prop · G40350 · 1980-12-31 00:00:00 — Dess arbetekommer emellertid inle all vara slulfört förrän . Särskildaåtgärder beträffande pensionsinkomster bör därför vidtas. Den allmännaprisutvecklingen har varil sädan all vissa ändringar färövervägas även i fråga om del extra avdragel . Jag vill isammanhanget erinra om alt frågan hur förmögenhetsinnehav skall påverka detextra avdragets storlek har behandlats i propositionen 1980/81:42 omändrade regler för villabeskatlningen, m. m. De ändringar som därvid föreslåsär huvudsakligen föranledda av de förväntade höjningarna av faslighelstaxeringsvärdenavid ärs allmänna fastighetstaxering. För denärmast föregäende inkomståren har som nämnts skattelällnaderna avvägtsså att en folkpensionär med enbart ålderspension och pensionstillskott inle harpåförts skall. Denna inriktning bör gälla även för . Det extra avdraget mästedärför ökas. Av punkl 2 av anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen(1928:370), KL, framgår, all det extra avdragel vid en viss högsta sidoinkomslskall medges med så stort belopp alt den statligt beskattningsbara inkomstenuppgår lill högsl , vilket belopp motsvarar grundavdraget vidtaxeringen till inkomstskatt. Beloppet för högsta inkomst har uppjusleralsfortlöpande. Vid den senasle ändringen är 1979 (prop. 1979/80:58, SkU1979/80:20. rskr 1979/80: 137, SFS 1979: 1157), som gäller inkomster,fastställdes beloppet lill . Prisutvecklingen härefter haremellertid varit sådan att ålderspensioner och pensionstillskott uppräknats medhögre belopp än man hade anledning alt räkna med när beloppsgränsen för 1980års sidoinkomsl fastställdes. Även bör därför beloppsgränsen uppjusleras.Gränsen bör höjas frän . inkomster börbeloppsgränsen sältas lill . Höjningen föranleder ändring avbeloppsgränsen i punkl 2 av anvisningarna lill 50 § KL. I 1980/81:50 14 övergångsbestämmelserna bör därvid anges att beloppetskall vara . Enligt 22 § 3 mom. taxeringslagen (1956:623) är skaltskyldigsom har uppburit folkpension i regel skyldig att avlämna deklaration endasl omhans inkomst har uppgått lill . eller, om andra maken uppburitfolkpension, . Beloppen är avvägda med hänsyn lill de regler om extraavdrag som gällde inkomster. taxering, som avser 1980års inkomster, kan beloppen höjas lill . Rätten alt göra avdrag för periodiska understöd infördesår och var under lång lid i slorl sett beloppsmässigt obegränsad. Genom lagsliflningår 1973 (prop. 1973:181, SkU 1973:68. rskr 1973:387. SFS 1973:1113) begränsadesemellertid avdragsrälten för s.k. frivilliga periodiska understöd lill 5000kr. Däremot gjordes inte någon inskränkning i rätlen lillavdrag för s.k. legala understöd. Uppdelningen i frivilliga och legalaunderstöd görs med slöd av den uppräkning som lämnas i punkl 5 av anvisningarnatill 46 § KL. Med legala understöd avses enligl den bestämmelsen underhåll tillmake eller förutvarande make sedan underhållsskyldigheten mellan dem reglerats,utbetalningar till tidigare anställda, viss periodiska skadestånd, livräntoreller därmed jämförliga periodiska vederlag i samband med köp e.d.,utbetalningar på grund av föreskrifl i testamente samt från juridiska personer.Övriga periodiska understöd hänförs till gruppen frivilliga understöd. 1 sitt slutbetänkande (SOU 1977:91) föreslog 1972 årsskalleutredning alt man skulle upphäva avdragsrätten för frivilliga periodiskaunderstöd. En del av de remissinslanser som yttrade sig över förslaget ansågatt del fanns goda skäl att genomföra detla medan andra var tveksamma ochmenade att del alltjämt kunde finnas sociala skäl för alt tillåta avdrag. I prop.1978/79:160 tog min företrädare upp frågan och uttalade att avdragsrälten förfrivilliga periodiska understöd kunde ifrågasättas från vissa utgångspunkter,främst för all den kunde inbjuda lill missbruk, men all det å andra sidan inlekunde bestridas alt det i vissa fall kunde finnas motiv för understöd. Om avdragsrältenslopades skulle della bl.a. också kunna