prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Tillkallandet av en särskilddelegation med ett centralt ansvar tillstyrks av bl.a. länsslyrelserna iSkaraborgs och och LRF. Flertalet remissinstanser som behandlatförslaget om en särskild Prop.1980/81:130 67 delegation är dock negativa. a. har RRV, SIND, STU.länsstyrelserna i , , och , SAF,SHIO-Familjeföretagen, med olika motiveringar avstyrkt.SAF, SHIO-Familjeföretagen och framhåller bl.a. alten delegation bara skulle bidra till en onödig utveckling av byråkratin och atlberörda parter och intressenter redan finns inom . Jag finnerdel i likhet med samtliga remissinstanser lämpligt att, som kommittén föreslär,lägga den fortsatta arbetskooperativa försöksverksamheten hos de regionalautvecklingsfonderna. Likaså delar jag kommitténs och remissinstansernasuppfattning att ansvaret för arbetet med vägledning, erfarenhetsinsamling ocherfarenhetsåterföring bör ligga hos SIND. Jag avservidare att i enlighet med kommitténs förslag i annat sammanhang föreslåregeringen att bemyndiga mig att tillkalla en särskild delegation medföreträdare för olika berörda intressenter. Remissinstansernas uppfattning härär delade. Jag vill framhålla fördelen av att ha en centralt placerad ochpådrivande delegation med direkt anknytning till berörda intressenter. Också kommitténs förslag att det bör åvila SIND att svaraför frågornas beredning och verkställighet finner jag lämpligt. Den avkommittén föreslagna uppgiften för denna delegation att inledningsvisprecisera och planera sin verksamhet bör utföras isamarbete med industriverket. Likaså bör den föreslagna årsvisa redovisningenav verksamhetens förlopp göras i samarbete med industriverket. Vad slutligen gällerförslaget om att delegationen före försöksperiodens utgång skallframlägga förslag till ätgärder för fortsatt verksamhet inom detta område såanser jag att även denna uppgift bör utföras i samarbete med industriverket. Kommittén anser att de föreslagna utrednings- ochutvecklingsinsatserna i huvudsak kan ske inom industriverket eller i verkelsregi. Kostnaderna för dessa insatser beräknas av utredningen till 500000 kr.per år . Förfördjupade konsultinsatser avseende enskilda etableringsprojekt iuppskattningsvis 20-25 fall behövs enligt kommittén 2 milj. kr. per år.När det gäller kreditstödet, som beräknas medföra en viss ökad efterfrågan påmedel som står till förfogande för utvecklingsfondernas vanligakreditstödsverksamhet anser kommittén att en ökning av dessa medel fär bedömasi andra sammanhang. För det av kommittén föreslagna särskilda kapitalstödet iform av en fond föreslås däremot ett engångsanslag om 5 milj. kr. 1980/81:130 68 Sammanfattningsvis har kommittén uppskattat resursbehovettill 2,5 milj. kr. exkl. elt engångsanslag för särskilt kapitalstöd om 5milj. Kommittén anser att kostnaderna bör läckas genomomdisponering av medel under vissa av Qorlonde huvudtitelns anslag tillindustri m. m. Remissinstanserna har inte funnit anledning att beröraresursbehoven närmare. För egen del finner jag att utredningens bedömning avresursbehovet vad gäller kostnaderna för industriverkets insatser liksomkostnaderna för fördjupade konsultinsatser är väl avvägd. Jag ansluter migockså kommitténs förslag att frägan om en ökning av utvecklingsfondernasmedel för kreditverksamhet bör bedömas i annat sammanhang även om försöksverksamhetenkan komma att innebära en viss ökad efterfrågan. Vad beträffar engångsanslaget om 5 milj. kr. till ensärskild fond sä är jag mot bakgrund av vad jag tidigare framhållit inte bereddatt biträda utredningens förslag. Vid min anmälan till budgetpropositionen 1981 (prop.1980/81: 100 bil. 17) anförde jag under anslaget B 3. Bidrag till regionalautvecklingsfonder m.m. att jag avsåg att återkomma till den närmareanvändningen av medlen. Kostnaderna för den utvidgade försöksverksamheten medlöntagarägda företag som jag nu har redogjort för, bör täckas inom ramen förde 95 milj. kr. som regeringen lidigare har föreslagit atl anvisa pädelta reservationsanslag. 