prop · G40350 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:50 omskatten inkomster, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås ändringar i den statliga inkomstbeskattningen. Inflationsskyddetför skatteskalan modifieras så att hänsyn inte längre skall tas till bl.a.höjda energipriser. föresläs att basenheten Sänks med . Vidare föresläs vissa marginalskattelättnader ärs inkomsteri skikten mellan ca . Den tillfälliga höjningen av densärskilda skattereduktionen med högst , som medges i första hand heltidsarbetandemed inkomster under genomsnittet, föreslås föriängd . Ävenfolkpensionärernas skattelättnader behandlas i propositionen. En höjning av detextra avdraget föreslås för både är 1980 och . Förslag läggs också framom deklarationspliktsgränsen för folkpensionärer vid taxering. Vidareföreslås att rätten till avdrag för s. k. frivilliga periodiska understöd, somf. n. medges med . per mottagare, begränsas lill att avse . Denya reglerna föreslås träda i kraft den . 11 1980/81. Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs all 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 10 § 1 mom.' Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer,oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämdprocent av nedan angivna grundbelopp. närbeskattningsbar inkomst icke överstiger 1 basenhet enligt lagen (1977: 1071) ombasenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: av den beskattningsbara inkomsten: I men icke 4 basenheter: 9 10 11 12 13 14 15 16 17 20 30 basenheter grundbeloppet för I basenhet och av återstoden 4basenheter och " Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, mä likväl icke den å nägon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har lill huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Föreslagen lydelse 10 § Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent avnedan angivna grundbelopp. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. - Senaste lydelse1979: 1156. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 1 basenhetenligt lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: av den beskattningsbara inkomsten; 9 10 11 12 13 14 15 16 17 20 30 17 " 20 " 30 basenheter grundbeloppet för I basenhet och av återstoden 4basenheter och "' " i.?%' Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skallen uppgå lill högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enliglde för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål alt tillgodoseviss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft och lillämpasförsta gången vid taxering. Lag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 §1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs all 2 och 3 §§ lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Basenhet ulgör för varje taxeringsår ett belopp sommotsvarar multiplicerat med årets jämförelsetal. Basenheten avrundasnedåt till helt hundratal kronor. n 1980/81. 1 .saml Nr 50 Basenhet utgör för varje taxeringsår ett belopp sommotsvarar multiplicerat med årets jämförelsetal. Basenheten avrundasnedåt till hell hundratal kronor. 1980/81:50 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Jämförelsetalet för taxeringsåret Jämförelsetalet för laxeringsåret är del tal som anger förhällandet är del tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i au- mellan del allmänna prisläget i au gusti månad ivå är före taxerings- gusli månad två är före taxerings året och augusti månad . årel och augusti månad . Jämförelsetalet beräknas med bort- Därvid skall förändringarna i det seende från de effekter på prisläget iillmänna prisläget beräknas med som följer av ändrat skulteuttag en- bortseende från indirekta skatter, ligt lagen (1968:430) om mervärde- tullar, avgifter och ändringar i skatt. energipriser samt tillägg göras för Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om 1982 års taxering. Vid denna taxering är basenheten6400 kronor. Lag om tillfällig höjning av den särskildaskattereduktionen vid taxering Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid 1982 ärstaxering får skatlskyldig som har rält lill särskild skal-lereduklion enligl 2 §5 mom. uppbördslagen (1953:272) en höjning av den särskilda skattereduktionen,om hans till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst överstiger 40000men inte . 2 § Densärskilda skattereduktionen höjs om den beskattningsbara inkomsten överstiger 40000 meninte av det belopp varmed inkomsten överstiger40000 kronor, om den beskattningsbara inkomsten överstiger 45 000 meninte med , om den beskattningsbara inkomsten överstiger 60000 meninte med minskat av del belopp varmedinkomsten översfiger . Denna lag träder i kraft den . Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs alt punkt 5 av anvisningarna lill 46 §samt punkt 2 av anvisningarna till 50 § kommunalskatlelagen (1928:370) skall hanedan angivna lydelse. 1980/81:50 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Som förutsällning för allmänt 5. Förulsätlning för allmänt av- avdrag för periodiskt understöd el- dragför periodiskt understöd eller ler därmed jämförlig periodisk ut- därmedjämförlig periodisk utbe betalning enligt denna punkt gäller talningenligl denna punkl är att un- att understödet icke utgått till mot- derstödelinte utgått till mottagare i tagare i givarens hushåll eller, om givarenshushåll eller, om understö dde understödet utgjort skade- det inte utgjortskadeständ, lill mot stånd, till mottagare under el- tagareunder eller till mollaga- ler lill mottagare vars utbildning revars utbildning ('«/e är avslutad. icke år avslutad. Avdrag medgives med utgivet be- Avdrag medges med utgivetbe lopp för periodiska utbetalningar lopp för periodiska utbetalningar till make eller förutvarande make sedan underhållsskyldighetendem emellan reglerats; lill fidigare anslälld; som ulgör skadesländ, dock vid personskada endasl medbelopp som för mottagaren utgör ersättning för föriorad inkomst avskattepliktig natur eller för förioral underhäll; som utgör livränta eller därmed jämföriigt vederiag vidförvärv av egendom genom köp, byte eller därmed jämföriigt fäng; på grund av föreskrifl i testamente; från juridisk person. För annat periodiskt understöd För annat periodiskt understöd eller därmed jämföriig periodisk ut- eller därmed jämföriig periodisk ut betalning medgives avdrag med betalning weJe,? avdrag med högsl högst /ö/- varje motta- . Utger skattskyldig så- gare. Har givaren under beskatt- dana understöd till mer än en per- ningsåret varit gift och levt tillsam- son med belopp som sammanlagt mans med sin make, får sådant av- överstiger , skall av drag åtnjutas för dem båda gemen- draget fördelas mellan dessa un sanit med , dersiöd på sätt den skattskyldige fill 50 S 2.' Vid bedömningen av om skatlskyldigs inkomsttill icke obetydlig del utgjorts av folkpension iakttages följande. Somfolkpension räknas icke barnpension eller värdbidrag. Den omständigheten allfolkpension under ell beskattningsår utgått med ett ringa belopp, t. ex. tillföljd av all folkpensionen icke ålnjulils , utgör icke hindermot all medgiva den skattskyldige avdrag. Avgörande för bedömningen i deltafall är huruvida folkpensionen, om den utgått i full utsträckning, utgjort enicke obetydlig del av inkomsten. Som folkpension behandlas även tilläggspensioni den män den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott. 'Senaste lydelse 1977:41. -Lydelse enligt prop.1980/81:42. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer fastställer närmare föreskrifter föravdragsberäkningen enligt nedan angivna grunder. Om skatlskyldigs statligt laxerade inkomst överstiger del högsta inkomstbeloppel enligt föregående stycke, reduceras avdragel med belopp motsvarande av överskjutande taxerad inkomst. Del avdrag som beräknas med hänsyn till skatlskyldigs slatiigl laxerade inkomst jämkas, om värdet av skatlepliklig förmögenhet överstiger . Om förmögenhelsvärdet överstiger , skall avdrag inle medges. Fastighet, som avses i 24 § 2 mom., och jordbruksfastighet. Avdragetskall i första hand bestämmas med hänsyn till storleken av den skatlskyldigestaxerade inkomst enligl lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstigerdenna inkomst icke visst högsta belopp, skall avdraget beräknas till vad sombehövs för all den skaltskyldige icke skall påföras högre statligtbeskattningsbar inkomst än . Delta högsta inkomstbelopp motsvarartaxerad inkomst för skaltskyldig. som under beskattningsåret icke haft annaninkomst än ålderspension enligl 6 kap. 2S första stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring och därutöver skallepliktiga intäkter av tjänst omsammanlagt saml åtnjutil avdrag endast med enligt 33 § 2mom, första stycket. Förgift skallskyldig, som uppburit folkpension med beloppsom tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknas del högsta inkomstbeloppelmed utgångspunkt från en pension Utgörande av basbeloppet. Förövriga skattskyldiga beräknas del med utgångspunkt från en pension av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gäller också om giftskattskyldig under viss del av beskattningsåret uppburit folkpension medbelopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, och under återstodenav året uppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make saknarfolkpension. Avdragelskall i första hand bestämmas med hänsyn till storleken