prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Proposifionen bygger i dessa delar på förslag från densärskilda arbetsgruppen. För en utförligare beskrivning av lagförslagen ochmotiven för dessa får jag hänvisa till propositionen (del A s. 497 ff). Från många håll haruttalats tveksamhet lill den i propositionen valda lösningen atl förläggasärskilda tvångsåtgärder mot missbrukare helt lill sjukvården. Kritiken hargällt såväl rättssäkerhelsaspekler som den vårdfi losofi som präglatlagförslagen. I vissa fall har man ansett atl den nu gällandenykterhelsvårdslagen inte bör upphävas i avvaktan på förslag om nya regler omvård utan samtycke. har ibetänkandet SoU 1979/80:44 uttalat aft del är nödvändigt att frågan om vårdutan samtycke av vuxna missbrukare görs till föremål för en fortsatt utredningi en särskild parlamentarisk beredning. Särskilt har betonats att utredningenbör göras förutsättningslöst. Beredning en bör således vara fri all pröva olikavägar atl tillgodose nödvändiga vårdbehov inom ramen för helhetssynen. Den böröverväga hur förfarandet bör utformas för alt uppfylla nödvändiga krav pårättssäkerhet och objekti vilet. Iulskoltsutlålandet har också framhållits vikten av en bred politisk samling ien fråga som kan innebära långtgående ingrepp i enskilda medborgares frihet ochintegritet. Enligl min mening finnsstarka skäl för alt i en parlamentarisk beredning belysa frågan om vård utansamtycke med avseende på lagsliftningen inom och sjukvården. Detär angelägel all LSPV ses över i sin helhet och inte bara med avseende påmissbruksvården. Önskemål har bl.a. framställts från flera håll ompreciseringar av de yttringar av psykisk sjukdom som skall grunda rätt fillvård enligt LSPV. Det är vikfigt att dessa preciseringar står iöverensstämmelse med allmänt vedertagna efiska princi per såväl nafionellt sominternafionellt. Dennya beredningen bör också utvärdera effekterna av den nya lagslift Del II 8:5 8kr. 1980/81:103 76 ningenför den medicinska och sociala vården av vuxna missbrukare. Beredningen böräven belysa sambandet och de samordningsbehov som kan föreligga mellan olikabestämmelser av tvångskaraktär inom socialtjänst, sjukvård, kriminalvård ochordningslagstiftning. Beredningen bör inte se sitt uppdrag begränsat till atlgälla enbart vuxna missbrukare. Även anslutande regler för vård av unga och förvård av annan karaktär än missbruksvård bör ingå i beredningens uppgifter. Utredningenbör ulgå ifrån att samhället har etl ansvar för alla individer och sikta fillall skapa största möjliga rättstrygghet för den enskilde och bästa möjHghetertill en individuellt anpassad vård i en sammanhållen vårdkedja.Lekmannainflytandet bör om möjligt förslärkas. Dedelar av socialtjänsllagstiflningen som är avsedda att utgöra ell grundläggandeskydd för barn och ungdomar i risksiluationer, främsl lagen med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU) bör bli föremål för ytterHgare överväganden.Beredningen bör sålunda förutsättningslöst över väga om några initiativ bör tastill ändringar eller tillägg i reglernas utformning. Beredningen bör i dennadel samråda med ulredningen (Ju 1977:08) om barnens räft. Propositionenom behandlas i . Som ovan redovisats harsocialutskottet redan förordat all det skall tillsältas enparlamentarisk beredning med vissa uppgifter beträffande, vården av vuxna missbrukare m.m. har bifalHl utskottets hemställan (rskr1979/80:142). Isitt slutliga betänkande (SoU 1979/80:44) över propositionen har utskottetvidare föreslagit alt den nya socialtjänsfiagsliflningen skall träda i kraftden och inle såsom förutskickats ipropositionen. Med hänsyn härfill bör det vara riiöjligt alt under den fid somåterstår till ikraftträdandet låta den av begärda parlamentariskaberedningen utreda frågan yllerligare så all etl nytt förslag till lagstiftningom vård oberoende av samtycke för vuxna missbrukare kan presenteras för . Skadorhos nyfödda barn till missbrukande kvinnor har under senare lid uppmärksammatsalltmer. Frågan