prop · G40384 · 1980-12-31 00:00:00 — Tillämpat påförslagel skulle delta innebära alt kronofogdemyndighelen med en lill visshetgränsande sannolikhet skall styrka att utmätningsgäldenären har innehafthandlingen vid någon lidpunkt. (lienom en sådan regel, som borde framgå avlaglexten eller åtminstone av motiven, undgås kanske risken allutmätningssökanden pådyvlar utmätningsgäldenären fordringar, som denne inte harägl. Dessutom bör krävas all del inle är sannolikt att gäldenären sedermera haröverlåtit fordringen. Sveahovräll framhåller vidare all genom dödningen bryts en godtroende förvärvareslegitimation att kräva betalning. Tydligt är att man vid vanlig dödning måstekunna hålla en dödningssökande, som har överlåtit handlingen, ansvarig förgodlrosförvärvarens förlust. Dödandet var obehörigt och därmed även sökandensuppbärande av betalning. Vid dödning genom kronofogdemyndighetens försorg kanulmälningsborgenären, för vars räkning dödningen sker, inle rimligen komma ibättre ställning än den fome skuldebrevsinnehavaren själv. Han bör därför bliansvarig gentemot godtrosförvärvaren eller dennes successor. Risken för attsådana situationer skall uppslå förefaller enligt hovrätten påtaglig. Det ärdärför väsentligt att säkerhet regelmässigt ställs. Enligt hovräll kanansvar för ett obehörigt dödande inle ifrågakomma, om utmätningsgäldenären isjälva verkel har hafl handlingen i sin besittning men förioral den. Undersådana omständigheter är det knappasl möjligl att, som beredningen föreslår,redan i samband med dödandet föreskriva att en borgenär som inle är skyldig attställa säkerhet skall åläggas att betala den förlust som en tredje man kanlida. Detta ansvar bör bero på huruvida dödandet var behörigt eller inte ochdetta kan inle fastställas förrän det har klariagts hur handlingen har kommitur utmälningsgäldenärens besittning. Om någon generell föreskrift skall ges omdetla, bör den vara av bevisbördekaraktär. En sådan regel kan emellertid inlebegränsas till att gälla för subjekt som enligt UB är befriade från att ställasäkerhet. Beredningensullalanden angående verkan av att en bankbok har dödats på ansökan av orättborgenär tas upp av hovrälten för . Vad beredningen har anfört omdel fallet att sökanden före utmätningen har överiåtit (eller pantsatt)bankboken och banken efter dödningsbeslutet i god tro betalar tillkronofogdemyndighelen - alt banken då måste kunna åberopa betalningen gentemoträtte borgenären - ifrågasätts av hovrätten under hänvisning till 67 5 andrastycket lagen (1955:183) om bankrörelse. Om emellertid ett resultat i enlighetmed beredningens slutsats anses önsk- Prop.1980/81:84 Bilaga 2 341 värt, synes det enligl hovrätten lämpligl all denrekommendalion om anmälan lill banken om en överlåtelse som finns i nämndaparagraf och motsvarande beslämmelser i annan banklagstiftning byts ut mot ellkrav på denuntiation för all överiålelsen skall bli gällande mol banken efterdödning av motboken. sådanl krav skulle medföra vissa fördelar. Kronofogdemyndighetenskulle snabbi få reda på vem som har dispositionsrätt till en motbok som ärutställd på utmätningsgäldenären. Någon avsättning av ett överskoll enligl 15 5sista slyckel i förslagel skulle inle behöva förekomma i delta fall, eftersom överskottetalltid skulle tillkomma utmätningsgäldenären. Den av beredningen förordade möjligheten all döda t.ex. enbankbok endast delvis kritiseras av bankinspektionen. Inspektionen framhålleratt det möjligen avses alt därigenom underlälta för rättsinnehavaren attdisponera motboken förden händelse den påträffas. Skäl kan sålunda i och försig finnas för all medge partiell dödning. Enligl inspektionen är detemellertid oklart under vilka former dödningsproceduren i ett sådanl fall skallpraktiskt fullföljas, bl.a. med hänsyn till all en ny handling inle skallutfärdas. Del synes vidare i viss mån strida mol sakens nalur alt en handling,som inte kan anträffas, endasl delvis blir föremål för dödning. Delta talarenligt inspektionen för att ett dödningsbeslut, som