prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Mindreväsentliga ändringar av stadgarna bör kunna genomföras utan ny förtaltning. Såbör särskilt kunna ske, när till följd av ändrad fasfig-hetsindelning ändringarkrävs av bestämmelse i stadgarna om medlems andelslal (jfr 23 § sista meningeni gällande lag). En motsvarande tillämpning av bestämmelsen i 12 § andrastycket sista ledet ger också utrymme härför. Förevarandeparagraf kan enligt del anförda förslagsvis ges följande lydelse: "Frågaom ändring av stadgarna i de hänseenden som anges i 18 § prövas avlänsstyrelsen efter ansökan av fiskevårdsområdesföreningen, medlem avföreningen, kommunen eller fiskenämnden. För prövningen skall i tillämpligadelar gälla bestämmelserna om villkoren för och förfarandet vid bildande avfiskevårdsområde." Enligt andra meningen avförevarande paragraf kan fiskevårdsområdesförening inte förvärva rällighelereller ikläda sig skyldigheter innan styrelse har utsetts. I fråga om bl. a.ideella föreningar bmkar för rättskapacitet krävas, fömtom all styrelseutsetts, också all föreningen har sladgar. I det remitterade lagförslaget haröver huvud laget inle kommit lill ullryck atl stadgar skall anlas även i dedelar som inle fastställs av länsslyrelsen. Sä synes kunna indirekt ske genomen regel i förevarande paragraf all före-finlligheten av sladgar ulgörförutsättning för rättskapacitet. Andra meningen i paragrafen synes i sambanddärmed kunna brytas ul till elt särskill stycke. Inuvarande lag om fiskevårdsområden innehåller 27 och 28 §§ bestämmelser om jävför styrelseledamot, om skadeslåndsskyldighet för styrelseledamöter mot fiskevårdsområdeloch mot tredje man och om ansvarsfrihet för styrelseledamöter. I samband med lillkomslenav den nuvarande lagen om fiskevårdsomräden uttalade departementschefen medavseende på bestämmelsen om styrelseledamöters skadeslåndsskyldighet atl dennavisserligen som uttryck för en allmängiltig princip kunde sägas vara självklaroch därmed inte alldeles nödvändig i lagtexten men att lagtexten likväl iklargörande syfte borde innehålla bestämmelser i ämnet. Motsvarande synpunktersynes alltjämt göra sig gällande. Prop.1980/81:153 279 områdentorde komma att tillämpas av lekmän som sannolikt mera sällan har inblick iannan associalionsrätlslig lagstiftning, och det synes fråninformationssynpunkt vara olämpligt att göra den nya lagen mindre upplysandeän den nuvarande i hithörande frågor. För att inte mbba paragrafindelningen idet remitterade förslaget kan bestämmelser motsvarande 27 och 28 §§ i dennuvarande lagen samlas i nya stycken i 20 §. En möjlighel är därvid alt som fiskevatlensulredningenföreslagil hänvisa till motsvarande bestämmelser i lagen (1951:308) omekonomiska föreningar. Därvid erhålls en mer utförlig reglering än för närvarande.En annan möjlighel är att föra över bestämmelserna i den nuvarande lagen ihuvudsak oförändrade. Det senare alternativet synes vara tillfyllest. Enligt 25 § andra stycketi den nuvarande lagen om fiskevårdsomräden får , om delägarna inleutser styrelse, tillsälta sådan på ansökan av någon vars rätt är beroendedärav. Det remitterade förslagel saknar motsvarighet till denna bestämmelse.Departementschefen uttalar i specialmotiveringen till förevarande paragraf attrisken för all fiskevårdsområdesföreningen kommer att sakna styrelse bör kunnabetraktas som liten och att om den situationen trots allt skulle uppkommaförhållandena torde vara sådana att har anledning att pröva ominte föreningen bör upplösas. Så synes emellertid enligl den föreslagna 24 §,som behandlar villkoren för upplösning, inte kunna ske efler föreningens bildande. Detta innebär att det äromöjligt för säväl att framtvinga alt föreningen fär en styrelsesom all upplösa föreningen. En tredje man, som ingått avlal med föreningeneller eljest har anspråk mot denna, skulle i så fall kunna sakna någon atlvända sig till för atl få sina mellanhavanden med föreningen uppklarade. Detlakan med hänsyn till Iredje