prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — Länsslyrelsen i anser atl skogsvårdslagen behöveranpassas lill energiskogsodling. kommunkommenterar närmare de lokaliseringsbedörnningar som finns i rapporten. ÄvenMörbylånga kommun lämnar synpunkler på lokalisering av energiskog. bör rökgaser från biomassainle jämställas med dem från torv på det sätt som görs i rapporten eftersombiomassa innehåller betydligt mindre svavel än kol och olja. Till skillnad frånfossila bränslen ger inte energiskog något nettotillskott av koldioxid till atmosfären.Liknande synpunkter framförs av lånsstyrelsen i lån. , , iUppsulu län, en skogsvårdsstyrelse och två kommuner har uppmärksammatmöjligheterna att utnyttja skogsenergi för energiproduktion. I rapporten harinle förutsättningarna för utvinning av skogsenergi behandlats, eftersom ensådan verksamhet inte bedöms medföra sådana miljö- och markanvändningskonsekvenseratt den bör behandlas i den fysiska riksplaneringen. Ett bättre tillvaratagande av skogsenergi stämmer enligtskogsstyrelsen väl med önskemålen om etl bättre resursutnyttjande och borde inägon utsträckning kunna tillgodose bl.a. friluftslivets önskemål om ökad framkomligheti skogsmark. anser att en fysisk planering iriksperspektiv bör ske för skogsenergi bl.a. mot bakgrund av att ett stortantal anläggningar för fliseldning projekteras . Även iUppsala län, i , och Ljusdalskommuner tar upp vissa frågor om skogsenergi. Flera remissinstanser pekar på jordbrukets möjligheter attproducera energi i form av energigrödor, metanol, etanol etc. Enligt Kungl.vetenskapsakademien är det önskvärt att man på allvar börjar sludera möjlighetenatt odla särskilda energigrödor på . Härigenom erhålls enligtvetenskapsakademien bättre växtföljd och mullbildning, mindre ogräs påkreaturslösa jordbmk samt mindre behov av handelsgödsel och herbicider. Prop.1980/81:183 139 Enligt lantbruksnämndernu i och kanhöjda energipriser och ny teknik medföra att det lönar sig för jordbrukarnaatt producera egen energi med hjälp av halm, gas och andra avfallsprodukler.Även Lantbrukurnas riksförbund och Sveriges skogsägureföreningars riksförbundframhåller atl jord- och skogsbruket har slora möjligheler till produktion avenergiråvara varför det är viktigt all verksamhelen uppmuntras och stöds genominvesteringsstöd och garantier. 7.3.5 Andra frumtidu energislug 1 rapporten nämns bl.a. solvärmeteknik, vilken har mindrenegaliva miljöeffekter än flertalet andra energislag förutsatt atl frånmiljösynpunkt lämpliga material väljs. Markanvändningskonsekvenser av evenluelllagring i sjöar eller havsvikar kan emellertid enligl rapporten behöva övervägasi den fysiska riksplaneringen. EnliglLunds universilel kan åtskilligt uppnås genom all byggnader placeras ochdetaljutformas sä alt de i sig fungerar som värmemagasin för solinstrålning.Enligt är det landskap i som har flestsoltimmar vilkel borde ha redovisats i rapporten. Hullsbergs kommunanser all mark bör reserveras för solenergicenlraler i nära anslutning tillbefintliga distributionsnät för varmvallen. De siörsta konflikterna vid lokalisering av vågkraftverkskulle enligl rapporten uppstå gentemot bl.a. sjöfart, fiske och bålsporl.Vågkraft som en del av svensk energiförsörjning är enligt rapporten - om denöver huvud taget blir aktuell - knappasi trolig . Enligtfiskenämnderna i och Hullunds län kan anläggande av vågkraftverk tillsjöss medföra vissa olägenheter för fiskets bedrivande varför placering avdessa bör ske i samråd med fiskets organisationer och med fiskerimyndigheterna.Liknande synpunkler framförs av Jlskenämn-den i . Länsstyrelseni Kristianstuds lån, fiskenämnden i , , Hullsbergs ochKrokoms kommuner uppmärksammar frågan om utvinning av värme med hjälp avvärmepump. Enligt i Kristianslads län bör miljöeffekterna isamband med utnyttjande av värmen i yt- och grundvatten närmare studeras ochresultera i centrala råd och anvisningar för handläggning av dessa frågor.Enhgt Jiskenämnden i påverkar utvinning av värme med hjälp avvärmepump vattnets produktionsförmåga och även ledningsdragningar kan bli lillmen för fisket. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar anser att frågan om utvinning av inhemskt uran förtjänaruppmärksamhet i samband med den fysiska riksplaneringen. Om och i vilken graduranfrågan kommer att påverka den fysiska riksplaneringen blir enligtöverstyrelsen beroende av utformningen av den framtida energipolitiken. Prop.1980/81:183 140 7.4 Behov av planeringsåtgärder Byggnadslagstiftningen och lagen om kommunalenergiplanering är enligt rapporten viktiga medel för atl genomföraintentionerna i energipolitiken på lokal nivå. och lånsstyrelsen i Skuraborgs länhar i sina remissvar närmare behandlat den kommunala energiplaneringen och hurden fysiska riksplaneringen bör integreras i denna planering. Slutens nuturvårdsverk anser att det skulle vara av värdeför miljövärden om den kommunala energiplaneringen påskyndades eftersom ensådan planering kan skapa goda möjligheter alt långsiktigt påverka frågor somluftföroreningar, varmvatlenutsläpp, transporter av olika energislag m. m. Denkommunala energiplaneringen är enligt verkel i första hand ett medel för attförbättra energihushållningen i landets kommuner, men en förbättradenergihushållning innebär atl utnyttjande av naturresurserna ochpåverkan på människans hälsa och miljö minskar. Den kommunala energiplaneringenkan vara ett verksamt medel för att förbättra luftmiljön i landels tätortervarför verket har intresse av att de kommunala miljövårds-frågorna ävenfortsättningsvis kommer all ingå som elt naturligt led ienergiplaneringsprocessen. Enligt länsslyrelsen i är samhälletsinsatser för att på olika sätt hushålla med energi f. n. mycket splittrade.Enligt uppfattning är det angelägel alt förulsältningarna förhushållning och användning av energi redovisas på elt enhelligl sätt inomramen för den fysiska riksplaneringen. Den kommunala energiplaneringen börenligt ulgöra den samlande planeringsformen för hushållning medenergi. Detla föruisätter enligt att lagen om energiplaneringges en mera strikt utformning innebärande att samtliga kommuner åläggsplanlägga energiförsörjningen inom sitt omräde. Kommunerna bör enligllänsslyrelsen ha ansvaret för all lokala resurser för framlida alternativenergiproduktion bevaras samt atl bebyggelsemönstrets betydelse förenergihushållningen beaktas. bör utarbeta regionallunderlagsmaterial, göra länssammanställningar och vid samräd företräda allmännaoch statliga intressen. I statens planverks yttrande rörande fortsatt fysiskriksplanering (Dnr R 3040/77) anför verket följande när det gäller behovel avplanering för nya energikällor. Konsekvenserna av energiskogsodling ochlokaliseringsmöjligheter för vindkraftverk kan exempelvis behöva analyseras iregionala modellstudier. Konflikterna mellan de markkrävande energisystemenoch den expanderande fritidsbebyggelsen är ytterligare ett exempel pä problemsom bör studeras. I samband med statsmakternas kommande ställningstagandetill energipolitiken bör uppmärksammas all den fysiska riksplaneringensarbelsme- 1980/81:183 141 löderbör kunna tillämpas för del samarbele mellan stat och kommun som kommer altbehövas om den framlida energiproduktionen ska kunna ske med beaktande avriktlinjerna för hushållning med mark och vatten och kraven på en lämpliguppbyggnad av landels fysiska slruklur. Belydande utredningsinsatser lordebehöva göras under de närmasle åren för all ge underlag för en sådan samverkanmellan stal och kommun. Bl.a. bör analyseras energiproduktionssystemensinverkan på markanvändning och miljö i etl längre tidsperspektiv, sambandenmellan bebyggelsemönster och energiåtgång på regional nivå, lälorlsnivå ochgrannskapsnivå saml melodfrågor vad gäller den kommunala energiplaneringenssamband med den sektorövergripande samhällsplaneringen på central, regional ochlokal nivä. Byggforskningsrådetsamt flera länsstyrelser och kommuner behandlar effekterna på i första hand denkommunala markanvändningsplaneringen som