prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Den statliga inkomstskatten säsom den registreraskassamässigt i statsbudgeten, utgör förenklat uttryckt nettot av underperioden totalt inflytande inkomstskatt och vissa utgifter, främstutbetalningar av kommunalskattemedel. Staten administrerar även uppbörden avkommunalskattemedlen. Utbetalningen av medlen till kommunsektorn sker genom ettsyslem av förskott och slulregleringar. Slutreglering sker med två årseftersläpning när taxeringsutfallet är klart. Följande exempel illustrerar huren mellan åren växlande löneökningstakt leder till att den kassamässiga slalligainkomstskatten kommer atl avvika från utvecklingen av den debiterade. På långsikt är utvecklingen dock densamma. Exemplet utgår från vissa förenklade förutsättningar.Sälunda förulsätts att debiterad skall och totalt influten skall ökar i sammatakt som löneutvecklingen. Att tillväxten i beskattade pensioner, avdrag samtförändringar i lotala marginalskattekvoter kan ge etl annorlunda resultatbortses ifrån. Vidare.anlas atl debiterad skatt sammanfaller medden skatt som inflyter . Totalt inflytande skall under visst år beståregentligen av summan av inflytande preliminär skall, fyllnadsinbetalningar samlkvarskalt minskat med överskjutande skatt. kan i praktiken viden jämförelse med debiterad skatt uppslå antingen ett över-eller underuttag.Sett över är det normalt med en viss eftersläpning iinbetalningarna. Ar O har totala inkomstskatten salts lill 100 medfördelningen på staten och på kommunerna vilkel är den ungefärligafördelning som gäller . Debiteringsmässigt antas såväl statlig somkommunal inkomstskatt öka utom år O då löneökningarna antas blibetydligt högre och resultera i en ökning av den debiterade skallen med 15 %.Som framgår av uppställningen nedan (se även tabell 31) liksom dendiagrammatiska framställningen leder detta till en kraftig procentuell tillväxtav den kassamässiga statliga skatten såväl år O som år -f 4 medan en kraftigminskning uppstår år -(-2. a) debiterad skatt 7 15 7 7 7 7 7 b) kassamässig statlig skatt 33 7 -18 7 22 7 c) utbetalda kommunalskattemedel 7 7 21 7 17 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Index: debiterad skatt (statlig resp.kommunal) år O = 100 150 140 130 120-110-100 Kassamässig statlig inkomstskatt y.Debiterad inkomstskatt ' Utbetalda kommunalskattemedel Orsakentill den kraftiga ökningen år O är att kommunalskatteutbetalningarna sombaseras klart understiger den aktuellatillväxten i inkomstskatten. Ar -1-2 får den onormalt höga skattetillväxten årO effekt på såväl förskotts- som slutregleringsutbetalningar avkommunalskattemedel vilket resulterar i att den nominella ökningen avkommunalskalteutbetalningarna överstiger den aktuella totalaskatteinkomstökningen. Följaktligen kommer den kassamässiga statligainkomstskatten att minska detta år. Den långsamma ökningen avkommunalskatteutbetalningarna år -f 4 och den därmed sammanhörande snabbatillväxten i den kassamässiga statliga inkomstskatten sammanhänger med attslutregleringsposten för kommunalskattemedlen nu återgår till normal nivå. Exempletvisar att en kraftig tillfällig förändring i inkomstskattens tillväxttakt fårstora konsekvenser för den statliga inkomstskatt som registreras påstatsbudgeten. Hänsyn bör således tas härtill vid bedömning av den kortsiktigasaldoutvecklingen. Exemplet visar också att en kraftig förändring iinkomsttillväxten får konsekvenser för tillväxten i statsbudgetens inkomsterunder . Att effekterna blir så stora beror på att denkommunala inkomstskatten är ca 2,5 gånger så stor som den statligainkomstskatten. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 72 -5 -4 -3 -2 -1 0 -1-2 -H3 (miljarder kr. a) statlig inkomstskatt 30 32,1 34,4 36,7 39.3 42,1 b) inkomstskatt 46,4 49,7 53,2 56,9 60,9 70 74,9 80,1 85,8 91,8 98,2 c) Summa 87.0 100 107,0 114,5 122,5 131,1 1403 d) Utveckling i procent Kassamässig beräkning av statlig inkomstskatt (miljarder kr. e) -t- Totalt influten skatt år t (= rad c) 87,0 100 107,0 114,5 122,5 131,1 140,3 f) - förskott för år t (debiterad kommunal- skattårt-2) -53,2 -56,9 -60,9 -70,0 -74,9-80,1 -85.8 g) -slutreglering för år t-2' - 6,7 - 7,2 - 7,7 -13.1 -14,0-10,1 -10.8 h) Summa slallig skall kassamässigt 27.1 35,9 38,4 31,4 33.6 40,9 43.7 Utveckling i % från föregående år: kassamässig (kommunalskatteulb.) () () () () () () debiterad kommunalskatt för år -2 minskat med detförskott som utbetalades för år -2. Förskottet för etl visst år (år t)molsvarar skatteunderlaget för år -2 multiplicerat med den kommunalautdebiteringen för år 0. I exemplet har för enkelhets skull förutsatts att denkommunala utdebiteringen inte förändras. Delta innebär atl slutregleringen förår -2 (som utbetalas år 0) = debiterad kommunalskatt år -2 minskat meddebiterad kommunalskatt för år -4 (= förskott för är -2). De socialavgifter som redovisas på statsbudgeten svararför en dryg femtedel av de beräknade totala inkomsterna. haren successiv höjning av den samlade avgiftsnivån ägt rum i samband med attlättnader genomförts i den statliga inkomstskatten. Socialavgifterna harhärigenom kommit att få en växande betydelse i statsbudgeten. Vid givna avgiftssatser följer utvecklingen av inkomsternafrån socialavgifterna i huvudsak lönesummans tillväxt. för enskilda årförekommer dock avvikelser mellan den kassamässiga tillväxten av inkomsternafrån socialavgifterna och lönesummans tillväxt. Detta beror på uppbördssystemet.Preliminär uppbörd av arbetsgivaravgifter sker på basis av senast redovisadelönesumma, dvs. Denna uppräknas med en av regeringenfastställd uppräkningsfaktor som avses motsvara löneutveckling. Tillföljd av detta system får en lönestegringstakt som ligger över dennauppräkningsfaktor inte omedelbara effekter på statens inkomster, utan fåreffekter i form av ökade fyllnadsinbetalningar och kvarståendeavgifter året därpå. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Itablån nedan redovisas uppräkningsfaktorer för den senaste femårsperiodentillsammans med den faktiska lönesummeutvecklingen under motsvarande period.Siffrorna inom parentes är prognostiserade värden. (-1-6) (-1) Påstatsbudgeten redovisas socialavgifterna efter delvis olika principer.Inkomsterna från folkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften och vuxenutbildningsavgiftenbruttoredovisas. Hur dessa utvecklats debiterings-resp. kassamässigt framgår av nedanstående tabell. Jämförelse av debiterade och kassamässigtinflutna avgifter för folkpension, barnomsorg och vuxenutbildning i % av av- belopp, miljarder kr. -1,4 -0,5 -0,9 -1-0,5 Avgiftsuttaget multiplicerat med avgiftsunderiaget förresp. Differensenmellan det kassamässiga influtna beloppet och avgiftsbeloppet är av denstorleksordningen att de kan sägas vara intressant ur kon-junkturpolitisksynpunkt. I ett konjunkturpolitiskt läge där önskemål finns att stimuleraefterfrågan kan en låg uppräkningsfaktor i förhållande lill en förväntadlönesummeutveckling bidra till att öka likviditeten i företagen, jämfört medatt ingen differens föreligger mellan lönesummeutvecklingen ochuppräkningsfaktorn. Avtabellen framgår att det kassamässigt influtna beloppet för är inemot 3miljarder kr. högre än det debiterade avgiftsbeloppet. Den låga lönesummeutvecklingenmellan i förhållande lill uppräkningsfaktorn medför mycketstora inbetalningar av preliminära socialavgifter . Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 74 Detrelativt höga kassamässiga avgiftsbeloppet , trots den högalönesummeutvecklingen i förhållande till uppräkningsfaktorn, kan bl.a.förklaras av ökade kontroll av debiterade socialavgifteri förhållande till lönesumman som redovisas i samband med källskatteredovisningen. Sjukförsäkringsavgiftenliksom övriga socialavgifter nettoredovisas på statsbudgetens inkomstsida, dvs.såväl avgiftsinkomsterna som de utgifter som sammanhänger med den verksamhetsom avgiften är avsedd att finansiera redovisas under resp. inkomsttitel.Principen för de på statsbudgeten nettoredovisade avgifterna är att