prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Med anledning härav föreslår UHÄ altforskningsorganisationen inom områdetvuxenpedagogik bör byggas ut med en ordinarie professur vid högskolan förlärarutbildning i . Finansieringen bör delvis ske genom indragning av en leklorsljänsl.Somyllerligare ett led i uppbyggandetav denna forskningsorganisation föreslår UHÄ att den för personliga professuren (L 20) viduniversitetet i i praktisk pedagogik permanentas i samband medMalmquists pensionering under /82. UHÄ har vidare i skrivelse i februari 1980föreslagit alt benämningen på den efter Torslen Husen ledigblivande professuren(L 22) i pedagogik vid i i samband med återbesättandetändras till professur i pedagogik, särskilt internationell ochjämförande pedagogik. Jag har i samråd medstatsrådet beslutat atl de föreslagna tjänsternai ämnet pedagogik behandlas i den proposition om skolforskning och personalutveckling, som statsrådet atl föreslå regeringen att förelägga i början av år1981. UHÄ har i sin anslagsframställning fört fram vissaforskningsområden som enligt ämbetet bör ges ytterligare resurser. Dessaområden är jämslälldhetsforskning och omvårdnadsforskning. UHÄ föreslår alt ytterligare medel anvisas föralt fullfölja den pågående uppbyggnaden av basorganisationen förjämslälldhetsforskning vid universiteten. Omvårdnadsforskningär en tvärvetenskaplig disciplin, som närmasl berörde medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteterna. För utarbetande av program för omvårdnadsforskning viduniversitetet i beräknar jaglOOOOO kr. under förevarande anslag. Jag återkommer till frågan i det följande under anslaget D 17.Medicinska fakulteterna. Jag har vid min medelsberäkning beaktat behovelav en allmän förstärkning av basresurserna för forskningen (+ 800000kr. Jag går över till all behandla frågan om inslilulel för socialforskning () och dess framlida ställning. 1980/81:100 Bilaga12 519 inrättades den 1 januan 19/2 genom ombildning avinsfitutet för arbetsmarknadsfrågor och efter förslag frän enorganisationskommitté {Mål och riktlinjer för verksamheten vid ett institut försocial forskning, , 1971:4). Inslilulel har enligl sininstruktion (1972:371) till uppgift alt bedriva, främja och verka församordning av forskning, särskilt alt - bedriva egen tillämpningsinriktadforskning rörande social- och arbelsmarknadspolitiska problem - bedriva grundläggande forskningavseende teori- och metodutveckling av vikt för sådan tillämpad forskning - ulföra forskningsuppdrag ål iförsta hand stat och kommuner - samverka med myndigheter ochinstitutioner på institutets verksamhetsområde för ell effektivt utnyttjandeav de samlade resurserna för social forskning - medverka vid forskarutbildning ochuppläggning av annan utbildning - verka för att erfarenheter och rönfrån den sociala forskningen sprids och nyttiggörs. för institutet är UHÄ. Institutet ledsav en styrelse bestående av elva ledamöter med suppleanter hämtade från berördaämbetsverk, kommunförbunden och arbetsmarknadens centralorganisationer. 1styrelsen ingår också institutets föreståndare, tillika professor vidinstitutet. Verksamheten vid institutet finansieras i första handgenom riksstals-anslag (. /81). En betydande del avinstitutets sammanlagda resurser () består dock av medel somtillförts institutet från organ för seklorsforskning och genomuppdragsforskning. Institutets fasta personalresurser innefaltar enprofessur i socialpolitik, en i arbetsmarknadspolitik och en tjänst sombiträdande professor med inriktning på välfärds- och levnadsnivåforskning,ylterligare en forskningsledande tjänst (forskare) saml åttaforskningsassistentljänster på olika nivåer. () har avgivit etlbetänkande (Ds U 1979:4) angående SOFLs framlida ställning. 