prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — I särskild skrivelse till regeringenhar virkesförsörjningsulredningen (1 1979:18) understrukit behovet avytterligare medel fill skogsbruksplaner och översiktliga skogsinventeringar. Medel för översiktligaskogsinventeringar bör i fortsättningen anvisas över anslaget lillskogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter: anser att detfortfarande finns mofiv för att införa ett stöd till tillvaratagande avklenvirke. Priset pä den industrirävara alternativt energiråvara som kanerhållas vid tillvaratagandet och försäljningen av klenvirke varierar kraftigtberoende pä användningssätt. Ännu mer varierar drivningskostnaderna förklenvirke. Det är främst trädens grovlek, antal uttagbara stammar per hektaroch trädslaget som påverkar kostnaderna. Men ocksä metoden som används harbetydelse. Det är därför mycket svårt att kalkylera fram en lämplig storiek påbidraget . Med hänsyn till nuvarande relationer mellan pris päklenvirke och kostnaderna för att ta tillvara det föreslår styrelsen eltbidrag av högst . per fillvaratagen skogskubikmeter (m'sk). Sammanlagtbehövs då en bidragsram av 46 milj. kr., varav I milj. kr. för att läckaadministrationskostnaderna. Sammanlagtföreslär slyrelsen att ifrågavarande rambelopp höjs med . till219,5 milj. kr. Därvid har styrelsen beräknat 5 milj. kr. för administrafionskostnaderenligt skogsadministrativa utredningens förslag. Utbetalningarnaunder anslaget beräknas till 183,5 milj. kr. Jagvill försl ta upp frägan om skogsavverkningarnas omfattning. Under denhögkonjunktur som har rått för skogsindustriprodukter under de allra senasteåren har industrin till skillnad från tidigare haft brist pä virkesråvara.Denna brist har inneburit att avsättningsmöjligheterna på vår exportmarknadinte har kunnat utnyttjas fullt ut. Denskogspolitik som antogs av inrymmer etl skogsproduklionsprogramsom skall göra det möjligt atl långsiktigt avverka tillräckligt med virke fören skogsindustri med 1970-talets kapacitet (prop. 1978/79: 110, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79: 387). Programmet förutsätter visserligen enträdslagssammansättning och en skogsvärd som inte har förverkligats . Mende tillfälliga variationer i avverkningens omfallning som är tillätna gör attdessa begränsningar i sig inte har kunnal hindra en för skogsindustrin lämpligavverkning. Inte heller de bestämmelser som finns i skogsvärdslagen (1979:429)och som skall garantera en långsiktig hushållning med våra skogar, de s. k.ransoneringsreglerna, har getts en sådan utformning att de kan anses hindra enavverkning av önskvärd storlek. är det sälundateoretiskt möjligt att slutavverka ca 8 milj. ha motsvarande av skogsmarksarealeneller ca 30 normala årsavverkningar. 1980/81:136 32 Föratt stimulera till ökad avverkning har beslutat om olika åtgärder. ex. infördes för ett särskilt bidrag till gallring av skog påenskilda mindre fastigheter (prop. 1978/79:199, JoU 1978/79:38, rskr 1978/79:427,SFS 1979:486). Bidraget föriängdes sedermera ytteriigare etl halvår (prop.1979/80:101 s. 17, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166, SFS 1980:67). besluladeriksdagen vidare om förmånligare regler för insättning på skogskonto i fråga omskogsinläkter och första hälften av är 1981 (prop. 1979/80:173, SkU1979/80:58, rskr 1979/ 80:399, SFS 1980:389). Även omläggningen avskogsbeskattningen hade avverkningsstimulerande inslag (prop.1978/79:204, SkU 1978/ 79:54, rskr 1978/79:392, SFS 1979:500 och 501). Förinnevarande avverkningssäsong har virkespriserna höjts ochprissättningssystemet i viss utsträckning lagts om. I den allmänna debattenhar förts fram en rad förslag till åtgärder för att öka skogsavverkningarna.Till dessa hör en radikal omläggning av skogsbeskaltningen och lagregleradavverkningsskyldighet. Även andra förslag har diskuterats. Orsakernatill bristande aktivitet i avverkningarna kan vara många. Ingen enstaka åtgärdkan därför lösa problemet. Därför har en särskild kommitté, virkesförsörjningsulredningen(I 