prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Föreskrifterna iskalleregisterförordningen ger även kommunerna en möjlighet att på medium förautomatisk dalabehandling i efterhand kontrollera mol taxerad inkomst attbostadsbidrag inle har betalats ul med felaktiga belopp. Regeringen uppdrog ätriksförsäkringsverket att lämna ut uppgifter ur sjukförsäkringsregistret påmedium för automatisk dalabehandling lill kommunerna om sådana mottagare avbostadsbidrag som hade en sjukpenninggrundande inkomst som väsentligt överstegden inkomst som låg till grund för beslutet om bostadsbidrag. Uppdraget avsågen försöksperiod som omfattade . uppdrog regeringenåt bostadsslyrelsen atl före den , efter samråd medriksförsäkringsverket, datainspektionen och , redovisaerfarenheterna av uppgiftslämnandet . 1980/81:100 Bilaga 16 62 Bostadsslyrelsen har redovisat uppdraget i enskrivelse ochföreslagit att uppgifter ur sjukförsäkringsregistret för mottagare avbostadsbidrag skall få lämnas ut även efter utgången av är 1980. Genom beslut uppdrogregeringen, efter att ha inhämtatyttrande från datainspektionen, ål alt pä medium för automatisk databehandling till kommunerna lämna ul uppgifter ursjukförsäkringsregislret om mottagare av bostadsbidrag. Uppdraget, som avser , har lämnats iavvaktan pä förslag frän bostadsbidragskommiltén (Bo 1979:01). Jag övergår nu till alt behandla vissa förslagtill besparingsåtgärder som haranmälts för i prop. 1980/81:20 bil. Som jag då meddelade har regeringen på mitt förslag beslutat (SFS1980:708) alt kostnader för avskrivning för ägda småhus inle skall beaktas närden bidragsgrundande bostadskostnaden fastställs. Ändringen träder i krafl denI . Förslagels totalabesparingseffekt har beräknats uppgå till ca 130 milj. kr. Av beloppet faller 56 milj. kr. på statsverket vidett statsbidrag motsvarande av del slalskommunala bostadsbidraget. 1 besparingsproposilionen aviserade jag vidareförslag om dels sänkt nedre inkomstgräns för ensamstående ulan barn, delsändrade inkomst-regler för bidragstagare med studiemedel. Jag lar först uppfrågan om sänkning av nedre inkomstgränsen. budgetproposition (prop. 1979/80:100bil. 16 s. 87) påpekade jag atl denuvarande nedre inkomstgränserna ligger över för existensminimum för vuxna inom skallesyslemel.Hänsyn tas inte heller lill att etlhushåll med två vuxna har större konsumtionsbehov än ett hushåll med en vuxen. Jag föreslog därför all den nedreinkomslgränsen för ensamslående medbarn skulle sänkas från . beslöt i enlighet med mitt förslag (CU 1979/ 80:16, rskr1979/80: 198). Av samma skäl anser jag all inkomstgränsen förhushåll ulan barn bör differentierasmed hänsyn till om hushållet beslår av en person eller av makar. Jag förordar därför att inkomslgränsen förensamstående ulan barn sänks till . Den totala besparingseffekten underår 1982 av detla förslag harberäknats till 31 milj. kr., varav 13milj. faller på staten vid nyssnämnda statsbidragsnivå. Jag går över till atl behandla frågan om inkomstreglerna för bidragstagare medstudiemedel. Till grund för inkomstprövningen ibostadsbidragssystemel ligger den taxerade inkomsten. Studiemedel ingår därförinte i den bidragsgrundande inkomsten. Studerande har följaktligenslörre disponibla medel och en, bättreekonomisk situation än vad som framgår av den bidragsgrundande inkomsten. Maximala studiemedel uppgår Ln. till /är. Del s.k. fribeloppet, dvs.den inkomst som högst tillåts utan att studiemedlen reduceras, är 16940 kr.Studiemedlen reduceras av inkomsten Prop.1980/81:100 Bilaga 16 63 däröver.Eftersom inkomstgränsen för ensamstående utan barn vid prövningen avbostadsbidraget är . kan en studerande således uppnå en laxerad inkomstpå ca . utan all vare sig bostadsbidraget eller studiemedlen reduceras.Studiemedlen och inkomsten efter skall motsvarar en disponibel inkomstexklusive bostadsbidrag pä ca . För atl en pä heltid förvärvsarbetandebidragstagare skall nä samma disponibla inkomst krävs en laxerad inkomst på ca46500 kr. Vid denna inkomst är bostadsbidraget