prop · G403203 · 1980-12-31 00:00:00 — För information, planering och fortbildning inför införandet av dennya läroplanen i slälls en särskild genomföranderesurs tillskolornas, länsskolnämndernas och SÖ:s förfogande. Kommittén föreslår all en molsvaranderesurs ställs lill förfogande för information, planering och genomförande avläroplanen för komvux. att regeringen fastställer Mål och riktlinjer för all ulbildninginom komvux enligt bifogade förslag atl gälla fr. o. m. läsärel 1982/83, atl grundskolkurser inom komvux skall få anordnas iföljande ämnen: Svenska, Svenska som främmande språk. Matematik,Geografi, , Religionskunskap, Samhällskunskap, Biologi, Fysik, Kemi,Teknik, Tyska, Franska och Hemspråk, att slutbetyg från komvux enligt nuvarande bestämmelserfår övergängs-vis utfärdas t. o. m. atl i ämnena Engelska. Matematik, Tyska och Franska endasifår anordnas en kurs som motsvarar bäde allmän och särskild kurs, att regeringen uppdrar åt SÖ all fastställa kursplaner,limplaner och föreskrifter om elevernas fördelning på grupper för grundskolkurserinom komvux i huvudsak enligt bifogade förslag, att dessa förändringar genomförs fr. o. m. läsåret1982/83, all regeringen uppdrar äl SÖ atl ularbela kommenlarmaleriallill Mål och riktlinjer och Kursplaner för grundskolkurser och all särskilda medel slälls till förfogande förinformation, planering och genomförande av Läroplan för komvux. 1980/81:203 23 förslag till läroplan för komvux INLEDNING Den kommunala vuxenutbildningen (komvux) inrättades fr.o.m.den . Primärkommuner och landstingskommuner fick därigenom möjlighelatl anordna utbildning för vuxna motsvarande den som ungdomar fick igrundskola, fackskola och gymnasium. Även yrkesskolans deltidskurser fördes lillkomvux. byggdes komvux ut till atl i princip kunna omfatta helagymnasieskolans utbildning. Yrkesskolans deltidskurser ersattes så småningomav delmomentskurser ur gymnasieskolans yrkesinriktade linjer och av särskildayrkesinriktade kurser. Vuxna, som förut inle hade haft möjlighel alt skaffa sigkompelens motsvarande eller gymnasieskolan, fick därigenom tillfällealt bygga på sin lidigare ulbildning. Del blev också möjligi för människor alt eflernågra års yrkesverksamhet komplettera sin tidigare utbildning eller skaffa sigen utbildning med annan inriklning. Komvux har på detta sätt kommit att fungerasom ett led i en återkommande utbildning. Komvux var lill en början huvudsakligen en fritidsulbildningpå . Komvux organiserades som separata kurser i enstaka ämnen. Under 1970-lalelhar emellertid reformer genomförts, som i viss män förändrat komvux karaktär.Lagen om rätl till ledighet för sludier och utbyggnaden av det särskilda vuxensludiestödethar medförl. all utbildningen inom komvux nu lill stor del sker på daglid. Komvuxhar också fält en uppgift som elt arbetsmarknadspoliliskl instrument för atl geutbildning lill arbetslösa eller människor som hotas av arbetslöshet. Vidarehar komvux kommit alt spela en viss roll i fråga om utbildning av anställdainom företag och kommunala och slalliga förvaltningar. Men trots att ulbildninginom komvux i större kommuner nu också finns som hellidsutbildning på daglid,består komvux fortfarande till sin uppbyggnad av separata ämneskurser, vilkavanligen anordnas som koncenlrationsläsning. Dessa kan kombineras så att deleder fram lill en fullständig kompetens motsvarande eller enlinje eller specialkurs i gymnasieskolan. 1 Bestämmelser för komvux Verksamhelen inom komvux regleras i första hand avförordningen om och statlig vuxenulbildning och dessulom av vissaspeciella förordningar. Till de olika förordningarna har ()i förekommande fall utfärdat föreskrifter och anvisningar. Vissa bestämmelseri skollagen och skolförordningen gäller också för komvux. 