8 Åtgärder för teknisk förnyelse inom industrin 8.1 Teknisk utveckling och industriell förnyelse Forskning och utveckling får allt större belydelse förindustrins utveckling och konkurrenskraft. De industrigrenar - delbranscherinom verkstadsindustri och kemisk industri som växer snabbast är också demest forsknings- och utvecklingsintensiva. De har hög andel kvalificerad arbetskraftmedan däremot realkapitalvolymen per sysselsatt är liten. Målet för tekniska forsknings- och utvecklingsinsatser äratt ta fram nya eller förbättra befintliga processer, produkter och syslem.Tekniskt framåtskridande är i betydande utsträckning resultatet av enkumulativ process baserad på mänga små innovationer och successivaförbättringar. Innovationer kommer till ständ genom etl samspel mellanmarknadsbehov och tekniska möjligheter. Innovationsprocessen kan sägasinnefatta alla de tekniska, organisatoriska och kommersiella åtgärder som krävsför atl föra en ny produkt eller process från idéstadiet lill kommersielltbärkraftig verksamhet. Viktiga ingredienser är ofta idéutvärdering, teknisktoch kommersiellt utvecklingsarbete med inslag av teknisk forskning,produktionsinvesteringar och marknadsföringsinsatser. 1980/81:130 69 pasgenom såväl grundläggande som tillämpad forskning liksom genom uppfinningar medobetydlig koppling till forskningsarbete. Forskningensinriktning styrs av såväl vetenskapliga mäl och krav som problem och behovutanför forskningssystemet. Resultaten av enskilda forskningsprojekt bygger påtidigare forskningsinsatser och de flesta forskningsresultat kommer tillanvändning främst som utgångspunkt för ny forskning. Från tid till annan kommerresultat fram som genom att bilda utgångspunkt för eller på annat sätt användasi en innovationsprocess direkt nyttiggörs inom det omgivande samhället. Betraktadfrån samhälls- och industrisynpunkt kan den tekniska forskningen viduniversitet och högskolor uppfattas som en nödvändig infrastruktur av personaloch resurser. Genom att göra infrastrukturen lättillgänglig för företagen kande industriella innovationsprocesserna stödjas och påskyndas. Forskningensprodukter och prestationer är att utveckla ny kunskap, utbilda forskare ochtekniker med hög kompetens, möjliggöra utnyttjande av utländskaforskningsresultat samt - ibland - åstadkomma banbrytande tekniska idéer somkan ligga till grund för framgångsrika innovationer. Spridningenav forskningsresultat sker via vetenskapliga tidskrifter, rådgivning ochkonsultation, uppdragsforskning, utbildning av tekniker samt genom attforskarna själva flyttar från högskola till industri. Undersökningar tyder påatt av dessa kanaler är de två sistnämnda de viktigaste medlen för att överförany kunskap frän forskningssystemet till samhället utanförforskningsinstitutionerna. Detlekniska utvecklingsarbetet baseras i allmänhet på identifiering av ett marknads-eller användarbehov. Det händer att upprinnelsen till en lyckad innovation ärnya lekniska möjligheler eller lösningar men detta är mera sällsynt. Medanforskningsresultat mer eller mindre är fritt tillgängliga är resultatet avutvecklingsarbete vanligen ett viktigt konkurrensmedel i en affärsdrivandeverksamhet. Syftet med utvecklingsarbete är således oftast kommersiellt och denhelt övervägande delen utvecklingsarbete görs ocksä i företagen. Enrad faktorer samverkar och bestämmer utvecklingsarbetets slutliga värde ochnytta. Avgörande för introduktion av ny teknik är att investerings- ellermarknadsbehov föreligger. Flera studier visar att spridningen av innovationersker genom att den nya teknologin "byggs in" i den utrustning sommaskintillverkare tar fram och alt spridningen mellan olika sektorer avnäringslivet sker just i denna form. God tillväxt i ekonomin medför en höginvesteringstakt och en tämligen snabb ersättning av gamlaanläggningstillgångar så att nya generationer utrustningar med inbyggd nyteknik kan tas i bruk. Densnabbare strukturomvandling som följer av en snabb