prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag finner att ettlämpligt sådant organ är den nyinrättade utbildningsberedningen (prop.1978/79: 100, bilaga 6) som sedan den är en självständig myndighetmed uppgift att stärka förbindelser med enskilda . Denadministrerar huvuddelen av det s. k. bredare samarbetet. Beredningen ansvararocksä för utveckling av nya former för samarbete inom nya omräden med deu-länder till vilka det traditionella gåvobiståndet trappas ner elleravvecklas. består av representanter förutrikesdepartementet, social-, budget, utbildnings-, handels- ochindustridepartementen samt SIDA. När beredningen behandlar frägor omförmänliga u-landskrediter bör den utökas med en representant för EKN. Jag föreslår att EKN blirbeslutande organ för beviljande av förmänliga krediter till . Nämndenbör emellertid inhämta yttrande frän utbildningsberedningen angående vilkaaffärer som kan lämpa sig för sädan finansiering. Beredningen yttrar sig övervilka länder som kan erhålla förmänliga krediter och kreditensförmänlighetsgrad med hänsyn till det aktuella projektets bedömdautvecklingsetTekt. Yttrandet om förmänlighetsgrad bör utformas så att detmedger flexibilitet och förhandlingsutrymme vad gäller de exaktakreditvillkoren. Det bör vidare ankomma päutbildningsberedningen att fastställa hur prioritering av affärer skall görasinom ramen för angivna riktlinjer. Ansökanom förmånliga u-landskrediter ställs till EKN. Det görs normalt av detintresserade svenska företaget. Om ett ärende initieras från annat håll börexportörens intresse vara styrkt innan ärendet behandlas. Ansökan bör innehållasådana uppgifter om affären som regelmässigt lämnas till EKN vid ansökan om s.k. s/u-garanti, med särskilt angivande av de utvecklingsfrämjande aspekterna. EKNkan även på eget initiativ, eller pä begäran av utbildningsberedningen, ta uppärenden rörande förmänliga u-landskrediter. FörEKN innebär systemet i huvudsak att en ansökan om förmånlig u-landskredit i vadgäller utvecklingseffekt m.m. behandlas på samma sätt 1980/81:41 12 somen ansökan om s/u-garanti. Besked bör således inhämtas av EKN från mottagandelands myndigheter om att den berörda importen är prioriterad och harutvecklingsfrämjande effekter. EKN:sbeslut om utfästelse utgör det formella godkännandet av en förmånligu-landskredit. Utfästelsen bör behandlas av EKN enligt sedvanliga principer.Den är giltig , men kan förlängas. Denna ordning ger EKN möjlighet attta hänsyn till förändringar bl. a. i riskbedömningen som kan ha inträffat efterdet att utbildningsberedningens yttrande avgivits. Vid tvekan i samband medställningstagande till föriängning bör EKN emellertid inhämta yttrande fränutbildningsberedningen. Påsamma sätt som vid exportaffärer som avses finansieras med sedvanliga svenskaexportkrediter ansöker exportören eller dennes bank om finansiering hos SEK samtom kreditgaranti hos EKN. En särskild fråga är omstatsstödd exportkredit skall beviljas enligt SEK-systemet. Om de krav somuppställs i reglerna för detta system uppfylls bör statsstödd kredit kunnamedges, dock med förmånligare villkor än annars. SEKbereder och behandlar ansökan om kreditfinansiering pä sedvanligt sätt, ochavgör bl. a. vilka säkerheter som skali föreligga för att utbetalning skallkunna ske. Bäde EKN och SEK börbeakta den s. k. consensus-överenskommel-sens särskilda bestämmelser rörandebundna biståndskrediter. Det innebär att förutom räntesats även kredittidenslängd, återbetalningarnas fördelning över tiden, förskottets storiek, andelenlokala kostnader m.fl. faktorer kan avvika frän vad som annars tillämpas. Detär därför av värde att EKN samråder med SEK innan beslut fattas i ärenden omförmänliga u-landskrediter. Avtal om förmånligau-landskrediter kan om sä anses önskvärt ingås pä regeringsnivå mellanföreträdare för och mottagande land. Officiella överenskommelser kanha en allmänt goodwill-skapande effekt genom den publicitet de ges i vissamottagande . Betydelsen av avtal på regeringsnivå varierar från landtill land vilket givetvis bör beaktas på svensk sida. Eventuella regeringsavtalbör vara av övergripande natur och administrativt enkla att tillämpa. De kaningås antingen separat eller i anslutning till s.k. samarbetsavtal. Den närmareformen får anpassas till de enskilda fallen. 