prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — Stödet utgår i form av bidrag av godkänd kostnad.Bidrag utgår dock med högst . för varje projekt. Stödbeslut fattas avbostadsstyrelsen. Stödet har fr. o. m. /80 kompletterats medlän (i mycket begränsad omfattning). 1978/79:115 SFS 1977:346 Stöd till eneriginriktad experiment- ochdemonstrationsverksamhet Vid sidan av insatserna i energiforskningsprogrammet ulgårslöd till energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet pä byggområdeti form av Prop.1980/81:49 68 - bidrag tillprototyp- och demonstrationsverksamhet - lån till energiinriktatexperimentbyggande. Målet är att genom fullskaleexperiment - ge kunskap omenergihushållning som kan fä mer allmän tillämpning inom den närmastetioårsperioden - geförutsättningar för en praktisk utvärdering av långsiktiga utvecklingsprojektmed stor besparingspotential. Prototyp- och demonstrationsverksamheten omfattar bl.a.kommunal energiplanering och panntrimning. Stödbeslut fattas av statens räd förbyggnadsforskning. Lån tiU energiinriktat experimentbyggande lämnas för denmerkostnad som experimentdelen innebär. Lånet riktas till experiment som syftartill effektivare energianvändning och experiment med lokala energikällor -främst solvärme. Lånet är till en början räntefritt. Beroende pä hurprojektet utfaller kan byggforskningsrådet besluta om ränta eller kanregeringen efter framställning från rådet, besluta om eftergift av lånet helteller delvis. Låntagare kan vara kommun, samfällighetsförening ellerenskild entreprenör. Enskild entreprenör måste kunna ställa säkerhet.Lånebeslut fattas av byggforskningsrådet och länet förvaltas av resp.länsbostadsnämnd. 1978/79:115 Prop. 1977/78:100 bil. 16 SFS1965:672(1977:446) Bidrag lill energibesparande åtgärder i växthus m. m. kan utgämed högst av godkända kostnader eller . Bidraget administreras avlantbruksstyrelsen och lantbmksnämnderna och kan utgå bl.a. till följandeåtgärder. - Förbättradvärmepanna eller övergång till fastbränsleeldning - Styr- och reglerutrustning. Energisparbidrag i näringslivets byggnader Stöd för energibesparande åtgärder i näringslivetsbyggnader har utgått /75. Stödets syfte är att fä tillstånd energibesparande projekt i befintliga byggnader vilka från det enskildaföretagets synpunkt inte bedöms vara tillräckligt lönsamma. 1980/81:49 69 Stöd lämnas för bl. a. följande typer av ätgärder. Återvinning av värme ur frånluft Övergång från eldning med olja tilleldning med annat bränsle Tillvaratagande av processvärme föruppvärmning av byggnad Stödet utgär i form av bidrag med högst av godkändamerkostnader för den energibesparande investeringen. Regeringen fattarbeslut om stöd om bidraget kan antas överstiga 4 milj. kr. De regionalautvecklingsfonderna fattar beslut om bidrag som understiger . tillföretag med högst 200 anställda. Övriga bidragsbeslut fattas av SIND som ocksåadministrerar verksamheten. Bidragets storlek bestäms i de flesta fall enliglschablonberäkningar. Vad gäller värmeätervinning och övergång till eldning medannat bränsle än olja anpassas bidraget så att åtgärden nätt och jämnt blirföretagsekonomiskt lönsam för beställaren. Bidrag beviljas inte om energibesparingen är ringa ellerom åtgärden genomförs huvudsakligen av andra skäl än energibesparing. Lägstakostnad som berättigar till bidrag utgör . SIND uppger att många åtgärder som inte beviljats bidragändå genomförts senare och bekostats av företaget självt. SIND räknar med attbidraget trappas ned och upphör . 