prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — I propositionen 1979/80:100såvitt gäller anslag till kyrkligaändamål uttalade föredragande statsrådet all han i likhet med nyssnämndautredning förutsatte alt bidrag lill de fria trossamfundens insatser för andlig vård borde ulgå från anslagetBidrag till irossamfuiid samt allhänsyn härtill hade tagils vid förslagel om en anslagshöjning. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen i denna delframhöll kulturutskottet (KrU1979/80:25) all det var angeläget atl del ärligen i budgetpropositionen anges hur slor del av anslaget som är avsett att utgå Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 129 sombidrag lill dessa samfund för deras insatser för andlig vård vid sjukhus m. m. När arbetsgruppen har haft all överväga den närmareutformningen och omfattningen av stödet lill andlig vård lill de friatrossamfunden, har arbetsgruppen mot bakgrund av vad som sålunda förekommitansett sig böra utgå från all detta slöd skall utgå ur anslaget . Vid prövningen av omfattningen av slödel lill andlig vård har arbetsgruppen haft all la hänsyn främsl tillall de sammanlagda bidragen lill trossamfunden blir så stora att jämställdhet iekonomiskt avseende uppnås mellan och de fria trossamfunden. För del har numera öppnats en möjlighetall inrätta komministertjänster, vars innehavare skall ha till huvudsakliguppgift all svara för den andliga värden lill sjukhusen. Kostnaderna för sådanainrättade tjänster får till hälften bestridas av medel ur kyrkofonden.Kyrkofonden administreras visserligen av statliga myndigheter, men är ellsvenska kyrkans eget instrument för viss kostnadsutjämning, uppbyggt på medelsom församlingarna betalar in. Bidrag ur kyrkofonden är därför inle altbetrakta som statsbidrag. verksamhet i den andliga vården bekostasalltså av kyrkan själv. Av vad som har framgått av föregående avsnill kankonstateras alt jämställdhet i ekonomiskt avseende redan har uppnåtts mellansvenska kyrkan och de fria trossamfunden. En utveckling av den del av bidragetsom är avsedd för andlig vård kan ske antingen i samma takt som de totalabidragen utvecklas, eller i högre grad, men på bekostnad av det ickespecialdestinerade verksamhetsbidraget. För /81 anvisade dll ell reservationsanslag av 31 milj. kr. Enligl regleringsbrevetden , skulle anslaget bl. a. disponeras så atl 2 milj. kr. skulleutgå lill bidrag lill andlig vård vid sjukhus m. m. Om man väljer att utvecklastödet lill andlig vård i samma takt som hela anslaget Bidrag dll trossamfundbör del belopp som har utgått för /81 kunna tjäna somutgångspunkt. Starka skäl finns enligl arbetsgruppens mening för allinte binda det framlida slödel till de fria trossamfunden för andlig vård tillvissa på förhand bestämda belopp. Den statliga bidragsgivningen får inte blinågot annat än etl stöd. Verksamheten måste riil slörre delen bekostas avtrossamfunden själva. Staten kan inte, ulan atl träda för när de friatrossamfundens rätt att själva disponera sina ekonomiska och personellaresurser, bestämma omfattningen av de fria trossamfundens insatser pä området.Med hänsyn härtill anser arbetsgruppen all det framtida slödel för andlig vårdärligen bör bestämmas främst med utgångspunkt frän de fria trossamfundens egna redanorganiserade insatser på området. Slödel bör ulgå och utvecklas inom ramen förstatens totala bidrag lill trossamfunden. 9 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 130 I avsnitt 2.1.1 har konstaterats alt församlingar erhöll av sina kostnader täckta avstatsbidrag saml all de fria trossamfunden fick av sinakostnader på lokalplanet läckta av statsbidrag. Det eftersträvademålel om jämställdhet i ekonomiskt avseende mellan och de andratrossamfunden skulle sålunda ha varit uppnått. En plan för utvecklingen av statens stöd lill trossamfunden skulle mol bakgrund av denredan uppnådda ekonomiska jämställdheten kunna innefatta alt bidragen riil trossamfunden utvecklas i samma takt som skatteutjämningsbidraget till svenska kyrkan.Enhgt regeringens