2.6,Statsfinansiell kostnad och kreditvillkor Dentotala statsfinansiella kostnaden för ett system med förmånliga u-landskrediterär svär att uppskatta eftersom den är avhängig av hur SEK:s uppläningskostnadutvecklar sig över tiden. Kreditvillkoren hos enskilda förmånliga krediter harockså stor betydelse. Förmånlighetsgraden kan bestå av sänkt räntesats,förlängd äterbetalningstid, återbetalningsfri peri- Prop.1980/81:41 13 odvid kredittidens början m. m. När SEK:s upplåningskostnad är hög blir kostnadenför förmånliga krediter större än när upplåningskostnaden är låg. Likaså stigerkostnaden när de förmänliga krediterna innehåller ett högt gåvoelement. Jagfinner det mot denna bakgrund svårt att ge några generella riktlinjer för hurkreditvillkoren bör vara utformade i de enskilda fallen. Hänsyn bör tas tillmottagande lands ekonomiska utvecklingsnivå, typ av produkt eller projekt m.fl.faktorer. En riktlinje bör dock vara att högre gåvoelement kan beviljasfattigare eller mindre utvecklade om omständigheterna i övrigt ärlikartade. Gävoelementeti en förmånlig u-landskredit skall uppgå till , beräknat enligt DAC:sberäkningsnormer. Vid kreditgivning till fattigare länder bör gåvoelementet ejunderstiga . Deexakta kreditvillkoren som kan erbjudas mottagaren får överenskommas mellanEKN, SEK och den svenske exportören. /81 har 60 milj. kr. anslagits för kostnader i samband medförmånliga u-landskrediter. Med en kreditgivning baserad på nuvarandeSEK-system kan det totala kreditbeloppet beräknas omfatta mellan 300 och 600milj. under innevarande budgetär om gåvoelementet i de enskilda fallenligger . På årsbasis innebär detta en kreditvolym istorleksordningen 600 till 1200 milj. kr., en betydande ökning av de lån somSverige f. n. kan ställa till förfogande. Varje biståndskronagenererar 5 till 10 gånger sitt eget värde i kapitalflöde. Närtillstyrkande om förmånlig u-landskredit ges av utbildningsberedningensstyrelse befinner sig förhandlingarna mellan exportör och köpare normalt på ettpreliminärt stadium. Tillstyrkandet innebär inte något bindande åtagande frånstatlig sida. Närbeslut fattats av EKN att godkänna en förmånlig u-landskredit bör avräkninggöras av kostnaden mot det belopp som finns anslaget. InomSEK-systemet avräknas beviljade kreditutfästelser av sitt belopp motden ram pä . som beviljats av . Denna ram gäller framtill . Ett system med förmånliga u-landskrediter skulle enligtdetta avräkningsförfarande kunna ge upphov till en ökad belastning av som mest150 milj. kr. pä SEK;s nuvarande ram. Mot bakgrund av den ringa storleken pådetta belopp i jämförelse med den totala ramen anserjag efter samråd medindustriministern att någon utökning av SEK:s ram ej behövs för att inrymmakreditgivning i form av förmånliga u-landskrediter. 1980/81:41 14 2,8Ikraftträdande m. m. Systemetmed förmåntig kreditgivning till bör på försöksbasis kunna träda ikraft så snart fattat beslut därom. Det bör utvärderas senast . Förslagetinnebär att EKN och SEK åläggs vissa nya arbetsuppgifter. För SEK, som inte ärmyndighet, täcks dessa uppgifter av lagen (1978:403) om beslutanderätt försvenskt kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall. Formernaför ersättning till SEK för kostnader i samband med blandade krediter börreglernas i en uppgörelse mellan staten och bolaget. Detankommer pä regeringen att ge erforderliga närmare instruktioner till EKN, SEKoch utbildningsberedningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att godkännade riktlinjer för förmånlig kreditgivning till som jag förordat i detföregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1980/81:41 15 - förmårJ.ig kreditgivning i sa.nband med svensk export till Rapport av