1 belänkandetföreslås att ett nytt social- ocharbetsmarknadspolitisk forskning inrättas på grundval av del nuvarandeinstitutet. Institutet bör svara för teori- och metodutveckling pä respektiveområden och forskarutbildning inom ramen för högskolans disciplininriktadeforskarutbildning eller i sekloriellt avgränsade områden samt medverka igrundläggande utbildning bl. a. inom den sociala linjen. FOSAM föreslår ävenatl institutet skall kunna fungera som administrativ bas för vissa forsknings-och utvecklingsprojekt. Institutet avses hysa expertgruppens för utredningsverksamheti arbetsmarknadsfrågor (EFA) kansli saml evenluellt även delegationens försocial forskning (DSF) kansli. Institutets basorganisation finansieras medmedel över etl anslag under var och en av femte, nionde Prop.1980/81:100 Bilaga 12 520 En väsenllig del av institutets forskning finansierasgenom projektanslag. En relativt liten styrelse förordas. Remissopinionen visade alt FOSAM;s förslag inte kanligga till grund för en förändring av institutets uppgifter och organisation.Frågan har därför beretts ylleriigare inom . 1 samband härmedhar även institutets förslag till fortsatt välfärdsforskning behandlats. Efter samråd med cheferna för ocharbetsmarknadsdepartementet får jag anföra följande. Socialpolitisk och arbetsmarknadspolitisk forskningbedrivs förutom vid också vid flertalet universitet. 1 det senare falletrör det sig till betydande del om forskningsprojekt finansierade av organ förseklorsforskning såsom EFA. DSF och arbelslivscenirum. Det är emellertid endastvid som det finns en sammanhållen resurs avnågorlunda omfattning för delta slag av vetenskaplig verksamhet. Därigenom hardet också blivit möjligt för institutet all bedriva lill-lämpningsinriktadforskning rörande social- och arbetsmarknadspolitiska problem i förening medgrundforskning avseende teori och metodutveckling av vikl för detta område.Sverige har i förhållande lill flertalet andra länder under de senastedecennierna utvecklat en avancerad social- och arbetsmarknadspolitik. Dennagriper numera in i snart sagt alla medborgares liv. Det är mot den bakgrundenenligt min uppfattning utomordentligt angelägel atl fortsätta utvecklingen avforskningen om sociala förhållanden och arbetsmarknadsförhållanden. För attkunna föra social- och arbetsmarknadspolitiken vidare fordras kunskaper omvilka resultat den bedrivnapolitiken har fört med sig och om hur den förhåller sig till de uppställdamålen. Det är viktigt atl delta slags forskning kan bedrivas på mer än ellställe i landel och så sker, som jag har nämnt, också. Del är samtidigtangelägel, vilkel framhålls av flertalet remissinsianser, alt den enhet somSOFI utgör kan bevaras och vidareutvecklas. Institutet har genom sin verksamhetvisat alt just föreningen av tillämpningsinriktad forskning och grundforskningmed starka inslag av tvärvetenskaplig samverkan kan leda tillforskningsresultat av sådan kvalitet atl de också röner internationelluppmärksamhet. Dessutom är del angeläget atl finna sådana former förinstitutets verksamhet all dess grundforskning och tillämpade forskning kanstimuleras och utvecklas. 1 propositionen 1978/79: 119 om vissa frågor rörandeforskning och forskarutbildning log jag upp frågan om friståendeforskningsinstitut. Jag framhöll därvid all fristående forskningsinstitut oftariskerar att leda lill en splittring av forskningsresurser på ell säll som inleär acceptabelt för etl så litet land som vilkel haren förhållandevisbegränsad forskningskapacitet. Jag erinrade också om att forskningsinstitut avsådant slag efter en lid löper risk alt bli isolerade från högskoleforskningenoch därmed i viss utsträckning förlora den stimulans som vetenskapligdiskussion och kritik i 1980/81:100 Bilaga 12 521 enbredare forskningsmiljö ger upphov till. Därmed försvåras också rekryteringenav forskare till institutens verksamhet som den kunskapsförnyelse denna ger upphov lill inlei önskvärd omfattning kan tillgodogörasi den grundläggande högskoleutbildningen och forskarutbildningen. Den vikl som enligl min mening måste fästas vidsocialpolitisk och arbetsmarknadspolitiskforskning gör del nödvändigt alt söka undvika en utveckling av detantydda slaget för . är det enligt min mening nödvändigt atl inom högskolans forskning bredda