prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Fasla kostnader för organisationoch adminstralion eller för utbildning av anordnare och andra funktionärer fårinle inräknas. Under de förutsättningar som jag nu har angett haranordnaren inom de angivna ramarna slor frihet att själv bestämma hur bidragetskall användas. Det är givelvis önskvärt, med hänsyn till behovet alt nåsiörsta möjliga effekt med begränsade medel, att anordnarna begränsarutgifterna så långt som möjligi. bör arbetstillfällen föryrkesverksamma kulturarbetare skapas. Det finns därior anledning atl vidtillämpningen av bidragsbestämmelserna beakla möjligheterna atl ta särskildhänsyn lill koslnader för kulturarbetare och andra som för sin försörjning ärberoende av här avsedda inkomster. Arvoden för amatörinsalser eller förinsatser som kan anses ingå i på annat säll betald verksamhet bör däremot iallmänhet inte bekostas med statsbidraget. Strävandena att utnyttja tillgängliga medel på bästa sätlbör inte hindra 1980/81:127 39 atl kostnaderna för olika arrangemang och projekt etc. börkunna variera avsevärt. Det kan t.ex. i vissa sammanhang vara naturligt all vidutnyttjandet av bidraget beakta kostnaderna för deltagande av flera yrkesverksammamedverkande. 1 vissa fall bör därvid lokalavdelningar från flera förbund kunnasamverka. Det är också angelägel att genom bidragsgivningen främja en direktsamverkan mellan amatörer och yrkesverksamma kulturarbetare. Atl på detta sätlulnyllja bidragsreglerna på etl flexibelt sätt bör vara ägnat alt differentierade aktiviteter som kan göras tillgängliga genom bidraget. Därmed förstärksockså effekten från bildnings- och kul-tursynpunkl. På det i det föregående diskuterade bidragsunderlaget börför varje program eller projekt en bidragsandel bestämmas lill högst 75%.Bidrag bör dock kunna ulgå lill program och projekt som genomförs istödområdena 3-6 eller som riktar sig till handikappade eller invandrare. Det finns anledning alt utgå från attstalsbidragsberättigad kulturverksamhet liksom kommer atl stödjasäven av kommunala bidrag lill koslnader som inle täcks av statsbidraget. Jagförutsätter att förändringar som innebär att viss tidigare cirkelverksamhet ifortsättningen erhåller statsbidrag inom ramen för bidraget tillkulturverksamhet i folkbildningen m.m. inte kommer att leda till minskadekommunala bidrag. I detla sammanhang har överiäggningar ägt rum mellanföreträdare för och Svenska kommunförbundet.Kommunala insatser förstärker givelvis effekten av den samlade statligabidragsgivningen. Förutsättningar för en pä koslnader baserad fördelningmellan studieförbunden kommer inte atl finnas med avseende på budgetåret1981/82, eftersom bidraget till kulturverksamhet i folkbildningen m. m. iväsentliga delar är en nykonstruktion. Vissa hållpunkter finns dock.Omfattningen av innevarande års bidrag till kulturprogram är en sådan.Hittillsvarande ensembleverksamhet i studiecirkelform är en annan. Härtillkommer emellertid de nya bidragsmöjligheterna för olika typer av projekt somhittills inte fåll särskilt stöd eller som avser motsvarighet lill delexperiment- och utvecklingsstöd som fördelat. Del torde blinödvändigl att schematiskt bedöma omfattningen av denna del av verksamheten iolika förbund efter studiecirkelverksamhetens omfattning. Det bör få ankomma påregeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, på tillsynsmyndigheten altfördela medlen för /82 enligt de grunder som regeringen finnerlämpliga. Beträffande den närmare utformningen av bidragsregler ochadministration vill jag i detta sammanhang framhålla all jag räknar med atlförfattningsreglerna på området skall kunna ges en förhållandevis allmän karaktärpå samma sätl som gäller för kulturprogrambidragel. Vissa föreskrifterdärutöver behöver utfärdas av tillsynsmyndigheten beträffande t.ex. beräkningarav de i bidragsunderlaget ingående kostnaderna. Jag räknar med attstudieförbunden lokall skall ha stor frihet alt utforma verksamhelen efterföreliggande inlressen och