prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är enligt länsstyrelsenviktigt att med hänsyn till industrins evenluella utbyggnad finna möjlighelerlill elt bättre utnyttjande av Viskan som rävattentillgång. Innan något nyttstörte FRP-område för tung industri föreslås bör del enligl länsslyrelsen varavärdefullt att kartlägga alla erfarenheter som vunnits i Värö-området, bl.a.industriernas olika säkerhetskonsekvenser. i anförliknande synpunkler. Enligl fiskeriintendenien i västra distriktet bör inverkanav nuvarande utsläpp undersökas innan ytteriigare utsläpp tillåts i . 1 rapporten anförs alt det är väsentligt altkonsekvenserna av ulsläpp av försurande ämnen noga redovisas i samband medansökningarom lokalisering till . jlskeriiniendenlen i västradistriktet och kommenterar rapportens förslag närmare. Enligl i är för länels delKarlshamnsomrädet av stort intresse eftersom industri- och hamnområdet iKarlshamn är en väsentlig resurs för länets näringsliv. Ansträngningar måsledärför enligl göras för atl kartlägga vilka verksamheler som kanlokaliseras lill området ulan alt förvärra miljösituationen. Fiskeriintendenten i västra distrikiel riktar kritik molrapportens konstaterande att vattenomsättningen i kuslvatlnen i ärrelativt god. För fiskets del är det av absolut största vikl all utsläppen idella kustområde minskar i stället för alt öka. De slora utsläppen iHanöbuklen från I.ex. bruk och påverkar slora vallenområdenoch mot denna bakgrund är inre Hanöbuklen enligt fiskeriintendenien inle enrecipient med god vattenomsättning. avstyrker ytterligare lokalisering avFRP-industri till . Det faktum att är ett anvisat läge företablering av FRP-industri inger enligt kommunen oro. särskill som negativaeffekter av ulsläpp såväl i luften som i vattnet har konstaterats. Det är enligt rapporten angeläget att försiktighet iakttasbeträffande utbyggnad i av industri rned utsläpp av föroreningarlill . Det är enligt rapporten väsentligt att konsekvenserna avutsläpp av föroreningar till och ulsläpp till luft av försurande ämnennoga redovisas i samband med ansökningar om lokalisering lill ochatt härvid miljökonsekvenserna för , och det obrutnakustområdet söder om särskilt uppmärksammas. Rapportens förslag kommenteras av iÖstergötlands liin samt och kommuner. Prop.1980/81:183 111 i Östergötlunds län ansluter sig lill rapportensförslag lill rikllinjer för utbyggnad av FRP-industri i . Norrköpingskommun, som i sak inle synes ha någol all invända mot rapportens förslag,riktar kritik mot vissa beskrivningar i rapporten. Föroreningssituätionenbelräffande luft och vatten kring beskrivs enligt kommunen växelvissom förbättrad och som om den alltjämt skulle vara synnerligenbesvärande. anser atl lokalisering av FRP-industrii största möjliga mån bör begränsas i med hänsyn till de effekler enlokalisering av sådan industri kan ge för och kustområdet söder därom. del enligt rapporten angelägelatt vattenföroreningarna nedbringas vad avser svårnedbrytbara ämnen och ämnensom kan lösa ut tungmetaller ur bottensedimenten. Konsekvenserna av ulsläpp avsådana ämnen föreslås i rapporten noga redovisas i samband med ansökningar omlokalisering lill området liksom miljökonsekvenserna för och delobrutna kustområdet söder om . I regeringens proposition1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringenförutsätter föredraganden all handlingsfrihet belräffande den framlidamarkanvändningen i Tunaberg bevaras i den kommunala planeringen inför deställningstaganden av som rapporten kan komma att föranleda. , i länsamt och kommuner kommenterar rapportens förslag närmare. Enligl riksuntikvurieämhetet innehåller Tunabergshalvönflera kulturhistoriskt och naturvetenskapligt värdefulla miljöer. Eftersomutpekade områden för FRP-industri finns både i och vid Norrköpingbör enligt ämbetet Tunabergsområdet avföras som läge för FRP-industri. Enligtlänsstyrelsen i har frägan om lokalisering av kolkondenskraftverklill Tunaberg behandlats i där del föreslås att ylterligareFRP-industri