prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — Risken är all en avveckling av branschslödel kan förväntasbli inledningen lill en spontan utveckling som företagen på egen hand inte kanstoppa varför följden ytterst blir konkurser. Även en del långsiktigtlivskraftiga företag kan slås ut. De rationaliseringsmöjligheter som finns ibranschen kan företagen inte på egen hand la lill vara. När i liden är omöjligtall ange. Det är heller inle meningsfulll all spekulera i pä vilken nivå, iproduktionsvolym eller anlal anställda, som läget i branschen stabiliseras,dvs. Det är inte meningsfullt att spekulera närmarei vilka konsekvenser ett Prop.1980/81:89 41 bortdragande av del slalliga slödet skulle få för enskildatlerbrukslörelag och/eller fristående företag. Mol bakgrund av branschens ochförelagens situation stär det hell klart alt en sädan älgärd i dagslägel lederlill dels en snabbare krympning av branschen, dels en minskning av antalsysselsatta som väsentligen skulle översliga de 285 arbetstillfällen som blirfallet i "En marknadsanpassad utveckling med branschslöd", vilkelbelyses i nästa avsnitt. Den ovan skisserade sannolika utvecklingen vid ettborttagande av branschslöd leder lill samhällsekonomiska förluster. För attsöka molverka dessa återstår i detla fall regionalpoliliska insatser. 15.3.4 Marknadsanpassad utveckling med branschstöd Med utgångspunkt frän vad som pä olika säll blivit känl omflerbruks-företagens planer eller inriktning för de närmaste aren har SINDbyggt upp ett scenario för strukturomvandlingen t. o. m. En vikligförulsällning för att omvandlingen ska ske i lugnare tempo är ell fortsattstödprogram under ätminstone en treårsperiod. Utgångspunkterna är följande: Kosla har deklarerat ett behov alt minska sinöverkapacitet utöver vad avvecklingen av Skrufs Glasbruk medför. Efter attAlsterfors glasbruk avvecklats kan man förutsätta all omstruktureringär klar för perioden och förmodligen även på om inga drastiskaförändringar i omvärlden kommer att ske. Fördefristående glasbruken finns inga individuella planer som påverkar branschensstruktur. 1 utredningen har dock antagils all en viss minskning avsysselsättningen kommer all ske inom de fristående glasbruken. SIND harulgält från den i utredningen beräknade nuvarande överkapaciteten på ca 50 mkri försäljningsvärde. SIND:s bedömning är att delta i kombination med vad somdeklarerats frän förelagen eller av SIND ansetts bli en sannolik utvecklingkommer brutto att medföra en reducering av 360 anställda . Enligtden arbelskraflsprognos som upprällals kommer dock 75 av dessa alt erhållaanställning i andra glasbruk. De anställs som ersällning för naturlig avgångoch för all fylla vakanser. Dessutom efterfrågas arbetskraft i samband medplanerad volymökning i vissa glasbruk. Härigenom kan produktionen öka med ca 10mkr i de kvarvarande bruken. Nettoeffekten blir att ca 285 anställda kommer alllämna branschen och produktionen reduceras med ca . Av andra faktorer som vägts in kan nämnas en erforderligproduklivi-lelshöjning som är ett villkor för ekonomisk överlevnad. Del är ur branschsynpunkt angelägel alt enkapacitelsneddragning kommer lill stånd. Från denna utgångspunkt bör detta skeinom treårsperioden sä all en livskraftig kärna kan bibehållas. När man prövat olika nedläggningsaltemaliv finner man allskillnaderna blir tämligen marginella under förutsättning att inle nägol avhuvudbruken läggs ner. Prop.1980/81:89 42 Den glasinduslrins problem kan beskrivas som ettbruksortsproblem, dvs. ett flertal mindre orter i glasriket är för sinexistens nästan hell beroende av ortens glasbruk. Detta medför svåraarbetsmarknadspoliliska och sociala anpassningsproblem vid en snabbneddragning av branschen. Anledningen lill detta är främst glasindustrins starkaregionala koncentration. av de anställda finns i ochKalmar län där fyra kommuner för sin sysselsättning är starkt beroende avglasbruken. De berörda länsslyrelserna har gjort en delulredning omregionala och lokala konsekvenser vid en nedbantning