inkomsteroch utgifter skall balansera. Som framgår av kapitlet om staten ochsocialförsäkringssektorn (kap. 9) finns det dessutom vissa avgifter somredovisas helt vid sidan av statsbudgeten - främst avgifterna till allmäntilläggspension. Av avsnittet framgår också att inkomsterna från samtligasocialavgifter för /82 uppgår till . Det påstatsbudgeten redovisade beloppet utgör således endast omkring en tredjedel avinkomsterna från socialavgifterna. En höjning av lönesumman resulterari en ökning av de på statsbudgeten bruttoredovisade sociala avgifterna meddrygt 200 milj. kr. Mervärdeskattensvarar tillsammans med punktskatterna för av statsbudgetensinkomster. Medan tillväxten av mervärdeskatten överstigit BNP-tillväxten harpunktskatteintäkterna som andel av BNP kommit att minska. Utvecklingen av inkomsterna av indirektaskatter i förhållande till BNP budgetåren 1960/61-1981/82 1960/61-1965/66 1965/66-1970/71 1970/71-1975/76 1975/76-1980/81 (nuv. 1980/81- , 1981/82 (nuv. Genomsnitilig årlig förändring uttryckt i fasla priser: Skatt på sprit, vin, tobak, energi m. m. -1-21,' + -\-l,l% -H2.0% -1-5,-1, --h2, -1,-1-3,. Inkomsternas andel av BNP sista årel i resp. period: Skatt på sprit, vin, tobak, energi, m. m. 5,4, 5,3, 7,3, ' Del mycket höga förändringslalel beror på attomsättningsskatten infördes . Mervärdeskattenär statsbudgetens största enskilda inkomstslag. Skatten utgör f. n. 23,avvarans pris före mervärdeskatt. För vissa varor och tjänster utgår ingenmervärdeskatt eller reducerad mervärdeskatt. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 75 Bestämmandeför mervärdeskattens utveckling vid given skattesats är utvecklingen avkonsumtionen av mervärdeskatlebelagda varor och tjänster inom den privata ochoffentliga sektorn. Denna sammanhänger i sin tur bl.a. med lönesummansutveckling. En ökning av konsumtionen med en procentenhel i löpande priser ökarintäkterna av mervärdeskatten med drygt 400 milj. kr. vid oförändrad fördelningmellan mervärdeskattepliktig och icke-mervärdeskattepliktig konsumtion. Desenaste årens utveckling har inneburit att en ökande andel av hushållenskonsumtionsutgifter fallit på områden där mervärdeskatt inte utgår: energi ochboende. Avbetydelse för den framtida ulvecklingen av mervärdeskatten i förhållande tillBNP är de avvägningar som görs av den framtida resursanvändningen. Om ett ökatresursutrymme avsätts för t.ex. exporten kommer intäkterna av mervärdeskattkortsiktigt att bli mindre än om samma resurser används för konsumtion. Eftersomövriga indirekta skatter - t.ex. skatt på tobak, bensin och energi - iallmänhet utgår med etl i kronor fastställt belopp per enhet blirkonsumlionsvolymen avgörande för intäkterna. Till följd av att punktskatternaär fastställda i krontal leder en allmän prisstegring till att prisrelationernamellan punktskattebelagda och övriga varor förskjuts. För att återställaprisrelationerna krävs att skattesatserna också höjs i takt med den allmännaprisstegringen. Så har också skett på tobak och dryckesvaror . Utveckling av priser för vissapunktskattebelagda varor Förvin, sprit och tobak utgör skatten en så hög andel av varans totala pris attförändringar i skattesatserna blir avgörande för prisutvecklingen. Prisutvecklingenpå energi och bensin är betydligt mera känslig för prisökningar som förklarasav andra faktorer än skattehöjningar. har prisökningarna pådessa produkter klart överstigit den allmänna prisutvecklingen. 