teknisk utveckling medförinte nödvändigtvis större omställningsproblem än dem som följer av denlångsammare strukturomvandling som kännetecknar Prop.1980/81:130 70 utvecklingen i mer statiska branscher. Framtidaomslällningskrav i branscher med utebliven eller mycket långsam tekniskutveckling kan i ogynnsamma fall leda till längt svårare problem än de somföljer av en kontinuerlig strukturomvandling. Normalt har anläggningarna i en bransch olikaproduktivitet. Den tekniskt sämsla anläggningen är den som vid i övrigt likaförhållanden står närmast i tur att läggas ned om priset skulle sjunka,arbetskostnaderna skulle öka eller de finansiella villkoren skulle försämras såmycket att de rörliga kostnaderna inte kan täckas. Härvid frigörs arbetskraftsom, i bästa fall, genom nyinvesteringar kan erbjudas arbete i nya anläggningari samma bransch eller i andra växande sektorer. Om produktivitelsspridningenär stor, berörs en mindre andel av branschen vid pris- och kostnadsförsämringarän om spridningen är liten, dvs. när många anläggningar har ungefär samma andelrörliga kostnader. Risken för utslagning av hela branscher tenderar alltså attvara större om den tekniska utvecklingen har varit långsam och skapat likartadeanläggningar. Med en ökad världsmarknadskonkurrens inom olikadelmarknader, en låg nyinvesteringsaktivitet och en snabb utslagning av deminst effektiva anläggningarna, som , utjämnas produktivilelsstrukturenoch industrin blir mera sårbar för en omfattande strukturomvandling. Tekniskutveckling skapar buffertar så att inte stora delar av ekonomin drabbas avsamtidiga kriser. Teknisk utveckling, i förening med nyinvesteringar, gör attden nödvändiga strukturomvandlingen sker kontinuerligt, i relativt litenomfattning, i stället för språngvis med längt obehagligare omställningsproblemsom följd. Avgörande för svensk industris utveckling är denvitalisering och förnyelse som startande av ny industriell verksamhel innebär.Etablering av nya företag baserade på innovationer har visat sig ha särskillstora utvecklingsmöjligheter. En viktig uppgift för samhällets stöd tilltekniskt forsknings- och utvecklingsarbete är därför att främja tillkomsten avinnovationer och stötta nyföretagandet kring dessa. Slora ekonomiska effekter fås emellertid först vid ettbrett utnyttjande av den nya tekniken. För detta krävs slora satsningar påmarknadsföring och uppbyggnad av en rationell produktionsapparat. Här spelar destora företagen en helt avgörande roll. Dessa satsar ocksä betydande resurserpå industriellt utvecklingsarbete. Utvecklingsarbetet är dock här främst inriktatpå alt förfina och effektivisera produktionstekniken samt pä att förbättra förelagetsprodukter. Radikala utvecklingssteg är relativt sällsynta i denna miljö. Det ständigt ökande tempot i produktutvecklingsarbetetställer emellertid ökande krav på företagens resurser somutvecklingssatsningar normalt ger utdelning först på längre sikl och i regelär förknippade med betydande osäkerheter. Oförutsedd protektionism i olikaformer kan plötsligt begränsa marknadsmöjligheterna för nyutveckladeprodukter, pro- 1980/81:130 71 cesser och system. Företagen tenderar därför att minskarisktagandet genom atl satsa på projekt som är relativt kortsiktiga och säkramen där den förväntade avkastningen är måttlig. Utvecklingsprojektmed hög sannolik avkastning men med relativt stor risk för misslyckande får ståtillbaka liksom mer långsiktiga projekt. Det är därför viktigt att samhälletstöder utvecklingsarbete även i de större företagen för att stimulera tillökade satsningar pä riskfyllda men mycket lönsamma projekt. Jag har tidigare berört frågan om svensk industriskomparativa fördelar. Därav framgick att för etablerade industrinationer somSverige med deras relativt höga löneläge och utbildningsnivå blir rollen att iförsta hand svara för de delar av industriell verksamhet som kräver meryrkesskicklighet och specialkunnande. Det är härvid av stor betydelse att dessaländer satsar mer på forskning och