1975/76:30 s. 346-349 1978/79:115 s. 92-95 SFS 1978:399/1975:422(1979:554) Energisparbidrag i industrins processer m.m. Stöd till energibesparande åtgärder i industrins processerutgår /76 i syfte att fä till stånd energibesparandeprojekt som är samhällsekonomiskt motiverade men av det enskilda företaget intebedöms som tillräckligt lönsamma. Stöd utgår till bl. a. följande typer av åtgärder. - Värmeätervinning ur rökgaser och andra hela gasersamt ur kylvatten, avloppsvatten m.m. Övergäng till mindre energikrävandeprocessutrustning ~ Omläggning av en del av processkedjan eller elimineringav ett processsteg ~ Utmstning för styrning och reglering av processer Prop.1980/81:49 70 - Övergång från eldning med olja, gasol ellerliknande i en process till eldning med fasta bränslen Utnyttjande avspillvärme - internt och externt - l.ex. - Återvinning av energikrävande varor eller energi uravfall Stöd lämnas också till åtgärder som syftar till attvidmakthålla, öka eller fä till ständ elproduktion i smä vattenkraftverk med eneffekt mellan 100 och I 500 kW. Stödet utgår i form av bidrag med högst av godkändamerkostnader för den energibesparande investeringen. Bidragen handläggs av SINDsom självständigt fattar stödbeslul om bidraget uppgår till högst 4 milj. kr.Regeringen fattar beslul om bidraget kan antas överstiga detta belopp.Bidragets storlek anpassas så att åtgärden nätt och jämnt blir företagsekonomisktlönsamt. Bidrag beviljas inle om energibesparingen är ringa ellerom åtgärden genomförs huvudsakligen av andra skäl än energibesparing. Endast åtgärder i anslutning till befintlig produktionmotiverar stöd. Åtgärder som innebär en total omläggning av processen kanheller inte berättiga till bidrag. Åtgärderna skall gälla beprövad teknik utanteknisk risk. Tekniska förbättringar inom konventionell energiproduktionomfattas heller inle av stödet (undantag: smä vattenkraftverk). SIND uppger att energibesparingen per investerad krona överiagligger högre för ätgärder i processer än i byggnader. SIND räknar med att verksamheten skall upphöra i och medutgången av /84. 1975/76:30 s. 346-349 1978/79:115 s. 92-95 SFS 1978:399/1975:422 (1979:554) Bidrag till prototyper och demonstrationsanläggningar iindustrin Fr.o.m. /76 utgår stöd till prototyper och demonslrationsanläggningari industrin. Stödet utgår till brukaren av anläggningen och har som syfte altminska del risktagande som det innebär all införa en anläggning med nyatekniska tillämpningar. Stödet kan endast ulgå för en första anläggning i sittslag. Anläggningen eller utrustningen skall ha lämnat FoU-stadietoch det skall påvisas att en potentiell marknad finns för den nya tekniken. Stödet lämnas för exempelvis 1980/81:49 71 - nya framställningsmetoder och tillverkningsprocessersom innebär bätt re energihushållning, ny teknik för energiproduktion ellerenergiomvandling, - ny teknik för att tillvarata energi i avfall, teknik föreffektivare energianvändning vid transporter och samfärdsel, anläggningarför återvinning av energikrävande råvara ur avfall, system ochanläggningar för eldning med fasta bränslen, anläggningarsom genom användning av annat bränsle än olja har stort demonstrationsvärde. Stödet utgår som bidrag med högst av godkändainvesteringskostnader. Bidragen handläggs av SIND. Stödbeslut fattas avregeringen om bidraget kan antas överstiga 2,5 milj. kr. och i övrigt av SIND. Ett flertal projekt har inte kunnat realiseras därför attföretagen saknat finansiering för den del av kostnaden som inte täcks avbidraget. SIND har därför föreslagit att stödformen ändras så att bidraget kankompletteras med lån. En annan begränsning är att stödet inte kan täckaförprojekteringen av anläggningen. I vissa fall har emellertid medel urenergiforskningsanslaget använts för detta. Brukaren kan inte heller få täckning för driftkostnaden aven anläggning. Referenser SIND PM 1979:1 SIND PM 1978:6 Prop. 1978/79:115SFS 1975:422(1979:554) Styrelsen för teknisk utveckling (STU) STU kan stödja projekt på olika stadier av innovalionskedjanfrån idé till prototyp. Det ekonomiska stödet lämnas som bidrag eller som lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet. Räntan är över diskontot. Stödetlämnas inom följande teknikområden: Stödbeslul fattas av STU men måste godkännas av regeringenom stödet överskrider ett visst belopp. STU:s stöd kan inte komma i fråga för investeringar iproduktionsutrustning eller drift av en anläggning. 