1979: 18), fått i uppdrag att ge förslag till åtgärder för att påverkautbudet av virkesråvara. Ulredningen beräknas redovisa sina förslag senare iår. Trotsatt frågan om virkesutbudel sålunda är av komplicerad natur och behöver utredasytteriigare anser jag att det finns starka skäl atl redan nu vidta vissaåtgärder. Enligt min mening kan de åtgärder jag föreslår i det följande vidtasutan atl ulredningens förslag föregrips. Som jag har nämnt har chefenför budgetdepartementet anmält vissa ylterligare förslag i samma syfte. Ettgrundläggande krav i skogspolitiken är att ny skog skall anläggas efterslutavverkning. Del kan ske antingen som självföryngring under fröträd ellersom skogsodling i form av antingen sådd eller plantering. I båda fallen krävsnoggranna förberedelsearbeten säsom hyggesrensning och markberedning omkostsamma kompletteringsarbeten skall kunna undvikas. Vid självföryngring måstedessutom de klimatiska förhållandena vara gynnsamma för atl resultatet skallbli godtagbart. Självföryngring kan därför inte lillämpas i svåra klimatlägenoch på för hög höjd över havet. Självföryngring ställer dessutom krav på godafröträd. Vid självföryngring kan inte skogsträdsförädlingens resultatutnyttjas. Inte heller är det möjligt att som vid plantering eller sådd mötaklimatiska svårigheter med användning av härdigare skogsodlingsmaterial. Skillnadenmellan de omedelbara kostnaderna för självföryngring och skogsodling är stor.Den blir mest påtaglig i de delar av landel där virkesförråden är så små ochhar en sådan sammansättning alt virkesinkomsterna vid en avverkning blirobetydliga. Delta förhållande gäller främst Prop.1980/81:136 33 Det området präglas även av höga kostnader för transport av del klenavirket lill industri. De ätgärder som tidigare vidtogs i dessa områden för atthålla kostnaderna nere för återväxlåtgärder genom tillämpningen av självföryngringhar i många fall visal sig vara bortkastade. Misslyckade och fördröjda föryngringarhotar den långsiktiga skogsproduklionen. Bl.a. därför beslutade är1974 om särskilt ekonomiskt stöd till restaurering av misslyckade självföryngringar.1 skogspolitiska beslut uttalade sig för en fortsättning av reslaureringsarbelel. INorrlands inland är man sålunda i stor utsträckning hänvisad till skogsodlingefter slutavverkning. Mot bakgrund av kostnaderna härför och med hänsyn tillatt avverkningen som sädan ger etl obetydligt överskott är det naturligt attvissa angelägna avverkningar inte kommer till stånd. Jag föreslär därför altstaten skall kunna lämna bidrag till fullständiga återväxlåtgärder efterslutavverkning som utförs fr.o.m. . För att fä i gång äterväxtätgärderredan i är bör bidrag som hänförs lill nya hyggen få användas för åtgärder pälikvärda äldre hyggen. Bidraget bör begränsas till det skogliga stödområdetsinre zon. Det bör kunna uppgå till högst av godkänd kostnad i det omrädesom enligl skogsvärdslagen har förklarats som svårföryngrat och med högst iresten av zonen. Jag förordar all bidraget skall kunna utgä endast tillenskilda personer. och i viss utsträckning även andra större skogsägarehar möjlighet atl omfördela överskott från andra områden till stödområdets inrezon. Vidare bör de norrländska skogsinduslribolagen kunna bäramarginalkostnaderna för virke från dessa områden bättre än kostnaderna för t.ex.importerat virke. I övrigt bör gälla tillämpliga bestämmelser i förordningen(1979:792) om statligt stöd till skogsbruket. Stödet bör enligl min meningkunna medverka till en ökad avverkning och på en ökadskogsproduktion. Stödet bör ses som en stimulans all snabbt åstadkomma enökning av virkesutbudet. Därmed stärks skogsindustrins råvarubas och underiagetför sysselsättning och service förbällras bäde i inlandet och kustlandet. Därtillkommer de klart positiva effekterna på vår handelsbalans som en minskad importav virke och en ökad skogsindustriproduktion ger. Jag beräknar kostnaderna fördetta bidrag till 35 milj. kr. Stödet bör utgå t.o.m. /83 varefter enutvärdering bör