mans behov av rättsskydd inle godtas. Den medutgångspunkt från del remitterade förslaget minst ingripande lösningen synesvara all ge länsslyrelsen en möjlighet all upplösa en förening som saknarstyrelse, oavsett förflutit efler bildandel eller ej. Därigenomuppkommer emellertid den inkonsekvensen, all om ägarna av fisket mer allmäntmotsätter sig en fortsatt samverkan, upplösningen måsle anslå men all, om det bristande intresset tar sig ullryck i atl styrelse inleutses, en upplösning likväl kan ske före lioärstidens utgång. En merakonsekvent lösning är därför alt ge länsslyrelsen möjlighet alt utse styrelse;en bestämmelse härom bör tas in i nu förevarande paragraf, lämpligen som en Iredjemening i första stycket. Ienlighet med del anförda kan 20 § erhålla förslagsvis följande lydelse; "skall finnas en styrelse. mol tredje man.- Utser inte medlemmarna styrelse, får länsstyrelsenpå ansökan av någon vars rätt är beroende därav tillsätta styrelse. Innanstadgar har antagits och styrelse har utsetts kan föreningen inle förvärva rältigheteroch ikläda sig skyldigheter. 1980/81:153 280 En ledamot av slyrelsen får inle deltaga i styrelsensbehandling av en fråga, vari han äger etl väsenlligl intresse som kan strida molföreningens. En ledamot av slyrelsen som genom all överskrida sinbefogenhet eller på annal sätt uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar föreningenskada, skall ersätta skadan. Delsamma gäller om han genom atl överträda dennalag eller stadgarna uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar Iredje man skada. Har styrelsen lagt fram förvaltningsberättelse påfiskestämma och väcks inle talan på förvaltningen därefter,skall slyrelsen anses ha beviljats ansvarsfrihet för den lid berättelsen avser.Grundas talan på brottslig gärning, får den ändå väckas, om inteansvarsfriheten uppenbarligen avsett också den gärningen." 24 § Lagrådet: Stadgandet lämnas ulan erinran. är av skiljaktig mening och anför: Så som förslagel utformats kan länsslyrelsen på egelinitiativ beslula om upplösning av en fiskevårdsområdesförening. Härulinnanskiljer sig förslaget frän såväl gällande räll som fiskevaltensutredningensförslag. Det kan ifrågasättas om det är helt lyckligt att pådetta sätt tilläggs en mera aktiv roll än . De inlressen som kanföreligga för en initiativrätt från sida, när del gällerupplösande av ell fiskevårdsområde, synes väl tillgodosedda, om fiskenämndenfår möjlighet atl göra ansökan härom. Ansökan om upplösning av ettfiskevårdsområde bör såsom utredningen föreslagit kunna göras av fiskevårdsområdesföreningen,delägare (medlem) av föreningen samt kommunen och fiskenämnden. Enliglförslaget får beslul om upplösning meddelas om ägarna av fisket mera allmäntmotsätter sig en fortsatt samverkan (molsvarar opinionsvillkoret enligl 6 §)eller om ändrade förhållanden inträtt som väsenlligl inverkar på föreningensverksamhet. Av motiven framgår alt man med sistnämnda del av bestämmelsenavsett sådana omständigheter som enligl gällande lag regleras i 24 § och avsernaturhändelse, byggande i vatten eller annan omständighet som väsenlligtförändrat vallenområdet eller fisket. 1 det förstnämnda fallel får beslul omupplösning inle meddelas förrän lio år har förflutit från del beslutet ombildande av fiskevårdsområdel vunnit laga kraft. I utredningsförslaget nämns inteopinionsvillkoret. Dess förslag är uppbyggt så alt länsslyrelsen skall prövaansökningen om upplösning först vid utgången av varje tidsperiod , omej särskilda skäl föreligger. Enligt 35 § anläggningslagen skall frågan om beståendet aven gemensamhelsanläggning prövas på nyll, om ändrade förhållanden inträtt somväsentligt inverkar pä frägan. Del synes lämpligl atl även på nu ifrågavarandelagsliftningsområde en molsvarande lösning väljs, kombinerad med utredningensförslag lill skydd för 1 O-årsgränsen. Med särskilda skäl - sä Prop.1980/81:153 281 somutredningen föreslagil - bör då förslås naturhändelse, vatlenreglering ochdärmed jämförligt