prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Bidragsbeslämmelserna återfinns iförordningen (1972: 140) om skaltebortfallsbidrag (upphävd 1979: 1166). Till grund för bidragsgivningen ligger ett beräknatskattebortfall för bidragskommunerna på 1200 milj. kr. För inkomståret 1971beräknades dock skattebortfallet bli ca 50 milj. kr. högre eller 1250 milj. kr.Skatlebortfallsbidrag utbetalades första gången och utgår på grundvalav tillskjutet skatteunderlag. Delta skatteunderlagstillskott fördelas mellanbidragskommunerna i relation lill skattekraften, beräknad som skallekronor perinkomsttag.ire. 1 takt med atl den till följd av skattereformföriorade skattekraften återvinns minskar skatleborlfallsbidragen successivt. Utbetalningen av skatleborlfallsbidragen följer detgällande systemet för utbetalning av kommunalskallemedel. Under ett visst årutbetalas dels förskoll på bidraget avseende inkomståret i fråga, dels slutligt bidrag avseende inkomståret två årlidigare. Förskott avräknas sedermera vid 1980/81:100 Bilagall 70 Utbetalningarna av kommunalskallemedelregleras över statsbudgetens inkomsttitel Skatt på inkomst och förmögenhet samlsocialförsäkringsavgifter m.m. För atl de slutliga skattebortfallsbidragenskall komma fill uttryck i statsbudgeten finns förevarande anslag uppfört päbudgetens utgiftssida. beslutade (prop. 1979/80:58, SkU1979/80:20, rskr 1979/80: 137) om en förenklad beräkning av del kommunalaskatteun-deriaget. Beslutet innebär bl. a. alt kommunerna, landstingskommunernaoch de kyrkliga kommunerna års taxering tillförs skatteunderlagfrån skattepliktiga förmåner vid sjukdom, arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildningm. m. som skatleborlfallsbidragen till kommuner m.fl. i anledning av1970 års skallereform avvecklas. Under detla anslag bör därför medel beräknasför de slutliga bidragsutbelalningar som avser senare delen av inkomståret1979. För liden därefter är del inte aktuellt med några bidragsutbetalningar. För hela beräknasskatleborlfallsbidragen ulgå med omkring 140 milj. kr. Medelsbehovel /82 kan med ledning härav beräknas till ca 70 milj. kr. Jagförordar atl anslaget förs upp med delta belopp. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Skattebortfallsbidrag till kommuner m.jl. /82 anvisa elt förslagsanslag av . D 4.Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereform 1979/80Utgift 2 193 839937 1980/81 Anslag 2666000000 1981/82 Förslag 1455000000 Från delta anslag utgår kompensation lill kommuner ochlandstingskommuner saml församlingar, pastorat och andra kyrkligasamfälligheter för den minskning av skatteunderlaget och de kommunala skatteinkomsternasom har uppkommit på grund av ändrade avdragsregler fr.o.m. inkomståret 1975.Denna ändring beslutades av riksdag (prop. 1974: 132, SkU 1974:54,rskr 1974:329). Minskningen uppkom emellertid först fr.o. m. på grundav de avräkningsmetoder för allmän kommunalskall som lillämpas. Riktlinjerna för kompensationen beslutades vidriksmötet /76 (prop. 1975/76: 147, FiU 1975/76:30, rskr 197.5/76:258). Detskalleunderiag som skulle ha förelegal enligt tidigare gällande avdragsreglerräknas fram med hjälp av automatisk dalabehandling. Del underlag som därviderhålls jäm- 1980/81:100 Bilagall 71 förs med det faktiskaskatteunderlag som har bestämls vid taxeringen. Skillnadsbeloppel läggs tillgrund för kompensation. Påsamma sätt som belräffandeskattebortfallsbidragen i anledning av skallereform följer utbetalningen av kompensationen i anledning av1974 års skattereform det gällandesystemet för utbetalning av kommunalskallemedel. För alt den slutliga regleringen av kompensationen skallkomma till ullryck i statsbudgeten finns förevarande anslag uppfört påbudgetens utgiftssida. Vid min anmälan av anslaget Skatlebortfallsbidragtill kommuner m.fl. nämnde jag atlriksdagen har beslutat om en förenklad beräkning av det kommunalaskalteunderiaget. Beslutet innebär bl.a. atl kompensationen till kommuner m.fl. i anledning av 1974 årsskattereform avvecklas. Liksom