i bör lokaliseras till . Länsslyrelsenhar lillstyrkt förslagen i . Genom den utformningBråvikenutredningens förslag i övrigt fått med i stort oförändradmarkanvändning bibehålls enligl handlingsfriheten för framtidaställningstaganden. Åven i Södermun-lunds län ansluter sig lillBråvikenutredningens förslag. Enligt bör bevarandeintressenapä Tunabergsområdet ges föreiräde. Kommunen framhåller atl den inle villfränhända sig möjlighelen att planlägga området i enlighet med vad somhittills framkommit i det interkommunala planeringsarbetet. kommunkonstaterar att ingen motstridig uppfattning råder centralt och lokalt när delgäller markanvändningen i . Enligl rapporten är det angeläget atl vattenföroreningarnautanför Nv- Prop.1980/81:183 112 näshumn nedbringas vad avser svårnedbrytbara ämnen ochämnen som kan lösa ut tungmetaller ur bollensedimenten. Konsekvenserna avutsläpp av sådana ämnen bör enligt rapporten noga redovisas i samband medansökningar om lokalisering till . Rapportens förslag kommenleras av ochCenterpartiets lokulorgunisulion i . framhåller att man upprällat enomrädesplan för Norvik-Kalvö-omrädei, vilkel medger etablering av FRP-industri.Med hänsyn till rapportens förslag lill riktlinjer för måste enliglkommunen Norvik-Kalvö behandlas med stor försiktighet. Kommunen pekar vidare påatl i området finns goda förutsättningar för etablering av en djuphamn. ÄvenCenterpartiets lokulorgunisulion i Nynäshumn anser att de godahamnförulsättningarna bör utnyttjas bällre. Som en riktlinje i den fysiska riksplaneringen förindustriutbyggnader i gäller att djuphamnskrävande men intemiljöslörande industri bör tillåtas. Enligl kommun har kommunen mot bakgrund av denrådande arbetsmarknads- och sysselsätlningssilualionen nu anledning altfärvänla sig ett positivt beslut beträffande planerna pä en kolhamn i prövas enligt 136a § byggnadslagen. Genom de föreslagna nedskärningarna vid Öresundsvarvet ärenligt i näringslivet i behov av nya möjlighetertill utveckling i området. Enligt är en kolhamn av väsenlligbetydelse för en samordning av koltransporterna i länet, vilka lill följd avutbyggnaden av kolbaserade kraflvärmeverk förväntas öka i omfallning. Ocksåinduslriella elableringar knutna till kolimporten bör enligt länsstyrelsensmening kunna komma i fråga för inom ramen för de gränsvärden somanges i gällande lagstiftning. Lundstinget i anför liknandesynpunkler. Aktion Skånemiljö betonar atl FRP-industri inte börförläggas till Malmö-Landskrona-området som redan har en stor miljöbelastningoch inom vars område det finns för svensk framtida livsmedelsproduktion viktigainstitutioner och förelag. Några remissinsianser diskuterar andra induslrilägen längssödra kuster. anser atl Högdal i norra börbli ett anvisat läge för FRP-industri. Enligl kommunen har beträffandeHogdalsnäset fastslagit att kommunens redovisade planering för speciellldjupvatlenkrävande industri i Högdal skall gälla (CU 1975/76: I). beslut mäste enligtkommunens uppfattning innebära bl.a. all Hog-dalsområdet utpekas som omräde förFRP-industri. anser att Studsvik bör prioriteras frånintressesynpunkt, eftersom anläggningen genom sitt läge vid högexploateradkust och i ett primärl rekreationsområde konkurrerar med bl.a. denvetenskapliga naturvårdens inlressen. Prop.1980/81:183 "3 Konkurrensen om mark är enligl rapporten generelll settinte lika slor vid som vid kuster, även om detlokalt kan föreligga starka konflikter om markanvändningen. Enligt rapportenfinns det därför frän den fysiska riksplaneringens ulgångspunkter f n. inle anledningatt vid nortlandskuslen anvisa särskilda lägen för FRP-industri. Med hänsyntill hushållningen med mark och är det enligt rapporten emellertidvikligl alt etablering av FRP-industri i första hand sker i anslutning tillplatser med befintlig industri och att nya områden endast tas i anspråk omförutsättningarna för lokalisering i områden med befintlig industri ärotillräckliga. Flertalet remissinstanser delar eller anför ingaerinringar mot rapportens förslag angående lokalisering av FRP-industri vidnorrlandskusten. Förslagen kommenteras närmare av statens naturvårdsverk.Lunds universitet, i . läns landstingoch kommun. anser att redan etableradeindustrilägen eller lägen med nedlagd industri bör väljas i de fall etableringav FRP-industri inte kommer i konflikt med intressen för att bevara obrutnakuslslräckor, eller om lokaliseringen inte är olämplig frän andrautgångspunkter. Utsläpp till vatten och luft av persislenta ämnen bör enligtverkel generelll undvikas med hänsyn till känslighet och begränsadevattenomsättning. 