av den skatlskyldigestaxerade inkomst enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstigerdenna inkomst icke visst högsta belopp, skall avdragel beräknas lill vad sombehövs för att den skallskyldige icke skall påföras högre statligtbeskattningsbar inkomst än . Delta högsta inkomstbelopp motsvarartaxerad inkomst för skallskyldig, som under beskattningsåret icke haft annaninkomst än ålderspension enligl 6 kap. 2§ första stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring och därutöver skattepliktiga intäkter av tjänst omsammanlagt saml åtnjutit avdrag endast med enligt 33 § 2mom. För gift skattskyldig, som uppburit folkpension medbelopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, beräknas del högsta inkomstbeloppelmed utgångspunkt från en pension utgörande av basbeloppet. Förövriga skattskyldiga beräknas det med utgångspunkt från en pension av basbeloppet. Sistnämnda beräkningsgrund gäller också om gift skatlskyldigunder viss del av be-skatlningsäret uppburit folkpension med belopp somtillkommer gift vars make uppbär folkpension, och under återstoden av åretuppburit folkpension med belopp som tillkommer gift vars make saknar folkpension. 1980/81:50 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som i huvudsak används för bostadsändamål, skall inräknasi förmögenhelsvärdet med belopp som motsvarar 1/10 av skillnaden mellantaxeringsvärdet året före taxeringsåret och lånat kapital, som nedlagts ifasligheten, i den mån skillnaden inle överstiger . Är skillnadenstörre beräknas värdet till jämte den del av skillnaden som överstiger250000 kronor. Har den skaltskyldige eller hans make flera sådana fastigheter,som avses här, gäller bestämmelserna endast för en fastighet och då i förstahand för fastighet som ulgör stadigvarande bostad för den skattskyldige. Här ovan angivna grunder för avdragsberäkningen fårfrångås, när särskilda omständigheter föranleda det. Vid beräkning av avdrag för gift skaltskyldig iakttagesbestämmelserna i 52 S I mom. sista slyckel. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Bestämmelsen i punkt 2 tredje stycket avanvisningarna till 50 § skall dock tillämpas redan vid 1981 ärs taxering,varvid beloppsgränsen i bestämmelsen för inkomst utöver ålderspension skallvara . Belräffande periodiska utbetalningar som utgår på grund avbindande förpliktelser, som uppkommit före , skall de bestämmelsersom gällde före alltjämt tillämpas. Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs all 22 § 3 mom. taxeringslagen (1956:623)'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 S 3 mom.' Skattskyldig, som 3 mom. Skatlskyldig, som upp- uppburil folkpension, är med un- buritfolkpension, är med undantag dantag som anges i andra stycket som anges iandra slyckel skyldig skyldig alt utan anmaning avlämna attutan anmaning avlämna själv- självdeklaration endasl om hans deklaration endaslom hans brut- brultoinläkl av en eller flera för- tointäklav en eller flera förvärvs- värvskällor uppgått till källorunder året uppgått till minst , eller, om hans 20400kronor, eller, om hans make make uppburit folkpension, till uppburitfolkpension, till minst . Med folkpen- 17800kronor. Med folkpension sion avses folkpension i form av ål- avsesfolkpension i form av ålders- derspension, förtidspension, änke- pension,förtidspension, änkepen- pension och hustrutillägg. Som sion och huslrulillägg.Som folk folkpension räknas icke barnpen- pensionräknas inte barnpension el- sion eller vårdbidrag. ' Lagen omtryckt 1971: 399. Senaste Ivdelse av lagensrubrik 1974:773. - Senaste lydelse 1979: 1158. 1980/81:50 8 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i första styckei gälla icke om den skatlskyldigesmake är skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration, om den skattskyldigehar varit bosalt i riket endasl en del av beskallningsåret. om han harskattepliktiga förmögenhelstillgångar överstigande eller om garanlibeloppför fastighet skall upptagas såsom skattepliktig inkomst för honom. 1 fråga ommakar gälla bestämmelserna i 1 mom. iredje stycket såvitt avser förmögenhet. Denna lag träder i krafl 1980/81:50 9 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , Åsling, Söder.Krönmark, . , , , , , , ,. Föredragande: stalsrådel Wirlén Proposition om skatten inkomster, m. m. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m.