behov. Prop.1980/81:127 40 Som en följd härav är det naturligt att del huvudsakligaansvaret för verksamhetens utformning inom de givna allmänna ramarna skallligga på studieförbunden. De kommer vidare bl.a. att svara för medelsfördelninginom förbundet, ledarutbildning, verksamhelskontroll och redovisning av tilldelademedel. Åtskilliga frågor på området kommer all vara gemensamma för förbunden.Med hänsyn bl.a. lill vad som framgått av uttalanden frånFolkbildningsförbundet räknar jag med att detla kommer att kunna svara förolika gemensamma uppgifter belräffande kulturverksamheten i folkbildningen m.m.Hit hör olika samråds- och stimulansuppgifter såsom anslagsframställning,remissyttranden och studieförbundens samarbete kring olika fiågor rörandekulturverksamheten. Jag räknar med alt i frågor som rörkulturarbetarnas medverkan kommer atl samråda med företrädare för . Med denna utformning av ansvarel för denbidragsberättigade verksamhelen kommer den slalliga tillsynsmyndighetensuppgifter alt begränsas till rådgivning, frågor om fördelning och kontroll avdet anslag som ställs till förfogande samt utfärdande av de allmännaföreskrifter som föranleds av statsmakternas beslut om bidragsgivningen. uppgifter kommer också all höra att la slutlig ställning tillanslagsförslag och till fördelning mellan förbunden av det statsanslag somslälls lill förfogande för kulturverksamhet i folkbildningen m.m. Efterverksamhetsårets slut skall redovisning inges till tillsynsmyndigheten,utvisande att bidragen använts enligt fastställda bestämmelser. Därutöver börtillsynsmyndigheten enligl utfärdade anvisningar få in de uppgifter somerfordras för bedömning av verksamhetens inriktning och omfattning. Somframgått av det föregående kommer det särskilda bidrag som stått till kulturrådetsförfogande för experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet blandamatörer att upphöra. De syften som legat till grund för delta bidrag börbeaktas inom ramen för den nya bidragsgivningen. Det ligger ett väsentligtvärde i atl studieförbunden ständigt strävar efter att utveckla och förnyabildningsverksamhelen på kulturområdet. Det bör därvid vara möjligt förförbunden atl på grundval av central planering genomföra större eller mindreprojekt i utvecklings-syfte. 1 sådana sammanhang bör det vara naturligt atlsamverkan sker med , , andra berörda statliga organsaml pedagogiska och vetenskapliga institutioner. Vid beräkning avmedelsbehovel för pedagogisk verksamhet och utvecklingsarbete inom studieförbundenhar jag tagit hänsyn härtill. Folkbildningsulredningen har föreslagit vissa förändringari förutsättningarna för vad som skall gälla för atl elt studieförbund skallvara statsbi-dragsberältigat. För godkännande av nya studieförbund föreslås atlför- Prop.1980/81:127 41 ankringi en eller flera riksorganisationer av folkrörelsekaraktär skall vara ettväsentligl kriterium. Flera remissinstanser har framhållit att denna nyaförutsättning är väsenllig och riktig. Även jag anser att folkrörelseförankringär en väsentlig faktor att ta hänsyn till när del gäller alt godkänna etl nyttstudieförbund. Detta bör vara ett villkor för att statsbidrag skall få utgå. Enligt nuvarandebestämmelser fordras för godkännande som studieförbund att organisationenunder vart och elt av genomfört minst 50000stalsbidragsberättigade studiecirkeltimmar. Kommittén har föreslagit attendasi skall fordras för godkännande. Flertaletremissinstanser har tillstyrkt förändringen i princip men varnat för depraktiska konsekvenserna. a. framhålls att ett studieförbund som genomförendast kan få betydande ekonomiska ochadministrativa svårigheter. Jag anser att nuvarande krav på verksamhetsvolymbör bibehållas. I huvudsakligöverensstämmelse med vad kommittén har föreslagit tillstyrker jag attstudieförbunden skall ha ett betydande antal lokala enheter med egen ekonomiskförvaltning. krävs endast att förbundet skall bedriva studie-och bildningsverksamhet av riksomfattande karaktär. Kommittén har föreslagilatt studieförbundets