1 bedömningsunderlaget bör enligl verket ingå risker förmiljön av de eventuellt ökade transporterna av miljöfarligt gods till lands ochtill sjöss till följd av den aktuella etableringen. Enligt är utpekandet av vissa platserlängs etl framsteg i strävan atl på elt rimligt säll fördelaFRP-industri längs landets kuster. i framhåller alt del ärsynneriigen angeläget atl det skapas fler arbetstillfällen i länel varför detur regionalpolitisk synpunkl är önskvärt att FRP-industri lokaliseras dil. Detär enligl länsslyrelsen också från den fysiska riksplaneringens utgångspunkterangeläget alt FRP-industri förläggs till med hänsyn lillmarkkonkurrensen längs kuster. läns lundsting anförliknande synpunkter. kommun anser atl de svårt drabbadenorrlandskommunerna borde prioriteras vid erhållande av ersättningsindustrierför atl ge sysselsättning åt friställd arbetskraft. Kritik mot redovisningen av lämpliga induslrilägen längsnorrlandskusten framförs av . Förbundet konstateraratl inlresset för lokalisering av FRP-induslrier till denna del av landel inlelorde vara särskilt stort med hänsyn till att förutsättningarna allmänl sett ärmindre gynnsamma där för denna typ av industri. En negativ faktor är därvidbl.a. de höga transportkostnaderna och förbundet ställer sig frå-8 Riksdagen1980/81. I saml Nr 183 Prop.1980/81:183 114 gande till att resurser avdelas för ytterligareutredningar om lämpliga etableringslägen som ändock måsle bli rätt leoreliska.Förbundel utgår från alt del skall finnas möjligheter att finna lämpligalokaliseringsplatser med ledning av befintligt material då ett konkret inlresseför lokalisering i första hand uppkommer i anslutning till redan befinlliga industrier. Rapportens försiag att handlingsfrihet bör bevaras påplatser med goda förutsättningar för lokalisering av FRP-industri delas ellerlämnas ulan erinran av flerlalel remissinsianser. Viss tveksamhet mol förslagetframförs av två länsstyrelser. i kritiserar rapportensförslag all kommunerna i sin planering bör bevara handlingsfriheten i de lägenlängs som har förutsättningar atl ta emot FRP-industri. Detborde enligl länsslyrelsen vara möjligt alt ulifrän de olika lägenas specifikaförutsättningar och de regionala förutsällningarna i övrigl göra en översiktligbedömning av vilka branschtyper som kan vara möjliga alt lokalisera lill olikalägen. En sådan bedömning skulle enligl slarkl bidra lill attminska den osäkerhet som försvårar planeringen i flera kommuner.Länsstyrelsen i anser att om lokalisering av FRP-industriskall få etl reellt intresse måste möjligheterna atl vid norriandskustenlokalisera sådan industri mera målmedvetet belysas. Därvid lorde enligtlänsstyrelsen berörda kommuner bli mera motiverade att åstadkomma erforderligamarkreservationer för att uppnå den önskade handlingsfriheten. I det följande redovisas av remissinslanserna gjordabedömningar av vissa av de i rapporten omnämnda industrilägena. i delar rapportensuppfattning att det är angeläget atl i den kommunala planeringen bevarahandlingsfriheten vid , Essvik, och Fredriksskans.Länsslyrelsen anser atl det inte f. n. finns anledning att anvisa ytterligarelägen för FRP-industri. kommun understryker att Fredriksskans i kommunenär avsett för FRP-industri och att inga ätgärder eller lokaliseringar fårvidtagas så all områdets framtida användning för sådan industri försvåras. konstaterar att del i den avkommunfullmäktige antagna kommunöversiklen har markerats som