proposidon 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m.m. skall emellertid skatteutjämningsbidragetår skäras ned med 61 milj. kr. eller av föregående årsbidragsbelopp. Om kravet på ekonomiskt jämlik behandling av trossamfundenupprätthålls, skulle della innebära en motsvarande nedskärning av bidragen till trossamfunden. En framlida fortsatt ökning eller ett efter är 1982 i kronor räknatbibehållet bidrag skulle innebära att de fria trossamfunden istalsbidragshänseende blir bällre ställda än och därmed också att principen om ekonomiskt jämlik behandlingöverges. Den av begärda planen byggde päantagandet om all jämställdhet iekonomiskt avseende inte förelåg mellan och de fria trossamfunden saml alt en ökning av anslaget behövdes för att nådenna jämställdhet. Arbetsgruppen har redan konstaterat alt målet om ekonomiskjämställdhet var uppnätt . Förutsättningarna för altutarbeta den av begärda planen föreliggerdärmed inte längre. Arbetsgruppen har inte ansett det ligga inom ramen för sitt uppdrag alt la ställning lill omprincipen om ekonomiskt likvärdigbehandling av trossamfunden alltjämt skall behållas. Med hänvisninghärrill anser sig arbetsgruppen förhindrad att föreslå en plan för utvecklingav statens stöd riil trossamfunden. 1 fråga om den andliga värden vid sjukhusenföreslås all statens slöd lill de friatrossamfunden utgår inom ramen för anslaget Bidrag till trossamfund. bidrag bör inte fixeras på förhand riil vissa bestämda belopp. Istället föreslås att bidraget bestäms främst med hänsyn lill de friatrossamfundens egna redan organiserade insatser pä området. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 131 beslöt atl lill Bidrag riil friakristna samfund m. m. anvisa etl reservationsanslag om 2 milj. kr. Frågan ometl särskilt bidrag till trossamfund hade kommit upp i anledning av ell parmotioner. uttalade i det belänkande (KrU 1971:15) som låg lillgrund för beslut bl. a. alt bidragsberättigade borde varaförsamlingar (motsvarande) inom annat kristet trossamfund än ,anslutna lill eller i samverkan med frikyrkoråd. För all församlingskulle vara bidragsberättigad borde enligt utskottet gälla all den skall haanknytning till samfund av viss storlek. En riktpunkt borde härvid vara allsamfundet i fräga eller församlingarna rillsammans, som i ,betjänar minst 3 000 personer i . Utskottet framhöll all bidraget bordeha en självständig karaktär. Dess syfte borde vara alt öka förutsättningarnaför ekonomiskt svaga församlingar all hålla lokaler saml erbjuda religiösservice i form av gudstjänst, själavård och liknande. Bidraget borde ses somelt provisorium i avvaktan på resultatet av arbetet inom 1968 års beredning omstat och kyrka. Utskottet föreslog att anslaget ställdes till förfogande förSveriges frikyrko-räd att disponeras enligt angivna riktlinjer och all detborde fördelas av en pä frikyrkorådets förslag av Kungl. , där samtliga samfund eller grupper av församlingar som bedömsvara bidrags-berälrigade var företrädda. Utskottet uttalade vidare alt frikyrkorådelborde tillerkännas skälig del av bidraget för informativt och administrativtarbete i samband med det föreslagna stödet. Rådet borde sä snart som möjligtdelge beredning om stat och kyrka erfarenheterna från fördelningen avdisponibla medel. frikyrkoråds samarbelsnämnd delgav beredningensina erfarenheter. Av lill beredningen överlämnade protokoll framgick bl.a. att nämnden först försökt tillämpa en fördelningsnorm baserad på den s. k.kontaktytan, dvs. antalet personer som betjänas av samfundet i fråga. Man fannall resultatet av fördelningen blev i stort sett samma om den i ställetbaserades på antalet "medlemmar". Nämnden beslöt därför all användasistnämnda fördelningsnorm. Beredningen beredde ocksä de 11 samfund som då ingick isamarbetsnämnden dllfälle all redovisa sina erfarenheter belräffandefördelning av rilldelade medel inom respektive samfund. Av de inkomnaredogörelserna framgick att olika samfund hade använt något olika kriterier viddenna fördelning. hade t. ex. särskilt tagit