1980/81:203 24 Bestämmelserom behörighet och tillsättning avlärare finns i en särskild förordning om tjänster som lärare vid skolväsendet ikommun. Ävengrundutbildningen för vuxna (grundvux) administreras av komvux, men den följeren särskild förordning. Grundvux har till uppgift all ge grundläggandekunskaper och färdigheter i läsning, skrivning, räkning, samhällsorienteringoch nalurorientering. Lagarsom rör förhållandena på arbetsmarknaden och i arbelslivel gäller ocksä för komvux.Arbelsmiljölagen, lagen om anställningsskydd, lagen om offentlig anslällningoch lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen innehållerföreskrifter om bl.a. skyddsombud och personalens anställningsförhållanden.Genom lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) garanteras de anställda bl.a. rätl till information och förhandlingar före beslul om viktigare förändringari verksamheten. Olika lagar om arbetstagares rätl lill ledighet, exempelvis förvård av barn och för sludier, gäller också personalen inom komvux liksom lagenom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbelslivel. Arbetsmiljölagenoch tillhörande författningar, föreskrifter och avtal skall tillämpas i desammanhang där de äger giltighet. Skolledning, lärare och annan personal skalli samverkan med de studerande i komvux verka för en god arbetsmiljö. Föreliggandeläroplan för komvux gäller i fräga om mäl och rikllinjer all verksamhel inom komvux,dvs. gymnasieskolkurser och särskilda yrkesinriktadekurser. Läroplanenför komvux beslår av tvä delar, en allmän del och ell kommentarmaterial somansluter till denna. I den allmänna delen ingår mål och riktlinjer förverksamheten och kursplaner. Dessulom skall lokala arbetsplaner utarbetas. Endasimål och rikllinjer fastställs centralt av regeringen. SÖ fastställer timplaneroch kursplaner och utarbetar kommenlarmalerial. Måloch riktlinjer utgår frän de mål för vuxenundervisningen och för komvux verksamhelsom fastställts av regering och riksdag. Dessutom behandlas allmänlövergripande mål som är gemensamma för all utbildning. Där anges ocksä denkunskapssyn som bör ligga till grund för verksamheten inom komvux. Vidareanges riktlinjer för val av innehåll, arbelsformer och utvärdering. Itimplanerna anges del anlal undervisningstimmar som resp. grundskolkurs högst färomfatta. Ikursplanerna anges mål och huvudmoment för de ämnen som kan ingå i grundskolutbildningeninom komvux. Grundskolkurserna uppdelas i en Prop.1980/81:203 25 grunddel och en fördjupningsdel. Kursplanerna är vadinnehållet beträffar så utformade alt en samverkan skall kunna ske mellan komvuxgrundskolkurser och molsvarande ulbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Tillkursplanerna skall utarbetas elt kommenlarmalerial som fortlöpande förnyas. Detlamalerial kommer att utarbetas av SÖ och skickas ut lill kommunerna allteftersomdet blir färdigt. Del innehåller inga föreskrifter. I materialet belysesaktuella frågor och problem och diskuleras alternativa metoder alt sökabemästra svårigheterna och arbeta i den riklning som målen för komvux anger.Resultat av forskning och försöksverksamhet och andra erfarenheler bör successiviarbelas in i kommenlarmaterialel. Tillsammans med annan informafion,fortbildning, lokalt utvecklingsarbete och läromedeisutveckling bör kommenlarmaterialelkunna bidra lill en utveckling av innehåll, arbetssätt och organisation inom komvux. För varje skolenhet skall dessutom utarbetas lokalaarbetsplaner. Det finns inga föreskrifter om hur dessa arbetsplaner skallutformas eller vad de skall innehålla. Det beslämmer varje skolenhet själv.Arbetsplanerna utgör en konkretisering av de övergripande målen för verksamheleninom komvux och målen och huvudmomenten i resp. ämne. Vid utarbetandet bör mannaturligtvis också ta till vara de forskningsresultat, erfarenheler och synpunklersom publiceras i SÖ:s kommenlarmalerial. Genom alt arbetsplanerna ularbelaslokalt, kan de anpassas till de lokala förutsättningarna, komvux organisationoch kursernas omfallning och uppläggning i kommunen. De bör också la lill varade möjligheler till kontakt med samhällsinstitutioner, näringsliv ochkulturaktiviteter som finns i kommunen. Om kurserna organiseras somsammanhållen utbildning, bör också möjlighelerna lill samverkan mellan olikaämnen beaklas. Dessa lokala arbelsplaner ulgör alltså en grovplanering avundervisningen i de olika ämnena. De bör utarbetas gemensaml av skolledning,lärare och represenlanler för kursdeltagarna. De bör utgöra underlag förutvärdering av verksamhelen inför varje nytt läsår och vid behov revideras ochkompletteras. Dessa arbelsplanerbildar sedan underlag för den kursplanering som läraren gör i samråd medkursdeltagarna. Därvid bör läraren ansvara för att undervisningen anpassas tilldeltagarnas förutsättningar och behov. 