prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Förändringar ulan samband med deareella näringarna, t. ex. kraftledningsdragning, energiskogsodling ochvindkraftproduklion bör emellertid undvikas. år positiv, menframhåller alt en förutsättning är alt en levande jordbruksbygd inteelimineras. Del fordras enligl kommunen eU levande jordbruk för aU bibehållalandskapets karaktär. Det fordrar vidare information om befintliga värden ocholika stödformer för landskapsvård, upprustning av kulturhistoriska byggnaderm.m. Svenska naturskyddsföretungen anser det myckel angelägel med ell skydd förvissa odlingsbygder. Från flera remissinstanser finns positiva kommentarer utanuttryckligt tillstyrkande av förslaget. Det gäller främst riksantikvurieämbetetoch länsstyrelserna i , och lån. Riksantikvurieämbetetframhåller bl.a. att bevarande av karaktärslandskap blir en allt viktigareuppgift för att möta en utveckling med storskaliga lekniska system och nyaarealkrävande former för energi- och mineralutvinning. Ämbetet pekar vidare pålänsstyrelsens roll atl vidla ålgärder för alt hindra förändringar. Detta ärenligt ämbetet etl komplicerat arbele, och därför bör regeringen uppdra ålämbelel, och planverket atl bl.a. utarbeta riktlinjer för hursamordningen på regional och nivå skall gå till. Vad gäller urvalet av områden finns flera förslag tillkompletteringar av rapportens urval. i villkomplellera med samt kust- och mellanbygden i län.Länsstyrelsen i Västmunlunds län framhåller Hjälmarebygden som lika skyddsvärdsom Mälarbygden. vill komplettera med områden medtraditionellt småjordbruk inom t.ex. delar av . Negativa lill förslagel till särskill skydd för vissaodlingsbygder är Uddevullu kommun och i Slockholmslän. Uddevullu kommun är tveksam till rapportens förslag av flera skäl.Kommunen anser t. ex. att det är fel att konservera landskapet till 1980-laletsförhållanden. Bärkraftiga jord- och skogsbruk fordrar enligt kommunen bl.a.fortsatt teknisk utveckling. Nya lösningar inom energiförsörjningen kan ocksåförändra landskapet. Kommunen pekar också på bristen pä ekonomiska resurser förall få en erforderlig utveckling till sländ. iStockholms län menar att förändringarna inom jordbruket inte leder till såstora förändringar i landskapet att karaktären avsevärt föränd- Prop.1980/81:183 102 5.5 Hänsyn till riktlinjerna för hushållning med mark ochvatten vid statlig stödgivning Rapporten konstaterar atl på regional nivå administrerasden statliga stödverksamhet som har lill uppgift att vara ett näringsstöd ellerelt stöd lill jord- och skogsbruket, turism och rekreation samt medel lillberedskapsarbeten för landskapsvård, upprustning av kulturhistoriska byggnaderoch iordningställande av fornminnesområden. Behandlingen av ärenden av dennatyp har karaktären av kreditprövning eller sysselsättnings-stödjande åtgärderför att åstadkomma eller bygga under en önskvärd regional struktur. Det ärenligl rapporten angeläget att slödel så långt som det är möjligt används såatl även strävandena i den fysiska riksplaneringen vad gäller säkerställandeoch vård av riksinlressanla objekl och områden för naturvården, friluftslivetoch kulturminnesvården understöds. Rapportens förslag om användning av näringstödel så attäven strävandena i den fysiska riksplaneringen tillgodoses får genomgående eltpositivt mottagande. Endast en remissinstans avslyrker förslagel. Förslaget tillstyrks av främst ,luntbruksstyrelsen, länsstyrelsernu i , och , ,och , och . saml Svenska föreningen förbyggnadsvård. anser hänsynstagandet önskvärt fränkullurminnesvårdssynpunkl. Det bör ocksä enligt ämbetet vara möjligt atl genomen mer utvecklad seklorsamverkan nå fram lill stödgivning inom jordbruket somaktivt främjar kulturminnesvårdens inlressen. Lantbruksstyrelsen framhålleratt arbetskraft och maskiner som finns inom jordbruket i många fall lill enlåg kostnad kan användas för vård och säkerställande av för bevarandeintressenavärdefulla områden och objekt. DeUa bör enligl styrelsen kunna