prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Slyrelsenvill slufiigen under denna punkl poänglera viklen av alt fackmyndigheternasansvar för forskning och utveckling beaktas och att sälunda bl.a. del sedanläng tid bedrivna samarbetet mellan och SvenskaRymdakliebolagel får fortsätta och vidareutvecklas. : anser del angelägel all genom forskning 1980/81:119 Bilaga 1.2 154 fä fram en väl fungerande bekämpningsmelodik i farledermed strömmande vatten. Vid vallenbyggnadslaboralorium i Älvkarlebyfinns resurser att bygga upp modeller av farieder med varierande valtenföringför genomförande av prov. Styrelsen för teknisk utveckling: Internationellt sell svenska beredskapen mol oljeolyckor ett gott rykte. Delta innebär inle atlvåra möjligheler all bekämpa oljeulsläpp är lillfyllesl och all vi kanbehärska alla länkbara silualioner. 1 själva verkel innebär påsläendel endasiall många andra länder har en betydligt sämre beredskap mol oljeolyckor än denvi har i . En heltäckande beredskap ställer sig dock för dyr och vi bördärför optimera fördelningen av kostnaderna för beredskapen och de oljeskadorsom kan förutses komma att uppslå. STUbedömer det som samhällsekonomiskt motiverat atl minska totalkostnaden föroljeanvändningen i samhället och alt öka insatserna för oljebekämpning ochsanering. Följaktligen inslämmer STU i utredningens slutsats alt elt särskiltFoU-program för oljebekämpnings- och sanerings-teknik är mofiverat. I STUsanslagsframställning för /81 äskas ocksä medel för en femåriginsats med början /81. Dessutom planeras en förstudie inom ramenför STUs delprogram för Teknikupphandling avseende teknik för oljebekämpning. Regeringenhar enligl skrivelse uppdragit ät STU alt utarbeta elt förslag lillprogram och organisation för etl forsknings- och utvecklingsprogram försystem, meloder och teknik för olje- och kemikaliebekämpning. Häri torde ävenkomma att inbegripas teknik för sanering. En planeringsgrupp har tillsattsbestående av representanter för generaltullslyrelsen, sjöfartsverkel, statensbrandnämnd, och . Idealetvore att helt förhindra alla slag av avsiktliga eller oavsiktliga ulsläpp. Dådella inle är möjligi så länge vi eller våra grannländer är beroende av oljavilsordar STU behovel av ny och förbällrad teknik och syslem för uppläckl,bekämpning, sanering och slufiig behandling eller disponering av omhänderlagelmalerial. Delegationen för samordning av liavsresursverksamheten:Delegafionen vill liksom utredningen betona all teknik för bekämpning ochsanering bör utvecklas. Delegationen anser all den framlida inriktningen påoljebe-kämpningsinsalserna bör bestämmas försl efter en operalionsanalyliskvärdering av allernaliva invesleringar i olika lyper av resurser för spaning,bekämpning och sanering. Härigenom kan en säkrare uppfaUning erhållas om denmest ändamålsenliga resursfördelningen vid oljebekämpning. Vid en sädanvärdering bör enligt havsresursdelegationens uppfaUning den melodik varatillämplig som har ulvecklal för försvarsändamål. Delegationenvill i samband härmed även peka på behovet av rådgivning i bekämpnings- ochsaneringsfrågor. är rådgivning om samt konlroll och uppföljningav bekämpningsverksamhelen ofullständigt utvecklad. Denna bekostas dock lillstörsta delen av statsmedel. Utgifterna ligger inom intervallet 1020 miljonerkronor . En sådan rådgivnings- och kontrollfunktion skulle enligtdelegationens mening kunna anförtros statens brandnämnd. i län: Dagens oljebekämpningsteknikhar visat sig ha Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 155 Del är därför angeläget all denna leknik vidareutvecklas ochalt ansvariga myndigheter ges resurser härför. Länsstyrelseni : Utveckling av förbättrade metoder för bekämpning av utsläpptolja är myckel angelägen. En tidig insats med väl utprövade meloder ärväsenllig för alt begränsa skadorna av elt ulsläpp. Södertäljekommun: Kommunen vill särskilt poängtera behovet av syslem som möjliggörobehindrad oljebekämpning under mörker. Göteborgskommun: I programmel bör ingå invenlering av