leda till att man på olika sättförsökte kringgå bestämmelserna. Något förslag till ändrad lagstiftningframlades inle. I nyssnämnda proposition redovisas utredningens förslag och ensammanställning av remissyttrandena. Skatleulskollel (SkU 1979/80: 42) har under vären 1980 behandlalmofioner om all avdragsrållen för frivilliga underslöd skall slopas i enlighetmed 1980/81:50 15 skalteulrednings förslag (mot. 1979/80:790) resp.begränsas till sammanlagt . oavsett antalet mottagare (mot.1979/80:787). Utskottet anförde därvid, all den kritik som sedan lång tidriktats mot reglerna om avdrag för periodiska underslöd bl.a. byggt på att desociala skäl som tidigare talat för en avdragsrätl alltmer försvagats. Reglernakunde ocksä utnyttjas för all uppnå skallelättnader som inte framstod sommotiverade med hänsyn till vare sig givarens ekonomiska situation ellermottagarens behov. Ulskoltel ansåg sig i allt väsentligt kunna instämma ikritiken men ville inte bortse från att det - som vissa remissinslanser hadeuttalat i anledning av skatleutredningens förslag fortfarande kunde finnasskäl att tillåta ett avdrag. Avdragsmöjligheterna borde emellertid generelltbegränsas lill ett visst maximibelopp, oavsett antalet mottagare, bl.a. för atthindra alltför långtgående skallelättnader i enskilda fall. Utskottethemställde alt med bifall till mot. 1979/80:787 hos regeringen måttebegära förslag om ändring av beloppsgränsen för avdrag för frivilligaperiodiska understöd i enlighet med vad som anförts i motionen. Riksdagenföljde utskottet (rskr 1979/80: 293). Kritiken mot avdragsrälten för frivilliga periodiskaunderstöd har i stort gått ul på att reglerna kan missbrukas för att uppnåskattelättnader. För all komma till rätta med missbruket har en beloppsspärrinförts. En så längt gående åtgärd som att helt slopa avdragsrälten haravvisats vid olika fillfällen och senast av i samband med den ovannämnda motionsbehandlingen. Som slöd för att bibehålla en viss avdragsrält harframför allt åberopats sociala skål. Även om dessa skäl inle längre har sammatyngd sä finns det otvivelaktigt situationer där det är motiverat med en viss avdragsrätl.Av de skål som skatteutskottet anfört är del dock befogat med en skärpning avbeloppsspärren. Beloppsgränsen bör i enlighet med utskottels hemställan sättasvid . Med en sådan utformning av avdragsrätten är ensärreglering för makar inle längre påkallad. Makar bör således få göra avdragmed högsl . Enligt 19 och 31 §§ KL utgör periodiskt underslöd somavses i punkt 5 av anvisningama till 46 § KL skallepliklig inläkl förmottagaren om givaren är berättigad till avdrag för utgivet belopp. Denbegränsning av avdragsrälten lill vissl belopp per mottagare, som gäller,medför inle några svårigheter när det gäller att bestämma omfatlningen av mollagarensskatteplikt. Situationen blir delvis en annan om nu en begränsninginförs med utgångspunkt i givarens förhållanden. De belopp som denne har fåttavdrag för bör liksom nu inkomstbeskattas hos mottagaren. Enligt förut angivna lagmmär det emellertid själva rätten till avdrag som är avgörande för mottagarensskatteplikt. Om en givare har betalat understöd till två motta- 1980/81:50 16 vardera, blir del alltså av betydelse omavdragsrätten avser 1. ex. del ena understödet eller hälften av vartdera. Föratt undvika oklarheter bör denna fråga regleras. Det lorde därvid redan avpraktiska skäl vara uteslutet all välja någon annan lösning än all läla avdragsrållenavse del underslöd som givaren önskar. I allmänhet kommer inte högre sammanlagtunderstöd än . alt redovisas i givarens deklaration och då krävsnaturligtvis inte nägon särskild åtgärd. Skulle emellertid undantagsvis högre sammanlaglunderstöd lill flera mottagare redovisas ulan att del klart framgår huravdragsyrkandet fördelar sig pä dessa, skall alltså taxeringsnämnden uppmanagivaren att ange della. Del kan slutligen nämnas alt relationerna mellan givareoch mottagare normall torde vara