om vilka medel som bör slå mödra- och socialvården till budsför att i akuta situationer genomföra en nödvändig vård i fall av missbruk somallvarligt hotar det väntade barnets hälsa bör utredas av beredningen. Utredningsarbetetbör bedrivas så atl ett förslag kan läggas fram i sådan tid alt en nylagstiftning kan träda i krafl med atl nu gäUande vårdlagar ersätlsav socialtjänsllagstiflningen. Beredningenbör i utredningsarbetet beakta de övriga frågor som socialul skottet ibelänkande 1979/80:44 har ansett bör prövas av beredningen. Medhänvisning till vad jag har anfört nu hemställer jag atl regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en kommitté med sex ledamöter med uppdrag alt dels genomföra enöversyn av bestämmelserna om vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- ochsjukvårdslagstiftningen och därvid med förtur utar beta ett förslag belräffandevården av vuxna alkohol- och narkotikamissbru käre i sådan tid att en nylagstiftning kan träda i kraft med atl nu gällande vårdlagar inomsocial-, nykterhels- och barn- och ungdomsvården ersätts avsocialtjänsllagstiflningen, dels följa och utvärdera den socialavårdlagstiftning som beslutas med anledning av proposifionen 1979/80:1 omsocialtjänsten och som underlag härför kartlägga nuvarande förhåUanden 77 Kommittéer: Del II 8:6 attutse en av ledamöterna atl vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta femtehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes framställan. Departementschefen,statsrådet anför. Alkoholfrågornahar på senare fid varit föremål för en omfattande polifisk debatt. Debatten harvisat att del finns en utbredd medvetenhet om att alkoholproblemen i vårtsamhälle har blivit så slora all insatserna för alt bekämpa dem nu måsleintensifieras. Antalet människor som drabbas av skador och sjukdomar lill följdav alkoholmissbruk har ökat krafligl. Ökningen är särskilt markant blandungdomar och kvinnor. Skadorna blir också allt allvarligare. Biandmissbruk avalkohol, narkofika och andra droger tenderar att öka. Vivet numera att det finns ett klart samband mellan totalkonsumfion ochmissbruket av alkohol. Den kraftiga uppgång av alkoholkonsumtionen som har ägtrum i inger mol denna bakgrund slor oro. Måletför alkoholpolifiken är att nedbringa konsumfionen och därmed minska skadorna. Medstöd av regeringens bemyndigande har jag fillkallat ensärskild arbetsgrupp med uppgift alt genomföra en brett upplagd kampanj motöverlåtelse av alkohol lill ungdomar. Kampanjen, som inleddes ,och beräknas pågå åtminstone t.o.m. , har som mål attpressa ned alkoholkonsumtionen bland ungdomar . Etlcentralt inslag i alkoholpolitiken är att påverka allmänhetens attityder ochvärderingar när det gäller alkoholbruk och alkoholmissbruk. I del arbetetspelar folkrörelserna en viklig roll. inbjöd jag representerar fören lång rad organisationer till överläggningar om hur man kan komma tillrättamed alkoholproblemen. Många synpunkler av stort värde för en intensifierad kampmol alkoholmissbruket kom fram . Alkoholpolitiskafrågor eller frågor med alkoholpolitisk anknytning handläggs inle bara isocialdepartementet, utan också i flera andra departement. För all åstadkommaeffektiva ålgärder mol alkoholmissbruket bör dessa olika insatser samordnas. Iårets budgetproposition förulskickade jag därför att en samarbetsgrupp mellande berörda departementen skulle inrättas i della syfte. Etlenhälligt socialutskott har i sill av godkända betänkande Del II 8:6 Skr. 1980/81:103 78 (SoU 1979/80:31, rskr 1979/80:184) förordat alt denavsedda samarbelsgrup-pen skall få formen av ett samordningsorgan påalkoholområdet med uppgift att i första hand lägga fram förslag som kan beaktassenast i nästa års budgetproposition. I andra hand bör samordningsorganet fåvissa mer långsiktiga uppgifter. I samordningsorganet bör enligtsocialutskottet ingå, förutom ledande tjänstemän från berörda departement, ävencheferna för de stafiiga myndigheter i vilkas verksamhet det ingår alt