prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — lagstiflningsproceduren, dels den osäkerhet som frånvaronav rättsregler innebär. Flera av de remissinstanser som iprincip är positiva lill kommitténs arbete anser alt olika frågor återstår attbelysa. Riksrevisionsverkel anser all del är en brist alt kommiltén i fråga omeffeklivitetskontroll och allmän tillsyn inte har lämnal förslag tillförändringar av generell arl och inte heller i konkreta fall visat hur t. ex.myndigheternas inspektionsverksamhet m. m. skall utformas för alt begränsakoslnaderna för kommunerna. TCO menar alt kommiltén i alllför litenutsträckning har beaktat de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag.Kommunalarbetareförbundet framhåller all de statliga myndigheternas verksamhetbl. a. präglas av bristande helhetssyn och samordning. Svenska kommunförbundetanser all tiden nu är inne för att med betänkandet som grundval vidla merakonkreta och målmedvetna åigärder för all åstadkomma en ökad handlingsfrihet. För egen del vill jag anföra följande. Kommunerna och landstingskommunernasvarar för många väsentliga samhällsuppgifter. Den kommunala verksamheienhar därigenom fåll grundläggande belydelse för samhällsekonomin och de enskildamedborgarnas välfärd. Genom alt kommunerna har gells en aktiv roll ireformarbetet har samhällsverksamheten fått en stark lokal förankring. ärenligt min mening väsenlligl eftersom de kommunala organen har de bäslaförutsättningarna alt bedöma vilka åigärder som behövs för alt tillgodosemedborgarnas behov av samhällsservice på lokal nivå. För de enskildamänniskorna innebär självstyrelse möjligheter att aktivt medverka isamhällsarbetet. Informationsvägar och kontakter underiältas också näravståndet är kort mellan de ansvariga beslutsfattarna och medborgarna. Endecentralisering av beslutsbefogenheter lill den kommunala sektorn anser jagdärför vara ett viktigt led i arbetel på att fördjupa demokratin. Förhållandet mellan statliga ochkommunala organ har övervägts vid olika tillfällen. Strävan från statsmakternassida har därvid varit all öka den kommunala handlingsfriheten. Fortlöpande harbelydande förändringar gjorts i den statliga tillsynen över såväl kommuner somlandstingskommuner. Stalskonlrollkommillén har på ett förtjänstfullt sätt gjorten samlad översyn. 1 likhei med fiertalel remissinslanser kan jag ansluta miglill de allmänna och principiella synpunkler som kommittén har redovisat ibelänkandel. Jag delar således kommitténs uppfattning att samspelet mellanstaten och kommunerna måste bygga på grundsynen om en enhetlig offentligverksamhet. Det är därför naturligt all stat och kommun i nära samverkan görerforderliga avvägningar av medborgarnas olika önskemål och behov med hänsynlill samhällsekonomin. Jag vill särskill underslrykakommitténs uppfattning alt man bör välja sådana former för statskontrollen allett förtroendefullt och ömsesidigt samarbete mellan den statliga och denkommunala sektorn främjas. Liksom kommiltén anser jag emellertid all detknappasl är möjligt och heller inte Prop.1980/81:80 13 lämpligt att ställa upp någon allmängiltig princip förulformningen av de statliga tillsyns- och kontrollfunktionerna. Verksamheienmåste successivt anpassas lill samhällsutvecklingens behov. Frågan om den statliga tillsynen över de mindre kommunernahar lagils upp av flera remissinstanser. För egen del anser jag att någondifferentierad statskontroll svårligen kan genomföras. Dagens kommuner harenligt min mening förulsällningar alt självständigt handha de samhällsuppgiftersom anförtros dem. Om en fråga kräver slörre verksamhetsområde, finnsmöjligheter lill inlerkommunalt samarbete. I många fall sker del genomcivilrältsliga avlal, kommunala bolag, stiftelser eller kommunalförbund. Storbelydelse har också kommunförbundens verksamhei för alt tillgodose behovel avsådan sakkunskap som enskilda kommuner och landstingskommuner saknar. De synpunkter somstatsvetenskapliga institutionen vid framför rörandefrivilliga överenskommelser mellan