prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — I utredningen har två alternativ för värmeavtappning iForsmark studerats. kan utföras för värmeproduktion dels genom s.k. direktavtappning, dels genom att en ny mottrycksturbin installeras. I bådafallen förutsätts en värmeproduktion pä ca 2000 MW. Vid direktavtappning kanman fä ut 300 MW el jämfört med 1 060 MW el vid enbart elproduktion.Med en mottrycksturbin blir elproduktionen 500 MW el. Värmeleverans frånForsmark bör kunna påbörjas . Båda alternativen bedöms varatekniskt genomförbara. Kärnsäkerheten torde enligt utredningens bedömningar intepåverkas. Lösningen med mottrycksturbin medför högre investeringsutgift. Vilkenlösning som väljs är därmed en fråga om värdet av den ytterligare elproduktionsom erhålls genom installation av en ny mottrycksturbin. Värmen överförs till genom en längledning från Forsmark till Åkalla. Ledningen utförs i form av två isoleradestålrör 1,5 m i diameter och läggs i bergtunnlar och betongkulvertar. lönsamhet relativtfossilalternativet är framförallt beroende på vilka antaganden som görs omelbehovets och bränsleprisernas utveckling. Vid en elanvändningsnivå pä 115TWh (motsv. en produktion om ) och med en tillväxt på 2.5 TWhper år därefter är Forsmarksalternativet lönsammare än fossilalternativet. Omelanvändningen däremot blir (motsv. en produktion av ) år 1990och tillväxten därefter blir per är är fossilalternativet lönsammare. Dessa slutsatser gäller vid bränslepriser såväl enligt deantaganden som gjordes av konsekvensutredningen (1 1979: 08), dvs. vidbränslepriser som stiger realt med /år, som vid bränslepriser som stigerrealt ca 4,/ år. Lönsamheten för Forsmarksalternativet blir bättre jusnabbare bränslepriserna stiger. Forsmarksalternativet medför enligt utredningen både förStockholmsregionen och för landet totalt en förbättrad miljö genom en mindresammanlagd förbränd bränslemängd , , som Forsmark 3beräknas användas för värmeavtappning. Både Forsmarksalternativet och fossilalternativet innebärenligt utredningen en kraftigt ökad försörjningstrygghet jämfört meddagslägets stora oljeberoende. som används förvärmeproduktion sparas inemot olja . STOSEB, som genom sinamedlemskommuner har ansvaret för energiförsörjning, framhålleri utredningen följande. Värmeförsörjningen är f. n. i mycket stor utsträckningbaserad pä oljeprodukter. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 240 En mycket angelägen uppgift för STOSEB är därför attförbättra försörjningstryggheten inom uppvärmningssektorn. Mot bakgrund häravoch med hänsyn till de framkomna utredningsresultaten och särskilterfarenheterna av 1970-talets kraftiga oljeprisstegringar samt STOSEB:sbedömning av den framtida prisutvecklingen på olja och kol vill STOSEB genomförhandlingar med berörda intressenter slutligt pröva Forsmarksalternativetsgenomförbarhet. är berett attmedverka till att STOSEB kan genomföra Forsmarksalternativet. Detta får dockenligt verket inte medföra att möjligheterna att försörja egna abonnenter medel till lägsta möjliga kostnad försämras. Mot bakgrund av föreliggandeutredningsresultat anser sålunda vattenfallsverket och STOSEB attförhandlingar med sikte pä att genomföra projektet bör inledas mellanägarna av Forsmarksanläggningen -- och STOSEB. För egen del anser jag att åtgärdersnarast måste vidtas för att minska det oroväckande stora oljeberoendet iStockholmsregionens värmeförsörjning. Det är angeläget att den pågåendeutbyggnaden av fjärrvärme fortsätter. Därigenom skapas underlag för enelproduktion i kraftvärmeverk pä ca . Detta förutsätter att andrauppvärmningsformer som elvärme och individuell eldning med olja eller andrabränslen inte minskar fjärrvärmenätets omfattning. Jag vill betona att det ankommer påkommunerna att fatta de för regionens fjärrvärmeförsörjning nödvändigabesluten. Det har dock från olika håli. framförallt frän kommunerna, framförtskrav på att statsmakterna skall redovisa sin principiella syn på frågan omStorstockholms fjärrvärme-försörjning. Jag