av den manuellaglasinduslrin. Denna visar alt detla skulle få svåra konsekvenser för enskildaorter. Orterna har ofta endast en arbetsplats av betydelse - glasbruket.Alternativa sysselsättningsmöjligheter är därför få. Enligt SlND:s prognoser kommer sysselsättningen i denmanuella glasinduslrin all fortsätta att minska. Åtgärder krävs således föralt skapa allernaliv sysselsättning. Förutom branschstöd föreslår industriverket att speciellalånemedel ställs till förfogande för satsningar att inom glasindustriorternaslokala arbetsmarknader skapa alternativ sysselsättning. Kommuner där sådanainsalser kan vara befogade är , , och samtFinspång. Något längre gående regionalpolitiskt stöd kan med nuvarande reglerej utgå till dessa. För att slödet snabbt ska få effekt föreslårindustriverket att de speciella lånemedlen kanaliseras via de tre utvecklingsfondernai , och . Fonderna, med dess kompetens om näringslivsfrågor i dessaregioner är ell lämpligt forum, varigenom denna resurs bör kanaliseras. För beslut om dessa lån ska enligt verkets mening samrådske med respektive länsstyrelse och länsarbetsnämnd samt industriverket. Lånenska kunna lämnas med ränte- och amorteringsbefrielse upp till . Lånen skai huvudsak kunna lämnas till fondernas nuvarande målgmpp och inkluderapersonlån för aktieteckning. Speciella lånemedel, . Som framgått av tidigare avsnitt består den manuellaglasindustrin av tre block: , AB Glasbruk saml defristående glasbruken. Det går inte med nuvarande ägarstruktur att strukturera ombranschen i samverkan mellan dessa block där de företagsindividuella intressenamåste stå i förgrunden. Prop.1980/81:89 43 Vill man styra över blockgränserna krävs en ägarmässigsamverkan. Olika förslag har framlagts i den riktningen och kan beaklas oavsellvilket av de tre lidigare nämnda handlingsalternativ som diskuteras. Förslagenkan formuleras som tre alternativ: 1) En ny fusionmellan och . 2) Bildandel avett för hela eller slora delar av branschen. 3) Bildandel avutvecklingsbolag lokaliserat lill "glasrikel". En fusion mellan och skulle kunna gefördelar avseende en samordnad exportförsäljning och när del gäller styrningarav produktionen lill specialiserade tillverkningsenheter. Vilka förutsättningar finns del för en ny fusion? De nuvarande flerbmksförelagen och haruppställ genom att ett antal fristående glasbruk fusionerals samman. För tvä ärsedan avtalades ett samgående mellan de bägge flerbmksförelagen. Under enkortare lid drevs även företagen under gemensam ledning. Av olika skäl komsamgåendet all spricka efter ca månader. SIND har inte undersöktförulsällningarna men bedömer all ett spontant samgående eller djuparesamverkan mellan de bägge flerbmksförelagen inle är aktuellt. Man kan utgä frän all varken Inlencive eller Ekebykan belraklas som en potentiell intressent som går in i branschen med ettvidgat ägande. Ulanför branschen är del svårt att finnaintressenter som är villiga alt gä in i den glasindustrin. Den nya koncernen skulle behöva slor ekonomisk styrka förall kunna la lill vara fördelarna. Om del skulle skapa förulsällningar för allbevara sysselsättningsnivän på lång sikt är svårt all sia om. men del är inleolänkbart all bygga upp en sådan koncern efter en genomförd rationaliseringsfas.Oavsett hur man bedömer för- och nackdelar skulle en sädan fusion endasl kunnakomma till stånd om staten lockade med slora ekonomiska insalser och därmedstyrde utvecklingen. Vid diskussionerna om bildande av ett harframförts tankar om ett sädanl bolag skulle kunna bildas med Kosla Bodas ochOrrefors tillverkningsenheter som enda produktionsställen. Delta skulle enliglverkels mening inte ge nägra andra för- och nackdelar än den ovan beskrivnafusionen. Detta innebär all en ny företagsgrupp i så fall bordeomfatta en slörre krets av företag. Bildandet av , en typ av investmentbolag, skullekunna ske med tillskjutande av anläggningstillgångar genom apportförfarande.Därigenom skulle de två stora företagen, jämle ell anlal fristående företag,bli aktieägare i det