staten och kommunförbunden anser jag varavärda uppmärksamhet. I likhei med kommittén anser jag att överläggningar mellanstal och kommun är naturliga för diskussion om viktiga kommunala ochlandstingskommunala frågor. Alternativet är ofta en delaljreglerad lagsliflningsom inle slår i överensstämmelse med statsmakternas strävan all öka denkommunala självstyrelsen. I jämförelse med lagstiftning har del syslem föröverläggningar som utvecklats många fördelar. Därigenom kan på frivillighetensväg den nödvändiga samordningen komma till slånd mellan statlig, ochlandstingskommunal verksamhet. Resullalen av överläggningarna redovisas ocksåregelmässigt för . Det berättigade kravel på öppen och offenlligdiskussion blir därigenom lillgodosell. I likhet med bl. a. , och anser jag alt utredningsarbetet om förhållandet mellan staloch kommun bör pågå fortlöpande. Slatskonlrollkommilléns betänkande ulgördärvid en väsentlig utgångspunkt. Ett systematiskt översynsarbele är angelägetför alt förnya och utveckla den offentliga sektorn. Genom ett ökal kommunaltansvarslagande kan de enskilda medborgarnas synpunkler lill förenklingar isamhällsförvaltningen bättre tas tillvara. För de statliga myndigheterna blirdel möjligl att i större utsträckning disponera resurser för övergripande planering.En fråga som därvid bör ägnas ökad uppmärksamhet gäller myndigheternasnormgivningsverksamhel. I statskontrollkommitténs uppdrag har inle ingått attutarbeta konkreta förslag till förändringar i föreskrifler, anvisningar ochråd. Detta är däremol en viklig uppgifi för den nu tillsattastat-kommungruppen. 1 detla sammanhang kommer den statliga tillsynensekonomiska konsekvenser att behandlas. En väsentlig utgångspunkt förutredningsarbetet är all kommunernas och landstingskommunernas egna förslag tillförenklingar skall ligga till grund för arbetsgruppens överväganden. Mol bakgrund av den grundsyn som jag har gett uttryck ålkommer jag i del 1980/81:80 14 följande att behandla de förslag som stalskontrollkommilténhar lagt fram. Det gäller minskad underställning, förenkladslatsbidragsgivning, slaisbidragsberälligade kominunala arbeien, begränsningav myndigheternas normgivningsverksamhel saml fortsatt utvecklingsarbete. Blandde förslag lill åigärder som jag kommer att redovisa finns två lagförslag omminskad underställning. Även om medverkan krävs endasl i dessadelar, har jag ansett del angelägel att ge en samlad redovisning avde åigärder som enligl min mening bör vidtas för all stärka den kommunalasjälvstyrelsen. 2.2.2 Minskad underställning m. rn. Vissa kommunala ochlandstingskommunaia beslul måsle för alt bli gällande underställas regeringeneller annan statlig myndighet för prövning och fastställelse. Bestämmelser omunderställning finns både i kommunallagen (1977:179) och i olikaspecialförfatlningar. Underslällningsskyldighelen haremellertid begränsats . Sålunda har underslällningsskyldighelenavskaffals beträffande reglemente för kommunstyrelsen (prop. 1969:63,KU 1969:44, rskr 1969:405) och belräffande reglemente för besvärsnämnd(prop. 1972:12, KU 1972:11, rskr 1972:45). Vid sisinämnda tillfälle avskaffadesockså skyldigheten alt underställa vissa avgiftsbeslut. I samband medkommunallagens tillkomst begränsades kraftigt underslällningsskyl-'dighelen i fråga om finansiella beslul (prop. 1975/76:187, KU 1976/77:25, rskr1976/77:148). Vidare avskaffades i del sammanhanget skyldigheten allunderställa beslul om bl. a. delegation från byggnadsnämnd ochhälsovårdsnämnd saml plan för ålderdomshem (prop. 1976/77:1, KU 1976/77:25,rskr 1976/77:148). Stalskonlrollkommillén har haft somen huvuduppgift att överväga om underslällningsskyldighelen ytterligare kanbegränsas. I ell delbelänkande (Ds Kn 1977:7) föreslog kommittén allkommunernas och landstingskommunernas skyldighel alt underställa regeringenbeslut om all la upp lån eller ingå borgen skulle avskaffas. annatdelbelänkande (Ds Kn 1977:8) innehöll förslag om alt slopa kommunernasskyldighel att underställa beslul om brandordning. På grundval avdessa båda betänkanden föreslog regeringen i proposilion 1978/79:53 altunderslällningsskyldighelen skulle las bort i enlighel med kommitténs förslag.Riksdagen biföll förslaget i fråga om lån och borgen medanunderslällningsskyldighelen belräffande brandordning kvarslår (KU 1978/79:26,rskr 1978/79:220). I samband med de nu redovisadebeslulen alt la bort underställningsskyl-dighet har det gjorts vissa allmännaullalanden om underslällningsinslilulel. 