helt bortreducerat. Om en studerande har en inkomst pä ca 30000 kr.reduceras studiemedlen till ca . Den taxerade inkomsten kan då antasuppgå till , vilket med nuvarande regler inle medför någon reduktionav bostadsbidraget. Erhållna studiemedel och inkomst efter en genomsnittligbeskattning motsvarar en disponibel inkomst på ca . Denna disponiblainkomst motsvarar i sin lur en laxerad inkomst pä ca . En sådan taxeradinkomst överstiger med mer än . den högsta bidragsgrundande inkomstvid vilken bostadsbidrag för ensamslående ulan barn medges eiiligl gällanderegler. Enligl min mening bör studiemedel enligt 4 kap.studieslödslagen (1973:349) räknas in i den inkomst som ligger lill grund förbostadsbidraget. Alt genomföra förslagel kan emellertid få vissanegaliva engångseffekter. Jag förordar därför alt hälften av ett hushållssamlade studiemedel räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för bidragsårel1982 och hela beloppet fr.o.m. bidragsårel 1983. Den lotala besparingseffektenår 1983 av detla förslag har med utgångspunkt i nu tillgängligt slalislisklmaterial beräknats fill 70 milj.kr., varav 38 milj.kr. faller på slaten vid etlstatsbidrag på av del slalskommunala bostadsbidraget. Genom etl beslut har jag eftersamråd med företrädare för och centralastudiestödsnämnden ställt medel lill nämndens förfogande för atl genomsamköming av register med hjälp av automatisk dalabehandling detaljeratredovisa de individuella effekterna och besparingseffekterna av regeringensförslag i prop. 1980/81:20 bil. 12 all i den bidragsgrundande inkomsten inräknaäven studiemedel. beräkningar som har gjorts på befintligt statistisktmaterial har möjliggjort endast mer överslagsmässiga bedömningar. Enliglbeslutet skulle redovisningen lämnas . Avdatatekniska skäl har nämnden ännu inle kunnat lämna sin redovisning. Enligtvad jag har erfarit kommer redovisningen att lämnas senast under februari månad1981. Som jag framhöll kommer de ändradeinkomstprövningsreglerna och ändringen i fråga om beräkning av bidragsgrundandebostadskostnad atl begränsa kostnaderna för bostadsbidrag med 231 milj.kr.Riksdagen har beslutat (prop. 1980/81:20 bil. 4, StU 1980/81:14. rskr1980/ 81:84) alt statsbidraget inom syslemel med kommunall bostadstillägg lillfolkpension (KBT-systemet) skall sänkas frän till för all pä sä Prop.1980/81:100 Bilaga 16 64 sätttillföra statsbudgeten hela den besparing som kommer atl göras genom debeslutade ändringarna inom systemet. Jag förordar därför att ävenstalsbidragsandelen till slalskommunala bostadsbidrag ändras från till38%. Ändringen bör träda i kraft den . En följd av mitt förslag börbli atl den del av de slalskommunala bostadsbidragen som kommunerna skall ståför enligl förordningen (1977:392) omslalskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. fl. höjs från 57%till . Som jag lidigare har omtalat ligger den taxeradeinkomsten med vissa tillägg fill grund för inkomstprövningen. Tillägg skall bl.a. göras av den del av hushållets förmögenhet som överstiger 75000 kr.Denna förmögenhetsgräns har varit oförändrad sedan den då denhöjdes med anledning av effekterna av allmänna fastighetstaxering.Avsikten med denna höjning var alt neutralisera effekterna pä bostadsbidragen.De nuvarande taxeringsvärdena på villafastigheter väntas bli i genomsnittfördubblade genom allmänna fastighetstaxering. De nya taxeringsvärdenapåverkar prövningen av bostadsbidragen för är 1983. Enligt min mening bör ävendenna gång effekterna på bostadsbidragen pä grund av de höjda taxeringsvärdenaneutraliseras. Jag har därför för avsikt att senare föreslå regeringen altförslag läggs fram för om ändringar i beräkningsgrunderna förförmögenhet inom bostadsbidragssystemel liknande dem som harfattat beslut om (prop. 1980/ 81:42 s. 46) i fråga om KBT-systemet. Jag övergår nu till reglerna för inkomstprövningen.Bostadsbidragen reduceras av inkomsten . förhushåll utan barn, . för ensamstående med barn och . för makarmed barn samt av inkomsten . framhåller i sin anslagsframställningatt bidragsgivningen - i avvaktan på en omprövning av bidragssystemet pågrundval av kommande förslag frän bostadsbidragskommiltén - i huvudsak börbehålla den inriktning som beslutade om vid 1979/80 ärs riksmöte.Styrelsen föreslär därför bl. a. alt inkomstgränserna höjs i samma grad som dennominella inkomstnivån kan beräknas öka . Mol bakgrund av penningvärdeförändringen anser även jagalt inkomstgränserna bör höjas. 