ske lill nyttaför både jordbruket och bevarandeinlressena. Del statliga stödel lill jordbruketkan dock enligt styrelsen användas för alt understödja bevarandeintressenendast om del överensstämmer med stödets grundläggande syfte. iÖrebro län menar att det är rimligl atl hänsyn las lill riktlinjerna förhushållning med mark och vatten vid fördelning av statligt slöd. En konsekvenshärav är enligl alt de författningar som reglerar olikastödformer ändras och att etl hänsynslagande skrivs in i dessa. och anser det rikligtatl de slalliga stöd som utgår lill sysselsättning inom en bygd eller en ortockså kan utgå till beredskapsarbeten rörande landskapsvård och upprustning avkullurhisloriska byggnader m. m. Bevarandeintressena får dock enligt förbundeninle råda generellt om detta alltför mycket strider mot de areella näringarnasintressen. menar att så långt det gär börreglerna för samhällels olika stödformer utformas så alt de förstärker - och ivarje fall inte molverkar - riksplaneringens intentioner. Prop.1980/81:183 103 Etl par lantbruksnämnder ställer sig avvisande tillrapportens förslag. i län.anser att samrådet mellanlänsstyrelse och lantbruksnämnd i stödärenden redan är väl utvecklat. Nämndenpekar ocksä på atl i förordningen om rationaliseringsstöd finns föreskrifter ombl.a. atl nalurvårdsintressena allmänl ska beaktas i lantbruksnämndensställningstagande. i Göieborgs och lån inser att visshänsyn måsle tas till vård av riksinlressanla objekt och områden för naturvård.Nämnden anser dock alt det grundläggande syfiet med stödet är atl tillgodosenäringens fortbestånd och utveckling. All genom åtgärder i samband med statligtslöd skydda den nuvarande karaktären mot förändringar finner nämnden varkenmöjligt eller nödvändigl. Vissa kommentarer föreligger kring hur naturvården harbehandlals i rapporten. anser att behandlingen är förknapphändig. Bl.a. efterlyser man sammanfattningar och utvärderingar av nytillkommetmaterial under 1970-talel. framhåller även alt inventering,karlering och värdering av från naturvetenskaplig synpunkt skyddsvärda områdenär långt ifrån slutförd. anser alt rapporten intetillräckligt ingående behandlar , vilken är i behov av minst lika starktskydd som faunan. framhåller även vikten av atl, såväl vadbeträffar växter som djur, bevara tillräckliga populalioner och arealer för altnä etl skydd på läng sikl. framhåller behovelav skydd för . Fleraremissinstanser tar upp problem i samband med skydd och vård av värdefullanaturområden. anser att det borde kunna gå lättare atlskydda naturområden på statligt eller kommunalt ägd mark. Få saker haremellertid enligt visal sig svårare än all fä olika slatligamyndigheter med förvaltningsansvar för skog och jord all komma överens inalurvårdsärenden. framhåller brislen när det gäller vård ochförvaltning av skyddade områden. Verket påpekar atl anslagen lill vård ochförvallning inte alls följer takten för inrätttande av nya objekl. Regering ochriksdag måste la ställning lill hur slora arealer vi har råd att inte baraavsätta utan också sköta, menar verket. Liknande synpunkter framförs avSvenska nuturskyddsföreningen, som pekar på alt resurserna för vård ochförvallning särskill av kulturlandskap endast nödtorftigt uppfyller skötselplanernasintentioner. Föreningen anser all förtroendet för naturvården sjunker om inlesäkerställda miljöer sköts på ell riktigt sätt. Flera kommuner behandlar denlångsamma takten i säkerstäl-landearbelet. Några remissinstanser har berört möjlighelerna tillsamverkan mellan naturvården och kulturminnesvården i säkerslällandearbelel.Riksuntikva- Prop.1980/81:183 104 rieämbetet omtalar atl ämbetet tillsammanas mednaturvårdsverket har en arbetsgrupp för att samordna inventerings- ochplaneringsarbetet inom natur- och kulturminnesvård. Här behandlas bl. a.gemensamma frågor när del gäller kulluriandskapels skötsel och vård. framhåller atl värden och skyddet av kulturlandskapet ären lika stor angelägenhet för kulturminnesvården som naturvården. Det är