prop · G403178 · 1980-12-31 00:00:00 — Vid arbetsgivaruppgiflen skallenligt 5 8 andra stycket fogas sådan särskild uppgift varom stadgas i 3 8 lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Vidare åligger del enligl 23 8 gällande lag arbetsgivare,vilkens löneutgifter för år räknat överstiger eller kan beräknas komma attöverstiga femlusen kronor, att anmäla delta till . Så som de remitterade lagförslagen utformats framstår detsom oklart vilken uppgiftsskyldighel som i fortsättningen kommer att galla förde fall där i förevarande paragraf upptagna bestämmelser föreslåsöverförda till lagen om socialavgifter, i all synnerhet som bestämmelserna omuppdragsersättning funnits böra kvarstå i paragrafen. En sådan oklarhet fåranses otillfredsställande med hänsyn särskilt till alt underlåtenhet att lämnaarbetsgivaruppgift kan medföra avgiftstillägg och förseningsavgift enligt 43och 44 §8 gällande lag (i fall som avses i 5 8 andra stycket bötesstraff enligt34 8). På grund av det anförda förordas alt 2 § andra stycketerhåller följande lydelse: "Med lön förstås i denna lag detsamma som ilagen (0000:000) om socialavgifter." Förslagen lämnas utan erinran. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Söder, Krönmark,, , , , , , , ,, , Proposition om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m. m. 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslaglill 1. lag om socialavgifter, 2. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 3. lag om ändring i lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring, 4. lag om ändring i lagen (1969:205)om pensionstillskott, 5. lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., 7. lag om ändring i reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 8. lag om ändring i reglementet(1961:265) angående förvaltningen av fonder, 9. lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Föredraganden redogör för lagrådels yttrande. Lagrådet har uttalat atl del remitterade förslaget tilllag om socialavgifter innebär betydande framsteg i syfte att åstadkommaenhetligare och enklare regler för beräkningen av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter inom socialförsäkringen. Samlidigl har lagrådet framhållit attytteriigare förenklingar borde vara möjliga. Det synes enligt lagrådet främstvara olikheterna i inkomstbegreppen vid beräkningen av sjukpenninggrundande ochpensions- ' Beslut om lagrädsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . 1980/81:178 97 grundande inkomst som alltjämt medför komplikationer vidavgiftsberäkningen. Lagrådet har därvid velal framhålla önskvärdheten av altarbetet på atl förenhelliga och förenkla reglerna för avgiftsberäkningenfortsätter. Som framgår av vad jag anfört när beslutet omlagrådsremiss fattades är del min avsikt att fortsätta arbetet på attförenhetliga och förenkla reglerna för avgiftsberäkningen. Jag delar alltsålagrådets uppfattning. Vad särskilt angår inkomstbegreppen vid beräkningen avsjukpenninggrundande och pensionsgrundande inkomst har, såsom nämnts ilagrådsremissen, hithörande frågor berörts i socialpolitiskasamordningsutredningens betänkande (SOU 1979:94), En allmän socialförsäkring,som har remissbehandlats. Innan ställning tas till de i betänkandel behandladesamordningsfrågorna är jag inte beredd atl föreslå några mer genomgripandeändringar av reglerna för beräkningen av pensionsgrundande ochsjukpenninggrundande inkomst. Av belydelse i della sammanhang är också om enbåttre samordning kan åstadkommas mellan inkomstbegreppen inom skatte- ochavgiftsområdet. Jag godtar de av lagrådet föreslagna ändringarna av 2 kap.1-3 §8 förslaget till lag om socialavgifter. Det är dock enligt min mening inteerforderligt alt i 2 kap. 2 8 ånyo hänvisa till bestämmelserna omavgiftsunderlaget i 3-5 88. Att bestämmelserna om avgiftsunderlaget gäller ävenför de arbetsgivare som avses i 2 8 följer av alt i 18 redan är intagen enhänvisning till bestämmelserna om avgiftsunderlaget och att 2 8 utgör entilläggsbestämmelse till 1 8. Lagrådet har anfört att den besvärsregel som intagils i 5kap. 3 8 andra slyckel av det remitterade förslaget till lag om socialavgifterlämpligen bör införas som en undantagsbestämmelse i 85 8 uppbördslagen(1953:272). har lagrådet framhållit atl i tydlighetens inlresse börinföras en direkt bestämmelse i uppbördslagen