prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — SÖ beslutar ominrättande av sådan klass. /80 fanns 25 externa klasser i tioolika kommuner. Ansvarsfördelningen mellanstaten och berörd kommun regleras genom ett av Kungl. Maj:l den 30 december1974 godkänt normalavtal. 1974: 145, UbU 1974: 39, rskr 1974:380.) SÖ har bemyndigats all för statens räkning i enlighet mednormalavtalet sluta avtal med vederbörandekommuner om anordnande av externa klasser. och Lunds kommunerhar sagt upp nu gällande avtal med SÖ. SÖ har anhållitatl regeringen uppdrar ål slalens förhandlingsnämnd all förhandla om enöversyn av avtalet. Huvudmannaskapetför specialskolan m. m. Inlegrationsulredningen (U 1978:07) överlämnade ijuni 1979 deibetänkandet (SOU1979:50) Huvudmannaskapet för specialskolan. 1 har frågan om en eventuell förändringav huvudmannaskapet för specialskolan från statligt lillprimärkommunalt eller landstingskommunall huvudmannaskap diskulerals.senast inom utredningen (U 1972:06) omskolan, staten och kommunerna (SSK). Den i många sammanhang starka decentraliseringstrenden har påverkat denna diskussion. Inlegrationsulredningen har frånSSK-ulredningen övertagit etl omfattande material i denna fråga: Vägledande för inlegrafionsutredningensdiskussioner om huvudmannaskapet för specialskolan har varit, atl varjeförändring av huvudmannaskapet fördenna skolform måste leda fill förbättringar för de elevgrupper skolformenomfattar. Enförändring av huvudmannaskapet skulle enligt utredningen innebära antingen all i det län där skolanfinns blir huvudman eller atl huvudmannaskapet läggs på den primärkommun, inomvilken skolan är belägen. Etl visst samarbete förekommer mellanspecialskolorna och de primärkommunerdär specialskolorna är belägna, framför allt belräffande integrering avgrupper av specialskolans elever i kommunens skollokaler saml belräffandegemensamt nyttjande av vissa lärarresurser och av de resurser som finns för fritidsaktiviteter inom kommunen ochpå specialskolorna. Enliglulredningen lägger således inte etl statligt huvudmannaskap hinder i vägen för samarbetet mellan specialskola ochprimärkommun. För varje specialskola finns f. n. en styrelse somgenom sin sammansättning och sakkunskap har en viktig funkfion atlfylla. Vid elt eventuellt primärkommunalt huvudmannaskap skulle enligtutredningen specialskolans styrelsefråntas nuvarande beslutsrätt i vad gäller specialskolfrågor. Dennabeslutsrätt skulle i stället ligga hos skolstyrelsen i kommunen. Enligl utredningens uppfattning skullespecialskolelevernas ställning härigenom försvagas. Enligl ulredningenhar endasi en styrelse av den sam- 1980/81:100 Bilaga 12 294 mansällningsom finns vid specialskolorna med tillägg för obligatoriskt dellagandeav döv/synskadad ledamot och föräldrarepresentant tillräcklig sakkunskap för alt besluta ispecialskolfrågor. Utredningen betonar ocksåalt etl kommunall huvudmannaskap skulle kunna innebära, atl en kommun överlog ansvaret för en skola, i vilkeninle en enda elev tillhörde kommunen. gäller främsl för de fyraspecialskolor som har hela landet som upptagningsområde. Utredningen har även diskuterat etllandstingskommunalt huvudmannaskapför specialskolan. Specialskolornas samverkan med landstingen sker främsl viaden pedagogiska hörselvården vid landslingen och via landslingenssyncenlraler. och Åsbackaskolan har även etl samarbete medlandstingens omsorgsverksamhel. Enligl ulredningen är dock samarbetet med dellandsting inom vilkel skolan är belägen inle myckel slörre än med övriga landsting inom dessupptagningsområde. Vidare har vissa specialskolor hela landel somupptagningsområde. föreslår elt oförändratstatligt huvudmannaskap för specialskolan för synskadade, döva, hörsel-och talskadade. Enligl sina direktiv skall inlegrationsulredningenuppmärksamma SSK-utredningensförslag till enhetlig lagstiftningoch enhetliga författningar för olika skolformer. Utredningen skall prövafrågan om gemensamma författningarför specialskolan, och gymnasieskolan. Ulredningen