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 76 Skattens andel av varans totalpris exkl. mervärdeskatt för vissa punktskattebelagdavaror Skatte-och avgiftsandel Totala skatteintäkter i % av varans pris 1981/82 (nuv. exkl.mervärdeskatt miljarder kr. 4,83,3 5,3' 7,3 Avserstatsbudgetens inkomsttitel "bensinskatt". Avser statsbudgetensinkomsttitel "energiskatt". Vidberäkningen av statsinkomsternas utveckling beaktas för långtidsbudgetperiodenbeslutade och av regeringen föreslagna förändringar som berör statsinkomsterna.I sammanhanget bör nämnas alt de nu diskuterade förslagen till marginalskattesänkningarinte beaktats i beräkningen. Avsikten är att förslagen skall tolalfinansierasvia andra åtgärder på budgetens inkomstsida. Därmed kommer såledesstatsinkomsterna totalt sett inte att påverkas. Dock kan omfördelningar mellanolika inkomstslag komma att ske. I beräkningen av inkomsterna har vidareförutsatts att slaten neutraliserar den positiva effekt på den kommunalaekonomin som uppstår till följd av den föreslagna begränsningen avreseavdragen. Deberäknade förändringarna i statsinkomsterna medtidigare angivna förutsättningar framgår av tabell 36. I fasta priser ökarinkomsterna med ca en procentenhet . Inkomstskattenär det inkomstslag som uppvisar den snabbaste tillväxttakten. Därvid har somtidigare nämnts förutsatts alt staten återtar de ökade kommunalaskatteinkomster som följer av begränsningen av reseavdragen. Beräkningen utgårvidare från att löneökningar sker som rent procentpåslag. Inkomsternafrån de lagstadgade socialavgifterna beräknas i löpande priser öka med ca 12%per år. I beräkningarna har därvid förutsatts att det överskott som enligtnuvarande regler och vid ett oförändrat sjuktal beräknas uppstå påsjukförsäkringen överförs lill sjukförsäkringsfonden. Mervärdeskattensökningstakt beräknas i löpande priser komma att uppgå till . Övrigaindirekta skatter förutses öka med i genomsnitt . Kalkylenbaseras på oförändrade nominella skattesatser vilket i allmänhet även tordeinnebära sjunkande relativpriser för dessa varor. Den volymmässigakonsumtionen torde med denna förutsättning i praktiken komma att öka snabbareän vad långtidsbudgetberäkningen visar. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., löpande priser, avrundat) -H0,2 4-18,6' -1- 3 200 -1-14,9 -1-11,9 -1-13,0 -\- 6,1 -1-10,3 26,7' ' Inkomsternas andel av BNP är bl.a. till följd av dekassamässiga effekterna av systemet för kommu-nalskalteutbetalningar mycket /82. Motsvarande andel för /81 kan beräknas till28.5%. Motsvarande för perioden /81-1985/86 är - 0,2%perår.' Motsvarande för perioden /81-1985/86 är -. svårt att bedöma hur stor en sådan ökning skulle bli. Iberäkningarna anlas ökningen i princip följa den volymmässiga ulvecklingen avtotal privat konsumtion. En kalkyl skulle också kunna ha baserats på antagandetom t.ex. punktskattehöjningar i takt med prisutvecklingen. Därvid bör dockhållas i minnet att en sådan förutsättning inte kan läggas in i kalkylen utanatl detta får konsekvenser för andra inkomster på budgeten. T.ex. fåsåterverkningarna på privat konsumtion och därmed på intäkterna av mervärdeskattenliksom indirekta skatter i övrigl. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 7 Statens budgetsaido m. m. Statens budgetsaido och finansiella sparande De tidigare presenterade beräkningarna av inkomst- ochutgiftsutvecklingen har sammanställts i tabell37, som visar budgetutfallet för budgetåren 1975/76-1979/80 samt vilket budgetsaidosom beräknas för vart och ett av budgetåren 1980/81-1985/86. Underskotten förbudgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknas enligt nuvarande beräkning uppgå till57,7 resp. . Budgetsaldots utveckling budgetåren1975/76-1979/80 kr., löpande priser, avrundat för budgetåren1980/81-1985/86) 1975/76 1976/77 Utfall Ulfall 1977/78 1978/79 Utfall Utfall 1980/81Ber. Inkomster 93 934 Utgifter 97 658 -25179 -38678 158 700 233 600 235 300 334 400 ökar budgetunderskottet medca . Årets långtidsbudget uppvisar därmed en likartadutveckling som fjolårets. Som framgår av kap. 5 utgörs en del av statsutgifterna avfinansiella transaktioner. Budgetsaldot efter avdrag för dessa finansiellatransaktioner (netto) ulgör statens finansiella sparande. Vid en analys av sparandeutvecklingeni samhället är detla elt mer relevant begrepp än det traditionellabudgetsaldot. Beräkningarna av statens finansiella sparande underlångtidsbudgetperioden redovisas i tabell 38. Statens nnansiella sparande budgetåren 1975/76-1985/86 (Milj. kr., löpandepriser, avrundat) 1977/78 Utfall 1978/79 Utfall 1975/76 1976/77 