prop · G40311 · 1980-12-31 00:00:00 — medöverlämnande av årsredovisning för ; beslutadden 24 juh 1980. Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollet,årsredovisning för för . 1 1980/81. , ordförande, och statsråden , , ,, , Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Ibeslutet om bildandet av (prop. 1969: 121, SU 168. rskr 381)ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget åriigen skulle överiämnastill . Detta bör liksom föregående är (skr. 1979/ 80: 8) ske genom attbolagets årsredovisning för de senaste verksamhetsåret överiämnas tillriksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnarårsredovisningen för för till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemstäUan. 9Konjunkturförbältring ger uppsving för basindustrin och gruppen -resultatetefter finansiella poster bättre för jämförbara enheter Inklusiveintäkter och kostnader för näringspolitiska åtaganden uppgår resultatet efter finansiella poster till Investeringarnaökar - I utgör av landets industriinves teringar Beslutfatlat om kartongtillverkning i Frövifors samt om- och tillbygg nad av pelletsverket i 9Gruppens näringspolitiska uppgift vidgad - Kockumsföretagen överförda tillStatsföretag enligt riksdagsbeslut Föriusterna täckta 9Soliditeten god men sjunkande , 0Antalet anställda nu över 46000 sammandrag (Mkr) Därav kunder i utlandet (%) redovisat kapital (%) Soliditet (%) (1979 styrelsens förslug) 1980/81:11 4 Statsföretagkan i och med /80 se tillbaka på en 10-årig verksamhet. Detta ärinte någon i ett företags historia, men det kan finnas anledningatt blicka tillbaka för all dra lärdom av det skedda. Statsföretagsgruppenuppstod genom ett riksdagsbeslut i motsats till andra företagsgrupper, som-organisktväxt fram genom utvecklingen av produkter och marknader. Ett moderbolagbildades med ansvar för 22 direktägda företag. Förväntningarna i samband medetablerandet var ur flera synvinklar höga. Problemen var emellertid stora, jastörre än man hade föreställt sig. 1 vissa fall kan man t.o. m. säga att viförst nu börjar finna lösningen på problem som redan från starten - på grund avgruppens helerogena struktur - var inbyggda i företagsgruppen. Ser man tillhelheten är emellertid Slatsförelagsgruppen en väl etablerad och accepteraddel av det svenska näringslivet. Detnya moderbolagets arbetsuppgifter var i första hand all ge den nya gruppen enorganisation samt alt utveckla en sammanhållande och fungerande koncern. Detexisterade t.ex. inga gemensamma policies för dotterföretagen. Åvenmodertöretaget skulle organiseras och medarbetare rekryteras. Närman blickar tiUbaka på den gångna perioden kan man konstatera, att ett stortarbete nedlagts på att sanera företag och alt strukturera befintligaverksamheter. Nya problem har dock kommit till. Lål mig bara peka på , somvid gmppens bildande var ell av landels vinslrikaste företag, brottassedan några år med svåra problem och stora förluster. För gruppen i övrigt kankonstateras att huvuddelen av företagen hävdar sig gentemot konkurrenterna. Detomfattande sanerings- och strukturerings-arbetet har gett resultat. Därmed intesagt att vi saknar problem av denna typ, men de är dock mindre än för 10år sedan. Statsföretagsuppgifter kan från tid till annan uppfattas olika. Jag skulle här viljakommentera den normala kommersiella verksamheten samt de uppgifler avstrukturerings- eller saneringsnatur, som riksdag/regering kan ålägga oss. 1propositionen för Statsföretags verksamhet i samband med bildandel förekommerdet som i dagligt tal kallas offertprincipen. Detta innebär alt Statsföretaghar skyldighet att avge offert på kostnader -ulöver de rent affärsmässiga - föruppdrag som ägaren/staten kan ålägga Statsföretag. Denna del av verksamhetenhar ökat i omfattning och medfört allvarliga problem som kanpåverka rörelseresultatet, men också den ekonomisk/finansiella planeringenliksom kapitalförsörjningen. Det är viktigt att finna former för att åtskiljaden normala kommersiella verksamheten