prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — Eftersom tonnagel i förhällande till effektivakonkurrenter är litet och sortimentet brett kommer det tänkta nya valsverketall få vissa kostnadsnackdelar i jämförelse med dessa. Det bör dock noteras attdel nya verkels omvandlingskostnader per lon blir lägre än i nuvarande SSAB-verkmed produktprogram och volymer enligl budget. 1980/81:67 86 Kapitalkostnadernaper ton för del tänkta nya verkel blir avsevärt högre än hos befintligaeffektiva konkurrenter, då dessa byggt verk till anläggningskostnader som ärbetydligt lägre än dagens. Till detla kommer all det tänkta SSAB-verkel harlitet tonnage. kända planerade verk skulle alltså p. g. a. högre kapacitet ocksäfä lägre kapitalkostnader per lon. Distributionskostnaderna lill den svenska marknaden frän del nyaverket blir låga i förhällande lill de europeiska konkurrenternasdistributionskostnader lill samma marknad. av volymen i det nya verkelskulle dock avsällas pä export, vilket innebår all produkterna belastas medfraktkostnader lill exportmarknaderna. I jämförelse med producenterna på dessamarknader skulle alltsä fä tämligen stora koslnadsnackdelar. Sammantagetkan konstaleras alt produkler som avsätts på närmarknaden frän del nya verkelbör kunna få kostnadsfördelar mol importerade produkler, sä länge kapitalkostnaderinte ingår. På exportmarknaderna kommer dock all få koslnadsnackdelarjämfört med producent inom respektive land. Inberäknas kapitalkostnader kommer SSABatt ha kostnadsnackdelar pä samtliga marknader. Delnya verkel har kvalilelsfördelarjämförl med nuvarande tillverkning, l.ex. vid valsningav lunnväggig balk. Vissa av de balkprodukler som där kan produceras kan inleproduceras i nuvarande verk. Detla gäller dock främst produkter där den svenskaförbrukningen är relativt liten och som lill tämligen stor del skulleexporteras från ell nyll verk. Å andra sidan kan det förväntas att ulvecklingengår mot ökad användning av lunnväggiga och lättare profiler. Varmvalsadeprofiler bör med nuvarande tekniska utveckling inom varmvalsningstekniken välkunna hävda sig genlemol kallformade profilprodukter. Någrautvecklingstendenser inom tekniken är nya metoder för energibesparing och energiålervinning.De nya verken bör t.ex. anpassas lill all ta emot varma ämnen direkt från slränggjulningen.Varmvalsverken bör alltsä byggas på samma plals som stållillverkningen.Svalbäddar för färdigl material bör byggas så all värmen kan ålervinnas. Sädanteknik är under utveckling. Ugnar bör byggas som kan använda andra bränslen änolja, vilket är del dominerande bränslet . Värmebehandlingen av färdigtmaterial kan ocksä ske genom mer energisnåla och effektiva metoder. Isjälva formningslekniken kan förenklingar ske genom all man stränggjuterförprofiler direki och därigenom undgår förvalsningar i valsverket. Dellafordrar dock långa lillverkningsserier och är inle möjligt för verk med brettsortiment. Kravpå både yttre och inre miljö, t.ex. eliminering av luft och vallenföroreningar,värme, buller och drag, kommer också alt fä betydelse för ulvecklingen. 1980/81:67 87 6 Konsekvenser avett nytt verk för den svenska strukturen Delförutsätts alt finverket i saml mediumverkel i Domnarvet läggs ned vidtillkomsten av ell nylt verk i . Del nya verket tar emellertid också över4050% av den nuvarande produktionen i de två grövre verken i , dvs.universalverket och grovvalsverket. Den fortsatta driften av dessa verk bliralltså beroende av möjlighelerna all förlägga annan produktion dit. Somlidigare redovisats förutses en eflerfrågeökning för farlygsprofiler. Vidareskulle grovverkels produktion kunna ökas genom att rälslillverkningen i Domnarvetläggs ned och överflyttas lill . Detla kräver förutom nya invesleringaralt en acceptabel prisnivå på räls kan säkras genom långlidsavtal med kunderna,dvs. SJ och det norska järnvägsföretaget . Enökad tillverkning av farlygsmalerial skulle i första hand förläggas till grovverket.Rälstillverkning skulle ocksä kunna förläggas lill detla verk, men sådantillverkning kan ocksä vara möjlig i universalverkel. 