möjligt atllokalisera FRP-. industri till och . Enligl kommunen kan del dockredan nu konstateras att inte passar för industri med besvärandeimmissioner på grund av vindförhållanden saml den relativa närheten tillHudiksvalls tätort. framhåller att det vid Essvikshalvönreserverats mark för industri i kommunens planering. Prövningen av etableringtill Essvik av FRP-industri bör prövas från fall till fall. Enligt pågår i samarbele med UtansjöBruk och studier för en närmare planering av industrimarken iMört-salsområdet. Industriintresset är enligl kommunen säkrat genom att områdeti den av fullmäktige antagna markdispositionsplanen är utlagt somindustriområde. Prop.1980/81:183 H"» Under förutsältning all garantier ges för att miljön inteförstörs kan Nordmulings kommun acceptera Järnäs-Bredvik och Kräken som länkbaralokaliseringsorter för FRP-industri. anser attJärnäs-Bredvik och Kraken är olämpliga platser för lokalisering avFRP-industri. Järnäshalvön är enligl verkel ell område som i likhel med de treföreslagna kuststräckorna längs bör undantas från FRP-industri. kommun konstaterar alt inom tätort finns eltexpansionsul-rymme som beslår av hela det område som i kommunöversiklenutpekades för fortsalt områdesplanering. Därvid ingår enligt kommunen Sandön påvars sydvästra sida del finns goda möjligheter lill djuphamn och etablering avmiljöstörande industri. Lokalisering av industri till inlandet är enligt rapportenangelägen säväl av regionalpoliliska skäl som för atl avlasta kusterna. Ilikhel med gäller enligl rapporten alt konkurrensen om mark iinlandet inle är lika slark som vid kuster, även om delsjälvfallel lokalt kan föreligga slarka markanvändningskonflikter. Det finnsdärför enligt rapporten frän den fysiska riksplaneringens utgångspunkter inlef. n. anledning att anvisa särskilda lägen för FRP-industri i inlandet. Flertalet remissinstanser delar eller anför ingaerinringar mol rapportens förslag. i anser att det ärangeläget alt den fortsatta utredningen om lokalisering av industri lillBergslagen resullerar i malerial som ger underiag för beskrivning avmöjligheterna lill inlandslokalisering av industri pä likvärdigt sätt som vidkusllokalisering. Materialet bör också enligl länsslyrelsen innehållautredningar om infrastrukturens ulbyggnad och kostnadsslruktur iBergslagsområdel som underlag för bedömning av åtgärder för atl utjämnakonkurrensläget för inlandslokaliserad industri jämfört med kustlokaliserad.Ulredningar behövs också enligt om vilka induslriiyper som ärmindre känsliga för de kostnads- och transportproblem som kan förekomma iinlandet. i anför liknande synpunkler och betonaratt utredningsarbetet bör påskyndas. Kritik mol förslagel till fortsatta studier i inlandetframförs av . Förbundet ifrågasätter det meningsfulla ialt avsätta resurser för ytterligare sludier av inlandslokalisering avFRP-induslrier så länge det inte finns några indikationer på atl etableringlill denna del av landet är intressant från förelagsekonomiska utgångspunkter. ochKumla kommun riktar kritik mol rapportens behandling av inlandslokaliseringsfrä-gorna. Prop.1980/81:183 116 Svensku kommunförbundel anser att förslag saknas rörandeinlandslokalisering av FRP-industri. Länsslyrelsen i län anser att inlandet inle hargivils en tillfredsställande behandling vad gäller möjliga inlandslägen förtung och miljöstörande industri och atl liden är mogen för alt utse etl anlaltänkbara lägen i inlandet och därefter studera förutsällningarna för altlokalisera industri till dessa lägen. Kumla kommun anför liknande synpunkler. Etl anlal remissinstanser redovisar synpunkler på valet avområden där inlandslokalisering av FRP-industri bör ske resp. inte bör ske.Enligl slalens naturvårdsverk bör etablering eller ulökning av industrier vidMälaren och inte ske om etableringen innebär ökade transporter avmiljöfarliga kemikalier på sjöarna, eftersom de är dricksvattentäkter för storabefolkningsgrupper. Enligl länsslyrelsen i synes någon nyFRP-industri inom den del av Vänerkuslen som