från de uppdrag ägaren av politiskamotiv kan ålägga Statsföretag, Skr.1980/81:11 5 Förelag eller ibland hela branscher kan av olika skälkomma i sådana svårigheter, att de ekonomiskt eller finansiellt ej kan drivasvidare med egna resurser. Detta kan medföra problem för sysseslsältningenregionalt eller lokall och motivera ett statligt ingripande, t, ex. viaStatsföretag. Det är emellertid viktigt, att man tänker över konsekvenserna förStatsförelag, Man måsle finna de rätta formerna för hur statliga medel förverksamhei av detta slag skall hanteras. På annan plats i vår årsredovisningredogörs för rekommendationer i denna fråga. "Vadkommer då detta att innebära för Statsföretag? beslöt såledesriksdagen att grundprincipen för Statsföretag var att arbeta efter samma reglersom gäller för vilket svenskt företag som helst, att lönsamhetskravet var på samma nivå som förandra likartade förelag, att Statsföretag inle hade några direki politiska funktioner. Denekonomiska utvecklingen överensstämmer inte medutvecklingen som rådde . Krav har även rests på regionalainsatser och den internationella utvecklingen har medfört betydande störningarför tidigare internationellt så starka basindustri. Del allmännaansvaret för regional industriutveckling kan dock inte läggas på enskildaförelagsledningar, vare sig de är statliga eller privata. Men Statsförelagkänner ändock ett ansvar i dessa frågor och har initierat flera aktiviteter förden regionala utvecklingen. På annan plats i denna årsredovisning redovisasåtgärderna inom detta område. Nuvarandeindustriminister poängterar att del skall finnas ett avkastningskrav på denlönsamma delen av Statsföretags kommersiella verksamhet. Kravet på utdelningtill ägaren är enligt vår uppfattning både viktigt och sunt. Kravet bör dockinle gälla företag eller verksamhet där Statsföretag på slatens uppdrag ochmot särskild ersättning har åtagit sig uppgifler inom ramen för närings- ochsysselsättningspolitiken, dvs, så länge detta uppdrag pågår. Jag anser del heltnaturligt alt utdelningskravet ställs sedan uppdraget slutförts. Statsföretagsverksamhet skall under medbestämmande av de anställda bedrivas så, alt denleder lill en expansiv utveckling av näringslivet och där är kravet påföretagsekonomisk lönsamhet - som ställdes - en väsentlig faktor.Man måsle hålla isär den kommersiella verksamheten, som är vår huvuduppgift,och de särskilda program vi av näringspolitiska skäl åtar oss. För att lyckas med dessa uppgifter är det nödvändigt atteffektivt kunna handlägga erforderliga sanerings- och strukturåtgärder. Dettakan innebära att gamla verksamheter försvinner som nya tillkommer,varigenom även arbetsuppgifterna för de anställda kan komma alt förändras ochi vissa fall medföra geografiska förflyttningar. Jag har här tagit upp några viktiga frågor som det gälleratt finna en lösning på . Del skulle ge Statsföretag enmöjlighel alt finna 1980/81:11 6 ekonomisk/finansiellaspelregler för en sund utveckling, men också en möjlighet för företaget attmedverka till lösningen av vissa problem inom ramen för näringspolitiken. Dettaär av fundamental betydelse om Statsförelag skall kunna fylla sin uppgift somfullvärdig partner i svensk industriell utveckling. 1980/81:11 7 Styrelsenoch verkställande direktören för får härmed avgivaårsredovisning för verksamheten (sid 782) Efterden längsta och djupaste lågkonjunkturen har 1979inneburit en återhämtning. Med en kommersiell resultatförbättring frånföregående år för jämförbara enheter på ca och inklusive av riksdagenbeslutade ersättningar för näringspolitiska åtaganden och begränsningar harför första gången ett positivt resultat uppnåtts. Företagen vidsidan av basindustrin' visar sammanlaget fortsatt god lönsamhetsutveckling. Verksamhetsårethar präglats av forlsatla massiva invesleringssalsning-ar ochomstruktureringar, lill stor del inom ramen för de näringspolitiska uppgiftersom ålagts Statsföretag. Kockumsföretagens(exkl. varvsrörelsen) överförande till gruppen har givit Statsföretag ytterligareen stor,näringspolitisk uppgift vid sidan av Eiser, och Uddcomb. Under1980 kan en fortgående återhämtning förutses. Den successiva uppgången förbasindustriproduklerna har inle slagit igenom förrän /80.