prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Särskilda förundersökningsmedel för snabba insatser iförsta hand för alt finansiera bättre beslutsunderlag föresläs utgä med 10000resp. De ställs till ansvarig projeklsamordnares förfogande. Prop.1980/81:130 275 Särskill under första verksamhetsåret krävs externa medelför att marknadsföra projektkonsultverksamheten till projektägare, för allsamla in uppgifter om tänkbara projektkonsulter saml för registrets upprättandeoch underhåll. Denna kostnadspost antas uppgå till 35000 resp. . förstaverksamhetsåret samt därefter till 5000 resp. . De internakostnaderna kommer fr. o. m. tredje verksamhetsåret att uppgå till av dentolala verksamhetens kostnad både i alternativ t och alternativ 2. Underbeaktande av den noggranna precisering av projektkonsulternas arbete och denomfattande uppföljning som krävs får detta betraktas som befogat. Utvecklingsfondernasnuvarande verksamhel finansieras av slalen och landstingen gemensamt.Utredningsgruppen föreslär alt även finansieringen av konsultverksamhetensunderskott skall finansieras av staten och landstingen. Landslingens medverkanmotiveras av alt verksamhelen knyts lill utvecklingsfonderna saml avverksamhetens utpräglade regionala inriktning. Utredningsgruppenföreslär därvid att tillkommande nettokostnader för projektkonsultverksamhetenunder uppbyggnadsskedet i princip delas lika mellan stat och landsting (samtlandstingsfria kommuner). Utredningsgruppen föreslår alt delta sker genom allspecialdestinerade medel ställs till förfogande för de tre förstaverksamhetsåren från bäde stal och landsting. Utredningsgruppen föreslårvidare att formen för detla skall vara all staten finansierar sin del avverksamheten i resp. län först sedan i länel har fattat beslut omsin finansiella medverkan. finansiering av de tre första årensverksamhel kan härigenom betraktas som en inträdesbiljett till systemet.Fr.o.m. fjärde verksamhetsåret föreslår utredningsgruppen atlprojektkonsultverksamhetens finansiering sker via utvecklingsfondernasordinarie budgetarbete utan krav pä specialdes-tinering av medel tillkonsultstödet. Genom denna konstruktion uppnäs syftet atl verksamheten iinitialskedet tillförsäkras tillräckliga resurser somverksamhelsvolymen efterhand smidigt kan avpassas efter resp. utvecklingsfondsprioritering av konsultstödet mol annan verksamhet. Statenskostnader för projektstöd via STU och utvecklingsfonderna kommer att minska närprojeklkonsultslödet tillkommer men förmodligen endast förhållandevisobetydligt. Orsaken härtill är alt de sammanhållande funktioner somprojeklkonsultslödet i första hand avses stödja visserligen kan erhållaprojektstöd men all funktionen f. n. i hög ulslräckning fullgörs avprojektägaren själv, utan, eller med begränsat stöd. Utredningsgruppen föreslårdärför att staten och landslingen (samt landstingsfria kommuner)schablonmässigt läcker resp. av verksamhetens underskott.Projektägarens egenfinansiering av konsultkostnaderna beräknas uppgå till . Detta bildar underlag för nedanstående uppdelning avkonsultverksamhetens finansiering mellan stat och landsting samtprojektägarnas beräknade egna kostnadstäckning. Beloppen är uppskrivna medindex . (Tabell 3 och 4.) oooooooooooooooooooooooo r*", r-4 r-- - tr, \o *o r~- oc r-4 r-i r~- r- fir-l oo r-l - tt r-lrJ r-l r* rJ r-i n r n rs r-, r*-i r-i rJ n r-i r ir r-j rj ri n oorrvoonr-r- TJooool ocoo£3/"JOOlor~-/-lOor- 4 