Utfall Utfall 1979/80 1980/81 Utfall Ber. -3 700 -lO.iOO -25 200 -38700 -50000 -57 700 4 900 5 600 8000 8 200 12 500 12 700 -t-l 200 - 4900 -17 200 -30500 -37 500 -45000 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 79 Budgetsaido -74900 -80400 -81800 -89600 -99 100 transaktioner 10300 11700 15 300 15400 16500 sparande -64600 -68700 -66500 -74200 -82600 Effekter på budgetutvecklingen av andra förutsättningar I kap. 2 har redogjorts för den samhällsekonomiska bildsom utgör bakgrunden till långtidsbudgetens beräkningar. I kap. 3 har sedanbehandlats de antaganden och förutsättningar i övrigt som gäller för depresenterade resultaten. När man söker bedöma den framtida budgetutvecklingenär det viktigt att detta sker i relation till de aktuella förutsättningarna.Förändringar i dessa förutsättningar kan nämligen i betydande utsträckningpåverka de beräkningar av statsutgifter, statsinkomster och budgetsaido somredovisas. Det bör i detta sammanhang åter understrykas att åretslångtidsbudget baseras på en mera genomarbetad bild av den samhällsekonomiskautvecklingen som ansluter sig till de bedömningar för framtiden som kangöras. Detta innebär en högre grad av realism jämfört dåberäkningarna grundats på relativt schablonmässiga antaganden om ekonominsutveckling. I kap. 8 behandlas de faktorer som medverkar till en automatiskutveckling av statens inkomster och utgifter. Kapitlet syftar till enkartläggning av drivkrafterna bakom budgeten och till att ge en bild av vissastrukturella drag i statsbudgetens utveckling. De olika förutsättningar som gäller för långtidsbudgetensberäkningar skiljer sig åt beträffande stabiliteten. Flertalet av de antagandensom rör centrala volymfaktorer bakom utgiftstillväxten såsom exempelvis befolkningsutvecklingen,kan sägas besitta en hög grad av säkerhet. Vad däremol gäller prognoserna försådana ekonomiska faktorer som pris- och löneutvecklingen samt antaganden omden ekonomiska tillväxlen, kan dessa givetvis ändras med hänsyn tilloförutsedda omständigheter. Det kan därför vara av intresse att något närmarediskutera hur budgetutvecklingen påverkas av förändringar i centrala ekonomiskavariabler. Beräkningarna är starkt beroende av de antaganden som görsom räntenivån . Här kan sägas att detta beroende givetvis går ibåda riktningarna. Ett stort budgetunderskott innebär säledes att räntelägetmåste hållas högre än vad som annars skulle varit fallet. Andra förhållandenän budgetutvecklingen påverkar dock räntenivån. Av särskilt stor vikt är deninternationella räntesituationen. Faktorer som bestäms utifrån kan därmed få inverkan också på budgetutvecklingen. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 80 påverkan på budgeten sker främst via utgifterna förstatsskuldräntorna och subventionerna till bostadsräntorna. Härtill kommer atthögre räntebetalningar i samhället, genom de ökade möjligheterna tillränteavdrag, påverkar statens skatteinkomster i negativ riktning. Denna effektmotverkas till viss del genom att också de skattepliktiga inkomsträntorna ökar.Om man till dessa faktorer lägger vissa övriga mindre effekter påstatsbudgetens inkomster och utgifter, finner man att en höjning av delallmänna ränteläget med en procentenhet under hela långtidsbudgetperiodenleder lill en försvagning av budgetsaldot med 5 ä . De antaganden som görs om den ekonomiska tillväxtenpåverkar de beräknade kostnaderna för bl. a. arbetsmarknadspolitiken. I deföreliggande beräkningarna har dessa kostnader behandlats enligt sedvanliglångtidsbudgetmetodik. Eftersom långtidsbudgeten grundar sig på ett scenariodär balansbristerna i den svenska ekonomin består och i vissa avseendenfördjupas, stiger arbetslösheten successivt . Detta medför ökadekostnader för arbetslöshetsförsäkringen, vilket belastar dels statsbudgeten,dels den nybildade gemensamma arbetsmarknadsfonden. De utgifter härför som kanberäknas belasta statsbudgeten har i de föreliggande beräkningarna upptagitsunder ändamålet arbetsmarknadspolitik och i tillkommande utgiftsbehov