1 MÅL OCH MÅLGRUPPER 1.1 Allmänna mål för vuxenutbildningen Komvux ulgör en del av den samhällsslöddavuxenutbildningen. Andra former av vuxenulbildning är folkhögskola,studiecirkelverksamhet och 1980/81:203 26 har faslslälll vissamål som är gemensamma för all vuxenutbildning. De gäller alltså även för komvux.Dessa mäl är följande: Vuxenutbildningen skall syfta lill 1. att minskautbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet och socialrättvisa, 2. atl öka devuxnas förmåga atl förstå, kritiskt granska och medverka i kulturellt, socialtoch politiskt liv samt därigenom bidra till det demokratiska samhällelsutveckling, 3. all utbildavuxna för varierande arbetsuppgifter, medverka till arbetslivets förändringoch bidra till full sysselsättning saml därigenom främja utveckling ochframsteg i samhällel, 4. atl tillgodosede vuxnas individuella önskemål om vidgade studie-och utbildningsmöjligheteroch atl ge dem tillfälle atl komplettera ungdomsutbildningen. 1.2 Särskilda mål för komvux Komvux har vissa speciella uppgifter som skiljer komvuxfrån andra vuxenutbildningsformer. Komvux uppgifter är följande: Komvux skall medverka till all förverkligavuxenutbildningens allmänna mäl genom 1. atl anordnautbildning såväl för kompelens i ensiaka ämnen som för fullständig kompelensmotsvarande låroplanen för saml läroplanen för gymnasieskolanslinjer och specialkurser, 2. alt förmedlakunskaper i det egna yrket och utbilda för nytt yrke enligt gymnasieskolansläroplan eller enligt läroplaner som fastställts efter samråd medarbetsmarknadens parter. 1.3 Målgrupper för komvux Ulbildningen inom komvux skall i första hand inriktas motföljande målgrupper och anpassas till deras behov: korttidsutbildade,resurssvaga och socialt utsatta personer. En viktig målgrupp för komvux är också yrkesverksammapersoner som har behov av all komplettera sitt yrkeskunnande och vuxna som villförändra sin situation i arbetslivet. Ytterligare en angelägen målgrupp för komvuxär människor som behöver komplellera sin tidigare ulbildning för alt skaffa sigbehörighet för fortsatta studier. Komvux vänder sig lill alla vuxna som harbehov av kompetensgivande utbildning av det slag som komvux enligt ovanståendemålformuleringar kan anordna. 1980/81:203 27 1.4 Prioritering av utbildningar inom komvux När resurserna atl anordna utbildning inom komvux årbegränsade bör én prioritering ske. Med hänsyn till de mål som gäller förvuxenutbildningen och de målgrupper som komvux skall vånda sig till börutbildning inom komvux prioriteras i följande ordning: 1. överbryggande utbildning motsvarande , 2. arbelsmarknadsinrikladutbildning, dvs. yrkesinriktad utbildning som arbetsmarknadens parterrekommenderar samt utbildning i tekniska och naturvetenskapliga ämnen, 3. behörighetskomplettering,dvs. utbildning som ger formell och reell behörighet för högskolestudier, 4. överbryggandeutbildning molsvarande gymnasieskolan, dvs. fullständig utbildning motsvarandetvå- eller treårig linje i gymnasieskolan. 