förhållande. På grund av del anförda förordar jag atlparagrafen ges följande lydelse: "Länsslyrelsen kan på ansökan av fiskevårdsområdesförening,medlem av föreningen, kommunen eller fiskenämnden besluta atl fiskevårdsområdesföreningskall upplösas, om ändrade förhållanden inträtt som väsentligl inverkar påfrågan om föreningens bestånd. Beslut om upplösning får, om ej särskilda skälföreligger, meddelas försl dä lio år förflutit frän del beslutet om bildande avfiskevårdsområdel vunnit laga krafl." Vadsom i förevarande paragrafer föreslås om behörighet all göra ansökanföranleder inle erinran i sak. I överensstämmelse med vadsom anförs vid 19 § bör i lagen i förekommande fall anges all ansökan fårgöras av fiskevårdsområdesföreningen; slyrelsen bör sålunda inte omnämnas särskill. Eftersom hänvisningen i 25§ andra stycket omfallar även 10 §, som reglerar behörigheten all göra ansökan,och denna fråga behandlas redan i första stycket, bör efler mönsler av vadlagrådet vid 19 § föreslår andra stycket ges följande lydelse: "Förprövningen av fräga om sädan ombildning skall i tillämpliga delar gällabestämmelserna om villkoren för och förfarandet vid bildande avfiskevårdsområde." Hildingär av skiljaktig mening och anför: I överensstämmelse med vadjag anfört vid 24 § bör ansökan om sammanförande av flera fiskevårdsomräden lillell fiskevårdsområde respektive uppdelning av etl fiskevårdsområde pä fiera fiskevårdsomrädenkunna göras jämväl av medlem i berörda fiskevårdsområden eller fiskevårdsområdeoch därutöver av kommunen eller fiskenämnden. I enlighet med del anfördabör 25 § första stycket erhålla följande lydelse: "Länsslyrelsen kan päansökan av fiskevårdsområdesförening, medlem av föreningen, kommunen ellerfiskenämnden beslula att 1. föra samman flera fiskevårdsomrädentill ell fiskevårdsområde, 2. dela upp elt fiskevårdsomräde iflera fiskevårdsomräden." I fräga om utformningen av25 § andra slyckel är jag ense med majoriteten. Vad gäller den föreslagna26 § bör räll all göra ansökan om anslutning av ett fiske till beslående fiskevårdsomrädekunna göras även av fiskels ägare. Med hänsyn härtill och till vad jag här lidigareanförl föreslår jag att 26 § ges följande lydelse: "Länsstyrelsenkan på ansökan av fiskevårdsområdesförening, medlem av föreningen, ägaren av delfiske för vilket anslutning önskas, saml kommunen eller fiskenämnden beslutaalt elt fiske skall anslutas till fiske- 1980/81:153 282 För sådan anslutning fordras medgivande av fiskevårdsområdesföreningenoch fiskets ägare saml, om fisket ingår i befintligt fiskevårdsområde, av fiskevårdsområdesföreningenför det området." I enlighet med vad jag tidigare anfört förordar jag atl 27§ får följande utformning: "Länsslyrelsen kan på ansökan av fiskevårdsområdesförening,medlem av föreningen, ägaren av del fiske för vilkel uteslutning önskas, samlkommunen eller fiskenämnden besluta att ett fiske skall uteslutas ur fiskevårdsområdel." 28 § Lagrådet: Med denutformning andra stycket i förevarande paragraf har enligl förslaget lämnasfrågan hur kostnaden för den av länsslyrelsen beslutade förrättningen skallbetalas helt oreglerad. När sådan förrättning kommer till stånd i fall somavses i paragrafen är fiskevårdsområdesföreningen alltid en huvudintressent ochlorde ofta nog vara initiativtagare. Fall kan dock tänkas där förrättningen föranleltsav ansökan av nägon enskild, som står i motsättning till föreningen och som inlevinner någon framgång. Rimligt synes vara alt som huvudregel ha all föreningenskall stå för kostnaden men all möjlighet finns all i särskilda fall åläggaannan betalningsansvar. Med hänsyn härtill torde som en andra mening iförevarande stycke böra tagas upp en regel alt kostnaderna för förrättningenskall betalas av fiskevårdsområdesföreningen, om inle särskilda omständigheterföranleder att någon annan helt eller delvis bör svara för dem. 29 § Lagrådet: Enligt den i förevarande paragraf upptagna hänvisningen lill62 § lagen (1973:1150) om