Åven om osäkerhet föreligger om basindustrikonjunkturens varaktighet, innebärde nu gällande prisnivåerna, där dollarkursens utveckling är betydelsefull, atten väsentlig förbättring av resultatet efter finansiella intäkter och kostnadersammantaget kan förutses för basindustrin och därmed också förStatsföretagsgruppen. Iregerinens proposition 1979/80:79 "om kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen,m. m," har staten/ägaren genom krav på utdelning aktualiserat ochunderstrukit Statsföretags roll som ett instrument för statens affärsmässigaengagemang under normala affärsmässiga betingelser. Dettainnebär alt verksamheten måste bedrivas så att den skapar tillräckligaresurser för att täcka dess kostnader och utveckling. enligtbeslut av riksdag och regering utför uppdrag som begränsar det normalaaffärsmässiga handlandet och/eller innebär nya kostnadskrävande engagemang, kandetla ej utan vidare tillåtas belasta företagsgruppen. Resursbelastningen måsletäckas av uppdragsgivaren. Slatsförelagsgruppenhar sin tyngdpunkt i den kapitalintensiva basindustrin och utgör en avgörandedel av näringsliv. 'Basindustri: , Berol Kemi, Beroxo och 1980/81: n 8 haftföljdverkningar som påverkal Statsförelags företagsekonomiska anpassning. Denlångvariga lågkonjunkturen försämrade starkt denföretagsekonomiska grunden för stora delar av svensk basindustri och tyngreverkstadsindustri. Basindustrins överlevande och återhämtning kan antingenhänföras till stora sidoordnade resurser (vattenkraft eller skogstillgångar),alternativt till statligt stöd eller statligt övertagande. Omstruktureringinom befintliga finansiella ramar har i många fall ej kunnat ske oavsett ägare.Därtill har resursutflödena varit för starka och kapitalbehoven alltför stora. 1likhet med andra basindustriföretag av väsentlig regionalekonomisk ochsysselsätlningsmässig betydelse med ekonomiska problem har Statsföretagträffat speciella uppgörelser med staten. Gmppen har därigenom fått finansiellaresurser för att möjliggöra en fortsatt omvandling av företag inom basindustrinmot normala affärsmässiga betingelser. Utöverdessa tillskott erhåller Statsföretag ersättning för större förelagsstruktureringar,typ Eiser och Kockumsföretagen. Slatsförelagsgruppenutövar mot ersättning även andra typer av näringspolitisk verksamhei som avstatsmakterna bedömts skall handläggas inom ramen för en i gmnden affärsmässigverksamhet. Hit hör exempelvis främjande av industriell utveckling i (Regioninvest). Fördenna verksamhet, eller som täckning för de kostnader som uppstår genom ålagdabegränsningar av affärsmässigt handlande, erhåller Statsföretag tillskotl.Dessa tillskotl, eller i förekommande fall upplösning av beskattade reserversom avsatts av tillskott , redovisas i resultaträkningen somextraordinära intäkter. Följande statliga tillskött utgör extraordinäraintäkter resultat före bokslutsdispositoner och skatter: -Upplösning av beskattad reserv i Eiser med , upplagd för täckande avkostnader i samband med struktureringsarbete (proposition 1977/ 1978-1979 (Mkr) och KockumsInduslri ' varav Eiser -. NJA och Uddcomb -''Kostförsörining ingår med - Tillskottavseende Eiser för upprätthållande av driften i och m. m. med30 Mkr (proposition 1978/79:43) - Tillskottavseende Eiser för upprätthällande av driften i , ochSkellefteå m. m. med (proposition 1978/79: 125) - Tillskotlavseende Kockumsförelagen för förlustläckning m. m. med (proposUionerna1978/79: 124 och 1979/80:79) - Tillskott lillLKAB med för att upprätthålla sysselsättning (proposUionerna 1977/78:96 och 1978/79:87) - Finansielltstöd och föriuslläckning avseende med (proposition 1978/79: 87)och (proposition 1979/80:79), se not 6 sid. 32. - TiUskottavseende Regioninvest för finansiering av industriellt