ifråga om skatlebortfallsbidragen i anledning av skallereform upphör utbetalningen av kompensation i och medslutregleringen av . Medelsbehovet på utgiftsanslagel under budgetåret1981/82 avser den kompensation som utbetalas under andra hälften av , dåslutlig kompensation utgår för . För beräknaskompensation ulgå med omkring 2910 milj. kr. Medelsbehovet för /82 kan med ledning häravberäknas till ca 1455 milj. kr. Jagförordar alt anslaget förs upp med della belopp. Jaghemställer atl regeringen föreslår att tillKompensation till kommuner m.fi. i anledning av skattereform /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilagall 72 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler för statliga myndigheter och förvaltning avstatliga fastigheter. I verkets uppgift ingår främst alt förvalta defastigheter som är upptagna istyrelsens förmögenhetsredovisning, att anskaffa lokaler för statsmyndigheterna och utreda behovet av statligabyggnadsprojekt i den mån dessa uppgifterinte ankommer på annan myndighet, atl efter uppdrag projektera, utföra och inreda byggnadsprojekt för statensräkning samt att genom ulveckiings- och normeringsarbele verka förrationaliseringar och besparingar i fråga om byggande ochfastighetsförvaltning för statens räkning. Verkel leds av enstyrelse. Chef för verkel är en generaldirektör som också är ordförande i styrelsen. Den centrala förvaltningen är uppdeladpä älta byråer, nämligen eninlendentsbyrå, en utredningsbyrå, en projekle-ringsbyrå, en byggnadsbyrå, enutrikesbyrå, en teknisk byrå, en administrativ byrå samt en ekonomibyrå.Härtill kommer elt planerings- och budgelsekrelarial, elt revisionskontor, enfaslighelsseklion och en inredningssektion. Vidare finns fem regionalabyggnadsförvaltningar, nämligen i , , , och Umeå.Byggnadsförvaltningarna i ,och har enheter för byggnadsverksamhet i egen regi. Inom styrelsen fanns vid utgången /80 sammanlagt 2 322anställda, varav I 584 i den regionala organisationen. Av dessa var 768sysselsatta med fastighetsdrifl och 445 med byggnadsverksamhet i egenregi. Kostnaderna för administrationfastställs av regeringen. 1 bokslutet för budgetåret fördelasadministralionskostnaderna mellan delsdriftslalerna för styrelsens fastighetsförvaltning, dels tillgängligareservationsanslag för byggnadsverksamhet m.m., dels medel som ställs lill förfogande för inredningav lokaler och för energibesparande ålgärder och dels inkomsler frånuppdragsverksamhet. 1 statsbudgetenförs endast upp ell formellt anslag av I . redovisar sin verksamhetuppdelad på huvudområdenaFörvaltning av fasligheler och lokaler. Anskaffning av fastigheter och Prop.1980/81:100 Bilaga 11 73 lokaler.Inredning samt Övrig verksamhet. Styrelsen redovisar den utrikes verksamhetenseparat. Kostnaderna för den utrikes verksamheten inräknas dock i resp.huvudområde. Kostnaderna för verksamhet har indelats i delsdirekta kostnader, dels indirekta kostnader. Med indirekta kostnader avsesadministrationskostnader, vilka redovisas under detla anslag. De direkta kostnaderna finansieras på följande sätt:Förvaltning av fasligheler och lokaler från hyresinkomster. Anskaffning avfasligheler och lokaler från anslag lill byggnadsverksamhet m.m.. Inredningfrån inredningsanslag. Övrig verksamhet med uppdragsinläkter, parkeringsavgifterm. m. saml Utrikes verksamhet från hyresinkomster, anslag lillbyggnadsverksamhet m. m. samt anslag för inredningsändamål och anslagsposterför bostadskostnader. huvuduppgifter fastighetsförvaltning och lokalanskaffning styrs av utvecklingen inom deslalliga verksamhetsgrenar för vilka styrelsen är ansvarig för lokalhållningen.Delta innebär alt uppgifterna inom dessa områden inle primärt kan styras genomförslag från . Styrelsen anför atl etl minskal ekonomisktutrymme för den offentliga sektorn med avstannande expansion av slallig verksamhetfår konsekvenser för omfattning och inriktning både för anskaffning ochförvaltning av statliga fastigheter och lokaler. Ökade krav kommer att ställaspå styrelsen beträffande