gjorda erfarenheler globall sell.Då slrandsanering på berg- och stengrund inle lämpligen kan utföras annorlundaän som handarbete bör forskningsprojekten inle splittras pä mål som inte är praktisktomsätlbara. : Ökade FoU-insatser för alt förbättra tekniken förupptagning av olja, sanering och tillvaratagande av uppsamlad olja ärönskvärda. Utvecklingsarbete på della omräde bedrivs i viss utsträckning inomvarvsindustrin. Vi rekommenderar alt STU samverkar med intresserade varv ochkommittén för alternativ varvsproduklion i det föreslagna programmet. Forskningom miljöeffekter av olje- och kemikalieutsläpp Regeringengav i uppdrag att inkomma medförslag till program för undersökning av miljöeffekter vid olje- ochkemikalieulsläpp. Uppdraget redovisades och innehållerförslag både beträffande akutfasen och den mera långsiktiga forskningen. Nedanredovisas de yttranden remissorganen avgav med anledning av det översiktligaMIST-förslag, som var utgångspunkten för regeringens uppdrag lill statensnaturvårdsverk. Universitets-och högskoleämbetet: UHÄ hälsar förslaget med tillfredsställelse men vill sättaifråga om den angivna ekonomiska ramen är tillräcklig med hänsyn fill det slorabehovel av forskning inom delta område. UHÄ vill även liksom flertalethögskoleenheter framhålla viklen av atl den sakkunskap som finns viduniversitet och högskolor utnyttjas bäde vid planeringen och genomförandet avforskningsprogrammet speciellt vad avser den långsikfiga forskningen avgrundläggande karaktär. Marinekologiskforskning bedrivs f. n. vid flera forskningsinstitutioner inom UHÄ-området.Dessulom finns långt framskridna planer pä atl vid i startaett omfattande brackvattenekologiskt forskningsprogram avseende . : delar kommitténs uppfattning att resurserbehöver satsas på forskning inom detta område. Verket anser atl man i dettasammanhang bör skilja på akut uppföljning av elt enskilt utsläpp, långsikfiguppföljning av etl enskilt utsläpp samt långsiktig forskning om olje- ochkemikalieutsläppens miljöeffekter. När det gäller upp- 1980/81:119 Bilaga 1.2 156 följningen av utsläpp har fått i uppdragalt utarbeta en plan för undersökning av miljöeffekter vid olje- ochkemikalieutsläpp till sjöss. När det gäller forskningsinsatserna kan verketkonstalera att långsiktiga effekter av utsläpp av olja och kemikalier tillakvatisk miljö är av samma karaktär vid ulsläpp från bål som från andra källor.Naturvårdsverket vill understryka att de av kommittén föreslagnaforskningsinsatserna inte kan lösa mer än ett marginellt forskningsbehov.Enligt verkets uppfattning är det i stället en styrning avforskningsinriktningen i stort mol de föreslagna problemområdena som ärnödvändig. anser vidare att stor förtjänst bordeligga i all på nordisk bas och genom samarbete med östersjöstaterna söka fäfill stånd en samordnad forskning. vill understryka att denna forskning ochdessa undersökningar är angelägna men att de måste vägas mot annan angelägenforskning inom miljöområdet, t.ex. den ovannämnda samhällseknomiskaforskningen. Resultaten av verksamheten skall vidare bl.a. vara styrande ochhjälpande för t.ex. STU:s tekniska forskning och utveckling. vill understryka vikten av alt effekternafrån såväl olje- och kemikalieulsläpp som saneringsåtgärderna följs uppordentligt. Verket fiilstyrker förslaget och fömtsätter dä alt de avkommittén föreslagna medlen tillförs verkels forskningsanslag (anslag H7). Styrelsen för teknisk utveckling: STU vitsordar det forskningsbehovsom anges under punkt 5.13 och tillstyrker alt del föreslagna programmetgenomförs. Undersökningsprogrammet bör bedrivas i samråd med den verksamhel somanges under punkterna 5.3 och 5.12. Under punkten Undersökningsprogram vidoljeutsläpp sägs dock att provtagningsmaterial och meloder måste standardiserasoch ulryckningsberedskap upprätthållas. Påståendet är inle hellinvändningsfritl. Det finns ingen metodik för alt exakt mäta halten avolja i vatten, organismer eller sediment om oljans exakta sammansättning inleär känd. Följaktligen har analyserna