utvecklingsarbete för att finna innovationersom ger vinster i initialskedet och gör det möjligt att bibehålla försprånget iproduktutvecklingen. Flera internationella studier har gjorts med syfte altundersöka olika länders komparativa fördelar. De visar att svensk industriunder i betydande utsträckning var inriktad påstandardiserade varugrupper med långsam tillväxt i världshandeln. Inom dessavarugrupper var dock specialiserat på relativt avancerade varianter.Fördelas export på grupperna råvaror, standardvaror och varor undersnabb teknisk utveckling, finner man att en förskjutning har skett mot den sistnämndagruppen. var andelen och var den %.Standardvarornas andel har varit relativt , är 1960 och 28,år1977'. Den tekniska utvecklingens betydelse för industrinsproduktionsökning sammanhänger bl.a. med att den möjliggör ökad kvalitet ochprestationsförmåga hos realkapilalel. Stordriflsfördelar och organisatoriskaförbättringar är andra faktorer bakom produktionsökningen. Centrala i sammanhangetär forsknings- och utvecklingsinsatserna. Som jag nämnde harproduktionsökningen och exportutvecklingen varit snabbast inom branscher medstor forsknings- och utvecklingsverksamhet. Ett flertal utredningar har behandlatfrågor om långsiktiga ekonomiska utveckling. Vid min anmälan tillbudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 237-238) redovisadejag kortfattat några av dessa. De innehåller olika former av bedömningar avlämplig framlida produktionsinriktning för svensk industri. Samtliga utredningar är eniga om att svensk industri harbäst framtidsutsikter inom kunskapsintensiv produktion. har iinternationell jämförelse god tillgång på och relativt låga löner förvälutbildad arbetskraft. Konkurtensen från utvecklingsländer () ochnyindustrialiserade ' Källa: Särskilda Näringspolitiska Delegationensbetänkande (Ds ju 1979: I) Vägarlill ökad välfärd, bil. länder(nic-länder) är hård vad gäller arbetsinlensiv och i växande omfattningkapitalintensiv produktion. Satsning på kunskapsintensiv produktion förespråkasdärför inom de flesta industriländer (i-länder). Det innebär att svenskindustri mäste hitta områden inom den kunskapsinlensiva produk-Uonen där denkan bli konkurrenskraftig. 1alla industrinationer satsas betydande resurser på tekniskt forsknings-ochutvecklingsarbete. I samtliga i-länder griper slaten numera in i industrinsutvecklingsverksamhet, både med direkta och indirekta medel. Det synes vara enallmän uppfattning att satsning på tekniskt forsknings- och utvecklingsarbetehar en avgörande betydelse för internalionell konkurrenskraft, ekonomisktillväxt och välfärd. Resultatenav forsknings- och utvecklingsverksamhet visar sig normalt först på lång sikt.Sammanställningar mellan utgifter för forskning och utvecklingsarbete ochtillväxttakt i ekonomin visar inte på något direkt samband. Vid sidan avsatsningar på tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete påverkas denekonomiska tillväxten av t.ex. förändringar i utbildningsnivå,arbetsorganisation, industristruktur, investeringstakt, kapaciletsulnytljandeoch skaleffekter. Kunskapsspridningen i det starkt interna-Uonaliseradeforskarsamhället liksom handeln med ny teknik mellan olika länder gör att detär svårt alt på nationell nivå isolera och beräkna värdet av ett lands egnasatsningar på forskning och utveckling. Tillgänglig statistik visar dockentydigt att det är de ledande industrinationerna som satsar mest på teknisktforsknings- och utvecklingsarbete. Följande sammanställning visar för etturval av länder bl. a. den totala satsningen på teknisktforsknings- och utvecklingsarbete i belopp och som andel avbmltonalionalprodukten (BNP). Sammanställningen bygger på den insamling avuppgifter som görs av om kostnader m. m. för forskning ochutvecklingsarbete i medlemsländerna. 