prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Teknikutvecklingsstöd för att ta tillvara skogsbränslen ochutnyttja torv är motiverat med hänsyn till behovet att forcera etablering avfungerande marknader för inhemska bränslen. För utveckling av metoder förodling av energiskog och andra energigrödor är statens ansvar ännu meramarkerat, vilket motiverar omfattande insatser, även om resultaten kommer attföreligga först på . För att kunna utnyttja de inhemska bränslenasamt kol behövs anpassningar även i förädlings- och slutanvändningsleden. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 464 kvalificerade ändamål, t. ex. drivmedel, är utveckling avlångtgående förädlingsteknik motiverad, medan i andra fall, t. ex. i kraft- ochvärmeproduktion, teknikutveckling för själva anläggningarna kan vara mera ekonomisk. Insatser med karaktär av grundläggande och långsiktigforskning eller övergripande systemstudier låter sig, som jag harframhållit, inte enkelt vägas mot andra de|ar av programmet utifrån sådanaöverväganden som jag har gjort rörande de resursmässigt tyngre teknikområdena.De långsiktiga prpgramdelarpa är nödvändiga för att bl. a. säkerställa erforderligbred kompetens inom landet för att följa den internationella utvecklingen påavancerade forsknings- och teknikområden och i vissa fall ge bidrag till dennautveckling. Det är också av vikt att en kvalificerad och obunden forsknings ochstudiekompetens finns tillgänglig för att fortlöpande kunna underbygga beslut ifrågor av långsiktig karaktär. energiforskningsprogrammet är programmen Allmännaenergisystemstudier och Energirelaterad grundforskning i sin helhet av dessaslag. Även inom de andra programmen finns delar som måste bedömas påmotsvarande grunder, t. ex, delprogrammen Åtgärder i transportsystemet ochTeknikbevakning. Långsiktiga delar av väsentlig betydelse finns även inom andradelprogram, t. ex. när det gäller kemisk värmelagring och alternativadrivsystem. Jag har i mina överväganden i dessa fall utgått från att resultatenav verksamheten kan få en avgörande betydelse för den långsiktigaenergipolitiska handlingsfriheten och från att insatserna på dessa områdenmåste ha en viss kontinuitet och minsta omfattning för att vara meningsfulla. 15.2.3.4 Programstruktur m. m. medde övergripande mål och riktlinjer m.m. samt allmänna avgränsningar som jaghar angivit, alltjämt betraktas som ett sammanhållet HuvudprogramEnergiforskning. Del bör i enlighet med DFE:s förslag indelas i följande sexprogram. Energianvändningi industriella processer m. m. Energianvändningför transporter och samfärdsel Denna programindelning är i stort densamma som den somgäller , Det nuvarande programmetEnergiproduktion avses dock fr. o. m. /82 benämnasEnergitillförsel. Avgränsningarna mellan de olika programmen bör också varai huvudsak desamma som . På två punkter har DFEföreslagit smärre justeringar. All forskning och utveckling inom områdenasolvärme, värmepumpar, värmelagring och värmedistribution föreslås såledeshänföras till programmet Energianvändning för bebyggelse. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 465 vilket innebär att viss verksamhet som under innevarandetreårsperiod bedrivs inom programmet Energiproduktion i fortsättningen byterhuvudman. Vidare föreslås uppvärmning m. m. av industrins s. k.processpeci-fika lokaler hänföras till programmet Energianvändning iindustriella processer m. m. i stället för som till programmetEnergianvändning för bebyggelse. Jag biträder i princip DFE;s förslaghärvidlag. Det får ankomma på berörda programansvariga organ att, i sambandmed fortlöpande planering av insatserna inom de olika programmen, närmare kommaöverens om tillämpningen av den sålunda justerade programindelningen. Den närmare indelningen av de olikaprogrammen i delprogram föreslås i flera fall ändras för att ge en bättreöverblick och överensstämmelse med aktuella energipolitiska behov. DFE harsålunda föreslagit att delprogramindelningen inom programmen Energianvändningi industriella processer