utgått ifrån någon form av standardolja.Om den akluella oljans sammansättning har varil en annan har etl systematisktfel byggts in. Man kan också fråga sig om del är totalhalten oljaeller halterna av de mest toxiska komponenterna i oljan som är de mestintressanta från ekologisk synpunkt. : Belräffande FoU-programför oljebekämpningsteknik påpekar utredningen alt det är angelägel alt störremöjHgheter skapas till fältmässig utprovning av nya konstmktioner och system.Det bör emellertid också observeras att mycken tid och pengar ofta kan sparasgenom användning av jämförande modellförsök (även i full skala) underkontrollerade och repeterbara försöksbelingelser med avseende på vågor, vindoch ström. I skeppsprovningsanslaltens tidigare nämnda nya laboratorium, som ärunikt i sitt slag, finns möjligheter lill sådana provningar av"sjövärdighet" hos oljelänsor och upptagningsanordningar. i ; Länsslyrelsen tillstyrkerkommitténs förslag fill undersökningsprogram vid oljeutsläpp och långsiktigforskning av grundläggande karaktär. Forskningen bör även omfatta fägeUivet. i län: Del är angeläget att denförestagna provtagningen kommer IHI stånd vid en olycka. 1980/81:119 Bilaga 1.2 157 standardiseradeprovtagningsprogrammet bör särskilda provlagningar även kunna påfordras lillhjälp för den som har ledningsansvaret. Det är viktigt atl det alltid finnslämplig personal och utrustning alt tillgå för dessa arbeten. Naturvårdsverketbör ges resurser för all arbeta med omedelbara oljeproblem men även medoljeproblem på längre sikl. Länsstyrelseni län: Det är också av största belydelse alt undersöknings- ochforskningsverksamhet kommer lill stånd både vad gäller omedelbaraulsläppseffekter och mera långsiktiga miljöeffekter av såväl utsläpp sombekämpningsinsatser. Sädana forskningsresultat är av stor betydelse för dentotala samhällsekonomiska bedömningen av de ytterligare insatser och ätgärdersom bör göras för alt minska utsläppen lill . Länsstyrelseni : Egentligen behövs ingen ylterligare forskning påoljans farlighet i miljön. Nuvarande kunskaper är fillräckliga som gmnd förmålsättningen alt olja inte kan tillålas släppas loss i naturen. Teknik förskydd, bekämpning och sanering måsle prioriteras i FoU-sammanhang. Det är förnärvarande helt orealistiskt atl som föreslås ge marinbiologiska laboratorierområdesansvar för provlagning och ålägga dem all medverka iuppföljningsprogrammel. Länsstyrelseni : Kunskapen om miljöeffekterna efter ulsläpp av olja ochkemikalier är myckel otillfredsställande. Den föreslagna långsiktigaforskningen är av väsentlig betydelse för utvärderingen av ell utsläppseffekter med avseende såväl pä skador pä ekosystemet som på desamhällsekonomiska kostnaderna. Undersökningar är nödvändiga förkommande skadereglering och kan även väntas ge den långsiktiga forskningen etlbetydande kunskapstillskolt. Undersökningarav nämnda slag måsle utföras av specialister med kunskap om den miljö, somdrabbas. Dessa specialister äger även nödvändiga kunskaper om uppläggning ochmelodik vid sådana undersökningar. Statens naturvårdsverks uppdrag bör därförnär del gäller akulundersökningar begränsas till att i samråd med berördaspecialister fastlägga etl ramprogram, som får modifieras efter omständigheternapå platsen. För all möjliggöra elt snabbt ingripande måste dock de ekonomiskavillkoren vara helt klara innan ell ingripande blir aktuellt. Med tanke på altspecialister måste anlitas ter sig övningar enligl programmel mindremeningsfulla. Förslagetavseende långsiktig forskning tillstyrks. Landsorganisationeni : De forskningsinsatser, som föresläs om miljöeffekter, bör även gällaeffekter pä människor. Dessulom bör arbetarskyddsstyrelsen på samma sätt somnaturvårdsverket utreda de långsikliga miljöeffekterna i arbelel med oljor ochkemikalier (främsl saneringsarbete). Nystatlig organisation av kust- och sjöfartsverksamheten Utredningensförslag att tillsälta en organisationskommitté med uppdrag alt utforma en nyslallig organisation för kust- och sjöfarlsverksamhelen har rönt stort intressehos remissinstanserna. 