ju innebär en presumtionför all handlingen som sådan inte kan anträffas, bör avse hela handlingen. fall synes delta lämpligl såvitt gäller bankbok. Skall möjlighet lillpartiell dödning finnas, måste enligl inspektionen formema härför utredasnärmare. Hovrätten för ifrågasätter för sin del om inlemöjligheten alt endasl delvis döda en bankbok bör komma till uttryck ilagtexten. Belräffandeförslaget om krav på säkerhet undrar konkurslagskommittén om säkerhelen vidkonkurs skall ställas av förvaltaren personligen eller av konkursboet,företrätt av förvaltaren. Enligl kommitténs mening bör det inle rimligenbegäras all förvaltaren skall riskera egna medel i nu avsedda fall. Omsäkerheten skall utgöras av borgen och boet som sådant är borgensman, kan deldiskuteras om del härigenom uppslår en (villkorad) konkurskostnad eller en(villkorad) massafordran. ligger del närmasl lill hands atträkna utgiften som en konkurskosinad. hovräll anmärker på den föreslagna tidsbegränsningenför ianspråktagande av säkerhet lill från dödningsbeslutet. Ansvar börenligl hovrällen gälla till dess fordringen har preskriberats och bör underinga omständigheter bortfalla förrän innehavaren på gmnd av inträdd förfallodaghar fått anledning att höra av sig. Alt transaktionen därmed kan få en långavvecklingslid utgör enligt hovrätten ett särskilt skä! lill tveksamhethumvida systemet lämpligen bör införas. framhåller för sin del all en konkursuppenbarligen inle bör fördröjas i avvaktan på ulgången av treårsfristen, menall del kan innebära olägenheter att frågan om säkerhetens öde hålls svävandeså . 1980/81:84 Bilaga 2 342 Belräffandebeslämmelsen i 15 § sisla slyckel om överskott anser/««. ?-styrelsen iKronobergs län all det även bör meddelas en föreskrifl om hur det skallförfaras med avsatt överskott har förflutit.Konkurslagskommiiicn påpekar all ingenting har sagts om vad som skall gälla omkonkurs ger överskott. Sådana fall är emellertid sällsynta och kommiltén anserför sin del att en särskild föreskrift i ämnet kan undvaras. Förslagetom ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Utredningenangående inskrivning av räll till luftfartyg tillstyrker beredningens förslagtill ändringar i sjölagen med den reservationen all beslag såsominskrivningshinder bör uttryckligen anges under punkl 7 i 33 § och inte somberedningen föreslår regleras av punkl 9. Medanledning av beredningens uttalande all underrättelseskyldigheten enligl 69 5bör gälla varje åtgärd som innefattar kvarstad eller beslag oavselt hur denbetecknas framhåller nämnda utredning att anspråken på befälhavarens lolkningav den rättsliga innebörden av en främmande myndighets ingripande mol hansskepp inle kan ställas högt. Det bör vara nog att rapportera sådana ingripandensom betecknas som kvarstad, utmätning eller beslag eller som för befälhavarensjälv framstår som sådana. Den närmare juridiska analysen får läggas påregistermyndigheten. Tydligt är alt ell myndighetsingripande t.ex. i endasyfle all främja sjösäkerheten, såsom ell nyiljandeförbud. inle bör rapporterasi denna ordning. Förslagetom ändring i lagen (1966:454) om företagsinteckning Utredningenangående företagsinleckning framhåller att den föreslagna lösningen av fråganom konkurrens mellan en förelagsinteckning och kvarstad möjligen strider molgrunderna för 5 § företagsinteckningslagen. enligl vilken bestämmelseföretagsinleckning inte får meddelas så att den lill omfattningen avviker frånen annan inteckning som är meddelad eller sökt i samma näringsverksamhet. Förslagetom ändring i konkurslagen (1921:225) Förslagetatt fordran som har fastställts genom skiljedom skall godtas som stöd förbehörighet att söka gäldenären i konkurs, om domen får verkställas enligt vadsom sägs i 3 kap. 17-20 §5 UB, kritiseras av konkurslagskommittén. Denna anseratt del är mindre lämpligt alt införa 1980/81:84 Bilaga 2 343 ettprövningsmoment i 13 5. Verkställighetsfrågor som avses i 3 kap. 17-20 55 UBkan tänkas bli tvistiga, och i sådana fall mbbas delvis gmnden