främjande i Norrbottenmed (proposition 1978/79: 127) - Upplösning avbeskattad reserv i Regioninvest med , upplagd för täckande av kostnaderför att åstadkomma en industriell utveckling i - Tillskotlavseende Svelab för uppbyggande av två regionala investmentbolag m. m. med 35Mkr (proposition 1978/79: 123, NU 1978/79: 59) - Tillskotlavseende marknadsföringsåtgärder och förvärv av marknadsföringsbolag (ServaPromotion) med (proposition 1978/79: 127) - Tillskott för finansiering avSvenska med (proposition 1979/80: 33) - Tillskotl avseende Uddcomb förföriuslläckning med (proposition 1979/80: 79) - Till detta kommer 32 Mkravseende ASSls investeringar för förbränning av fasta bränslen i Lövholmen.Tillskottet har skett inom ramen för statens generella stöd för utveckling påenergiområdet. Blandextraordinära kostnader märks avsättningar till beskattade reserver på 219 Mkri anslutning fill den redovisningsmässiga behandlingen av ovan nämndatillskott. Till detta kommer lämnat tillskott lill om . Närmareredogörelse om statliga tillskotts påverkan på Statsföretagsgruppens resultatåterfinns under "Slatsföretagsgruppens redovisning -kompletterandeuppgifter", sid. 58. avser 1/10-31/12 Bedömningeni samband med föregående års bokslut om konjunktursituationen och gruppenspositiva utveckling har i huvudsak besannats. Sålunda härdenfakturerade försäljningen under 1979ökat med tUl (). För Jämförbara enheter innebär detta en ökning med motförväntade 10 ä . Av försäljningsökningen på ca svararbasinduslriförelagen, och då främst , för hälften och de tillkommandeKockumsförelagen (period I6juni-dec) för . ASSIökade sin försäljning med till (), en ökning med22%. Anläggningarnas kapacitetsutnyttjande var högt. Prisnivån kunde höjasefter hand. En del av prisförbättringarna gick dock förio- 1980/81:11 11 rade genom dollarkursens nedgång. Viss dämpning itillverkningen har också framtvingats genom brist på råvara. Bland deföretag i som ökal sin försäljning utöver gruppensgenomsnitt märks förutom liksom föregående år ABAB. som ökat fill192 Mkr (), Berol Kemi/Beroxo, , Nyckelhus, Regioninvest ochRockwool. ABABs försäljningsökning är fill en del hänföriig tillnyförvärv men i huvudsak till tidigare arbetsområden. En avsevärd utökning avbolagets uppgifler inom T-banenätel i Slockholm har t. ex. kommit lill stånd. Berol Kemis försäljning uppgick lill (). siffror ingår då inte den till övertörda försäljningen tillexterna kunder av främst Oxo-produkler och lösningsmedel. Dessutom ingårDivision enbart med verksamheten 1979. För Jämförbaraenheter ökade försäljningen . Beroxo.Under 1979 uppgick försäljningen till . Försäljningen 1978 förmotsvarande produkter var och redovisades inom Berol Kemi. Den42-procentiga ökningen beslår lill av volymökning och till avpris-/mixförändringar. LKABSförsäljningsökning ' till (I ) är förhållandevisbegränsad för att vara i äterhämtningsfasen i ett sä konjunkturkänsligt ochkapitalintensivt förelag. Orsakerna finner man i systemet för prissättning inommalmbranschen. Marknadsförändringarna slår i princip inte igenom annat än efterårligen återkommande förhandlingar. Medan den genomsnittliga prisnivån förförsålda produkter 1979 höjdes (-) beräknas uppgången 1980 lill25-30%. Nyckelhus fortsätter att la marknadsandelar och tillhör numed sin försäljning på 163 MKr () de tre-fyra största företagen påstycke-husmarknaden. Expansionen sker på volymhussidan medan de blockade husenliksom tidigare minskar i antal. som har till syfte alt främja industriellutveckling i , har fördubblat sin försäljning. Ökningenlill () är i allt väsentligt hänföriig lill olika förelagsförvärv. Slatsföretagsgruppens försäljning på utländska marknaderhar. främst som en följd av ökningen i basindustriföretagen, ökal väsentligt.För 1979 uppgick gruppens utlandsförsäljning till (). Häravavsåg , , kunder i , , . kunder i Nordamerikasamt , , i övriga världen. Försäljningen utanför ochNordamerika är därmed i stort sett oförändrad mol 1978 medan försäljningentill