planering, samråd, angelägenhetsgrade-ringar ochbesparingar. När del gäller anskaffningsomrädel leder etl minskat ekonomisktutrymme för nyinvesteringar till ökade behov av ombyggnader och behov av attavgränsa större projekt för utförande i takt med tillgängligtinvesteringsulrymme. I en komplettering lill förslagel lill anslagsframställning räknar byggnadsstyrelsenmed en minskad investeringsvolym för nästa budgetår. Styrelsen räknar motdenna bakgrund med all verksamheten bör kunna bedrivas inom ramen för det s.k. huvudalternativet, trots de utökade arbetsuppgifterna med bl. a. förvaltningav fastigheter och lokaler. Pris- och löneomräkning för byggnadsstyrelsensadministrationskostnader beräknas till sammanlagt . Härav avser 7milj. kostnader som kommer all belasta verksamheten redan innevarande budgetår.Med tillämpning av huvudalternativet beräknas lönekostnaderna. inkl. medel förkonsulttjänster till . för /82. Kostnaderna för reseersättningar och expenserberäknas till . Lokalkostnader beräknas lill . och bidragtill gemensam kontorsdiift I kv. Sammanlagt beräknas administrationskostnaderna uppgåtill . 1 den följande redovisningen ingår dessa kostnader fördeladepå verksamhetsområden. Utöver administrationskostnaderna beräknas oförändrat6400000 kr. för utredningar rörande byggnadsföretag m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 Förvaltningav fastigheter och lokaler omfattar faslig-hetsförvaltningsamt frågor som rör disposition av lokaler, utredningar om myndigheternaslokalbehov, inhyrning samt uthyrning. För fastighetsförvaltningen räknar byggnadsstyrelsenmed fortsatta och ökade insatser för alt effektivisera och hålla nerekostnaderna för fastighetsdrifl. Arbetet med atl förbällra arbetsmiljön måsteenligt styrelsen fortsätta. Åtgärder måsle också vidtas för atl användabefintligt lokalbestånd på etl effektivare sätt. Den av disponerade lokalarean uppgicktill ca 7,3 milj. m vid utgången av /80, varav ca 5,4 milj. mavsåg statsägda lokaler. Del totala lokalbeståndet har ökal med ca 0,5 milj. munder den senaste treårsperioden. av ökningen utgörs av statsägdalokaler. Planering och genomförande av omdispositioner sker kontinuerligt föratl möta förändringar i myndigheternas lokalbehov. Resultaträkning för faslighetersom förvaltas av Av beräknad ändring 1981/82 Ersättning för lokaler som upplåts lillstatsmyndigheter 2543000000 -1-417000000 Hyroroch arrenden för lokaler och markområden som upplåts till enskilda 109000000 + 5500000 Diverse inkomster 15500000 - 5500000 Summa intäkter 2667500000 4-417000000 Reparations-och underhälls kostnader m. m. 737259000 4-144889000 Hyres-och arrendeutgifter m.m. 792000000 4-153000000 Kapitalkostnader a) avskrivningar 177000000 4- 9000000 b) ränta påkapitalet 854 000000 4-72000000 Summa kostnader 2560259000 4-378889000 Överskott att tillföras statsbudgeten 107241000 4-38111000 1 förslaget fill resultaträkning förfastighetsförvaltningen /81 beräknar ensammanlagd ökning av hyresinkomsterna med ca 422 milj. kr., varav 417 milj.kr. från statliga lokalbrukare. Inkomstökningen beror främsl på atl styrelseni större utsträckning än lidigare tillämpat en marknadsanpassad hyressällning.Under posten lill Diverse inkomsler beräknas en minskning med 5,5 milj. kr.Minskningen förklaras av atl rundradioavgiflsmedel för avskrivningar avinvesteringar i radio- och televisionshus efter omläggningen av budgetsystemetberäknas utanför statsbudgeten. Under utgifterna för fastighetsförvaltningenhar beräknat sammanlagt ca 882 milj. kr. för reparalions-ochunderhållskostnader m.m. Av beloppet avser ca 551 milj. kr. 1980/81:100 Bilaga 11 75 helsdrift,vilkel innebär en ökning om ca 91 milj. kr. som huvudsakligen beror päökade värmekoslnader. De höjda värmekoslnaderna har dock kunnat begränsas genom olika energisparätgärder.Sådana ålgärder har medfört enreducering av värmeförbrukningen med . Förfastighetsunderhåll saml ombyggnad och komplettering beräknar sammanlagt ca 260 milj. kr., varav ca 18 milj. kr. avser slottsbyggnader