m.m.. Energianvändning för transporter och samfärdsel.Energianvändning för bebyggelse samt Energitillförsel ändras i förhållandetill vad som gäller. Jag har, som kommer att framgå närmare i det följande,gjort vissa ändringar i indelningen i eller av benämningen av delprogram iförhållande till DFE:s förslag beträffande industri-, transport- och tillförselprogrammen.I övrigt biträder jag DFE:s förslag. Det bör ankomma på regeringen att, ilikhet med vad som gäller, besluta om den närmare indelningen av programmeni delprogram. Under innevarande treårsperiodbedrivs, med medel från huvudprogrammet, viss verksamhet rörandelättvattenreaktorers säkerhet, upparbetning av utbränt kärnbränsle samthantering av radioaktivt avfall m. m. inom ramen för det nuvarandedelprogrammet Lättvattenreaktorer. Inom ramen för huvudprogrammet finansierasockså kostnader för visst internationellt kärnenergisamarbete. Chefen förjordbruksdepartementet och statsrådet förordar under andra avsnitt idenna proposition, efter samråd med mig, att kostnaderna för nämnda verksamhetfortsättningsvis finansieras i annan ordning. Mitt förslag i det följandeinnebär därför, all medel härför inte bör utgå ur den treårsram förHuvudprogram Energiforskning m.m. som jag kommer att förorda. Detta innebärockså, vilket DFE särskilt har påpekat, att erforderiig hög kompetens inomkärnenergiområdet fortsättningsvis bör tillgodoses genom olika insatserutanför energiforskningsprograinmet. Betydelsen av att hög kompetens inom områdetbibehålles har vid remissbehandlingen av DFE:s förslag framhållits av bl. a.NFR, , SKI och PRAV. Den princip tör fördelning avansvar för planering, initiering och uppföljning m. m. av forsknings- ochutvecklingsarbete inom de olika programmen (programansvar) .som hargälh bör i huvudsak bibehållas. Statsrådet har emellertid i detföregående (kapitel 11) förordat förändringar av myndighetsorganisationen påenergiområdet, vilka även berör fördelningen av programansvar inomenergiforskningsprogrammet. Jag återkommer av det skälet i det följande med ennärmare behandling av vissa organisationsfrågor (avsnitt 15.2.5). 31 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga i Industridepartementet 466 hartill regeringens förfogande stått en vid programperiodens ingång ofördetadreserv inom huvudprogrammet. Reserven har använts i huvudsak för stöd tillstörre utvecklings- och försöksprojekt m.m., vilka vid programperiodens börjaninte kunde kostnadsberäknas eller tidsbestämmas med erforderlig noggrannhet.Erfarenheterna av denna ordning har varit positiva. Den har bl. a. möjliggjorten viktig flexibilitet i resursfördelningen inom huvudprogrammet. Uppbyggnadenav energiforskningsprogrammet har fortskridit så långt att en betydande delav insatserna gäller storförsök, större försöksanläggningar ochutvecklingsprojekt m.m. Jag har i mina medelsberäkningar i det följande utgåttfrån att behovet av medel härför i huvudsak skall kunna täckas inom de ramarjag anger för olika program och delprogra.m. För projekt som inte nu kanförutses eller kostnadsberäknas och tidsbestämmas med godtagbar noggrannhetförutser jag härutöver även behov av en t. v.ofördelad reserv inom huvudprogrammet. Från denna reserv bör finansieras ävenvissa andra kostnader som är svåra att nu beräkna, bl. a. för eventuellastatliga bidrag till basverksamheten vid samt förvisst internafionellt samarbete. Härtill återkommer jag i det följande. a. det underlag som DFE harredovisat framgår att behovet av medel i en reserv för nu nämnda ändamål ärbetydande. Jag har i mina medelsberäkningar avsatt 113 milj. kr. inom denmedelsram för treårsperioden /82-1983/84, som jag kommer att förorda, t. v. ofördelad reserv i enlighet med vad jag har angivit. Det bör ankommapä regeringen att fördela dessa medel. 