en interdeparterr.ent-al arbetsgrupp 1980/81:41 16 Blandade krediter betecknar en viaa typ av förmånligkreditgivning till mottagare i u-länder.Sådana krediter testar av enblandning av biståndsmedel, eller andra statsmedeloch exportkrediter, därav namnet. Blandade krediter är förmånligare förmottagaren än sedvanliga exportkrediter menmindre förmånliga än enbart bistånd. Se användsför att finansiera import av varoroch tjänster från kreditgiveuide land. Biståndakrediter med ett s.k. gävoelement päminst 25? omfattas inte av den intemationella överena-kommelae som ingåtts om begränsning av stataatöddexportkreditgivning, den a.k, oonsensus-överenskom-melsen.Den särbehandlar också bundna biständskrediterooh blandade krediter med ett gävoelement på mellan 15 och 25?S. 0nder de aenasus årenhar blandade krediter börjat erbjudas av allt fler länder. I aamband med statsmakternas behandling av frågan om exportfinanaiering m.m. (prop. 1978/79:155)aviserades en utredning om blandade krediter. 2a interdepartemental arbetsgrupptillsattes med uppdrag att kartlägga behovet av och utreda förutsättningama förett införande av svenska blandade krediter.Skulle övervägande skäl tala för sådankreditgivning hade gruppen att även utarbetaförslag till dess utformning. Arbetsgruppen har funnit aaledning göra vissa avgränsningarav utredningsuppdraget, Såliinda behandlas endast frågaii om statsstöddkreditgivning till . Arbetsgruppen har inte settdet som sin uppgift att försöka göra en jämförande utvärdering av andra finansiella arrangemang ellerexport- Prop.1980/81:41 17 främjande åtgärder aom kantänkas förekomma i samband med export av varor och tjänster till u-länder.Gruppen har heller inte behandlat fråganom förmånlig kreditgivning via multilaterala kanaler utan har heltkoncentrerat sig på blandade krediter i ett bilateraltperspektiv. Arbetsgruppen har valt att definiera begreppet blandadkredit på följande sätt: En blandad kredit är en överföring av finansiella resuraer, i samband med exportfrån kreditgivande land till ,som innehållerInslag av statsmedel och vars gävoelementuppgår till 13 eller mer, beräknat enligt I)AC:a nozver. Arbetsgruppen har funnit u-ländemas stora behov av krediter frånutlandet väl dokumenterat. Inhemskt sparande räcker i de flesta inte för att finansiera planeradeutvecklingssatsningar. Exportintäkternaär heller inte tillräckliga föratt täcka dessa länders utgifter i utländsk valuta. U-läinder finansierar aå gott som all import av investeringsvaror medexportkrediter och pnnan långfristig utländsk upplåning.De lånar även utomlands för andra ändamål, Flertaletu-länder är nettolåntagare och deras utlandsskuld växer. traditionella biståndet Skar inte i tillräckligt snabb takt för att täcka behoven av extern finansiering. I allt flersammanhang framförs nu krav på nya former förförmånlig finansiering av u-ländemasutvecklingsaats-nlngar. Olika former förökade överföringar av resurser till u-ländema diskuteras tillbaka 1intemationella fora. möter nu alltoftare önskemål frän u-ländema om att bilateralt bevilja krediter på förmånliga villkor. Programländer ser blandade krediter 2 1980/81. 1980/81:41 18 som ett komplement till det traditionella biatåndet. Inom vårtbredare samarbete med vissa och även i kontakter med andra efterfrågasförmånligare krediter för attfinansiera ett mer aktivt avenakt deltagande 1 olika utvecklingsprogram. Våra instrument för att främjau-ländemaa utveckling och värt samarbete med dessa har undan för undan tjgeta ut. Få finansieringssidan har vi dockinte lika utvecklade system som andra i-länder.Dessa kan erbjuda förmånlig finansiering där återbetalningsvillkoren anpassas efter u-landetsutvecklingsgrad. saknar en sädanmellanform mellan bistånd och sedvanligexportkreditgivning, låt vara att det s.k. SEZ-systemetmedger visst begränsat statsstöd vid refinansiering av exportkrediter. En invändning somkan reaae mot att biständsmedel används för sådana ändamål är att detminskar utrymmet för obundet