m.m. och ca 12 milj. kr.utrikes fasligheler. Delta innebär en ökning för den inrikesfastighetsförvaltningen med ca 50 milj. kr., varav för slottsbyggnaderca 6,5 milj. kr., medan kostnaderna för utrikesfastigheter beräknas minska med ca 3 milj. kr. Byggnadsstyrelsensadministrationskostnader för programmet beräknas lill ca 73 milj. kr., dvs. en ökning med ca 5 milj. kr. Avadministrationskostnaderna avser ca 5,5 milj. kr. kostnader för förvaltning avutrikeslokaler. Förräntning av det av förvaltade kapitaletberäknas för innevarande budgetär lill926 milj. kr. Avskrivningarna beräknas lill 186 milj. kr. Överskottet avfastighetsförvaltningen beräknas uppgå till ca 145 milj. kr. Anskaffning av fastigheter och lokaleromfattar delprogrammenByggnadsproduklion och Fastighetsköp. Till programmet hänförs ocksåinhyrningar i de fall dessa förutsätter nybyggnad lill en beräknadinvesteringskostnad av 2 milj. kr. Delprogrammet Byggnadsproduklion omfatlar projektering ochproduktion (byggande). För projekteringen anlitas utomstående konsulter.Projektledning utförs av projekteringsbyränoch i viss utsträckning av de regionala byggnadsför-valtningarna.Byggnadsförvallningarna svarar även för byggledning, kontroll och besiktning. För utförandet anlitasentreprenörer eller de tre egen-regienheterna i Slockholm, och . Desenare omsätter sammanlagt ca 185milj. per budgetår varav huvuddelen inom anskaffningsprogrammet. Byggnadsproduktionenberäknas för /81 uppgå till ca I100 milj. kr. Härav avser ca 365 milj. kr. förvaltningssektorn, ca 90 milj. kr. polis- och åklagarväsendet, ca 245 milj. kr.högre utbildning och forskning, ca35 milj. kr. kultursektorn, ca 40 milj. kr. kriminal- och socialvård, ca 250 milj. kr. uppdrag för affärsverken och ca70 milj. kr. uppdrag för riksdagen.Under /82 kommer byggnadsproduktionen enligl preliminära bedömningar att minska lill ca . Kostnader för anskaffning av utrikes lokaler beräknas lill ca 22 milj. kr. För fastighetsköp uppgick förbrukningen /80 till ca 78 milj.kr. För budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknar verkel medelsförbrukningenlill ca 97 resp. ca 100 milj. kr. Inhyrningar som förutsätter nybyggnad beräknas motsvaraen årlig investeringsvolym om ca 160 milj. kr. under innevarande och nästabudgetår. Kostnaderna förbyggnadsproduktion och för fastighetsköp bestrids slutligt från anslag tillbyggnadsverksamhet m. m. samt från uppdragsme- 1980/81:100 Bilaga 11 76 del.Byggnadsstyrelsens administrationskostnader för programmel beräknas för innevarande budgetår till 82,5 milj. kr. Härav avser ca 1,2 milj. kr. kostnader för utrikes lokaler. Eftersomverksamheten är beroende av investeringsvolymenkan resursbehovet för /82 inte slutgiltigt bedömasförrän vid ingången av budgetåret. Inredning omfattarplanering och upphandling av inredning för lokaler inom sektorerna högreutbildning och forskning saml kulturända mål och i övrigt efter regeringenssärskilda beslut. Sålunda har verkel fåll ansvarel för planering och anskaffning av inredning för de myndigheter som omlokaliseras från stockholmsområdetsaml för de planerade loka lerna för i . Härtill kommer sådana projekt, där lokalbrukarna uppdrar åt styrelsen allplanera och upphandla inredning och ställer erforderliga medel lillstyrelsens förfogande. Utomlands svarar för projektering, förvaltning och anskaffning av inred ning för utrikesrepresenlationenskanslilokaler, chefsboslädernas repre- senlalionsdelar samt vissa andrabostäder m. m. har föreslagil alt verkel successivtskall överta ansvaret för inredningsverk- samhelen i samband med nyanskaffningav lokaler för de statliga myndig heter för vilka verket harlokalhållningsansvar. Kostnaderna för inred ningsverksamheten beräknas till ca 77milj. innevarande budgetår och ca 79 milj. kr. för /82. Av beloppen avser 12,1 resp. 12,5 milj. kr. inredning av utrikeslokaler. Administralionskostnadernaberäknas till ca 9 resp. ca 9,7 milj. kr., varavför inredning av utrikes lokaler 1,9 milj. kr. under vart och ell av budgetåren1980/81 