en introduktion av nya energislag kanmedföra. Enligt byggforskningsrådetblir en konsekvens av övergången till alternativa energikällor attnärproduktion av energi kommer att bli elt viktigt inslag i kommunernas fysiskaplanering. Det blir enligt rådet nödvändigt att beakta energitekniken både idetaljplanering och i översiktlig markanvändningsplanering. Om värmeproduktionoch distribution kommer att ske genom småskaliga anläggningar avtypen kvarters- och områdescentraler kommer enligt rådet nya markbehov uppstå itätorterna. Forskningen behöver bl. a. belysa grundläggande samband mellanmarkanvändning och energitillförsel och mellan markanvändning och energibehov.Länsstyrelsen i Uppsalu län konstaterar att en kraftig satsning på dealternativa energikällorna medför krav på betydande markområden och medförstora markanvändnings- och miljökonsekvenser. Detta aktualiserar enligtlänsstyrelsen att statsmakterna anger riktlinjer för bl.a. den kommunalaöversiktsplaneringen i syfte alt kunna reservera lämpliga produktionsområdenoch de villkor som bör gälla för annan markanvändning inom aktuella områden.Enligl i förändrar odling av energiskog ochanläggande av vindkraftaggregal markanvändningen i större områden sågenomgripande atl lämplighetsprövning i de kommunala översiktsplanerna måsteförutsättas. 7,5Övriga frågor Enligtöverstyrelsen för ekonomiskt försvar talar myckel för alt ett ökalunderjordsbyggande för lagringsändamål blir aktuellt i framliden bl. a. molbakgrund av låga anläggningskostnader och låg värmeförbrukning. En underjordisklagringsanläggning inkräktar enligl överstyrelsen i regel inle särskilt mycketpå den ovanför bergrummet befintliga markytan. Åven uppmärksammar denna fråga och anser atl det i rapporten intetillräckligt tydligt framgår atl relativt stora markytor måsle reserveras inomtätbebyggda områden för energilagring. 1980/81:183 142 Enligtstatistisku centrulbyrån har den allmänna energidebatten medförl elt markantökal behov av faktaunderlag avseende bl. a. energitillgång ochenergianvändning. Centralbyrån har därför i samråd med andra berördamyndigheter byggt ut energistatistiken, bl. a. i syfte att ge förbättrat underlagför uppföljning av energiförsörjningen. Enligl slatistiska centralbyrån kan bl.a. miljöeffekter förknippade med olika energiförsörjningssyslem lill en delanalyseras ulifrän den information energislalistiken ger. Irapporten anges vissa utgångspunkter för alt behandla frågor om mineralrävarori den fysiska planeringen. Bl.a. anges att utvinning och förädling avmineralrävaror i den fysiska planeringen kan medföra omfaltande krav på markoch vatten samt betydande miljökonsekvenser. 1 rapporten anges också attmineralråvamförekomster av särskilt intresse i elt långsiktigt nationelltperspektiv så långt möjligt bör skyddas från sådana ändringar som omöjliggöreller allvarligt försvårar en framlida utvinning. Någraremissinstanser nämligen statens industriverk, statens planverk,länsstyrelserna i , saml Göieborgs och län, Nässjökommun och framhåller uttryckligen att det ärangelägel alt mineralfrågorna ägnas stor uppmärksamhel i den fortsatta fysiskariksplaneringen. Slutens plunverk framhåller exempelvis atl centrala verk ochlänsstyrelser har redovisat erfarenheler och förslag lill insatser inommineralomrädet, vilket slöder verkets uppfattning atl gmv- och läktfrågor börägnas stor uppmärksamhet i den fortsatta fysiska riksplaneringen. Fleraremissinstanser, bl.a. teknisku högskolun i , överstyrelsen förekonomiskt försvar, geologiska undersökning, bergmästurämbetet isödra distriktet, domänverket och handelskammare, ansluter siglill rapportens utgångspunkl atl mineralförekomster så långt möjligt börskyddas så att markanvändningen inte försvårar en framtida utvinning avmineralråvaror. Bergmästarämbe-tet framhåller exempelvis att vägar, bebyggelsem. m. inte får tillkomma på ett sådant sätt som innebär hinder för nuvarandeeller framtida nyttiggörande av och industrimineral samt förekomster avleror, olja, alunskiffer, torv