konstaterar all frågan om del skallfinnas en särskild författning förspecialskolan hänger samman med frågan om huvudmannaskapet för specialskolan. Ulredningen finner detnaturligt atl den särskilda specialskolförordningen får finnas kvar. Det förulredningen helt avgörandeargumentet för della ställningstagande är atl elt slopande av specialskolförordningen och inordnande av densamma iskolförordningen på intet sätt gagnar eleverna. Ulredningen har för avsikt atl i sillslutbetänkande lägga fram etl förslag till friare resursanvändning förspecialskolan. I en särskild bilaga lill betänkandet har kommittén utvecklat sin syn på teckenspråketoch dövas tvåspråkighet. Utredningen konstaterar all i debatten ominvandrarnas tvåspråkighet finns myckel som kan överföras och diskuteras ocksåför de dövas del. Utredningen konstaterar också alt barndomsdövassärställning i mycket beror på att de för att fungera sinsemellan och ute isamhället måsle vara tvåspråkiga. Denna tvåspråkighet innebär atl de dels måslebehärska sill visuella/manuellateckenspråk, dels del språk som de omges med i samhället, svenskan. Efter remiss har yttranden över betänkandetavgetis av socialslyrelsen (SoS), , handikappinstilulel,statskontoret, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), SÖ, slalens () med yttranden från rikscentralernaför pedagogiska hjälp- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 295 medelför handikappade (RPH) -, länsskolnämnderna i , ,, , och , styrelserna förTomtebodaskolan, , Manillaskolan, Öslervångsskolan, Vänerskolan,Krislinaskolan, Birgittaskolan, Åsbackaskolan och ,omsorgskommitlén (S1977: 12), elevvårdskommillén (U 1978:06),, . i (LO) - med yttrande från -, (), Centralorganisationen /SR (/SR),, , och , saml länslandstingskommuner, , , , , ochHärnösands kommuner, skolstyrelserna i och , () - efter hörande av medlemsförbunden -,. samt (). Dessutom har yttranden avgetis av . och mol allergi. Inlegrationsulredningen föreslår etl fortsatt statligt huvudmannaskap för specialskolan. Dennauppfattning delas av nästan alla remissinstanser. a. tillstyrker SÖ,samtliga styrelser för specialskolorna, om-sorgskommittén,handikapporganisationerna. och atlstaten även i fortsättningen skall vara huvudman för specialskolan. Samtligaprimärkommuner där specialskolor är belägna har också förordat fortsattstatligt huvudmannaskap. Enligt SÖ får ell bibehållet statligt huvudmannaskapinle innebära atl de hörselskadade, synskadade eller talskadade elevernaonödigt isoleras från verksamhet för de inte handikappade. Etl omfattandesamarbete mellan specialskolan och kommuner resp. landstingskommuner behövs. anser atl så många elever som möjligtbör undervisas nära hemorten med kommunen som huvudman, något som ställer kravpå omfattande resurser för stöd och utveckling av denna specialundervisning.För ett fåtal barn och ungdomar är deras handikapp av sådan art och grad attspeciella insatser behöver sältas in, bl. a. undervisning vid specialskolor.Då dessa skolor kräver stora upptagningsområden blir statligt huvudmannaskapnaturiigt. läns landsting anser all det är angelägel atlansvarsfördelningen mellan specialskolan och landstingen yllerligare klarläggs. anför all det statligahuvudmannaskapet för undervisning av vissa barn och ungdomar är en form avspecialisering och koncentration. Specialskolan kan därför verka socialtavskiljande och medföra olika slags svårigheter efter avslutad skolgång.Förbundsstyrelsen menar all - även om specialskolan skall förbli statlig -inlegrationsulredningen måsle väga in dessa sociala faktorer i sina fortsattaöverväganden om den framlida skolformen. Särskilt påtaglig är enligt förbundelfrågan om samhällsinlegration och vanliga levnadsförhållanden när det gälleråtgärder för döva och gravt hörselskadade personer. 