15.2.3.5 Medelsram och finansiering för treårsperioden1981/82- 1983/84 Den omställning av vårenergiförsörjning som vi nu står inför ställer betydande krav på insatser frånsamhällets sida. En kiaftig minskning av oljeberoendet med böljan redan under1980-talet och, pä . en avveckling av kärnkraften förutsätter att nyenergiteknik och nya energirävaror successivt tas i anspråk i alla led avenergisystemet. Omfattande målinriktade och statligt stödda insatser påforskning och utveckling inom energiområdet är nödvändiga för att underbyggaoch möjliggöra en genomgripande teknisk omdaning inom detta för samhälletvitala område. Huvuddelen av dessa insatser sker inom ramen för HuvudprogramEnergiforskning. Mot bakgrund av vad jag har angivit beträffande övergripandemål och riktlinjer, avgränsningar m.m. för energiforskmngsprogramrnet förordarjag, med utgångspunkt i DFE:s huvudförslag, en medelsram om 1400 milj. kr. förhuvudprogrammet /82-1983/ 84. Detta innebär enbetydande ökning i förhållande till insatserna . Av tabell 15.5 framgår denberäknade medelsfördelningen på de olika programmen m. m. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 467 Tabell 15.5 Beräknad medelsfördelning under treårsperioden1981/82-1983/84 (milj. DFE:s huvud-l98l/82 1981/82- förslag 1983/84 1983/84 beräknarföredraganden processer m, m. Reserv för senare fördelning Samordning m. m. av huvudprogrammet Det nya stödsystem för åtgärder föratt ersätta olja m. m. som har beslutat om finansieras genomen höjning av den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. De influtna avgiftsmedlen tillförs en särskild fond,oljeersättningsfonden, hos . Denna ordning har motiverats bl.a. med att avgiften kan betraktas som en försäkringspremie, som gör det möjligtför oss att öka tryggheten i vår energiförsörjning genom en övergång till andrabränslen än olja och en minskad energianvändning. I propositionen om det nyastödsystemet (prop. 1980/81:49 s. 29) berördes även finansieringen av statensstöd till energiforskning m.m. och angavs att jag skulle återkomma tilldenna fråga i samband med att förslag läggs fram om ett nyttenergiforskningsprogram. Med anledning härav vill jag nu anföra följande. Vid min redogörelse förövergripande mål och riktlinjer m. m. för energiforskningsprogrammet angav jag(avsnitt 15.2.3.1) bl. a. aU forskning och utvecklingsarbete för att kunnautnyttja sådana energikällor som ersätter olja och oljeprodukter bör få ta ianspråk en huvuddel av resurserna inom programmet . Jagangav då också bl. a. att samverkan mellan insatserna inomenergiforskningsprogrammet och andra former för stöd och stimulans påenergiområdet, främst det nämnda stödsystemet, är av stor betydelse. Vad jag sålunda har anfört innebäratt energiforskningsprogrammet, som är inriktat på forskning om och utvecklingav ny energiteknik, och det nya stödsystemet för oljeersättande åtgärder, somsyftar till att stimulera introduktion och kommersialisering av åtgärder föratt ersätta olja eller spara energi, i grunden har likartade syften. Det somskiljer är främst energi- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 468 forskningsprogrammets längre tidsperspektiv samt, som jagockså har angivit, det förhållandet att projekt som stöds inomenergiforskningsprogrammet normalt innehåller betydande inslag av forskningeller tekniskt utvecklingsarbete. Samma betraktelsesätt bör därför enligt minmening kunna tillämpas när det gäller finansieringen av de båda verksamheterna. Mot denna bakgrund är det enligt min uppfattning lämpligtatt energiforskningsprogrammet fortsättningsvis finansieras på motsvarandesätt som det nya stödsystemet för oljeersättande åtgärder m.m. Jag förordardärför, efter samråd med cheferna för handels- och budgetdepartemenlen samtstatsrådet . att även energiforskningsprogrammel finansieras genom enhöjning av den särskilda beredskapsavgifien på oljeprodukter. De inkomster somsvarar mot avgiftshöjningen bör avskiljas och tillföras en särskild fond hosriksgäldskontoret, benämnd energiforsknings-fonden. Medel från fonden börtillföras reservationsanslaget F 13. Energiforskning, vilket bör disponeras avprogramansvariga organ m.fl. pä motsvarande sätt som under innevarande budgetår(jfr avsnitt 15.6). Som framgår av den redovisade sammanställningen,beräknar