ske. Jagtar nu upp förslag till s. k. klenvirkesstöd som har remissbehandlatsi ett tidigare sammanhang. Flertalet remissinstanser var därvid positiva till eltstöd i någon form. Några ansåg emellertid att stödet tekniskt borde utformas päannat sätt. Föregen del vill jag betona hur angeläget det är atl utnyttja så mycket sommöjligt av det virke som produceras. Givetvis måsle hänsyn därvid tas till atlvissa marker är känsliga för en alltför längtgäende hopsamling och borttransportav grenar, toppar m. m. Del resursslöseri som del innebär atl 3 1980/81. Prop.1980/81:136 34 lämna kvar sädani röjningsvirke m.m. i skogen som kan användasinom skogsindustrin eller som bränsle måste vi söka förhindra. Ett snabbt ökattillvaratagande är därför angelägel bl.a. som bidrag till att förverkliga måleni den energipolitik som regeringen har förordat. En krafligl ökad användning avinhemska bränslen förutsätts där. Frän skogspolitisk synpunkl är det vidare avvikt atl ta tillvara röjningsvirket bl.a. för att försämra förutsättningarnaför insektshärjningar. Jag föreslär därför att det skallkunna utgä bidrag för att stimulera skogsägarna att la ut klenvirke ur skogeni huvudsak i samband med viss röjning och gallring av skog. Som förutsättningför bidrag hör bl.a. gälla följande. Röjningen eller gallringen skall främjaskogens utveckling och ske i bestånd där röjningskravel enligl 9§skogsvårdslagen (1979:429) inte var uppfyllt eller därförsta gallring av olika skäl inle hade blivit gjord. Vidare bör gälla atttillvaratagandet av klenvirket är olönsamt utan bidrag. Slulligen bör virketkomma till användning antingen som bränsle eller, i den utsträckning det ärlämpligare, som råvara i skogsindustrin. De förutsättningar jag nu har ställtupp innebär bl. a. alt del kommer alt ställas krav på viss minsta och högslamängd tillvarataget virke för all bidrag skall kunna utgä. Bidragetbör i princip utgå till kostnaderna för själva tillvaratagandet av virket. Avpraktiska skäl kan del emellertid vara lämpligt att beräkna del på annat sätl,t. ex. med utgångspunkt i kostnaden för själva röjnings- ellergallringsåtgärden. Bidrag bör sälunda kunna utgå lill alla skogsägare med högst30% av godkänd kostnad för ätgärden. Detta molsvarar i genomsnitt den storlekpå bidraget som har föreslagit. I likhet med vad som gäller för andrabidrag till skogsbruket bör i syfte bl.a. alt minimeraadministrationskostnaderna bidraget kunna räknas om lill arealbidrag eller på annalsätt. Stödet bör utvärderas efter tvä är varefter ställning får tas till om detskall finnas kvar. Jag föreslär att det under /82 fär beviljas klenvirkesbidragav det slag jag nu har förordat intill etl belopp av 40 milj. kr. Med stöd av bidraget bör upp mot 3 milj. m kunna tas tillvarasamtidigt som en inle oväsentlig sysselsättningseffekt erhålls. Delankommer på regeringen eller efter regeringens bemyndigande altmeddela de särskilda föreskrifter som föranleds av bifall till vad jag nu harförordat om bidrag till skogsvårdsåtgärder och om klenvirkesbidrag. Skogsbmksplanerskapar erfarenhetsmässigt ett slörre intresse hos skogsägarna för skogsbruketpå deras fastigheter. Med hjälp av en skogs-bmksplan kan skogsägaren självskaffa sig en uppfattning om avverkningsbehov och behov av skogsvärdsåtgärderoch planera verksamhelen. I likhel med och virkesförsörjningsulredningenanser jag alt en satsning på skogsbmksplaner kan medverka till ett ökat utbudav virke. Jag vill också erinra om uttalande i samband med 1979 ärs Prop.1980/81:136 35 skogspoliliska beslut om skogsbruksplanernas betydelse. Isyfte atl påskynda verksamheten med framtagning av planer föreslår jag altbidragsramen för dessa ökas med 2 milj. kr. till 3,5 milj. kr. börramen för översiktliga skogsinventeringar på vilka skogsbruksplanerna byggerökas med 3 milj. kr. till 13 milj. kr. 1981/82:20 bil. 9 förordade jag att stalsbidrageltill skogsodling pä nedlagd jordbruksmark slopas. hade ingen erinranhäremot. Jag föreslår därför alt inga nya utfästelser om sädant bidrag färgöras