skall i det följande belysa trealternativa lösningar på frågan om fjärrvärmeförsörjning. Innanjag går in på dessa vill jag nämna att i en skrivelse tillregeringen har redovisat ett projekt som har utarbetats av enarbetsgrupp med representanter frän Nynäs, , . Projektet som beräknas kunna starta avser en anläggningför kombinerad produktion av metanol, bränslegas och hetvatten. Produktionenbaserar sig på förgasning av kol och högsvavlig restolja. Projektet förutsätteremellertid en mer omfattande efterfrågan på metanol än vad jag bedömer kankomma till stånd. De tre alternativen för fjärrvärmeförsörjningär värmeöverföring frän kärnkraftverket i Forsmark, närförlagda koleldadekraftvärmeverk samt ett alternativ där stora värmepumpar svarar för denhuvudsakliga värmeförsörjningen. Föregen del vill jag framhållaföljande med anledning av STOSEB:soch vattenfallsverkets utredning. Genom Forsmarksalternativetsutformning med ett koleldat kraftvärmeverk som tar över värmeproduktionen iForsmark när behövs Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 241 för enbart elproduktion, vilket beräknas ske kommer värmeavtappning inte att innebära någon ytteriigarebindning till kärnkraften. Det är för projektet utomordentligt viktigt attkärnsäkerheten inte bedöms påverkas. lönsamhet är somtidigare framhållits starkt beroende av elanvändningens utveckling. Som jagsenare (avsnitt 9.2) skall återkomma till anser jag att elanvändningensutveckling på kan påverkas i betydande grad. Även om elanvändningenexkl. överföringsföriuster med hänsyn till användning av el för attspara olja kommer aU bli bör lönsamheten för värmeavtappningrelativt det studerade HimmerQärdsalternativet bli god. Utredningen har belystbränsleprisernas inverkan på lönsamhet. För egen delräknar jag med att bränslepriserna kommer att stiga i reala termer under1980-talet. LU-80 har räknat med en realprisstegring pä . Ävendetta talar för lönsamhet vid värmeavtappning. Värmeavtappning i Forsmark innebären oljebesparing på ca olja i förhållande till dagensvärmeförsörjning i regionen. Vid dagens oljepriser innebär det en minskad åriigbelastning pä betalningsbalansen med ca 1000 milj. kr. Ett genomförande avvärmeavtappning i Forsmark skulle således bidra till att minska värt betydandeunderskott i bytesbalansen på ett påtagligt sätt. Värmeavtappning i Forsmark ärdessutom i allt väsentligt en svensk lösning. Samtliga komponenter i form avutrustningen för värmeavtapp-ningen i Forsmark, stålrör förhetvattentransporten och den senare koleldade anläggningen i kantillverkas inom landet. Projektet medför också ett stort antal arbetstillfälleninom byggnads- och anläggningsverksamhet. Detta skulle sammantaget enligt minmening innebära en betydande stimulans för svenskt näringsliv. Ett alternativ med närförlagdakoleldade kraftvärmeverk kan enligt min mening innebära fördelar genom att deti detta alternativ bör vara möjligt att uppnå den snabbaste minskningen avoljeberoendet. Enligt vad jag erfarit kan detta ske genom en snabb utbyggnad avkoleldade ångpannor som i ett första skede används för värmeproduktion. Senarekan turbin och generator installeras varefter anläggningarna används församtidig produktion av el och värme. En förutsättning är dock attkommunerna kan finna någon eller några lämpliga platser att lokaliseraanläggningarna till. Som framgår av SIND:s utredning har avståndet till detätbefolkade delarna av regionerna där det huvudsakliga värmebehovet finnsavgörande betydelse för lönsamheten för olika alternativ med koleldadeanläggningar. Ett alternativ med närförlagda koleldade kraftvärmeverk kan ifullt utbyggt skede bestå av fem ä sex kraftvärmeblockpå vardera ca 200 MW el och 330 MW värme. Därmed kommer alternativet att ge enoljeersättning 17 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 242 av samma storleksordning som Forsmarksalternativet.Alternafivet torde innebära en väsentligt lägre total kostnad än dagensvärmeförsörjning i och liksom Forsmarksalternativet innebära