2 ÖVERGRIPANDE MÅL FÖR UNDERVISNINGEN INOM KOMVUX Skollagens första paragraf lyder: 'Den genom samhällets försorg bedrivnaundervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaperoch öva deras färdigheter samt i samarbele med hemmen främja elevernasutveckling till harmoniska människor och lill dugliga och ansvarskännandesamhällsmedlemmar." Detla övergripande mål gäller i tillämpliga delar ocksåundervisningen av vuxna. Utbildningen inom komvux är en del av den undervisningsom samhället bedriver. Till grund för undervisningen inom komvux skall liggademokratins samhällssyn och människosyn: människan är aktiv, skapande, kan ochmäste ta ansvar och söka kunskap för att i samverkan med andra förstå ochförbättra sina egna och sina medmänniskors livsvillkor. Undervisningensinnehåll och arbetsformer måste vara så utformade att de befrämjar dennasamhällssyn och människosyn. Undervisningen inom komvux skall ge kunskaper ochfärdigheter som är likvärdiga med dem som och gymnasieskolan ger.Den skall också ge vuxna utbildning för deras yrkesverksamhet. Ett viktigi mäl för komvux - liksom för övrigvuxenutbildning - är alt medverka lill att överbrygga utbildningsklyftor i samhällel.Komvux skall därför i första hand rekrytera utbildningsmässigt eftersattagrupper, och Prop.1980/81:203 28 undervisningen inom komvux skall anpassas lill dessagruppers behov och förutsättningar. Både undervisningens uppläggning, innehålloch arbetsformer bör utformas så all dessa prioriterade målgrupper får reellamöjligheter all fullfölja ulbildningen. Många kursdeltagare har vid början av studierna i komvuxett dåligt självförtroende och blir därtör beroende av lårarens auktoritet. Deväntar sig att låraren skall tala om för dem vad de skall lära sig. Läraren börulgå från de förväntningar, frågor och problem som deltagarna bär med sig frånsin vardagserfarenhet. Del är bra om läraren kan visa att sådana frägor ärvärdefulla tillgångar i studiearbetet och startpunkter för sökandel efterdjupare kunskap. Del är dock viktigi att läraren inte alllför tidigt slällerkrav på atl kursdeltagarna själva skall börja ta ansvar för sin inlärning och sludieplanering. De vuxna som börjar studera i komvux har genom tidigare sludieroch i arbetslivet och vardagslivet bildat sig en uppfattning om vad kunskap är.Många vuxna anser atl man har kunskap, om man känner lill en mängd fakta. Atttillägna sig kunskap blir för många liktydigt med atl prägla in och i minnetlagra fakta, som sedan kan redovisas vid prov och förhör. De vuxnas egnaerfarenheter och reflexioner i yrkesarbetet, vardagslivet och somsamhällsmedborgare betraktas av mänga inte som kunskap i egentlig mening. Det är viktigi all kursdeltagarnas uppfattning om vadkunskap är tas upp till diskussion och bearbetning tidigt i undervisningen.Dellagarnas självförtroende kan stärkas, om de kommer till insikt om att derastidigare erfarenheter är av värde för studierna. Deltagarna bör göras medvetnaom samspelet mellan de kunskaper som vardagslivet ger och innehållet istudierna. Dellagarna bibringas därigenom en vidgad syn pä vad kunskap är. Många vuxna har skaffat sig etl rikt mått av kunskaper ocherfarenheler dels genom tidigare studier, dels i sitt yrkesarbete, ivardagslivet och som samhällsmedborgare. De har utvecklats genom att de varittvungna att lösa konkreta uppgifter eller omedelbara problem och genom försökoch misslyckanden, anlaganden och funderingar över. upplevelser ivardagslivet, under resor eller som familjemedlemmar. Undervisningen i komvuxbör ta till vara och knyta an till de kunskaper, erfarenheter, attityder ochvärderingar som de vuxna har med sig når de börjar studierna. Utbildningen inom komvux skall vara målinriktad ochsystematiskt uppbyggd. Den bör ge deltagarna möjlighet all skapa sammanhang ioch överblick över de kunskaper de lidigare skaffat sig och de erfarenheter degjort i vardagslivet. Den bör också ge deltagarna möjlighet att träna degrundläggande färdigheterna alt tala, läsa, skriva och räkna. De nya begrepp, kunskaper och färdigheter som dellagarnatillägnar sig under studierna kan hällas levande om de kommer lill användning ivardagslivet. Det är därför viktigt all sambandet mellan inlärningen underkursen och deltagarnas dagliga liv hälls aktuellt. Prop.1980/81:203 29 Eftersom komvux har till uppgift att ge en kompetensinriktadutbildning, blir för många kursdeltagare betygsdokumentet i sig elt viktigt sludiemålvid sidan av reella kunskaper oph färdigheter. Strävan till