för regleringeni 13 5 andra stycket. Del ter sig också något främmande att låta konkursdomarenavgöra, om fömtsättningama för verkställighet enligt UB föreligger. mening bör man, i nära anslulning till vad som gäller, somförutsättning för behörighet uppställa att kronofogdemyndighelen har funnit attskiljedomen får verkställas och annat inte har förordnats. KonkurslagskommUténframhåller att trols att det i motsvarande bestämmelse i ett till lagrådetremitterat förslag till ändringar i KL (38 5) används uttrycket "tagits imät", beslämmelsen bör ändras på sä» som beredningen har föreslagit. EnligtSvea hovräll är de av beredningen åberopade skälen för den föreslagnaförsämringen av jordägares och hyresvärds rättsställning inte övertygande.Förslaget tillstyrks däremot av konkurslagskommittén, som påpekar att delligger i linje med vad kommittén har uttalat i belänkandel (SOU 1974:6)Förenklad konkurs m.m. (s. 155 f). EnliglRÅ innebär förslaget inte någon i alla avseenden helt tilltalande lösning.Eftersom 11 kap. 1 5 andra stycket andra meningen inte ändras, kan gäldenärenäven i fortsättningen straffas för oredlighet mot borgenärer, om han i sambandmed en annan exekutiv förrättning än konkurs och förhandling om offentligtackord - t.ex. utmätning - åberopar en oriktig handling eller ett skenavtal ochdärigenom förorsakar att förrättningen helt eller delvis misslyckas. Undervissa omständigheter kan förfarandel bli att bedöma som grovt, varvid straffetär fängelse lägst och högst . Vidhåller gäldenären sålundalämnade oriktiga uppgifter när han vid utmätning underskriver en förteckningöver sina tillgångar, torde den osanna försäkran som han då gör sig skyldigtill vara att bedöma som grov. Straffet härför är fängelse högst . EnligtRÅ:s uppfattning bör lämnandet av oriktiga uppgifter i samband med en utmätningsförrältningbedömas enhetligt, vilkel inte blir fallet med beredningens förslag. Frågan huroriktiga eller vilseledande uppgifter under en utmätningsförtätlning skallbestraffas bör därför övervägas ytterligare. 1980/81:84 Bilaga 2 344 lösningär all man från brottet oredlighet mol borgenärer avför alla fall då engäldenär lämnar orikliga uppgifter vid utmätning och i slällel låterbeslämmelsen om osann resp. vårdslös försäkran bli det enda straffrättsligakorrektivet för sådana uppgifter. RSVanser för sin del alt ansvar för oredlighet resp. vårdslöshet mot borgenärerbör kunna ådömas en gäldenär som skriftligen bekräftar oriktiga uppgifter införkronofogdemyndighelen oavsett om han därvid åberopar en oriklig handling.Frågan humvida gäldenären dämlöver bör dömas för osann eller vårdslös försäkrantorde bl.a. få bero på om oredligheten i det enskilda fallet är alt anse somgrov eller ej. 1fråga om övergångsbestämmelserna till de föreslagna ändringarna i 11 kap.brottsbalken påpekar RÅ att på grund av nämnda ändringar lämnandet av orikligauppgifter i samband med en utmätning i ell visst hänseende hänförs under enmildare straffbestämmelse. Det kan då ifrågasättas om de föreslagnaövergångsbestämmelserna, enligt vilka äldre lag alltjämt skall gälla i fråga omen gärning som någon har begått före ikrafl-trädandel eller därefter begår iett ärende på vilket lagen om utmätningsed är tillämplig, står iöverensstämmelse med principen i 5 5 andra stycket i brottsbalkenspromulgationslag. Enligt den bestämmelsen skall ny lag lillämpas om den lederlill frihet från straff eller lindrigare straff. En tillämpning av dennaprincip i nu förevarande fall skulle kunna medföra att gärningen mbriceradessom oredlighet mot borgenärer men straffet bestämdes enligt straffskalan förosann försäkran. Beredningens förslag har emellertid enligt vad RÅ vidareframhåller sin motsvarighet i övergångsbestämmelserna till annanstrafflagstiftning. RÅifrågasätter om inte lagtexten formellt sett innebär en icke åsyftad utvidgningav det straffbara området. RÅ ansluter sig i den delen till ett avöveråklagaren i avgivet yttrande, vari denne framhåller att denföreslagna bestämmelsen kommer att