enstimulans för svenskt näringsliv. Närförlagda koleldade anläggningarkan dock enligt vad som framkom vid remitteringen av SIND:s utredning varasämre än Forsmarksalternativet frän miljösynpunkt för . Föregen del anser jag att alternativets nackdelar frän miljösynpunkt bör kunnabemästras med tekniska åtgärder. Genom inbyggnad av kollager, m. m. tordeeventuell dam-ning och buller kunna begränsas. I de anläggningar som skulle bliaktuella om STOSEB väljer detta alternativ bör det finnas goda möjligheter attmed tekniska åtgärder begränsa utsläppen av svavel och andra föroreningar.Vidare ger höga skorstenar utsläpp på hög höjd vilket bör medföra attolägenheter för de närmast boende inte uppstår. Den visuella påverkan somanläggningar av den här typen ger upphov till kan jämföras med annanindustriell verksamhet och får tillsammans med övriga faktorer vägas mot denökade trygghet i värmeförsörjningen som uppstår. Alternativet kan emellertidvisa sig sämre än Forsmarksalternativet om lokaliseringsproblem skulle försenaalternativets utbyggnad. Såväl Forsmarksalternativet somnärförlagda koleldade kraftvärmeverk kan enligt STOSEB kombineras med andramöjligheter att producera värme. Enligt vad jag erfarit planerar STOSEB attutanför fjärrvärmeområdet satsa på andra former av uppvärmning, t. ex.värmepumpar och gruppcentraler för fasta bränslen. STOSEB planerar vidare attgenom värmepumpar utnyttja värme från avloppsvatten och därigenom täcka en delav fjärrvärmesystemets värmebehov. Sopförbränning och pä sikt utnyttjande avsolvärme bedöms också kunna ge vissa tillskott. Genom dessa åtgärder kan detvara möjligt att tillgodose ett värmebehov motsvarande värmebehovet undersommartid. Värmepumpar uppvisar fördelar iolika avseenden. Genom att värmepumpar fordrar distributionssystem för lågatemperaturer kan de stimulera en framtida användning av solvärme. Värmepumparutnyttjar tillförd energi på ett effektivt sätt och möjliggör utnyttjande avlokala tillgångar på spillvärme. Mot denna bakgrund anser jag att STOSEB införett ställningstagande till hur skall minska oljeberoendet börbeakta även möjligheterna till väsentligt större användning av värmepumpar.Detta kan innebära betydande bränslebesparingar och ett effektivt utnyttjandeav disponibel elenergi, samt ge en väsentlig sysselsättningseffekt och stimulansför svenskt näringsliv. Lägre vattentemperaturer innebär också attfjärrvärmesystemet kan utnyttjas med högre utbyte av elenergi ikraftvärmeverk. Värmepumparna som till att börjamed drivs med elenergi bör lokaliseras så att de senare kan övergå tillbränsledrift. I detta skede är det lämpligt att kraftvärmeverk lokaliseras ianslutning till värmepumparna. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 243 Driften av värmepumpar och kraftvärmeverk kan, omvärmeunderlaget i fjärrvärmesystemet så medger och om det visar sig ekonomisktrimligt, kombineras genom mekanisk kraftöverföring frän kraftvärmeverkets turbintill värmepumpens kompressor eller genom att värmepumpen drivs med den elströmsom produceras i kraftvärmeverket. Väljes det senare alternativet föreliggerstörre frihet vid lokalisering av såväl värmepumpar som kraftvärmeverk. I annatfall gäller för värmepumpalternativet samma principiella förutsättningarbeträffande lokaliseringsfrågor som för fossilalternativet. Kraftvärmeverkenkommer att behövas för att tillgodose landets elbehov. Ett alternativmed värmepumpar får därför inte minska den möjliga elproduktionen ikraftvärmeverk. Hur värmepumpar inverkar pä den nationella elbalansen ärfortfarande oklart. Andra oklara faktorer är kostnaderna för värmepumpar ochtillgången i pä olika värmekällor t. ex. spillvärme. Jag tänker häräven på möjligheten att utnyttja sjövatten som värmekälla. Under förutsättningatt de oklarheter beträffande värmepumpar som jag har redovisat kan lösastorde värmepumpsalternativet kunna anpassas till olika framtidautvecklingslinjer och olika elströmsbehov genom kombination med närföriagdakoleldade kraftvärmeverk. STOSEB har i