prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den översyn som ligger till grund för propositionen kan ses som enutvärdering av den reform är 1965 varigenom polisen förstatligades ochomorganiserades. Det är betydelsefulla förändringar som förestår. Samfidigt får resultatet av översynen betecknas somett mycket gott betyg ål den svenska polisen. har jag i huvudsak uppehållit mig vidsådana åtgärder inom rättsväsendetsom går ut pä att förebygga och förhindra brottslighet saml uppdaga och utreda begångna brott. Det säger sigemellertid självt att reaktionssystemetsutformning och praktiska tillämpning har en central ställning inomkriminalpolitiken. har vissa av de värderingar somlades till grund för brottsbalkenspåföljdssystem kritiserats eller satts i fråga i olika utredningar och i den kriminalpolitiska debatten. Kritikenmol gällande straffsystem harspeciellt tagit fasta på alt de frihelsberövande påföljderna har visat sig haövervägande negativa konsekvenser. Den har emellertid också gått ut på att kriminalvärden i frihet inte är säeffektiv som man hoppades när kom till. Kritiken fick till resultat alt det påbörjades en mera allmän översyn på straffrättens ochkriminalvårdens områden. 1980/81:100 Bilaga 5 19 synengörs av två parlamentariska kommittéer. Vägledande för utredningsarbetet ärenligt direktiven (Dir 1979:34 och 35) att användningen av frihelsberövandepåföljder bör minskas och längden av de frihelsberövande påföljder som ändå förekommer förkortas. är det enligt direktiven - med tanke på behovet av att förebyggabrott - nödvändigt att finnaalternativ till frihetsstraff som imöjlig mån innebär en effektivering i förhållandelill den nuvarande kriminalvården ifrihet. Arbetet har fördelats så mellan kommittéerna att den ena,fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04),behandlar i huvudsak frågor som har anknytning till fängelsestraffelsutformning och vissa därmed sammanhängande organisatoriska frågor, medan denandra, frivärdskommittén (Ju 1979:05), har lill uppgift alt utreda frågor omden framtida utformningen av kriminalvärden i frihet och om alternativtill frihetsstraff. Som jag förklarade i fjolårets översikt fäster jagpersonligen stora förhoppningar vidatt utredningsarbetet skall leda fram till en minskad användning av de för den enskilde nedbrytande och församhället kostsamma frihetsstraffen.Enligl min mening bör man, allmänt sett, söka sig fram mot elt päföljdssyslemsom bygger på insikten alt de straffrättsliga påföljderna ofrånkomligt behövsför att hålla tillbaka brottsligheten men som är sä utformat alt dettillgodoser höga krav pä humanitet och rättssäkerhet. Del översynsarbele som utförs avfängelsestraffkommittén och frivärdskommitténsamt av förmögenhetsbrottsutredningen (Ju 1976:04) (se om denna i det följande) spänner över stora delar avbrottsbalken. Också i våra nordiskagrannländer bedrivs ett långtsyftande reformarbete på straffrättens område. Ett samarbete angåendestrafflagstiftningen förekommer sedanmänga år inom den nordiska straffrättskommittén. Vid ett möte i mellan representanterför de berörda nationella utredningskommittéerna har dragits upp vissaytterligare riktlinjer för ett nordiskt samarbete under reformverksamhetensgång. Jag hälsar med tillfredsställelsedet tillfälle som här bjuds atl fördjupa det nordiska lagstiftningssamarbetetpä ett centralt område. Direktiven till fängelsestraffkommitlén och frivärdskommittén förutsätter atl vissafrågor kan tas upp med förtur. Fängelsestraffkommitlén har i delbetänkandet (SOU 1980:1) 14 dagars fängelseföreslagit att den allmännaminimitiden för fängelse sänks. Betänkandet har lagts till grund för en proposition i ämnet (prop. 1980/81:44), som f.n. är under behandling. planerar ettdelförslag under första halvåret1981 om en effektivering av skyddstillsynen och om intensivövervakning. Det igångsatta utredningsarbetet hindrar inte altandra delreformer som ligger i linje med tankarna i direktiven