1980/81:49 72 Deregionala utvecklingsfonderna lämnar rörelselån eller produktutvecklingslån. Rörelselånetlämnas till anläggnings- eller omsättningstillgångar med upp till 500000 kr.till en och samma låntagare. Rörelselänetkan på samma utredningsunderlag byggas på med ett s. k. kombinationslån frånInvesteringsbanken med ytterligare 1 milj. kr. I vissa fall kanutvecklingsfonden bevilja amorteringsfrihet i högst . När det gällernyetablering högst . Lånets amorteringstid kan utsträckas ända till tjugoär. Produktutvecklingslånetär på högst 3 milj. kr. och lämnas för att stödja utveckling och marknadsföringav nya produkter, processer eller system för industriell produktion.Produktutvecklingslån får beviljas till högst - vid särskilda skäl -av den beräknade projektkostnaden. Vid lån på mer än . skall fondensamråda med STU. Förlänet utgår en särskild riskpremie. Om projektet misslyckas kan lånetavskrivas. Fondernaär stiftelser som har bildats av staten och i resp. län. Samordningen av fonderna sköts av SIND. Stödetriktas främst till företag inom tillverkningsindustrin med mindre än 200anställda men gränsen är inte absolut. Som förutsättning för stöd gäller vidareatt verksamheten har eller bedöms få tillfredsställande lönsamhet. Prop.1977/78:40 s. 134-167 Prop. 1977/78:111 s. 132-133 SFS 1978:506 beviljar lån för finansiering av investeringsprojekt inomnäringslivet som inriktas på rationalisering, stmkturför-ändring ochutveckling. Bankens finansieringsinsatser skall till betydande del gällastörre, långsiktiga och mer riskbetonade projekt. Jämfört med affärsbankernasker bankens utlåning under betydligt större risktagande. Lånen löper med fastränta och med möjligheter till amorteringsuppskov i början av kredittiden. Andra former är exportkrediter och kombinationslån därutvecklingsfonderna står för kreditberedningen. Banken finansierar ävenutvecklingsprojekt, ibland som delägare i utvecklingsintensiva företag. Sådanautvecklingsprojekt måste emellertid ha goda kommersiella utsikter. Prop.1980/81:49 73 Bankens utlåning är f n. ca 6000 milj. kr. och det egnakapitalet I 300 milj. kr. Bankens egna kapital ökades med 300 milj. kr. genomaktieteckning (prop. 1978/79:8). Norrlandsfonden har till ändamål att främja näringslivelsutveckling i . Fonden skall särskilt verka för utveckling ochdifferentiering av den norrländska företagsamheten genom att stödja etableringoch utbyggnad av dels manufaktureringsindustri gmndad på norrländska råvaror,dels sädan industriell produktions- och serviceverksamhet i övrigt, som är stödberättigadenligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Vidare skall fonden tainitiativ till och stödja sädant forsknings- och utvecklingsarbete som syftartill att vidareförädla norrländska råvarutillgångar eller eljest är avbetydelse för det norrländska näringslivet. Stödformerna utgörs främst av lån för industriellutbyggnad, lån med villkorlig älerbetalningsskyldighet eller förlustgaranti förindustriellt utvecklingsarbete, stöd genom bidrag till målforsknings- ochutvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländskaråvarutillgångar saml stöd genom bidrag till utredningar och inventeringar sombedöms vara av betydelse för hela det norrländska näringslivet. Stöd till etableringoch utbyggnad lämnas i form av medellångt eller långfristigt lån. Lån får underen tid av högst tio är vara ränte- och amorteringsfritt. Återbetalning skallvara fullgjord inom tjugo är. Stöd tillannan verksamhet kan lämnas i form av lån som får vara förenade med villkorligåterbetalningsskyldighet, bidrag eller förlustgaranti. Fonden förvaltas av en stiftelse. Norrlandsfonden-PM I, /I Fonden för industriellt utvecklingsarbete Fonden för industriellt utvecklingsarbete inrättades är1979 med syfte att stödja utvecklingen av nya produkter, processer och systemför industriell produktion. Ur fonden kan stöd till producenter utgå med följande mäl. Stödet skall bidra till att öka den totala volymen av utvecklingsarbete i 1980/81:49 74 - Stödet skallfrämst inriktas på projekt som bedöms vara väsentliga för svensk industrisutvecklings- och