prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — För en kommun som har en annan åldersfördelning blandbarnen i dag- och fritidshem, t.ex. , och blirden rekommenderade personaltätheten, som framgår av omvandlingstabellen, 1:5,3när personaltätheten för riket rekommenderas till 1:5. Beräkningav personaltätheten för barn vid variation av andelen barn iåldersgrupperna 0-2, 3-6 och och konstanthållning av personaltäthetenför resp. åldersgrupp Procentuellfördelning mellan åldersgrupper 0-2 3-6 7-12 Personaltäthetför barn * 1:5 1:5,5 (inga fritidshemsplatser) (inga småbarnsplatser) 7,2, 'Intervall 0-12 år Anlal barn per anst. Utbildningar och utbildningsplatser /79 V/GY S/GY S/GY 2 366 2 580 1620 H-S = Högskola (Statlig). H-K = Högskola (). AMS = Arbetsmarknadsutbildning. V/GY = Vårdlinjen gymnasieskolan gren för barn- ochungdomsvård. S/GY = Specialkurs gymnasieskolan. ' Preliminär fördelning. 2 Beslutet för hela läsåret avser 948 platser. Av dessaskulle 24 platser förts till .50-poängsutbildning vilket dock ej skedde. ' Uppgifter finns ej tillgängliga /79. Dennasiffra avser examinerade 1976/77. Källa: , byrå PB 1: Tillgång ochefterfrågan på personal inom barnomsorgen. Andelen förskollärare- och fritidspedagogtjänster avtotala antalet tjänster för arbete i barngrupp i dag- och fritidshem. Antal barn i dag- ' Uppgifterna erhållna per telefon vid kontakt medsocialförvaltningen. Angående urval av kommuner se s. 19. 1980/81:205 96 - En otillräckligkvantitativ ulbyggnad kan bli följden i kommuner där personaltätheten avsevärt måslehöjas för att nå upp till . - En central norminnebär ökad byråkratisering och medför administrativa koslnader. Del kanvidare vara svårt att kontrollera alt följs. I Svenska kommunförbundets skrift Personaldimensionering ibarnomsorgen (1977) berör man frågan om normer genom atl redovisa trealternativ för beräkning av personalbehovet. Alternativ 1 är en norm för antal årsarbetare per anlalbarn i likhet med rekommendation. Som fördelar anges altnormen är enkel alt tillämpa och tillgodoser elt minimibehov. Svagheter är allnormen inle lar hänsyn lill öppethållande, barnens vislelsetider, barngruppenssammansättning, personalens kvalifikationer, miljöns beskaffenhet ochverksamhetens innehåll. Alternativ 2 är en norm som anger all personal aldrig ärensam med fler än ett visst antal barn. Denna norm är relativt enkel atttillämpa och tar hänsyn till öppethållande och barnens vistelsetider. Den tardäremot inte hänsyn till barngruppens sammansättning, personalenskvalifikationer, den fysiska miljöns beskaffenhet och verksamhetens innehåll. Alternativ 3 innebår atl kommunen beslämmerpersonaltätheten ufifrån de förhållanden som råder dels inom kommunen, dels påvarje daghem eller fritidshem. Alternativet möjliggör hänsynstagande tillöppethållande och övriga förhållanden i del akluella dag- eller fritidshemmetoch den kräver alt förtroendevalda och personal diskuterar verksamhetensinnehåll. Diskussionerna om verksamhetens innehåll och organisation kanemellertid bli fidskrävande, alternativet garanterar inte ell minimibehov och slandardenkan bli ojämn över landel. I den arbetsgrupp som arbetat fram skriften och de olikaalternativen förordar kommunförbundets representanler alternativ 3 ochpersonalens fackorganisationer. och , alternativ 2 kompletterat med alternativ 3. Enförutsättning för bra kvalitet inom verksamheten i förskolor och fritidshem äralt det finns tillräckligt med vuxna som har god kunskap om bam och barnsvillkor. TillräckUgt med personal är i sig visserligen ingen garanti för godkvalitet, men ger de nödvändiga förutsättningarna för utveckling av enmedveten, målinriktad pedagogisk och social verksamhel. Även omden genomsnittliga personaltätheten i landet alltmer närmar sigsocialstyrelsens rekommendation föreligger, som redovisats, stora skillnadermellan kommunerna. I många fall ligger personaltätheten betydligt underrekommendationen. I en del fall finns endast två anslällda per barngrupp vilkelkan innebära alt en anställd är ensam i barngruppen . Dethar också visal sig alt låg personaltäthet kan ge upphov till följdproblemsåsom svårighet atl få utbildad personal och risk för hög personalomsättning.En tillfredsställande personaltäthet är därför önskvärd också för attåstadkomma större stabilitet i verksamheten. Prop.1980/81:205 97 1 INLEDNINGOCH SAMMANFATTNING ... 