nya huvudföretaget. Prop.1980/81:89 44 Staten kunde i samband med bildandet gå in medaktieteckning i bolaget. Huvuddelen av branschen skulle på så säll lillförasekonomiska resurser i ett sammanhang med målsättning all därefter varasjälvbärande. För all inle förlora marknadsandelar kundemarknadsföringen ske över flera kanaler där man ulnylljar kända varumärken ochdär man profilerar sig efler nägol olika inrikiningar. Den övergripande målsättningen för ett sädantinvestmentföretag kan fastställas efler nägol olika inriktningar. En övergripande målsättning skulle kunna vara all skapaförutsättningar för en strukturomvandling där man anpassar sig lill rådandemarknadsförhållanden men samlidigl försöker reglera omställningsprocessen såall de samhällsekonomiska konsekvenserna minimeras. Efter en successiv omställningskulle man kunna inrikta sig på en struktur som ger bästa effektivitet inombranschen. Om målinriktningen i stället skulle vara all snarasl nåförelagsekonomisk effektivitet, då skulle de samhällsekonomiska förluslernainte komma all nedbringas. De uppenbara nackdelarna med konslruklionen är att man"lägger alla äggen i en korg". Om man inle lyckas styra föreiageiräll enligl givna målsällningar kan de negativa ekonomiska konsekvenserna blibetydande på grund av koncentrationen till ett företag. Med cU statligtdelägarskap kan della lätt medföra krav pä fortsatta statliga bidrag under långlid. De fackliga organisationerna har föreslagil bildandel avell utvecklingsbolag, "", förden manuellaglasindustrin. Vidare skulle ett exportbolag bildas, gemensaml ägl avdellagande förelag saml nämnda utvecklingsbolag. Tanken är att Glasulvecklinggår in i nedläggningsholade bruk, såvida inle ägare och lokala fackligaorganisationer är eniga om att stå ulanför. I de fall utvecklingsbolaget träderin skall, enligt del fackliga förslagel, ägarna erbjudas skälig ersällning.Glasulveckling skall också kunna erbjuda utredningshjälp för all klargöra vilkainsalser som skulle behövas i ett glasbruk. Enligt ovan redovisade fackliga förslag skallGlasutveckling administrera branschslödel. 1 förslagel diskuteras inte på vadsätt och i vilken omfattning medel i övrigl skulle lillförasUtvecklingsbolaget. Bildandet av ett övergripande utvecklingsbolag efter detmönsler som ovan beskrivs tillför inte branschen någon ny resurs i egentligmening. Genom att industriverkels branschstödpengar enliglförslaget skulle kanaliseras över detla bolag skulle bolagel erhålla vissastyrmedel. Om samma bolag skulle äga några företag i branschen, och därmed slåi konkurrensförhällande lill "utomstående" företag, skulle statensmedel för branschstödet inte förvaltas av en neutral part. 1 sin yttersta konsekvens skulle della kunna innebära attvid fördelning 1980/81:89 45 av slödmedlen skulle "egna" ekonomiskt svagaförelag kunna prioriteras. Enligt de skisserade förutsättningarna skulle ell tänktutvecklingsbolag endasl köpa in nedläggningsholade förelag. Därigenom skullebolagel endasl kunna påverka ägarstrukturen i ekonomiskt utslagna förelag. Det föreslagna bolagel fär enligt verkels mening ingenslagkraft all styra en strukturomvandling. Bolaget skulle ocksä komma att skapanya problem inom övriga delar av branschen vid fördelning av branschslödmedel. 1 förslagel till utvecklingsbolagels konstruktionåterfinns tanken om bildande av ett gemensamt exporlbolag efler i stort settsamma grunder som framförts i NU:s belänkande. Enligl verkets mening gär del inle att genomföra nägot avdessa förslag med nuvarande ägarstruktur. De företagsindividuella intressenavid exportförsäljning går inle all samordna i ett gemensaml försäljningsbolag.Verkels erfarenhet av kollektivt exportstöd kontra förelagsindividuelli stödger belägg för den uppfattningen. Av de handlingsalternativ som belysts under 15.3 anserverkel all ätgärder för en bevarad sysselsättning i denna bransch inte ärrimliga all genomföra i enlighet med vad som beskrivits under 15.3.2. Enöverslagsmässig beräkning över de lönesubventioner som skulle