förvallning av samfälligheter fär fiskevårdsområdesföreninginte upplösas förrän alla dess skulder betalats eller de medel som fordras förbetalningen nedsatts hos länsslyrelsen. Del remitterade förslaget saknaremellertid motsvarighet till samfällighelsförvallningslagens bestämmelser om exlrauttaxering från medlemmarna, när föreningen saknar medel till betalning avskulderna, och om möjlighet för atl förordna syssloman att istyrelsens ställe verkställa uttaxeringen. i fiskevårdsområdesförening,kan föreningen trols beslut om upplösning inte avvecklas, ochsaknar föreningen medel till betalning av skulderna, kan föreningen inleupphöra alt existera. Detta är inte godtagbart. och genomförsinte vad lagrådet vid 20 § förordat om att länsstyrelse skall få tillsättastyrelse, bör därför länsslyrelsen ges rätt att förordna syssloman - närmaslsom en motsvarighet till likvidator i andra lyper av juridiska personer - förall avveckla föreningen. Det skulle emellertid strida alltför mycket motförslagels grunder alt Prop.1980/81:153 283 införaen möjlighel till uttaxering utan slöd av stadgarna för all skaffa medel tillbetalning av föreningens skulder. 1 stället bör gälla, alt om föreningen saltsi konkurs och konkursen avslutats ulan all lämna överskoll, föreningen skallanses upplöst. När föreningen är upplöst fär därmed ulan uttrycklig bestämmelseanses gälla, all också beslutet om bildande av fiskevårdsområdel är förfallet. I enlighet med det anfördaförordas atl lill paragrafen fogas ell andra och ell tredje stycke av följandelydelse; "styrelse, får utse syssloman altverkställa upplösningen. Är en fiskevårdsområdesföreningförsall i konkurs och avslutas denna utan överskott, är föreningen utan hinderav första slyckel upplöst när konkursen avslutas." Genomförslagrådels förslag vid 20 § all länsstyrelse kan tillsätta styrelse, skall endasidet sista av de nu föreslagna slyckena införas i paragrafen. Ispecialmoliveringen till förevarande paragraf uttalas, atl en nyttjanderättshavare,som grundar sin rätl all fiska på elt upplålelseavial med en enskild medlem ien fiskevårdsområdesförening, lorde göra sig skyldig lill olovligt fiske, omhan fiskar i strid mot de regler som enligl stadgarna eller fiskestämmansbeslut gäller för fisket inom omrädel. Till stöd härför anförs atl avtalet inlekan ge honom en mera vidsträckt rätl än den upplålaren har. Sistnämndaförutsättning är visserligen korrekt men leder inle till den anfördaslutsatsen. Fiskerätlshavaren gör sig inte själv skyldig till olovligt fiskeutan drabbas endast av ansvar enligt förevarande paragraf, om han fiskar istrid mot reglerna för fiskevårdsområdel. Inte heller en nyttjanderättshavare,som inte gär utöver vad avtalet med upplålaren medger, gör sig skyldig fillolovligt fiske. För att någon påföljd över huvud tagel skall kunna inträda för nyttjanderättshavaren,om upplålaren inte inskränker den upplåtna fiskerätten till vad som slär iöverensstämmelse med fiskevårdsområdels regler, bör straffsanktionen iförevarande paragraf riktas också mot nyttjanderättshavare. Så kan ske genomalt orden "den som är medlem i fiskevårdsområdesföreningen" eftermönster av lagen om jaktvårdsområden ersätts med orden "den som har rättalt fiska inom ett fiskevårdsområde". Skulle i nägot fall en fiskekorlsinnehavare,som fiskar i strid mot reglerna, inte anses förfallen till ansvar för olovligtfiske, faller också han under bestämmelsen. Delta är i och för sig en fördel. Enligtpunkt 2 i övergångsbestämmelserna kommer fiskevårdsomräde att kunna bildasjämlikt nu gällande lag även efler den nya lagens ikraffträ-dande. Avsikten äruppenbarligen att sädant fiskevårdsområde liksom de 1980/81:153 284 tidigarebildade skall ombildas lill fiskevårdsomräden och fiskevårdsområdesföreningarenligt den nya lagen. Då den i punkt 3 upptagna tidsbestämningen att ombildandetskall ske i samband med nya lagens ikraftträdande medför att stadgandet ejomfattar de i punkt 2 avsedda fiskevårdsomrädena, bör punkt 3 