skrivelse tillregeringen framhållit att man ser det som angeläget att regeringennu håller möjligheten öppen att grunda huvuddelen av Storstockholmsfjärrvärmeförsörjning på överföring av värme från Forsmark. STOSEB avser attgenom överläggningar med och Forsmarks Kraftgrupp AButröna förutsättningarna för projektets genomförande. Under förutsättning attdetaljprojektering visar att projektet är intressant, atterforderliga tillstånd kan erhållas samt att parterna pä den kommunala sidanoch inom kan komma överens om projektets genomförandepä kommersiella grunder ser jag inget hinder för att Storstockholmsfjärrvärmeförsörjning huvudsakligen grundas på fjärrvärme från Forsmark enligtdet i utredningen presenterade alternativet. Jag gör samma bedömning vad gällerde båda andra alternativen. Oavsett vilket alternativ somSTOSEB efter de fortsatta övervägandena väljer att genomföra bör det enligt minmening leda till en oljeersättning på ca 1 milj. ton . Det alternativ somväljs måste dock innebära att kraven pä en god miljö i Storstockholmsområdetblir tillgodosedda. Dessutom måste självfallet de anläggningar som skallbyggas prövas pä vanligt sätt enligt gällande lagstiftning, bl. Som jag (avsnitt 8.4) skallkomma till avser jag att föreslå att lagen (1978: 160) om vissa rörledningar,den s.k. rörledningslagen, utvidgas till att även omfatta rörledningar förtransport av hetvatten. Härigenom skapas förutsättningar för en mersammanhållen myndighetsprövning av projekt som avser fjärröverföring avhetvatten. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 244 Även frågan om Göteborgsvärmeförsörjning har varit föremål för omfattande utredningsarbete under enföljd av år. i ansökte om tillstånd enligt136a S byggnadslagen till nylokali-sering av ett kraftvärmeverk eldat med oljaalternativt kol och olja. Ansökan, som omfattar tvä mottrycksaggregat omvardera 205 MW el och 330 MW värme, har remissbehandlats. Den fortsattaprövningen vilar dock i avvaktan på slutligt yttrande från kommunen. Regeringen gav statensindustriverk i uppdrag att följa det pågående utredningsarbetet och föreslåkonkreta åtgärder som snabbt kan bidra till att minska oljeberoendet. bedriver isamarbete med utveckling av ett projekt för förgasning avtunga restoljor från oljeraffinaderier och förbränning av gasen i ett s.k.kombikraftverk. Ett sådant kraftverk kan även byggas som kraftvärmeverk församtidig produktion av el och värme. Projektet som går under namnetgasification combined cycle (GCC) är enligt min mening mycket intressant.Förgasning av tunga restoljor erbjuder en miljövänlig användning av olja somannnars inte skulle fä förbrännas i . Projektet skulle om det visar siggenomförbart från teknisk och ekonomisk synpunkt vara ett intressant alternativför fjärrvärmeförsörjning. i har medskrivelse tillställt industridepartementet utredningar om el-och värmeförsörjningen i . Utredningarna visar att koleldadehetvattencentraler eller kraftvärmeverk är mest fördelaktiga frän ekonomisksynpunkt. Värmeavtappning i och överföring av hetvatten därifrån tillGöteborgs tjärrvärmenät uppvisar liksom ett alternativ med ett kraftvärmeverkeldat med förgasade restoljor från raffinaderier sämre ekonomi änkolalternativen. har iskrivelse lämnat en lägesrapport i uppdraget om Göteborgsvärmeförsörjning. bedömer att koleldade anläggningar frånekonomisk synpunkt är det fördelaktigaste alternativet för 1980-taletsvärmeförsörjning i . för förgasade restoljor kan enligtindustriverket inte ligga till grund för 1980-talets värmeförsörjning och ärliksom värme från sämre från ekonomisk synpunkt än kolalternativet.Enligt finns goda förutsättningar att genomföra ettkraftvärmeprojekt baserat på restoljor med acceptabel lönsamhet medidrifttagning . För egen del anser jag attGöteborgs värmeförsörjning måste komma att grundas på andra bränslen änolja. Fjärrvärmen bör byggas ut för att ge underlag för elproduktion ikraftvärmeverk. För användning av naturgas gäller i stort samma förutsättningarsom i . Det innebär att under