styrelse och inte som dess rektor införtillsynsmyndigheten skall ansvara för förbundets verksamhet. Jag finner detrimligt att slyrelsen ansvarar för verksamheten och själv väljer den person,som inför tillsynsmyndigheten skall representera studieförbundet. Jaghar beräknat vissa ökningar av bidragen till studieförbundens centralaorganisationskostnader samt till deras pedagogiska verksamhet. I likhet medfolkbildningsulredningen finner jag del angeläget att förstärkastudieförbundens resurser för rådgivning och granskning. Därför beräknar jagen ökning av bidraget till organisationskoslnader med drygl 3 milj. kr. Däravbör varje studieförbund erhålla etl basbidrag på . Bidragen tillpedagogisk verksamhet ökar för att möta delvis nya utbildningsuppgifter isamband med införandet av bidraget till kulturverksamhet i folkbildningen m. m.En viss del av det pedagogiska bidraget bör, som kommittén föreslagit, avsättastill försöks- och utvecklingsarbete. Jag räknar med en ökning av detla bidragmed ca 4,6 milj. kr. Bidragen lillstudieförbundens handikappverksamhel sammanförs lill en anslagspost. Jag finnerdet väsenlligt att studieförbunden får ökade resurser även på detta område.Bidragen bör, ulöver vad som f.n. gäller, även få utnyttjas för utbildning avfunktionärer i studieförbunden och deras medlemsorganisationer för att ökakunskapen om olika handikapp. Vidare bör de få användas till kostnader förassisterande ledare i cirklar med minst fem handikappade deltagare, samt förkostnader för tolk eller personlig assistans för döva, dövblinda eller personermed verbala kom- 1980/81:127 42 munikationshinder.Bidragen bör fördelas enligt principer som fastställs av tillsynsmyndighetenefter samråd med studieförbunden. Uppsökandeverksamhet har prövats som elt medel atl nå grupper av vuxna förvilka det antingen inle framstått som naturiigt och angeläget alt studera elleri övrigt funnits särskilda studiehinder. Denna uppsökande verksamhet har sedan1975 genomförts dels på arbetsplatser genom de fackliga organisationernasförsorg i samverkan med studieförbund, dels i vissa bostadsområden som enförsöksverksamhet i studieförbundens regi. Folkbildningsutredningenföreslår, att ansvaret för den uppsökande verksamhelen på arbetsplatserna skallöverföras från de fackliga organisationerna resp. LRF, SFR ochSHIO-Familjeföretagen till studieförbunden. Elt viktigt motiv för kommitténsförslag är all endast studieförbund kan slå som anordnare av denstalsbidragsberättigade sludiecirkelverksamhet som den uppsökande verksamheleni första hand avser. Kommittén förutsätter dock alt den uppsökande verksamhetenäven sker i samverkan med de fackliga och övriga berördaorganisationerna. Flertaletremissinstanser som yttrat sig i frägan avstyrker kommilléns förslag och anseralt den uppsökande verksamhelen bör handhas av samma organisationer som . Jagansluter mig till kommilléns förslag och föreslår således att de statligabidragen till den uppsökande verksamheten både i bostadsområden och påarbetsplatser skall gå lill studieförbunden. Jag finner det viktigt altunderstryka alt jag ser en aktiv rekrytering till deltagande i studiecirklarsom en självklar uppgift för studieförbunden i deras normala verksamhel. Delsärskilda bidraget till uppsökande verksamhel bör därför avse klart urskiljbaraprojekt som riktar sig till särskill prioriterade grupper. I övrigl avser jag attsenare lämna förslag om en genomgripande utvärdering av de hittillsvarandeformerna för den uppsökande verksamheten i dess helhet. Jagär medveten om alt de fackliga organisationernas nära kännedom om både allmännaförhållanden och studiebehov på arbetsplatserna är av stor betydelse för atlden uppsökande verksamheten skall kunna bli framgångsrik. Det är därförviktigt att studieförbunden kan samverka med de fackliga organisationerna i denuppsökande verksamheten på arbetsplatserna. Förutsättningarna för en sådansamverkan bör naturligtvis vara slörst för de studieförbund i vilka de fackligaorganisationerna ingår som medlemmar, men jag utgår ifrån att även andrastudieförbund skall ha möjlighel att samverka med fackliga organisationer idenna viktiga verksamhel. CSNhar redovisat en utvärdering som gjorts av den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna och som visar att syftet med den uppsökande verksamheten, dvs.att nå de i egentlig mening korttidsutbildade och lågmotiverade, är svår altuppnå med nuvarande resurser. Uppsökande verksamheten är dock enligt CSNnödvändig om man vill nå dessa grupper. 