hänsyn lillförsamlingarnas utgifter för lokaler och ungdomsverksamhet. Svenskabaptistsamfundet hade prioriterat församlingar som hade pastor anställd meninle förmådde betala en lön motsvarande viss löneklass. Svenska missionsförbundethade lårit rilldelade medel gå lill församlingar på svensk landsbygd 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 132 somhade drabbats av utflyttning saml till församlingar i centralorterna i de nyaprimärkommunerna och i storstädernas förorter. Inom hade hänsyntagits såväl lill kårernas storlek och bärkraft, som till hyreskostnader,lönekostnader och sådan verksamhet som inte har möjlighet att varasjälvbärande. 1.21968 års beredning om stat och kyrka Beredningen konstaterade, i samband med alt dendiskuterade trossamfundens religionsfrihet, atl frikyrkosamfunden lidigarehade varit tveksamma riil ekonomiska bidrag från samhällets sida men all dennatveksamhet hade minskat. Mot denna bakgrund ansåg beredningen att besluten vid1971 års riksdag om bidrag lill fria kristna trossamfund var ell principielltviktigt steg på vägen mot ökad jämställdhet mellan samfunden. Beredningen tolkade principen om samhällets opartiskheti livsåskådningsfrågor så, att samhället skall inta en positivt neutralhållning lill existensen av olika livsåskådningar. Enligt beredningen bordedetta komma lill uttryck på så sätt atl staten direkt och/eller indirekt skapargynnsamma förutsättningar för trossamfundens verksamhet, bl. a. genom olikaformer av samhälleligt ekonomiskt slöd. Härvid måsle man, framhöll beredningen,sträva efter en i princip likvärdig behandling av olika religiösa samfund.Principen om likvärdig behandling skulle innebära en strävan atl finna etlsystem där de olika förmåner som erbjuds olika samfund är lika i den betydelsenatt de uppfattas som lika myckel värda, trots all ett sådanl värde inle kanmätas med en objektiv norm. Beredningen refererade den diskussion som fördes av 1958ärs utredning kyrka-stat om länkbara typer av ekonomiskt slöd (slallig uppbördav medlemsavgifter, skattefrihet för samfunden saml direkta statsanslag).Beredningen fann att samhällets slöd i huvudsak borde inriklas på olika formerav direkta slalliga bidrag. De skäl som hade anförts mol denna stödform bemötteberedningen enligl följande. De invändningar som ur religionsfrihetssynpunkt harriktals mot stöd i form av direkta bidrag anser vi bör avvisas. Alticke-medlemmen via sina allmänna skatter tvingas att bidra till ändamål som hankan slå främmande för är en logisk - och allmänt accepterad - följd avuppfattningen, all det moderna pluralistiska samhället ser mångfalden avåskådningar och aktiviteter som ett värde i sig och därför understödjer dessa.Exempel som ligger nära lill hands är de statliga och kommunala bidragen lillpolitiska partier och till olika kulturella aktiviteter saml del statligapresstödet. Etl annat problem gäller slödels slyrningseffekler. Viavvisar de invändningar som tar sin utgångspunkt i farhågorna atttrossamfundens frihet att själva utforma sin verksamhet måsle hotas av ellsyslem med direkta bidrag från samhället. beror pä atl vi ulformar stödenså att inblandning från samhällets sida är praktiskt utesluten. Självfalletskulle rigorösa ändamåls-bestämningar för huvuddelen av stödet få denna effekt.Men vi avvisar 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 133 bestämttanken på sådana detaljerade ändamålsbeslämningar annal än då sådana ger sigsjälva, t. ex. slöd till restaurering av vissa kyrkolokaler. Även för dennahuvudprincip bör utformningen av del politiska partistödet kunna tjäna somexempel pä atl direkta samhälleliga bidrag kan ges utan slyrningseffekler päverksamheten. (SOU 1972:36 s. Beredningen ansåg del vara väsentligl altförutsättningarna skapas för utjämning mellan ekonomiskt starka och svagaförsamlingar inom och inom andra trossamfund. Förslag ladesdärför fram om att staten efter relationsändringen skulle lämna bidrag för atlunderlätta en sådan utjämning. Beräkningen av erforderliga medel borde