efter utgången av detta budgetår. Jag vill framhålla att delta inteinnebär all kraven pä skogsodling av dessa marker skall efterges. Vad somgäller i det avseendet framgår av skogsvärdslagen (1979:429). Med hänvisning lill sammanställningen föreslär jag atl /82 tas upp en sammanlagd ram av 214,5 milj. kr. för bidrag lillskogsvård m. m. Jag har räknat med att finansieringen av de ökade bidragenskall ske med skogsvärdsavgiftsmedel. Chefen för budgetdepartementet har lidigarei dag i samråd med mig förordat en särskild förhöjning av skogsvårdsavgiften fr.o.m.den . Höjningen av skogsbruksvärdena beräknas leda till atl deårliga skogsvärdsavgiflsmedlen ökar med 110 milj. kr. till 170 milj. kr. Denförordade särskilda förhöjningen ger ylterligare medel. Jag har räknat med att skogvårdsstyrelsernasadministration av stödet i fortsättningen skall bekostas inom angivna ramarenligt skogsadministrativa utredningens förslag. Regeringen bör kunna jämkafördelningen mellan de olika ändamålen. För utbetalning under anslagetberäknar jag 190 milj. kr. Reservationen om ca 40 milj. kr. under anslaget Tillfälligtbidrag lill gallring bör föras till inkomsttiteln 2811 Övriga inkomsler avstatens verksamhet. Jag hemställer alt regeringen föreslär att 1. godkänna vad jag har förordat om bidrag till äterväxtätgärderi inland och för tillvaratagande av klenvirke, 2. medge atl /82 slalsbidrag beviljas med sammanlagt högst . lillskogsvård m. m., 3. lill Bidragtill skogsvård m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av190000000 kr. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagl fram. 1980/81:136 36 har haft till uppgift att ulreda den statliga administrationen pädet skogliga området. I samband med atl ulredningen fick somtilläggsuppdrag att skyndsamt utreda hur en skoglig prognosverksamhel skulleorganiseras togs ocksä upp utformningen av den centrala skogligaadministrationen. Utredningen presenterade sina förslag dels i betänkandet (DsJo 1975:15) Skoglig prognosverksamhet, dels i två rapporter utarbetade av stalskontorel.Förslagen behandlades i prop. 1975/76:132 om organisation, m.m.En genomgripande omorganisation av genomfördes därefter successivtunder . Utredningen avgav också år1975 deibetänkandet (Ds Jo 1975:11) Frö-och plantverksamhet i skogsvärdsorganisationen.Regeringens ställningstagande lill dessa förslag innebar att frägan skulleavgöras försl i samband med en fullständig omorganisation av skogsvärdsstyrelserna.Ulredningen har därför behandlat denna verksamhet även i detta slutbetänkande. Den regionalaskogsadministrationen, skogsvårdsstyrelserna, bör enligt utredningens direktivvara rent statliga organ i fortsättningen. Styrelserna har f. n. en speciellförvaltningsrättslig ställning. Deras verksamhet finansieras endast delvis avstaten genom bidrag främst till vissa lönekoslnader. Motbakgmnd härav och med hänsynstagande till de skogspoliliska beslut som fattadesav föreslår utredningen följande. Skogsvårdsorganisationensgrundläggande uppgift bör vara atl verka för en ändamålsenlig utveckling av densvenska skogsnäringen i enlighet med den av statsmakterna fastlagda politiken.Skogsstyrelsen bör vara cenlral förvaltningsmyndighet och skogsvärdsstyrelsernaregionala statliga myndigheter direkt underställda . Skogsvårdsstyrelsesuppgift bör vara att inom sitt verksamhetsområde följa skogsbrukets tillståndoch utveckling och vidla eller hos föreslå de åtgärder som behövsför att åstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen. Skogsvårdsstyrelsernasverksamhet bör bestä dels av myndighetsuppgifter som bekostas hell av staten,dels av uppdragsverksamhet som finansieras av uppdragsgivare, kommuner ochandra myndigheter. Myndighetsuppgifternabör i huvudsak bestå i rådgivnings- och informafionsverksamhet, tillsyn enligtskogsvärdslagstiflningen, förmedling av statligt stöd till skogsbmket ochmedverkan i regionalpolitisk och fysisk planering. Myndighetsutövningen börvara den väsentligaste uppgiften till vilken uppdragsverksamheten bör utgöraett