konkurrensförmåga . - Stödet skallleda till en ändring av inriktningen av utvecklingsarbetet mol de långsiktigtmest lönsamma projekten, även när de innebär mer risktagande och störreutvecklingssteg. - Stödet skallges med sådana ränte- och äterbetalningsvillkor att det, i de fallutvecklingsprojektet avser nya produktionsprocesser eller produktionssystem,underlättar för svenska leverantörer att erhålla affärsmässiga kontrakt på enförsta anläggning i drift. - Stödet skallför företag med expansionskraft men med låg vinstnivå möjliggörautvecklingsarbete i samma omfattning som etablerade företag. Stödet omfattar projekt som kan få stöd från de regionalautvecklingsfonderna. Det begränsas i princip lill större projekt i företag medgoda produktions- och marknadsförutsättningar. Högsta stödbelopp är 50 milj.kr. Stödet utgår i form av lån vars form kan variera inom vidagränser. Återbetalningen av lånet beror på projektets kommersiella framgång. Iprincip kan återbetalningen ske i form av royalty. Huvudregeln är att summan avroyalty, räntekostnader och andra kostnader som belastar stödmottagaren vid ettframgångsrikt projekt inte skall understiga de förräntningskrav somstödmottagaren ställer på eget satsat kapital. Stödmottagaren skall också bäraen väsentlig del av risken normalt genom att själv satsa av kostnaden.Särskild säkerhet krävs inte av stödmoltagaren. Tillgängliga medel förvaltas av en stiftelse. Fonden förindustriellt utvecklingsarbete. beslutar i stödärenden.Beslut som innebär stöd med mer än 25 milj. kr. skall dock godkännas avregeringen. Stiftelsen samarbetar med andra myndigheter och institutioner somhandhar stöd i liknande former. Referetiser /79:123 s. 88-91 SFS 1979:630 1980/81: 9 Bilaga1(2) Vissabeflntliga stödformer för tekniska utvecklingsprojekt och energibesparandeåtgärder Disponerademedel 1975/76-1977/78 Energisparstöd till bostäder Bidrags- och låneram 1979/80Planeringsreserv 1979/80 Energisparbidrag lill allmänna samlingslokaler Energisparstöd liU kommunala och landstingskommiinala byggnaderBidrags- och låneram 1979/80 Stöd till energiinriktad experiment- och demonslrationsverksam- Lån till experimentbyggande Utlåningsram 1979/80 Energisparstöd lill trädgårdsförelag Anvisat 1979/80 Energisparbidrag i näringslivels byggnader Energisparbidragtill industrins processer Anvisat 1979/80 Anvisat /78 Bidrag tid prototyper och demonslrationsanläggningar iindustrin Anvisat1979/80 Anvisat /78 Industrielltoch samhällsinriktat tekniskt utvecklingsarbete Anvisat 1979/80 De regionala utvecklingsfonderna Medelstillskott tillfonden /80 Nymlåningskapacitet 1978/79 Norrlandsfonden Medelstillskott 1979/80 Fonden för industriellt ulvecklingsarhete Medelstillskott1979/80 1980/81:49 76 Syftetmed denna bilaga är att ge underlag för bedömningar av arten och omfattningenav den verksamhet som kan bli aktuell för det tilltänkta stödet. Delgäller således att ange vilka nya energilillförselsätl med kommersiella ochindustriella möjligheter det är fråga om och med utgångspunkt i hypoteser vadavser energibidragen från dessa lämna en översikt över vilka utbyggnader förproduktion och distribution av energi som kan bli aktuella. Härigenom blir detmöjligt att belysa investeringarnas storiek och behovet av medel förenergiproduktion. Underiagför bedömningarna har under hand hämtats frän konsekvensutredningen. (Ds I1979:10) Ettenergitillförselsätt kan definieras som det totala tillförselförloppel frånenergikällan till någon form av marknadsenergi. Med nytt energitillförselsättavses att en ny energikälla och/eller nytt tillförselförlopp i väsentligaavseenden ger nya energibidrag. Detfinns många möjliga vägar från energikällor till slutenergibärare och flerasätt för förädling och omvandling. Användningen av energibärare är mångsidig.Med ovannämnda definition blir därför antalet möjliga energitillförselsättmycket stort. Enmålsättning när det gäller ersättning av olja är att detta sker snabbt. Analysenav energitillförsel bör därför koncentreras till sådan kommersiell