och 1981/82. Övrigverksamhet omfattar den gemensamma kontorsdriflen och reprocenlralen för myndigheterna inom kv. Garnisonen i , drift av parkeringsanläggningar vidvissa statliga myndigheter, effektivise ring och rationalisering inom städningsområdet, rådgivning i transporifrå- gor, slutande av avtal för sådana transporter av bohag förstatsanställda som bekostas av staten i egenskap avarbetsgivare samt försäljning m. m. av den inredning som lämnas kvar av omlokaliseringsmyndigheter i de lokaler som utryms. Den totala kostnaden för kontorsdriften i kv.Garnisonen beräknas uppgå till 25,3 milj. kr. för /82.Verksamheten finaniseras genom etlkontorsdriftpålägg som debiteras lokalbrukarna i förhållande till denkontorsyta som dessa disponerar i kv. Delta pålägg beräknas till /m- för /81 och /m- för budgetärel 1981/82. Kostnaderna för reprocenlralenberäknas till 5,8 milj. kr. /81 och 5,9 milj. kr. Dessa kostnader finansieras med ersättning för framställdatrycksaker. andelav kostnaderna för den gemensamma kontorsdriflen beräknas till 3,4 resp.3,6 milj. kr. och andelen av kostnaderna för del av förvallade gemensamma lill680000 resp. . Prop.1980/81:100 Bilagall 77 Kostnaderna för drift av /82 beräknas till 5,5 milj. kr. Dessa kostnader läcks helt avparkeringsavgifter. svarar för effektivisering ochrationalisering inom slädningsområdet för den statliga sektorn. Inom de beräknade beloppen för byggnadsstyrelsensadministration bestrids kostnader för viss intern service som är gemensam förverksamhels-områdena. Dessa kostnader fördelas på verksamhetsområden och ingåri de tidigare redovisade administrationskostnaderna. Ensammanfattning av administrationskostnader fördelad på deolika verksamhetsområdena redovisas i del följande. (1 000-lal kr.) 1980/81 1981/82 Förvaltning av fastigheter ochlokaler Anskaffningav fastigheter och lokaler Summa utgifter 184609' 194896 Kostnadstäckning från hyresinkomster och byggnadsanslag 184608 194895 ' lnk|. 7 milj. kr. beräknade merkostnader avseendepris- och löneomräkning. Innan jag går närmare in på byggnadsstyrelsensverksamhet vill jag redovisa några återstående frågor belräffande redovisningm. m. som föranleds av den av beslutade omläggningen avbudgetsystemet. Den projektering av byggnader för civil statligverksamhet som bedrivs av finansieras fr.o.m. budgetåret1976/77 direkt från det anslag från vilket slutlig finansiering avbyggnadsföretaget skall ske (prop. 1975/76: 100 bil. 9, FiU 1975/76:24. rskr1975/76:225). Motsvarande finansieringsregler för styrelsens projektering avbyggnader för försvarsändamål har införts till innevarande budgetår (prop.1979/80: 100 bil. 7, FöU 1979/80:13, rskr 1979/80:316). Dessförinnanfinansierades styrelsens projektering förskottsvis från del nnder fonden förförlag till statsverket uppförda invesleringsanslaget Vissaprojekteringskostnader. De nedlagda projekteringskostnaderna återfördes lill fonden när medel för byggnadsprojektenanvisats av . Kostnaderna för sådan projektering som på grund av I.ex.väsenlligt ändrade planeringsförutsättningar inte kunnat tillgodogöras i detfortsatta arbetet har reglerats över fonden för oreglerade kapilalmedelsförlusler.Del har ankommit på regeringen att besluta 1980/81:100 Bilagall 78 om avskrivning av sådana kostnadermed anlitande av fonden. Besluten har i efterhand redovisats för . Genom den av beslutade omläggningen avbudgetsystemet upphörde fonden för förlag lill statsverket och fonden för oreglerade kapilalmedelsförlusler somsärskilda redovisningsobjekt. Omläggningen av budgetsystemet innebär vidare allförslag lill nedsättning avförränlnings-kraven för investeringari byggnader som förvallas av skall anges ianslagsproposilioner (prop. 1979/80: 100 bil. 3, FiU 1979/ 80:16, rskr 1979/80:175). har redovisat nedlagda kostnaderför ell anlal byggnadsprojekt underskilda huvudtitlar, där projekteringen enligl regeringens beslut skall bekostas från anslaget Vissaprojekteringskostnader och där ännu inte beviljat medel förutförande av