viktigt komplement. Uppdragsverksamhetenbör i huvudsak omfatta medverkan i skogsbrukets frö- och plantförsörjning,service ät skogsägare, planering och genom- Prop.1980/81:136 37 förandeav skogliga beredskapsarbeten samt service ät andra myndigheter i frågor somligger inom skogsvärdsstyrelsernas verksamhels- och kompetensområden.Uppdragsverksamheten bör liksom vara självfinansierad, dvs. taxornaskall sällas sä att intäkterna täcker kostnaderna. Den nuvarandeorganisationens lokala förankring är en styrka. Utredningen föreslär därföratt den nya organisationen skall bygga pä denna. Genom lokalt placeradetjänstemän kan verksamheten drivas effektivt och anpassas till de särskildaförhållanden som kännetecknar olika områden. Tyngdpunkten i utredningensorganisationsförslag ligger alltså i en distriktsorganisation med lokallplacerade tjänstemän. Dessa bör även i fortsättningen bedriva huvuddelen av dens.k. Regionalt placerad personal bör i första hand sysslamed samordning och planering, specialistbetonad verksamhet och ge service ät fällpersonalen. Skogsvårdsstyrelsensgeografiska verksamhetsområde bör liksom begränsas till ett län somdelas in i lokala verksamhetsområden. Det bör finnas en skogsvårdsslyrelse ivarje län. Utpräglade specialistbefattningar bör kunna vara gemensamma för tvåeller flera skogsvårdsstyrelser. Denregionala organisationen bör under en styrelse och en länsjägmäslare beslå aven skogsvårdsenhel, en planenhel, enheler för ekonomi- ochpersonaladministration samt etl sekretariat. Skogsvårdsstyrelser som bedriverfrö- och plantproduktion bör ha en enhet för denna verksamhel. Organisationsförändringenbör genomföras per den Ijuli 1981. Vadsärskilt gäller skogsvårdsorganisationens verksamhel med skogsfrö- och skogsplanlförsörjningenföreslår utredningen atl skall leda och samordna verksamhelenoch atl skogsvärdsstyrelserna, dock inte nödvändigtvis alla. skall svara förproduktion, försäljning och distribution. Skogsvårdsstyrelsernasfastigheter bör enligt förslaget överföras till staten utan vederlag. Statenbör ocksä överta övriga tillgångar och samtliga skulder. Utredningen föreslåratt i forlsältningen förvallar samlliga fastigheter utomkontorsfastigheterna som bör förvaltas av . Utredningen föreslär alt skogsvärdsstyrelsernasfinansiering i fortsättningen sker pä samma sätt som för andra statligamyndigheter med uppdragsverksamhet. Del innebär bl.a. att staten överstatsbudgeten svarar för samtliga kostnader för myndighetsutövningen och slällermedel tiil förfogande för nyinvesteringar. Uppdragsverksamheten, som skall varasjälvbärande, skall däremot inte belasta statsbudgeten. Utredningenföreslår slutligen alt ges en mindre, tillfällig resursförstärkningmed hänsyn till ökat arbete i samband med omorganisationen.Skogsvårdsstyrelserna bör med hänsyn bl.a. till uttalanden i samband medriksdagens beslut är 1979 om skogspolitiken ges en permanent resursförstärkningför utökad rådgivning och för tillsyn enligl skogsvärdslagstiflningen. behövs för avlyftning av län som skogsvårds- 1980/81:136 38 styrelsernahar tagil upp på den allmänna kreditmarknaden. För nyinvesteringar i frö- och planlverksamhetenbehövs sammanlagl ca 70 milj. kr. 1980/81:136 39 Lagom statens övertagande av skogsvårdsstyrelses egendom 1 § Skogsvårdsslyrelses fastaegendom, penningmedel, rättigheter och andra tillgångar övertas av staten utanvederlag . Staten övertar samlidigl ansvaret förskogsvårdsstyrelses förbindelser. 2 § Det åligger skogsvårdsslyrelsealt meddela de upplysningar och lill staten överlämna de handlingar som behövsför att genomföra övertagandet enligl I §. Dennalag träder i kraft efter den dag, dä lagen enligt uppgift på den harutkommit frän trycket i . Lagom upphävande av lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser Härigenomföreskrivs alt lagen (1960:267) om skogsvärdsstyrelser skall upphöra att gällavid utgången av . 