1980/81:130 73 Avsammanställningen framgår att de svenska insatserna för forskning ochutvecklingsarbete ligger på en relativt hög nivå. Två länder av Sverigesstorlek hade en högre kvot mellan forsknings- och utvecklingssatsningaroch BNP än (1,), nämligen (2,) och (2,).Den högsta forsknings- och utvecklingsintensiteten hade med2,. position är i första hand ett resultat av en hög tillväxt iforsknings- och utvecklingssatsningar men lill viss del ävenen följd av stagnationen i BNP-utvecklingen. Forsknings- ochutvecklingsarbetets andel av BNP har ökat från 1,år 1970till 1,. Det är en ökningstakt som torde vara ensamt om ivärlden. Även i och har forsknings- ochutvecklingsintensiteten ökat men i långsammare takt medan forsknings- ochutvecklingsintensiteten i och t. o. m. harminskat något. Den totalaresursförbrukningen i för teknisk och naturvetenskaplig forskning samtindustriellt utvecklingsarbete uppgick till 6800 milj. kr., varav ca40% finansierades av staten och resten av svensk industri. Svensk industrisegna satsningar på detta område har varit kraftigt stigande under 1970-talet.Räknat på industrins storlek avsätter svensk industri klart mer än industrin iFörbundsrepubliken , och . Endast Förenta staternasindustri har relativt sett en forsknings- och utvecklingsintensitet i nivå medden svenska. svarar emellertidendast för någon procent av den samlade tekniska forskningen i världen. Sverigehar inte möjlighet alt bedriva högt kvalificerad forskning inom alla områdenoch är i hög grad beroende av att kunna delta i del internationellaforskningssamarbetet för att tillgodogöra sig de forskningsresultat som kommerfram utomlands. Minskade handels-barriärer och stora utrikeshandelmedför att den tekniska utvecklingens resultat i form av produkter, processeroch system i hög grad påverkar konkurrensförutsättningarna på hemma- ochexportmarknader. En begränsad hemmamarknad gör att på många områden ärförsäljning på världsmarknaden en förutsättning för lönsamhet hos tekniskautvecklingsprojekt. Förutomgenom egna satsningar kan ny teknik även erhållas genom att den importeras frånandra länder som redan har utvecklat den. Det är därför av inlresse att i dettasammanhang veta något om omfattningen av denna leknikhandel. 1 följandesammanställning redovisas för och uppskattade kostnader försåväl import som export av teknik (milj. Prop.1980/81:130 74 Avsammanställningen framgår att och är desiörsta teknikimportörerna medan svarar för den i särklassstörsta exporten. Detär intressant att konstatera att de två länder bland i-länderna som under detsenaste decenniet har redovisat den kraftigaste ekonomiska utvecklingen ocksåär de största teknikimporlörerna. Underindustridepartementet arbetar f. n. en särskild kommitté - (I 1979:14) - med uppgift att undersöka om och på vilket sätt och i vilkaformer samhället kan stimulera och stödja små och medelstora företag att sökany teknik och nya produkter utomlands. Kommitténs arbele påbörjades år 1979och bedrivs i form av försöksverksamhet. Kommittén bistår med hälften avföretagens kostnader för att hitta utländska licenser inkl. resekostnader ochdelar av eget arbete. Stödet behöver betalas tillbaka bara om licensköpet blirlyckosamt. En första delrapport om verksamheten är planerad . Jagvill i detta sammanhang erinra om den av chefen för handelsdepartementettillsatta kommittén som har att utreda frågan om teknikhandel. Kommitténberäknar slutföra sitt arbete . Föratt få en uppfattning om inriktning och omfattning av satsningarna på tekniskforskning och utveckling utomlands ger jag en kortfattad beskrivning av direktinnovationsinriktade åtgärder i tre länder; ,och . Dessa länder är enligt min mening av särskilt intressemed tanke på den kraftiga ekonomiska utveckling som har ägt rum där under detsenaste decenniet och den expansion som kan förväntas . Dessa ländersatsar i absoluta tal mångdubbelt mer än på forskning och utvecklingmen mätt i relation till bruttonationalprodukten är förhållandena jämförbara. Innovationspolitikeni följer två huvudlinjer. Genom forsknings- ochteknikministeriet. Bundesministerium fiir Forschung und Technologie (BMFT).lämnas stöd lill industriella