prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — genheten att utveckla system för mätning av koloxidhalten,som utgör en god indikation på mängden bildad POM (polycykliskt organisktmaterial). SNV framför också att SNV och statens planverk avser ta fram ettunderlag för att kunna precisera miljöskyddskrav i Svensk Byggnorm för fastbränsleeldadepannor med mindre än 10 MW effekt. I samband med detta torde typgodkännandeverksamhetäven från miljöskyddssynpunkt vara angelägen. Verket anser att dess synpunkterhärvidlag bör beaktas vid den av utredningen föreslagna medelstilldelningen. Några få erinringar motutredningens bedömning av medelsbehovel har också framförts. BFR anser sålundaatt underiag för en säkrare bedömning skulle ha erhållits om en kartläggning avverksamhetens nuvarande ekonomiska omfattning och effekter hade gjorts inomutredningen. SP anger att beräkningarna för den första treårsperioden förefallervara realistiska men anser att behovet under de följande två treårsperiodernasannolikt kommer att visa sig vara större än vad utredningen har bedömt. Utredningen bedömer att det finnsskäl att utveckla provningsmetoder för energiförbrukande produkter avstandardtyp, bl. a. i syfte alt göra det lättare för mindre industrier utanegna provningsmöjligheter att väga in energiegenskaperna vidinvesteringsbeslut. DFE menar att insättande av styrmedel bör inriktas i förstahand på att göra den energibesparande utrustning som redan nu finns attraktivför industrin. När det gäller utveckling avmetoder för provning av energiegenskaper hos industriell produktionsutrustningbedömer utredningen att det inte föreligger något behov av särskilda statligamedel. delar denna beömning. DFE.Ingenjörsveicnskupsakudeinien och anser dock att demöjligheter som finns för provning i samband med företagens egenutvecklingsverksamhet inte är tillräckliga. DFE föreslår därför att särskildamedel för detta utgår direkt lill bl. a. statens provningsanslalt. Energiprovning inomtransportsektorn förekommer i flera sammanhang. Utredningen förutser ett behovatt ytterligare utveckla och komplettera provningsmetoder bl. a. när det gällerenergibesparande tillbehör till personbilar och lastbilar samt alternativadrivmedel för fordon. , , energisparkommittén ochStudsvik instämmer allmänt i atl det föreligger behov avprovning, men anser atl medelsbehovet för provningsmetodutveckling ärunderskattat. AB konstaterar att föreslagna 0.9 milj. kr.för en nioårsperiod inte ger utrymme för mer än mycket begränsade ochmålinriktade insatser, men Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 36 anser det ändå vara riktigt atl inte göra störresatsningar på transportsektorn. Bolaget lämnar i samband med detta följandesynpunkter: Bolaget anser alt man vidbedömningen av behovet av åtgärder för all åstadkomma bränslebesparingar inomtransportsektorn bör la hänsyn lill en rad faktorer, varav endast några få kansägas utgöra tecken på att positiva energieffekter skulle kunna uppnås genominsatser på energiprov-ningssidan. Bl.a. innebär prishöjningarna på bränsletatt bilägarnas medvetenhet kan förväntas öka vad gäller bränsleförbrukningenhos den egna bilen. Kravet på tillverkardeklaralioner avbränsleförbrukningsvärden torde också bidra till detta. Då bilensbränsleekonomi till rätt stor del beror pä ett antal relativt enkla och ejalltför kostnadskrävande serviceålgärder såsom justering av förgasare, byte avtändstift och lufifilter. finns anledning anta att bilägarna i allt störreutsträckning självmant håller kontroll över bränsleförbrukningen och vidtaråtgärder för atl minska den om den skulle tendera att stiga. Studier som gjorts på olika håll ivärlden under senare lid pekar pä alt energisparpotentialen genom tekniskaåtgärder på befintliga fordon är tämligen obetydlig () ochåtkomlig först genom relativt stora insatser. Å andra sidan finns en storenergisparpotential i ändrat körsält. minskad användning och bättre planeradanvändning av fordonen. Vissa försöksresultat antyder alt storaenergibesparingar