m. m. Enligt bergmästarämbetet finns det ensådan risk, bl. a. på grund av att vissa gruvföretag inle bevakar sinautmålsområden som . Dessutom kan det enligt ämbetet finnas en tendensalt vid konflikter mellan olika intressen undervärdera gmvinlresset ijämförelse med andra aktuellare intressen. För att undvika delta krävsöverblick i elt tidigt skede av planeringen. Främstmineralpoliliska utredningen och år Prop.1980/81:183 143 kriliska mot de allmänna utgångspunkter rapporten harangett. Mineralpolitiska utredningen framhåller all utvinning och förädling avmineralråvaror knappast i det enskilda fallet kan medföra omfattande krav påmark och vatten, särskilt inte med hänsyn till atl de flesta gruvorna ärbelägna i områden där konkurrensen om markanvändningen är myckel lilen. Industriförbundetoch geologisku undersökning anser att den industri-positiva syn somkan skönjas i rapportens andra utgångspunkter inte är någol argument förfortsatt planeringsarbete. anser all en metodik som tvingarfram en restriktiv planering via kommunernas markoversikler bör frängås. Ett 10-tal remissinstanser, nämligen univershet,fiskenämnden 1 , slutens naturvårdsverk, styrelsen för tekniskutveckling, havsresursdelegationen. , , Svensku hälso- och sjukvårdens tjänstemunnuför-bund ochlänsläkurorganisutionen i län, bedömer att mineralutvinning ochmineralförädling medför en rad negaliva miljökonsekvenser och krav pämarkresurser samt atl problemen kommer att öka i framliden. framhåller exempelvis alt brytning av sulfidmalm i stora, ylnäraoch låghaUiga fyndigheter medför ökade problem från naturvårds- ochmiljöskyddssynpunkt. Problemen orsakas enligt verket främst av stora dagbrottoch stora mängder restmaterial. Miljökraven kan enligt verkets uppfattning blisvåra att uppfylla. Verket framhåller vidare atl även mindre gmvor med kortarevaraktighet på många platser och drift i dagbrott ger miljöproblem, vilkel göralt det innan sådana gruvor öppnas måste övervägas om mängden värdefulla ämnensom kan utvinnas är så stor att miljöingreppet kan motiveras. 8.2 Översiktlig karta över geologiska förutsättningar förmineralförekomster I rapporten föreslås atl industriverket får i uppdrag alti samråd med geologiska undersökning, planverket och andra berördamyndigheler genom försöksverksamhet i lämpligl län ularbela förslag lill enöversiktlig karta över geologiska förutsättningar för mineralförekomsler. Förslagel tillstyrks av slutens nuturvårdsverk, statensplanverk, slutens industriverk, geologisku undersökning, Umeåuniversitet, länsstyrelserna i , , och Västerbottenslän, mineralpolitiska utredningen. , , och i Västerbottenslän. geologiska undersökning anser att en försöksviskartsammanställning enligt rapportens förslag bör inledas i . Sverigesgeologiska undersökning framhåller emellertid att i jämförelse med ochVästtyskland, som tas fram som exempel i rapporten, är berggrunden Prop.1980/81:183 144 myckel dåligl känd och resurserna vad avser geologiskforskning och karlering otillfredsställande. Del geologiska underlagsmaterialetpåverkar planeringskarlornas kvalitet. Även , statens industriverk ochhergmäslarämbelel i södra distriktet menar atl framtagning av en sådan kartaförutsätter elt förbättrat bakgrundsmaterial av geologiska kartor.Industriverket ser positivt på en framställning av den föreslagna kartan ochmenar att kartan skulle ha en väsenllig uppgift som underlag för den fortsattaprospekteringsverksamheten. Underlag för den föreslagna karteringen kommer enliglindustriverket fram genom de storregionala geokemiska undersökningar sombedrivs inom ramen för nämndens för statens gruvegendom långtidsprogram.Framtagning av etl sådanl geokemiskt underiagsmaterial måsle med nuvaranderesurser ses i ell perspektiv pä 10- 15 är men kan för begränsade delar,exempelvis delar av Västerbollens län, vara klarl inom . Verket betonarvidare kartans begränsningar, bl. a. all geokemiska undersökningar endasi gerindikationer för fortsatta prospekteringsinsalser. anser att förslagel