1 likhet med vad som har skett under desenaste åren bör enligl min mening även en slörre del av detillgängliga bidragsmedlen läggas på en höjning av del statliga bidraget. Jaganser vidare atl det är nödvändigt att hyresgränserna anpassas till de höjdabostadskostnaderna. Vid en samlad bedömning av behovet av regelförändringarinom bostadsbidragssystemel anser jag därför inle att inkomstgränserna börhöjas i den utsträckning som bostadsslyrelsen föreslår. Jag förordade alt inkomstgränsen för hushåll utanbarn sätts till . för ensamstående och lill oförändrat . För hushåll med barn förordarjag alt de nedre inkomstgränserna höjs med . förensamstående och till . Ocksä den övre inkomslgränsen börhöjas med . 1980/81:100 Bilaga 16 65 Jag övergår nu till frågan om de hyresgränser inomvilka statskommunalt bostadsbidragmedges. lämnar i sin anslagsframställning en redogörelse för hushållens bostadsutgifter iförhållande till den övre hyresgränsen. Av denna framgår alt avbarnfamiljerna och av hushållenutan barn hade bostadsulgifter som översteg de dä gällandeövre hyresgränserna. Bostadskostnader över de hyresgränser som har fastställts att gälla från den 1 januari1981 hade av barnfamiljernaoch av hushållen ulan barn. Styrelsen föreslår atl hyresgränserna höjs med elt belopp som motsvararbostadskostnadsökningen under är 1981. Beträffande deövre hyresgränserna vill jag erinra om alt de gränser, som har fastställts atl gälla för är 1981, innebären höjning iförhållande till gränser medca för barnfamiljerna och något mindre för hushållen utan barn. Denna höjning torde ungefär svara mot hyresuppgö-relsen . Mol bakgrund dels av att flertalethushåll har bostadskostnader som överstiger gällande övre hyresgränser, delsav alt ylleriigare en hyresuppgörelsekommer alt träffas innan mina här framlagda förslag kan träda i kraft, anser jag att de övrehyresgränserna bör höjas något mer än vad som motiveras av den senastehyresuppgörelsen. För att styra stödet tillde hushåll som har störst behov anser jag att en större del bör lämnas till barnfamiljerna och då främsl till familjermed 3 eller flera barn. För hushåll utan barn föreslår jag med hänvisning lillden inriktning av slödel som jagnyss har förordat en procentuellt något mindre höjning. Jag förordar all de övre hyresgränserna bestäms lillföljande belopp. Ensamståendeutan barn Makar utan barn Hushållmed 1-2 barn De övre hyresgränserna för är 1982 kommer därmedalt för barnfamiljernas del ligga nivå. Anpassningen av hyresgränserna lillutvecklingen av bostadskostnadernamotiverar enligt min mening atl även den nedre hyresgränsen höjs. Jagförordar all den höjs från . För den som får bostadskostnader somligger . övre hyresgränser blir del slalskommunalabostadsbidraget oförändrat. För debarnfamiljer och makar ulan barn som fär ännu högre bostadskostnader medför justeringen av den övrehyresgränsen atl bidraget ökar. Fördem som alltjämt har bostadskostnader ärs övre hyresgränser minskar bidraget med högst 40 kr.per månad pä grund av höjningen av den nedre hyresgränsen. 5 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 16 66 För att kompensera barnfamiljerna för della anserjag all det statliga bostadsbidragetbör ökas. Delta ligger väl i linje med mina lidigare ställningstaganden att skapa förutsättningar förinkomslsvaga hushåll alt efterfråga en bostad som svarar mot familjens behov.Jag förordar att bidraget höjs med300 kr. per barn och år från . Genom de ändringar som jag har förordat kommer demaximala bostadsbidragen att ökaför samtliga familjer med barn och för makar utan barn. För ensamstående ulan barn blir maximibeloppet oförändrat.Jag redovisar de olika maximibeloppen i del följande. Maximalt utgående bostadsbidrag. enligt de regler som gäller fr. o. m. Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 barn För varje ytteriigare barn De ändringar i gällande regler som jag har förordatbör träda i kraft den I januari 1982utom såvitt avser förslaget om ändrad statsbidragsandel till slalskommunala bostadsbidrag som bör träda i kraflden . Anslagsbehovetunder /82 beräknar jag till 1 100 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär alt 1. godkännavad jag har förordat i fråga om studiemedel vid in komstprövningen, 2. godkänna de ändringarbelräffande fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten ochkommunerna som jag har förordat i fråga omstatskommunalt bostadsbidrag tillbarnfamiljer m.fi. och till vissa folkpensionärer m. 3. godkänna de ändringar i frågaom inkomstgränser som jag har förordat, 4. godkänna de ändringar i frågaom hyresgränser för statskommunaltbostadsbidrag lill barnfamiljer m.fl.saml lill vissa folkpensionärerm. som jag har förordat, 5. godkänna den höjning av detstatliga bostadsbidraget som jag har förordat, 6. till Bostadsbidrag m.m. /82 anvisa etl förslagsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 67 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1979/80Utgift 100678 318 1980/81Anslag 130000000 1981/82Förslag 120000000 Från anslaget bekostas utgifter för förbättringslån iden mån de är ränte-och amorteringsfria, bosladsanpassningsbidrag samt -övergångsvis -vinlerbidrag som har beviljats före och bidragtill ombyggnad av bostadslägenheter, det s.k. initialstödel. Bestämmelserna om förhättringslån finns iförbällringslåneförordningen (1980:261) som har ersatt kungörelsen (1962:538)om förbättringslän. Lån enligt förbällringslåneförordningen är behovsprövadeoch beviljas för förbättringar av sådana småhus som bebos av personer som harfolkpension, som har fyllt eller som är handikappade. Lånen fär vararäntefria och stående intill elt belopp av . För vissakategorier av sökande gäller äldre bestämmelser under en övergångslid. Bosladsanpassningsbidrag beviljas enligl bestämmelsernai kungörelsen (1973:327) om bosladsanpassningsbidrag (ändrad senast 1979:255).Bidrag medges för sådana ätgärder som behövs inom och i anslutning till enbostadslägenhet för all en handikappad person skall kunna utnyttja lägenhetenpå ett ändamålsenligt sätt. Bidrag beviljas i regel med högst . men kanbeviljas med ett högre belopp om det finns särskilda skäl för detla. Bidragmedges också för reparation av vissa hjälpmedel som har tillhandahållits medstöd av bosladsanpassningsbidrag. Vinterbidrag beviljas enligt bestämmelserna ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad senast1980: 1965) i samband med bostadslån i de fall beslut om lån har meddelatsföre . Bidraget är avsett för den särskilda kostnad som beräknasha uppställ genom att byggnadsförelaget utfördes . Initialstöd beviljas i samband med bostadslån enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973: 538) om bidrag i vissa fall lill ombyggnadav bostadslägenhet (ändrad : 484) för en sådan ombyggnad av hus medmer än två lägenheter som har påbörjats - den 31december 1975, dock under förutsältning att ansökan har kommit in tillförmedlingsorganel . Bidragsbeloppet ulgör av dengodkända ombyggnadskostnaden, dock högst . för varje lägenhet. För beslut om räntefria förbättringslån fastställerriksdagen ärligen en ram för del löpande kalenderåret och en preliminär ram fördet närmast följande. har medgett atl sädana län får beviljas medhögst 40 milj.kr. under vartdera av (prop. 1979/80:100 bil.16, CU 1979/80: 22. rskr 1979/80:240). 