höga betyg påverkarslarkl både vad den studerande koncentrerar sill arbete på och hur han arbetar.Lärarens uppgift att betygsälta dellagarnas prestationer gör dellagarnaberoende av lärarens auktoritet. Del är därför angeläget all läraren ochkursdeltagarna vid studieplaneringen kommer överens om vad som är vikligl ikursen och hur dellagarnas erfarenheler skall tillvaratas och deras behov bäsltillgodoses. Det är ocksä vikligl all diskutera hur man bedömer kunskaper ochfärdigheter. Även deltagarnas förmåga atl bedöma sina egna kunskaper ochfärdigheter bör ulvecklas. Formella prov som endast tjänar lill underiag för betygsällningbör inte få styra undervisningen. 2.2 Ämnesövergripande frågor ochkommunikationsfärdigheter Innehållet i de olika ämnena anges i låroplaner ochkursplaner. Del finns emellertid liksom i ungdomsskolan en rad övergripandefrågor som bör belysas i flera ämnen, t.ex. frägor som har med miljö,hushållning med resurser och överievnad all göra, frågor som gällerinternationella förhållanden, invandring och kultur, ekonomiska frägor ocharbetslivs- och arbetsmarknadsfrågor. Detta bör i komvux ske på etl sätt sompassar de vuxna och anknyter till kursdeltagarnas personliga erfarenheter. Eftersom komvux har lill uppgift alt i första handrekrytera korttidsutbildade vuxna, bör i samlliga ämnen skapas möjligheler fördeltagarna alt öva de grundläggande färdigheterna atl tala, läsa, skriva ochräkna. De är nödvändiga både för fortsatta studier och återkommande utbildning,för yrkesverksamhet och inte minst för atl ge människor möjlighet att hävdasina rälligheler och fullgöra sina skyldigheter i samhället. Även inom yrkesinriktad utbildning och i lekniska ochnaturvetenskapliga ämnen bör man välja metoder, exempel och arbetsuppgifter såatt man medvetet skapar tillfällen att öva språkbehandling och räknefärdighet.Likaså bör i yrkesutbildningen behandlas arbetsplatsens skyddsfrågor,arbetslivsorientering och yrkeslivets villkor i övrigt. 2.3 Attityder, normer och värderingar Undervisningen i komvux skall aktivt och medvetet påverkaoch stimulera dellagarna att vilja omfatta vårt samhälles grundläggandevärderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling.Undervisningen skall därför ulveckla sådana egenskaper som kan bära upp ochförstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigandemellan människorna. Alt väcka respekt för sanning och rätt, för människansegenvärde, för människolivets okränkbarhel och därmed rät- Prop.1980/81:203 30 tentill personlig integritet är en huvuduppgift för undervisningen. Undervisningeni komvux skall också syfta lill att åstadkomma jämslälldhel mellan kvinnor ochmän. Den skall söka grundlägga solidaritet med eftersatta grupper inom och ulomlandet. Den skall aktivt verka för atl invandrarna i vårt land innefattas isamhällsgemenskapen. Ivuxenundervisningen möts oftare än i ungdomsskolan människor med olikauppfattningar grundade på personliga erfarenheler. Del kan gälla livsåskådning,politik, sociala värderingar eller moral. Det kan också gälla människosyn ochhistorieuppfattning, stilriktningar och smak. Lärarna i komvux skall vara öppnaför att skiljakliga värderingar och åsikler framförs men samlidigl skall dehävda vår demokratis väsentliga värden och klart la avstånd från allt somstrider mot dessa. Undervisningen skall alltså inle vara neutral eller passiv ifråga om det demokraiiska samhällets grundläggande värderingar. Enviktig uppgift för vuxenutbildningen - liksom för all utbildning - är alt bidralill de studerandes personlighetsutveckling. Det gäller därvid bl.a. altutveckla förmågan till kritisk analys av den egna situationen och det omgivandesamhällel och all stimulera lill att inom ramen för demokratins arbetsformermedverka till förbättringar på skilda områden. Undervisningenhar vidare till syfte alt främja dellagarnas utveckling till harmoniskamänniskor. Undervisningen skall bidra till all deltagarna kan ulveckla sitt känslo-och fanlasiliv och aktivt ta del av och medverka i