kunder i ökat med en tredjedel. Av den totala utländska försäljningen svararbasinduslriförelagen för . Bland övriga företag har Eiser, KabiVitrum,Verkstad, , SMT-Pullmax och Tobaksbolaget den störstaförsäljningen. avser I/10-3I/I2 ' varav Kockumsföretagen - Den fortgående konjunkturförbättringen har,tillsammans med de åtgärder som vidtagits , medfört enkraftig resultatuppgång. Rörelseresultatet före avskrivningar har såledesförbättrats med ca till (). Åven om rörelseresultatet efler avskrivningar förbättratslill -( ) har den successivt höjda räntenivån samt ökadupplåning inneburit alt resultatet efter Jinansiella intäkter och kostnaderuppgått lill -(-). Då har emellertid kostnaderna belastatrörelsen men ersättningen för de näringspolitiska uppdragen redovisats som extraordinärintäkt i resultaträkningen. En övergång lill de regler som Bokföringsnämndenanvisat och som bl.a. innebär att statliga stöd för en kostnad får redovisassom en reduktion av denna kostnad, skulle medföra all resultatet efterfinansiella intäkter och kostnader efler statliga tillskott uppgick fill 97Mkr. (För närmare information om resultatutvecklingen, tolkad enligtBokföringsnämndens anvisningar, se avsnittet "Statsföretagsgruppensredovisning - kompletterande uppgifler", sid 59,) Resultatet jöre bokslutsdispositioner och skatter, sominnefattar extraordinära intäkter och kostnader och därmed all statligersättning, uppgår lill (-). Det är en uppgång med drygt 800Mkr varav soliditetsförstärkande statliga tillskott till respektiveKockumsförelagen med sammanlagt ingår som extraordinära intäkter. Statsföretagsgruppens resultat efter finansiella intäkteroch kostnader har exkl. Kockumsföretagen och utvecklats från -1978till 1979, en förbättring med ca . LKABs föriust är således trotsen resultatförbättring på ca i samma storleksordning som den Skr.1980/81:11 13 samladeStatsföretagsgruppens underskott på denna resultatnivå, -. Bland de många bolagen medpositivt resultat märks ABAB med ett resultat före bokslutsdispositioner ochskatt på (), Verkstad med (), Automationmed I Mkr, Liber Grafiska med (), NJA med (-),Nyckelhus med (), med (). med (6Mkr), SMT-Pullmax med (-), Svenska med I Mkr(l Mkr) samlSvenska med (). ABABarbetar främst i konkurrens med del väsentligt större . Marknadendomineras i det närmaste helt av dessa två företag. Genom expansion in på nyaarbetsområden söker därför bolaget skapa en bredare bas för sinbevakningsverksamhet. I hård konkurrens erhöll ettfemårigt kontrakt avseende flygplatser. övertogABAB den värdelransportverksam-het som tidigare bedrivits i samarbete med ASG.Dessa och en rad övriga aktiviter och nya engagemang pressade ABABs resultat.Resultatet har påverkats av en extraordinär intäkt på genom altlokalvårdsverksamheten försålts till . KalmarVerkstads återgång till mer normala vinstnivåer var väntad. Stora omställningari form av omorganisationer, modellbylen och produktionsomläggningar liksominförande av datoriserade styrsystem har ägt rum. harhela produktsortimentet på trucksidan förnyats och kan nu anses varamarknadsledande. Bolaget har haft stora problem med SJs nya rälsbussar. Dessatillverkas på beställning från , som svarar för konstruktion och levererarallt material. Strejker m.m. i saml konstrukiionsändringar harinneburit betydande förseningar och därmed förknippade extrakostnader. Automation, somingår i Stalsföretagsgmppen , tillverkar och säljerautomatik (mät- och styrutrustningar) samt akustiska signalapparaler,huvudsakligen för fartyg och sågverk. Medan konjunkturen inom det förstnämndaområdet varit fortsatt svag har sågverksindustrin uppvisat en högreinvesteringsnivå . LiberGrafiska noterade 1979 sill bästa resultat hitlills. Flertalet divisionerredovisade resultatförbättringar. De största bidragen kommer från LiberFörlagoch LiberLäromedel. NJA.Stälrörelsen i (), överiördes /78lill . Bolaget, vars tillgångar i allt väsentligt är avfinansiell karaktär, bedriver viss handelsverksamhet. Nyckelhus'leveranser