1980/81:100 Bilaga16 68 Förbättringslångivningen har minskat under flera år.Mellan var dock nedgången väsentligl mindre änlidigare. Under /80 inkom 2094 ansökningarom förbättringslän mot2364 under budgetåret . meddelades 1926 beslutom län avseende 2 194 lägenheter. Motsvarande anlal var under budgetåret1978/79 2087 resp. 2303. Den under /80 beviljade lånesummanuppgick till 63.8 milj. kr., varav 28,8 milj. kr. utgjorde räntefria lån ellerlånedelar. Motsvarande belopp under /79 var 61,6 milj. kr.resp. 26,8 milj. kr. Del genomsnittliga lånebeloppet per lägenhet uppgickunder /80 till , varav . Motsvarande belopp under /79 var . resp. 11 632kr. redovisar all styrelsen i samråd medSvenska kommunförbundet gick ul med en särskildinformation i syfte alt öka utnyttjandet av förbättringslånen. Styrelsen harmed datainspektionens tillstånd låtit samköra fastighetstaxerings- och folkbokföringsregistrenmed uppgifter ur inkomslband. På della sätt fick man framadressuppgifter belräffande ca 50000 personer i hela riket som kunde länkas harätt till förbättringslän. Adressuppgifterna har genom länsbostadsnämndernalämnats ul till kommunerna för att användas till en uppsökande verksamhet.Styrelsen konstaterar att efter de nya och högre inkomstgränser som gällerfr.o.m. den är antalet personer som kan länkas ha rätt tillförbättringslån större än 50000. Styrelsen antar att den genomfördainformationskampanjen är en slor del av förklaringen till alt minskningen avförbättringslångivningen i stort sett har upphört. tar vidare upp frågan ominkomstgränserna. Styrelsen anser atl de, med hänsyn lill den anknytning somfinns mellan dem och folkpensionens storlek, bör höjas i samma takt somfolkpensionen. Belräffande ramen för beslut om räntefriaförbättringslän anför bostadsslyrelsen följande. Länsbostadsnämnderna harberäknat antalet beslut om förbättringslän lill småhus till 2700 under år 1980och 3 100 under är 1981. Detla innebär visserligen en något högre nivå än /80 - då antalet beslut för småhus var I 910 - men innebär ändåinle någon större effekt av den utökade informationen och de ändradebestämmelserna, eftersom nämnderna i regel överskattar långivningen.Beslutenberäknas avse belopp för räntefria län pä 38 milj. kr. resp. 47 milj. kr. Motdenna bakgrund bör ramen för beslut om lån höjas från 40 milj.kr. till 50 milj. kr. och för preliminärt fastställas till samma beloppsom förär 1981. Antalet lägenheter för vilka bosladsanpassningsbidraghar beviljats har ökat under en följd av år. Under /80beviljades bidrag till 8945 lägenheter med ett belopp av 75,6 milj. kr. Underbudgetåret medgavs bidrag lill 8007 lägenheter med elt belopp av62,3 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 69 Bidrag för ombyggnad, s. k. initialstöd, utbetalasefter det slutliga beslutet om bostadslån. Totalt har 162 milj. kr. beviljatsi sådanl slöd. 1 stort sett har etl belopp av denna storlek betalats ul vidutgången av /80. För /81 beräknas att endasinågot enstaka bidrag kan komma alt betalas ut. Utgifterna för vinterbidrag avser endasi sädana ärendeni vilka beslut om bostadslån har meddelats före . 1 huvudsak haralla vinterbidrag betalats ul t. o. m. /80. Utbetalningen av räntefria förbällringslån beräknas tillca 43 milj. kr. under /82. För samma budgetår beräknasutbetalningarna av bosladsanpassningsbidrag lill 82 milj. kr. Jagbehandlar först förbättringslångivningen. Inkomstgränserna för förbättringslän höjdes den I juli1980. För ogifta höjdes gränsen från . och för giftafrån . 1979/80:100 bil. 16 s. 106, CU 1979/80:22,rskr 1979/ 80:240). En utgångspunkt för atl bestämma inkomstgränserna var atlde skulle höjas med ca . utöver vad som föranleddes av höjningar avfolkpensionen. föreslår i sin anslagsframställningatl inkomstgränserna höjs i samma takt som folkpensionerna. Med hänsyn lill de höjningar som har skett sedan fråganom inkomslgränserna senast prövades förordar jag all inkomslgränsen för ogiftafastställs lill . och för gifta lill . Jag vill i sammanhanget la upp frågan om reglerna omränta på förbättringslän. Enligt 12 § andra stycket förbättringsläneförordningenlillämpas den räntesats som regeringen bestämmer (12,) på denräntebärande delen av lånet, om den godkända kostnaden minskad med delräntefria och stående lånebeloppet är lägre än . Om denna skillnad är25000 kr. eller mer gäller räntesatsen 