r-lr-ir-i' riV-iQori OrJONr-OO Orr-li3S\D"00Or-- o /"i rsln r*~i - m m n m ri r - Tj- r, r r ri r*",r-l r<-i rt (~n ri oooooooooooooooooooooooo rirjoco oorirJ0--£'rJrJocr*oa o ri n rj n ri - r-i r4 r-i n r-i r»' ri r4 rj n oooooooooooooooooooooooo O\oo GOri"/"ir-oot>o - OONoorJOOrj»/ r~-v-i C r4 r*-| r* I/-, r*-i r* r-l tJ- Tf r*"i »r t/", r*~i f OOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOO rjr-iJvrn' m oo-rfi/-!! "fmooo-fijv oorj Tt r-l rt n rj - r4 n r*-( r*i ri n rl ri r rj r-l oooooooooooooooooooooooo (-»rJONtri>rioor*o*oo ov'r~->/r-J>sDOOr~--oor40o »oo-Dc» r-ooTi-s£)GOONso oooor-sDONr-t-Docr- rnr-r-irJOr~-OTfOr*>/-»rJ0Nr~-rn"O"rir~--'or~- Om-torinr-ifvtovCv-iv-iTTvrj-TrTj-vTf nr~-Or*~ir r< OOTfV~)t 'Tt-r*000>/ON ONrfl Tj-i r-if*-.r4ri nn mmririrJ rJ ri nr-i oooooooooooooooooooooooo m»ooo "sDi rriiooooor-ioroo-ov-iONOOo oooooooooooooooooooooooo \Da\i/-i\£)rJ'oor-r--ON'v-iiyi»rOoor-ONriONTj-r-4 r~-mr*rt-v-iTf-rJr--m>/-i/-i-Tj-"rtrTj-rnTtr*-iTj-Tt rcr-ooONOr-ir- rir--v£)»/-i Ooor- --or--oo rjrir oooooooooooooooooooooooo r-oooo "or--oc>*c o-Ot-o Tj-r-oooooo'/v£)ooONr--oooooor~-roroorocoo oooooooooooooooooooooooo D-ooon-iA, »/-isDoooooO's0o»oovr-r-oO'rr*-jrj oooooooooooooooooooooooo rjnTtiT}-i/--)r~-oor-iocoO'rmr-r~-"rooTi-i/-if\c>/~, ooooooooooooooooooooooooTl-rt*-lnooTtooo-~Wl0lD*l/", rJr-or-ri Ov' OOrOOOr*-iOOV"r~-OOOOmr*-iOOOOOOOOOOOOasO oooooooooooooooooooooooonr-oooor>or--'orir-r-sooooo'. oor\0\Dr*~. OTrTr"/nr->v-i»onTi-\o"r-r-'>/~ivTj-\0'i/"j""/"itn OrOOOO\Drr*~i OOmr~->sDO00Tj-r-IOr*-isDf*r-'"/ r-l r-t rj m n r-l r-l n r r-lm r n n n r-i m rj n ri ri n ri n n n r-l rj ri rj ri n ri ri r-l ri n ri r4 rJ r rj riri rj ri OOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOOO OnOn On On On On ' On On On On OnO' CT\ On On i CTv 0\ On On iOn CT n r-l r rl n r-l rl n ri r-i ri r-i ri r-i rj ri n n n rJr-i r-i r-i ri ooTr>/-\or-ooor~- Trri/-irNOr*mr-ON\D"o onoo ONDoor-ioor-ior--r*-ooooNr*-,noNr-r*-iooooo o Tf r4 ( r4 r-l r-l r-l r ri ri ri r-l ri r-l r-l oooooooooooooooooooooooo riiv-, oooow r--root/-irioor-iaNO NOrr-iTfoo r*-iONorir-- riooNrr, or-NCrr-j or*-iO on oooooooooooooooooooooooo m>/-i r-4>/-, r or-vir- r-Ti-nrON\o r-oor- Tj-v-isOOOi/iNDr*", Tj-sOsDt/iOOOONONOtv--NOtv-wO*/ -O -O 1980/81:130 278 Utredningsgruppen föreslår att STU i samråd med SINDerhåller regeringens uppdrag atl välja ut fyra försökslän i samverkan medresp. landsting i enlighet med föreliggande förslag. I försökslänen ulförsverksamheten i full skala. Utredningsgruppen föreslår atl försöksverksamheteni dessa län igångsätts den Ijuli 1981. För försöksverksamheten äskarutred-ningsgmppen ett anslag om 1 lOOOOOkr. /82, . Utredningsgruppen föreslär all en förenklad utvärderingsker som grund för etl fullskaligt införande av projeklkonsultslödet tvä ärfrån försöksverksamhetens start samt atl den utförs av STU i samråd med SIND. Central samordning och information Utredningsgruppen föreslår atl central samordning avverksamheten sker via SIND:s enhet för förelagsservice och utbildning. På central nivå föreslär utredningsgruppen alt ettengångsanslag om 100000 i alternativ 1 resp. . i alternativ 2 slällstill SIND:s förfogande för att sprida upplysningarom verksamhelen i samband medall verksamheten introduceras i riksomfattande skala. Sammanfattning av kostnader för verksamhelen Nedanstående sammanställning visar de beräknade lotalakostnaderna för riksomfattande verksamhet för de tvä alternativen löpandepriser', 1000-tal kr. Tabell 5 Beräknade totala kostnader för riksomfattandeverksamhet Statlig finansiering till 24 utvecklingsfonder Särskilda informationsaktiviteter genom SIND Landstingskommunal finansiering' till 24 ulveck lingsfonder Beräknad finansiering via projektägare Inkl. finansiering från landstingsfria kommuner. Utgående frän 1980 ärs kostnadsläge och inflation perår. 