ligger i inteaktuell. fällbiologiska ungdom.sJÖrening kan inte acceptera några nyaelableringar av FRP-industri vid . Fiskeriinienlenten i nedre södrudistriktet framhåller alt hänsyn måste tas till insjörecipienter-nas begränsadeförmåga vid inlandslokaliseringar. Andra lägen för lokalisering av FFlP-industri i inlandetföreslås av nägra remissinsianser. Lånsstyrelsen i län framhåller Kvarnlorpsområdetsom ett område med speciella förutsättningar för utveckling av ytteriigarelung industri, specielll vad gäller områdets naturtillgångar och mycket godairansporiför-utsätlningar. Åven Kumla kommun framhåller all Kvarnlorpsområdetär etl lämpligl utvecklingsområde för lung och miljöstörande industri. Vatten-och luftrecipienten saml tillgången på processvatten är dock enligt kommunenbegränsade. Enligt i har inlandgoda förutsättningar atl hysa skogsindustri eller annan industri med behov avslörre valtenrecipient och bör kunna komma i fråga för tänkbara nyetableringar.Lessebo kommun finner del synnerligen angelägel - bl.a. av sysselsättnings-och regionalpolitiska skäl - all studier ulförs omfattande inland.Vä. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar behandlar vissafrågor om underjordsbyggande. Civilförsvarsslyrelsen uppmärksammar behovet avskyddszoner runt FRP-industri. Kumlu kommun ochGöteborgsregionens kommunalförbund anser atl avfallsdesiruklionsanläggningarbör räknas till FRP-industri. Lånsstyrelsen i konstaterar altdet innebär stora problem au lokalisera regionala mellanlagringsstationer förgiftigt avfall. Länsslyrelsen vill i deUa sammanhang även påpeka att det Prop.1980/81:183 117 finns ell stort behov av mer preciserade riktlinjer förskyddszoner kring avfallsanläggningar och för andra typer av miljöslörandeverksamhet. 7 Resurser för energiproduktion Flertalet remissinsianser delar eller anför inleerinringar molrapportens behandling av energifrågorna. ,, länsstyrelserna i , ,och . Tjänstemännens cenlralorgunisalion(TCO), och Lundskups-arkitekternas riksförbundframhåller särskill att det är av vikl atl energifrågorna blir föremål föröverväganden inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Svenska kommunförbundel framhåller alt energifrågornakommer all ändra förulsältningarna för den kommunala planeringen på etlgenomgripande sätt genom atl nya energikällor kommer atl slälla anspråk påmark i konkurrens med andra intressen utifrån andra förutsättningar än dagens.Sannolikl blir del nödvändigt att anpassa det framtida samhällsbyggandel så atlslörre hänsyn las lill energikonsumtionen. Energiaspekterna måste enligtförbundet därför behandlas tidigt i planeringsprocessen, dvs. närbebyggelsemönstren läggs fasl, när trafiksystemen utformas etc. Kommunförbundetanser att energifrågorna måsle ges högsta prioritet i det fortsattariksplanearbetet så alt en god planeringsberedskap snabbi åstadkommes. 1 statens planverks yttrande rörande forlsall fysiskriksplanering (DnrR 3040/77) anför planverket bl.a. följande när del gällerenergifrågornas behandling i den fysiska riksplaneringen. Frägor som gällerenergiförsörjningen bör ges en cenlral plats i den forlsalla fysiskariksplaneringen eftersom produktionen och användningen av energi i hög gradpåverkar markanvändningen, hushållningen med naturresurserna och uppbyggnadenav landets fysiska struktur. Planeringen av energiförsörjningen måste kopplastill övrig samhällsplanering, främst fysisk planering, regionalpolitiskplanering och transportplanering. Bebyggelseplaneringen måsle i ökadulslräckning beakta energiaspekterna, då såväl lätortsstruklur som bebyggelsetyppåverkar energiförbrukningen. Utredningsinsatser krävs på cenlral nivå för altklarlägga de komplexa sambanden mellan energiåtgång och bebyggelseplanering. Rapportens förslag alt handlingsfriheten bör bevaras genomatt naturresurser och andra fysiska förutsättningar skyddas så atl framlidaianspråktagande inte försvåras delas eller lämnas ulan erinran av flertalelremissinstanser. i ,Ingenjörsvetenskapsukudemien, Prop.1980/81:183 