behandlaalkoholfrågor. Frågor som berör samordningsorganets arbetsuppgifter harsenare också behandlats av skatleulskoftel (SkU 1979/80:44, rskr 1979/80:260). Jag har understrukit betydelsen av alt de alkoholpoliliskainsatserna ges hög prioritet. De preciseringar av samordningsorganels uppgiftersom har gjort Hgger enligt min mening helt i linje med dettaönskemål, Etl sådant samordningsorgan bör därför nu inrättas, med de uppgiftersom har förordat. Samordningsorganetbör arbeta med största skyndsamhet och fortlöpande behandla de frågor sombedöms som angelägna inom det alkoholpolitiska området. Det ärmånga förhållanden i samhället som kan utgöra en grogrund för missbruket.Förändringar i samhällsmiljön har i många fall skapat otrygghet och utsattmänniskor för svåra påfrestningar. Det är nödvändigl atl kampen motalkoholmissbruket också innefaltar krav på en bättre samhällsplanering. Enförbättrad arbets-, boende-, skol- och frifidsmiljö skulle minska otrygghetenoch den sociala isoleringen och därmed få slor belydelse för att förebyggasåväl missbruk av olika slag som många andra sociala och psykiska problem. Samtidigtär det uppenbart atl alkoholens tillgänglighet spelar en avgörande roll förkonsumtions- och skadeulvecklingen. Del senaste årets alkoholpoliliska debatthar också i stor utsträckning gällt frågan hur de reslriklioner som finns påalkolholområdet kan förstärkas. Även frågan om en bättre efterlevnad avgällande bestämmelser har härvid uppmärksammals. Samordningsorganet bör fåtill uppgift att närmare överväga olika åtgärder härför. Jag tänker bl.a. pååldersgränsens iakttagande vid inköp från systembutikerna och ålgärder för allmotverka langning. Vidare bör samordningsorganet med förtur utredamöjligheterna att begränsa skattefri införsel av alkoholdrycker till Sverigeoch att förbjuda försäljning av s.k. snabbvinsatser. har på förslag av socialutskottet i desstidigare nämnda betänkande uttalat alt prissättningen på alkoholdrycker meraaktivt än skall användas som elt instrument i konsumtionsbegränsandesyfte. All statlig representation borde enligt utskottet vara sprilfri. Slatenborde visa slor återhållsamhet i fråga om användningen av andra alkoholhaltigadrycker i representafionssammanhang. Beträffande den privataföretagsrepresentationen fattade på förslag av skatteutskottetprincipbeslut om alt representationsavdrag inte skall medges för spritdryckeroch vin . Samordningsorganet bör se till att erforderligainitiativ tas för alt följa upp dessa riksdagsbeslut. På längre sikl bör samordningsorganet genomföra en översynoch utvärdering av del samlade reslriklionssyslemet. De tekniskaförutsättningarna alt införa en registrering av alkoholinköp liksom enransonering av sådana inköp bör vidare utredas. Reslriklionssystemet utgör en viktig del avalkoholpolitiken. 79 Kommittéer: Del II 8:6 alkoholpolitisk satsning måste innefatta också andrabetydelsefulla områden. Jag vill här först peka på det vikfigaopinionsbildande arbetet. Detta måste bedrivas i olika former och medvarierande inriktning. Det handlar om både allmänna informafionsinsatser ochsärskilda, målgruppsinriktade kampanjer. En radinifiafiv på detta område har tagits . Jag har nänint denpågående kampanjen mot överlåtelse av alkohol fill ungdom. Den tillsocialstyrelsen knutna har fördelat betydande medeltill information. Vidare har fördelat särskilda bidraglill upplysningsverksamhet i alkohol- och narkotikafrågor. Samordningsorganetbör skaffa sig en överblick över vad som görs och planeras inom detla områdeoch lägga fram förslag fill sådana kompletterande eller förändrade insatsersom kan framstå som angelägna. Informationsinsatsernabör emellertid inte isoleras från andra förebyggande ålgärder. Av särskildbelydelse är här insatser inom skolans och arbetslivets områden.Samordningsorganet bör överväga mölighelerna atl effektivisera och förbättraskolans insatser för alt förebygga bruk och missbruk av alkohol och andraberoendeframkallande medel. När det gäller arbetslivet bör