1980/81:100 Bilaga 12 296 HCK, som i likhet med fiertalet remissinsianserförordar fortsatt statligt huvudmannaskap,anser alt ell visst ekonomiskt ansvar bör ligga hos hemkommunerna. Kommunerna ståri dag för stora delar av kostnaderna förgrundskoleutbildningen för de elever som bor i kommunen. Den genomsnittskostnad som hemkommunen har per elev börman också betala för de elever sombor i kommunen men som går i specialskola. Detta anser HCK vara enprincipiellt viklig fråga. Därigenom minskas enligl HCK risken för alt kommunerna hänvisar sina handikappade elever lill undervisningi specialskola av ekonomiska skäl. Liknande synpunkler framförs av . Endast några enstaka remissinstanser är negativa lill utredningens förslag. Ett par landstingskommuner anför tveksamhet inför förslaget omfortsatt statligt huvudmannaskap. SoS förordar alt och Åsbackaskolan förs över till resp. värdlandsting och att elt primärkommunalt huvudmannaskap eftersträvas för den övriga delenav specialskolan. Några remissinstanser har synpunkler pårepresentationen i specialskolans styrelse. Vad gäller författningar förspecialskolan har denna fråga behandlatsav elt fåtal remissinsianser. De flesta remissinsianser, som yttrat sig i frågan, ullalar sig för altspecialskolförordningen skall finnas kvar. , styrelserna förTomtebodaskolan och anser atl vid ändringar och tillägg iskolförordningen automatiskt bör följa en konlroll av om motsvarandeförändringar är adekvata även för specialskolförordningen. Liknande synpunkler framförs även av Synskadades riksjörbund. Enligt SIL är det svårt all ta ställning, eftersomskolförordningen skall omarbetas inom den närmaste framliden. Behovet av ensärskild specialskolförordning bli då helt beroende av hur detaljerad den nyaskolförordningen blir. I en skolförordning utan detaljanvisningarkanske det blir lättare atl inarbeta enspecialskolförordning. SIL anser det i princip vara fördelaktigt om specialskolförordningen kaninarbetas i skolförordningen. Utredningen har i en särskild bilaga utvecklat sinsyn på teckenspråket och dövastvåspråkighet. SÖ anför atl etl erkännande av dövas tvåspråkighetär något som långsamt vuxit fram . har denna frågadiskuterats . 1 samband med pågående läroplansöversynför specialskolan beaktas detta saml de möjligheter specialskolan har att svara mot de ökade krav som härmed ställs på skolan. a. , styrelsen förManillaskolan och HCK är mycketpositiva till det klaraslällningstagande som ulredningen gjort om dövas tvåspråkighet, med svenskan som främmande språk. Enligl HCK erkännsteckenspråket därigenom som dövas första språk, vilket HCKser som en framgång. Även uttrycker sinuppskattning av utredningens behandling av dövas tvåspråkighet. 1980/81:100 Bilaga 12 297 Jag har i den inledande översikten angående vissagemensamma frågor inom skolväsendeläven behandlat frågor som rör handikappade elever. Vad gäller huvudmannaskapet för specialskolan förordar jag atlspecialskolorna för synskadade, döva, hörsel- och talskadade även i fortsättningen skall ha statligt huvudmannaskap.Inlegrationsulredningen har redovisat starka skäl för all staten även ifortsättningen skall vara huvudmanför specialskolan. Remissinstanserna har med några få undantag tillstyrkt förslaget.Utredningen har vidare visat atl skolornas statliga huvudmannaskap inle hindrarsamarbete med primär- och landstingskommuner. Jag finner därför inte någon anledning föreslå förändrathuvudmannaskap. () ochSynskadades riksförbund harföreslagit alt kommunerna skall betala en ersättning till staten för de elever som bor i kommunen men somgår i specialskola. Ersättningen börmotsvara den genomsnittskostnad som en kommun har för en elev i . Förslaget bereds f. n. iregeringskansliet. Ulredningen har i en särskild bilaga fillbetänkandet utvecklat sin syn på dövastvåspråkighet. Ulredningen framhåller att de barndomsdöva föratt fungera sinsemellan och ute isamhället måste vara tvåspråkiga. Tvåspråkighet för deras del innebär enligl ulredningen atl de dels måslebehärska sitt visuella/teckenspråk, dels del språk somsamhället omger dem med, svenskan. a.statens handikappråd, , och några specialskolor är positiva fill delställningslagande som utredningen gjort i denna