enliglberedningen grundas på en ram i storleksordningen 100-110 milj. kr. uttryckt i1972 ärs penningvärde. Beloppet grundades på beräkningar av vad som budgetåret1971/72 gick ut av statsmedel lill församlingar i form avskatteutjämningsbidrag (ca 89 milj. ),som bidrag till fria kristna samfund samt trossamfund med stort inslag avinvandrare (drygt 2 milj. ), värdet av Ijänstebrevsrätt (ca4 milj. samt anslagen riil främst domkapitel, sliflsnämnder ochkyrkofonden (drygt 8 milj. Beredningen ansåg att dessa medel bordefördelas genom ell minimum av statlig styrning och anförde i del sammanhangetföljande. Statsmakterna bör betrakta dessa medel som ett"kollekrivt" slöd lill trossamfunden, som dessa sinsemellan har attfördela efter normer som samfunden själva kan komma överens om. Det förefalleross uppenbart att man på ekumenisk bas kan komma fram till en fördelning sommed hänsyn dll olika kyrkors och samfunds kyrkosyn, omfallning av verksamhetenoch "service-förpliktelser" upplevs som rättvist. Fördelningen bör ske av ett organ, vars ledamöterformellt utses av Kungl. Storleken av detla organ, förslagsvis benämntTrossamfundens samarbetsräd, bör anpassas sä, all alla trossamfund som bedömskomma i fråga för stöd, får minst en representant i rådet. Maj:tsbedömning av om ett samfund bör vara representerat i rådet, bör en riktpunktvara atl samfundet i fråga betjänar minst 3 000 personer i . Förrörelser som saknar formell samfundsbildning bör gälla all församlingarna inomsådan rörelse sammanlagt betjänar minst 3 000 personer i . Det bör observeras atl även icke-krislna trossamfund avnämnda storleksordning sålunda kan vara företrädda i Trossamfundens samarbetsräd. (SOU 1972:36 s. Förslaget fick vid remissbehandlingen ell blandatmottagande. Av de remissinstanser som lade an mera övergripande synpunkler pådet föreslagna uljämningsslödet var flertalet positiva, medan etl mindre antalinle log ställning eller uttalade viss tveksamhet. Den föreslagnakonstruktionen av slödel med fördelning genom Trossamfundens samarbetsrädtillstyrktes av flera instanser. Etl mindre anlal instanser uttalade tveksamhetinför konstruktionen och önskade ytterligare utredningar. Klart uttalad kridkmot beredningens konstruktion kom emellertid fram i del slora flertaletyttranden. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 134 Såsom i del föregäende har redovisats uttaladekulturulskottet (KrU 1971:15) när Bidrag till fria kristna samfund m. m.infördes, all bidraget borde ses som ell provisorium i avvaktan på arbetet inom1968 års beredning om stat och kyrka. Någon samlande lösning kunde emellertidinte uppnås på grundval av beredningens förslag om de framtida relationernamellan staten och . Med anledning härav beslutade den dåvaranderegeringen atl den inle skulle utforma och lägga fram förslag islal-kyrka-frägan. Mot denna bakgrund tog departementschefen i bilaga 10 tillprop. 1974:1 upp frågan om bidrag lill trossamfund. Departementschefen föreslog atl det genom 1971 årsbeslut införda statsbidraget skulle behållas. I likhet med beredningen fann handet angeläget all även andra trossamfund än de som dä var berättigade lillbidrag ur anslaget skulle kunna komma i fråga för bidrag. Enligldepartementschefen borde såväl kristna som icke kristna trossamfund kunna fåbidrag. För bidrag till nytillkommande samfund borde i riilämpliga delar gällasamma regler som för bidrag lill de fria kristna samfunden. Med hänsyn till denföreslagna vidgade användningen av anslaget föreslogs all det skulle . uttalade i del belänkande (KrU 1974:9)som låg dll grund för beslut all det inle hade något all erinra moldepartementschefens ovan redovisade förslag. Med anledning av en remiss från civilulskottet hadekulturulskottet all överväga motionsvis framförda förslag med syfteatt öka trossamfundens möjligheler att erhålla slöd för anskaffande av lokaler.Utskottet ansåg all frågan om storleken av statens allmänna bidrag tilltrossamfunden och om ell statligt lokalbidrag borde bedömas i ell sammanhang.Utskottet konstaterade