samordningsorganetbl.a. uppmärksamma de försök med s.k. kamratstödjande insatser som förekommerpå vissa arbetsplatser i syfte alt motverka uppkomsten av främslalkoholproblem. Sådana verksamheter bedrivs med slöd av bl.a.socialstyrelsens . När delgäller vård och rehabilitering av människor med missbruksproblem vill jagförst konstatera all socialvården slår inför betydande förändringar under denärmaste åren. Jag syftar bl.a. på förslaget fill nyasocialtjänsfiagsfiftningen (prop. 1979/80:1). Jag kommer alt föreslåregeringen all tillkalla en särskild parlamentarisk beredning med uppgift attfölja och utvärdera den nya lagsfiftningen, liksom alt kartlägga nuvarandeförhållanden inom missbruksvården m.m. och atl fortsätla översynen avbestämmelserna om vård oberoende av eget samtycke inom socialtjänst- ochsjukvårdslagstiftningen. iår träffades en överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd,landstingsförbundet och om huvudmannaskapet förinslitufionerna inom den framtida . Denna överenskommelse, somregeringen har underställt för godkännande (prop.1979/80:172), kommer att få stor belydelse inle minst för vården avalkoholmissbrukare. I överenskommelsen ingår alt kommuner ochlandsfingskommuner i samverkan skall påbörja en länsvis insfitulionsplanering,som förutsälls vara avslutad före . När detgäller frågan om formerna för lillnyktring av akut berusade personer pågår f.n.en särskild försöksverksamhet på en rad orter i landet. Verksamheten utvärderasav en arbetsgrupp under ledning. En slufiig utvärderingberäknas kunna redovisas . En radolika aktiviteter för att karfiägga, förändra och förbällra vård- ochrehabiliteringsinsatserna för alkoholmissbrukare pågår sålunda redan. Det börankomma på samordningsorganet atl nära följa della arbele. Samordningsorganetbör särskilt uppmärksamma frågan hur samhällets olika insatser för människormed missbruksproblem inom bl.a. skolan, socialvården, sjukvården ocharbetslivet kan samordnas bättre än vad som ofta är fallet i dag.Samordningsorganet bör också följa del arbete som ulförs av de frivilligaorganisationerna, vilkas insatser inom detta fält har kommit att få en Del II 8:6 8kr. 1980/81:103 80 alltstörre betydelse som komplement till de samhälleliga verksamheterna. Delväxande alkoholmissbruket bland kvinnor bör uppmärksammas särskilt.Undersökningar, inriktade på alkoholproblem hos kvinnor, visar markantaskillnader i sjukdomsbild och social situation mellan kvinnor och män.Behandlingsresurser för alkoholmissbrukare har formals av traditionen atlmissbrukare är män. Det bör undersökas hur behandlingsresurserna på bästa sättkan utnyttjas för all lillgodose de vårdbehov som finns hos kvinnligamissbrukare. Barnens situafion i familjer där missbruk förekommer måste särskiltuppmärksammas. Alkoholmissbrukär en av de allvarligaste orsakerna lill fosterskador. Alkoholen beräknas varjeår orsaka ca 400 fosterskador, varav 100 allvarliga. MöjHgheterna all utvecklastöd fill gravida kvinnor bör uppmärksammas, liksom frågan om förebyggandeinsatser och särskilda vårdinsatser på området. Enav förutsättningarna för en realisfisk alkoholpolitik är goda kunskaper omalkoholkonsumtionens och alkoholskadornas omfattning och förändringar, totaltoch inom olika befolkningsgrupper. Det finns redan en rad data som belyserdessa och närliggande frågor. Jag anser emellertid alt samordningsorganet börfå fill uppgift all pröva om delta kunskapsunderlag är tillräckligt eller omdel behöver förstärkas genom ytterligare insatser. Delär viktigt alt samordningsorganet har elt nära samarbete med , som har en bred folkrörelseanknytning. Samordningsorganetbör vidare ha nära samråd med och Vin och Spritcenlralen AB.Företrädare för dessa bör kallas till samordningsorganels sammanträden dåfrågor som berör deras verksamhetsområden behandlas. Somen utgångspunkt för samordningsorganets arbete skall gälla att alla förslag somläggs fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändrade resurser inom detområde som förslagen