omfatta även fall som torde bedömas somskadegörelse. Som exempel nämns att någon med vetskap om att en fastighet ärbelagd med kvarstad krossar fönster i fastigheten eller på annat sätt skadarden av illvilja eller hämndlystnad mot ägaren/gäldenären. En sådan utvidgningav det straffbara området synes dock inte ha varit åsyftad. Bestämmelsensuteslutande syfte att komrna till rätta med överträdelser av en myndighetsbeslut synes böra komma till klarare uttryck. Enligthovrätten för bör bestämmelsen, såvitt rör förfoganden överegendom som är föremål för utmätning, avfattas så att den direkt tar sikteendast på sådana förfaranden som är förbjudna enligt 5 kap. 1980/81:84 Bilaga 2 345 275 första slyckel UB, nämligen förfoganden lill skada för utmätningssökanden. Beredningens uppfallningall slraff inle bör inträda för en sekundogäldenär som betalar i strid mot ellmeddelal förbud delas inte av kronofogdeföreningen. Föreningen framhåller allutmätla fordringar och rättigheter ofta kan representera större värden än l.ex.utmätt lösöre. Behovel av en straffsanktion mol en sekundogäldenär somuppsåtligen neutraliserar verkan av en fordrings- eller rältighetsutmätning kaninte anses mindre än när det gäller andra beslul av kronofogdemyndigheten.Hovrällen för anser att den föreslagna lagtexten är oklar såvittavser del fallet all en sekundogäldenär betalar i strid molkronofogdemyndighetens beslul. Prop.1980/81:84 Bilaga 3 346 Bilaga 3 De remitterade förslagen Lag om införande av utsökningsbalken Härigenom föreskrivs följande. 1 § Utsökningsbalken och denna lag Iräder i kraft . 2 5 Genomulsökningsbalken upphävs med den begränsning sorn följer av denna lag utsökningslagen (1877:31 s. 1), förordningen (1877:31 s. 51) om nya utsökningslagensinförande och vad i avseende därå iakttagas skall, lagen (1921:244) omulmälningsed, lagen (1949:249) om upphörande i vissa fall av den verkan,tredskodom eller utslag i lagsökningsmål enligl 77 a 5 utsökningslagen medfört,införsellagen (1968:621), lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendom,lagen (1971:500) om exekutiv försäljning av luftfartyg m.m., lagen (1973:1130)om exekutiv försäljning av registrerat skepp m.m., förordningen (1844:46 s. 2)om upphörande av vissa särskilda domstolar, förordningen (1855:66 s. 1)angående handelsböcker och handelsräkningar och förordningen (1863:5 s. 3) angående fömyande av svenskmyndighels beslul, som förlorat sin exekutiva kraft i främmande slal. 3 § Förekommer i en lag eller annan författning hänvisninglill en före skrift som har ersatts genom en beslämmelse i ulsökningsbalken eller i denna lag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 4 §Bestämmelserna i 1 5 utsökningslagen (1877:31 s. 1) om vem som är överexekutorskall fortfarande gälla i fråga om mål som skall handläggas av överexekutorefter ikraftlrädandel av balken. 5 5 Mål som äranhängiga hos överexekuior vid balkens ikraftlriidande skall även därefterhandläggas av överexekutor, om ej annat följer av andra stycket. Beträffandesådana mål gäller äldre lag i fråga om förfarandet men de nya bestämmelsema ifråga om målens prövning i sak, om ej annat föreskrivs i denna lag. Överexekutors befattning med mål som ej avser klagan överutmätningsmannens förfarande upphör senasi vid utgången av . 1980/81:84 Bilaga 3 347 avserhandräckning eller klagan över utmätningsmannens förfarande får dock ävendessförinnan överlämnas lill en behörig kronofogdemyndighet, om det ärlämpligl. 6 § Beträffande mål som äranhängiga hos kronofogdemyndigheten vid balkens ikraftträdande gäller balkensbestämmelser i fråga om såväl förfarandel som målens prövning i sak, om ejannat föreskrivs i denna lag. Detsamma gäller mål som enligt 5 5 andra stycket överlämnastill kronofogdemyndighelen för handläggning. 