1980/81:130 279 kostnadsläge uppgår kostnaderna år tre för staten till 5,7 milj. kr.för all I och 15,3 milj. kr. för alt 2. Landstingens motsvarande kostnaderuppgår till 4,7 resp. 12,5 milj. kr. Enunderhandsremiss sändes ut till berörda organisationer . Denskilde sig främst från det nu framlagda förslaget i att stödet inte begränsadestill sammanhållande funktioner utan avsåg elt bredare spek-tmm av konsultstöd iutvecklingsprojekt. Genom den smalare inriktningen i föreliggande förslag ärverksamhelsvolymen sänkt från 50 milj. kr. till 40 milj. kr. i alternativ 2 ochfrån 20 milj. kr. till 15 milj. kr. i alternativ 1. I underhandsremissenförutsattes ingen försöksverksamhet eftersom flertalet utvecklingsfonder harerfarenhet av elt bredare konsultstöd. Samtliga utvecklingsfonder avsägserhålla samma statliga medelslillskotl lill verksamhelen. Underhandsremissenlämnades till följande organisationer. Regionala utvecklingsfonder 24 st Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övreNorriand (lUC) Stiftelsen i (PUC) Svenska konsulterande ingenjörers förening hantverks- och induslriorganisation -familjeföretagen Diskussionerhar därutöver förls med Nya verksläder i Norr 1980/81:130 280 - Trygghetsrådetför Statsägda bolag Flertaletorgan är positiva till offentligt stöd inom della område. CentralföreningenSACO/SR anser sålunda alt samhällel bör slödja de mindre och medelstoraföretagens produktutveckling. Industriellt utvecklingscentrum i övre ,lUC. "anser att det föreslagna stödet kommer all vara av slor belydelseför möjligheterna atl hjälpa mindre och medelstora företag i övre attta fram säljbara, bärkraftiga produkter". SHIO-familje-företagen anför atl"det är naturligt att mindre och medelstora företag använder konsulter isamband med produktutvecklingsarbetet. Mot denna bakgrund och med tanke på detstatliga stöd som lämnas till produktutveckling finner vi detlämpligl att utvecklingsfonden skall kunna lämna slöd till mindre ochmedelstora företag för anlitande av konsulter". Industriförbundanser det vara "bra att man i rapporten markerar alt stöd tillutvecklingsfonderna skall kunna lämnas till konsulter". LOinslämmer i stort sett med utredningsförslagets uppläggning. anser verksamheten vara angelägen och uppläggningen rimlig.TCO instämmer rent allmänt i utredningsförslaget och anser ökade insatser inomdetta omräde vara befogade. UHÄ som i första hand ägnat intresse åt de frägorsom sammanhänger med konlaktsekrelerarens roll i förslaget anser uppläggningenav förslagel vara rimlig. Deutvecklingsfonder som yttrat sig ställer sig positiva till förslaget.Exempelvis delar utvecklingsfonden i "den framfördasynpunkten atl projektledningshjälp kan vara påkallad i många fall av ...utvecklingsarbete alltifrån idéstadiet tom lanseringsfasen". De"delar ocksä uppfattningen att konsultinsatserna bör kunna subvenlionerasav stat och landsting i förening för att dels hos vår målgrupp sprida teknikenatt nyttja utomstående specialister dels stimulera utbudet av relevantakonsulttjänster". som