av hus understeg planerat antal. Den stränga vintern i början pååret medförde ell bortfall av leveranser som ej kunde senare under årettrots en rekordartad orderingång . Efler omorganisation ochförvärv av ytterligare fabriksanläggningar förväntas en fortsatt kraftigexpansion . Som en följd av bl.a. 1980/81:11 14 igångkörningskostnadervid de nya anläggningarna kommer dock vinstmarginalen alt ligga på en relativtlåg nivå. Rockwoolsresultatutveckling har trols starka positiva inslag ännu inle uppfyllt ställdaförhoppningar. Den svaga byggmarknaden har inte kunnatkompenseras av den starka efterfrågan under senare delen av året.Produktionsproblem inom Division Isolerprodukter och fortsatta myckel.kraftigaråvaruprishöjningar liksom fortsalt otillfredsställande utveckling inomDivision Bruk har också dämpat resultat-uppgången. Utvecklingenunder 1979 i kombination med nyemission har dock inneburit all bolagelsekonomiska ställning stärkts i Jämförelse med 1978. En utbyggnad av nyaproduktionsresurser inom Division Isolerprodukter har skett med enväsentlig utveckling av processen för tillverkning av mineralull. Med en nydatorstyrd process tillverkas nu en ny generation isoleringsprodukter. SARAhar över förväntan kunnat kompensera sig för del resullatbortfall på ca ,som spelautomatförbudet /79 inneburit. Delta har i förstahand kunnat ske genom en i lid inledd omstrukturering och diversifiering avföretagels verksamhet. De nya produktionsområdena - hamburgerrestauranger.personalresiauranger, Winn-hotell m.m. -vilka svarar för av SARAsomsättning, har starkt bidragit lill resultatet. SARAs hotell- ochrestaurangverksamhet har som helhet väsentligt förbättrat sin lönsamhet. SMT-Pullmaxresullatuppgång beror helt på den framgångsrika svarvverksamheten, som svararför ell resultat som väsentligt överstiger företagels totalresultat. Under1979 har de s.k. CPC-systemen introducerats. Med CPC (Compulerized PartChanger) avses ett integrerat detaljhanteringssystem som styrs frånmaskinernas datoriserade styrenheter. Systemet programmeras i samband meddetaljprogrammeringen av bearbetningsmaskinerna och är så flexibelt attövervägande antalet detaljer kan hanteras utan omfatiande omslällningsarbeten. SvenskaTobaks ABs resullatuppgång kan hänföras lill en volymökning i moderbolaget menäven till ell förbättrat fmansnetto. Cigarrettförsäijning-en ökade volymmässigtmed jämfört med . Den svenska cigarrett-marknaden utvecklas som i fleraandra länder i riktning mol lågtjärepro-dukler, är alltjämt bolagetsviktigaste exportmarknad. Piptobaken Borkum och dess varianter är dendominerande exportprodukten. Produktionsstrukturen i Tobaksbolaget genomgår fnen genomgripande förändring. En omflyttning av produktionen mellan de olikafabrikerna pågår i syfte all renodla tillverkningen av de olikaproduktionsslagen. Stora företagsekonomiskaanpassningsuppgifter präglar framför allt följande dotterbolag: , BerolKemi/Beroxo, Ceaverken, Eiser, KabiVilrum, , och Uddcomb. Destora skillnader i inriktning som finns i det skogsindusiriella konglo- Skr.1980/81:11 15 meratelASSI motsvaras av en splittrad resultatbild. Resultatet före bokslutsdisposifioneroch skatter på -(-) är en kombination av goda. i vissa fallmycket goda, resultat inom förädlingsindustrin och stora förluster inombulkproduklionen. Den successiva prisnivåhöjningen har dock medförtett sammantaget positivt resultat mol slutet av året. Åven om en positivresultatnivå förväntas även kvarstår många väsentliga problem, problemsom i flera avseenden delar med svensk skogsindustri i övrigt. Avgörandeför den långsiktiga återhämtningen blir tillgången på och kostnaden för råvaraoch energi, den allmänna svenska kostnadsutvecklingen och givetvis denfortsatta konjunkturutvecklingen inom . Berol Kemis resultat förebokslutsdispositioner och skatter uppgick till (-63 .Mkr). Avresultatförbättringen på hänför sig lill förbättring av rörelsentill följd av omstrukturering och gynnsammare efterfrågestruklur.