intresset förjust forskning med denna inriktning.Det är också av stor belydelse att resultaten från socialpolitisk och arbetsmarknadspolitisk forskning snabbi kanföras in i den grundläggandeutbildningen I.ex. inom deadministrativa, ekonomiska ochsociala utbildningarna. Inom högskolan måste slutligen en forskningspotential byggas upp som kan bidra lill all tillgodose behoven av sektorsforskninginom området. Olika sektorsorgan har fått betydande FoU-resurser lill sill förfogande. Enligt min meningskulle ett sådanl uppbyggnadsarbetekraftigt stimuleras om fördes över lill i . Etl betydande antal av de remissinsiansersom har yttrat sig över FOSAM;s betänkande har också förordat en sådan åtgärd. Denna skulle underlätta institutetssamverkan med andra vetenskapsområdenoch även främja en utveckling av forskning inom I.ex. familjepolilik, bostadspolitik, skattepolitik ochkriminalpolitik, områden inom vilka det finns viss kompetens viduniversitetet. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört förordar jag atl inordnas i i den . Enliglmin mening är del lämpligl attinstitutet åtminstone inledningsvis får formen av en särskild inrättning för social-och arbetsmarknadspolitisk forskning inom . Jag återkommer strax till vissa organisatoriska frågor i samband härmed. Institutets utbildningsuppgifter är f. n. knutna till professurerna i form av en begränsad skyldighet alt medverka i forskarutbildningeni de traditionellauniversitetsdisciplinerna. Denna har fullgjorts genom atl professorerna har gett kurser och seminarier iforskarutbildningen i nationalekonomi ochsociologi vid i saml har handlett forskarstuderande idessa ämnen. Professorerna i socialpolitik och välfärdsforskning har också iviss utsträckning medverkat i ulbildningen vid . Institutet har vidare svarat för en kurs i arbelsmarknadskunskap med personaladministration. Jag anser delangelägel att i ökad omfallning utnyttjar institutets kompetens när det gäller såväl den grundläggandeulbildningen som forskarutbildningen. Den särskilda inrättningen bör ledas av enstyrelse i vilken liksom olika intressenter i social- ocharbetsmarknadspolitisk forskning bör vara företrädda. Jag avser atl i annat sammanhang föreslå regeringen attmeddela föreskrifter om styrelsens sammansättning m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 522 Jag räknar inte med atl inordningen av institutet ihögskolan skall påverka institutets kontakter med andra organ, I.ex.arbelslivscenirum, EFA, DSF och . Jag vill i detla sammanhang framhålla altarbetsmarknadsministern denna dag under tolfte huvudtiteln anmäler sin avsiktatl EFA (ln 1968: 14), som hittillshar arbetat som kommitté, skall ombildas lill en delegation förarbetsmarknadspolitisk forskning. Delta föranleder ingen ändring av EFA;ssammansättning och arbetssätt. Delegationen, i vilken ingår representanter förarbetsmarknadsdepartementet, , högskolan ocharbetsmarknadens parter, skall således som hittillsinitiera, stödja och samordna arbetsmarknadspolitisk forskning vid universitetoch högskolor. Jag anser i likhet med flertalet remissinsianser alldel finns elt behov av alt förstärka resurserna för den social- ocharbelsmarknadspolitiska forskning som bedrivs vid institutet. Jag räknarmed atl institutets basresurser pä sikt kan förslärkas genom de medel som jagnedan föreslår bör ställas till förfogande för den fortsattavälfärdsforskningen. Därutöver bör institutet kunna la på sig vissaexlernfinansierade uppdrag. Institutets förslag till fortsall välfärdsforskninginnebär atl institutet fär i uppdrag att genomföra en ny uppföljning avlevnadsnivåundersökningen enligt samma mönster som 1974. Uppföljningen skall geunderlag för en medborgarrapport om välfärdsförändringarna i under1970-talet. För atl kunna rapportera och analysera samhällsutvecklingen i elllängre tidsperspektiv genomförs en registerinsamling inom ramen för det s. k.femtondeföddaregistrel. Del insamlade forskningsmaterialet skall därutöverfungera som underlag för utveckling av generaliserbara