41 1.1 Inledning.............................................. 41 1.2 Sammanfattning.................................... 42 2 LAGSTIFTNING SOM BERÖR FÖRSKOLOR OCHFRITIDSHEM 44 3 BARNGRUPPERNA .......................................... 49 3.1 rekommendationer ........... .. 49 3.2 Nuvarande grupporganisation ........... r...... .. 50 3.3 Utnyttjande av platser i daghem ochfritidshem 52 3.4 Barnens vistelsetider............................... .. 54 3.5 Problemdiskussion................................... .. 56 3.6 Sammanfattande diskussion och förslag...... .. 60 4 PERSONALDIMENSIONERING............................. .. 62 4.1 rekommendationer ........... .. 62 4.2 Faktisk personaltäthet............................. .. 63 4.3 Diskussion och förslag............................. .. 64 PERSONALENS SAMMANSÄTTNING MED HÄNSYN TILL UTBILDNING M. M................................... .. 67 5.1 Bakgrund.............................................. .. 67 5.2 Aktuella personalutbildningar..................... .. 67 5.3 rekommendationer ........... .. 69 5.4 Nuvarande fördelning av personal efterutbildning m. m. 5.5 Utbildningskrav i övriga ................. .. 71 5.6 Utbildningskrav inom skolan...................... .. 72 5.7 Tillgång och efterfrågan på utbildadpersonal 72 5.8 Aktuella problem..................................... 73 5.9 Diskussion och förslag............................. 74 6 UTRYMMESSTANDARD .................................. 76 6.1 Bakgmnd............................................... 76 6.2 Nuvarande bestämmelser......................... .. 78 6.3 Diskussion och förslag om ytkrav m. m....... .. 79 7 STATSBIDRAGTILL DAG- OCH FRITIDSHEM........ 80 7.1 Nuvarande bestämmelser......................... .. 80 7.2 Diskussion............................................. .. 83 7.3 Förslag till förändratstatsbidragssystem för daghem och fritidshem 85 8............................................................... SOCIALSTYRELSENSINFORMERANDE OCH RÅDGI VANDE ROLL................................................. .. 88 Personaltätheti dag- och fritidshem 1977 och 1978. Kommunermed fler än 5,5 resp. 5,0 barn per årsarbetare uppdelade efter antal barn i dag- och fritidshem (). 7Riksdagen 1980/81. 1980/81:205 98 Anpassning av personaltätheten medhänsyn till åldersfördel- 93 ningen bland barn i dag- och fritidshem. Utbildningar och utbildningsplatser1978/79. Andelen förskollärare- ochfritidspedagogtjänster av totala anta- 96 let tjänster för arbete ibarngrupp i dag- och fritidshem. 1980/81:205 99 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian(Ds S 1979:3) Vissa kvalitetsfrågor i dagtiem och fritidshem samt principernaför statsbidragsgivningen Flera remissinstanser ställer sig positiva tillinriktningen i departementspromemorians förslag att minska den statligastyrningen av barnomsorgen och ge utrymme för en lokal anpassning av kvaliteteninom verksamheten. ser många remissinstanser i likhet medpromemorians förslag det angeläget att en jämn kvalitet garanteras över helalandet. Några remissinstanser, bl. a. LO, TCO och familjestödsutredningen,anser att barnomsorgen i sin helhet borde ha behandlals och analyserats idepartementspromemorian, som underlag för de ställningstaganden som görs. Andra remissinsianser pekar på särskilda områden av belydelseför verksamheten i daghem och fritidshem omkring vilka de saknar en behandlingi promemorian. Sålunda saknar , TCO och kommun analys ochförslag angående personalens fortbildning. Några remissinstanser saknar enbehandling av kvalitetsfrågor för deltidsförskolan. kommun anser altfrågan om barnomsorg i glesbygd