instämmer i (positiva) yttrande (se ovan) anför som enda organ kritiska synpunkter. "1 stället för att anslå ytterligare allmänna medel till att öka avstödåtgärder, anser vi att det nu är hög tid att använda sädana medel tillsatsning pä en förbättring av företagandets villkor genom generella ätgärder." yttrar sig inte om projektets uppläggning i stort menmenar att det är väsenlligt att resultatet av utvecklingsfondernas verksamhelutvärderas innan nya beslut om alt tillföra fonderna ytterligare medel förspeciella ändamål tas. Svenskakommunförbundel och Produklutvecklingscenlrum i Göleborg är båda posilivtinställda till offentligt stöd inom området. 1980/81:130 281 Flertalet organ stödjer organisationsmodell 2 dvs. del avutredningsgruppen förordade förslaget med en basfunklion vid ulvecklingsfondensom ekonomiskt slödjer projektägarens upphandling av kommersiellt tillgängligakonsulttjänster. "/SR anser att konsultorganisationen skall varaflexibel och förordar därför all slödel skall ges genom en basfunklion vidutvecklingsfonderna för köp och förmedling av kommersiellt tillgängligakonsulttjänster. Det ger en bredare kompetens och bättre möjlighet alt väljalämplig konsult från fall till fall än de alternativa förslagen med faslanställda konsulter". lUC anser atl "av de redovisadeorganisationsmodellerna är ulan tvekan alternativ 2.. .den bästalösningen". slödjer alternativ 2 "altutvecklingsfonderna fär resurser för förmedling av kommersiellt tillgängligakonsulttjänster". SHIO anser det vara "en självklarhet atl företagetsjälvt ska få välja vilken konsult som skall anlitas". En stor del avförelagen som önskar projektledningshjälp kommer "atl även pä annat sättha kontakter med Ulvecklingsfonden. Del är därför naturligt atl låta dessaärenden handläggas av samma handläggare". För att åstadkomma enklastmöjliga arbetsformer anser SHIO vidare att det är rimligt låta den enskildeprojekthandläggaren vid ulvecklingsfonden få avgöra om han skall beviljakonsultstöd eller om han först rådfrägar samarbetsgruppen. anser det vara bra all valet av konsultskall vara fritt i det enskilda fallet. Förslaget om obligatorisk prövning avansökningarna i samarbetsgupperna, anser dock , kunna upplevassom förmyndarstyrning. "Del förefaller dä naturiigast alt den enskildeprojekthandläggaren vid utvecklingsfonden själv avgör om han skall bevilja konsultstödeller bör rådfråga samarbetsgruppen". Utvecklingsfonderna ställer sig i flertalet fall positivatill organisationsmodell 2 medan även modell 1 med fast anställda konsultervid utvecklingsfonderna har nägra företrädare. /SR anser atl konsultinsatser molsvarande tre dagarsarbele blir avgiftsfria enligt lidigare praxis. Svenska konsultföreningenuttalar en principuppfattning om atl förslagel inte skall tillåtas gekonkurrensnedvri-dande effekt. 1980/81:130 282 Nationella utvecklingsbolag 1 Bakgrund och riktlinjer I promemoria upprättad inom industridepartementet den 4september 1979 redovisas bakgrund och allmänna rikflinjer för de i denna PMredovisade övervägandena. Övervägandena om utvecklingsbolagen påbörjades i oktober1979 men avbröts efter direktiv under hand att bolagen t.v. inte skulle inrättas. Frågan anmäldes i budgetpropositionen 1980 underanslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 259) varvid föredraganden anförde: Vid behandling av prop. 1978/79; 123 om riktlinjerför industripolitiken m. m. förordade