ochindustriell verksamhet som bedöms kunna komma att ge oljeersättandeenergibidrag till 1990. Av intresse i lidshänseende för den tilltänkta stödverksamhetenär därför perioden . Motovanstående bakgmnd blir det i första hand fråga om att behandla energitillförselsättsom baseras pä energiråvarorna kol, torv och skogsenergi samt solvärme. Medutgångspunkt häri redovisas i tabellen sid. 2: 3 de nya energitillför-selsältsom kan vara aktuella för det tilltänkta ekonomiska stödet. Utgåendefrån energiråvaran kan följande sammanfattning göras: 1980/81:49 77 Flis och pellets sombränsle Solvärmesom individuellt ger hetvatten Införandeprocessenfram till den tidpunkt då energibärare kommersiellt tillförs energianvändarnautan extraordinärt statligt stöd kan uppdelas i skeden och steg enligt tabellenpå sid. 2; 5. Helvatten (varm-) M = Mekanisk omvandling D FG = Förgasning Stick-, maskin- o Flis och träpulver Ko Hetvatten FG,FV D D = Distribution Ko = Koncentration Med ringar har markerats de skeden och steg som i förstahand innehåller verksamhet aktuell för den tilltänkta stödformen. För dettaurval har fömtsätts att verksamhet tidigare än i introduktionsskedet, liksom hitlills,stöds genom andra stödformer. har räknat med följande energimängderfrån nya energitillförselsätt i Referensalternativ (R, baserat på energipropositionen1978/79:115) och Avvecklingsallernativ (A, avveckling av kärnkraften till1990). Tillförsel (TWh) Skedenoch steg (Xanger normaltförekommande steg inom skeden, (X) angermindre vanligt förekommande steg) Användning 0 vidareutv. Förel och hetvatten (effektbehov MW) beräknat följande utbyggnad av (elektrisk effekt) För syntetiska drivmedel (Mm) Etanol (biomassa frän jordbruket) Metanol (importerad) Metanol (vac. Metanol (torv och flis) Metanol (kol) Detskisserade programmet för syntetiska drivmedel motsvarar målet av bensin-och dieselförbrukningen . Utbyggnadsprogrammetför etanolproduktionen förutsätter alt ca 10-talel anläggningar snaraststartas. Visst utvecklingsarbete med hydrolys av cellulosahaltiga råvaror böräven startas för att bredda råvaruba-sen. Etanolanläggningarna sprids uli jordbruksbygder med lämpliga råvaror. Metanolsatsningen omfattar sex fullskaligaproduktionsanläggningar med en kapacitet på vardera ca /dygn. Metanonfabrikernakommer sannolikt att lokaliseras med en restolje/kolbaserad anläggning i en i . Beträffande de torv/ flisbaserade anläggningarnaförutsätts en lokaliserad till , eller och denandra till Växjötrakten. Förutbyggnadsprogrammet enligt p. 5 ovan har uppskattats ett investeringsbehovenligt tabell sid. 3-8. Av tabellen framgår all investeringsbe- hovetunder perioden -85 är 5 ä . för att under perioden 1986-90ha ökat till . (beroende på om kärnkraften skall avvecklaseller ej). Investeringarnaavser anläggningar för normal kommersiell drift eller försöksvis kommersielldrift i representativt stor skala. Härtill kommer investeringar förinfrastruktur avseende - tillförselav kol, torv och skogsenergi med 30-50 milj. kr. - syntetiskadrivmedel med ca . Det totala investeringsbeloppet torde vara 6 ä 7 med övervägande delen utbetalningar under periodens senare är. Utgåendefrån konsekvensutredningens beräkningar kan en uppskattning göras av hurmycket stöd i form av pengar de i utredningen förutsatta oljeersättandeåtgärderna skulle behöva ta i anspråk . Därvid har följandeantaganden gjorts: Anläggningar för renodlad elenergiproduktion, t. ex. kondenskraft, har förutsattsuppföras av statliga, kommunala och privata energiföretag i sådan ordning atten finansiering i form av slöd ej behöver tillgripas. Prop,1980/81:49 81 har förutsatts behöva stöd enbart vid ett normalt införande föratt ersätta oljeeldade hetvattencentraler. För att avgränsa den del av deåterstående investeringar som skulle vara i behov av ett stöd har följanderesonemang förts. Med kännedom om hur finansieringsbilden grovt ser ut fördagens energianläggningar kan en övre gräns för stödets storlek uppskattas som merinvesteringarnaför att bygga ut