1977-1978 - antal kommuner med fler än 5,5 barn/årsarbetare1977-1978 - antal kommuner med fler än 5 barn/årsarbetarel977-1978 TT r-H ,I 00 r- r On i/r*r*r-i/rrOONO 0c< ( oc o\ o r-- I '- rJ in ' in o II vo (N m Tj- Tj- in o CN I ca (/i :ca u. -c a. iri On r 00 r "Tj cN O "Tf - Tf irTirT Tt" w w »n «rtoa\r«oo<(N (NONOOootONONilin 0\ On i-H t00 rj- ( TT O Tj''rfin»ninin'Oinin C| Tj- r* r-; 1" CN CN ( 'r "c "r '-I in in irT in *o «n' in" »n"»n" "n" - »n' in' (N - in r in\or-fnovooo\o mo\inTj-\oooio»n' inirioo»nrcN''*"(Nr Oiioa\'"mONcrooo '-'CNOtOOCNOOTj-cNOCNO CSinr(Nr*Tj-cj< rn in '"1, ''t " °o *, '"!, ° in»nin'»oinin'in'urrminin»n (fl :ra 't-oinoNmcNrON "" '-HrooNO'oa«nrocNOlnT ONT|-fN'-«fncN'--iCN'-' T-HCNi < U Q PJtju o X S z O a. 0 c/5 H D tn c/) O Kommunermed fler än 5,5 resp. 5,0 barn per årsarbetare uppdelade efter antal barn idag- och fritidshem () Antalkommuner där antalet barn per årsarbetare är fler än 5,5 5,0 40 48 20 17 ' med 2 377 barn i dag- och fritidshem 2 Därav fyra kommuner med 2 000-2 999 barn, , ,och samt (4 764 barn) och (8 375barn). Prop.1980/81:205 92 Bilaga 3 1(2) Anpassning av personaltätheten med hänsyn tiU åldersfördelningenbland barn i dag- och fritidshem Antalet barn per anställd i dag- och fritidshemsgrupper(personaltätheten) anpassas i allmänhet efter barnens ålder. En genomsnittligpersonaltäthet för hela barngruppen påverkas därmed av hur åldersfördelningenser ut bland de barn som har plats i dag- och fritidshem. Denpersonaltäthet som rekommenderas för kommunerna (se kapitel 4) måste därföranpassas till hur åldersfördelningen ser ut bland de barn som har plats i dag-och fritidshem. Följande omvandlingstabell kan användas för att få uppgift omvilken personaltäthet som bör gälla för resp. kommun med hänsyn tillåldersfördelningen bland barnen i dag- och fritidshem i kommunen. Den i kapitel 4 föreslagna personaltätheten om 1 anställdpå 5,5 resp. 5 barn utgår från åldersfördelningen på riksnivå blandbarn i dag- och fritidshem. Därvid var av barnen , och25 % .