förutsättning att ett naturgasnätutsträcks till skulle naturgas kunna komma till användning ivissa områden i regionen som inte lämpar sig för fjärrvärme. F. n. tillgodoses en relativt betydande del av GöteborgsIjärrvärmeför- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 245 sörjningmed spillvärme från Shells raffinaderi. Samarbete pågår mellan och BP:sraffinaderi om utnyttjande av spillvärme. Genom den erfarenhet av spillvärmeutnyttjandesom finns i torde kommunen i sin fortsatta planering noga beaktamöjligheter till ytteriigare spillvärmeutnyttjande, t. ex. genom användning avvärmepumpar. För att snabbt minska oljeberoendet bör i Göteborgen koleldad hetvattencentral byggas . Mot slutet av1980-talet bör andra lösningar komma till användning. Hetvattencentralenövergår dä till att svara för reserv och topplast. De lösningar som mot slutetav skulle kunna tänkas svara för huvuddelen av Göteborgsfjärrvärmeför-sötjning är värme från , ökat utnyttjande av spillvärme,koleldat kraftvärmeverk eller kraftvärmeverk eldat med förgasad restolja frånraffinaderier. Värmeavtappning i fordrar ingrepp i enredan idrifttagen kärnkraftanläggning. Ombyggnaden skulle därför enligt vadjag erfarit från bli komplicerad. kan en sådan ombyggnad medföra risk för driftstörningar ochplötsliga stora produktionsbortfall vilket i sin tur kan påverkareaktorsäkerheten. Om det bortfall av elproduktion som erhålls vidvärmeavtappning inte skall behöva ersättas med kolkondens måste ettkraftvärmeverk uppföras i eller i på samma sätt som iForsmark till den tidpunkt då kolkondens annars skulle behövas för landetselförsörjning. Från utrymmes- och tillståndssynpunkt är en sådan lösning enligtvattenfallsverket svår att genomföra i . Mot bakgrund härav ställer jagmig tveksam till värmeavtappning i . Jag förordar att kommunväljer någon annan lösning för sin Qärrvärmeförsörjning. Jag har tidigare framhållit att kommunenligt min mening omgående bör bygga en koleldad hetvattencentral.Fjärrvärmeförsörjningen bör frän slutet av av ett koleldatkraftvärmeverk, av ett kraftvärmeverk eldat med förgasad restolja eller genomett ökat utnyttjande av spillvärme med hjälp av värmepumpar. Även för området /har omfattandeutredningsarbete bedrivits för att finna en regional lösning avvärmeförsörjningsfrågorna. Fjärrvärmeförsörjningen är sä gott som uteslutandeberoende av olja. Det s. k. sydgasprojektet innebär leverans av naturgas tillindustrier och småhusbebyggelse. De alternativ för fjärrvärmeförsörjningen somstuderats är värme från kärnkraftverket i och koleldadeanläggningar i och . Förvärme från till och , det s. k. Sydvärmepro-jektet, förelågvåren 1979 en utredning. Syd värmeprojektet visade sig lönsamt i förhållandetill lokala kraftvärmeverk om elbortfallet vid värmeavtappning i Barsebäckersätts med ny kärnkraft. Om kärnkraftsutbyggnaden däremot begränsas till tolvblock bör enligt utredningen värmebehovet i och täckas genomutbyggnad av koleldade kraftvär- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 246 meverk.Sydkraft AB, industriverk och Lunds tekniska verk har även utretthuruvida kraftvärmeverk bör byggas både i och i eller omkraftvärmeverk endast skall byggas i . En lösning med kraftvärmeverk iMalmö och med en hetvattenledning till synes enligt utredningen vara attföredra såväl från ekonomisk som från miljömässig synpunkt. ansökte inovember 1979 om tillstånd enligt 136a§ byggnadslagen till ett kol- ocholjeeldat kraftvärmeverk i . Blockets produktionskapacitet är 340 MW elvid kondensdrift eller 290 MW el och 490 MW värme vid mottrycksdrift. Vidremissbehandlingen har kommun ännu inte yttrat sig i ärendet. En förnyadutredning har enligt vad jag erfarit påbörjats av och Lunds kommuner ochSydkraft i syfte att på nytt pröva de olika alternativen för och Lundsfjärrvärmeförsörjning. För egen del anser jag att fjärrvärmeförsörjningeni och måste komma att grundas på andra bränslen än olja. Enregional lösning verkar tilltalande såväl frän ekonomisk som frän miljömässigsynpunkt. Avgörande