avser. Det innebär alt om kostnadskrävande förslag läggsfram måste visas hur förslagen kan finansieras genom besparingar iform av rationaliseringar och omprövning av pågående verksamhet inomutredningsområdet. Även i övrigt gäller de direktiv som utfärdats tillkommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer (Dir.1980:20). Isamordningsorganet bör ingå statssekreterarna i social-, jusfifie-, kommunikations-,budget-, utbildnings-, handels-, arbetsmarknads- och kom-mundeparlementen samtcheferna för socialslyrelsen, skolöverslyelsen, rikspoHsstyrelsen ochgenerallullstyrelsen. Förutom ledamöterna bör även ersättare för dessa utses.Ordförande i samordningsorganet bör vara statssekreteraren isocialdepartementet. Medhänvisning fill vad jag har anfört nu hemställer jag all regeringen bemyndigarmig atttillkalla ledamöter och ersättare för dessa i elt samordningsorgan föralkoholfrågor med uppdrag att dels lägga fram förslag som kan beaktas senast inästa års budgetproposition, dels initiera och planlägga arbetet för deytterligare åtgärder som kan anses nödvändiga, dels pröva frågan om upprättandeav elt mera långsikfigl program på alkoholområdel, atlutse en av ledamöterna atl vara ordförande, allbesluta om experter, sekreterare och annat biträde ål samordningsorganet. 81 Kommittéer: Del II 8:7 Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta femte huvudfitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Översyn av föräldraförsäkringen m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Föräldraförsäkringen infördes och har sedan desssuccessivt byggts ul i betydande omfattning genom ell flertal riksdagsbeslut.Senast har bifallit regeringens förslag om bl.a.utbyggnad av den särskilda försäldraförsäkringen fr.o.m. . med alt föräldraförsäkringen trädde i krafttillsattes en utredning för all följa försäkringens utveckling och lämna deförslag lill förbättringar som den ansåg vara behövliga. Utredningen harredovisat sitt arbete i betänkandena (SOU 1975:62) Förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar och (SOU 1978:39) Föräldraförsäkring. De förslag ulredningenlämnat har liH slora delar förverkligats med vissa ändringar i konstruktionenav de föreslagna systemen. Med det sistnämnda belänkandet har ulredningenavslutat sitt arbete med föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen innehåller nu tre huvuddelar,nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse, särskild föräldrapenningoch föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Föräldrapenning i samband med barns födelse utgår under180 dagar. Föräldrapenning kan utgå med helt eller halvt belopp och får somhuvudregel disponeras längst lill 270:e dagen efter barnels födelse. Helföräldrapenning utgår i regel med samma belopp som förälderns sjukpenning, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten, men med elt lägsta belopp på 32kr. per dag (garantinivå). garanfibelopp höjs den 1 juK 1980 fill 37 kr.per dag. Särskild föräldrapenning utgår vidheltidsledighel. Den kan användas även när en arbetstagare har förkortadarbetstid och utgår då som halv eller en fjärdedels föräldrapenning. Särskildföräldrapenning kan disponeras valfritt lill dess barnet fyller ellerslutar första skolåret. Den särskilda föräldrapenningen fördelas mellanföräldrarna så alt vardera föräldern har rätt . Förälder kan meden anmälan fill överlåta sin lid eller del av den fill denandra föräldern. utgår särskild föräldrapenning underdessa med i regel samma belopp som förälderns sjukpenning. Fr.o.m. den1 juH 1980 kan den särskilda föräldrapenningen utgå under ytterligare 90 dagarför barn födda och . Ersättningen under dessa nytillkommande 90dagar utgår lika för alla med garantinivån . Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan utgå vidbarnets eller dess ordinarie vårdares sjukdom, smittförekomst hos barnet ellerdess ordinarie 6 1980/81. 