har vissa förtjänster, men enligl utredningenförefaller del inle nödvändigt all binda sig vid någon bestämd presentationsform. Viss tveksamhet vid utnyttjandet av den föreslagna kartanredovisas av bergmästarämbetet i norra distriktet som framhåller atl den skulleha begränsad tillförlitlighet när det gäller att bedöma framtida råvaruintressen.Den begränsade tillförlitligheten beror på atl kännedomen om landetsmineraltillgångar är bristfällig. Vidare kommer prospekteringsteknikensutveckling atl innebära förbättrade möjligheler all finna djupare belägnamalmer och genom att intresset förskjuts mellan olika och minera! kommerman i prospekteringsverksamheten alt ånyo intressera sig för lidigaregenomletade och som ofyndiga bedömda områden. Dessutom avgör intäkter,kostnader och pålagor för mineralproduktionen om en fyndighet kan bearbelas.Dessa begränsningar innebär atl all planering, som inbegriper mineralproduklionmåsle vara flexibel och mottaglig för stora förändringar. är tveksam till rapportensförslag. Nämnden anser att rapportens förslag lill karta måste baseras på bl.a.geokemisk basprospeklering samt översiktliga geologiska och geofysiska kartor.Detta bakgrundsmaterial saknas enligt nämnden helt eller delvis över sloradelar av landel. Nämnden anser vidare alt en snabbare utgivningstakt avgeologiska kartor är önskvärd. 8.3 Rapporteringsskyldighet beträffandeundersökningsresultat m.m. I rapporten framhålls atl det är angelägel all kommunernai den fysiska planeringen på ell tidigt stadium ges möjlighet att beaklaframtida mineralutvinning, vilket skulle ge förutsättningar för ändamålsenligaavvägningar 1980/81:183 145 mellan mineralråvamintressen och olika motståendemarkanvändningsintressen. F. n. får enligt rapporten berörda länsstyrelser ochkommuner som regel del av undersökningsresultat från prospektering pä ett sentstadium. För att planeringsarbetet skall förbättras föreslås i rapporten bl.a.all viktigare undersökningsresultat i samband med prospektering fortlöpandedelges kommuner och länsstyrelser. Förslaget som ges i rapporten tillstyrks av etl 20-talremissinstanser, statens planverk, , flera länsstyrelser,länsarbetsnämnden i , ell anlal kommuner. ,Ingenjörsvetenskapsukudemien och Lantbrukurnus riksjörbund. Lånsstyrelsen i anser all del är angelägelalt viktigare prospekteringsresultat av betydelse för fysisk riksplaneringdelges kommuner och länsstyrelser på elt tidigt sladium. Enligl länsstyrelsenär det väsenlligl att materialet presenleras så att tolkningen inte kräver slörresakkunskap. 1 många fall torde den information som lämnas i samband med beslutav utmål resp. brytningskoncession vara tillräcklig. Länsstyrelsenunderstryker också vikten av att informationen om undersökningsresultatbeträffande de mineraltillgångar som faller uianför gruvlagen och lagen omvissa mineralfyndigheter förbättras. Inte heller i Kopparbergslän anser sig ha möjlighet att själv utvärdera undersökningsresultat ulanföreslår att bergmästaren utvärderar prospekleringsresuliaten och redovisarsådana som är av stort inlresse till . framhålleratt samordningen mellan prospektör/brytningsintres-sent, bergsstaten,länsstyrelse och kommun inte fungerar tillfredsställande från samhälleligplaneringssynpunkt. Bl.a. regionalpolitiken, naturvården och den kommunalamarkanvändningsplaneringen har speciellt i ett tidigt skede svag koppling tillgruvintressenas aktiviteter. anser atl bör ta initiativ till att länsstyrelserna och kommunerna får tidiginformation om resultaten av prospekteringsverksamhet. iGöteborgs och län slöder rapportens förslag om prospekteringssamordningoch rapporteringsskyldighet till berörd kommun och länsstyrelse. Skyldighetenbör enligt länsslyrelsen utsträckas även till fyndigheter av industrimineral,förekomst av berg för krossändamål samt förekomster av sand- och grus. Enligllänsstyrelsen kan en avstämning och vägning mot motstående markanspråk på dettasätt komma till stånd i ett tidigt skede i planeringen. Tveksamma eller avvisande till