energisystemet enligt konsekvensutredningen med dess bränslenutöver en fiktiv utbyggnad av samma energisystem enbart baserad på oljeanläggningar.Därvid har således antagits att minst finansieringar av oljeanläggningen, påsätt som sker , kan ordnas utan att behöva anlita del diskuterade stödet. Merinvesteringarnajämfört med ett oljealternativ skulle därmed utgöra en approximation avbehovet av stöd. En uppskattning av merinvesteringar/stödstorlek har gjorts itabell sid. 3-10. - Flis, ved - Flis, ved - Syntetiska drivm. Somframgår av tabellen torde stödets storlek uppgå till totalt ca 850 milj. kr.per år . Förutveckling, produktion och distribution av ny energi finns ett flertal aktörerinom de industriella och kommersiella områdena. Följandesammanfattning kan göras: Kolimportörer,rederier, hamnar, transportföretag, distributörer av fas-6 I980I8I. I saml Nr 49 82 ta och flytande bränslen,skogsförelag, torvindustrier, processindustrier 1980/81:49 83 Potentialuppskattningfram till 1985 för uppvärmning med solvärme eller sol-värmepump, samt lågtemperatursystem. 1befintlig bebyggelse antas inga individuella system för uppvärmning medsolvärme eller solvärmepump komma att tas i bruk. Som stöd för denuppfattningen anförs statens planverk, rapport 41, sid. 67, och Energikommissionensbetänkande SOU 1978:17. Någraförutsättningar för införandet av lågtemperatursystem finns f n. inte ibefintlig bebyggelse. Förnärvarande byggs ca 40000 lägenheter i småhus och 15000 lägenheter . Av småhusen kan ca 20000 antas erhålla elvärme och ca 2000 fjärrvärme.Hälften av flerbostadshusen antas bli anslutna till fjärrvärme. Detta innebäratt ca 20000 lägenheter kommer att erhålla individuell oljevärme. Omdessa istället för individuell oljevärme skulle erhålla individuell solvärme såblir kostnaden för det ca . Om de erhåller solvärmepumpsystemen så blir kostnaden ca . Merkostnadenjämfört med ett konventionellt uppvärmningssystem blir ca 600 resp. 400miljoner kr. Merkostnadenför att införa lågtemperatursystem i alla nybyggda hus, utom de som harelvärme, är ca . Omnya kombinationer av värmesystem infördes i samtliga nybyggda hus medindividuella uppvärmningssystem så skulle merkostnaden bli ca 200 miljoner kr.per år. Ibefintliga fjärrvärmeanläggningar kan man installera solvärme eller sol-värmepumpsystem.De första experimentanläggningarna installeras f. n. fram till 1985kan man anta inga sädana system kommer i produktion. Ett intensifierat expen'mentbyggandeär att förutse. Prop.1980/81:49 84 Ettproblem för fjärrvärme som bör uppmärksammas är alt låneunderlaget ibland intetäcker de faktiska kostnaderna. Merkostnadper år t.o. 1985 för uppvärmning med solvärme, solvärmepump, lågtemperatursystemeller nya kombinationer av uppvärmningssystem: M kr/år (alt. till solvärme) Fondmedelför energibesparande åtgärder inom industrin inklusive prototyper ochdemonstrationsanläggningar SINDhar i två rapporter (SIND 1976:3 och SIND 1977:6) försökt uppskatta potentialerför energibesparande åtgärder inom industrin. Vidutvärderingen av statsbidragen till energibesparande åtgärder i näringslivet,gjordes en genomgäng av ovanstående material för all kunna göra en jämförelsemed den besparing som bidragsstödda projekt beräknas ge. Detvisade sig då att det föreligger vissa inkonsistenser i materialet. Dessa berorhuvudsakligen pä svårigheter att göra entydiga gränsdragningar mot en"naturlig utveckling", dvs. vad som blir gjort av andra skäl. Dessutomär det svårt att göra en entydig avgränsning av branscherna då SNI-koden intetar hänsyn till energiförbmkningen i de olika tillverkningsleden. För att fåett underiag för beslut om volymen på statliga stödåtgärder är det nödvändigtatt försöka avgränsa sådana åtgärder som troligen skulle genomföras även utanstatliga styrmedel. Resultatet sammanfattades i utvärderingen i nedanståendetabell. utredningarna till ca 1985 Massa- och pappersindustri, exkl. Järn- och stålindustri, exkl. Jord- och stenindustri, exkl. övergång Pappersvaru- och grafisk industri