att trossamfunden - utom som harbeskattningsrätt - hade samma möjligheler som andra organisationer atl få delav statligt slöd dll allmänna samlingslokaler, men att samfunden i praktikeninte var beredda atl acceptera den upplåtelseskyldighet som gällde som villkorför sådant stöd. Någon begränsning i upplåtel-seskyldighelen ansåg utskottetinte borde komma i fråga. I stället ansåg ulskollel del vara lämpligare atlfrågan om slöd lill trossamfundens lokaler samordnades med det allmänna stödtill trossamfunden som dittills hade utgått ur anslaget Bidrag lill friakristna samfund m.m. Utskottet föreslog atl för /75 ulöveranslaget Bidrag till trossamfund anvisades ell särskilt anslag lill Bidrag lillanskaffande av lokaler för trossamfund. Anslaget borde enligl ulskollelfördelas av den samarbelsnämnd som fördelar del allmänna samfundsstödel, ochberättigade riil bidrag borde vara samma samfund som kan erhålla stöd ur detditlillsvarande anslaget. beslöt i enlighet med vad utskottet hadeföreslagil. 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 135 I betänkandet Stat-kyrka (SOU 1978:1) behandladesinte frågor som avser samhälletsrelationer riil andra trossamfund än . Följaktligen logsinle upp frågan om statsbidrag lill andra trossamfund än . Deltagarna i slal-kyrka-överläggningarnabehandlade frågan om kyrkans ekonomii hela dess räckvidd. Som utgångspunkt för arbetet gällde all de ekonomiska förutsättningarna för kyrkansverksamhet inte skulle påverkas avden organisatoriska förändring en relationsändring skulle innebära. Dellagarna gjorde en sammanställning över totala inkomsler för år 1975.Av sammanställningen framgår all församlingsskall och andra inkomsler svarade för avkyrkans inkomster, medan ca 8 %utgjordes av direkta statsbidrag. Därtill kom det indirekta stöd i form av Ijänstebrevsrätt m. m. som samma är utgick lill kyrkans verksamhet. Dellagarna ansåg alt del lotala statliga slöd somutgär lill svenska kyrkansverksamhet borde vara utgångspunkten vid beräkning av framlida statsbidrag.Vidare ansåg deltagarna all de ekonomiska konsekvenserna av relationsändringenockså borde öva inflytande på storleken av framtida statsbidrag. Deltagarna föreslog att del med utgångspunkt i1975 års förhållanden skulle utgåstatsbidrag med 275 milj. kr. Detta slalsbidragsbelopp skulle ha svaratmot av kyrkans lotala inkomster. Beloppet skulle enligtförslagel anpassas till pris- och löneutvecklingen. Förslagel innebar vidare alt en särskild del av bidraget,100 milj. kr., skulle reserveras för utjämning av de olikheter i ekonomiskbärkraft som finns inom skilda delarav landet. En annan del, 75 milj. kr., skulle reserveras för att trygga de pensionsåtaganden gentemot personalen som fannsvid relationsändringen. Resterandedel av det totala statsbidraget skulle ulgå som elt fritt bidrag. Vid remissbehandlingen godtog flera instanserstorleken av del föreslagna statsbidrageteller gjorde uttalanden om atl det var väl avvägt. Bland dessa instanseråterfanns frikyrkoråd, som också framhöll alt de fria samfunden dä erhöll statsbidrag som svarade för av deras totala inkomst. En del avde nyare s. k. invandrarkyrkorna fick däremot, enligl frikyrkorådet, bidragsom svarade mol mer än hälften av deras totala budget. Enligt frikyrkorådet kunde det ifrågasättas omstatsbidraget , dvs. efter relarionsändringen, skall beräknas efter viss procent av den totalainkomsten. En del remissinstanseransåg all kyrkan borde få större statsbidrag om kyrkans övriga inkomster skulle minska eller att statsbidraget inleborde bindas till ett visst belopp. En instans ansåg allstatsbidraget borde reduceras. Någrainstanser uttalade som sin mening att statsbidrag riil i princip borde utgå på samma villkor som dll andratrossamfund. Slat-kyrka-förslaget och de avgivnaremissyttrandena förelades kyrkomöteför yllrande. Kyrkomötet uttalade sig mol förslagel och för ett Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 136 bevaratsamband mellan slaten och kyrkan. Efter kyrkomötet förklarade den dåvaranderegeringen i en presskommuniké atl den hade beslutat all inle dåframlägga förslag i slal-kyrka-frägan. 