borde ha tagits upp. 1.1 Normer eller rekommendationer i form avprinciputtalanden från regering och riksdag UHÄ delar promemorians synsätt att särskilda normer förolika kvalitetsfaktorer inte skall preciseras på elt sådanl sätt all manhämmar en lokal anpassning av verksamheten. Det är dock "viktigi alt detfinns en möjlighet att centralt följa upp hur kommunerna organiserarverksamheten". UHÅ hänvisar därvid till möjligheten atl genombarnomsorgsplaneringen följa utvecklingen. Länsstyrelserna i och samt Malmökommun anser det väsentligt alt vissa normer för den kvalitativa verksamheten idaghem och fritidshem fastställs i form av principuttalanden från regering ochriksdag. Flera remissinstanser, bl. Svenska kommunförbundel,LO, TCO, , ocb kommuner ställer sig Iveksamma tilldepartementspromemorians förslag om att kvaliteten inom barnomsorgen skallregleras genom normer eller rekommendationer. anser konstruktionen otydlig till karaktäroch status i förhållande till rekommendationer och fasta normer. Prop.1980/81:205 100 för barnomsorgen som sker från styrelsen genomrekommendationer har följts av kommunerna. anser altverksamheten åven fortsättningsvis skulle kunna skötas på detta sätl. Vadgäller principuttalanden anser styrelsen att sådana främst borde göras i frågorsom rör personalens fortbildning. anser alt promemorian borde ha redovisatom riksdagsullalanden skulle innebära en form av överenskommelse mellanriksdagen och kommunförbundet liknande den som antagils för utbyggnaden avbarnomsorgen. framhåller atl ävenrekommendationer av det slag som föreslås i promemorian, i vissa hänseenden kange likartade negativa effekter som en reglering genom författning ochanvisningar. ser positivt på ambitionen till en minskad statligreglering av den kommunala verksamheten. TCO anför att reglerna för kvaliteten inom barnomsorgen -i fråga om personaltäthet, gruppstorlek, personalens ulbildning och fördelningpå olika personalkategorier - bör bindas i en särskild stadga. Stockholmskommun ser det som angeläget atl byggande och drift av barnstugor kan ske utantyngande statlig styrning. Förslagen i promemorian kan bidra till vissaförbättringar, men ytterligare insatser anses önskvärda för att öka utrymmetför kommunernas inflytande. ser del positivt att kommunernaskulle få slörre frihet till flexibla lösningar, vilkel inle får innebära attför barn viktiga kvalitetskrav eftersatts. 1.2 Kvalitets- och kvantitetskrav anför atl diskussionen om barnomsorgenskvalitet länge har kommit atl domineras av frågor som rör personaltäthet,gruppstorlek och andra yttre rambetingelser. Innehållet i verksamheten, arbetssättetoch frågor av mer övergripande ideologisk karaktär är områden som successivtägnas elt allt större intresse. Detla ser styrelsen som en positiv ochnödvändig utveckling. De yttre betingelserna för barnomsorgen finns inte i slutgilfigaformer utan måste anpassas till ulvecklingen av den inre verksamheten.Styrelsen önskar därför en analys av kvalitetsbegreppet i ett vidareperspektiv. UHÄbetonar att den mycket angelägna kvantitativa utbyggnaden av barnomsorgen intebör och inte behöver ske på bekostnad av verksamhetens kvalitel. Enligl UHÄ:suppfattning är frågor om barnomsorgens inre verksamhet minst lika viktiga förkvaliteten som frågor om gruppstorlek, personaltäthet, ulrymmesstandard m. m.Viktiga frågor är också personalgruppernas sammansättning, ålders- ochkönsfördelning saml givelvis personalens utbildning. 