ansatser för andra typerav kunskapsunderlag för den politiska processen. De beräknade kostnaderna för programmet uppgår lill16625000 kr. i särskilt anslag. Programmet omfattar enperiod av . Den nuvarande projektorganisationen föreslås utökad med 10personer till sammanlagt 14. Därtill kommer doktorander, sommarpraktikanter ochsocionompraktikanler. Välfärdsforskningsprogrammet har remitterats. De flestaremissinstanser tillstyrker en fortsättning av inslilulels välfärdsforskning ienlighet med förslaget. Odelat positiva är arbetslivscentrum,, brottsförebyggande rådet, expertgruppen förinvandringsforskning, EFA, ,i , statens invandrarverk. och samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden viduniversitetet i . Följande remissinstanser är positiva till institutetsförslag under vissa förutsättningar eller till delar avvälfärdsforskningsprogrammei. Hit hör arbetarskyddsstyrelsen, DSF,forskningsrådsnämnden, , ,samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid uni- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 523 versiteteti och UHÄ. Remissinstanserna har pekat på behovet av samordningmellan institutets välfärdsforskning och ()undersökningar om levnadsförhållanden. Sociologiska, nationalekonomiska och statsvetenskapligainstitutionerna vid i , samhällsvetenskapligajäkultetsnämn-den i , riksrevisionsverkei. , arbelarskyddsfonden och SCB avslyrker institutetsförslag Vissa av dessa remissinsianser anser alt en ny levnadsnivåundersökningär överflödig med tanke på SCB:s statistik om levnadsnivån; andra pekar påbrister i institutels lidigare levnadsniväundersökningar. Jag anser atl de fördelar som skulle vinnas med en nylevnadsnivåundersökning är sä stora att medel bör ställas till förfogandehärför. Många remissinsianser har haft tydlig nylta av tidigare undersökningar.Sverige lämpar sig väl för longitudinella studier, vilket inte minst vissautländska forskare har påpekat. Levnadsniväundersökningen är upplagd som enpanelundersökning, vilken möjliggör studier av kausala samband. Genom en nylevnadsnivåundersökning skapas en dalabas troligen unik i sitt slag - som kanbli intressant långt fram i tiden. Del blir vidare möjligt att mäta hela1970-lalets välfärdsutveckling. Först för 1980-talel kan det finnas möjligheteratt mäta utvecklingen pä motsvarande sätt genom dala från SCB:slevnadsnivåundersökningar. Jag utgår ifrån att behovel av fortsattalevnadsniväundersökningar inom institutets ram härigenom är uttömt. Institutetfår fortsättningsvis använda sig av SCB:s s. k. ULF-undersökning-ar föranalyser av välfärdsförändringar. Detla förutsätter etl nära samarbete mellaninstitutet och SCB. Välfärdsforskningsprogrammet bör finansieras gemensamtmed medel under anslag tillhörande arbetsmarknads-, social- ochutbildningsdepartementen. För del bör medel ulgåur anslaget A 2. Kommilléer m.m., anslagsposten Forskning och utveckling ochför ur anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbetesamt försöksverksamhet. För del bör anslås 1200000kr. för nästa budgetår, medel som sedan bör få ligga kvar under kommandebudgetär. Anslaget möjliggör en successiv förstärkning av institutels resurserallteftersom resursbehovet för välfärdsforskningsprogrammei minskar. Medel för anvisas innevarande budgetår under eltsärskilt anslag (). Under förevarande anslag beräknar jag / 82 medel för med . Jag beräknar en besparing av . lill följd avförvaltningsrationalisering. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget lill (107435000 + 16588000 =) . Jaghemställer alt regeringen föreslär alt I. bemyndigaregeringen atl ändra benämningen pä tjänster som professor (22) i enlighetmed vad jag har förordat. 