1 övrigt skulle fortsaltdrift i universalverkel vara beroende av en ökad produktion av grova profilersom lill huvuddelen måste avsättas på export. kräver en hög exportnivåfrån . Övrigasvenska verk inom del nya verkels dimensionsområde är . mediumvalsverk, verk och nyamediumvalsverk. De tvä sistnämnda verken berörs inte direkt eftersom de har ettananl produktprogram än del nya verket, men de kan indirekl beröras om något avövriga berörda verk skulle övergå lill andra produkler för alt undvikakonkurrens med del nya verket. och Qvarnshammars Järnbrukberörs inle alls av det nya verkel, då de enbart har tillverkning av armeringsstål.Inte heller berörs och finverk i annan män än att derasexport begränsas om den totala exporten av profilprodukter inte kan ökas. Avtabell 1 framgär produktion, förbrukning saml ulrikeshandel med profilprodukter- dvs. allt stängslål - utom armeringsstål och rälspro-dukler för . Somframgår finns för dagen en slor nelloexporl av dessa produkler. Tillkomslenav ell nytt verk skulle inte väsentligt förändra situationen för övriga svenskaverk vad gäller avsättningen på svensk marknad (se tabell 2). Avsättningen päsvensk marknad från del nya verket molsvarar ungefär samma volym som SSAB-verkenhar f. n. av profilprodukler exkl. farlygsmalerial. De övriga verken tillverkarinle farlygsmalerial och SSABs expansion på detla område skulle inle påverkadem. Prop.1980/81:67 88 Exporten från de övriga svenska verken är emellertid hög idagslägel. Dessulom ulnytljas inle deras tillgängliga kapacitet vilket framgårav tabell 2. En produktionsökning i dessa verk skulle behöva avsättas päexport. Orn del antas all nuvarande exporlnivä inte kan ökas - bl.a. med hånsyntill relationer till EG-marknaden - skulle exporlutrymmet totalt settminska för de övriga verkens del eftersom del nya verkel i skulle hahögre export än har . De övriga svenska verken skulle alltså få ettminskal marknadsulrymme i förhällande till dagsläget. tillsammans medden nuvarande överkapaciteten innebär alt vissa verk skulle behöva läggas ned.En annan faktor är att lönsamheten pä export är svag. särskill export lillavlägsna marknader. Produktionen skulle även kunna ökas genom minskad import.Denna möjlighet begränsas dock av alt del svenska grossistledet även fortsättningsviskan antas komma att utnyttja förmänliga priserbjudanden från utländskaleverantörer. En minskad import från detta led skulle ocksä kunna medföra ökad etableringav agenter för utländska förelag i . En viss imporl kommer att varaoundviklig för alt säkra försörjningen av produkter som inle tillverkas inomlandet. Även om den nuvarande importen skulle nedbringas med avförbrukningen skulle inle den svenska överkapaciteten kunna elimineras. Del nya verket ligger delvis inom samma produktområde somvalsverken i Norsk . Eftersom Norsk också har tillverkning avfartygsmaterial skulle en ökad produktion inom också påverka Norsk Jernverk.Även Det Danske har produktion inom samma område som del nya verkel.I finns molsvarande produkfion bl.a. i Imalra och Dalsbruk inom Ovakogruppen.Några större konsekvenser för de övriga nordiska verken torde dock inte ellnytt verk i föranleda. Tabell I. Profilprodukteri handelsstäl, dvs. allt stångstål exkl armering och banbygg-nadsmaterial. Värden i Kton. Källor: Svensk Järnslatistik, uppgifter frän företagen. SSABsproduktion av övriga profiler har i sin helhet förts till produktområdet förett nytt mediumverk. då ett sådant skulle ersätta merparten av befintligproduktion av sådana produkter. Vissa nu tillverkade produkter faller dock utomdet nya verkets område. Siffrorna är avrundade. Profilprodukter i handelsstål, dvs. alltstångstål utom armering och ban-byggnadsmaterial i fall av ett nytt valsverk iLuleå. Värden i Kton. Anm. Nytt verk avser maximal avsättning på Sverigeoch expoit. Utrymmet för avsättning för övriga verk har beräknats medsamma förbrukning och import som 1979. Kapacitelerna i och Hallstahammarhar fördelats lika pä medium- och finverk. Dessa verk berörs endast indirekt avett nytt valsverk i . förutsätts ha produktion av fartygsmaterialoch räls vilkel inte har kvantifierats i tabellen. Universalverketstillverkning skulle begränsas av exportutrymmet och möjlig produktion i detlaverk inkluderas därmed i kvantiteten 345 under "övriga verk". 