utvecklingsprojekt inom utvalda områden. Dessaprojekt drivs i huvudsak inom större företag. Stöd till innovationer i mindreoch medelstora företag förmedlas till stor del genom ekonomiministeriet.Bundesministerium fiir Wirtschaft (BMW). Detta stöd ses som en del främst iregionalpolitiken Prop.1980/81:130 75 ochdrivs ofta som delprogram inom större program för allmänt stöd till mindre ochmedelstor industri. Bl.a. stöder BMW utvecklingsverksamhet i mindre ochmedelstora företag genom att subventionera personalkostnader för forsknings-och utvecklingsarbete i sådana företag. Efterde stora satsningarna på högteknologiområden (rymd, kärnkraftoch flyg) har ansträngningarna inriktats på att minska gapetmot inom vissa kritiska teknikområden, I.ex. datateknik ochelektronikkomponenter, och på att främja utvecklingen på områden där tyskindustri har bedömts kunna få konkurrensfördelar. Dessa satsningar har intevarit helt utan framgång. Detforsknings- och utvecklingspolitiska inflytandet har alltmer centraliseratsoch BMFT har fått en allt viktigare roll i planeringen av forsknings-ochutvecklingsinsatserna. BMFT:s forsknings- och utvecklingsbudgel för innevarandeår kommer att koncentreras till att stödja finansieringen avdemonstrationsanläggningar inom industri och kommunalväsen i syfte att ökainvesteringsviljan och främja innovationer. Särskilt prioriterade områden ärhavsteknik, råvaruforskning, elektronik och kommunikationsteknik. För projektinom de olika fackprogrammen kan stöd erhållas med avprojektkostnaden. Formen för stöd är bidrag med eller ulan villkorligäterbetalningsplikt. Föratl stödja exploatering av tekniskt färdigutvecklade produkter bildades år1975 av sex banker med stöd av BMFT ett särskilt investment-företag, (). BMFT har åtagit sig alt täcka avförlustrisken. DWFG lämnar stöd till mindre och medelstora företag förinvesleringar för att bygga upp ny produktion eller för alt marknadsförafärdiga produkter. Stödet sker i form av tillskjutet eget kapital i företagetmen endast med minoritetsandelar. Verksamheten är fortfarande under uppbyggnadmen hittillsvarande erfarenheter kan betecknas som goda. 1Frankrike utgör industripolitiken elt led i den ekonomiska långsiktsplaneringenmed femåriga ekonomiska planer. Inom ramen för dessa har beslut fattats om ettantal stora forsknings- och utvecklingsprogram som i första hand har till syfteatt främja pågående industriell verksamhet men som också harinnovationspolitiska inslag. De statliga forsknings- och utvecklingsinsatsernaanpassas lill de politiska mål som uppställs i femärs-planen. Deområden som f. n. prioriteras är integrerade kretsar, informationsteknik,koilektivlransporter, rymdteknologi, havsteknik med inriktning pä i första handoffshore-teknik och exploatering av mineralresurser på havsbottnen samtenergibesparing och alternativa energikällor med stark inriktning påsolenergi. Stora resurser satsas på kärnkraftteknik. Medtanke på de allt större satsningar som erfordras för att ligga vidforskningsfronten inom olika områden har den franska regeringen beslutat göraen generalinventering av olika teknikområden som grund för priorite- Prop.1980/81:130 76 ringav fortsatta satsningar. I enlighet härmed har på uppdrag av den franskepresidenten en rapport om forskningssektorns roll i utarbetats av framstående representanter för denfranska vetenskapen. Rapporten presenterades och skall bildaunderlag för den franska forskningspolitiken. Föratt främja forskning, utveckling och innovationsverksamhet inom olikateknikområden finns en hel uppsättning av åtgärder. Tonvikten i den franskainnovationspolitiken ligger på direkt finansiellt stöd lill forskning ochutvecklingsarbete. Ansvaret för genomförande av programmen ligger på olika organisationer.De två viktigaste programmen är Actions Concer-lées och L'å ITnnovation. ActionsConcertées administreras av Delegation Générale ä la Re-cherche ScienUfique etTechnique (DGRST), som svarar för en stor del av den franska tillämpade forskningen.