1 proposition 1976/77:1 (s. 101)uttalade dåvarande chefen för kommundeparlemenlet all ulvecklingen med allminska antalet underslällningsplikliga Prop.1980/81:80 15 ärendegrupper borde forlsälla. Inte minslkommunindelningsreformen hade enligl hans mening skapat förutsättningar för alllåta kommunerna själva avgöra ärenden i vilka beslutanderätten tidigare varildelad mellan kommunerna och en statlig myndighet. Uttalandet lämnades ulanerinran av . I proposilion 1978/79:53 (s. 15) ullalade sig minföreträdare för en fortsall utveckling mol andra former för samspelet mellanstatliga och kommunala organ. Inte heller mot della uttalande hade riksdagennågon erinran. 1 sill sluibetänkande redovisar stalskonlrollkommillén singrundsyn på underställningsinslitutel. Kommittén framhåller attunderställningsförfaran-del intar en särställning bland alla de olika former avstatlig tillsyn av verksamhei som förekommer. Det normala är numeraatt statlig kontroll av kommunala och landstingskommunala organs sätt attfullgöra uppgifler som staten ålagt dem sker försl sedan kontrollåtgärder harpåkallats genom besvär eller när någol missförhållande har uppstått eller kanbefaras uppslå. Underslällningsinslilulel utmärks däremot av all del kommunalaeller landstingskommunaia beslutet blir juridiskt gällande försl sedan prövningoch godkännande har skett av slallig myndighet. Enligt kommitténs mening är det uppenbari allunderslällnigsförfarandet med dess karaktär av generell statskontroll allmäntsell mindre väl överensstämmer med en modern syn på samspelet mellan å enasidan statliga och å andra sidan kommunala och landstingskommunala organ.Undersläll-ningsförfarandet har i regel till syfle all garantera laglighel ochskälighet hos de kommunala besluten. Det kan gälla exempelvis den enskildesrättssäkerhet och lika tillgång lill samhällsservice. Enligl kommiltén harförutsättningarna för ökad självstyrelse vidgats genom att dekommunala förvaltningsorganen har fåll slörre resurser. Kommittén anser därförall del numera inle finns skäl all befara alt de kommunala besluten annat änundantagsvis skulle brista i laglighel eller skälighet. Kommittén framhålleremellertid all samlidigl som inskränkningar i statens kontrollfunktionergentemol kommunerna övervägs måste kraven på samordning och likformighet isamhällsarbetet beaktas. Det är enligl kommiltén givet att vid denna bedömningden enskilde medborgarens rättssäkerhet och krav på likvärdig service måsteväga lungl. När statskontroll av viss ellerlandstingskommunal verksamhet bedöms nödvändig, t. ex. med hänsyn lill att väsentligasamhällsövergripan-de mål behöver garanteras, är del enligl kommittén myckelviktigt att så långl möjligl sådana konlrollformer väljs som ger slorl uirymmeför ell förtroendefullt och ömsesidigt samarbete mellan statliga och kommunalaorgan. Vidare bör enligl kommittén tillsynssystemel byggas upp på sådant sättall de statliga organen i sin kontrollverksamhet får möjlighel all la slorhänsyn lill den kommunala självstyrelsens förutsättningar och villkor.Kommitténs grunduppfatlning är all man i första hand bör överväga lösningar sominnebär att de statliga organen genom allmänna råd och annan vägledning Prop.1980/81:80 16 underlättar för kommunerna och landstingskommunerna attfullgöra sina uppgifter. Enligt kommittén ligger den bästa garantin för att dekommunala organen fullgör sina uppgifter på ett korrekt sätt i organenspolitiska ansvar. Kommittén anser all detla konstaterande bör vara en avhörnpelarna när det gäller såväl att välja lämpliga former för statlig