7 Slutsatser och rekommendationer Utredningen har konstaterat att det kan vara möjligt attavsätta produktionen från ett nyll verk om nuvarande svenskaavsättningsvolymer på export och hemmamarknad i stort sett kan bibehållas. Detnya verkel skulle i så fall exportera av produktionen. Emellertid kanöverkapaciteten i och risk för ökad protektionism medföra allmarknads-utsikterna för svensk export försämras. Ulredningens slutsats ärdärmed att det med hänsyn till marknadsulsiklerna. nu gällande lönsamhetsbeling-elseroch SSABs möjligheter all finansiera invesleringen saknas förutsättningar attbygga ett nytt valsverk av ovan beskrivet slag i . En förbättring av stäleflerfrågan med åtföljandeprisstegringar är förutsättningar för ökad lönsamhet. utesluter inte attsådana förbättring- Prop.1980/81:67 90 arkan inträffa i framliden även om del nu saknas lendenser i denna riklning. Som framgärav lönsamhelsulredningen krävs myckel stora förändringar i förutsättningarnaför all invesleringen skall bli bärkraftig. SSABkan följaktligen inle rekommendera ell genomförande av projektet i dagenssituation. Innan beslut fattas om den framtida inriktningen förprofilprodukterna bör andra allernaliv utvärderas mer noggrant, bl. a. medhänsyn till den svenska produktionsstrukturen i övrigl. Delkan konstaleras all den svenska slrukluren för profiltillverkning med många småverk och höga kostnader inle pä sikt kommer alt vara konkurrenskraftig. Enstrukturomvandling måste förutsättas. Omdet med hänsyn lill förbältrade marknads- och lönsamhelsutsikter blir akulelllmed ell nyll valsverk för profiler i bör delta verk placeras ianslutning till en långsiktigt bärkraftig melallurgisk fillverkning. Utdragur strukturpian för svenskt stål Grova,långa produkter SSABär i stort sell ensamlillverkare i av länga, grova prijdukler av lypbalk, räls, profil- och universalslång. Inom tillverkas produklerna i rälsverkeli Domnarvel och i grov- och universalvalsverken i . Marknaden beräknasinom detla område ha myckel läg lill-växltakl. I årbyggt för valsning av grova profiler. Investeringsprogrammet innebär allsvalbädden kompletteras för längre hela-längder. Detla ger bättre rakhet samlmöjligheter lill rälslillverkning. Rälsverkeli Domnarvel bör pä sikl läggas ned och tillverkningen av räls överföras tillLuleå. Härigenom kan all produktion av grova produkter koncentreras lill ettenda valsverk. Med del föreslagna investeringsprogrammet bedöms verket uppnåtillfredsställande konkurrenskraft både kvalitets- och kostnadsmässigt. Totaltuppgår investeringarna i grovvalsverkel till ca . Universalverketi år av relativt modern konstruktion men saknar såväl en egen värmningsutruslningsom egel förpar. ger ell oralionelll produklionsflöde där exempelvisförprofilering i andra valsverk med åtföljande omvärmning förekommer. Valsverkelkan ej utnyttja stränggjutna ämnen, vilkel medför olillfredsslällande produklkoslnader.Inom verkels produklområde föreligger viss subslilulionsrisk som kan påverkaverkels framtidsmöjligheter. Utdragur strukturpian för svenskt stål F'örall verkel överhuvudtagel skall kunna leva vidare måste investeringargenomföras så att verket kan övergå lill all utnyttja stränggjutna ämnen. Eninvestering i nyll förpar måsle ocksä genomföras om verkel skall kunna 1980/81:67 91 få ell ralionelll flöde och utnyttjas effeklivl.Investeringarna i universalvalsverkel beräknas lill ca , varav delomedelbart aktuella investeringsbehovet uppgår till ca . Inom del grova produktområdet uppgår den totalainvesteringsvolymen till ca . Antalet sysselsatta minskar på sikl med ca200 personer, främsi som en följd av nedläggningen av