1980/81:205 101 inslämmer i promemorians allmännautgångspunkter angående kvalitets- och kvanlitelskraven för barnomsorgen. Ulredningenönskar dessutom förstärka kravel på utbyggnad av verksamheten och pekar påviklen av att det upprättas en fidsplan för full behovsläckning inombarnomsorgen. TCO, LO och betonar att utbyggnaden ärangelägen för barnen, för föräldrarnas möjlighet att förvärvsarbeta och förjämställdheten mellan kvinnoroch män. Liksom LO, TCO, m. fl. anser familjestödsutredningen att en ulbyggnad påverkarkvaliteten inom verksamhelen. Brisl på platser leder lätt till barngrupper därmånga av de barn som ingår har svårlösta problem. Den stora brislen på platserunder den pågående utbyggnadsperioden skapar konflikter mellan kvalitets- och kvanfitetskraven. Enligt LO slår den sociala och ekonomiska segregationenigenom myckel starkt på daghemmen, vilkel påverkar situationen i barngrupperna,personalens trivsel och personalomsättningen. hävdar att det är viktigt atl klargöravad som ur barnens synpunkt är bra kvalitel i daghemmen. Förbundel är för sindel övertygad om atl exempelvis mindre enheter i det lokala bostadsområdet-kanske i lägenheter- nära lill hemmet för barnen kan ulgöra en kvalitet somöverstiger den i stora moderna anläggningar med väl tilltagna ytor. Det sesockså som angeläget all - som föreslås - vissa kvalitetskrav ställs så attverksamheten blir ordnad efter likartade principer över hela landet. Lagstiftning som berör förskolor och fritidshem Departementspromemorian behandlar lagar ochtillämpningsanvisningar som reglerar och har belydelse för barnomsorgen. Ipromemorian förs fram ett krav pä en ökad samordning av dessa anvisningar. Familjestödsutredningenslödjer detta förslag och hoppas för framtiden på en mera samordnad informationför barnomsorgen. TCO instämmer i promemorians uttalande om alt kraven påköksutrustning, hygienisk standard m. m. inte bör sättas högre än vad som ärnödvändigt med hänsyn till verksamhetens inriklning och omfattning. kommun framför i sammanhanget atl en naturlig konlaklmed kök och matlagning bör komma alla barn till del oavsett om barnet vistas påelt litet eller storl daghem. Översynen av livsmedelslagen bör därför ävengälla för större daghem. , i , familjestödsutredningen,, och kommuner samt ungdoms- 8 1980/81. Prop.1980/81:205 102 förbundansluter sig liU förslagel i departementspromemorian atl barngrupperna i dag-och frifidshem inle skall omfatta mer än 15 barn. Socialstyrelsenframhåller atl slyrelsen i skriften Om förskolan (1978) rekommenderat stor försikfigheti fråga om inrättandet av barngrupper med mer än 15 barn. Denna rekommendationgrundas på aktuella rön och erfarenheter inom barnomsorgsområdet. Enligl slyrelsenutsätts verksamheten i dag- och fritidshem i det nuvarande kraftigautbyggnadsskedet för speciella påfrestningar och ett färre antal barn igrupperna kan vara elt av flera sätt att möta dessa. Förslagettill en riksdagsrekommendafion om 15 barn i grupperna med möjligheter fillöverskridanden utifrån lokala bedömningar anses av styrelsen som svårt atttolka. I kombinalion med ett slopande av ytnormen och ett eventuellt bidrag perinskrivet barn betonas alt förslaget kan få konsekvenser som t. ex. etldubbelutnyttjande av platser. Risken för delta förstärks av att andelendeltidsbarn med varierande fillsynsbehov på grund av föräldrarnas arbetstiderökar, menar . Enligl socialslyrelsen bör det ävenfortsättningsvis finnas etl fasl tak för barngruppernas storlek samt rekommendationerutifrån erfarenheter och akluella rön om hur barngrupper kan organiseras. LOställer sig med viss tveksamhet bakom förslaget om högsl 15 barn ibarngrupperna. Detta mot bakgrund av atl brislen på platser i daghem är slor ochmålsättningen i utbyggnadstakten inte kommer all uppfyllas. "LO är ocksåtveksam till att skäl som extra utrymmen eller begränsad vistelsetid skaUmöjliggöra en utökning av barnantalet. Det innebär i realiteten en form avöverinskrivning som starkt kritiserats av både personal och föräldrar.I rådande bristsituation och elt kärvt kommunalekonomiskt läge är riskendessutom stor för atl avvikelser från normalreglerna utnyttjas alltför ofta. Påsikt bör det enligt LO ske en minskning lill 12 barn." Familjestödsutredningenstödjer i stort förslaget om barngruppsstorlekar men "efterlyser en nägottydligare och klarare skrivning vad gäller gmppstorleken. Den lämpligastebarngruppsstorleken för åldersintegrerade grupper är ännu svår att faslslällaeftersom erfarenhelerna av åldersintegrerade grupper i ärbegränsade". Stockholmskommun "ansluter sig i princip till förslaget om 15 barn i gmpperna förbarn i åldern 1/". För frifidshem skulle denna gruppstorlek innebäraen minskning av antalet platser, vilket inte ses som rimligt på grund avefterfrågan på platser. "Förvaltningen ansluter sig således inte fillförslaget om 15 platser i frifidshem redan fr. o. m. Göteborgskommun anger atl promemorians förslag angående gruppstorlek och personaltäthet"väl överensstämmer med förhållandena i kommunen". Kommunen önskarfortlöpande information i dessa frågor från . Malmökommun ansluter sig lill rekommendationen om högst 15 barn i grupperna menanser att den tidpunkt då maximeringen genomförs måste 1980/81:205 103 fastställas med hänsyn till den pågående utbyggnaden avbarnomsorgen. anför, belräffande förslaget om all ivissa fall kunna göra undantag från en gruppstorlek om högst 15 barn, "attden enskilda kommunen härigenom får en viss frihet att anpassa gruppstorlek ochsammansältning efler rådande lokala förhållanden är positivt". Kommunenanför vidare alt "det inlresse som personal och föräldrar på senare lidvisat för barnomsorgen anses som en tillräcklig garanti för atl verksamheten i 20-barnsgrupperkommer att fungera väl". , , och kommunerframför liknande synpunkler beträffande möjlighelerna lill lokal anpassning avgruppstorleken. välkomnar förslagen omflexibilitet och att föräldrarna ges större ansvar och insyn i daghemsorgan. Förbundelanför att det är på föräldern/föräldrarna som ansvaret för barnen främst Ugger. TCO anser att barngruppernas storlek måsle fastställas enliglföljande, fasta normer: 1/2- 3 år 1/2-12 år TCO anser atl denna norm rörande barngruppernas sloriekskall föras in i en lill barnomsorgslagen knuten stadga för barnomsorgen. anser atl staten bör användastyrinstrument som lagstiftning eller normer för att förhindra grupper med merän 15 barn. TCO, kommun och avstyrker förslagel om alt i vissa fall kunna utvidgabarngrupperna. understryker vidare alt "frånvaroslatistikeninte får utgöra någon grund för eventuella överinskrivningar vid dag- ochfrilids-hem". Personalen uteblir från arbetet vid olika tillfällen -1. ex.vid sjukdom - och arbetsstyrkan är inle alllid fulltalig, eftersom vikarie oflasaknas. "Facklärarförbundels m. :s krav på gruppstorlek är enligl SSU:smening rimliga och kan utgöra riktmärke när barngruppernas storlek ska fastställas." Några instanser är Iveksamma till promemorians förslagangående en gräns för barngruppernas sloriek. framför därvid alt"förhållandena i en barngrupp konstitueras av många faktorer och del tersig därför föga ändamålsenligt att för någon enstaka av dessa faktorer införaen så bestämd gräns angående antalet barn per grupp. Det kan bli svårt attunder hänvisning till en sådan norm avvisa barn som är i trängande behov avbarnomsorg. Antalet barn i en grupp påverkar möjligheterna alt bedriva en bra Prop.1980/81:205 104 Barnomsorgsfrågorna röner docksedan lång tid ett stort intresse bland förtroendemän, föräldrar och personal.Detta utgör enligt kommunförbundets mening en garanti för att barngrupperna ochverksamheten i såväl dag- som fritidshem får den utformning och sloriek somkrävs för atl få ett bra verksamhetsinnehåll". och Skola anser atl betydelsen av anlalbarn i grupperna har överbelonals. bör vara flexibel, såall den liUgodoser de inskrivna barnens och föråldrarnas behov. En allsidig sammansättning- av barn i olika åldrar men också med inslag av barn med behov av stöd ochstimulans - betyder en anpassning lill verkligheten och barnens liv utanförinstitutionen. Den minskar risken för atl dag- och fritidshemmet skall upplevassom elt isolat av de direkl berörda men också av omgivningen. , , , , familjestödsutredningen,kotnmun. och m. fl. år positiva lill en inriktning på mer åldersblandadebarngrupper för barn i åldrarna i daghemmen. anför alt de åldersintegreradebarngrupperna enligt de ännu så länge ganska begränsade erfarenheterna tycksfungera mycket väl. "Åldersintegrerade grupper har också väckt ett