sådana i de fall dä periodiskt understöd utgärall man kan räkna med all mottagaren får besked huruvida givaren kommer altyrka avdrag för understödet. Förslaget i dessa hänseenden föranleder ändringari punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL. Med frivilliga understöd avses i skallesammanhang inleenbart sädana som utgår utan att del finns någon skyldighel för givaren attbetala ulan även vissa underslöd som fält en juridiskt bindande form. Det kanvara fräga om vissa frivilliga underslöd eller åtaganden i samband med gåva.När avdragsrätten begränsades genom 1973 ärs lagstiftning log man genomövergångsbestämmelser hänsyn till underslöd som utgick pä grund av bindandeförpliktelse som tillkommit före den tidpunkt då propositionen blev offenllig.För sädana utbetalningar skall äldre bestämmelser fortfarande tillämpas.Skatteutskottet ansåg alt flera skäl talade för att den nu föreslagnabegränsningen borde gälla samtliga utbetalningar som omfattas av beloppsspärrenmen sade sig ocksä vara medvetet om att olika uppfattningar kunde råda ifrågan och all den därför kunde förtjäna ytterligare överväganden (SkU1979/80:42). De utbetalningar av underslöd som man tog särskild hänsyntill genom övergångsbestämmelser kunde avse stora belopp vid varje utbe-lalningstillfälle.För givaren kunde en obegränsad rätt lill avdrag antas ha spelat en inleobetydlig roll när han åtog sig underslödsförpliktelsen. Det hade onekligenframställ som obilligl om bindande sådana betalningsäta-ganden kommit attomfattas av den begränsning av avdragsrälten som infördes . Enligt minmening är läget ett annat nu än när övergångsbestämmelserna till lagsliflninginfördes. Vid underslödsätagan-den som tillkommit har givaren kunnalta hänsyn lill den införda begränsningen av avdragsrälten. Något särskilthänsynslagande till bindande förpliktelser som kan ha ingåtts med de nugällande skallebestämmelserna som grund är därför inte påkallat. De ovannämndaövergångsbestämmelserna till lagstiftning bör dock alltjämt stå kvar.Föreskrifl om delta bör las in i bestämmelserna om ikraftträdande av deändringar som föreslås. 1 övrigl bör de nya bestämmelserna träda i krafl denI och tillämpas första gången vid 1982 ärs taxering. Prop.1980/81:50 17 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslärriksdagen att antaga inom budgetdeparlemenlel upprättade förslag till 1. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskall. 2. lag om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 3. lag om tillfällig höjning avden särskilda skallereduktionen vid taxering, 4. lag om ändring i kommunalskatlelagen(1928:370), 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956: 623). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:50 18 Propositionenshuvudsakliga innehåll............................... ...... I 1 Förslag tilllag om ändring i lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt 2 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligl 10 § I mom. lagen (1947: 576) om slallig inkomstskatt 3 3 Förslag lilllag om tillfällig höjning av den särskilda skallereduktionen vid 1982 årstaxering 4 4 Förslag tilllag om ändring i kommunalskatlelagen (1928: 370).... 4 5 Förslagtill lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 7 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 9 1 Inledning ..................................................................... 9 2 Den statligainkomstskatten......................................... 10 3 Folkpensionärernasskaltelältnader ............................ 13 4 Periodiskaunderstöd ................................................. ... 14 4.1 Inledning................................................................. 14 4.2 Föredragandens överväganden.............................. ... 15 5 Hemslällan..................................................................... 17 6 Beslul............................................................................ 17