kompletteras meden tidsbestämning som tager sikte pä de enligt punkt 2 bildadefiskevårdsområdena. Enligt 14 § gällande lagär delägarna ansvariga för fiskevårdsområdels förbindelser och åligger del slyrelsenalt hos delägarna uttaxera och indriva vad som erfordras för betalning avområdets klara och förfallna gäld. Vidare gäller enligt 25 § andra slyckel, allom delägarna ej utser styrelse, får pä ansökan av någon vars rällär beroende därav tillsätta styrelse. Därjämle stadgas i 27 § andra slyckelandra meningen atl styrelseledamöterna solidariskt skall svara för skada somde genom överträdelse av bestämmelserna i lagen om fiskevårdsomräden ellergällande stadgar tillskyndat tredje man. Motsvarighet lill dessa bestämmelserfinns ej i del remitterade lagförslaget. Lagrådethar dock förordat sådan jämkning av 20 § alt den kommer atl innehållabestämmelser om möjlighel för länsslyrelsen atl utse styrelse och omstyrelseledamots skadeståndsansvar. särskild övergångsreglering skulle detskydd för. tredje man som de refererade bestämmelserna i gällande rätt medförfalla bort. Då en sädan ordning enligl lagrådets mening icke är godtagbar, bördg angivna bestämmelserna övergångsvis fortfarande gälla. Räckvidden avbestämmelsernas giltighet synes emellertid kunna begränsas lill alt gälla defall då iredje man är beroende av dem för sin räll på grund av avlal ellerförbindelser som ingåtts före den nya lagens ikraftträdande. En regel av dennainnebörd bör lagas upp som en ny iredje mening i punkl 3. Pågrund av del anförda fär lagrådet - som tillika förordar viss redaktionelljämkning föreslå att punkl 3 gives följande lydelse: "3.Fiskevårdsområden, som bildals enligl lagen (1960:130) om fiskevårdsomräden, ombildasi samband med den nya lagens ikraftträdande och i fall som avses i punkt 2 vidbildandel lill fiskevårdsområden och fiskevårdsområdesföreningar enligl dennya lagen. För sådana områdesföreningar skall bestämmelserna i 10, 12 och 13 §§lagen (1960:130) om fiskevårdsområden gälla som om de upptagits sombestämmelser i stadgarna. Därjämte skall för dessa föreningar stadgandena i 14 §,25 § andra stycket och 27 § andra stycket andra meningen sistnämnda lag ägatillämpning efler nya lagens ikraftträdande, såvitt iredje man är beroende avdem för sin rätl pä grund av avlal eller förbindelse som ingåtts föreikraftträdandet." nämnda förslag atl 20 § skall innehålla bestämmelser om attlänsstyrelse får utse styrelse och om styrelseledamots skadeståndsansvar mottredje man, skall dock hänvisningen till 25 § andra stycket och 27 § andrastycket andra meningen gällande lag utgå. 1980/81:153 285 I2 § nu gällande lag stadgas atl boställshavare, som själv brukar bostället,samt innehavare av besittningsrätt för obegränsad lid till fastighet, somtillhör kronan eller allmän inrättning, skall i fiskerätlsägarens ställe ansessom.delägare. nämnda kalegorier var medtagna i utredningens förslag till nylag om fiskevårdsomräden men har fått utgä i det remitterade förslaget. Även omdessa slag av besittningsrätter numera förekommer i synnerligen begränsadomfattning torde de dock övergångsvis böra jämställas med äganderätt i vadgäller fiskevårdsområden. Om vad lagrådet under 3 § förordat beträffande servitutiakttages, synes punkten 4 i de föreslagna övergångsbestämmelserna i slällelkunna ges följande lydelse; "Boställshavare, som själv bmkar bostället,samt innehavare av besittningsrätt för obegränsad tid lill faslighet, somtillhör kronan eller allmän inrättning, skall i frägor enligt denna lag ansessom ägare till fisket." Lagrådet:Förslagen lämnas utan erinran. Prop.1980/81:153 286 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , , Propositionom åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag fill 1. lag om fiskevårdsområden, 2. lag om ändring i lagen(1950:596) om rätt lill fiske, 3. lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719), 4. lag om ändring i lagen(1973:1156) om ändring i lagen (1950; 596) om räu