rälsverkel i Domnarvel. Inom detla produktområde är lillverkskapaciten i Sverigeungefär dubbelt så stor (ca 800 kton) som den svenska marknaden (ca 425 klon1977). Överkapaciteten är störst inom del klenare sorlimentomrädel. Produklerna lillverkas, förutom av , av de mindre ochmedelstora handelsslålsverken. Valsverken är i flerlalel fall av äldre datum.Inom lillverkas produkterna i mediumverket i Domnarvel, finverkel i Domnarvetsamt finverkel i . Med hänsyn lill den komplexa lillverkningsslrukluren iSverige pågår en för branschen gemensam slruklurutredning inom detla områdeunder ledning av förre LO-ordföranden . . Denna utredning färsjälvfallet betydelse för egen struktur inom delta produktområde. Vissaslutsatser rörande ulvecklingen inom kan dock redan nu fastsläs. Utdrag ur strukturpian för svenskt stål Höjda kvalitetskrav och successivt försämradproduktionsekonomi hos befintliga gamla verk kan komma alt kräva, att ell nyllmediumverk byggs i under första delen av 80-lalel. Del är naturligl allSSAB som är siörsla svenska tillverkaren inom området, med sin råstälskapacileloch utrusining för slränggjulning blir det företag som bygger det nya verket.Verket placeras dä i . Kostnaderna för ell nyll mediumverk uppskattas til360 Mkr. För all fä ell komplelt sortiment inom balkområdet bör SSABla upp tillverkningen av fyrkantrör pä sitt program. Tillväxttakten för fyrkanlrörär hög. Detla sammanhänger delvis med all fyrkanlrör inom vissa omräden subslituerarkonventionell balk. Marknaden i uppgår till 65 kton (1977). Band förtillverkningen erhålles från bredbandvals-verkel. Verkel bör med hänsyn till fraktkoslnaderför varmvalsade band och färdiga fyrkanlrör placeras i Domnarvel. Möjlighelen placering i skall utredas. Ett nyll verk för fyrkantrör beräknaskosta ca . Projektdeltagare i utredning om nytt mediumvalsverk iLuleå Arbetet har letts av en styrgrupp med dellagarna ,Vvd, ordförande Prop.1980/81:67 92 , chef koncernstab Ekonomi, Slockholm Sekreterarehar varil , koncernledningens kansli, . För marknadsutredningen har ansvarat koncernslabMarknad, med bistånd från marknadsenhelerna inom divisionerna Profiler och Specialproduklersaml SSABs utländska dollerbolag. För marknadsundersökningar har vidarekonsultföretagen Atkins Planning, , och ,, anlitats. Teknisk utredning har utförts under ledning av , division Profiler, med bistånd av bl. , , och , samtliga SSAB.Del västtyska företaget har anlitats för tekniska ulredningarbeträffande verkels layout, valsningsulruslning, kapacileisberäk-ningar m.m. Tekniska diskussioner har hållils med två andraleverantörer av utrustning, nämligen och Schloemann-Siemag. Professor . O. Slrandell vid KTH i Slockholm ochforskningschef . Orrling vid BTF i har löpande hållits informerade omprojektet. Lönsainhetsutredning har utförts av division Profilerunder ledning av . För konkiirrensstudier har ansvarat P. O. , chef koncernslabTeknik saml och P. O. , central Forskning och utveckling. Konsekvenser för övriga nordiska verk har utretts av i denna fråga har förekommit med samlBoxholms AB. Studiebesök har gjorts vid valsverk i bl.a. Västtyskland.Polen. nytt mediumvalsverk i 1980-03-13.Ansvarig . Teknisk utredning 1980-03-13.Ansvarig . 1 utredningsmaterialet ingår lönsamhetssludieoch konkurrensjämförelser. Materialet är delvis konfidentiellt. Opportunities for a new medium section mill for . Export opportunities for Medium section mill producls. 1980/81:67 93 Härutöveri form av PM och arbetsmaterial reserapporter från besök i utländska ochsvenska verk saml underlag för beräkningar m. m. från berörda divisioner inom . 1980/81:67 94 för Strukturdelegationen Kalenderåren 1978-1979 1 Bakgrund avseende specialslålsindustrin ................... 95 a Internationell bakgrund ............................................ .. 95 b Utvecklingen i ............................................. .. 95 c Olika lyper av slrukturålgärder inom specialslålsindustrin .... 96 2 Bakgrundavseende gjuleriindustrin ........................... 