1980/81:136 40 Sammanställning av remissyttrandena över skogsadministrativautredningens betänkande (Ds Jo 1980:1) Skogsvårdsstyrelsernas organisation Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetis av statskontoret,, (), , lantbmksstyrelsen,, , ,, statens planverk, domänverket, länsstyrelserna i Slockholms,, , och . (), (),Skogsindustriernas samarbetsutskoll (), Centralorganisationen /SR,. () ochLandstingsförbundet. Lantbmksstyrelsenhar bifogat yllranden från sju lantbruksnämnder och yttrandenfrån samtliga skogsvårdsstyrelser. De fiesta yttranden frånskogsvårdsstyrelserna har varit föremål för behandling enligt MBL eller ocksåhar samråd med personalen skett pä annat sätl. I några fall har skriftligayttranden från personalorganisationer bifogals styrelsernas yttranden. Länsslyrelseni har bifogat yttranden från en kommun, två länsorgan och etlförelag. 1.6 Sverigeslantbruksuniversitet: har inte något att invändamol de i betänkandet avgivna förslagen. 1.7 Skogsstyrelsen:Ulredningens arbete har bedrivits under fortlöpande och omfattande kontakter med skogsvärdsorganisationen och personalor ganisationerna, både på central och regional nivå. Förslaget mäste mot bakgrund härav bedömas som i stort sett myckel väl förankrat i organisa tionen, vilket ocksä framgår av skogsvärdsstyrelsernas yttranden. Skogsstyrelsenvill- framhålla den absoluta nödvändigheten av all riksdagenfattar beslut i frägan under är 1980 för att omorganisationen som föreslagitsskall kunna genomföras per den . 1.13Skogsvårdsstyrelsen i lan: Enligt ulredningen bör ett prin cipbeslut om förstatligande och organisationsförändring fallas och genomförandet ske per den Ijuli 1981. 1980/81:136 41 bedöms tvinga fram en härd lidspress och onödiga störningari övrigl pä verksamhelen bör genomförandel skjutas framåt i liden, lämpligen till den Ijuli 1982.----- 1.15 i : Belräffandeorganisationsförändringens genomförande kan den angivna liden ej vara aktuell,om den av skogsvärdsstyrelsen förordade utredningen om själva förstatligandetkommer till sländ. 1.18 i län:Sammanfattningsvis vill styrelsen uttala, alt den bestämt motsätter sig enorganisationsändring i enlighet med förslaget, som för skogsvärdsstyrelsen iMalmöhus län innebär påtagliga nackdelar jämfört med nulägel. 1.22 i : Skogsvärdsstyrelsentillstyrker utredningens förslag-- . 1.26 i : Skogsvärdsstyrelseni anser-- atl del lagda förslaget i deväsentliga frå gorna bör ligga till grund för den nya organisationen. 1.28 i : Skogsvärdsstyrelsenvill ----- betona viklen av alt omorganisationen sker i nära konlaklmed personalen och att resurser sätts in för att utbilda ochinformera om den nya organisationen sä atl förändringarna kan genomföras utanstora avbräck i verksamheten. 1.37 Tre av ledamöterna i i (, och ) anför som skiljaktig mening: Undertecknadehar inle tagit ställning lill förslaget om förstatligande avskogsvårdsstyrelserna men vill, för den händelse detta bifalles, instämma i länsstyrelsensyttrande. 1.45 :---------- Dä den svenska skogsmarken är uppdelad på mänga olika innehavare med storandel av privatägande, är del synnerligen viktigt, all det samhällsorgan som har atl övervaka och stimulera till insatser på skogsbrukets område fär tillräckliga resurser och en ändamålsenlig organisation. En rad omständigheter pekar på, att behovet av insatser från den lagövervakande myndigheten kommer att öka .--- 2 Skogsvårdsstyrelsernas förvaltningsrättsliga ställning Enligt ulredningens direktiv bör skogsvärdsstyrelsernasnuvarande speciella förvaltningsrättsliga ställning upphöra och styrelserna ifortsättning- 1980/81:136 42 envara rent statliga organ. De flesta remissinstanserna har över huvud taget inteberört denna fräga eller har inte motsatt sig etl förstatligande av styrelserna.Endasi tre skogsvärdsstyrelser har helt motsatt sig detta. Sex skogsvärdsstyrelseranser att frägan bör utredas särskilt. 2.7Skogsstyrelsen:- att utredningens förslag är väl förankrade i organisationengäller- endast om man bortser frän principfrågan om förstatligande.Skogsstyrelsen finner för sin del ingen anledning till invändningar ellernärmare kommentarer i denna fråga.