genomförs efterhand. beslutade attavskaffa den tidsobestämda påföljden ungdomsfängelse med verkan . Och har regeringen till överlämnat en proposition (1980/81:76) i vilken föreslås all den sistakvar- 1980/81:100 Bilaga 5 20 varandepåföljden som innebär kriminalvård i anstalt , nämligen internering, skall utmönstras urbrottsbalkens påföljdssystem. föreslås ändringar i somskall hindra atl interneringens slopande försvagar samhällets skydd mot dengrövsta brottsligheten. Dessa ändringar gäller villkoriig frigivningfrån fängelse och straffskärpning vidåterfall i särskilt allvariig brottslighet. Böter och andra ekonomiska rättsverkningar kaninom elt vidsträckt område vara effektiva som sanktioner vidregelöverträdelser, som de saknarde frihelsberövande påföljdernas nackdelar. Jag har redan nämnt alt frågan om ekonomiska sanktioner främstmot företag på grund av brott i näringsverksamhetbehandlas i en kommande departementspromemoria. Övervägandena i denna blir en fortsättning av det förut gjordautredningsarbetet angåendeföretagsböter. Av intresse är vidare atl beslutade om en höjning av ramarna i brottsbalkenför bötesstraffet, betingad avpenningvärdets förändringar efter balkens tillkomst (se prop. 1980/81:38). (Ju 1979:01) har i etl delbetänkande (SOU 1980:7) behandlat frågan omstraffrättslig kompensation vidbortfall av förvandlingsstraff för böter. Betänkandet och remissvaren överdet övervägs f.n. i departementet. Kommittén ägnar sitt fortsatta arbete ät enöversyn av vitesinstitutet. 1 enlighet med de riktlinjer för utformningen avkriminalvårdens anstaltssystem somantogs genom kriminalvårdsreform har vid behandlingen av1980 års budgetproposition godkänt en princip-plan för förändringar ilokalanstaltsorganisationen. Planen innebär att nya lokalanstalter uppförs i områden som f.n. har bristpå platser, i första hand Stockholmsområdet.Vidare förutsätts i planen att ett antal anstalter saml vissa andra anstalter, som är imyckel dåligt skick, byts ut. De nya lokalanstalterna har omkring 40 platservar. 1 samtliga kommer del att varamöjligt att placera kvinnor. Anstalterna är inrättade enligt smågruppsprincipen.Varje avdelning har i allmänhet fem platser, vilket ger goda möjligheter tilldifferentiering. Härigenom kan många problem lösas pä anstalten utan att mera ingripande åtgärder behöver vidtas.Antalet förflyttningar mellan anstalter kan t.ex. nedbringas.Utsikterna atl komma till rätta med narkotikaproblemen ökar ocksåväsenlligt. Angående narkotikaproblemen vidkriminalvårdsanstallerna kan jag i övrigt hänvisa till vad jag har sagti del föregäende. Förutsättningarna för en vidgad verksamhet medmarknadsanpassad ersättning inomkriminalvärden kartläggs av en tillkallad kommitté (Ju 1979:08). 1 direktiven (Dir. 1979:104) förkommittén understryks särskilt atlman så långt som del är möjligt bör närma anstaltstillvaron till normala förhållanden enligt den s.k.normaliseringsprincipen. 1980/81:100 Bilaga 5 21 1 den tidigare nämnda propositionen 1980/81:1 omändringar i lagen om kriminalvård ianstalt föreslogs nya regler om isolering och om andra begränsningar av gemensamheten för de intagna.Förslaget grundades i denna del påbetänkandet (SOU 1979:4) Avskildhet och gemenskap inom kriminalvården.Propositionen innebar också att placering på en s.k. specialavdelning vid en kriminalvårdsanstaltlagregleras. har antagit förslagen. Översynen av gäller inte barapåföljdssystemet. Också i fråga om deenskilda brotten förbereds ändrad lagstiftning, så att straffbestämmelsernaefter hand kan anpassas till ändringar i samhällsförhållandena ochförskjutningar i de allmänna värderingarna. Jag har förut nämntförmögenhetsbrottsutredningen. Denna har i uppdrag att se över 8-11kap. sexualbrottskommitté (Ju 1977:03) behandlar sedlighetsbrotten i 6 kap. i balken.Militäransvars-komitténs (Ju 1977:09) mandat gäller en översyn av 21 och 22kap. (Ju 1980:02) skall kartlägga det svinninom handeln som har sin orsak ibufikssnatterier