tillsynav verksamhet som all i praktiken utföra tiUsynsuppgifterna. Kommitténframhåller vidare alt underslällningsförfarandel kan skapa en onödig byråkratisom även har negativa kostnadseffekter. Remissinstanserna delar i allmänhelkommitténs grundsyn på undersläll-ningsfrågorna. Ett fåtal remissinstanserframför krifiska synpunkler. i t. ex. anser altkommittén i sin behandling av underslällningsfrågorna ulgår från attunderslällningsplikliga beslut innebär ett motsatsförhållande mellan destatliga och kommunala myndigheterna. upplever inte någol sådantmotsatsförhållande. i krifiserar kommitténsuttalande alt den bäsla garantin för alt de kommunala organen fullgör sinauppgifter på ett korrekt sätt ligger i organens politiska ansvar. Enligtlänsstyrelsen kan det politiska ansvaret hos kommunala organ inle utan vidareersätta den statliga kontrollen. Statskontoret efterlyser en närmarediskussion om varför del av hänsyn lill exempelvis resursaspekler eller avdemokralihänsyn är lämpligl att slopa en underställningsskyldighet. ensådan diskussion är det enligl statskontoret svårt att bedöma hur storkrångelminskning som kan åstadkommas genom alt la bort en vissunderställningsskyldighet. För egen del vill jag anföra följande. I likhei med flertaletremissinslanser kan jag i slort sett ansluta mig till kommitténs syn påunderslällningsfrågorna. Jag anser sålunda alt det befogade i denna generellaform av statskontroll kan sällas i fråga. Delta gäller även bortsett från denonödiga omgång syslemel kan sägas innebära i alla de ärenden där det kommunalabeslutet fastställs ulan ändring. Jag anser inle alt något motsatsförhållandemellan statliga och kommunala myndigheter behöver konstrueras för att allmäntkunna konstatera att underställnings-förfarandet i slort sett har spelat ut sinroll. Samarbetet mellan statliga och kommunala organ främjas i allmänhet inteav denna form av statskontroll. Andra former såsom samråd och allmän rådgivningligger mer i linje med en modern syn på samspelet mellan statliga och kommunalaorgan. Jag kan i och för sig instämma i den uppfattning som har framförts avlänsstyrelsen i , nämligen alt del politiska ansvaret hos kommunalabeslutsfattare inle ulan vidare kan ersätta den statliga kontrollen.Tillsammans med möjlighelen alt anföra kommunalbesvär och ett utvecklat systemför ett förtroendefullt samarbele mellan statliga och kommunala organ ulgördock enligt min mening det politiska ansvaret en god garanti för alt dekommunala uppgifterna fullgörs på ell tillfredsställande sätt med hänsyn fillsåväl laglighet som lämplighet. Jag anser således att utvecklingen med att minska antalelunderställnings- Prop.1980/81:80 17 pliktigaärendegrupper bör fortsätta. Denna utveckling bör enligt min mening ses som ettuttryck för statsmakternas förtroende för kommunernas och landsfingskommunernasförmåga att själva sköta sina angelägenheter. I de fall när en fortsatt statligkontroll behövs bör man i första hand välja former som är mindre ingripande iden kommunala självstyrelsen än underställning. Ett slopande avunderställningsförfarandet för en ärendegrupp kan enligt min mening också sessom en åtgärd mot krångel och onödig byråkrati. Man bör även kunnaräkna med en effektivare användning av samhällsresurserna. Jag vill understryka all den allmänna syn påunderställningsinsfitutet som jag nu har redovisat ligger helt i linje medstatsmakternas ställningstaganden . Stalskontrollkommiltén har gjort en genomgång avkvarvarande underslällningsbestämmelser. Syftet har varit att kartlägga allaunderställningsbestämmelser som kommunerna och landsfingskommunerna uppfattarsom onödig statskontroll. Kommittén har övervägt om underställningen kanavskaffas ulan att den enskildes rättssäkerhet eller intresset av likvärdigservice sätts i fara. Kommittén har lagt fram två lagförslag om slopadunderställningsskyldighet. Det gäller dels förslag om ändring i kommunallagenbeträffande beslut om ianspråktagande av medel ur kapitalfond, dels förslag omändring i lagen om