fiske. Föredragandenredogör för lagrådets yllrande och anför i fräga om förslaget till lag omfiskevårdsområden. Begreppel fiskevårdsområdeanvänds i lagförslaget närmasl som ett geografiskt begrepp. Del fiske som sammanförstill etl fiskevårdsomräde är lokalt knutet till visst eller vissa fiskevatten.Del normala är atl elt beslul om bildande av ett fiskevårdsomräde omfattarfisket med alla slags redskap och efter all slags fisk. Del är då naturligt attbetrakta frifiskel liksom eventuella begränsningar i fisket som inskränkningari den verksamhet som skall bedrivas inom fiskevårdsområdel. Med hänsyn härtillär jag inle beredd atl biträda lagrådets förslag lill omformulering av 1 §första stycket. Jag anser i motsats lill lagrådet att det inte behövs någonuttrycklig regel om aft verksamheten också kan omfalla sädani fiske som färbedrivas på allmänl med slöd av 3 § första slyckel fiskerätlslagen ellerförordnande enligl 3 § Iredje slyckel samma lag. Lagrådels förslag lill ändringi 1 § andra slyckel harjag inget atl erinra mot. 'Beslut om lagrädsremiss fattat vid regeringssammanträde . Prop.1980/81:153 287 Jagkan ansluta mig till lagrådets förslag att till 3 § andra stycket foga enbestämmelse som närmare anger när ägaren och inte bmkaren har talerätten fördet upplåtna fisket. Jag biträder också förslagel att regeln om servitutshavarnasställning tas upp i paragrafen i stället för i övergångsbestämmelserna. Lagrådet föreslår vidareatt i paragrafen skall tas in en bestämmelse som innebär att, om ettfiskevårdsområde omfallar samfällt fiske som förvallas av en samfällighetsföreningenligt lagen om förvallning av samfälligheter, skall ägarna av det samfälldafisket företrädas av samfällighetsföreningen. Enligt förarbetena till lagen omförvaltning av samfälligheter skall i del angivna falletförvaltningsbestämmelserna i lagen om fiskevårdsområden tillämpas. Endast vissafrågor, exempelvis frägan om försäljning av fisket, faller inomtillämpningsområdet för lagen om förvaltning av samfälligheter (prop. 1973; 160s. Förhållandet mellan de båda lagarna bör vara detsamma även ifortsättningen och därför bör det samfällda fisket företrädas direkt av ägarnabåde i frågan om bildande av ett fiskevårdsområde och i frågor som omfattas av fiskevårdsområdesföreningensförvaltning. Jag kan således inte bilräda lagrådets förslag. Medhänvisning till vad jag har anfört i remissprotokollet motsätter jag miglagrådets förslag till ändrad utformning av opinionsvillkoret. Jag kan inteheller godta förslaget att ett fiskevårdsområde skall kunna bildas ulan hinderav att opinionsvillkoret inle är uppfyllt. Jag biträder förslagel till enspråklig ändring av paragrafen. Vad lagrådet anförl i anslutning till 13 § germig anledning att påpeka att det för tillämpningen av 6 § inte krävs någonredovisning i fiskeräUsförteckningen av andelslalen för varje ägare. Föropinionsmätningen bör det vara tillräckligt att förrättningsmannen har skaffatsig en allmän uppfattning om hur rätten till del akluella fisket fördelar sigmellan ägarna. Jaghar inle något atl erinra mol att bestämmelserna om kallelse tillförrättningssammanträde utformas i enlighet med lagrådels förslag. Liksom iden nuvarande lagen bör emellertid i paragrafen göras undanlag förbestämmelserna i 10 § första stycket och 16 § andra stycket delgivningslagen. Lagrådetföreslår att paragrafen skall kompletteras med ylleriigare bestämmelser omvilka föreskrifter i stadgarna som är av den art att de skall fastställas avlänsstyrelsen. Jag har ingen erinran mol de tillägg som avser evenluellabegränsningar i fråga om fiskemetoder eller fiskslag och grun- Prop.1980/81:153 288 dernaför uttaxering från medlemmarna, om sådan skall kunna ske. Däremot anser jagmig inte kunna biträda lagrådets förslag till kompletteringar i övrigt. Somframgår av remissprotokollel är syftet med den föreslagna lagstiftningen attgöra det enklare och billigare att bilda fiskevårdsområden för atl på så sättfå lill stånd flera sådana områden.