näringsutskottet atl nationellautvecklingsbolag skulle inrättas för i första hand områdena energi, miljövårdoch transportsystem. beslöt alt som sin mening ge regeringen lillkänna vad utskottet hade anfört och anvisade till Grundkapital för samhällsägdautvecklingsbolag ell invesleringsanslag av 15 milj. kr. (NU 1978/79:59 s. 42,rskr 1978/79:415). Enligl näringsutskottet skall utvecklingsbolagen främjautveckling av teknik för atl uppnå kommersiellt utnyttjande samt främjasamarbete mellan producenter och avnämare. De skall vidare i samverkan medkommunala organ och institutioner samt med privata och kooperativa företaglägga ut beställningar och producera referensanläggningar. Bolagen skulle såledesges en inriktning mot uppgifter inom teknikupphandlingens omräde. För sinverksamhet skulle bolagen kräva betydande resurser ulöver akUekapitalet. Iavvaktan på att erfarenheter vinns frän den verksamhel som STU bedriver inomdella område saml med beaktande av övriga redan tillgängliga resurser - jagavser då närmasl och ,som är att betrakta som nationella utvecklingsbolag inom det energitekniskaområdet - anser jag atl nägra nya naUonella utvecklingsbolag inle bör inrättasnu. De resurser som härigenom frigörs harjag tagit hänsyn till vid minberäkning av anslaget lill STU för nästa budgetär. I svar pä en interpellalion rörande de nationellautvecklingsbolagen av () med anledning av budgetpropositionenanförde statsministern bl.a. alt det enligt regeringensuppfattning fanns skäl att avvakla resultat av den verksamhet som styrelsen förteknisk utveckling (STU) bedriver inom områdena energi, miljövård och Iransportsysleminnan man bestämmer sig för vilka organisatoriska anordningar belräffandeutvecklings- och forskningsverksamheten som bör göras inom denna sektor. Fråganom särskilda utvecklingsbolag var inte lagd ål sidan. Arbetet har därefter återupptagits under innevarande höst. Prop.1980/81:130 283 Arbetsuppgifter och riktlinjer för nationellautvecklingsbolag för områdena energi, transportsystem och miljö diskuteras.Bolagen föreslås få till uppgift alt identifiera möjligheter all la initiativtill samt med extern finansiering genomföra teknikupphandling med syfte altskapa grunden för en inlernationellt konkurrenskraftig produktion ochmarknadsföring av varor och tjänster. Bolagen föresläs därutöver få äta siguppdrag inom sina kompetensområden mot ersällning. Bolagen föreslås slulligenanknytas lill redan existerande företags näraliggande verksamheter. 3 Utvecklingsbolagens uppgifter enligt beslut Utvecklingsbolagen skall enligl beslut haföljande mäl, uppgift och arbetsområden. Utveckla teknik för exploatering i den offentligaupphandlingen. Främja samarbetet mellan tillverkare och konsument. ändamålsenliga former för snabb exploatering avforsknings- och utvecklingsresultat. Främja teknisk utveckling som kan bidra lill ökad exportav svenska industriprodukter. I samverkan med privata eller kooperativa förelag,inslituiioner, myndigheter och kommuner lägga ut beställningar för framtagningav prototyper och referensanläggningar. Främja regionala och lokala initiativ av utvecklingsarbeteinom skilda energikällor. Främja utvecklingsarbete inom skilda energikällor. Utvecklings- och exploateringsarbete inom alternativa ochförnybara bränslen. Handha vissa av vattenfallsverkels utvecklingsprojekt. Teknikutveckling för solvärme och vindkraft. Produktion och marknadsföring av mindre vindkraftverk. I samverkan med privata eller kooperativa förelag samtkommuner lägga ul beslällningar och producera referensanläggningar. 