1 samL Nr 103 DelII 8:7 8kr. 1980/81:103 82 vårdaresaml för besök med barnet i förebyggande hälsovård. Reglerna förföräldrapenning för fillfällig vård av barn överensstämmer i fråga omersättningens storlek i huvudsak med de regler som gäller för sjukpenning.Ersättning kan fr.o.m. ulgå under ochbarn . Fadern har dessutom en självständig rätt fillföräldrapenning under tio dagai för tillfällig vård av barn i samband medbarnets födelse. Sedanden kan en särskild havandeskapspenning utgå fill gravidakvinnor som på grund av arbetets art inle kan fortsätta i sill ordinarie arbeleoch inte heller kan omplaceras fill andra arbetsuppgifter. Havandeskapspenningenutgår med belopp motsvarande sjukpenningen och kan ulgå under högst 50 dagarunder fiden fr.o.m. den sexfionde t.o.m. den elfte dagen före den beräknadeförlossningen. Enligtlagen (1978:410) om" rätt till ledighet för vård av barn m.m. harföräldrar rätt atl med bibehållet anställningsskydd vara helt lediga från arbeteteller förkorta sin dagliga arbetstid fill tre fjärdedelar av normal arbetsfidså länge de vårdar barn under etl och ell halvt års ålder. Rätlen fillförkortad arbetstid, i vanliga fall sex fimmar per dag, gäller även lill dessbarnet är eller har avslutat det första skolåret. Rätten fill ledighetär fristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen. Föräldrarnahar dock alltid rätt till ledighet från sin anställning under fid då ersättningutgår från föräldraförsäkringen. Ipropositionen 1977/78:104 med förslag lill den nyssnämnda lagen om rätt lillledighet för vård av barn m.m. anförde föredragande statsrådet all han ansågdet lämpligt atl - sedan reformen börjat verka - en arbetsgrupp fillsaltes föratt utvärdera reformens arbelsmarknadsmässiga konsekvenser och dess effekterför barn och föräldrar. Arbetsgruppen borde även få i uppdrag att undersökaeffekterna av de regler om särskild föräldrapenning och därmed sammanhängandeföräldraledighet som infördes . Socialförsäkringsutskotlethar också, bl.a. i utlåtandena /79:24 och 1979/80:11, utgått från att enöversyn av föräldraförsäkringen skall göras och då innefatta en rad frågor somtagits upp i olika riksdagsmotioner. Del gäller bl.a. frågor om föräldrapenningför besök i fritidshem, reglerna om föräldrapenningens nivå för denförvärvsarbetande föräldern när den andra föräldern är hemarbelande, villkorenför föräldrapenning för lillfällig vård av barn samt de samhällsekonomiska ocharbelsmarknadsmässiga konsekvenserna av ledighetslagstiftningen. Iårets budgetproposition har aviserats en översyn av föräldraförsäkringen isyfte atl förenkla regelsystemet. Jaganser nu liden vara mogen all göra den lidigare aviserade utvärderingen ochöversynen av reglerna för rätt lill ledighet för vård av barn samlersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen och för havandeskapspenning. Ensärskild utredare bör tillkallas för uppgiften. Till utredningen bör vidareknytas personer med erfarenheler av och kunskaper om föräldraförsäkringensregelsystem och administration samt om dess konsekvenser för arbetsmarknaden. Huvuduppgiftenför ulredningen bör vara att göra en övergripande genomgång av de praktiskaerfarenheterna av ledighels- och ersättningsreglerna såväl ur den enskildessynpunkt som ur arbetsmarknads- och administrativa synpunkter. la sikte på behovel av och möjlighelerna atl genomföra förenklingar iregelsystemet m.m. Informa- 83 Kommittéer: Del II 8:7 tionensutformning och effekter bör också utvärderas. Det bör ankomma på utredningenatt i anslutning till redovisningen av resultatet av sin genomgång också läggafram förslag lill de regeländringar som översynen ger anledning till.Utgångspunkten för utredningens arbele bör dock vara alt riksdagsbeslutet imars 1980 om föräldraförsäkringens omfattning står fast. I fråga omföräldraförsäkringen vill jag tillägga följande som utgångspunkter föröversynen. De tre olika formerna avföräldrapenning har tillkommit för atl lillgodose olika behov av ledighet förvård av barn. Detta har lett till att ersättningsreglerna skiljer sig mellande olika delarna av försäkringen.