97 3 Strukturdelegationen ............................................... .. 99 a Uppgifter ................................................................. .. 99 b Ledamöter, kansli m. m............................................... .. 99 c Arbetssätt avseende specialstålsinduslrin ................ .. 99 d Arbelssäll avseende gjuleriindustrin ........................ 100 4 Av struklurdelegationen finansierade projekl ........... 101 a Sammanfattning.......................................................... 101 b Redovisning av finansierade projekt inom specialslålsindustrin. c Finansierade projekl inom gjuleriindustrin .................. 103 5 Sammanfattning beträffande gjuleriindustrin .......... 104 1 Sammanfattningav länevillkoren m.m......................... 105 2 Ledamöter,experter och handläggare ...................... 106 3 Tablä överbeviljade lån och garantier......................... 107 4 Övrigastrukturåtgärder samt synpunkter pä framtiden för specialstålsinduslrin 107 Delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher - Struklurdelegationen- har haft lill uppgifi att dels pröva fråga om länoch lånegaranti för alt främja strukturomvandlingen inom specialståls- och stälgjuteriindustrin,dels la initiativ till, följa och stödja strukturomvandlingen inom specialstålsinduslrin.För långivning har delegationen disponerat ett anslag på 700 milj. kr.,varjämte delegationen bemyndigats all beslula om lånegarantier pä sammanlagl600 Mkr. Sedan delegationens angivna verksamhei avslulals får delegationenhärmed avge följande verk-samhelsberälelse för sin verksamhei underkalenderåren 1978 och 1979. 1980/81:67 95 1 Bakgrund avseende specialstålsindustrin Den gynnsamma resullatulvecklingen för världensstålindustri under 1973 och1974 förledde mången företagsledning runt om i världen till starkt uppdrivna förväntningar om den framlida ulvecklingen. Myckel ambitiösa investeringsplaner antogs. Tvärtemot vad man antagit kom efterfrågan i stället alt minska. Trots att investeringarna skrinlades i största möjliga utsträckning redan inom något eller nägra år, fick de lill följd all produk tionskapaciteten ökade under hela lågkonjunkturen. De gamla stålländerna i men ocksä och tvingades vidta långtgående åtgärder i form av finansiella slöd, pris- och volymkarteller saml överenskommelser om begränsningar av exporten. Sviterna av låg konjunkturen är ännu längt ifrån övervunna. Kapaciletsutnytljandel i och liggerfortfarande under 1974 ärs,vilket också bekräftas av all prisutvecklingen inle följt del van liga konjunklurförloppel. Inle heller för framtiden iror man i allmänhel pä någon väsentlig förändring till en för slålinduslrin förmånligare utbuds- och eflerfrägesilualion. Eflerfrågeökningen spås bli väsentligt lägre än vad som tidigare ansetts vara huvudtrenden, som de s.k. "nya industri länderna" fortsätter alt bygga ul kapaciteten. En avvikande uppfattning har anmälts i en amerikansk studie, där man antar all tillgänglig kapacitet i praktiken är lägre än vad som angetts i olika översikter. En måttlig efler frågeökning skulle därför redan i början på 1980-talel kunna leda lill en bristsituation! Om denna rapport förtjänar att las på allvar återstår all se. Faktum kvarstår dock att felprognosen från väridens samlade stålexpertis (IISIs ) (alltså efler utbrottet av den s.k. ol jekrisen) tillhör modern ekonomisk historias värsta. Historien har under alla omständigheter visat att tvärsäkra prognoser svåriigen läter sig göras. För vidkommande drabbades handelsstälsindustrin försloch hårdast, i synnerhet kanske den del som hade varven som huvudsaklig kund.Inom detta avsnitt av stålindustrin är del tvivelsutan befogal alt tala om endjupgående strukturell förändring i sä måtto att efterfrågan frän denviktigaste kundkategorin, de nordiska slorvarven, inom loppet av nägra månaderminskade drastiskt. Detla illustrerar också pä ell hårdhänt sätt vikten av attkorrekt avväga fördelarna med en långtgående specialisering mot risken av