jag medelsbehovet för energiforskningsprogrammet till 400 milj. kr.under nästa budgetår. För att läcka detta medelsbehov har statsrådet ,efter samråd med mig, förordat (avsnitt 7.2.5) en höjning av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter med . per kubikmeter för motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja frän . Vid sin beräkning av denerforderiiga avgiftshöjningen har han tagit hänsyn till att det är svårt att nuexakt beräkna inkomsterna pä fonden. Han har också anfört att de regler omnedsättning av energiskalt som gäller för viss tyngre industri inte börtillämpas i detta sammanhang. Det ankommer på regeringen att besluta härom. Jag kommer i det följande att angepreciserade mål för verksamheten inom olika program såväl som delprogram samtäven redovisa mina beräkningar av medelsbehoven inom de olika delprogrammen. 1mina medelsberäkningar inkluderar jag därvid kostnaderna dels för sådanainformationsåtgärder som sammanhänger med forsknings- och utvecklingsverksamheteninom de olika programmmen. dels för administration av programmen. Det ankommerpå regeringen alt. vid bifall till det förslag om medelsram som jagnyss har redovisat, besluta om den närmare fördelningen av medel mellan olikaprogram och delar därav liksom om den närmare programindelningen. Jag villunderstryka att de medelsbehov som anges för program och delprogram för helatreårsperioden får ses som preliminära beräkningar och att justeringar ochomfördelningar kan komma att aktualiseras mot bakgrund av erfarenheter ochunderiag som successivt kommer fram . 15.2.3.6 Energianvändning i industriella processer m. m. Programmet omfattar forskning ochutveckling avseende dels den direkta energianvändningen vid produktion inomindustrin saml inom jordbruk Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 469 ochträdgårdsnäring, dels den direkta och indirekta energibesparing som kanerhållas genom utnyttjande av energiinnehållet i avfall och genom återvinningav energikrävande material. Forskning och utveckling avseende energianvändningför uppvärmning, ventilation och belysning av industrins lokaler har hittillsi sin helhet förts till programmet Energianvändning för bebyggelse. Dessaområden för jag fortsättningsvis hit i den mån lokalernas uppvärmnings-,ventilations- eller belysningssystem är särskilt utformade med hänsyn till denindustriella verksamheten, s. k. processpe-cifika lokaler. Insatser rörandedrivmedelsanvändning hänförs till programmet Energianvändning för transporteroch samfärdsel. Inom de näringar som berörs av programmet användsomkring av den totalt i landet använda energin. Energianvändningen är, somframgår av tabell 15.6, i hög grad koncentrerad till vissa branscher: Tabell15.6 Energianvändning inom industrigrenar m. m. som berörs avprogrammet Energianvändning i industriella processer m. m. Trä, massa och papper därav massa och papper Järn och stål m.m. därav järn- och stålindustri verkstadsindustri och gjuteri Kemi- och livsmedelsindustri m.m. därav kemi- och livsmedelsindustrierna Industri och Jordbruk totalt Inom industrin sker f.n. en anpassning till höjdaenergipriser genom omläggning av processer, förbättrad processreglering m.m.Icke obetydliga mängder energi har sparats härigenom. Staten har vidtagit enrad åtgärder för att underlätta anpassningen. Statsrådet har (avsnitt 4.3) redogjort för av redan beslutade stödformer och försina förslag om bl. a. insatser för utbildning och rådgivning inom området. Iförsta hand vilar ansvaret för att erforderiigt forsknings- och utvecklingsarbeteför energihushållning och oljeersättning kommer till stånd på industrin ochdess organisationer. Ett omfattande arbete med detta syfte pågår också inomindustrin. I vissa fall är dock teknisk utveckling förenergieffektivisering eller oljeersättning förenad med stora ekonomiska riskereller att avkastning av Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 470 gjordainsatser kommer först . De företagsekonomiska motiven förindustrin att i egen regi genomföra