1980/81:100 Bilaga12 2. bemyndiga regeringen atl inrättatjänster som professor (22) i enlighet med vad jag har förordat, 3. godkänna vad jag har förordat ominstitutets för social forskning inordnande i i , 4. till Samhällsvetenskapligafakulteterna för /82 anvisa ell reservafionsanslag av 124023000kr. 1979/80Utgift 259595040 1980/81Anslag .276027000 1981/82 Förslag 307272000 Detla anslag avser medicinsk forskning ochforskarutbildning vid samt vid universiteten i ,, , och . Beräknad ändring 1981/82 + 5 723 000 1980/81:100 Bilaga12 Anslagsframställninghar avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslageninnebär i korthet följande. Ändamål/högskoleenhet m.m.' (tkr.) Förändringar av anslags-teknisk natur 1 tjänst som professor i fort- bedrivs f. n. med stöd av anslag från medicinska forskningsrådet. Konsekvenser av tidigare beslut Basresurser, inkl. forskar-rekryleringsljänster och 1 tjänst som professor i 1 tjänst som professor i medicinsk mikrobiell eko- 1 tjänst som professor i under anslaget D 7. Utbildning för vårdyrken. 1 tjänst som professor i 1 tjänst som professor i 1 tjänst som professor i under anslaget D 7. Utbildning för vårdyrken. Del i program för omvård- nadsforskning, UU, UUm der anslaget D 16. ' Kl= , UU = i , UUm = iUmeå. I. vid en tjänst som professor iLo 22/24 i fortplantningens endokrinologi inrättas med E.Diczfalusy som förste innehavare. Prop.1980/81:10(1 Bilaga 12 526 2. vid en tjänstsom professor i Lo 22/24 i molekylär genelik inrättas den , 3. vid en tjänstsom professor i Lo 22/24 i medicinsk mikrobiell ekologi inrättas den I juli1981, eller vid den senare tidpunkt då den personliga tjänsten som professor isymbiosforskning blir vakant, med samtidig indragning av sistnämnda tjänst, 4. vid i entjänst som professor i Lo 22/24 i allmänmedicin inrättas den Ijuli 1981. 5. vid i entjänst som professor i Lo 22/24 i membranbiologi inrättas den med Per som försteinnehavare, 6. vid i entjänst som professor i Lo 22/24 i klinisk bakteriologiinrättas , eller vidden senare tidpunkt då den personliga tjänsten som professor i kliniskbakieriologi blir vakant, med samtidig indragning av en professur ibakieriologi i Lo 20/22, 7. vid en tjänstsom professor i Lo 22/24 i längvårdsmedicin inrättas den Ijuli 1981, 8. medel beräknas för genomförande avprogram för omvårdnadsforskning vid universiteten i och , 9. under etl reservationsanslag D 17.Medicinska fakulteterna för /82 anvisas . med ovanangiven fördelning på anslagsposter. UHÄ har i skrivelse hemställt alt denledigblivande tjänsten som professor (22) i radioterapi vid iGöteborg, förenad med tjänst som överläkare vid ,återbesätts med den ändrade ämnesbenämningen onkologi, förenad med tjänst somöverläkare vid . och linjenämnden förläkariinjen vid i har i särskild framställningföreslagit att den tjänst som klinisk lärare i klinisk farmakologi som innehasav omvandlas till tjänst som professor (22) i kliniskfarmakologi /82. Docenten är tillika överläkare vid . har i yttrande över nämndernasanslagsframställning tillstyrkt framställningen. har inkommit med ensammanställning av forskningsprojekt i med anknytning lillomvårdnadsområdet. UHÄ har inkommit med yttrande översjukvärdsanknylningen dels från läns landstingskommunav en tjänst som professor i allmänmedicin vid i och delsden från av en tjänst som professor ilångvårdsmedicin vid institutet. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 527 Jag hänvisar inledningsvis lill vad jag har anfört i del föregående under avsnittetVissa gemensamma frågor. Kostnaderna för en ijänsl som professor (22) ifortplantningens endokrinologibestrids innevarande budgetår från anslaget D 39. Jag förordar alt en tjänst somprofessor (22) i fortplantningensendokrinologi inrättas vid (Kl) den . bör utnämnas till förste innehavare av tjänsten. Jag beräknar därför ylterligare . under förevarande anslag. Vidarehar jag vid min medelsberäkning av detta anslag beräknat basresurser förprofessuren i medicinsk genelik i (+ .) samt för professuren i toxikologi vid Kl (+ ). Jag kommer senare atlberäkna motsvarande minskningar avanslaget . 1 vad avser medel för extern (rikstäckande)verksamhet vid medicinska informationscentralen() vid Kl hänvisar jag till vadjag kommer atl anföra under anslagetD 41. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. 