samhällets kulturliv.Undervisningen skall också medverka till atl deltagarna utvecklar kreativitetoch kritiskt länkande. Den skall främja solidaritet och samarbete, vilja ochförmåga att ta initiativ och ansvar samt socialt och politiskt engagemang. Undervisningeni komvux skall också medverka till att utveckla deltagarnas relationer tillvarandra. Det är viktigt alt relationerna mellan kursdeltagarna, lärarna ochövrig skolpersonal är sådana alt de befrämjar etl gott samarbete. Man bördärför vid planering, val av arbetsformer och aktiviteter av olika slag beaktaatt inte bara deltagarnas individuella önskemål tillgodoses, ulan att ävenderas förståelse för och solidaritet med andra ulvecklas. För utvecklingen avgoda sociala relationer krävs ett gott sam-arbelsklimal i undervisningen. 2.5 Godaarbets- och studievanor Mängavuxna, som inte har ägnat sig ål formella studier på älskilliga år, saknarungdomarnas sludielräning. De har i stället erfarenheter frän arbelslivel.Arbetsformerna i vuxenundervisningen måsle därför bli annorlunda än iungdomsskolan och anpassas lill de vuxnas tidigare erfarenheter ochförutsättningar. 1980/81:203 31 Undervisningen inom komvux mäsle metodiskt inriktas på atlförbällra dellagarnas förmåga alt pä egen hand inhämta och tillägna sigkunskaper och färdigheter. Undervisningen inom komvux måste ge deltagarnatillfälle all öva sig i all planera, genomföra och utvärdera arbete, atlutnyttja informationskällor säsom bibliotek, uppslagsverk, kataloger,massmedier m.fl. och alt systematisera, kritiskt analysera och bedöma informafionav olika slag och att samarbeta med andra mot ett gemensaml mål. För atl dellagarna aktivt skall kunna medverka iplaneringen av undervisningen, mäste de ocksä få tillgång lill information omolika slag av förutsättningar för undervisningens genomförande. Del gäller t.ex. ekonomiska och organisatoriska förutsättningar, innehåll i läroplaner ochkursplaner, skolstyrelsebeslul m. m. 2.6 Övergripande mål i ett ämneskurssystem Komvux är uppbyggd av en rad frislående kurser, och mänga dellagarei komvux studerar bara ell ämne i tagel eller deltar i en enda yrkesinriktadkurs. Åtskilliga komvux-lärare har endast fyllnadstjänstgöring i komvux ellerfungerar som limlärare i etl enda ämne. Timlalel i teoretiska ämnen i komvux ärytterst begränsat i förhållande till i ungdomsskolan. kan leda till altundervisningen begränsas lill kursinnehållet i resp. ämne och att deövergripande målen försummas. För både lärare och kursdeltagare kan det ibland varasvårt att se utbildningens innehåll som en helhet och åstadkomma samverkanmellan ämnena såsom kan ske i ungdomsskolan. Även då vuxna studerar ensiakaämnen, bör dessa framstå som en del av en större helhet. Detla leder bl.a. tillatt kursinnehållet måste bli annoriunda ån i ungdomsskolan. 1 yrkesutbildningen integreras visserligen ofta fackleorimed arbelstek-nik. Viss samverkan mellan olika ämnen sker också framför allt iutbildningar som molsvarar specialkurser och i särskilda yrkesinriktadekurser. En ensidig inriktning på yrkeskunnande medför dock risk för all de övergripandemålen blir bortglömda. Det år angeläget atl man beaktar dessa problem, när mangör upp de lokala arbetsplanerna för skolenheten. Vid planeringen avundervisningen, vid val av innehåll och arbelsformer bör man inle bara utgåfrån mål och huvudmoment för ämnet i fräga. De övergripande mål som fastställtsför undervisningen i dess helhel skall också beaklas. Naturvetenskapliga och lekniska aspekter måste beaktas iundervisningen i humanistiska och sainhållsvelenskapliga ämnen, och omvänt börman i undervisningen i naturvetenskapliga och lekniska ämnen även ta upp eliskafrågor och samhällsfrågor. Energi och miljö år exempel på sådana områden sombehöver belysas ur teknisk och naturvetenskaplig synvinkel och somsamhällsföreteelser. Vardagskunskaper och vardagsfärdigheter skall spela storroll i under- Prop.1980/81:203 32 hör kunskaper som berör hushåll, familj,arbetsliv, miljö, samlevnad, teknik och ekonomi.