utvecklingsarbetet kan då bli för svaga föratt i och för sig goda energisparmöjligheter skall kunna utnyttjas. Statligtstödd forskning och utveckling kan därvid vara ett medel att få erforderligtutvecklingsarbete till stånd. Det finns också motiv för statligt initierad ochfinansierad utvecklingsverksamhet i de fall där den spontana anpassningen tillhöjda energipriser inte leder i en för samhället i övrigt önskvärd riktning medavseende pä miljöverkningar, användning av inhemska energikällor m. m. DFE har i sitt betänkande beskrivit de i energihänseendcviktigare branschernas produktionsvärde, sysselsättning m. m. samt användningav energi i olika former. Mot bakgrund av utvecklingsläget på olika områden harDFE föreslagit ett i förhållande till innevarande programperiod utökat programför stöd till forskning och utveckling för energieffektivare produktionsmetoder. Remissinstanserna har som regel inte restallvarliga invändningar mot förslaget. SIND anser att programmet innehållerflera viktiga insatsområden och framhåller viklen av alt delprogrammeninrymmer möjligheter till storskaliga försöks- och demonstrationsanläggningarom det anses befogat. Denna uppfattning delas av och . Föregen del vill jag anföra följande. Från industrins samt även jordbmkets ochträdgårdsnäringens synpunkt kan inte målet för utvecklingsarbete som berörenergianvändning ensidigt vara att spara energi. Målet är snarare i allmänhetatt uppnå låga sammanlagda kostnader vid rådande eller väntade marknadspriserför resursinsatser i produktionen, varav energi dock utgör en viktig del. Avdelta skäl bör insatserna inom programmet planeras och genomföras i närakontakt med annan verksamhet för utveckling av industrins produktionsmetoder.Särskild vikt fäster jag vid att nära samarbete sker mellan verksamheten inomprogrammet och övrigt stöd till teknisk utveckling som administreras av STU.Jag erinrar om vad jag (avsnitt 15.2.3.2) anförde i denna fråga. Det ärvidare av vikt att verksamheten bedrivs i nära kontakt med industrin. Målet för programmet bör mot den bakgrunden allmäntvara att komplettera energiteknisk kompetensuppbyggnad ochutvecklingsverksamhet inom industrin samt jordbruket och trädgårdsnäringen, säatt tekniska möjligheter till effektivare energianvändning snabbare kanutnyttjas på områden med betydande energisparmöjligheter och så att beroendetav olja kan minskas. Som jag inledningsvis angav (avsnitt 15.2.3.1) börinsatserna inom energiforskningsprogrammet koncentreras mot områden som kan geresultat redan på kort och medellång sikt. Därvid bör särskilt eftersträvasersättning och sparande av olja som energiråvara. Härtill kommer de allmänna Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 471 överväganden rörande statligt stöd till energiforskninginom industrin som jag har utvecklat. Från dessa utgångspunkter har jagvid min avvägning av insatserna inom programmet främst betonat områden därmöjligheterna att spara energi eller ersätta olja är goda och kan utnyttjasredan på kort eller medellång sikt. Energiforskningsprogrammeis stöd bördäremot inte sättas in på områden däi- marknadskrafter utgör en tillräckligdrivkraft för önskvärd utveckling eller där andra stödformer, som verkar senarei utvecklingskedjan, kan bedömas fä bättre effekt. DFE har föreslagit att programmet indelas i delprogrammenSamhällets varuflöden m.m., som omfattar även det nuvarande delprogrammet Allmännastudier. Trä, massa och papper. Järn och stål m. m.. Övrig industri samtJordbruk och trädgårdsnäring. Därutöver föresläs en reserv för störreförsöksanläggningar. För egen del anser jag, som jag har redovisat,att en sådan reserv bör vara gemensam för hela energiforskningsprogrammet.Insatser rörande verkstadsindustrin, som harförts till delprogrammet Övriga processer inom industrin, har jag fört tilldelprogrammet Järn och stål m. m. Insatserna för övriga processer inomindustrin bör. som jag skall motivera, koncentreras till kemi- ochlivsmedelsbranscherna. Delprogrammet avses i enlighet härmed benämnas Kemi- ochlivsmedelsindustri