är dock att beslut om att genomföra projektet kanfattas. Om sydgasprojektet kommer att expandera frän denförsta etappens 0,44 miljarder m' till upp mot 0,77 miljarder m per årbör denna ökade naturgasanvändning i enlighet med vad jag tidigare (avsnitt7.3) anfört i största möjliga grad ersätta lätt eldningsolja. Härigenom kommernaturgasen inte att nämnvärt påverka Qärrvärmeutbyggnaden i och . är p.g.a. hamnförhällandena, m.m. enmindre lämplig plats för lokalisering av koleldade anläggningar.Värmeavtappning i fordrar liksom i ingrepp i enkärnkraftanläggning som är i drift. Som jag (avsnitt 10.2) skallåterkomma till bör ett program för säkerhetshöjande åtgärder genomföras vidkärnkraftverket i . Detta program innebär relativt omfattandebyggnadsarbeten. Jag ställer mig tveksam till att med detta genomföraombyggnad för värmeavtappning särskilt med hänsyn till den relativt korta tidsom ändå skulle användas för värmeavtappning. Det bör enligt minmening i stället finnas goda förutsättningar för att bygga koleldade anläggningari för att tillgodose regionens Ijärrvärmebehov. Även i denna regionfinns anledning att beakta möjligheter att utnyttja spillvärme genom användningav värmepumpar. Jag har i det föregående redogjort för min syn påfjärrvärme och vissa därtill hörande frågor. Jag förordar att regeringenföreslår att godkänna där angivna riktlinjer förfjärrvärmeutbyggnaden och fjärrvärmesystemens försörjning med bränslen. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 247 trädde lagen (1977: 160) om vissarörledningar, den s. k. rörledningslagen, i kraft. Rörledningslagen innebär attrörledning för transport av råolja, naturgas eller liknande produkter undervissa förutsättningar inte får dras fram eller begagnas utan särskilttillstånd (koncession). Sådan koncessionsplikt finns inte beträffanderörledning för transport av hetvatten för uppvärmning. I samband med utskottsbehandlingen i avregeringens proposition 1977/78:86 med förslag till lag om vissa rörledningarm.m. anförde näringsutskottet (NU 1977/78:47 s. 3) bl. a. att utskottet utgickfrån att, om så visade sig motiverat, regeringen skulle föranstalta om enkomplettering av koncessionssystemet enligt rörledningslagen så att det ocksåkom att omfatta rörledningar för transport av hetvatten. följdeutskottet (rskr 1977/78:210). Frågan om lagstiftning för längrehetvattenledningar har, som jag tidigare berört, aktualiserats bl. a. genom deutredningar som färdigställts eller påbörjats beträffande möjligheterna attförse storstadsområdena med värme från kärnkraftverken i , Forsmarkoch . och statensvattenfallsverk framför i utredningen från Forsmark att en samladprövning av hetvattenledningen är önskvärd. Detta skulle enligt utredningenunderlättas om rörledningslagen ändrades så att även hetvattenledningar blirkoncessionspliktiga. Inom industridepartementet har upprättats enpromemoria med förslag till ändring av 1 § rörledningslagen. Promemorian, somockså innehåller en redogörelse för gällande rätt på området och för vissatekniska förhållanden, har remissbehandlats (bilaga 1.13). Genom rörledningslagen har samhället gettsmöjlighet att på ett tidigt stadium samlat pröva tillkomsten och förläggningenav mera omfattande rörledningar för transport av bl. a. olja eller naturgas. Skälen för en sådan samlad prövning var i huvudsakföljande. Rörledningar för transport av olja eller naturgas kommer genom sinstora transportkapacitet att avsevärt ingripa i bestående förhållanden inomtransportsektorn. Anläggandet kan vidare komma i konflikt med natur- ochmiljövårdsintressen liksom med gällande planbestämmelser. Ledningen kan ocksåfå stor betydelse från försvarssynpunkt. Den ställer normalt också krav påstora kapitalinsatser. Innehav och drift medför slutligen omfattandeförpliktelser av olika slag, varför det är angeläget att tillse attanläggningens ägare har resurser, som garanterar kontinuerlig drift samttillgångar att fullgöra eventuellt uppkommande skadeståndsskyldighet gentemottredje man.