(besparingspropositionen) redovisades vissa allmänna riktlinjer för inkomstbeskattningenår 1981, bl.a. i fråga om den framtida utformningen av inflationsskyddet för inkomstskalleskalanoch fortsatta marginalskattelält-nader i vissa inkomstlagen. Del framhölls attåtgärder i fråga om inkomstskatten har fått en central belydelse föravtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden. Mera konkreta förslag till åtgärderi dessa frågor fick därför anslå i avvaktan på all de överläggningar som pågickmellan regeringen och arbetsmarknadens parter slutfördes och kunde bli föremålför en samlad bedömning. Jag avser nu all äter ta upp de angivna frågorna. Jagämnar även behandla folkpensionärernas skattelättnader. Skatleulskollel hemställde i ell belänkande (SkU1979/80:42) med anledning av motioner under /80. all riksdagenhos regeringen mätte begära förslag om ändring av beloppsgränsen för avdrag förs.k. frivilliga periodiska understöd från . per mottagare till alt gälla5000 kr. per utgivare oavsett antalet mottagare. biföll utskoltelshemställan (rskr 1979/80: 293). Även denna fråga avser jag nu all behandla. De förslag som jag nu tar upp innebär, förutom ändradskatteskala m.m.. främst justeringar av lagtekniskt okomplicerad natur. Medhänsyn härtill anserjag del inte motiverat att höra lagrådet. 1980/81:50 10 2 Den statliga inkomstskatten Skalan för den statliga inkomstskatten har varit inflationsskyddadsedan är 1978. Inflationsskyddet utvidgades genom beslut till att avseåven en uppräkning av den särskilda skattereduktionen. Skyddet är så utformatatt en automatisk justering sker av skiklgränserna med hänsyn till förändringari penningvärdet. Principen om inflalionsskydd bör ligga fast. Skalteutlagel ochdess fördelning skall bestämmas av och inle godtyckligt ändras avinflationen. En viss förändring bör emellertid göras vid beräkningen av denindex som används i sammanhanget. Skiktgränserna i slatsskatteskalan uttrycks tekniskt ienheter som kallas basenheter. Basenheten utgör ett belopp av 5 000 kr.multiplicerat med ell jämförelsetal som uttrycker penningvärdeutvecklingen.Jämförelsetalet anger förhällandet mellan del allmänna prislägel andra årel före taxeringsåret och den valda utgångspunkten förindexberäkningen. Utgångspunkten för denna beräkning är augusti månad 1977.Genom en särskild regel i 3S lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 5 I mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har man eliminerat effekten av deändringar av mervärdeskalleutlagel som kan ha förekommit mellan de ivä lidpunklerna.Ändringarna av delta uttag har alltså inte fåll påverka den statligainkomstskatten. I besparingsproposilionen föreslås en ändring avberäkningsunderlaget för basbeloppel enligl lagen (1962:381) om allmänförsäkring, AFL. Basbeloppel ligger lill grund för uppräkningarna av pensionerm.fl. Syftet med ändringen är att kompensation inle längreskall ges automatiskt för höjda energipriser eller för köpkraflspåverkan som slalsmakternafattar beslut om genom alt ändra indirekta skaller och subventioner. Bl.a. medhänsyn till att statsmakterna har möjlighet lill en årlig omprövning av inkomstskalleskalankan det visserligen hävdas all skälen för ell motsvarande indexbyle i dellasammanhang är svagare. Som jag uttalat i besparingsproposilionen talar dockövervägande skäl för all så bör ske. Basenheten i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, , bör således i fortsättningen anknytas till sammajusteradeindex som basbeloppet enligl AFL. De nya beräkningsgrunderna innebär ihuvudsak följande. Liksom f. n. skall jämförelsetalet följa förändringarna idel allmänna prisläget. Vid beräkningen skall dock i fortsättningen bortsesinte bara från mervärdeskatt ulan från alla indirekta skatter, tullar, avgifteroch subventioner saml från ändrade energipriser. Avgränsningen av indirektaskaller, lullar, avgifter och subventioner skall göras i enlighet med degrunder tillämpar vid beräkning av nettoprisindex. Dessulomskall alltså vid beräkningen av jämförelsetalet bortses från direkt inverkan påprisläget av ändrade energipriser. De energipriser, som f.n. ingår ikonsumentprisindex, avser fjärrvärme, eldningsolja, hushållsgas. Prop,1980/81:50 H Vadjag här har anfört föranleder ändring av 2 och 3 8§ lagen om basenhet enligt10§ 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Ändringen bör lillämpasförsta gången vid fastställandet av basenhet (inkomslärel1982). Redan för inkomståret 1981är emellertid särskilda överväganden påkallade. Enligl nu gällande regler harbasenheten () fastställts till 6500 kr.För är beloppet . Som jag anförde ibesparingspropositionen bör emellertid uppräkningen begränsas redan för år1981. Jag föreslår alt basenheten för bestäms till 6400 kr.Detta belopp kommer att bilda utgångspunkten för den framtida uppräkningen förår 1982 och . Som en följd härav får givelvis den förordning (1980:706)varigenom basenheten fastställts för upphävas. Detla kan skei administrativ ordning. Den föreslagna sänkningenav