gåvobistånd,som i ett globalt perspektiv anses vara den bästa och mest effektiva formen av bistånd. Många anser sig emellertid mer betjäntaav en större kreditvolym på relativt förmånliga villkor änav en mindre finansieringsvolym av gåvonatur. Arbetsgruppen anser sålundaatt starka u-landspoli-tiska motiv talar fören positiv svensk inställning till u-ländemas önskemål om att ävenSverige skall ställa krediter på förmånliga villkor till förfogande. Förutom det biståndspolitiska motivet kan också ha ett eget intresse av att genom förmånligakrediterbjudanden främja exporten till . OECD-området är sedan gammalt den viktigaste marknaden för svensk export. På medellång sikt förutses Prop.1980/81:41 19 en tämligen svag allmän efterfrågeutvecklingoch en låg investeringsbenägenhet i detta område. Svensk industri med desa inriktning på investerings- och insatavaror mäste därför i ökad utsträckning sökasig till marknader med en förväntad högreinvesteringstakt. Det är en allmän bedömning att sådana marknader finns i u-ländema och att vårexportindustri 1 ökad grad bör inrikta sina ansträngningar på dessa länder. Med hänsyn till den hårdnande intemationella konkurrensen, som komnertill uttryck inte minst inom kreditgivningen, förutsätter en sådan inriktning emellertid att är berett att acceptera inte blott en volymmässigt ökadkreditgivning till dessa länder, utan ocksä i visaa fall krediter på särskilt förmånligavillkor och ett ökat risktagande. Leder då inte enuppmjukning av kreditvillkoren vid export till till att trappar upp denkreditkonkurrens som vi länge försökt bekämpa? är ett litetland med ator utrikeshandel i förhållande till den egna kapitalmarknaden, och har ingetatt vinna pä att den intemationellakre-ditkonkurrensen trappas upp med hjälpav allt större inslag av statastöd. Ti har emellertid pä kort sikt Inte råd att atå helt utanföri en konkurrenssituation där andra länder användersig av förmånliga exportkrediter i allt störreutsträckning. Detta får emellertid inte innebära att vi därmedslår av på våraambitioner att försöka begränsa snedvridande effekter pä den intemationella handeln. Somliga hävdar t.o.m att möjligheter att påverka Prop.1980/81:41 20 andra länder i dettaavseende skulle öka om vi får tillgångtill egna blandade krediter. En annan fråga som anmäler sig ärom införandet av blandade krediter kan leda till krav från u-ländema om förmånligkreditgivning för all import från . Denna risk bör enligt arbetsgruppen kunna minimeras om svenskablandade krediter utnyttjas selektivt. De böranvändas för finansiering av sädan export till somannars inte bedöms kunna komma till ständ och som kan förväntas leda till framtida ökad efterfråganpå varor och tjänster frånSverige, dvs. underlättar en långsiktigt förbättrad marknadaposition för svensk exportindustri. Arbetsgruppen har ocksåövervägt om kan anses ha rådmed kostnaden för att skapa sådana förmånligare kreditvillkor som det här är fråga om. Den ökade belastning på budgeten och påvår utlandsupplåning som erfordras för att medge blandade krediter ärrelativt blygsam och syftar inte blott till att hjälpa u-ländemautan också till att öka svensk export. En exportökning medförpå sikt en förbättradbytesbalans och troligen också ökade skatteintäkter.Den föregås av ökad produktion och därmed sammanhängandehögre sysselsättning. Förenklatuttryckt: den svenska ekonomin kan påsikt stärkas av blandade krediter till förmän för . Dettaförhållande torde ocksä kunna bidra till att stärka förståelsen föratt det svenska biståndet vidmakthålls på en hög nivä även av påfrestningar förden svenska ekonomin. Prop.1980/81:41 21 Arbetsgruppen vill i detta sammanhang framhålla att förmånlig kreditgivning till aldrig kan tänkaslösa mera fundamentala balansproblemför , Blandade krediter bör i ställetses som ett instrument med ett begränsatanvändningsområde men med förhållandevis stor genomslagskraft. Sammanfattningsvis leder således arbetsgruppens överväganden fram till bedömningen att bör ha möjlighet