därförangelägel med gemensamma invenleringsinsatser och bättre kriterier för urval avrepresentativa kulturlandskap. Uppfattningarna om friluflslivels behandling i rapportenvarierar. och i är positiva tillbehandlingen i rapporten. Kritik riktas frän bl. a. i Kronobergslän. som anser atl rapporten inte tillräckligt har behandlat behovet av godarekreationsmiljöer i närheten av tätorterna. Flera remissinsianser lar upp frågor kring båtlivet. Behovav en viss planering och reglering framförs i flera yttranden. kommunefterlyser en översiktlig planering med regler för ulbyggnad av hamnar ochriktlinjer för reglering av båttrafik i natursköna och fågelrika områden.Kommunen finner det svårt alt själv föra fram sådana riktlinjer i översiktligaplaner och önskar alt slalen tar upp problematiken. komniun anser altbåtlivet ställer stora krav pä kommunen vad gäller hamnar, vägar och service.En regional planering för bållivet behövs enligt kommunen. kommunmenar att statliga insalser behövs för att ta emot ett ökat båtliv. Konfliktermed andra intressen har behandlals i en del yttranden. menaratt båtlivets omgivningspåverkan är ett viktigi problem. Man nämner störandeeffekter av intensivt båtliv inom grunda vattenområden, miljöproblem till följdav giftiga vattenfärger elc. och störande ingrepp i strandområden i samband medanläggning av nya hamnar. I ter del sig enligt universitetetytterst svårt att lillgodose behovel av hamnar utan myckel störande ingrepp islrandzonen. i framhåller att småbåtslivethar försämrat villkoren för fisket. Särskilt pekar nämnden på problem i sambandmed muddring och mudderlippning, som hell förstör eller försämrar fiskeplatseroch näringsproduktion. Den fria förtöjningen av småbåtar utgör enligt nämndenockså elt allvarligt hinder för fisket vid kusten. anser atl föreskrifter om buller, hastigheter,vattenskidåkning, fågelskyddsområden m.m. inte efterievs. Föreningen menar bör överväga möjlighelerna att begränsa motorstyrkor och att hänvisabållivet lill lämpliga sjöar. När del gäller fritidsfiske riktas kritik mot rapportensknapphändiga behandling bl.a. a\ jiskeristyrelsen och iSödermanlands lån. anser det förvånansvärt attutredningen inte närmare har försökt atl analysera fritidsfisket och dessproblemställningar. Prop.1980/81:183 105 i Uppsalu län framhåller alt fritidsfiske ären stor lurislat-iraklion i de primära rekreationsområdena. anseratt en åretruntturism i är möjlig med fiske som bas. Det saknasemellertid ulhyrningsbålar, hamnplatser och övernatlningsmöjligheler. Högskolani Vä.xjö anser alt rapporten borde tagit upp problemen med utslagning avinhemska fiskarter och ulplantering av s. k. ädelfisk. De allvariiga störningari den biologiska balansen del blir frågan om, motiverar enligt högskolan någonform av lagreglering. 6.1 Synpunkter på behandlingen av vissa industrifrågori den fysiska riksplaneringen Flertalet remissinstanser delar eller anför inga erinringarmol rapportens behandling av industrin i den fysiska riksplaneringen. Allmännasynpunkter pä rapportens behandling av industrins lokaliseringsanspråk etc.lämnas av slutens nuturvårdsverk. , Teknisku högskolan iStockholm, i Västmunlunds län, och kommuner,lundstinget i . och i (LO). delar i huvudsak rapportensuppfattning vad beträffar lokaliseringsanspråk, men pekar på all en utbyggnadav befinlliga industrier i vissa fall kan leda lill en diskutabel tillväxt avvissa anläggningar som ursprungligen lokaliserats till en plats som visal sigvara olämplig bl.a. med avseende på utsläpp av olika föroreningar. Del ärdärför enligt verket inte självklart att all produktionsökning börtillåtas ske vid redan etablerade industrier. Etableringar vid lägen mednedlagd industri bör enligl verkel kunna ske om läget för den aktuellaverksamheten inle är olämpligt med hänsyn till miljö- ochnaturskyddsintressena. Del är enligt verkel möjligt alt många industrier skullekunna lokaliseras till fler än de orter som rapporten har studerat eftersominte alla industrityper kräver