del. Även jag ansluter mig lill utredningens bedömning. Frågan om teckenspråkets användande iundervisningen behandlades i propositionen1976/77:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet. Med anledning härav fickskolöverstyrelsen (SÖ) i uppdrag ätt i sillläroplansarbete för specialskolan la hänsyn till de dövas behov av total kommunikation, inkl. användande av teckenspråket.Enligl SÖ:s remissvar beaktas ocksådella i samband med den pågående läroplansöversynen för specialskolan. Ulredningen har även tagit upp frågan omsammansättningen av specialskolansstyrelse saml frågan om en särskild förordning för specialskolan. Jag avser alt återkomma till regeringen med dessa frågor i annat sammanhang.F. n. pågår en översyn av vissa skolförfattningar i skolför-fatlningsulredningen(U 1979: 12). 1 fråga om den övriga verksamheten vid specialskolan under nästa budgetår vill jag anföra följande. De ökade resurser i form av tjänster m.m. som jaghär föreslår för specialskolan är finansierade genom besparingar på andraanslag inom skolväsendel. beslöt vid föregående års altelt specialpedagogiskt resurscentrumför synskadade elever skulle inrättas vid 1980/81:100 Bilaga 12 298 (prop.1979/80:100 bil. 12 s. 284 ff, UbU 1979/80:26, rskr 1979/80:301). Jag förordar i likhet med SÖ en utbyggnad avresurscentret på så sätt att en delfidstjänstsom speciallärare omfattande 18/26 av hel tjänst och en och en halv tjänst som övningslärare, som frigörs vidTomtebodaskolan, får användas för kursverksamheten vid centret. Vidareförordar jag atl en tjänst som lärare i maskinskrivning får omvandlas filltjänst som anpassningslärare och att en vakant tjänst som elevhemsföreslåndarefår omvandlas fill tjänst somfritidspedagog/assistent vid resurscentret. 1 sin anslagsframställning har SÖ understrukitbehovet och angelägenheten av bl. a.en fortsatt ulbyggnad av den regionala stödorganisationen för synskadadeelever saml ylterligare tjänster för vissa personalkategorier vidspecialskolorna. Med anledning av vad jag har anfört omökat stöd till de integreradeeleverna förordar jag atl en halv tjänst som förstadielärare inrättas vidTomtebodacentret. Vidare förordar jag en fortsatt utbyggnad av den åt synskadade elever och beräknarhärvid medel för ytterligare sex tjänster som förskolekonsulenl och fem tjänster som speciallärare/reselärare. Tillföljd härav beräknar jag ytterligaremedel för reseersättningar med . och för expenser och övrigautgifter med 16000kr. Jag är f. n. inte beredd att tillstyrka alt enhelt ny typ av tjänster inrättas vid specialskolan för lärare imusik/rytmik. För atl täcka kostnaderna för de studiedagar somanordnas för personal vid specialskolorna för döva ochhörselskadade beräknar jag under anslagsposten Reseersättningar . Enligt min mening bör varje specialskola hatillgång till psykolog och kurator i en omfattning som motsvarar sammanlagt enhel tjänst vid varje skola. Med anledning härav beräknar jag medel förytterligare en halv tjänst som psykolog vidvardera Kristinaskolan, Vänerskolan och Öslervångsskolan. Medel beräknas ävenför ytterligare en halv ijänsl som kurator vid , Vänerskolan, Åsbackaskolan och Öslervångsskolan. Jag förordar att medel beräknas för inrättande aven tjänst som hörsel-tekniker vidvardera Vänerskolan och Öslervångsskolan mot indragning av arvodesmedlenhärför. ulgör etlresurscentrum för synskadade utvecklingsstörda saml dövblinda elever. Detta har medfört en ökad belastning på kansliet,varför jag beräknar medel för inrättande av en biträdestjänst. Enligt SÖ bör ersättningen till familjer som isina hem tar emot specialskoleleverför inackordering ulgå i form av en omkostnadsdel och en arvodesdel ochberäknas efter i princip samma normer som gäller för Svenska kommunförbundets och verksamhetsområden. Jag delar denna uppfattning och beräknar förändamålet 500000kr. Det bör ankomma på SÖ att meddela 1980/81:100 Bilaga 12 299 deföreskrifter som skall gälla för ersättning lill familjehem vid inackorderingav