1980/81:130 284 Främja regionala och lokala inilialiv tillutvecklingsarbete inom transportområdet. Utvecklings- och exploateringsarbete avseende nyatransport- och hanteringssystem. Som projektledare medverka i vissa av STU:sutvecklingsprojekt, exempelvis avseende kollektiva transportmedel (nyaspärfordon m.m.) elfordon och andra individuellatransportmedel. Främja regionala och lokala initiativ av utvecklingsarbeteinom skilda miljövårdsområden. Främja utvecklingsarbete inom skilda miljövårdsområden.Utvecklings- och exploaleringsarbete inom miljövård. Teknikutveckling avseendeavfalls- och återvinningshanlering. 4 Erfarenheter från tidigare statliga utvecklingsbolag () tillskapades 1968(prop. Dess uppgifter skulle vara bl.a. att initiera och genomföraprojekt med eget kapital. aktiekapital, som vid tillkomsten uppgick till 15milj. kr., uppgick vid utgången av efter flera nyemissioner till 50,5milj. Såsom aktieägarlillskott eller genom atl aktierna tecknats tillöverkurs hade vid samma lidpunkt tillförts 25,5 milj. kr. befann sig bolaget i allvarliga ekonomiskasvårigheier. För att sanera och rekonstruera bolaget tillförde statsmakternaunder budgetåren 1975/76 och 1976/77 yllerligare 94 milj. kr. varjämteaktiekapitalet skrevs ned till 2,5 milj. kr. Aktierna i bolaget överlätsslutligen lill för . I regeringens proposition om överlåtelse av aktierna i (prop. 1975/ 76:151) anförde föredraganden bl.a. om förulsältningarna förbolagets verksamhet alt 1980/81:130 285 försäljning av utvecklingsprojektpå företagsekonomiskt försvarbara grunder är svär att genomföra innan manhunnit myckel långt fram i etl exploaleringsskede samt att detta kräver att bolaget ägs av eltstörre företag med utvecklings- och produktionsresurser, kännedom om marknadenoch försäljningsorganisation. Föredraganden strök vidare ytterligare under vikten avanknytning (av utvecklingsbolaget) till företag med omfattande industriellproduktion och marknadskontakt, som skapar möjligheler lill samarbete med andrautvecklingsresurser och smidig fortsatt exploatering i elt rörelsedrivandebolag när projekten när tillräcklig mognad. anslöt sig till vad föredraganden anförde. De ovan redovisade erfarenheterna torde ha generellräckvidd. 5 Utgångspunkter för den fortsatta diskussionen De uppgifter som redovisas i avsnitt 4 ovan är uppenbartså omfattande alt de inte kan lösas ens tillnärmelsevis utan myckel slorakapilalUllskott och utan mycket omfattande analyser av bl. a. förutsättningaroch alternativa organisationsformer. Del är därför uppenbart nödvändigl alt begränsa bolagensuppgifter och arbetsområden jämfört med de företag beslul grundarsig på. För en sådan begränsning kan flera utgångspunkter las.Lämpliga utgångspunkter kan vara det kapital anvisat förändamålet de erfarenheler som vunnits avtidigare ställiga utvecklingsbolag redan befintliga resurser på deområden som bolagen avses bedriva verksamhel, vilka bör utnyttjas, saml att bolagens verksamhet i övrigtbör få en inriktning så atl de kompletterar inle dubblerar redan bedrivenverksamhel. Inom ramenför de medel anvisat kan bolagen uppenbart inle ges uppgiften altbedriva utvecklingsarbete, produktion eller marknadsföring. De kan inte hellerfinansiera vare sig utvecklingsarbete, produktion eller marknadföring i annansregi. I bägge fallen