beredskap beträffande beslut om beredskapsplan.Jag kommer i det följande att ta upp dessa förslag. Kommittén har dessutom föreslagit attunderställningsskyldigheten avskaffas i tre ärendegrupper inomutbildningsområdet. Förslagen avser författningar som det ankommer påregeringen att besluta om. Dels föreslås ändring i skolförordningen så attunderställningsskyldigheten tas bort för beslul om instruktion för skolchef ochbiträdande skoldirektör samt för beslul om ny-, fill- eller ombyggnad avskolhus för gymnasieskola inom landsfingskommunernas verksamhetsområde. Delsföreslås sådan ändring i folkhögskoleförordningen attunderställningsskyldigheten slopas för beslut om reglemente för folkhögskolamed kommun eller landstingskommun som huvudman. Dessa förslag överensstämmer ihuvudsak med förslag som har avgetts av skoladministrafiva kommittén dels i enpromemoria (PM 29) , dels i betänkandet (SOU 1980:5)Förenklad skoladministration. Skoladministrativa kommitténs förslag harremissbehandlats och bereds f. n. i . Statskontrollkommitlén har utöver nu nämnda förslaglämnat synpunkter på ell antal andra beslämmelser om underställning. Samtligadessa ligger inom sakområden som olika kommittéer eller särskilda utredare hargetts i uppdrag att utreda eller som på annat sätt övervägs inomregeringskansliet. 2Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 80 1980/81:80 18 Stalskontrollkommiltén har därför avstått från att läggafram förslag när det gäller dessa underställningsfrågor. I stället har vissasynpunkter lämnats. Synpunkterna avser underställning av - beslut omhamnavgifter m. m. - arbetsplan forallmän väg - beslut omgalumarksersältning och gatubyggnadskostnad - beslut omrenhållning av gångbana - vissa beslutenligl omsorgslagen - beslul omvalkretsindelning m. m. - reglemente förspårvägsföretag m.m. Frågorna om underställning avbeslut om hamnavgifier, hamnordning och arbetsplan för väg övervägs inomkommunikationsdepartementet och dess kommittéer. När del gäller frågan omhamnavgifier pågår arbele med en proposilion lill . Avsikten är altunderslällningsförfarandel skall försvinna. Ulredningen (K 1979:02) om översynav statsbidragssystemet för väghållning har i uppdrag att utredafrågan om en lämplig avgränsning mellan slallig och väghållning.Ulredningen skall även göra en samlad översyn av statsbidragssystemet för denkommunala väghållningen. En allmän utgångspunkt i ulredningens arbele är all fåtill stånd ett ökal kommunall självbestämmande i väghållningsfrågor. Enligt vadjag har erfarit kommer utredningen all överväga underslällningsförfarandet vidfastställelse av arbetsplan för allmän väg. Inom pågår enöversyn av byggnadslagens regler om galumarksersältning och gatubyggnadskostnad.En proposilion med förslag lill förenklingar av beslämmelserna kommer enligtvad jag har inhämtat alt föreläggas . Frågan omunderställning av planbeslul bereds inom ramen för del arbele med en plan- ochbyggnadslag som pågår inom bosladsdepartementet. Även frågan om renhållning avgångbana övervägs f. n. inom . Hälsovårdssladgeuiredningen har i sitt betänkande (SOU1978:44) Kommunalt hälsoskydd utarbetat ett förslag till en ny lag som skallersätta hälsovårdsstadgan (1958:663). Den nuvarande ordningen mednormalhälso-vårdsordning och lokal hälsovårdsordning samt länsslyrelsensfastställelse av lokal hälsovårdsordning har inte gells någon motsvarighet iförslagel. Om del genomförs, kommer alltså underställningen av hälsvårdsordningatt upphö- Prop.1980/81:80 19 Frågan bereds f. n. inom . Bestämmelser om underställning för fastställelse avbarnhemsplan finns i barnavårdslagen (1960:97). I samband med all den nyasocialtjänstlagen (1980:620) träder i kraft upphör barnavårdslagen att gälla.Beslämmelserna i denna lag ersätts av socialtjänstlagens bestämmelser. Isocialtjänstlagen finns inte begreppen barnhem och barnhemsplan. Begreppet barnhemhar ersatts av "hem för vård eller boende" som inkluderar alla lyperav hem under kommunall eller landslingskommunall huvudmannaskap. Beträffandeplanerna