storl inlresse,kanske främst bland personal och föräldrar. Det är därför viktigt att statsbidragskonstrukfioneninte upplevs som ett hinder för kommunerna atl inrätta sådana grupper. Dennatyp av gruppsammansättning bör dock inle tvingas fram genom statsbidragetskonstruktion." UHÄframhåller att "en övergång till åldersintegrerade grupper kan varasårskilt gynnsam för invandrarbarn. Åldersintegrerade grupper ger bättreunderlag atl organisera homogena språkgrupper och således större möjligheteratt ge invandrarbarnen trygghet genom alt deras kulturella identitet kanstärkas". Svenska kommunförbundelställer sig en aning tveksam fill den reservalionslösl positiva hållning somredovisas. Som skäl anges bl. a.: "Försöksverksamheten i har intepågått så länge alt några långsiktiga erfarenheler och utvärderingar kunnatgöras. Kommunslmkturen och åldersfördelningen i vissa kommundelar kan ocksågöra det svårt att få den balans i ålderssammansättningen i barngrupperna sompläderas för. Sociala, språkliga och psykologiska faktorer kan ocksä göra allen mer begränsad ålderssammansättning är att föredra. Kommunen måsle vidare hamöjlighet att fördela platser efter de behov av barnomsorg som finns hos barnoch föräldrar och inte i första hand fördela platser enligt en i och för siggod pedagogisk princip." 1980/81:205 105 TCO anför av liknande skäl atl elt ställningstagande bör avvaktastill dess det redovisas en samlad bild av den nu pågående försöksverksamhetenmed denna gruppform samt av frågor som rör SIA-skolans samlade skoldag ochdärmed sammanhängande frågor. För utvidgade syskongrupper föreslår TCO atthögst 12 barn ingår i en grupp med barn i åldrarna 1/. Vidare föreslås att antalet barn i dennagruppform skall maximeras till 3 och antalet frilidshemsbarn till 6. framhåller alt "åldersblandadegmpper har visal sig ha många fördelar framför de åldersindelade. På egel initiafivhar en hel del daghem och fritidshem själva bildat grupper som är åldersintegrerade.Dagligen får familjestödsutredningen konlakl med kommuner och enskilda som villändra sina grupper till åldersintegrerade. Men med tanke på den ännu begränsadekunskapen om åldersintegrerade grupper vill familjestödsutredningen peka pårisken alt forcera en fortsatt åldersinlegrering med de förslag som läggs idepartementspromemorian. En ökad åldersintegrering ställer dessutom krav påpersonalens ulbildning och fortbildning". kommun anser att "den föreslagnaåldersspridningen är helt nödvändig i glesbygdskommuner för att få lillräckliglantal barn i grupperna". Flera remissinstanser lar i delta sammanhang uppskolbarnens omsorgsbehov. Många är positiva till förslaget alt barn upp lilloch med del 4:e skolåret skall kunna ingå i en åldersblandad daghemsgrupp. anför atl när del gäller skolbarnen skallverksamheter enligt barnomsorgslagen omfatta barn fill och med . Enfritidshemsplats skall vara säkrad så länge barnomsorgslagen gäller. Iutbyggnadsskedet måste givetvis prioriteringar göras men dessa bör görasindividuellt och ta hänsyn till situafionen för varje enskilt barn. framför att den minskade efterfrågan påfritidshemsplatser för barn från ca ofta beror på atl man arbetatmed samma omsorgsform, samma avgiftssystem och samma statsbidragssystem överhela åldersgmppen . Styrelsen pekar på att i flera försöksprojekt prövasnu olika omsorgsformer för äldre skolbarn. Dessa former medför en betydligtlägre bruttokostnad än de traditionella formerna. Några remissinstanser poängterar atl en satsning på åldersblandadebarngrupper inte får innebära att utbyggnaden av frifidshem minskar. understryker kvalitetskravet omkortare dagliga vistelsetider för barnen på daghem. Den införde rätten fill'*'6limmars arbetsdag för småbarnsföräldrar innebär en förbättring i detlaavseende. betonarsvårigheterna med att åstadkomma kontinuitet och gruppgemenskap för deltidsbarnmed oregelbundna vistelsefider och för de daghemsgrupper där dessa barn ingår. 1980/81:205 106 Liknande synpunkter framförs från flera remissinstanser.