1980/81:127 43 En av SCB genomförd undersökning visar att många av dekorttidsutbildade återfinns bland förtids- och ålderspensionärer, långvarigtarbetslösa, invandrare, hemarbelande, lantbrukare och viss biträdespersonal.Många av dessa återfinns alltså utanför löntagarkollektivet. De gjorda utvärderingarna av den uppsökandeverksamheten ger inte underlag för entydiga bedömningar. Jag är därför inleberedd all föreslå atl den uppsökande verksamheten i bostadområdena skall permanentas.Däremot finns del enligt min mening anledning atl nu förstärka resurserna lilldensamma. Jag föreslår därför att bidraget härför ökas från nuvarande två tillsex milj. kr. Bidraget till uppsökande verksamhel i bostadsområden börfördelas av tillsynsmyndigheten till studieförbunden på basis av redogörelseför den planerade verksamhelen och i proportion till resp. studieförbundscirkel-verksamhet. Folkbildningsulredningen föreslår atl inom ramen förbidraget till uppsökande verksamhet i bostadsområden skall inrymmas bidragtill barntillsyn. SÖ har i sin utvärdering av den uppsökande verksamhelen ibostadsområden framhållit all försöksverksamheten har visat all uppsökarnamåsle ha möjlighet att erbjuda barntillsyn som de informerar omstudier. Jag ansluter mig därior lill kommilléns förslag. Bidragen lill den uppsökande verksamheten påarbetsplatserna bör likaledes fördelas på samma sätt som , dvs. Såsom jag har anfört budgetpropositionräknar jag med att 26 milj. kr. av medel från vuxenutbildningsavgiflen skallanvändas för atl finansiera bidragen. Slutligen har jag för nästa budgetår övergångsvis beräknaletl särskill bidrag till stöd för studieförbundsavdelningar som kan komma attfå särskilda svårigheter att anpassa sig till det nya bidragssystem som jagföreslår. Jag anser alt bidraget skall fördelas mellan studieförbunden efterförslag från SÖ. 5.1 Mål, målgrupper och prioriteringar Komvux-ulredningen har efter samråd medfolkbildningsulredningen lämnat förslag om hur den kommunala vuxenutbildningen(komvux) skall medverka till atl förverkliga vuxenutbildningens allmänna mål.Enligt förslaget skall dess roll vara - att anordna utbildning såväl för kompetens ienstaka ämnen som för fullständig kompetens molsvarande läroplanen för samt läroplanen för gymnasieskolans linjer och specialkurser, att förmedla kunskaper i det egna yrket ochutbilda för nytt yrke enligl Prop.1980/81:127 44 gymnasieskolans läroplan eller enligt läroplaner somfastställts efter samråd med arbelsmarknadens parter. De flesta remissinstanser som yttrat sig i fråganinslämmer i förslaget lill målformuleringar för komvux. Den kommunala vuxenutbildningen har alltsedan sintillkomst haft som mål alt erbjuda vuxna kompetensinriktad ulbildning ochyrkesutbildning. Jag delar de båda kommittéernas uppfattning alt detla målfortfarande bör gälla. Eftersom komvux-ulredningen har redovisningen av denslörre delen av sitt arbete framför sig bör målen emellertid ännu inteformuleras slutgiltigt. Detta bör enligl min mening äga rum när kommittén harslutfört sitt arbete och lagl fram sitt slutbetänkande. anser att målgruppen för komvuxinformation och rekrytering i första hand bör vara grupper där andelenkorttidsutbildade kan förväntas vara särskill slor. Kommittén anser också allen viklig målgrupp är vuxna som har behov av alt skaffa sig kompelens förvidare studier genom all kompleltera sin tidigare ulbildning. redovisar också en angelägenhelsordningalt till-lämpas när utbildningsresurserna är begränsade. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig över komvux-utredningensresonemang om målgrupper och förslag till prioriteringar. Flera betonar vikten av yrkesutbildning. Någon framhåller alt enarbelsmarknadsinriklad utbildning eller annan gymnasieskolkurs kan vara merangelägen än en grundskolkurs även för den som är korttidsutbildad. Jag vill i likhet med kommittéerna betonavuxenutbildningens fördelningspolitiska mål att erbjuda utbildningsmöjligheterframför allt till dem som lidigare fåll minst av utbildningsresurserna i samhället.Detta mål är viktigt för all vuxenutbildning. Också den kommunalavuxenutbildningen bör således vända sig med information och rekrytering tillgrupper där andelen korttidsutbildade kan förväntas vara särskilt stor. Även iövrigt delar jag komvux-utredningens syn på vilka grupper man bör söka rekrytera. Jag räknar med alt kommunernas skolstyrelser vid sinabeslul om vilka utbildningar som skall erbjudas utgår från detfördelningspoliiiska mål jag har angett. Det ärväsentligt atl vuxna kan få ulbildning som överbryggar den bristandejämlikheten i utbildningsnivå mellan den yngre och den äldre generationen.Samtidigt är det viktigt alt man noga prövar i vilken utsträckning det ärnödvändigl eller ens önskvärt att vuxna skaffar sig fullständig grundskolkompelens.Riksdagen har lidigare slagit fast (prop. 1977/78:36, UbU 1977/78:10, rskr1977/78:60) atl vuxnas erfarenheter skall tas tillvara och endast kompletteras.Komvux-utredningen skall, som jag redan har angett i direktiven, ägnauppmärksamhet ål den kommunala vuxenutbildningens innehåll och bl. a. studeraom innehållet och arbetssät- 1980/81:127 45 tet i alltför hög grad utgått från vad som gäller förungdomsskolan. Många vuxna behöver säkerligen skaffa sig förkunskaper i endasiett begränsat anlal ämnen på grundskolnivå för att kunna fortsätta sina sludieri gymnasieskolkurser. Del kan därför i många fall vara angelägnare all komvuxerbjuder arbelsmarknadsinriklad utbildning än atl vuxna skaffar sig fullständiggrundskolkompelens. Det ankommer på resp. skolstyrelse all, vid beslut omvilken utbildning som skall anordnas i komvux, ta hänsyn till arbetsmarknadensbehov inom den egna regionen. Jag vill i sammanhanget framhålla all jag, i likhet medkomvux-utredningen, nära följer den försöksverksamhet som f. n. bedrivs medelappindelade kurser. De synes erbjuda den möjlighel till vuxenanpassning avstudierna som åberopade uttalande avser. 5.2 Gränsdragning mellan vuxenutbildning ochstudieförbund Både folkbildningsutredningen och komvux-ulredningenkonslalerar atl det fanns problem med gränsdragning redan mellan yrkesskolansdeltidskurser och folkbildningen. Problemen övertogs av komvux när yrkesskolansdeltidskurser fördes dit. Försök till klarare avgränsning har gjorts i fleraolika sammanhang. Det är särskilt inom det hemtekniska området somgränsdragningsproblem har funnits. En del av anledningarna till konflikter harminskat . Inom teoretisk utbildning har framför allt undervisningeni nybörjarengelska kommit att utgöra etl gränsdragningsproblem. När detgäller förslag i gränsdragningsfrågorna har komvux-ulredningen ochfolkbildningsulredningen samrått med varandra och de båda kommittéerna har isina resp. betänkanden tagil upp samma frågor och lagl fram förslag sommotsvarar varandra. Jag kommer i detla avsnitt att ulgå frånkomvux-utredningens framställning, som på de flesta punkterna är utförligast. Flertalet av de övergripande målen är gemensamma för allaformer av vuxenutbildning. Inom ramen för dessa mål har de olikavuxenutbildnings-formerna sina speciella uppgifter. Jag har tidigare uttalatmig för vissa preciseringar av målen för statsbidragsgivningen till del friaoch frivilliga folkbildningsarbetet och målen för den kommunalavuxenutbildningen. Båda kommittéerna föreslår att de olika anordnarnas målskall vara utgångspunkt för en arbetsfördelning inom vuxenutbildningen. Ett ganska stort antal remissinsianser har hell allmänlinstämt i de båda kommittéernas resonemang och förslag rörande