stadgas i 22 § socialtjänstlagen all behovel av hem skall redovisas iplan, som upprättats av kommunerna och landsfingskommunen i området gemensamt.Enligt 70 § skall planerna ges in lill . Någon föreskrift om attplanerna skall fastställas av statlig myndighet finns inte. De underställningsfrågor som regleras i lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda och stadgan (1968:146)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda nämligen underställningav omsorgsplan, godkännande av inrättning för omsorgen samt underställning avinstmkfion för särskolchef är, som statskontrollkommittén redovisat, föremålför överväganden inom omsorgskommittén (S 1977:12). Enligt vad jag har erfaritkommer kommittén all lägga fram ett slutbetänkande i vilketunderslällningsfrågorna behandlas. vallagskommitté (Ju1978:01) har enligt direktiven (Dir 1977:120) all göra en översyn av vallagen idess helhet. De av statskontrollkommittén aktualiserade frågorna om beslut omvalkretsar och valdistrikt inom kommun har övervägts av vallagskommittén. I ettdelbetänkande (SOU 1980:45) Översyn av vallagen 2 som överlämnats tillstatsrådet lägger kommittén fram ett förslag som bl. a. innebär ett ökatkommunalt inflytande när det gäller beslut om valkretsindelning. Som jag framhållit i budgetproposifionen (prop.1979/80:100 bil. 18 s. 4) kommer jag i ett annat sammanhang alt la upp fråganom en översyn av lagen (1957:281) om kommunalförbund. I samband med en sådanöversyn kommer även bestämmelserna om underställning av förbundsordning förkommunalförbund att behandlas. (Kn 1977:02) har i uppdrag attgöra en översyn av allmänna ordningsstadgan. Enligt direktiven för utredningen(Dir 1977:15) ingår det i översynsarbetet att pröva formerna för beslut omlokal ordningsstadga. Även frågan om underställning av reglemente och taxor förspårvägsföretag m. m. kommer alt övervägas av'utredningen. Frågan om kommunernas räddningstjänstorganisationbehandlas av räddningsljänstkommillén (Kn 1979:01). Kommittén har i uppdrag attförutsättningslöst utreda frågan om huvudmannaskapet för en räddningstjänstmed nuvarande och möjliga uppgifter. Beroende på de resultat kommittén kommerfram till kommer jag att ta upp frågan om underställning avbrandordning. Jag har av naturliga skäl valt att inte gå närmare in påde underställnings- Prop.1980/81:80 20 frågor som är föremål för överväganden i annat sammanhang.Jag vill endasl framhålla alt utgångspunkten vid bedömningen av om ettunderställnings-förfarande skall behållas bör vara de allmänna synpunkler somjag lidigare har redovisat. Med den utgångspunkten bör enligt min meningunderställningsförfarandet kunna avskaffas i flertalet fall. En bevakning avfrågorna kommer all ske genom stat-kommungruppen. Tvångsvis bildande av kommunalförbund Slatskonlrollkommiltén har i detlasammanhang också tagit upp vissa beslämmelser i speciallagstiftning omtvångsvis bildande av kommunalförbund. Det gäller bosladsförmedlingsförbund,regionplaneförbund och kollektivtrafikförbund. Enligt 4 § lagen (1947:523) omkommunala åigärder till bostadsförsörjningens främjande (4 § ändrad senast1977:215) kan regeringen ålägga kommuner som kan anses utgöra en enhet ibosladsförsörjningshänseende att anordna gemensam bostadsförmedling. Om så harskett, skall kommunerna handha denna i kommunalförbund. Dessa bestämmelser om kommunalförbund förbostadsförmedling har aktualitet huvudsakligen i de tre storstadsområdena.Bestämmelserna övervägdes i proposilion 1976/77:1 om minskad statligdetaljreglering av kommunerna m. m. Någon ändring föreslogs därvid inlebelräffande möjligheten att tvångsvis inrätta bostadsförmedlingsförbund.Orsaken härtill var dels att frågan hade prövats av , dels attkommunindelningsreformen beträffande de tre storstadsregionerna inle hade haftsamma avgörande betydelse som för landet i övrigt. Bestämmelser om regionplaneförbundfinns i 127-129 §§ byggnadslagen (1947:385, omtryckt 1972:775). Regeringenbestämmer om det för ett område skall finnas regionplan (127 §).