krävas ger ellärligt belopp på . Därtill kommer subventioner som krävs för att fäavsältning för den höga produktionsvolymen. En marknadsanpassad uiveckling ulan branschslöd sombeskrivits under 15.3.3 kan leda till ödesdigra konsekvenser för branschen ochhela den bygd där branschen huvudsakligen är lokaliserad. Del är inte möjligtatt med någon slörre precision ange storleksordningen på de regionala stödinsatsersom skulle behövas för att skapa de sysselsättningstillfällen som krävs för attmolverka den myckel kraftiga nedbantning av glasindustrin det här är fråga om.Ett rimligt anlagande är att sysselsättningsminskningen blir åtminstonedubbelt så slor som vid den marknadsanpassade utvecklingen med branschstöd. Detsamhällsekonomiska resursbortfallet blir mer än dubbelt sä stort vid dennakraftiga nedskärning, dvs. för omställningsperioden och ca 15 mkr.för perioden efter omställning. Finansiella analyser visar att denbudgetmässiga "förlusten" för staten blir ungefär lika stor som delovan angivna reala bortfallet. Slutsatsen av denna mycket överslagsmässigaberäkning blir att staten, genom minskade skatteintäkter och kraftigt ökatbehov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder i alternativet utan branschstöd,finansiellt förlorar . Det då inbesparade (dvs.nuvarande) branschstödet uppgår till . Verket har inte haft mandat att gå in i förhandlingar förall undersöka fömtsättningarna för bildandet av ett nytt bolag av typeninvestmentbolag Prop.1980/81:89 46 för huvuddelen av branschen. Verkel kan därtor inte ullalasig om de ekonomiska förulsällningarna för ell sådant bolag men alt det skullekräva en slallig medverkan av betydande slorlek är myckel troligt. Under 15.3.4 beskrivs en marknadsanpassad utveckling medbranschslöd. Verkets konkreta förslag fill ett sådant branschstöd fören ireärsperiod 1981/82-1983/84 är följande: Exportstöd och konsultinsatser föromställningsfrämjande äigärder ul går för /81 med . Verkel föreslårall della slöd höjs lill , per är och beräknar all beloppet skall fördelas med . för exportstöd och . För exportstödet skulle gälla nägot generösare villkor för marknadsetableringar och i konsultbi dragen skulle inrymmas ett visst belopp för all slödja designverksamhe len. Tolall anslag för treårsperioden: . För avskrivningslån /78-1979/80har anslagits . Av dessa medel resterar ca . vid utgången av /80. Verkel föreslär att ytterligare anslås föravskrivningslån, varigenom resterande medel jämte nytt anslag skulle uppgåtill . Verket föreslår att avskrivningslån får gälla förenergibesparande invesleringar i ugnsanläggningar för smäliproeessen. I förstahand skall de medel som anvisas för generella energibesparande äigärderutnyttjas av företagen. Verket föreslår att avskrivningslän även får gälla förinvesteringar avseende förbättrad yttre miljö. Verket föreslår att följande procenttal får gälla föravskrivning: Investeringar för effektivare produktion och förbättradarbetsmiljö: max. Investeringar för förbättring av den yttre miljön: max. Villkoren för avskrivningslån i energibesparande syfte börvara desamma som gäller för generella energibesparande åtgärder. Nytt anslag för treårsperioden: . För all lösa behovel av ökat rörelsekapital förexport föreslår verket att särskilda strukturgarantier anvisas för detta speciella ändamål med ett belopp på . Verket föreslår vidare att villkoren för säkerhet,beloppsgräns, amorteringsfrihet och amorteringstid blir desamma som förteko-stödet men att ränlebefrielsen fixeras till . * Anm: Orsaken lill alt anslagel för den gångnaIreärsperioden inle har ulnylljats i högre grad kan tillskrivas den osäkerhetsom rån i branschen om kommande strukturförändringar. Prop.1980/81:89 47 För deslrukturgarantier avseende bl.a. förelagssamgäende som är anvisade förbranschen föreslär verkel ingen ändring. För forskningoch utveckling samt för vissl tänkbart utbildningsprogram knutet lillGlasforskningsinsiitulel i , eller fristående, ber verkel all få inkommamed förslag under höslen 1980 när en utredning