specialskolelever. Jag har tidigare under anslaget Bidrag filldriften av grundskolor m. m. föreslagitatl det specialdestinerade statsbidraget till personell assistans upphör och att behovet av stöd för handikappadeelever beaktas vid länsskolnämndernas fördelning av anslaget Särskilda ålgärderpå skolområdet. Den del av det nuvarande bidragsbeloppet för personellassistans som avser specialskolans elever bör fr. o. m. nästa budgetår beräknasunder förevarande anslag. Med anledning härav har jag fört över 2,4 milj. kr. för della ändamål frångrundskoleanslaget till förevarande anslag. Bidraget bör fördelas av SÖ efterframställningar från skolornas styrelse i varje enskilt fall. Specialskolans elever kan undervisas i särskildaklasser förlagda lill (externa klasser). Ansvarsfördelningen mellan staten och berörd kommun regleras genom etl av Kungl. Maj:t den30 godkänt normalavtal.Då två kommuner sagt upp nu gällande avtal bör regeringen inhämta bemyndigande atl sluta etl nytt avtalbeträffande anordnande av externaklasser. I avvaktan på resultatet av förhandlingarna räknar jag inte med några ytterligare medel för ändamålet. Övriga förslag avseende verksamheten är jag f. n.inte beredd all biträda. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till , vilkelinnebär en ökning med . 1. föreslår attgodkänna vad jag har anfört om huvudmannaskapet för specialskolan, 2. bereder tillfälle alt ta del av vad jag har anfört omdövas tvåspråkighet, 3. föreslår atlbemyndiga regeringen atl sluta nytt normalavtal om anordnande av externa klasser av specialskolan, 4. föreslår alt till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnaderför /82 anvisa elt förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. 1979/80Utgift 3 163876 Reservation 509600 1980/81Anslag 2629000 1981/82Förslag 4123000 Från anslaget bestrids utgifter för läromedel,utrustning och inventarier m.m. vid specialskola samt för läromedel lillsynskadade individualinte-grerade elever i bl. a. grundskola ochgymnasieskola. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 Beräknadändring 1981/82 Läromedel,undervisnings-och arbetsmaterial Inventarier, maskiner m.m. 815000 (87000)490600 52700 288400 - 14 200 (- 87000) + 49100 +5 200 + 28800 + 1494000 varav 600000 engångsulgifter ; avgårengångsanvisning 87000kr. Elt genomförande avbesparingsallernativet innebär atl anslaget för nästa budgetår beräknas till2740000 kr. Enligt () mening är en nedskärning av anslagetett orealistiskt förslag, eftersom detta anslag direkt kan anknytas till resursbehovet under föregående anslag.Medlen under förevarande anslag är en förutsättning för atl efter elevernasbehov anpassade läromedel, arbetsmaterial och lekniska hjälpmedel kananskaffas. De har även stor betydelse för elevernas boendemiljö. SÖ hemställeratl några besparingar inte görs, speciellt som anslaget ärytterst knappt tilltaget. atl lill Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. /82 anvisas etl reservationsanslag av 2796000kr. Jag räknar med etl något lägre belopp i prisomräkningän vad () gjort ( + 116300kr. Enligl min mening bör inte besparingsalternalivelgenomföras under detta anslag. Jag föreslår i stället besparingar avmotsvarande storlek, 55000kr., på andra anslag inom skolväsendels område. 1 sin anslagsframställning har SÖ betonat viklen avökade medel för läromedel, undervisnings- och arbetsmaterial samt förinventarier. Jag delar SÖ:s uppfattning atl en ökning av medlen härför bör ske.1 nuvarande statsfinansiella läge måsle dock alla ökade resurser finansierasgenom besparingar på andra anslag inom skolväsendel. Jag vill betona att deförslag jag här lägger fram, ulöver de av automatisk natur, samtliga ärfinansierade på detta säll. för ökade insatser vad gällerframställning av läromedel på teckenspråk, punktskrift och storslil. 