krävs extern finansiering som går långt utöver vadriksdagen anvisat. Erfarenheterna från bl.a. visar att kapitalförsörjningen till avslaten ägda utvecklingsbolag innebär ständiga problem för säväl bolagen som förregeringskansliet. Del finnsanledning alt ulgå frän alt de nu övervägda utvecklingsbolagen kommer allmedföra samma problem om staten skall ansvara för kapitalförsörjningen direktöver statsbudgeten. Vad gäller medel för tekniskt utvecklingsarbete kan delkonstateras all 1980/81:130 286 enmängd statliga finansieringskällor finns tillgängliga. Från denna utgångspunkltorde i och för sig inga ytterligare slalliga medel behöva anvisas för deuppgifter som tänkts för utvecklingsbolagen. En svårighet uppkommer emellertidgenom all de åsyftade finansieringskällorna i regel fömtsätter en viss egenfinansiering av stödmoltagaren. Vad gäller STU finns dock möjlighel till vissaavsteg från nämnda regel. STU disponerar därtill över särskilda medel förteknikupphandling. Med hänsyn lill vad som nusagts synes en praktisk ansats kunna vara all omfattningen av bolagens egnaverksamheter i varje fall lill en början får bestämmas av storleken av deinternt genererade medlen, dvs. av avkastningen på aktiekapitalet. Verksamhetdärutöver bör då fä tas upp endasi i den mån externa medel kan tillföras somlån eller bidrag. Därigenom skapas en grund för en mera bestämd långsiktigplanering av inriktning och omfattning av den egna verksamhelen ochorganisaUonen. Avkastningen pä 5 milj.kr. torde f. n. uppgå till ca /är. belopp torde som ellräkneexempel läcka kostnaderna för två kvalificerade handläggare jämte biträdei vart och ett av bolagen. industripoliliska debatten - Särskilda näringspolitiska delegationen,IVA:s , ett slorl anlal debattinlägg -framhålls teknikupphandling som en metod för statligt stöd till tekniskindustriell utveckling som bör ges ökad användning. Teknikupphandlingkan definieras som köp av en vara eller Ijänsl som inle finns på marknaden ochsom förutsätter tekniskt utvecklingsarbete av leverantören för alt köparenskrav skall uppfyllas. Upphandling i allmänhethar lill syfte all under konkurrens köpa en vara eller Ijänsl. För denoffentliga upphandlingen har i regel köparens mål nätts då varan levereratseller ijänsten utförts. Upphandlingen har inte haft till syfte attleverantörens kompetens och konkurrensförmåga skall ökas. Del har i och för sigvarit effekten av den offentliga upphandlingen av bl.a.telekommunikationssystem, kraftöverföringssystem och försvarsmateriel.Tillskapandet av hade delvis syften som sammanfallermed motiven för de nämnda förslagen om en ökad användning avteknikupphandling som etl industripolitiskt instrument. De torde sålunda hahaft som syfte atl genom tekniska upphandlingsinstrument skapa nya produktereller tjänster med ett nytt teknikinnehåll, som kan marknadsföras pä deninternationella marknaden, av vilka ulgör en för svensk industri ochekonomi viktig del. Om den offentligateknikupphandlingen skall ges en klarare industripolitisk inriktningförutsäller del dels i och för sig all teknikupphandling pä flera sätlstimuleras yllerligare, dels ocksä alt förutsättningarna för all Prop.1980/81:130 287 upphandlingen skall leda lill en inlernationelltkonkurrenskraftig produktion och marknadsföring av nya varor eller tjänstertillmäts stor vikt. Det kan nuerinras om att beträffande utvecklingsbolagen betonade vikten av atlde fick en inriktning mol export.