byggnadsarbetena. Enliglstyrelsens bedömning kan vissa av dessa kostnader pä grund av ändrade planeringsförutsättningar intetillgodogöras i del fortsatta arbelel. Styrelsenföreslår atl det kapital som inte kan tillgodogöras avskrivs, saml alt regeringen bemyndigar styrelsen all la ianspråk medel från berörda anslag förbyggnadsarbeten för atl täcka övriga kostnader som finansieratsfrån anslaget Vissa projekteringskostnader. Jag delar styrelsens uppfattning att sådantnedlagt kapital som på grund avväsenlligt ändrade förulsällningar inte kan tillgodogöras i det fortsatta arbetet bör avskrivas i enlighet med de principersom har tillämpats. (FiU 1977/78: I, rskr1977: 19) har uttalat atl regeringen i samma omfallning som lidigare bör underställa frågan om minskning avden statliga förmögenheten. Det ärenligt min uppfattning naturligt att det även fortsättningsvis får ankomma på regeringen att besluta om avskrivning av nedlagda projekteringskostnader. De beslutsom regeringen fattar bör i efterhand redovisas för . Mot bakgrund avatl fonden för förlag till statsverket upphört som särskilt redovisningsobjekt bör vidare övriga kostnader somfinansierats från anslaget Vissaprojekteringskostnader fortsättningsvis finansieras från del anslag för byggnadsarbeten där slutligfinansiering av byggnadsobjektet bör ske. Enligt vad jag erfarit kommercheferna för berörda departement all redovisa förslag i enlighet härmed. Medelför ändamålet bör anvisas från berördaanslag lill byggnadsverksamhet föratt reglera den för-skollsvisabelastningen på anslaget Vissa projekteringskostnader. Kostnaderna för administrationbestrids, inom ramen för deekonomiska restriktioner som regeringen beslutar, slutligt från hyresinkomstersaml över de anslag m. m. som står tillförfogande för förvaltning ochanskaffning av fasligheler och lokaler och för inredning saml avinkomsler från uppdragsverksamhet. 1 statsbudgeten tas upp endast ell formellt belopp av I . Jag har i det föregående redovisat den avstyrelsen beräknade omslutningeninom de olika verksamhetsområdena under innevarande och nästa 1980/81:100 Bilagall 79 budgetår.Inom verksamhetsområdet av fastigheter och lokaler exkl.administrationskostnader beräknar jag sammanlagt 789,5 milj. kr. förreparations- och underhållskostnader m. m. Av delta belopp har jag beräknat238,5 milj. kr. lill fastighetsunderhåll saml ombyggnad och kompletteringenligt följande sammanställning. 1980/81 Beräknadändring 1981/82 Kostnader för fastighetsunderhåll samt ombyggnad och komplettering 200000000 4-58400000 4-38500000 a. slottsbyggnader m. m. (11500000) (4- 6500000) (4- 1600000) b. utrikes fastigheter (9000000) (4-3 400000) (4- 800000) Mitt förslag innebär en uppräkning utöver vad somföranleds av bygg-nadskoslnadsslegringen och ökningen av fastighelsbeslåndel.Uppräkningen är motiverad med hänsyn främst till behovel av ökade underhållsåtgärderi del äldre fastighetsbeslåndet saml behovel av ökade medel för angelägnaförbättringar av arbetsmiljön. Jag vill i della sammanhang la upp vissa frågor omberäkning av medel till fastighetsunderhåll saml ombyggnad och kompletteringför . Före den av beslutadebudgetomläggningen fastställde en stat för statens allmännafastighetsfond. Staten omfattade på utgiftssidan posterna Reparations- ochunderhållskostnader m.m., Avsällning fill värdeminskningskonto saml Hyres-ocharrendeulgifter m.m. Samtliga utgiftsposter var för slottsbyggnadernas,beskickningsfastigheternas och delfonder av statensallmänna fastighetsfond förslagsvis betecknade. Under posten lill Reparations-och underhållskostnader beräknades medel till bl. a. fastighetsunderhåll samtombyggnad och komplettering. 1 samband med budgetomläggningen ersattes dennaredovisning med bl. a. en resultaträkning för fastigheter som förvaltas avbyggnadsstyrelsen. Med jästighetsunderhåll avses sådan reparation ellerersättning av förslitna och på annatsätt skadade byggnads- eller anläggningsdelar som måsle göras för alt bibehållafastigheten i dess byggnadstekniska skick och funktion.