1980/81:100 Bilaga 12 301 passningav Tomlebodaskolans elevbibliotek tilldet nya förkortningssystemet förpunktskrift beräknar jag . Vidare beräknar jag medel förundervisningsmaterial vid den regionala stödverksamheten för synskadade ochtill kursverksamheten vid resurscentrum med . Jag förordar att anslaget räknas upp med 600000kr. för ersättningsanskaffning av invenlarier och bussar. Vidare förordar jag alt en engångsanvisning om600000 kr. anvisas för nästa budgetår. Dessa medel bör lill störstadelen tilldelas resurscenlret vidTomtebodaskolan för att där snabbi skall kunna byggas upp de lekniska resurser m. m. som erfordras för t. ex.observations- och träningsbesöken vid centret. Även för kursverksamheten vidcentret är det av vikl att del finns lekniska resurser. Med anledning avatl jag under föregående anslag har föreslagit en utökning av den regionala stödorganisationen för synskadade eleverberäknar jag . föranskaffande av inventarier lill tjänsterum ål den föreslagna nyapersonalen. Anslaget är f. n. uppdelat på fem olikaanslagsposter för skilda ändamål. Jagförordar atl anslaget i fortsättningen inte uppdelas efter ändamål utan atlvarje specialskola av SÖ tilldelas etl visst belopp för utrustning vid resp.skola. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår atl till Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. /82 anvisa etl reservationsanslag av . Specialskolan m. m.: Resor för elever ledsagare 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget utgår ersättning enligt kungörelsen(1965:254) om ersättning för resorför vissa handikappade m.fl., dock atl, med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i nämnda kungörelse, delankommer på resp. skolas styrelse att besluta om ersättning får utgå i sambandmed elevers hemresor under veckosluten. Från anslaget bestrids även dels kostnader föranordnande av skolskjutsar för externatelever vid specialskolan, delsresekostnader för målsman till elev vid resalill gemensam sammankomst på skolan. 1980/81:100 Bilaga 12 302 atl till Specialskolan m. m.: Resor för eleverjämte ledsagare för /82 anvisas ett förslagsanslag av9360 600kr. Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillSpecialskolan m.m.: Resor för elever jämte ledsagare för /82 anvisa ett förslagsanslag av9047000kr. 1980/81:100 Bilaga 12 303 Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1979/80 Utgift 2781289079 1980/81 Anslag 3070000000 1981/82 Förslag 3 584000000 Från anslaget utgår statsbidrag till driften avgymnasieskolor enligl bestämmelser iförordningen (1966: 115) om statsbidrag till driftkostnader för viss utbildning (omtryckt senast1977:490, ändrad senast 1980:532 och 711). Förordningen omfattar de flestautbildningarna inom gymnasieskolan. I sin nu gällande lydelse innebärbestämmelserna alt statsbidrag utgårmed belopp som motsvarar lönekostnaderna för skolledare, biträdandeskolledare, huvudlärare, lärare och institutionsföreståndare. Statsbidrag utgår också för inbyggdutbildning och för vissa särskilda ändamål i övrigt. Till inbyggd utbildninginom industri och hantverk saml handels- och kontorsyrken utgår statsbidrag medvisst belopp per elev och undervisningslimme.Vid inbyggd utbildning för husligt arbele och för vård kan statsbidrag utgå med högst . räknat för varje företag och redovisningsår. I nämnda förordning finns även bestämmelser omstatsbidrag lill socialförsäkringsavgiflersom avser sjukförsäkringen och folkpensioneringen. För avgifler lill försäkring för tilläggspensionutgår statsbidrag enligt föreskrifter i särskild förordning. Från anslaget utgår också statsbidrag enliglförordningen (1963:493) om statsbidraglill driftkoslnader för tvåårig jordbrukslinje, tvåårig trädgårdslinje och vissa specialkurser i gymnasieskolan,m. (omtryckt 1980:712). 1 denlydelse som gäller fr. o. m. innebär bestämmelserna atl statsbidrag utgår lill kostnader i fråga omrektor och lärare för dels avlöningsförmåner (avlöningsbidrag), delssocialförsäkringsavgifler som avser sjukförsäkringen, folkpensioneringen ochförsäkringen för tilläggspension (avgiftsbidrag). Ur anslaget utgår vidare bidrag tilldriften av skolor med utbildning inom skogsbruk enligl särskildaföreskrifter.