för detla avsnitt beräknasföreligga. anslås för regionalpolitiska äigärder under i första hand entreårsperiod enligt vad som beskrivits under 15.3.5. Verkels förslag lill anslag för treårsperioden1981/82-1983/84 kan sammanfallas sälunda: Avskrivningslån, nylt anslag Därtill ber verket att senare få inkomma med förslag tillanslag för forskning och utveckling. *) Beloppen baseras på en anlagen genomsnittsränta på 10procent. Prop.1980/81:89 48 SIND 1980: 8 Planglasindustrin planglas och isolerrutor inför80-taiet 2 Sammanfattning, slutsatser och rekommendationer 2.1 Sammanfattning De olika produkler som framställs inom planglasinduslrinär huvudsakligen av två slag; Därutöver tillverkas bl.a. spegelglas, irådglas ochgjutglas. Bäde maskin- och floalglas används främsi lill fönster i byggnaderoch fordon av olika slag. Planglas lillverkas i bäde enligl Pittsburgh- ochfloatglasmeloden. Vid Pittsburghmetoden formas glaset i vannan och undersjälva kyl-processen dras glaset vertikalt. Formningsprocessen är annorlundavid floatglasmeloden dä glasbandel flyter på en bädd av tenn. Ytan blir poleradredan under formningsprocessen. Floalmeloden är tekniskt-ekonomiskt överlägsen. Planglaslillverkningen i domineras av tremulfinationella förelag nämligen Sainl-Gobain-Pont-ä-Mousson (Sainl-Gobain).BSN-Ger-vais () och (). hardel amerikanska föreiagei . börjal bygga enfloalglasanläggning i . Enligt ell flertal bedömare i branschen kommeranläggningen all medföra en belydande överkapacitet för floalglas i Västeuropaunder den följande . Både Sainl-Gobain och PB har ekonomiska inlressen, direkieller indirekl, i de nordiska länderna, dels vad gäller planglaslillverkningoch dels vad gäller vidareförädling av glaset lill isolerrutor och bilmlor. har Sainl-Gobain tillverkning av maskinglasvid Scanglas A/S anläggning i i . under 1970-talettillverkades också maskinglas vid () i och vidA/S i . PB tillverkar floalglas vid Pilkingion Floalglas AB:s(PFAB) anläggning i i och som hälftenägare maskinglas vidLahlis i . 1 producerades ca50 klon' maskinglas ärligen. 1976 sjönk produktionen lill drygt 30 kton för atthell Prop.1980/81:89 49 PFAB:s tillverkning av floalglas iHalmstad startade där del då producerades ca 50 kton. Under de två därpåföljande åren uppgick produktionen till ca 140 klon vardera. Importen avmaskinglas uppgick lill ca 28 klon är 1970, nådde en topp 1973 med 37 kton ochminskade till ca 24 klon . Importen av floalglas mer än fyrdubb-ladesmellan 1970- 1975 (frän 6 klon lill 27 kton). sjönk floatglasimporienkraftigt ned till 15 klon (PFAB:s etablering) medan preliminära siffror för1979 visar en fördubbling av volymen. Exporten av planglas var helt marginellunder början av perioden. Försi 1976 dä PFAB startade sin floalglastillverkningökade exportvolymen lavinartat, från 31 klon 19761111 142 klon 1979. 1 produktionen uppgick saluvärdet för maskinglas(avsalukvanlitelen). floalglas och bearbetat planglas 1978 lill ca 310 mkr.Därutöver tillverkades ca 5 kton maskinglas som levererades internt däruppgift över saluvärdet saknas. Importen för planglasindustrin uppgick samma årtill ca medan exporten var . 1 startade tillverkningen av maskinglas vidKorsöranläggning-en 1969. Produktionsvolymen har under perioden 1970-78.bortsett från , varit relativt stabil pä en nivå omkring 50 ktonåriigen. Både import- och exportkvantiteterna visar pä ell livligthandelsutbyte. Importen av maskinglas sjönk frän 21 kton 1970 lill 8 klon 1979medan floalglas-importen ökade från 2 kton 1970 lill 48 klon 1979. Exporten avmaskinglas har varierat omkring en nivå pä 35 kton ärligen.1978 ökade exportvolymen av maskinglas (till 46 kton) och dä främsi tillItalien, och . preliminära siffror visar sammavolym. Produktionen av maskinglas i uppgick lill ca45 kton, sjönk till 37 kton och ökade återigen till 45 klon1975 och 1976. sjönk produktionen återigen ner till ca 40 kton förall öka (enligt preliminära siffror) lill ca 50 klon för , Importen avmaskinglas har, med undantag av 1974 (15 klon), varil