samlliga de specifikalokaliseringsförutsältningar som i vanliga fall förknippas med miljöstörandeindustri, s.k. FRP-industri. Verkel delar rapportens uppfattning atl vissalokaliseringsfaklorer kommer alt få mindre betydelse allt efter somindustriella processer och miljöteknik förbättras. Åven Teknisku högskolan iStockholm, kommun. och industriförbundanser att industrins fortgående arbete med att minska föroreningsutsläppen kanleda till atl etablering av FRP-industri kan ske friare. Åven framhåller atlförändrade tillverkningsprocesser och förbättrade reningsmetoder kan föranledafriare hantering vid lokaliseringsprövning eller eventuellt medföra att sädanprövning Prop.1980/81:183 106 anser det angelägel alt dessafrägor närmare studeras och all meloder utvecklas som kan minska negativaeffekter på mark och vatten och ökar möjligheterna att tillvaratanaturresurserna på etl sätt som ökar välfärden. Till följd av den osäkerhet manupplevt i fråga om branschernas utveckling har bedömningarna i flera fall inteutsträckts längre än till . Med hänsyn till de långa ledtiderm.m. som gäller kan man ifrågasätta värdet av ett sådant utredningsmaterial.Ingenjörsvetenskapsakademien anser vidare att det begränsade konventionelltbranschorienterade synsätt som anlagts är iveksamt även med hänsyn till attdessa bedömningar bör utgöra underlag för en samlad analys av långsiktiga kravpå och konsekvenser för hushållningen med mark och . Även Kumla kommunoch TCO betonar all FRP-industrins behandling i den fysiska riksplaneringen börvara långsiktig och inte påverkas av kortsiktiga bedömningar i samband medkonjunktursvängningar. konstaterar i likhet medrapporten att osäkerheten om lokaliseringsanspräken för framlidanyanläggningar och utbyggnader är belydande. Erfarenhelerna fräninduslriutvecklingen under 1970-lalel pekar enligl förbundel pä att förändringari konkurrens- och marknadsförutsättningar kan inträffa med relativt kortvarsel inom betydande delar av en industribransch eller produktionsgrupp. Detär enligt industriförbundet självfallet vikligl atl industrins möjlighetertill anpassning underlättas, vilkel också släller krav på flexibilitet isamhällets planering. Den fysiska riksplaneringen blir emellertid enligtförbundet lätt en planering för oföränderlighet. Förbundet underslrykersamtidigt betydelsen av att framtida nyetableringar och utbyggnader avFRP-industri kan ske på orter som ger goda förutsättningar för verksamheten.Förbundet har i sak ingen erinran mol utredningens belysning av olikalokaliseringsfaktorers betydelse för etablering av FRP-induslrier. Förälskilliga av dessa industrier är också enligl förbundel kostnaderna förtransport av råvaror och färdigvaror m. m. av större belydelse än förindustrin i genomsnitt varför avståndet till råvarukällor ochavsättningsmarknader påverkar valet av lokaliseringsort. Del underslrykerenligl förbundet betydelsen av att sådana områden hålls öppna för denna typ avindustrier. Del är angelägel att etablering och utbyggnad inteonödigtvis försvåras eller hindras genom rigorösa krav på miljöskyddsåtgärderoch omfattande och tidskrävande kontroller etc. i lön anser att den fysiskariksplaneringens roll bör begränsas ull alt definiera utbyggnadsbetingelsernapå olika orter och för olika anläggningar, precisera lägen för vissa typer avanläggningar samt ange vilka ytterhgare utrednings- och planeringsinsalser sombehövs för att klargöra utbyggnadsmöjligheterna. Även kommun anser allsamhällsekonomiska bedömningar och strävanden till regional balans i denindustriella utvecklingen bör väga tungt vid urval av lämpliga lokaliseringsorterför FRP-industri. Prop.1980/81:183 107 LO anser all industrins önskemål som grundar sig pä heltföretagsekonomiska bedömningar måsle prövas mol det som från en vidaresamhällssynpunkt är fördelaktigast. LO:s mening är atl del är först när sådanaöverväganden kan göras som vi kan få en offensiv planering där hänsynsamtidigt las lill resurser av säväl arbetskraft och kapital som nalur ochmiljö. Rapportens förslag all industriverket förulsätts utarbetaunderlag beträffande den framtida induslriutvecklingen kommenleras av nägraremissinstanser. Slutens nuturvårdsverk tillstyrker förslaget och är påsamma sätt som berett all medverka vid bedömning av kommandemiljöinventeringar och evenluella natur- och miljöbedömningar. 