1 enlighet med beslut vid 1979/80 årsriksmöte har jag vid min medelsberäkningbeaktat alt en tjänst som professor (22) i molekylär genelik (+ .) inrättas vid Kl (prop. 1979/80:100 bil. 12, UbU 1979/80:20, rskr1979/80:232). Tjänsten ersätter en personlig tjänst och ulgör en del avinstitutets ulbyggnad av forskningen på det arbets- och miljömedicinskaområdet. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) föreslår alt en professur (L 22) i medicinsk mikrobiell ekologi inrättas vid Kl den I juli 1981eller vid den senare lidpunkt närinnehavaren av en personlig professur i symbiosforskning avgår med pension. Jag biträder UHÄ:s förslag och utgår frånatl tjänsten bekostas inom ramen för befintliga medel. Alla parter inom sjukvården är överens om attprimärvården skall byggas ut ochutgöra basen i den framtida vårdorganisationen. Resurserna för utbildning ochforskning rörande primärvården bör enligt min mening förslärkas. UHÄ harutvecklat en plan för utbyggnaden av fasta resurser för allmänmedicin vid samtliga högskoleenheter med medicinsk forskning . Utbyggnaden börenligl min mening ske successivt. Inrättandet av en professur i allmänmedicinvid i ianslutning till Dalbyprojektetenligt förslag budgetproposition(prop. 1979/80:100. UbU 1979/80:26, rskr 1979/80:286) ulgör en första etapp i denna utbyggnadsplan. Jag går nuvidare i utbyggnadspro-grammel ochföreslår all en tjänst som professor (22) i allmänmedicin inrättas vid i den I juli1981 och förenas med tjänst somdistriktsläkare i allmänläkarvård vid vårdcentralen i . Jag räknar med atl frågan om placeringen av professuren vidvärdcentralen blir föremål för förhandlingar med länslandsting. Jag beräknar medel (+ . )under förevarande anslag saml (+ .) 1980/81:100 Bilaga 12 528 getUtbildning för vårdyrken. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . 1 överensstämmelse med UHÄ:s förslag förordar jagvidare att en tjänst som professor(22) i membranbiologi inrättas vid i . Docenten börutnämnas som förste innehavare avtjänsten. Jag utgår från atl tjänsten bekostas inom ramen för befinlligaresurser. En professor (20) i bakieriologi viduniversitetet i hålls f.n. vakantunder den lid som en personlig tjänst som professor (22) i klinisk bakteriologi tillika överläkare vidakademiska sjukhuset uppehålls av GunnarLaurell. UHÄ föreslår all en Ijänsl som professor (22) i klinisk bakieriologi, förenad med tjänst som överiäkarevid akademiska sjukhuset, inrättas den eller när Laurellavgår med pension. Den vakanta professurenbör dras in. Jag biträderförslaget och har härvid samrått med statsrådet . Jag har tidigare i skilda sammanhang betonatbehovet av en utbyggnad av forskningoch utbildning rörande de äldres och långtidssjukas problem. Professurer i långvårdsmedicin har efter minaförslag inrättats i ochi . Kl har i årets anslagsframställning redovisat sin syn på utvecklingen av den långvårdsmedicinskaforskningen vid institutet.Utvecklingen bör enligl Kl ske i två steg. Ett första skede i denna utveckling syftar lill en planmässig uppbyggnad avforskningsorganisation ochvetenskaplig kompetens inom området. 1 en andra fas, när de vetenskapliga ochforskningsorganisaloriska förutsättningarna föreligger, bör enligt Kl en professur i längvårdsmedicininrättas. 1 Kl:s långsiktiga planering förordas en sådan för budgetåret1985/86. UHÄ anser för sin del att en snabbare utvecklingav den långvårdsmedicinskaforskningen vid Kl bör kunna nås, om del skapas fasta forskningsresurser som kan utgöra kärnan i del skisseradeuppbyggnadsprogrammet. UHÄ föreslårdärför atl en tjänst som professor i långvårdsmedicin inrättas vid Klden Ijuli 1981. För egen del är jag liksom UHÄ angelägen om atlden långvårdsmedicinska forskningen vid Kl utvecklas snabbare än vadinslilulel angett i sin långsiktigaplanering. Jag är emellertid inle beredd atl förorda inrättande av enprofessur redan nästa budgetär. Jag har vid medelsberäkningen av förevarandeanslag beräknat . avseendepreklinisk undervisning för den ökade dimensioneringen av landläkarlinjeni .