1 stort sell samtliga instanser är positiva till atlför- och nackdelarna med en ny organisation uireds. 1980/81:119 Bilaga 1.2 158 några instanser har dock synpunkler på i vilken form endylik utredning bör genomföras. : Utredningens förslag att tillskapa enny myndighet genom en sammanslagning av kustbevakning ochsjöfartsverket tillstyrks. anser alt en sädan sammanslagningär ägnad atl medföra en bättre samordning av planeringen och elt effektivareutnyttjande av resurserna vilket bör kunna leda till en bättre tillsyn ochövervakning av våra kuster och lerritorialvatlen. Räddningsberedskapen vidolje-, kemikalie- och sjöolyckor förbättras. Delta är ur polisiärövervaknings-och bevakningssynpunkl avgörande faktorer för styrelsensslällningstagande. Den polisiära övervakningen av våra kuster är pä grund avdel ringa anlalel sjöpolisgrupper beroende av bl.a. . Kustbevakningenbiträder med polisiära arbetsuppgifter såsom sjötrafikövervakning,fiskeövervakning, jaktlillsyn m.m. , som är representerad isjöövervakningskommillén (SÖK), anser att nu avgivet förslag beträffandeomorganisation och åtgärder för alt effektivisera bevakningen av våra kusterbör samordnas med behandlingen av det belänkande som sjöövervakningskommilténinom kort kommer alt redovisa. Inom denna kommitté har även behandlats problemrörande ansvarsfördelning mellan tull och polis av polisiära arbetsuppgifterlill sjöss liksom befogenhelsfrä-gor, utbildning m. m. Likaledes synes redovisningen av oljeskyddsulredningensulrednings-uppdrag avvaklas. Utredningens förslag om tillsättande av en organisafionskommiltémed uppdrag atl utforma en ny statlig organisation för kust- och sjöfartsverksamhettillstyrkes. Chefen för marinen: Chefen för marinen har - viaÖverbefälhavaren - till Chefen för yttrat sig överSjöfartsverkets förslag fill ny organisation för verkel (Fst OpL ,Org. Härvid framfördes bl. "Frän försvarsmaktens synpunkl är del angelägel samverkan med övriga tolalförsvarsmyndigheler samverkan pä regional nivå -aktuell i föreliggande förslag till ny organisation för sjöfartsverkel -underiällas genom atl de militära regionala cheferna har en, i undanlagsfalltvå lill tre, motsvarande regionala chefer ur annan tolalförsvarsmyndighet atlsamverka med all gränserna för lolalförsvarsmyndighelens regionalaområden så långl möjligt överensstämmer med motsvarande militära områdesgränsersaml all lolalförsvarsmyndighelens regionala organisation gesen sädan uppbyggnad atl samverkan med försvarsmakten på regional nivå kanetableras. Sjöfarlsverkels nuvarande regionala organisation, med femlotsdislrikl och sju sjöfartsinspektionsdislrikt, har en sädan uppbyggnad atldessa samverkanskrav i allt väsentligt kan uppfyllas. från denna synpunklhade del varit fördelaktigt om den frän effeklivilelssynpunkl nödvändigaomorganisationen av regionala och lokala organisation skett medutgångspunkt frän den nuvarande organisationen och med etl bibehållande avlolsdislriklen dvs. en central - regional - och lokal nivå. Chefen för marinenhar emellertid förståelse för alt man icke minst av ekonomiska skäl strävarefter att ersätta de nuvarande tre nivåerna med 1980/81:119 Bilaga1.2 159 två,en central och en lokal, vilket enligl ulredningen är nödvändigt eftersomsjöfartsverkets verksamhet icke är av så stor omfattning och icke av sådan artall tre särskilda nivåer - central regional - och lokal nivä anseserforderliga." Läget förändras emellertidväsentligt därest man - som MIST-ulredningen nu föreslår slår samman tullenskustbevakning med sjöfartsverkels blivande regionala/lokala enheter lill en nyorganisation med fyra starka regionala samt dämnder lydande lokalaorganisationer. Andra tolala resurser än de som skulle bli en följd av sjöfartsverkelsinlerna organisationsutredning skulle möjliggöra skapandet av en organisationmed såväl central, regional som lokal nivå. Detta skulle väsentligt underlättaden samverkan inom totalförsvaret som skall eftersträvas. Chefen för marinen ärdärför