7'CO anser alldet är av vikt alt den koppling som finns till industriverket bibehålls ochutvecklas. bör enligt TCO ha resurser att fortlöpande bevakaindustriaspekterna i den fysiska riksplaneringen. kommun framhåller alt det är angeläget alt detslatliga underlagsmaterialet för FRP-industri hälls aktuellt för atl realismeni kommunernas markreservationer för FRP-industri skall kunna upprätthållas. Kritik mot rapportens förslag all industriverket utarbetarunderlagsmaterial lämnas av industrijörbund. Enligt förbundets meningger industriverkets undersökningar av industrins planer som de redovisas irapporten knappast någon ledning för bedömningar av vilka nyetableringar somkan bli aktuella i del långa perspektiv som riksplanearbetet är inriktat på ochvilka anspråk pä nya lokaliseringsplatser som därmed kan uppstä. mening måsle frågan om och i så fall hur sådana undersökningarskall genomföras övervägas noggrannt. Rapportens förslag all slalens planverk förulsätts svaraför erfarenhetsåterföring i samband med industrietableringar kommenterasnärmare av . Verkel anser atl uppläggningen av deltaarbete bör ske i nära konlakl med , bl. a. eftersom del ofta ärangelägel att undersöka hur installerade miljöskyddsåtgärder inom industrinfungerar i elt längre tidsperspektiv. 6.2.1 Södru Sveriges kuster Med utgångspunkl i de bedömningar som kan göras avindustrins lokaliseringsanspråk torde enligl rapportenlokaliseringsmöjligheterna i de anvisade lägena för FRP-industri längs södraSveriges kuster vara tillräckliga. Det finns således enligt rapporten inte fn. moliv att överväga förändringar av gällande rikllinjer för lokalisering avindustri till kuster. Flertalet remissinstanser, däribland statensnuturvårdsverk. delar eller anför inga erinringar mol rapportenslokaliseringsöverväganden angående kuster. När det gällerindustri med försurande ulsläpp avvaktar verket med sitt ställningslagandetills pågående studier rörande Prop.1980/81:183 108 olika kustområdens känslighet vid lokalisering avkolkondenskraftverk har färdigställts. (Se avsnitt 7 Resurser förenergiproduktion). Endast Kristinehergs marinbiologiska suition anser atl deutpekade lägena är olyckligt valda med hänvisning lill rapportensunderlagsmaterial. Synpunkler av mer principiell art på rapportenslokaliseringsöverväganden rörande lokalisering av FRP-industri längs södra Sverigeskuster lämnas av bl.a. . Enligt kan det nu konstaleras altutvecklingen av FRP-industri varit mindre expansiv an vad sombefarades när riktlinjerna för kuster lades läst . Enligtförbundels mening är därför den tidigare mycket reslriktiva inställningen tillvästkust-elableringar inte längre sakligt motiverade och de regionalpolitiskaskälen har sålunda minskat i belydelse. Ingen tvekan råder enligt förbundel omatt väst- och sydkusten erbjuder de bäsla lokaliseringslägena i flertalet avseendensom är vikliga för ett företags livskraft. För så gott som samlliga utpekadeområden redovisas enligt förbundet miljömässiga förbehåll vilkas bärighet oftater sig iveksamma och som kan innebära besvärande restriktioner såväl förredan etablerade industrier som för eventuella nyetableringar. 