att 1 vissa fall erbjuda blandade krediter. Hut kan då sådana krediter utformas? Arbetsgruppens förslaggär 1 korthet ut på följande. Blandade krediter akall endast kunna ges till mottagare iu-länder. Då biständsmedel delvis används för att finansiera sådana krediter akall de biständspolitiskamålsättningarna vara vägledande för valet av u-ländersom skall komma 1 fråga för kreditema. Någon en gång för alla givenlista på vilka länder detta ärfinna givetvis inte. Situationen i ett och samma land kan skifta från en period till en annan och göra det mer eller mindre biatåndspolitiakt motiverat att låta blandade krediter utgå till landet i fråga.Bedömningen får göraa från fall till fall. Inom denna ram bör givetvis ävenen bedömning ur handels-ochindustripolitisk synpxinkt göras. En kategori u-ländersom bör komna i fråga är de till vilka det svenska bilaterala utvecklingsbiståndet trappas ned för att ersättas av bredare samarbete samt länder med vilka redan Prop.1980/81:41 22 har eller önskarutveckla ett bredare samarbete. 2n annan kategori som börkunna erhålla blandade krediter är programländerför svenskt bistånd. I övrigtbör blandade krediter kunna utgå till u-ländervars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svensk biståndspolitik. Från allmänpolitisk liksom handels- och industripolitisksynpunkt kan skäl anföras för att möjlighet borde finnas att erbjuda blandade kreditertill en vidare krets än som beskrivits. Frågan om eneventuell utvidgning av länderkretsen liksom frägan om hur en sädankreditgivning skall finansieras bördock fä anstå till dess erfarenheter vunnits av denna kreditform. Blandade krediter börutnyttjas för finansiering av sådan import frånSverige aom ökar mottagande u-lands betalningsförmåga eller harannan utvecklingsfrämjande effekt. Importen i fråga bör varaprioriterad av mottagarlandets myndigheter. Affären bör också vara av sådanart att den kan förväntas leda till en framtida ökadefterfrågan av varor och tjänster frånSverige . De vaxualag som i första hand bör komma 1 frågaär kapitalvaror, konsulttjänster och entreprenadarbeten. De enskildaimport-transaktionerna bör vara av viss storlek ochkre-dltbeloppen bör normalt ej underatiga 10 milj.kr. Arbetsgruppen har valt mellan olika tekniska lösningar ocb blandningsformer för kreditgivningen. Gruppen förordar ett system som förhållandevis lätt kan inpassas i befintlig organisatorisk strukturoch som möjliggör erbjudande av en sammanvägdkredit där en kommersiell och en mjuk del så att sägaredan färdlgblandats. 1980/81:41 23 det 3,k, SEK-systemet ooh ske i form av refinansiering på förmånligare villkor änvid sedvanlig exportkreditgivning. Beslut om blandade krediter föreslås fattas avden s.k. S-TJ-styrelsen i exportkreditnämnden(EKN). AB () ges möjlighet att på grundvalav EKNzs beslut svara för refinansieringen. Blandadekrediter bör när så ansea lämpligt ställastill förfogande inom ramen för regeringsavtal. De blandade kreditema börinnehålla ett gåvoelement påminst 155« Gåvoelementet bör avpassas dels eftermottagarlandets utvecklingsgrad och dels såatt de med krediterbjudandet avsedda syftena uppnås till lägsta kostnad. Blandade kreditertill de fattigaste u-ländema bör företrädesvis innehållaett gåvoelement på 25/é eller mer. De kreditvillkor som erbjuds u-landet bör baseras påen avvägning av räntesats, äterbetalningstid,kreditens totala löptid, förakottsandel och återbetalningsfriperiod m.m. med hänsyn till preferenser imottagarlandet och till berörd exportaffärs särskildakaraktäxistika. Eftersom blandade krediter kan förväntas få positiva effekter ur bäde biständspolltiskoch exportfrämjande synpunkt anser arbetsgruppendet rimiigt att statens kostnad fördenna kreditgivning fördelas mellan biståndsanslaget och anslag avsedda för att främjasvenskt näringsliv. Sistnämnda del avses täckasinom ramen för SEK-systemet, som förealäa svara för skillnaden mellan faktisk upplänlngsräntaoch utlåning på s.k, consensus-villkor. Kostnaden för att tillskapa kreditvillkor som är förmånligare änvid sedvanlig exportkreditgivning föresläs täckas av biständsmedel. 