positiv till utredningens förslag lill en dylik sammanslagning vilkenbl. a. innebär att de s. k. farledsområdena tillsammans med nuvarandekustbevaknings- och sjöfartsinspektionsområden skall ingå i den nya lokalaorganisationen. ---- Ulredningenhar föreslagit alt organisationsfrågorna skall utredas av en särskild tillsattorganisationskommitté. Chefen för marinen delar denna uppfattning och anser altfrågan om antalet lokala områden saml deras geografiska utsträckning särskiltmåsle beaktas av kommittén för att underlätta den inledningsvis nämndasamverkan mellan olika tolalförsvarsmyndigheler. Det måste undvikas att - somfallet blev i sjöfartsverkels organisationsförslag - försvarsmaktens regionalachefer t.ex. inom östra militärområdet måsle samverka med inte mindre än fem avsjöfartsverkets regionala/lokala chefer. Utredningen har icke -helt naturligt - pä den korta utredningstiden hunnit med alt penetrera vilkaekonomiska besparingar som evenluellt kan göras vid en sammanslagning avtullens kustbevakning med operativa delar. Icke heller harkunnal redovisats vilka effektivitetsökningar som kan erhållas. När det gällert. ex. den lokala organisationen, dvs. en sammanslagning av farleds- ochkustbevakningsomrädena anges endast atl en samordning "torde vara möjligmed en ökad effektivitet som följd". (Sid. 90). Chefen för marinenföreslår därför att hithörande frågor beaktas i direktiven till den förestagnaorganisationskommittén liksom även i direktiven lill den särskilda utredarensom skall tillsältas för atl göra den helhetsbedömning av bemanningen längsvåra kuster som föreslås (sid. 95). En dylik ekonomisk analys torde varasamhällsekonomiskt nödvändig innan beslutsfattning om organisalionsändringarföretas. Delforlsalla organisationsarbetet bör ske i nära samverkan med Chefen för marinenicke minst beroende pä den stora personalstyrka från marinen som i fredtjänstgör vid saml del förhållande all den eventuellt kommandenya organisationen under krigsförhållanden lill största del torde komma atlingå i marinens krigsorganisation. delar utredarens uppfattning att det finns anledning att närmarepröva en organisatorisk samordning av föreslagen art. Något egentligt underlagsom närmare klargör de fördelar som torde stä att vinna eller hur en sädanorganisation bör utformas har emellertid inle redovisats av ulredningen, varfördel enligt sjöfarlsverkels mening är för tidigt alt avgöra om den principskisssom en arbetsgrupp inom utredningen redovisat kan läggas lill gmnd för ensådan organisation. Den kommitté som föreslås bör självfallet vara fri alllägga fram den organisationslösning som mot bakgrund av utredningsarbetetframstår som mest Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 160 ändamålsenlig.Kommittén bör därvid också redovisa hur marinens resurser bäsl kan utnyttjas idetta sammanhang. Idetta sammahang bör erinras om del organisafionsförslag som sjöfartsverkelhösten 1978 överlämnade fill regeringen. Detta förslag, som gmndas på eningående analys av egen verksamhet, bör fillsammans med de nyaöverväganden som föranleds av del av MIST-ulredningen framlagda förslagel varaen lämplig utgångspunkt för kommitténs arbele. Även i en sammanslagen organisationblir sjöfartsverkels nuvarande verksamhetsgrenar av stor och i vissa fall ävendimensionerande betydelse. Sjöfartsverkel vill understryka angelägenheten avall utredningsarbetet bedrivs skyndsamt och snabbi resulterar i ettprincipbeslut. Den av verkel förordade uppläggningen bör bidra lill delta. Iavvaktan på elt principbeslut bör, som även utredningsmannen påpekar, deförslag till förändringar i organisation som föreligger ochinte hindrar eller i övrigt påverkar den diskuterade sammanslagningen kunnagenomföras. I enlighet härmed pågår redan inom verkel en vidareutveckHng avvissa av de av verket framlagda förslagen i fråga om den lokala organisafionen.En försöksverksamhet med delegering av vissa EA-frågor pågår inom elt av denuvarande lolsdislriklen. Denna planeras att utvidgas tiH att avseäven vissa