kan åstadkommas genom enbart information tillfordonsförarna. Upp till 15 minskad bränsleförbrukning genom ändratkörsätt har rapporterats från amerikanska undersökningar. Även om dessasiffror i praktiken skulle bli väsentligt reducerade, så antyder det atl samhälletkan få ut bättre spareffekter inom transportsektorn genom andra insatser ängenom åtgärder för alt utveckla energiprovningssidan. Utredningen bedömer atltransportsektorn inte torde komma atl omfattas av tvingandeenergiegenskapskrav som föranleder provning. menar att dennafråga måste hållas öppen t. v. med hänsyn lill förestående förhandlingar medbilfabrikanter angående personbilurs bränsleförbrukning. Vad beträffar utvecklingsprovningav hushållsapparater anser utredningen att ytterligare statliga insatserknappast är motiverade utöver den verksamhet som bedriver.BFR:s uppfattning är emellertid alt hushållssektorns relativa betydelse kommeratl växa i takt med alt energibehovet för bostadsuppvärmning minskar, varför enutveckling av provningsmetoder måste äga rum. Ytteriigare medel borde därförtillskjutas till de ekonomiska ramar som utredningen har angivit. menar däremot att en minskad energiförbrukning hos exempelvislampor och hushållsapparater innebär enbart marginella energibesparingareftersom härigenom sparad energi under uppvärmnings- 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 37 säsongen, förutsatt att värmeregleringen är snabb ocheffektiv, ofta måste tillföras på annat sätt för att bibehålla värmebalansen ibyggnaden. BFR och Svenska Elrerk.\föreningenframför vidare atl en eventuell energiprovningsverksamhet för hushållsapparaterbör knytas till provningsverksamhet som omfattar mer änenbart energideklarationer. Jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring Under den senaste liden har enligtutredningen en relativt stor efterfrågan på rådgivning i energifrågor uppställinom lantbruket, vilket delvis torde bero på jordbruksnäringens möjligheter altproducera sin egen energi. Laittbruksstyrelsen framhåller att tillgäng tillobjektiva provningsresultat skulle medföra en avsevärd förbättring avrådgivningen. Provningen borde enligt styrelsen också kunna innefatta teknikoch arbetsmetoder för att utnyttja konstgödselenergi på optimalt sätt. Del moderna lantbruket är starktberoende av tillgång pä drivmedel. En utvidgning av den nystartade provningenvid statens maskinprovningar avseende vegetabiliska oljor som bränsle idieselmotorer lill att även omfatta andra alternativa system föreslås av LRF.Delta underslykes också av statens maskinprovningar och jordbrukstekniskainstitutet, som framför att om ett introduktionsbeslut fattas om metanol ochetanol som drivmedel bör dessa drivmedel provas även i lantbrukets maskiner. LRF framför också attlaboratoriestudier måste kompletteras med provningar under praktiskadriftsförhållanden och påpekar därvid att det är angeläget att mobilaprovningsutrustningar tas fram. Statens maskinprovningar och LRFanser att medelsbehovet för provningsmetodutveckling inom lantbrukssektorn ochträdgårdsnäringen är underskattat. Statens maskinprovningar baserar dennabedömning pä sin erfarenhet av metodutvecklingsarbete inom nya områden,specifika för de nordiska förhållandena, med därav följande begränsingar närdet gäller att dra nytta av internationellt utvecklingsarbete.Jordbrukstekniska institutet anser att det är svårt att ange behovet inomjordbruks- och skogsbrukssektorn och påpekar atl det längre fram kan visa signödvändigt med resursförstärkningar. Skogsenergi, energiskog och andra biobränslen Bristen på provningsmetoder förkvalitetsbeslämning och klassificering av biobränslen uppfattas enligtutredningen som ett introduktionshinder. Statens maskinprovningar, OED och LRFinstämmer i detta. LRF understryker också vikten av att metoder för provningav hela system för framtagning av råvaror, såsom flis, helved, halm och torv.utvecklas ytterligare. Statens maskinprovningar konstaterardärutöver att utredningen inte har behandlat energiprovning för entreprenad-och byggmaskiner. för vilka energibesparingspotentialen betecknas som hög. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 38 4 Myndighetsansvar, samordning m. m. Ansvaret för fördelningen avsärskilda medel för olika metodulveck-lingsprojekl bör enligt utredningenläggas pä organ som har teknisk kompetens och förutsättningar för att kunnabedöma marknadens utveckling inom respektive område. Organen i fräga bör ocksåha erfarenhet av att planera och fördela stöd till forsknings- ochutvecklingsprojekt eller stöd till introduktion av ny teknik. Mot dennabakgrund föreslår utredningen följande. för byggnadsforskningges ansvar för fördelningen av medel för utveckling av provningsmetoder inomområdena ges motsvarande ansvar för områdena ges motsvarande ansvar för områdettransportmedel. Den utveckling av provningsmetodersom har förslagits och den utökade provningsverksamhet som förutses inomenergiområdet bedömer utredningen möjlig att genomföra utan organisatoriskaförändringar. Utredningen framför dock vissa förslag när del gäller samordningav energiprovning. Vid planeringen av insatser förutveckling av energitekniska provningsmetoder är det väsentligt att såvälföreskrivande myndigheter, introduktionsstödjande och forskningsplanerandeorgan som provningsorgan inom respektive område deltar. Delta kan ske genom mereller mindre formalise-rat samråd. Utredningen föreslår attanslagsäskanden för utveckling av energitekniska provningsmetoder görs efterföljande samråd. - Jörbyggnadsforskning bör samråde med planverket, , statensprovningsanstalt och styrelsen för teknisk utveckling. - bör samråda med styrelsen för teknisk utveckling och statensprovningsanstalt. - Transportrådetbör samråda med AB , transport-forskningsdelegationen ochstyrelsen för teknisk utveckling. 1 syfte att underlätta delsgenomförandet av metodutveckling och planeringen av resursuppbyggnad förenergiprovning dels den löpande energiprovningen, bör en instans finnas förvarje provningsomräde som kan ha överblick över och på begäran informeramyndigheter och förelag om befintliga och planerade statliga resurser förenergiprovning saml verkar 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 39 för att provningsmetoder görs allmänt tillgängliga genompublicering som t ex SP-metod, NORDTEST-metod eller Svensk standard. Utredningen föreslår att sådanauppgifter tilldelas statens ochbyggnadsdelar. Uppvärmningssystem, Ventilationssystem, Reglersystem för VVSoch Vatten- och avloppssystem samt AB för Transportmedel. Utredningen avstår från att lämnamotsvarande förslag för områdena Industriell utrustning. Jordbruk ochträdgårdsnäring samt Biobränslen. Denna fråga bör enligt utredningen prövas iett skede då provningen inom dessa områden kommit igång i större omfattning. Utredningen berör också frågan omsamordning av den löpande provningsverksamheten inom det energitekniskaområdet. Produkters energiegenskaper kommer sannolikt endast marginellt atlomfattas av krav på officiell provning . Huvuddelen avenergiegenskapsprov-ningen förutses ske i form av frivillig typprovning, bl asom underlag för typgodkännande enligt Svensk Byggnorm. En viss del av densäkerhetsin-riktade provningen är däremot officiell och skall normalt utförasvid riks-provplats. Eftersom typgodkännande torde komma att utnyttjas i storomfattning, särskilt i fråga om VVS-produkter samt för fönster m m, är detangeläget alt alla provningar som utgör underlag för lypgodkännandei kan skesamordnat och pä ett för tillverkarna rationellt sätt. Det bör enligtutredningen ankomma på statens provningsanstalt (som samordnar den officiellaprovningen) att verka härför. E)etsamma gäller provningar och annan kontrollsom ingår i den tillverkningskontroll som är ett villkor för typgodkännandet. Konsumentupplysande provning av nyaenergitekniska produkter väntas få ökad omfattning. Utredningen anser attsådan provning så långt som möjligt bör samordnas med provning sorn genomförs isyfte att verifiera statliga krav beträffande säkerhets-, hälso- ochmiljöegenskaper. Den