1 budgetpropositionen 19SO/61 har Prop.1980/81:41 24 regeringen föreslagitatt 60 milj.kr. avsätts på biståndsanalaget för kostnader i samband med blandade krediter. Med denföreslagna kreditkonstruktionenkommer detta belopp, som blir styrande förkreditgivningens storlek, att räcka till enkreditvolym på mellan 310 ooh 645 milj.kr.beroende på hur stort gåvoelement som beviljas i de enskilda fallen. Arbetsgruppen föreslår ocksäen viss utvidgning av SKNrs s.k. S-U-garantlsyatem 1 samband med särskilt blständspolitlsktmotiverad export som finansieras med blandade krediter. Systemet med blandade krediter förutses trädai kraft så snart statsmaktema fattat beslut därom. Målsättningen bördock vara att blandade krediter skall kunna beviljas . 1980/81:41 25 konstaterade i betänkandet "Exportkreditfinansiering", Ds H1978:1, att många större Industriländerläunnade olika former av kreditermed inslag av biståndsmedel i syfte att stödja den egna exporten till . Till följdav den begränsade tid som stod till dennautredning? förfogande kunde omfattningen av sådana s.k. blandade krediter till starktsubventionerade villkor inte klarläggas.Under arbetets gång framkom dock att många svenska exportföretag mött denna form av statsunderstödd kreditkonkurrens . Mot bakgrund av rådande intemationella konkurrenssituation på exportkreditområdetansågs det också sannolikt att sådanakrediter i ökad utsträckning kunde komna att användas som konkurrensmedel, särskilt om möjlighetemaatt på andra sätt erbjuda förmänliga kreditvillkor begränsades genom consensus-reglema. Utredningen ansåg det därför amgelägetatt ett särskilt utredningsarbete påbörjades för att kartläggadenna form av kreditkonkurrens ytterligare. Vid remissbehandlingen tillstyrkteockså SIDA, m.fl. fortsatt utredningsarbete i denna fråga. 1977/78:155 om exportfinansiering m.m.meddelade regeringen sin avsikt att låtagenomföra ett särskilt utredningsarbete om blandade krediter. anslötsig i betänkandet 1978/79:1 om intemationelltutvecklingssamarbete m.m. till den i SIDA:s remissvar redovisade inställningen att biståndoch kommersiell kreditgivning i princip börhällas isär, och utgick frånatt man i utredningsarbetet skulle ta vederbörlig hänsyn till de biständspolitiska målsättningarna. I samma betänkande anförde Prop.1980/81:41 26 utskottet emellertid att det knappast fanns anledning för regeringen att totalt avhända sig möjlighetenatt , när särskilda skäl talade för detta, användabiståndsmedel för kreditgivning påmjuka villkor. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes den 1 april1979 med uppdrag att kartlägga behovet av och utreda förutsättningarna för ett Införandeav svenska blandade krediter. Skulle övervägande skältala för sådan kreditgivning hade gruppen att ävenutarbeta förslag till dess utformning. Arbetsgruppen har beståttav representanter för utrikes-, ekonomi-, budget-,handels- och industridepartementen. Ordförajidehar varit ambassadören , sekreteraredepartementssekreteraren ödmarkoch biträdande sekreteraredepartementssekreteraren . Under utredningsarbetet har s.k. hearings hållits med företrädare förSIDA, , Hlksgäldskontoret, Exportkreditnäninden, Exportråd, , , , ,AB och . För att fäfram underlag till en kartläggning av förekomsten av blandade krediter från andra länderhar arbetsgruppen sänt ut enkäter till ett antal svenska ambassader och biståndskontor (se vidare kapitel 4). Vidare harprofessor vid försett gruppen med visst material rörandede samhällsekonomiska effektema av blandadekrediter. Prop.1980/81:41 27 2 VAD MENAS MSD BLANDADE KREDITSK 2.1 Varifrånkommer begrep-pet blandade krediter? Termen "blandade krediter" är en direkt översättning av franskans "orédits mixtes", som betecknar en särskild typ av kredltgiming som länge förekommitinom ramen för det franska utvecklingsbiståndet. är dockingalunda enaamt om att ge förmånliga krediter till .