och föreslå åtgärder för att minska denna brottslighet. behandlar f.n. ett förslag i proposition1979/80:176 till ändring avbrottsbalkens föreskrifter om spioneri m.m. Lagrädsremissen med förslag fillstraffbestämmelser i om miljöbrott är redan nämnd. Inomjustitiedepartementet övervägs åtgärder med anledning av slutbetänkandet (SOU 1980:8) fränintegritetsskyddskommittén, med . Den kriminalpolitiska debatten ställer - heltnaturligt - i allmänhet den brottsligei centrum. Enligt min mening har det emellertid i alltför hög grad skettpå bekostnad av brottsoffret - målsäganden - vars intressen lätt hamnar i bakgrunden. Jag skall avslutningsvis taupp ett par frågor som gäller målsägandens ställning. När åklagaren väcker åtal är han i princip skyldigatt även bevaka målsägandensskadeståndsanspråk. Målsäganden har också i allmänhet en rätt att själv i andra hand väcka åtal. 1betänkandet (SOU 1976:47) Färte brottmål har åtalsrättskommittén föreslagitregler som gör det möjligt för åklagarenatt avstå från åtal i betydligt större utsträckning än f.n. Kommittén föreslår också att målsägandens andrahandsrättatt väcka åtal för brott under allmänt åtal skall avskaffas. - Starkaskäl talar enligt min mening mot att dessaförslag genomförs. Målsägandens intresse bör inte ytterligare vika förlagöverträdarens. Man kan inte heller bortse från att målsägan- 1980/81:100 Bilaga 5 22 densåtalsrätt uppfattas som en yttersta rättssäkerhetsgaranti. 1 detta sammanhang kan jag erinra om atttjänsteansvarskommittén (Ju 1979:13) har lämnat ett förslag till ändring av de regler som f.n. begränsar målsägandens rätt att väcka åtal ochskadeståndsanspråk mot vissa högre tjänstemän på grund av brott som har begåttsi utövningen av tjänsten. Möjligheterna förmålsäganden att få ut skadestånd av den som har begått brottet är ofta små. Närinte heller försäkringsersättning står till buds,kan målsäganden i viss utsträckning gottgöras av allmänna medel, med stöd av brottsskadelagen. Dennaersättningsanordning är enligt min mening av stort värde. Ett brott utsätter mycket ofta målsäganden förpsykiska påfrestningar. Skadeverkningarna kan bli särskilt allvariiga vidvåldsövergrepp. Det ingår i uppdraget sexualbrottskommittéatt överväga hur fasta rutiner kan skapasså att en kvinna som har varit utsatt för sexualbrott eller våld i andraformer kan få omedelbar hjälp. Behovet av att hjälpa målsäganden under tidennärmast efter brottet är emellertidav allmängiltig art. Här bör polisen, inom ramen för sin hjälpandeverksamhet, i samarbete med bl.a. de sociala myndigheterna kunna göra en vikfiginsats. En försöksverksamhet i på området har avslutats. Genomförs den ordning som har förordats i propositionen om polisens uppgifter, utbildning ochorganisation, kommer det att finnas ökade möjligheter för lokala initiativ avdetta och liknande slag. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 23 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal Lönekostnader Reseersättningar (även Expenser Representationsbidrag -F 382 000 + 17000 + 56000 Anslaget bör beräknas enligt den tväprocentiga besparingsmodellsom tillämpas i årets budgetförslag. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till8881000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen för /82anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag1981/82 Förslag 24119729 25 186000 27341000 Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) + 1940000 + 40000 + 175000 1980/81:100 Bilaga 5 24 Anslaget bör beräknas enligt den tväprocentigabesparingsmodell som tillämpas i årets budgetförslag. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetårtill . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillJustitiedepartementet för /82 anvisa ell förslagsanslag av27341000 kr. Kommittéer m. m. 1979/80Utgift 18420229 Reservation 3485 666 1980/81Anslag 19500000 1981/82Förslag 20000000 Några nya kommittéer har tillsatts under är 1980.Dessa är grundlagskommittén, stöldutredningen, permissionsutredningen,ägarlägenhetsut-redningen,utredningen om alkoholutandningsprov som bevismedel vid trafiknykterhetsbrott, utredningen för att seöver gällande ordning i fråga om godtrosförvärv av stöldgods m. m. ochulredningen för att följa upp reform av domstolsadministrationen. har följande kommittéer slutförtsina uppdrag, nämligen integritetsskyddskommittén, utredningen angående nylagstiftning om befordran medjärnväg, massmediekoncentrationsutredningen, utredningen om rätten till arbetstagares uppfinningar,fyndlagstiftningsutredningen, BRÅ-utredningenoch utredningen med uppdrag att se över valkretsindelningen vidriksdagsval i . Jag beräknar högst 1,1 milj. kr. under anslagetför fortsatt utredning om informationssystem för rättsväsendet (Rl). Med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten böranslaget föras upp med . för nästa budgetär. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillKommittéer m. m. för /82 anvisa ett reservationsanslagav . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Extra utgifter för /82anvisa etl reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 5 25 Information om lagstiftning m. m.~ 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillInformation om lagstiftning m.m. för /82 anvisa ettreservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga5 . POLISVÄSENDET 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag1981/82 Förslag är central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet. Inom styrelsen finns en avdelning med tvä polisbyråer, enavdelning med en teknisk byrå och en utbildningsbyrå samt en avdelning med enpersonalbyrå, en kanslibyrå, en registerbyrå och en enhet för datafrågor.Vidare finns en säkerhetsavdelning med tre byråer (anslag B 2). Beräknad ändring 1981/82 expenser m. m. (+ 15 000) Passformulär m. m. m. m. Bidrag till kostnader för m. m. i kv Pris- och löneomräkningen utgör , varav6138000 kr. avser löner till tjänstemän och . avlöningsförmåner ocharvoden till heltidsanställda extralärare och timlärare vid polishögskolan.Styrelsen föreslår att medel för arvoden till externa lärare vid centraltanordnad utbildning förs över från anslagsposten Lönekostnader tillanslagsposten Centralt anordnad utbildning. Arvodeskostnaderna beräknas till I250000 kr. En arbetsgrupp inom har arbetat utett förslag som innebär att polislärare som lärare skall fätjänstgöra i praktiskt fältarbete . Styrelsen föreslår att sexlärare får genom- 1980/81:100 Bilaga 5 27 förasådan praktiktjänstgöring under budgetärel 1981/82 och att vikarier för demfår anställas. Lönekostnaderna för det beräknas till ca . Vidare föreslår styrelsen att tio civillärare fårgenomföra praktiktjänstgöring underen vecka. Kostnaderna för det beräknas till ca . Styrelsen föreslår att anvisade medel förkonsultuppdrag - utöver prisomräkningen - ökas med . Huvudförslaget innebär att ca 25 tjänster inte kanåterbesättas när vakanser uppkommer samt att kostnaderna för konsultuppdrag,resor och expenser måste skäras ned. Reseersättningar och expenser m. m. yrkar sty relsen bl. a. att ramen förutomnordiska resor höjs med . 1 fråga om inventarier begär styrelsen 85000 kr.för att skaffa mikrofilmläsare till styrelsens passcentral, 100 OCX) kr. föranskaffning av specialutrustning förarbetsplatser vid fingeravtryckscenlralen och . för utbyte av en composer MT/72 vid sambandscentralensamt . för utbyte av andra inventarier vid styrelsens regislerbyrå. Vidare yrkarstyrelsen bl. a. att anvisat belopp för publikationstryck ökas med . för tryckning avinformationsbroschyrer m.m. för invandraresamt att . anvisas tillutbildningsmateriel m.m. vid styrelsens interna kurser. Styrelsen yrkar alt posten Centraltanordnad utbildning bl. a. ökas med . för utbildning avhelikopterförare m. m., . avse ende resekostnader för externalärare och . för kursavgifter lill riksåklagaren, statens invandrarverk. m.fl. för delta gare som anmäls av . 