5,för liden förutbetalningen av lånet till del halvårsskifte som infaller närmast efter delatl ell år har förflutit från utbetalningsdagen. För varje följande år avlåneliden skall räntesatsen höjas , dock högst ti)) denräntesats som gäller enligt 12 § andra stycket. Fördelningen av del totalalånebeloppet mellan räntefri stående del och räntebärande del bestäms efter enallsidig bedömning av sökandens ekonomiska förhållanden och förbättringsåtgärdernasomfattning. Särskilt för lån vid en godkänd kostnad på 40000 kr.och däromkring uppslår en iröskeleffekt p. g. a. de regler som gäller för uttagav ränta på den räntebärande delen. För att komma fill rätta med den förordarjag att 5,ränta skall tillämpas endast på den del av lånet som avserkostnader Prop.1980/81:100 Bilaga 16 70 Ändringen bör genomföras den . Jag vill i sammanhangetnämna atl jag under anslaget B4. Räntebidrag m.m. har föreslagil en motsvarande ändring inombostadsfinansieringssystemet. 1 fråga om bostadslån till sådana småhus som skall bebos av låntagaren harriksdagen beslutat alt den årliga upplrappningen av den garanterade räntan skall höjas frän 0,35 lill0,(prop. 1980/81:63, CU 1980/ 81:7 och12, rskr 1980/81:95 och 106). Jag förordar alt en motsvarande ändring görs för förbältringslänen. Ändringen börgenomföras den . Den förär 1981 preliminärt fastställda ramen förräntefria förbällringslån är 40 milj.kr. föreslår att ramen höjs lill 50 milj. kr. Med hänsyn lillatl långivningen under /80 uppgick till endast 28,8milj.kr. anser jag att ramen för är 1981 bör kunna fastställas lill etl lägrebelopp än vad bostadsslyrelsen har föreslagil. Jag förordar all den för år 1981fastställs fill 40 milj. kr. Ramen för bör likaledes fastställas tillpreliminärt 40 milj.kr. Liksom lidigare börregeringen utverka riksdagensbemyndigande alt vidga ramen för det första av de två åren om del behövsav sysselsältningsskäl. Jag övergår nu till frågan om bosladsanpassningsbidrag. Vid 1979/begärde alt regeringen pålämpligt säll skulle föranstalta omen utvärdering av bidragssystemet (CU 1979/80:22 s. 49. rskr 1979/80:240). Den av begärda översynen har påbörjats.Målet för översynen är alleffeklivera bidragssystemet så atl samhällets stöd till individuell handikappanpassning av bostäder kan utnyttjas på ett smidigt och ändamålsenligtsätt. Översynen kommer alt genomföras i två etapper. Den första omfattar en kartläggning av hur dennuvarande ordningen fungerar med avseende bl.a. på handläggning, råd och slöd till den enskilde, tillämpningav bidragsreglerna samt de vidtagna åtgärdernas och bidragels effekter för enskilda handikappade. De svårthandikappades och de flerhandikappadesbehov skall ägnas särskild uppmärksamhet. Också föihäl-landena för dem som harfått avslag helt eller delvis på sin ansökan om bosladsanpassningsbidrag skall belysas. 1 den andra elappen kommer behovelav ändringar i syslemel all övervägas. Handikappinstitutel genomför f.n. denförsta etappen av översynen. Enligl vad jag har erfarit kommer institutet atlredovisa kartläggningen under våren1981. Den närmare inriktningen av arbetet under den andra elappen kommer att bedömas med utgångspunkt,bl.a. i resultatet av karlläggningen. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag lill120 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna de ändringar i fräga om inkomstgränser för förbättringslånsom jag har förordat, 2. godkänna de ändringar i frågaom beräkning av ränta på förbättringslän som jag har förordat. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 71 3. medge atl räntefria förbättringslänbeviljas inom en ram av högst 40000000kr. under vart och ell av åren 1981 och1982, 4. bemyndiga regeringen att besluta omändringar av den under 3 upptagna ramen för långivningen . om delbehövs av sysselsältningsskäl, 5. lill Vissbosladsförbättringsverksamhet m.m. för /82 anvisa ellförslagsanslag av 120000000kr. Bidrag till förbättring av boendemiljön 1979/80Utgift 49064950 Reservation 121353411 1980/81Anslag 35000000 1981/82Förslag 1000