rapportens förslag ominformationsskyldighet beträffande undersökningsresultat är nämnden förstatens gruvegendom, bergmästarämbetet i norra distriktet och . och bergmästarämbetet i norradistriktet framhåller att den dåliga informationen till länsstyrelserna ellerkommunen kan bero på att så få undersökningar leder till positivt resultat. ex. samtliga inmutningar resulterar endast ett fåtal procent i anvisning avutmål. Den föreslagna informationsskyldigheten till kommun och 10 1980181. Prop.1980/81:183 146 länsstyrelse bör därför enligl nämnden knytas lill beslulom beviljande av utmäl snarare än inmutning. Den som har för avsikt alt bedrivagruvdrift torde enligt nämnden i eget intresse informera kommun ochlänsstyrelse om sina planer. Direkl avvisande till förslaget ominformationsskyldighet är industrijörbund som framhåller att en sådanframförhållning i planeringen knappast fyller någon funktion eftersomuppgifterna ger en mycket osäker information om framtida markanvändning. Del ärvidare enligt förbundel orimligt atl begära alt en prospektör skall åläggaslämna ifrån sig resultaten av dyrbara undersökningar innan han själv eller hansuppdragsgivare utvärderat dem och ansökt om koncession eller inmutningar. , mineralpoliliska utredningen ochSveriges industrijörbund hänvisar vidare till all informationsfrågor ävenbehandlas av mineralpoliliska ulredningen. I rapporten framhålls vidare atl del finns skäl lill enföreskrift i gruvkun-görelsen att bergmästare i samband med inmutning fårförelägga sökanden att till länsstyrelse och kommun lämna in en plan för undersökningsarbetetsbedrivande. Länsstyrelsernu i Koppurbergs och Västernorrlunds länlillslyrker uttryckligen förslaget. i anserdel väsentligl att länsstyrelser och kommuner får en betydligt ökad kännedom ompågående och planerad prospektering. genomförande av rapportens förslagskulle vara ett steg i rätt riktning mot förutseende fysisk riksplanering ianslutning till mineralförekomster. anser atl del behövs etlsamarbete i fastare form med prospekterande myndigheler och förelag.Länsslyrelsen har därför lagl fram förslag om atl inrätla en särskildläns-geologtjänst som skulle göra del möjligt atl aktivt bevaka prospekteringoch delta i utredningar m. m. om geologiska frågor. Enligt skulledå möjligheterna all bistå kommunerna med underlagsmaterial för den fysiskariksplaneringen förbättras väsentligt. Tveksamma till rapportens förslag är slutens industriverk,, i län, mineralpolitiskuutredningen och . att värdet av den föreslagna föreskriften lorde bli ringa eftersomschablonmässiga planer troligen kommer att lämnas. anser att eftersom inmutningen görs på ett mycket tidigt stadium avundersökningsarbetet är det i de flesta fall svårt för inmutaren att göra uppen meningsfull plan. Utredningen anser emellertid att del är viktigt attkommuner och länsstyrelser hålls informerade om hur undersökningsarbetetframskrider och om undersökarens planer. Mineralpolitiska utredningen hänvisarvidare till sitt slutbetänkande. Prop.1980/81:183 147 8.4 Översyn av nuvarande rättsliga reglering beträffandemineralutvinning 1 rapporten redogörs för den lagsliflning som reglerarianspråkiagande av mineralfyndigheter, dvs. minerallagen, gruvlagen ochnaturvårdslagen. I rapporten konstaleras bl.a. att minerallagen ger möjlighelatt väga olika intressen översiktligt mot varandra innan frågor om tillståndtill undersökning och brytning avgörs. Vid prövning enligt gruvlagen avansökningar om inmutning eller utmål finns däremol inle möjlighet lill sammaövergripande bedömningar som minerallagen. I olika sammanhang har enligtrapporten påtalats behovel av alt lagstiftningen ses över. Ett tiotal remissinstanser, nämligen Uppsulu universilel,luntbruksstyrelsen, slutens naturvårdsverk, statens planverk, lånsstyrelsernai , , , och samt Hallsbergskommun och , framhåller alt nuvarande rättsligareglering av mineralutvinning bör ses över. Det finns enligt remissinslansernasmå möjligheter atl väga motstående intressen mol varandra.