1980/81: 13 om polisens uppgifter,utbildning och organisation m. m. harregeringen på min föredragning föreslagit ingripande förändringar i polisväsendets organisation, bl. a. föreslåsen decentralisering i fråga omresursfördelning, ADB, utbildning och tjänstetillsättning. 1 propositionen har jag konstaterat att ett genomförande av deframlagda förslagen kommer att leda till ett minskat behov av personal vid rikspolisstyrelsen.Frågan om en översyn avrikspolisstyrelsen har även behandlats i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. För att komma tillrätta med vakanssituationeninom polisorganisationen har under desenaste åren antagits ett större anlal polisaspiranter till än . hardet inrättats ett förhållandevisbegränsat antal polismanstjänster. De vidtagna åtgärderna har medfört atlantalet vakanser avsevärt har minskat. Med hänsyn till detta ochtill att inga nya tjänster föresläsför nästa budgetår bedömer jag det tillräckligtatt beräkna medel för 600 polisaspiranter vid . En polischefskurs med 20 aspiranter bör anordnasunder /82. 1980/81:100 Bilaga 5 28 För nästa budgetår bör medel förrikspolisstyrelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt i rikspolisstyrelsenshuvudförslag. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tillRikspolisstyrelsen för /82 anvisa ett förslagsanslag av204797000 kr. Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m. m. 1980/81Anslag 98300000 1981/82Förslag 108500000 Rikspolisstyrelsenföreslår att anslaget förs upp med . Anslagetbör föras upp med . Ökningen av anslaget beror till störstadelen pä automatiska kostnadsökningar. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen att till Särskild polisverksamhet för hindrandeoch uppdagande av brott mot riketssäkerhet m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av108500000 kr. 1979/80Utgift '12264000 1980/81Anslag 12547000 1981/82Förslag 14237000 'Anslaget B 8. är chefsmyndighet förlaboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet är en professor.Laboratoriet är organiserat pä tre avdelningar. Laboratoriets arbetsuppgifter består huvudsakligeni att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polis- och åklagarmyndighetersamt domstolar och att bedrivasjälvständig forskning inom sitt verksamhetsområde. 1980/81:100 Bilaga5 Beräknad ändring 1981/82 m. m. (+ 5 000) Ersättning för utförda un- dersökningar m. m. Pris- ochlöneomräkning m. m. I , varav . Om huvudförslaget skulle tillämpas på statenskriminaltekniska laboratorium kommer det att innebära att ca 2,5 tjänster intekan återbesättas när vakanser uppkommer samt att kostnaderna för resor ochexpenser måste skäras ned. Kemiska sektionen bör tillföras entjänst som kemist på grund av att antalet narkotikaärenden har ökat kraftigtoch att en ytterligare ökning med största sannolikhet kan förväntas (+119245kr. Även på biologiska sektionen harärendetillströmningen ökat kraftigt . Sektionen bör därförtillföras en tjänst som kemist (+119245kr. Kansliet bör med hänsyn tillarbetsbelastningen tillföras en tjänst som förste byråassistent/byråassistent(+119245 kr. Den kemiska och biologiskaavdelningen bör tillföras en tjänst som laboratorieassistent (+95676 kr. Styrelsen föreslår bl. a. alt 55000kr. anvisas för inköp av en tjänstebil för laboratoriets transporter och585000 kr. för viss utrustning till laboratoriets verksamhet. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 30 har tagit initiativet tillatt upprätta ett centrum för forensisk vetenskap. Kostnaderna för ettsekretariat föresläs bli betalda genom bidrag från polisverkel,socialslyrelsen och universitet. För /82 beräknas polisverketsandel till . Antalet narkotikautredningar har ökat i landet, vilketockså har påverkal laboratoriets arbetssituation. Från utrednings- ochspaningssynpunkt är det ytterst viktigt att så snabbt som möjligt kunna fåuppgifter för identifiering och haltbestämning samt för att utröna om olikanarkotikapartier har gemensamt ursprung. En snabb handläggning är ocksåsärskilt viktig i narkotikamål eftersom flertalet inblandade regelmässigt ärfrihetsberövade och särskilda tidsfrister gäller för åklagare och domstolar.Laboratoriet har i dagens läge svårt alt handlägga ärendena med önskvärdsnabbhet och ärendetillströmningen ökar. Att tillämpa huvudförslaget pålaboratoriets lönekostnader är mot denna bakgrund uteslutet. För nästa budgetårbör därför medel för laboratoriet beräknas med utgångspunkt frän en begränsadtillämpning av huvudförslaget. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till /82 anvisa ett förslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader 1979/80Utgift '3057664000 1980/81 Anslag 3 107373000 1981/82 Förslag 3 305631000 ' Anslaget B 6. utövar som centralförvaltningsmyndighet högsta inseendet över polisväsendet. ärhögsta polismyndighet i länet. 1 varje län utom i finns hoslänsstyrelsen en länspolischef. Länen är indelade i polisdistrikt. Antaletpolisdistrikt är 118. 1 varje polisdistrikt finns en polisstyrelse. 1980/81:100 Bilaga 5 Övriga polismän (exkl. personal i rekryteringskåren) 15 850 4 088.5 + 346 -+ 50 ser m. m. Kostnader för förpassning. kost och sjukvård av om- händertagna personer m. m. Ersättningar för skador pä Ersättning ät enskilda för Vissa kostnader för för- undersökning m. m. drift m. m. i kv. ' Dessulom finns ett antal, motsvarande 806 årsarbets ikrafter, s. k. - Dessutom yrkas inlösen av 100 tidigare inrättade s. k.vakansmedelstjänsler. ' Dock föresläs inlösen av 150 s. k.vakansmedelstjänsler. * Därutöver har anvisat . m. m. Dessa medel har inte ställts tillrikspolisstyrelsens förfogande. I. Pris- ochlöneomräkning . Om huvudförslaget skulle lillämpas pä anslaget kommerdetta att till allra största delen drabba kostnaderna för personal, vilketskulle innebära att ca 700 tjänster inte kan återbesättas när vakanseruppkommer. Prop.1980/81:100 Bilaga 5 32 Polisstyrelserna har yrkat sammanlagt I 940 ochlänsstyrelserna I 670 nya tjänster. föreslär för /82 atl350 nya polismanstjänster och 50 nya tjänster för administrativ personalinrättas och fördelas på följande sätt. Styrelsen föreslär fyra nya polisintendenttjänster.Till polisstyrelses kansli föresläs fem tjänster. För övervakningstjänstföreslås 140 tjänster av vilka 20 är avsedda för fortsatt utbyggnad avkvarterspolisverksamheten och tre föresläs för helikopterverksamhet. Tilltrafikövervaknig föreslås 20 tjänster. Styrelsen föreslår vidare att 70 tjänster förvikariats- och förstärkningstjänstgöring inrättas. För utredning och spaning föreslår styrelsen 111tjänster. Av dessa är 16 avsedda för nya ekonomiska rotlar i , ,och polisdistrikt. Av 20 tjänster som föresläs för insatser motnarkotikabrottsligheten är tolv avsedda för förstärkning av befintliganarkotikarotlar, sex för rikskriminalsektionen samt en tjänst för Göteborgsresp. Avsikten är atl dessa polisdistrikt kontinuerligtskall hålla en kriminalinspektör vardera till förfogande förunderrättelseenheten vid rikskriminalsektionen. Vidare föreslås tio tjänsterför handläggning av utlänningsärenden. Av dessa tjänster föreslås två tillvardera , och polisdistrikt, en tjänst till varderaVästerås, och Lunds polisdistrikt samt en tjänst tillrikskriminalsektionen. Vidare föreslås tio tjänster för kriminaltekniskverksamhet och därav är tre avsedda för vardera Handens och Nackapolisdistrikt (nya rotlar) samt fyra tjänster för förstärkning av befintligarotlar. Återstående 55 kriminalpolis-mansljänster är avsedda främst förförstärkning av vålds-, spanings- och allmänna utredningsrotlar. Dessutomföreslår styrelsen alt 100 s. k. vakansmedelstjänsler löses in. har därjämte den 7 maj 1980överlämnat två utredningsrapporter till regeringen. Rapporterna behandlarpolisinsatser vid skydd av kärnkraftverk och polisiär beredskap vid vissaallvarliga brottsliga angrepp. har begärt en förstärkning av denlokala polisorganisationen med 350 nya polismanstjänster och 50 nya tjänsterför administrativ personal.