7.5Den andliga vården vid sjukhusen I enhghet med beslut av riksdag (prop. 1958A:67 och 1958 B:21, SU 1958 B: 121) har prästerskapet i detterritoriella pastoral, inom vilket etl sjukhus är beläget, ansvarel för denandliga vården vid sjukhuset. Den andliga vården vid sjukhusen är en del avprästernas ordinarie arbetsuppgifter. Vid bestämmandet av denförsamlingspräslerliga organisationen i ell pastorat tas hänsyn lill antaletvårdplatser vid sjukhus inom pastoratet. Även de frikyrkliga samfunden skall enligt nämndariksdagsbeslut beredas möjlighet atl utöva andlig värd vid sjukhusen. Denfrikyrkliga insatsen skall dock ske i helt fria former ulan annan regleringfrän samhällets sida än vad som kan finnas påkallat av hänsyn till sjukvården. Viklen av en samordningmellan den andliga vård som svarar för och de fria kristnasamfundens verksamhet har emellertid framhållits bl. a. i uttalanden av och frikyrkoråd. beredning om stat och kyrka behandlade i sittbelänkande Samhälle och trossamfund (SOU 1972:36) bl. a. frågan om den andligavärden vid sjukhusen. Beredningen konstaterade att åliggandenpä delta område lill en del har bestämls i offentligrältslig ordning, men atlen slor del av insatserna hör till omrädel "fri verksamhet".Beredningen ansåg del tillhöra samhällets ansvarsområde att svara för alt andhgvård erbjuds samt alt målet för framliden var att vidmakthålla och breddaverksamheten. På grund av de förändrade relationerna mellan staten och som beredningen syftade till att få till stånd måste andraorganisationsformer än de dåvarande skapas. Beredningen föreslog atl bl. a.frågan om andlig vård vid sjukhusen borde utredas genom statens försorg.Flertalet remissinstanser som uttalade sig i frågan biträdde beredningensförslag om utredning. Sedan frågan motionsvägen hade kommit upp vid , förklarade att den anslöt sig lill beredningens uppfattningatt frågan om den andhga vården vid sjukhusen och kriminalvärdens anstalterborde utredas (KrU 1973:33, rskr 1973:285). tillkallades sakkunniga för en utredningrörande den andliga vården vid sjukhusen och kriminalvårdens anstalter. Ijanuari 1979 överlämnade utredningen sitt betänkande Andlig vård vid sjukhus,kriminalvårdsanstalter m. m. (Ds Kn 1979:2). Ulredningen sammanfattade ibetänkandet sina förslag när det gällde den andliga värden vid sjukhusen påföljande sätt. Ansvaretför andlig vård skall i princip vila på trossamfunden. 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 137 organskall bereda dem tillfälle atl bedriva verksamheten och slälla resurser lillförfogande för all göra den möjlig. Utredningen framlägger förslag rörande organisationenav andlig vård vid sjukhus, kriminalvårdsanstalter och allmänna häkten samt vidomsorgsvärdens institutioner. Förslagen bygger på en lika fördelning avansvaret för verksamheten mellan och frikyrkosamfunden,företrädda av frikyrkoråd. När det gäller all beräkna omfattningen av depersonella resurser som trossamfunden skall förväntas slälla lill förfogande för den andliga vården vidsjukhusen, anser ulredningen, atl det vid etl sjukhus som har minst 1 200vårdplatser finns underlag för heltidsanställning av en präst i svenska kyrkanoch en frikyrkopastor. Detla innebär ett patientunderlag av ca 600 per prästeller pastor. Vid sjukhus med mindre än 1 200 vårdplatser får i motsvarande mänpräster och pastorer tjänstgöra på deltid. Vid beräkningen skall vårdplatserinom olika vårdformer värderas lika. Ulredningen vill inle inbördes graderabehovel av andlig vård hos olika grupper av patienter. Med anledning avframställningar om all bestämmelsen om en reducering av vårdplalsanlalel vidpsykiatriska sjukhus före omräkningen skall slopas uttalar utredningen, attmånga patienter inom denna vårdsektor är i slörre behov än åtskilliga inomkroppssjukvården av atl ha tillgång lillsjukhuspräslens tjänster och atl den nuvarande bestämmelsen speglar enföråldrad syn på den psykiatriska vården.