m. m. De insatser, som har samlats tilldelprogrammet Allmänna studier, får fortsättningsvis genomföras inom ramen förövriga delprogram. Min medelsberäkning för programmet framgår av följandesammanställning (milj. 1981/82 1981/82- Energianvändning i industriella processer m.m. 50 171 massa och papper 65 Järn och stål m. m. Kemi- och livsmedelsindustri m.m. 21 Jordbruk och trädgårdsnäring 11 Till delprogrammet Trä, massa ochpapper hänför jag insatser avseende främst massa- och pappersindustrin. Ienlighet med DFE:s förslag räknar jag hit även vissa insatser avseendeskogsbruk, sågverk, hyvlerier och skivindustri. Massa- och pappersbranschen hörtill våra viktigaste exportnäringar. Del är av väsentligt intresse att bevaradess internationella konkurrenskraft. Energianvändningen inom branschen ärbetydande och utgör av industrins totala energianvändning. 1 storutsträckning används internt genererad energi från bark och lutar. Storakvantiteter av bl. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 472 måste dock tillföras utifrån. Energikostnaderna har kommitatt utgöra en allt större del av produktionskostnaderna. Branschen har därfördels genomfört en rad oljebesparande åtgärder, dels satsat betydande medel påforskning och utveckling inom energiområdet. Under innevarande programperiodgenomförs i samverkan med branschen ett forsknings- och utvecklingsprogram,som syftar till dels förbättrad kunskap om energianvändningen itillverkningsprocesserna, dels utveckling av ny teknik för energieffektivareproduktion. a. är en större experimentpappersmaskin, delvis finansieradinom delprogrammet, under uppbyggnad vid Svenska träforskningsinstitutet.Energitekniskt utvecklingsarbete inom branschen avser i flera fall teknik sominom energiforskningsprogrammel berörs av programmet Energitillförsel. Ettexempel härpå är ökad användning av fasta bränslen för att alstraprocessvärme. Inom branschen pågår i övrigt utveckling av teknik i syfte attöka förädlingsgraden och i ökad utsträckning kunna marknadsanpassaprodukterna. Samverkan mellan programmet och branschens övrigaegenfinansierade forsknings- och utvecklingsverksamhet fungerar, enligt vadjag har erfarit, väl. DFE har i sitt betänkande utförligtbelyst utvecklingslaget och behovet av fortsatt forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Enligt huvudförslaget bör de största insatserna inomdelprogrammet avse massa- och pappersindustrin. DFE har därvid räknat medbetydande insatser för bl. a. fiberfriläggning vid massaproduktion ochavvattning vid papperstillverkning. 1 förslaget pä lägre nivå minskas resp. senareläggsden planerade verksamheten. Remissinstanserna har inte haftnågot att erinra mot DFE:s förslag för delprogrammet. För egen del anser jag attbetydande forsknings- och utvecklingsinsatser för effektivisering avenergianvändningen och ökad bränsleflexibililet inom trä, massa- ochpappersbranschen är motiverade. Härför talar såväl goda möjligheter att minskabranschens totala oljeanvändning som behovet att motverka energikostnadernasnegativa inverkan pä den företagsekonomiska lönsamheten. Målet för insatserna inom delprogrammet bör mot denbakgrunden vara att stödja teknisk utveckling som gör det möjligt att medeffektivt utnyttjande av vedråvaran minska eller ersätta användningen avutifrån tillförd energi, främst olja. och alt genom effektivisering och interntspillvärmeul-nyttjande minska nettokostnaden för energi i tillverkningen.Verksamheten bör i första hand koncentreras på lovande utvecklingslinjer inommassa- och pappersbranschen. Jag har utgått från detta vid min beräkning avmedelsbehovet för delprogrammet. Jag räknar med att insatserna underperioden /82-1983/84 inriktas mot bl. a. fiberfriläggning i massaprocessen,mekanisk och termisk avvattning samt styr- och reglertekniska tillämpningar.Jag utgår också från att 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 473 det etablerade forsknings- och utvecklingssamarbetet medföretag och branschorganisationer förs vidare. Järn och ståt m.m.