samordning som föreslås tordeenligt utredningen kunna genomföras inom ramen för befintliga resurser vidberörda organ. I samband med planeringen avinsatserna och medelsberäkningen för utveckling av provningsmetoder under debåda senare treårsperioderna bör enligt utredningen en utvärdering av denföregående treårsperioden göras. Utredningen föreslår altdelegationen för energiforskning (DFE) - eller motsvarande organ - ges dennauppgift. DFE samordnar planeringen av insatserna inomenergiforskningsprogrammet och torde därior vara lämplig även för denna uppgift. Myndighetsansvar för stöd lill metodutveckling Flertalet remissinstanser har ingainvändningar mot utredningens förslag att fördelning av de särskilda medlen förstöd lill utveckling av energiprovningsmetoder sker via BFR. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 40 förslag till förändringar. RRV anser att förobjektområdena Industriell utrustning. Jordbruk och trädgårdsnäring samlBiobränslen inom nuvarande organisatoriska ram STU och DFE synes ligga närmasttill hands som ansvariga myndigheter. SIND föreslår atl området Jordbruk ochträdgårdsnäring åläggs lantbruksslyrelsen. ifrågasätter omtransportrådet besitter de betydande tekniska baskunskaper som eifordras hosden medelstilldelande myndigheten. Verket förordar all medlen förtransportsektorn tillförs STU, som arbetar med motsvarandefrågor och har betydande teknisk kompelens. NE menar att man inte nu bör taställning till organisatoriska frågor i samband med energiprovning ochmotiverar detta med alt en anpassning måste ske lill övriga aktuellaorganisatoriska åtgärder rörande de statliga myndigheterna på energiområdet.DFE framför liknande synpunkter och föreslår att för resp. sektor denmyndighet som handhar stöd till införande av ny energiteknik eller lämnarförslag lill införandeåtgärder bäst bör kunna avgöra vad som är ändamålsenligtstöd till provningsutveckling. knyteran till förslagen i MOE-utred-ningens betänkande (Ds I 1980: 16) De statligaenergimyndigheterna -arbetsfördelning och samverkan och framhåller därvid: Utredningen föreslår vidare attansvaret för utveckling av provningsmetoder bör läggas på statens råd förbyggnadsforskning, vad gäller bl. a. uppvärmningssystem. Med hänvisning tillMOE-utredningen (Ds I 1980: 16) anser föreningen att forskning och utvecklinginom energiområdet bör sammanhållas seklorsvis. Inom sektorn""Industriella processer och energitillförsel"" böransvaret samlas på statens industriverk. såsomfjärrvärmesystem, ingår därvid i begreppet ""Energilillförser".För ett konsekvent genomförande av tankegångarna i bör således, enliglföreningens mening, även ansvaret för utveckling av provningsmetoderbeträffande uppvärmningssyslem läggas på SIND. Provning som huvudsakligen berörenskilda byggnader och byggnadsdelar, såsom abonnentcentraler ifjärrvärmesystem, ventilationssystem, vissa reglersystem för VVS saml vatten-och avloppssystem, hänförs dock lämpligen till statens råd förbyggnadsforskning. Vid planeringen av insatser förutveckling av energitekniska provningsmetoder är det enligt utredningenväsentligt att såväl föreskrivande myndigheter, introduktionsstödjande ochforskningsplanerande organ som provningsorgan inom resp. område deltar.Utredningen har inte preciserat hur samordning och samråd skall genomföras idet praktiska arbetet. STU föreslår alt dessa frågor ytterligare övervägsvarvid särskilt angivna budgetramar och föreskrifter i regleringsbrev kan varaen modell. Enligt bostadsslyrelsen kan en viss ökning av resurserna för attutarbeta regler för typgodkännande och för prövning av sådana ärenden erfordras. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 41 Utredningen föreslår alt vissasärskilda samordningsuppgifter tilldelas statens ochVVS-sektorn och AB för fordon. Därutöver föreslär utredningenalt det bör ankomma på statens provningsanstalt att verka för att allaprovningar som utgör underlag för typgodkännande av en produkt kan skesamordnat och på etl för tillverkarna rationellt sätt. AB Svensk Bilprovninganser att de särskilda samordningsuppgifterna inte innebär några särskildasvårigheter för bolaget, eftersom samordningsfunktionen såsom den formuleratsredan kan anses tillhöra uppgifter som naturligen tillkommer riksprovplatserna. SP anser att den praktiskautformningen av samordningen måste penetreras ytterligare innan beslut fattasom samordningsuppgifterna och framhåller alt ett nära samarbete mellanmyndigheter och provningsorgan är nödvändigt inte bara ianslagsframställningsskedet, utan även i det löpande arbetet med fördelning avprojektmedel. SP framför därvid: Ett sådant arbetssätt bör kunnaleda till en övergripande planering, vilket är viktigt av tvä skäl. För detförsta ökar möjligheterna att provningsinsatserna kan vägas mot andra slag avåtgärder. För det andra kan tillgängliga resurser för utveckling avprovningsmetoder och därav följande rutinprovning utnyttjas effektivare. Detsista är särskilt viktigt eftersom det av utredningen skisserade programmetför metodutveckling innebär att mycket stor del av tillgänglig kompetens ochandra resurser kommer att behöva tas i anspråk . RRV anser att de av utredningenföreslagna särskilda samordningsuppgifterna i sin helhet bör förläggas tillSP. Verket anför vidare: Vid förvaltningsrevisionen av SPhar f'RV kunnat iaktta att det föreligger en betydande överkapacitet inomprovningsområdel och ofta förluster för de organ som inte är heltanslagsfinansierade. Vid de provande organen har genomförts kapitalintensivainvesteringar som kräver en hög beläggning för att inte leda till alltför högautnyttjandekostnader. Värdet av konkurrens mellan olika med statliga medelfinansierade organ är därt"ör av underordnad betydelse jämfört med behovetav ett högt utnyttjande. Det sagda pekar enligt RRV:s meningpå behovet av en bättre samordning av med statliga medel helt eller delvisfinansierade investeringar inom provningsområdel. LRF påpekar att utredningen intelämnat något förslag till samordnings-ansvarig inom lantbrukssektorn. EnligtLRF:s mening är det naturiigt om detta ansvar läggs på statensmaskinprovningar. Ingen remissinstans har haft någrainvändningar mot all DFE får i uppdrag att, i samband med planeringen avinsatserna och medelsberäkningen under de båda senare treårsperioderna, utvärderaden första treårsperioden. förutsatt att nuvarande organisation påenergiområdet bibehålls, inte heller några erinringar mot förslaget. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 42 SIB framhåller att utvärderingenbör göras av ett helt fristående organ, för att undanröja risken för attutvärderingar av provningsverksamheten påverkas av partsintressen frånprovningsmyndigheten eller dess avnämare. Utredningen konstaterar att denkapacitet som finns vid de statliga provningsinstitutionerna i vissa fallär otillräcklig för att genomföra en satsning av den omfattning somföreslagits. I sådana fall bör därför även energiteknisk kompetens utanför deordinarie provningsinstilutionerna kunna utnyttjas. Utredningen föreslår attutvecklingen av de provningsmetoder, för vilka särskilda medel harföreslagits, genomförs - i första handvid sådan statlig provningsinstitution, annat statligt företag ellerforskningsinstitut som bedöms vara lämpligt att utföra den eventuella löpandeprovning som kan komma i fräga, - i andra handvid sådant statligt eller enskilt forskningsorgan, företag eller branschorgansom bedöms lämpligt att genomföra ett visst projekt. Initiativet all genomföraen viss metodutveckling bör enligt utredningen kunna tas på olika sätt. Ett sätt kan vara genom ansökanfrån en projekt-genomförare lill det medelsfördelande organet. Ett annat sättkan vara genom en beställning från del medelsfördelande organet till en vissprojekt-genomförare. Dessutom bör föreskrivande myndigheter och andra myndigheterinom området kunna ta initiativ genom att vända sig till lämpligprojektgenomförare eller till det medelsfördelande organet. För anskaffning och drift avstatliga resurser för energiprovning föreslår utredningen