7 § Vad som föreskrivs i balkenom fömlsätlningar för verkslällighel inverkar ej på giltigheten av åtgärder somhar vidtagits före balkens ikraftlrädande. Övergångsbestämmelsertill 1 kap. utsökningsbalken 8 5 Beträffande mål som är anhängiga hoskronofogdemyndigheten vid balkens ikraftträdande skall äldre bestämmelsertillämpas i frågan humvida de skall anses som enskilda eller allmänna mål. 9 5 Vad som sägs i balken omtomträtt gäller även vattenfallsrätt som har upplåtils enligl lagen (1907:36 s.I) om nyttjanderält lill fasl egendom. Övergångsbestämmelsertill 3 kap. utsökningsbalken 10 5 Har en domstol efter balkensikraftträdande med stöd av annan lag än förordnal att en domeller ett beslut får verkställas innan domen eller beslutet har vunnii lagakraft, fär kronofogdemyndighelen vid tillämpning av 3 kap. 9 5 i balkenföreskriva alt säkerhet skall ställas för skadestånd om domen eller beslutetändras. 11 § Har en domstol före balkensikraftträdande förordnat att en dom eller ett beslut får verkställas innandomen eller beslulet har vunnit laga kraft, skall 42 5 2 mom. utsökningslagen(1877:31 s. 1) fortfarande tillämpas. 12 5 Annan skiljedom som enligtlag skall lända lill efterrättelse än sådan som avses i 3 kap. 15 eller 16 § ibalken får verkställas, om det ej föreligger någon omständighet som gör domenogiltig, även om talan ej förs mol domen. 1 fråga om verkställigheten gäller 3kap. 17 och 18 55 i balken. 13 5 En förvaltningsmyndighets beslut,som har meddelats enligt en bestämmelse som har tillkommit före balkensikraftträdande, får utan hinder av 3 kap. 1 5 första stycket 6 i balkenverkställas, om ett sådant beslut före ikraftträdandet har fått verkställasutan stöd av särskild föreskrift. 1 fråga om verkställigheten gäller 3 kap. 205 första stycket i balken. 14 5 Beträffande verkställighet avsådana beslul av överexekutor som avses 1515 4 mom. och 52 5 I mom. andrameningen utsökningslagen (1877:31 s. I) gäller vad som sägs ibalken om en underrätls dom. 1 fråga om andra beslul av överexekutor tillämpas46 5 3 oeh 4 mom. saml 53 och 210 55 utsökningslagen. Prop.1980/81:84 Bilaga 3 348 155 För en fordran på gmnd av inrop av lös egendom vid en offentlig auklion, somhar ägl mm före balkens ikraftlrädande, får ulmälning fortfarande ske enligl55 5 utsökningslagen (1877:31 s. 1). Övergångsbestämmelsertill 46 kap. utsökningsbalken 16 § 1 fråga om verkan avföreläggande, som har meddelats enligt 69 eller 91 a 5 utsökningslagen (1877:31s. I) eller 5 5 lagen (1971:494) om exekutiv försäljningav fast egendom, gäller äldre bestämmelser. 17 § Bestämmelserna i 4 kap. 27 §i balken gäller ej, när en fordran före balkens ikraftträdande har fastställtstill betalning i annat fall än som avses i 77 a 5 utsökningslagen (1877:31 s.1). 18 § Bestämmelsema i 4 kap. 33-3555 i balken gäller även när utmätning har sketl före balkens ikraftträdande. 19 § Vad som föreskrivs ombostadsrätt i 5 kap. I 5 6 och 6 kap. 3 5 andra styckei i balken tillämpas äveni fråga om andelsrält i en förening, som ej är bostadsrättsförening, eller iett handelsbolag eller ett aktiebolag, om det med andelsrätten följer rätt aftbesitta eller hyra en lägenhet. 20 5 Bestämmelsen i 5 kap. 13 5första stycket i balken är ej tillämplig i fall då en hyresvärd eller jordägareenligt 34 5 lagen (I970:9>5) om införande av nya jordabalken har rätt attkvarhålla egendom lill säkerhet för en fordran hos en hyresgäst ellerarrendator. Övergångsbestämmelsertill 812 kap. utsökningsbalken 21 §Bestämmelsema i 8 kap. 12 5 i balken och 13 5 i samma kapitel såvitt avser en fordran som är förenad med förmånsrätt enligt 5 § första stycket 1 förmånsrättslagen (1970:979) år ej tillämpliga, när utmätning har sketl före balkens ikraftträdande. Delsamma gäller 8 kap. 15 5 andra stycket, om utmätningen avser annan egendom än som nämns i 139 5 4 mom. utsök ningslagen (1877:31 s. 1). en försäljning före balkens ikraftträdande av egendom som avses i 9 kap.anstånd lämnats med betalningen av köpeskillingen, gäller äldre bestämmelser ifråga om ianspråktagande av erlagd handpenning. 22 § Om ett skuldebrev som enligtäldre bestämmelser är inlecknal i fartyg eller fast egendom pantförskrivsenligt 9 kap. 15 5 i balken, upphör personligt betalningsansvar på gmnd avskuldebrevet. 