basenheten innebär en skärpning av inkomstskatten inkomstermed ca . Detta belopp bör användas för att åstadkommaskallelättnader främst ål heltidsarbetande med inkomst under genomsnittet.Därutöver bör vissa marginalskatlelätt-nader ges i de något högre inkomslskikten. Det första målet lordeenklast uppnås genom en tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionenenligt 2§ 5 mom. uppbördslagen (1953:272). Genom lagstiftning tidigare i är (prop.1979/80: 181, SkU 1979/80:62, rskr 1979/80:422, SFS 1980:455) har en sådantillfällig höjning gjorts i fråga om Den särskildaskattereduktionen medges skattskyldiga som varit bosatta eller stadigvarandevistats här i landet under nägon del av beskattningsåret. Skattereduktionenräknas automatiskt upp med hänsyn till inflationen genom koppling till dentidigare nämnda basenheten. Skattereduktion medges således med del beloppvarmed 0.4 basenheter överstiger . För innebär detta -om den av mig tidigare föreslagna ändringen av basenheten godtas alt beloppetblir . Den tillfälliga höjningenav den särskilda skattereduktionen inkomster avser beskattningsbarainkomster mellan . Den högsta höjningen inträder i inkomslskiktenmellan . och den uppgår där till . För inkomsterdäröver sker en avtrappning av det belopp varmed inkomsten överstiger60000 kr. Jag föreslår att samma höjning av skattereduktionen genomförs ävenför Även den höjningen bör vara tillfällig. Menäven i de något högre inkomslskikten är del enligt min mening motiverat medvissa skattesänkningar. Som jag framhållit i besparingspropositionen är enfortsatt sänkning av marginalskatterna angelägen. Det statsfinansiella lägetlämnar emellertid nu bara utrymme för smärre sådana sänkningar. Jag föreslårdärför att skattesatserna i de närmast högre skikten ovanför dem där dentillfälligt höjda skattereduktionen inte längre 1980/81:50 12 medges sänks med en procentenhet. Den övre gränsen fördessa sänkningar bör lämpligen sättas vid inkomster som uppgår lill 15basenheter, vilket för inkomståret motsvarar en inkomst på . Som jag nämnde medför den föreslagna sänkningen avbasenheten en ökning av inkomstskatteutlaget med ca . Härav kommer enliglmina förslag ca 850 milj. kr. alt användas för de skaltelältnader som uppnåsgenom förlängningen av den fillfälliga höjningen av den särskilda skatlereduklionen.Ålersloden eller närmare besläml ca 165 milj. kr. har använls för marginalskaltelätlnaderna. De närmare verkningarna av mina förslag framgår avföljande uppställning. Jag vill erinra om att gällande regler innebär enbasenhet om . förär 1981 och att den tillfälliga förhöjningen av densärskilda skattereduktionen bortfaller. Skatt är 1981. kr (7,3 n(m är 1981, kr. förslaget, kr. Siffrorna avser skattskyldig utan I 800-kronorsreduktion.Den kommunala skattesatsen antas vara . Mina förslag föranleder ändringar i 10 S SIL. Reglerna omden förlängda tillfälliga höjningen av skattereduktionen bör tas in i ensärskild författning. De ändringar som jag i det föregående har föreslagit ifråga om inkomstbeskattningen bör tillämpas även för dem som eriägger skattenligt reglerna i lagen (1958:295) om sjömansskall. I samband med ändringarnaav sjömansskatten för (prop. 1978/79:56. SkU 1978/79:20. rskr 1978/79: 103, SFS 1979:916) infördes regler som innebär att ändringar i fråga om slatsskatteskalanoch den särskilda skatlereduklionen automatiskt beaktas vid sjömansbeskallningen.Vid faslstäUande av de tabeller som används för all beräkna sjömansskatten i deenskilda fallen skall nämligen la hänsyn till sådanaändringar. Några särskilda lagstiftningsåtgärder beträffande sjömansskatten behövsföljaktligen inte. 1980/81:50 13 Pensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen är förålderspensionärerna främst den allmänna folkpensionen och den allmännatilläggspensionen (ATP). En ytteriigare förmån är de kommunala bostadstilläggen.Till folkpensionärer, som inte är berättigade till ATP eller endast får en lågsådan, ulgår pensionstillskott. Fullt pensionstillskott ulgör f n. av basbeloppelenligt AFL . Enligt tidigare beslul höjs tillskollets nivå med fyraprocentenheter varje budgetår lill dess det uppgår till avbasbeloppet. Folkpensionärer,vilkas huvudsakliga inkomst utgörs av allmän folkpension, medges sedan längevid inkomsttaxeringen ell särskilt avdrag för nedsatt skatleförmåga. Den somendast har grundpension och en viss högsta sidoinkomsl får avdrag med så stortbelopp alt någon skatt inle kommer att påföras honom. Vid stigande inkomsttrappas del extra avdraget ned. Även förmögenhelsinnehav inverkar på avdragelsstorlek. Den framlida utformningen av folkpensionärernasskattelättnader utreds f n. av en särskild kommitté (B 1979: 16).