följande riktlinjer. - Rutinmässigenergiprovning bör bedrivas främst vid organ som har provning som sinhuvuduppgift. Detta är fallet med bl. a. statens provningsanstalt, statensmaskinprovningar och AB . Rutinmässig provning utgör ocksåen del av verksamheten vid bl. statens väg- ochtrafikinstitut och . - Vid statligaforskningsinstitut och högskolor bör rutinmässig provning inte bedrivas annatän i undantagsfall - om t. ex. en viss utrustning eller kompetens är unik.Däremot bör deras resurser och kompetens kunna utnyttjas för energitékniskutvecklingsprovning om detta är förenligt med den egna forskningsverksamheten. När det gäller finansiering avinvesteringar och täckning av provnings-kostnader finner utredningen ingenanledning att man frångår de principer som gäller för annan motsvarandeprovning i statlig regi. a. UHÅ, SP, SIS och SIBinstämmer i att rutinmässig provning bör bedrivas vid institutioner som harprovning som sin huvudsakliga uppgift. 1980/81:90 Bilaga 1.2 Industridepartementet 43 UHÅ framhåller emellertid att vid utveckling av merkvalificerade provningsmetoder befintlig kompetens och befintliga resurserinom högskolan bör utnyttjas i de fall detta ter sig ekonomiskt fördelaktigt.Ett sådant utvecklingsarbete torde i mänga fall kunna genomföras i samarbetemed den provningsinstitution som avses utföra den löpande provning som kankomma i fråga. SIB delar denna åsikt och menar att högskolor kan och bör deltai utveckling av provningsmetoder då det ligger i linje med derasforskningsverksamhet. SP framför därvid: SP vill framhålla vikten av att detorgan som skall svara för den löpande provningsverksamheten inom ett visstområde också aktivt medverkar i metodutvecklingsarbetet. Man får dä kontinuiteti arbetet och sannolikheten ökar för att provningsmetoderna blir utformade medsärskild hänsyn till de krav som ställs på en rationell och effektivprovningsverksamhet. 1 de fall metodutvecklingen görs av renaforskningsinstitutioner kommer kontinuiteten att brytas dä arbetet övergår iprovningsskedet, dvs. man måste utbilda helt ny personal och bygga upp nyutrustning. påpekaratt kopplingen mellan forskning och provning är dåligt penetrerad iutredningen. Bolaget anför vidare: I ett forsknings- ochutvecklingsprojekt ingår mätning och utvärdering till en andel som oftaöverstiger . Detta innebär att inom de statligt finansieradeforskningsprogrammen ingår en betydande resursuppbygnad på provningsområdel.Detta gäller såväl anskaffande av utrustning som personal. Dessa resurser bordekunna användas också för den kommande energiprovningen och därmed minskabehovet av samhällsinsatser. En förutsätlning för att detta skall vara möjligtär alt provningen inte blir officiell. Med nuvarande regler får man intekombinera produktutveckling och officiell provning. I praktiken går det oftaatt genomföra en opartisk energiprovning i samband med energideklarationer ochdetta till en lägre kostnad än exakt samma officiella provning. Nuvarandereglersystem med typgodkännanden o.d. förefaller något oklar och bordeförändras så all den reellt viktiga energideklarerande provningen framgårtydligare. Vad gäller utredningens förslagbeträffande genomförandet av utvecklingsarbetet föreslår BFR att valet mellanprovningsorgan och forskningsorgan bör kunna göras utan andra prioriteringarän BFR:s bedömningar av resp. organisations lämplighet och skicklighet föraktuell uppgift. Provning utgör som regel enintegrerad del i tillverkarens produktutveckling och kvalitetskontroll ochdess omfattning bör enligl SIS i princip bestämmas av köparens och säljarensbehov av information om produkterna. SIS framhåller att parternas ömsesidigakrav att de uppgifter som motparten tar fram skall vara tillförlitliga ochriktiga kan tillgodoses genom att provningstjänster tillhandahålls av en tredjepart som kan garantera opartiskhet och frihet från bindningar till någonderaparten. Institutioner som säljer provningstjänsler kan enligl SIS vara antingenfristående enskilda förelag eller offentliga provningsinstitut.