attavsätta merparten av sin volym lill ell fätal kunder inom en och samma bransch.För all lösa problemen för de största handelsstälverken bildades som bekant SSABmed slalen som hälftendelägare vid sidan av och , tväförelag som under senare är avvecklat praktiskt taget allt aktivt engagemanginom stålindustrin. Prop.1980/81:67 96 För specialstålsindustrins del dröjde krisen något längre.En viss inhemsk efterfrågan samt lagerslödel begränsade förlusterna ochflertalet förelag planerade för en konjunkturuppgång under del andra halvårel1976. Inle minsl den finansiella planeringen förutsatte all lagren dä skullekunna avvecklas, som rörelsen skulle börja generera mera kapital.Konjunkturuppgången lät dock vänta på sig yllerligare tvä är, något som påmänga häll ledde till ett myckel ansträngt finansiellt läge. En extreml svag efterfrågan på svenska produkler i kombinafionmed lageravvecklingen ledde till att produktionen av specialstål lågpå av nivån 1974. (t. o. m.september 1979, uppnåddes fortfarande .) I 1977 ärs specialslålsutredning (Dsl 1977: 3)analyserades förulsältning-arna för denna industris framlid och flera konkretaförslag presenterades. Ulvecklingen av förelagens soliditet och likviditetunder 1977 hotade emellertid all rasera förutsättningarna för en ordnadomstrukturering. I flera fall saknades de nödvändiga finansiella resurserna förallt annat än de mesl elementära behoven. c Olika lyper av strukturåtgärder inom specialstålsindustrin har åtskilliga synpunkter framförtsrörande önskvärda lyper av förändringar inom specialstålsinduslrin. Förelagensjälva, de fackliga organisationerna och statsmakterna har i olika sammanhangoch från olika utgångspunkter analyserat problemen och framlagt förslag. Nedan redovisas olika problem och förslag lill ätgärderutan anspråk pä inbördes rangordning, som i olika sammanhang framförts i syfteall åstadkomma en bällre branschstruktur. - Den splittradeägarstrukturen har ansetls utgöra ett hinder för en rationell samordning.Behov av ell slalligl "sliuklurbolag" harockså päla-lats. - Produktionssamordningutgör undantagslöst en central beståndsdel i alla slrukturresonemang, inle minslmol bakgrund av den stora geografiska splittring som kännetecknar branschen. Undertorstältbör i första hand företag med så lika sortiment som möjligl föras samman. Dellaär liklydigl med en integration i djupled. Ett högl kapacitetsutnyttjande pålängre sikt och mindre samlade investeringsulgifler skulle bl.a. stå alt vinna.Minskning av personalstyrkan lorde i de flesta fall bli oundviklig. - En utbyggdmarknadsorganisation, med tillräcklig geografisk, inneboende kompetens ochingående kunskaper om slutförbrukarnas behov, framstår som alltmer väsentligaelement med en betydelse minsl i nivå med föregäende punkl. Insikten om hurkostnadskrävande och tidsödande del är alt etablera en sädan har sent om siderlell lill slutsatsen alt kapacitetsutnylljandet och effektiviielen även i dennafunktion är av största belydelse. - I nära anslulninglill marknadsorganisationen ligger problemen med den Prop.1980/81:67 97 fysiskadistributionen, i synnerhet inom förelag som exporterar upp lill av sinproduktionsvolym. Denna hantering är inte bara kostsam utan ocksä extremt kapitalkrävande,nägot som ytteriigare lalar för vikten av ett högt kapacilelsutnylljande. Angåendeden administrativa funktionen har synpunkter framförts med vilt skildainriktningar beroende på vilken belydelse man lagt i ordet"administration". Somliga har ansett att en väsentlig orsak till allkonsekvenserna av lågkonjunkturen blev så svåra i vissa förelag var förelagensbristfälliga syslem för planering och kontroll av verksamheten. 1 andra fallskulle kostnaderna för administrationen ha varit för höga. Som ett ytterligareanlagande gäller att för all ett redan hårt rationaliserat företag skall kunnagå vidare i sin kostnadsjakt sä måsle ny reducerbar kostnadsmassa tillföras medjämna mellanrum, exempelvis genom samgående med andra förelag. har inle sällan en layout med rötter i .