1 det följande redovisas synpunkler från remissinslansernanär del gäller rapportens behandling av utpekade induslrilägen vid södraSveriges kuster. Vad gäller föreslås i rapporten allmiljökonsekvenserna för och det obrutna kustområdet i Bohuslänsaml konsekvenserna av utsläpp av försurande ämnen noga redovisas i sambandmed ansökningar om industriutbyggnad vid . Av remissinstanserna lämnar lånsstyrelsen i lån. marinbiologisku stution och Jlskeriiniendenlen ivästra distriktet synpunkter på rapportens behandling av Brofjorden.Länsstyrelsen i lar inle ställning i sak lillrapportens förslag. (Länsslyrelsens synpunkler redovisas närmare eflerredovisningen av rapportens förslag angående ). motsätter sigyllerligare lokalisering av FRP-industri till eftersomvattenföroreningar kommer alt föras in i det obrutna kustområdet i norraBohuslän och påverka Gullmaren. Innanför kusten ligger enligl stationenförsurningskänsliga områden och söt vattentillgången är begränsad. Fiskeriintendenten i västra distriktet anser allrapportens bedömning att del finns förutsättningar för lokalisering av industrimed utsläpp till bör omprövas, eftersom de undersökningar avvatlenrecipienten som gjorts är otillräckliga. Även om vattenomsättningen ärgod utanför fjorden bör man enligl fiskeriintendenten vara myckel restriktivmed ulsläpp lill vatten i detla område. Beträffande Stemmgsund anförs i rapporten atl det ärväsentligl all konsekvenserna av utsläpp lill vatten och luft noga redovisas isamband 1980/81:183 109 med ansökningar om industriutbyggnad i . Föratt inle försvåra eventuell utbyggnad av den befintliga petrokemiska induslrinfinns del enligt rapporten, med hänsyn till del begränsade recipientutrymmet,skäl all bedöma planer på att etablera annan FRP-industri i reslriklivl. Synpunkter pä rapportens lokaliseringsöverväganden lämnasav kommun, i , Kristinebergsmarinbiologiska station och i . Enligt kommun framgår del av kommunensöversiktliga planering atl de areella förutsättningarna finns för en utvidgningav FRP-industri. I samband med en prövning enligt I36a§ byggnadslagen krävsdock enligt kommunen all en evenluell nyetablering inle medför yllerligarepåverkan pä vallen- och luftrecipienterna. i , som samlalkommenterar industrilägena och , lar inte ställning i saktill rapportens förslag. pekar på behovel av bättre kunskaper omutsläppen från denna typ av industrier och deras effekler på såväl luft-ochvattenmiljön som pä människorna. På framställning av länsslyrelsen harregeringen uppdragit ål all göra en särskild ulredning om miljöfrågornai . Erfarenhelerna från och visar enligllänsstyrelsen på svårigheten all upprätthålla kravel på tillräckligaexpansions- och skyddsområden för den miljöstörande induslrin och samtidigtåstadkomma en lälortsulbyggnad med goda miljöförhållanden i närbelägna orter. Enligl hargränsvärden för miljöstörande påverkan i Stenungsundsområdel nättsbäde i luft och , vilkel visats genom försural grundvatten och tydligastörningar i bottenfaunan i . Enligt stationen bör ytterligaremiljöstörande industri inle placeras i . Åven Naturhistoriskamuseet i Göleborg anser all kapaciteten i torde vara i del närmastefullt utnyttjad eller kanske redan överutnytljad. Inför yllerligare industrietableringar i är delenligt rapporten angeläget all valienförsörjningsfrågorna uppmärksammas. Detär vidare enligt rapporten väsentligt alt konsekvenserna av försurande ulsläppnoga redovisas i samband med ansökningar om lokalisering till . Motbakgrund av de goda förutsäitningar för lokalisering av FRP-industri somföreligger i är det enligt rapporten - trots de speciella problem somfinns i - angelägel atl möjlighelerna till framlida industrietableringbevaras. Rapportens lokaliseringsöverväganden angående Värökommenleras av marinbiologisku station, i Hullundslän och fiskeriintendenten i västra distriktet. Enligl marinbiologiska stallon ulgör Väröför tillfället, trols begränsad sölvallentillgång, det bäsla induslriläget pävästkusien. Enligt i kommer en fortsattetablering av lung och miljöstörande industri i att vara förenad medsvårigheter med 1980/81:183 110 hänsyn lill otillfredsställande geologiska förhållandenoch problem med tillgång pä råvatten. 1 Värö-omrädel finns enligt länsstyrelsenunder vissa förhållanden goda nalurliga möjligheler atl anlägga en djuphamn.Den befolkningsutveckling som ägt rurn inom Värö-området gör del enligllänsslyrelsen önskvärt all fä kompletterande arbetstillfällen med andraverksamheter än tung och miljöstörande industri.