23 § Om en gäldenärs rätt tillandel i inteckning i hans luftfartyg eller därtill hörande reservdelar harblivit utmätt och ett ärende angående avskrivning av det belopp som tillkommergäldenären har tagils upp på en inskrivningsdag före balkens ikraftträdande,skall 9 kap. 16 5 i balken tillämpas beträffande den handling på gmnd av vilkeninteckning har meddelats för det avskrivna beloppet. Nären gäldenärs rätt till inteckning i hans luftfartyg eller därtill hörandereservdelar eller till andel däri har utmätts före balkens ikraftträdande. Prop.1980/81:84 Bilaga 3 349 skallden tid inom vilken sökanden har all framställa yrkande enligl 9 kap. 16 5första styckei jämfört med 14 5 första stycket räknas från ikraftträdandet. 24 § Om ett skepp, som enligtpunkt 2 övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1067) om ändring i lagen(1966:454) om företagsinteckning omfattas av en sådan inleckning, skall säljasexekutivt enligt 10 kap. i balken, skall borgenären underrättas och fordran somanmäls tas upp i sakägarförteckningen. 25 5 Bestämmelsema i 10 kap. ibalken om tillägg enligl 264 5 sjölagen (1891:35 s. I) tillämpas belräffanderänta, som enligl punkl I4eller 15över-gångsbestämmelsema lill lagen(1973:1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall i stället för sådanttillägg beräknas på kapitalbeloppet av en inteckning enligt äldre lag. Vadsom sägs i balken om registrerat skepp gäller även i fråga om båt som enligtpunkt 5 övergångsbestämmelsema till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen(1891:35 s. I) är upptagen i skeppsregistret. 26 5 Bestämmelsema i 12 kap. ibalken om tillägg enligl 6 kap. 3 5 jordabalken lillämpas beträffande ränla,som enligl 26 eller 27 5 lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken skalli stället för sådant tillägg beräknas på kapitalbeloppet av en inteckningenligt äldre lag. 27 § Ränta som är intecknad enligtäldre bestämmelser eller en annan sådan fordran som ej är bestämd tillkapitalel las upp i sakägarförteckningen enligl balkens regler om fordringarmed panträtt och beräknas därvid till det belopp som efler årligränta utgör fordringens värde på tillträdesdagen. Är det fråga om en livränta,skall dock beräkningen ske med ledning av 3 5 lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. 28 § Bestämmelsema i 12 kap. ibalken om nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk krafl gäller ocksåannan sådan särskild rättighet som besvärar fast egendom på gmnd av enupplåtelse enligl äldre beslämmelser. 29 5 Skall ersällning utgå till eninnehavare av rätt till avkomst eller annan förmån, som enligl äldrebeslämmelser besvärar fast egendom och ej bibehålls vid försäljning avegendomen, beräknas utdelning för det kapitalvärde till vilkel förmånen ipengar eller varor efler ortens pris beräknas uppgå på tillträdesdagen. I frägaom kapitalvärdets beräkning tillämpas därvid 27 5. Övergångsbestämmelsertill 13 och 14 kap. utsökningsbalken 305 När en exekutiv försäljning har ägt rum eller en utmätt fordran har drivitsin före balkens ikraftlrädande, gäller äldre lag i de avseenden som regleras i13 och 14 kap. i balken. Vad som sägs omåtervinning i 153 5 utsökningslagen (1877:31 s. 1) gäller fortfarande, när ettbeslut om fördelning har meddelats enligt äldre lag. Prop.1980/81:84 Bilaga 3 350 Övergångsbestämmelse till 15 kap. utsökningsbalken 31 5 När medel före ikraftlrädandet av balken harinnehållits enligl ett beslut om införsel, gäller 24 5 införsellagen (1968:621) i fråga om befrielse för gäldenären från betalningsskyldighet. Övergångsbestämmelser till 16 kap. utsökningsbalken 32 § När enansökan om avhysning har gjorts före ikraftlrädandel av balken, skall vidtillämpning av 16 kap. 5 § i balken den tid som anges där räknasfrån ikraftträdandel. 33 § 1 fråga omskingringsförbud som har meddelats enligt utsökningslagen (1877:31 s.l) dierannan lag tillämpas vad som sägs i balken om kvarstad. Övergångsbestämmelser till 17 kap. utsökningsbalken