ganska liien, omkring 4kton. Importen av floalglas har däremol ökat kraftigt frän 1970 lillknappt 40 kton . Exporten av maskinglas har varierat kraftigt underperioden. uppgick exporlvolymen till ca 10 kton . År 1974sjönk volymen lill 1 klon 1975 äler uppgä lill drygt 10 klon. Enkraftig ökning av exportkvantiteten skedde även till 32 kton menunder de tre därpå följande åren har exporlvolymen uppgåll till en nivå påomkring 23 kton ärligen. I Norgehar det tillverkats omkring 10 kton maskinglasärligen. har inga produktionssiffror varit tillgängliga.Sistnämnda är, 1977, släcktes vannan i och ma-skinglastillverkningenupphörde. Importen av maskinglas har varierat mellan 8-10 klonårligen bortsett frän 1973 och 1974 då volymen uppgick till 17 respektive 13kton. Importen av floalglas var 4 1980181. Prop.1980/81:89 50 obetydlig i början av 1970-talel (ca 2 klon). Från 1975och de därpå följande åren ökade floalglasimporten kraftigt för all 1977-79uppgä till ca 40 kton ärligen. Exporten av maskinglas har i varil hellobetydlig. Under första hälften av 1970-lalel producerades lolallomkring 150 klon maskinglas åriigen i de nordiska länderna. 1975 sjönkprodukfionen lill omkring 140 klon och 1978 producerades ca 110 klon. Produktionenav floalglas uppgick lill ca 50 klon 1976 och drygl 145 klon 1978. Utrikeshandelnmellan de enskilda länderna i och har under hela 1970-lalelvaril intensiv. Vid , numera (),tillverkades maskinglas . Dämlöver bedrevs och bedrivs i dagtillverkning av isolerrutor och andra glasprodukler samt grossistverksam-hel.Genomsnitfiigt anlal anställda uppgick till 532 personer, ökade till 685personer uppgick antalel i lill 570 personer. Vid tillverkas enbarl floalglasoch anialei anställda uppgår till knappt 400 personer. Isolermtetillverkning bedrivs av såväl friståendeisolermleföretag som av grossister, snickerifabriker (fönslerlillverkare.husfabriker) och glas-mästerier. bestårav 12 medlemsföretag. I ingår ca 240snickerifabriker som tillverkar fönster i större eller mindre utsträckning.Sveriges Isolerrulepro-ducenlers Förening bildades och består av 16medlemsförelag. Glas-mästeriförbundel omfattar ca 600 medlemmar. Dessa avnämareär i mänga fall integrerade med varandra. Exempelvis tillverkar EGAB f.n.isolermtor och bedriver grossistverksamhel medan man lidigare även producerademaskinglas. Ett flertal grossister har egen isolerruteiillverkning, vissa husfabrikerhar egen fönslerlillverkning och/eller isolermtetillverkning. Den tekniska utvecklingen och forskningen bedrivs inomplanglasindustrin i hög utsträckning vid slora cenirala forskningscentra.Sainl-Gobain-koncernen har tre centra; utanför Aachen, och . PB harell center vid i . Utvecklingsarbetet inriktas pä allutveckla och förbättra floatglasmeloden dels med avseende på processteknikenoch dels på all fä fram metoder alt belägga glasytan så all värmeutstrålningenfrän insidan lill den yttre luften minskas. Efter isolerrutans introduktion i under 1960-talelhar dess användning slarkl ökat. 1978 bedömdes isolerrutans marknadsandeluppgå till i medan den exempelvis i och i Norgevar betydligt högre (närmare 100 proceni). Den klassiska isolerrutan består av tvä glasskivoråtskilda av ett slutel luftmellanrum. 1 samband med 1970-talets ökade krav påenergihushållning har ireglas-rulor utvecklats. Prop.1980/81:89 51 Isolerrutan kan förseglas pä olika säll. - smälla sammanglasets kanter - "limma"med speciella fogmassor. Tillverkningen kan ske bäde manuellt och maskinellt. Delråder en bred enighet om all några slörre stordriftsfördelar inte uppnäs vidproduktionsprocessen. 1 finns del relativi få isolerruleproducenler, ca20 förelag. 1 och uppgår antalel förelag lill 30 respektive 35. 1Danmark däremot finns inte mindre än ca 85 företag som tillverkar isolerrutor. Den totala produktionen av isolerrutor i beräknas1978 ha uppgått till ca 5,8 miljoner m-, mätt i tvåglas-isolerrutor (vilkel molsvararknappt 120 kton). Därav svarade för ca 2,2 miljoner. 1,7miljoner, 1,3 miljoner och 0,6 miljoner m".