planerings- och ledningsfunktioner. Deförslag i övrigt av organisatorisk art som ulredaren för fram under avsnitten6.2, 6.3 och 6.4 rörande roll, samarbelsorgan saml bemanninglängs våra kuster kan enligl sjöfartsverkels mening inle enbart bedömas var försig utan bör ingå i de samlade organisatoriska överväganden som utredarensförslag till en ny kust- och sjöfartsmyndighel kan föranleda. Statskontoret:Statskontoret stöder principförslaget och ansluter sig till detsystemorienterade synsätt som ulgör motiv för sammanslagningen. De berördamyndigheterna arbetar båda med sjölransportfrågor där sjöfartsverkel har attgöra en avvägning mellan framkomlighet och säkerhet och altsvara för ätgärder när olyckor trots allt inträffar. Sjöfartsverketgjorde i samarbete med statskontoret en översyn av sjöfartsverketsorganisation, vars resultat lades fram i en rapport från sjöfartsverkel . Isamrädsyttrande () över förslaget förordade statskontoret detorganisafionsallemaliv som självt föreslog vilket bl.a. innebaratl den lokala organisationen direkt underställdes den centrala. Iutredningsrapporten belystes emellertid också etl organisalionsallernaliv därsjöfartsverket hade en regional indelning, m.a.o. en organisatorisk nivå mellanden centrala organisationen och de lokala enheterna. Kommitténvisar atl del med nuvarande tvä organisationer brister i samordningen mellanförebyggande samt avhjälpande och eftervårdande åtgärder. Ett organisatorisktsamgående skulle möjliggöra all planering och prioritering av hela verksamhetensker i etl sammanhang. Kommitténs förslag innebär att en långt slörre betydelseläggs vid miljösäkerhetsaspekterna i de båda organisationernas verksamhel. Molbakgmnd av de ökande riskerna för miljön och de stora samhällskostnader somstår pä spel anser statskontoret det motiverat att man vidtar de föreslagnaorganisatoriska anpassningarna. Stalskonloretvill även understryka de fördelar som en sammanslagen organisation skulle gesom inle främsl motiveras av hänsyn till miljön. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 161 integreradkust- och sjöfartsmyndighel innebär slora möjligheler till effektivitetsvinsterbl. a. genom gemensamt resursutnyttjande. Därigenom skulle en mera effektivövervakning av farlederna kunna ske vad avser trafiken ochsäkerhetssamordningarna och genom all man får elt förbättrat underlag förfarlygsinspeklion. Även på sjöräddningsområdet skapas inom en gemensamorganisation sannolikt bällre fömtsättningar för planering och ledning. Statskontoretansluter sig till kommitténs uppfattning alt en särskild kommitté tillsätts meduppdrag atl utforma en ny statlig organisation för kust-och sjöfartsverksamhet. Omkuslbevakningens resurser tillförs den nya organisationen kommer den regionalaverksamheten fä en omfallning som motiverar en regional organisationsnivå. I ensammanslagen organisation skulle personalen till övervägande del verka inomoperativa funktioner till sjöss och utmed kusterna. Kommittén bör särskiltöverväga hur den nya organisationens cenirala enhet kan ges i huvudsakpolicyskapande och övergripande planeringsuppgifler, medan del operativaarbelel planeras och leds pä regional nivå. Kommilién bör ocksä särskillredovisa möjliga rafionaliseringsvinster av all de tvä organisationerna förssamman. Riksrevisionsverket:Den nuvarande organisationen inom ifrågavarande område är splitlrad. Älskilligamyndigheler och andra organ är engagerade i olika uppgifter som avser tillsyn,övervakning eller räddningsljänsl. RRV anser därför, liksom kommilién, all enöversyn av denna organisafion kan behövas i syfte all uppnå ell effektivtutnyttjande av befinlliga resurser. Det material som kommittén redovisat gerdock enligt RRVs mening inte underlag för etl slutligt ställningslagande. RRVanser att frägan bör utredas mera allsidigt och atl härvid konsekvenserna avoch kostnaderna för olika allernaliv bör belysas. RRV fömtsätter alt en sådanutredning samordnas med det arbete som bedrivs av sjöövervakningskommillénoch olje-skyddsutredningen.