underändamålsavsnittel övrigt. Utgifterna skulle givetvis öka kraftigt om ettförsämrat sysselsättningsläge i stället möts helt och hållet med ökade insatserför beredskapsarbelen och arbetsmarknadsutbildning. Om detla blir fallet kanman uppskatta merkostnaderna brutto i dagens penningvärde till 5 ä 6 miljarderkr. i förhållande till nuvarande beräkningar för slutet avlångtidsbudgetperioden. Liknande reservationer som gäller för beräkningarna av dearbelsmarknadspolitiska insatserna måste göras när det gällerindustripolitiken. Utgifterna för industripolitiken underlångtidbudgetperioden är beräknade så atl endast nu beslutade insatser förkrisdrabbade branscher och företag ingår. Beräkningarna förutsätter sålunda enväsentligt lägre utgiftsnivå än (se diagram 1 underändamålsavsnittet Näringspolitik i kap. 4). Om konjunktur- ellerstrukturproblem skulle åtföljas av beslul om nya insatser för problembranscheroch krisdrabbade företag skulle kostnaderna sannolikt bli väsentligt större änvad som lagts in i långtidsbudgetkalkylen. Om man i en mekanisktrendframskrivning antar att de industripolitiska åtgärderna fortsätter isamma omfattning som under de närmast föregående åren blir budgetsaldot ilöpande priser ca . större än vad som beräknats för periodensslutar. I denna siffra ingår de ökade kostnader för statsskuldräntor somuppstår om insatserna inte kompenseras av inkomstförstärkningar ellerneddragning av andra utgifter. Känslighelsanalyser där man ser hur förändringar av envariabel i taget påverkar budgetsaldot har betydande begränsningar. Det ärnämligen mycket svårt att tänka sig alt en viss faktor ska ändra sig utan attdetta får 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 81 konsekvenseräven för andra faktorer. Sålunda är det t.ex. inle särskilt rimligt att anta ensnabbare utveckling av timlönerna, utan att anta en snabbareprisutveckling eller alternativt en högre real tillväxt. Ett alternativ till enpartiell känslighetsanalys är att diskutera konsekvenserna av en alternativhelhetsbild för den ekonomiska utvecklingen. Del scenario för denekonomiska utvecklingen som långtidsbudgeten utgår ifrån kan karaktäriseras somstagflalion. Detta innebär att infialionen ligger kvar på en hög nivåsamtidigt som den ekonomiska tillväxten försvagas. Utifrån kommande påverkanexempelvis i form av kraftiga oljeprishöjningar eller en försämradinternationell konjunktur, skulle innebära att dessa tendenser blev än merutpräglade. Konsekvenserna av detta skulle bli ett ytterligare försämratbudgetsaido; utgifterna i löpande priser skulle öka till följd av den snabbareprisutvecklingen som inkomsterna skulle försvagas som en konsekvensav den långsammare ekonomiska tillväxten. På motsatt sätt skulle engynnsammare ekonomisk utveckling med högre tillväxt och långsammare inflationockså leda till ett bättre budgetsaido. Det kan här påpekas att tillväxtensfördelning har en stor betydelse. Olika sektorer i ekonomin är i varierandeutsträckning föremål för beskattning, vilket inverkar pä statens inkomster.Sålunda beskattas i hög grad den privata konsumtionen fortlöpande, medanmotsatsen gäller för investeringarna och i ännu större utsträckning förexporten. Som en illustration kan man beräkna konsekvenserna påstatsinkomsterna av en ökning i tillväxttakten med en procentenhet under förutsättningen att den totala produktionens fördelning påolika användningsområden är oförändrad. Detta innebär att den externa balansenär oförändrad, vilket i sin tur förutsätter att den totala efterfrågan inomlandet ökar lika mycket som produktionen. Ökningen i produktionen kan tänkashärröra exempelvis från en ökad produktivitet eller en uppgång i antaletarbetade timmar. Under dessa förutsättningar kan man bedöma att en ökning avBNP med en procentenhet leder till en ökning av statsinkomsterna med istorleksordningen . 6 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 82 8 Automatiken i statsbudgeten Denövervägande delen av statsbudgetens utgifter styrs av en långtgåendeautomatik.