gränsdragningenmellan komvux och studieförbunden. Av dem som yttrat sig även belräffandedetaljerna i förslagen har flertalet tillstyrkt atl anordnarnas mål skall varautgångspunkt för arbetsfördelningen inom vuxenutbildningen. Prop.1980/81:127 46 Jagbiträder förslaget att anordnarnas mäl skall vara utgångspunkl förarbetsfördelningen inom vuxenutbildningen. En ökad medvetenhet om målen för deolika vuxenutbildningsformerna kommer enligt min mening att leda till ökadrespekt för deras särart. Därmed ökar också möjligheterna till eltförtroendefullt och nära samarbete som gagnar de vuxenstuderande. En klararbetsfördelning underiättar för den vuxenstuderande att välja den studieformsom bäst motsvarar hans behov och hans syfte med studierna. Folkbildningsutredningenoch komvux-ulredningen har efter samråd funnit att nybörjarundervisning iengelska bör bedrivas även inom vuxenutbildning. Kommittéerna menaratt olika målgrupper kan urskiljas för denna verksamhet resp. förstudieförbundens nybörjarengelska. Komvux bör således till sinnybörjarundervisning rekrytera vuxna som siktar på grundskolkompelens i ämnet.Vuxna med andra syften med sina studier bör i stället rekryteras avstudieförbunden. Båda kommittéerna föreslår att grundskolkursen i engelskaskall omfatta ämnet i dess helhet, dvs. även låg- och mellanstadiets kurs. Detinnebär alt kursen bör omfalta ca 350 lektioner, vilkel är en utökning iförhällande lill den nuvarande grundskolkursen i engelska med ca 120 lektioner. Majoriteten avremissinslanserna tillstyrker förslaget beträffande nybörjarengelska. Ettfåtal remissinsianser anser all grundskolkursen i engelska liksom hittillsendast bör omfatta högstadiets kurs. Engelska ingår som obligatorisktämne i grundskolkompelens. Det har därför enligt min mening en självklar platsinom vuxenutbildning. I likhel med kommittéerna finner jag att olikamålgrupper kan urskiljas för komvux resp. för studieförbundensnybörjarundervisning i engelska. Eftersom fortfarande många vuxenstuderandesaknar förkunskaper i ämnet biträder jag de båda kommittéernas förslag altgrundskolkursen i engelska bör få motsvara hela kurs i ämnet, dvs.även det som i ungdomsskolan studeras på låg- och mellanstadiet. Detla innebärett avsteg från principen atl grundskolkurser enbart skall motsvara grundskolanshögstadium. Det ankommer på SÖ att, efter riktlinjer från regeringen,fastställa antalet lektioner, som kursen högst får omfatta. Förslagetbör genomföras inom ramen för del antal undervisningstimmar i grundskolkursersom jag har räknat medel för i årets budgetproposition (prop. 1980/81: 100 bil.12, s. 622). Del har därför inga konsekvenser vad gäller kostnader förlärartimmai-. Inte heller medför förslagel atl antalet sludiestödsberätligadepersoner ökar. Komvux-utredningenföreslår inga förändringar i komvux arbetsuppgifter vad gälleryrkesutbildning. Den yrkesinriktade ulbildningen föreslås även i fortsättningenvara arbelsmarknadsinriklad och anordnas efter samråd med arbetsmarknadensparter. Prop.1980/81:127 47 De flesta remissinsianser som har yttrat sig i frågantillstyrker förslaget. Detta gäller bl. SÖ, som utgår från all kurser somsvarar mot arbetsuppgifter i ett hem för egna behov normall inte skallanordnas inom komvux. LOframhåller atl samrådet med arbetsmarknadens parter om komvux yrkesinriktadeutbildningar har bidragit lill atl undanröja vissa gränsdragningsfrågor. LOutgår från atl samrådet skall fortsätta. Också TCO-TBV poängterar vikten avarbetsmarknadsinriklning och av att samrådet med arbetsmarknadens parterutvecklas. I likhetmed komvux-utredningen anser jag att den kommunala vuxenutbildningen även ifortsättningen bör anordna yrkesinriktad ulbildning molsvarandegymnasieskolans yrkesinriktade linjer och specialkurser. Vidare bör komvux somhittills anordna yrkesutbildning, som saknar motsvarighet i ungdomsskolan,dvs. särskilda yrkesinriktade kurser. Den yrkesinriktade utbildningen bör, somkomvux-utredningen föreslår, även i fortsättningen varaarbelsmarknadsinriklad.