118 och saml läns handelskammareunderslryker särskilt behovel av handlingsfrihet i energipoliliken. Centrala driftledningen och serdel som ytterst angeläget all handlingsfriheten bevaras för utformningen avframtida energisystem, varför riktlinjer för lorv, biomassa, vindkraft etc.snarast bör utarbetas inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Utformningenav riktlinjer för konventionella energikällor, som kol och vattenkraft, börenligt Centrala driflledningen utformas sä atl en leknisk utveckling inom dessaområden inte förhindras. Metoden atl lägga in namngivna geografiska begränsningarbaserade pä kännedom om dagens leknik lägger en hämsko på den tekniskaulvecklingen. Den fysiska riksplaneringen är enligl krafUndustrins uppfattningen del av en nationell miljökonsekvensbeskrivning och verksamheten börbedrivas av statliga, regionala och kommunala organ. Enligt Ceniraladriflledningen är del bäsla underlaget för slutligamiljökonsekvensbeskrivningar för olika anläggningsprojekt remissyttranden iolika tillståndsfrågor. ansluter sig till de synpunkleroch förslag som Centrala driflledningen har avgivit. menar i likhel med rapporten altdet kan vara av intresse att skydda sådana naturresurser och andraförulsällningar som är av särskilt inlresse för landets energiförsörjning.Enligt industriförbundet följs utvecklingen på energiomriidet numera noga avberörda myndigheler varför lämpligheten all inom riksplaneringens ramgenomföra en allomfattande geografisk planering av produktion och distributionav energi starkt kan ifrågasättas. Näringslivets byggnadsdelegation anförliknande synpunkter samt pekar på atl ulvecklingen inom energiområdet i dagföljs mycket noga av 25 ä 30 olika myndigheter och institutioner. Eftersomvarje viktigare beslut som rör hushållning med landets energiresurser enligtdelegationen blir föremål för prövning enligl I36a§ byggnadslagen framstår dengeografiska planeringen som rapporten härutöver föreslär som överflödig. , och kommuner, LO samtJämtlands och Väslernorrlands läns handelskummare betonar vikten av atl denfysiska riksplaneringens behandling av energifrågorna samordnas med regeringensenergipolitiska proposition . Svenska nalurskydd.sjöreningen,och Akiion Skånemiljö framhåller detangelägna i att den fysiska riksplaneringen uppmärksammar frägan om hushållningmed energi för all undvika negaliva miljöeffekter från säväl konventionellasom nya energislag. Prop.1980/81:183 "9 I rapporten framhålls att det är angeläget att berördaverk fortlöpande följer ulvecklingen inom energiområdet och aktualiserar dellaunderiagsmaterial. Enligt statens industriverk år del Iroligt atl enbetydande kondensproduktion, baserad på kol, torv eller biomassa måste kommatill stånd för att klara den framtida elförsörjningen. Det är därför enligtindustriverket angeläget atl inom den fysiska riksplaneringen lämpliga lägeninventeras och reserveras för sådana relalivi svåriokaliseradeelproduklionsenheler som kondenskraftverk. Åven markreservationer för nyaenergikällor, främst anläggningar för nyttiggörande av solvärme och vindkraft,bör enligl verket beaktas. Det måste vidare bedömas vara en viktig, nödvändigoch angelägen uppgift att göra förbränningsanläggningar mer miljövänliga. Etlantal remissinsianser lämnar synpunkler på de olika bränslen som bör komma tillanvändning i del framtida energiproduklionssyslemet. Enligt överstyrelsen för ekonomiskt försvar är ett ökalulnyltjande av kol den snabbaste och mest realistiska möjligheten för attbegränsa oljeberoendet. Det framstår enligt överstyrelsen som rimligl atlmiljökraven utan alt de därför obehörigt eftersatts hälls inom sådana gränseratt en kolintroduk-lion inte försvåras. En ökad kolanvändning kräverimporthamnar, hantering, lagring och vidaretransporter till konsumenterna sommåste byggas upp på ett tidigt stadium. Det är därför enligl överstyrelsenangeläget att de krav som en sådan utveckling för med sig beaktas vidutformningen av riktlinjerna för hushållning med mark och vatten.