om atl lokal skattemyndighet haratt fastställa avgifisunderlag för egenavgifter. Efter samråd med chefen för budgetdepartemenlet är jagberedd att godta lagrådets synpunkler i denna del. Den i det remitteradeförslaget lill lag om socialavgifter intagna besvärsregeln kan därför ulgå.Förslag till ändringar i uppbördslagen avses läggas fram i samband med förslagom justering av schablonavdragen för egenavgifter. I det sammanhanget avsesockså förslag läggas fram till ändringar i kommunalskattelagen (1928:370),taxeringslagen (1956:623), skallebrotlslagen (1971:69) och lagen (1971:1072) omförmånsberätligade skallefordringar m. m., vilka ändringar bl. a. syftar tillatl anpassa nämnda lagar till den föreslagna lagen om socialavgifter. Jag bilräder likaså lagrådets synpunkter vad gällerutformningen av punkt 2 övergångsbestämmelserna den föreslagna lagen om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och 2 8 i lagen (1959:552) omuppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Jag förordar således att de av lagrådet särskiltkommenterade bestämmelserna omredigeras i huvudsaklig överensslämmelse med vadlagrådet har 7 1980/81. 1980/81:178 98 Härutöver bör vissa redaktionella ändringargöras i de till lagrådet remitterade förslagen. Efler det atl beslut fattades om inhämtande av lagrådetsyllrande har regeringen i proposition 1980/81:145 föreslagit atl de bådaavgifterna om vardera till arbetslöshetsförsäkringen ocharbetsmarknadsutbildningen skall ersättas av en gemensam arbetsgivaravgift på0,och även föreslagit en del ändringar i de regler som gällt om fonderingm. m. för de båda avgifterna. Den föreslagna ordningen innebär att en lag omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag skallträda i krafl och ersätta dels lagen (1973:372) omarbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet, dels lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift tillarbetsmarknadsutbildningen. Delta föranleder vissa justeringar av denföreslagna lagen om socialavgifter, som bör ersätta den iprop. 1980/81:145 föreslagna lagen. Som jag anfört i lagrådsremissen talar starkaadministrativa skäl för alt byggnadsforskningsavgiften avskaffas i dessnuvarande utformning. Jag vill särskill framhålla de svårigheier som skulleuppslå om efter en decentralisering av avgiftsdebiieringen de lokalaskattemyndigheterna skulle lillämpa nuvarande regler om byggnadsforskningsavgift. går inle in på frågan om ell alternativtfinansierings-syslem. Det nuvarande systemet innebär att forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom byggnads- och anläggningsområdet stödsfinansiellt genom den särskilda byggnadsforskningsavgiften, beräknad på lönersom utges till arbetstagare inom byggnadsindustrin. Därjämte anvisas årligenstatsanslag. Efler samråd med chefen för förordarjag alt byggnadsforskningen i fortsättningen hell finansieras genom anslag överstatsbudgeten. För en budgetfinansiering lalar också del förhållandet attbyggnadsforskningen avser mer än rena husbyggnads- och anläggningsfrågor. Omläggningen skall inte i sig påverka inriktning ochomfattning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som finansieras medbyggnadsforsk-ningsavgifier. Jag erinrar i detta sammanhang om atl ibudgetpropositionen 1981 har framhållits att statens råd för byggnadsforskningbör planera sin verksamhel på sådanl säll atl den icke energiinriktade verksamhetentill /85 inte överstiger 117 milj. kr. i det penningvärde sområder /82 (Prop. 1980/81:100 bil. 16 s. 96). Den merbelaslning på statsbudgeten, som föranleds avslopandet av byggnadsforskningsavgiften, kan kompenseras genom attfolkpensionsavgif- 1980/81:178 99 ten höjs och därigenom minskar statens andel ifolkpensionskostnaderna. har preliminärt debiterats drygt 112 milj. kr.i arbetsgivaravgifter till byggnadsforskningen. Underlaget för samtligaarbetsgivaravgifter med undantag för statens avgifter är f. n. ca 225 miljarderkr. Om byggnadsforskningsavgiften beräknades för hela arbetsgivarkollektivet,skulle avgiften motsvara . Avskaffandet av byggnadsforskningsavgiftenkan därför kompenseras genom att folkpensionsavgiften, som f. n. är , höjsmed . Jag förordar således att byggnadsforskningsavgiftenavskaffas, att byggnadsforskningen i stället finansieras genom anslag överstatsbudgeten samt atl folkpensionsavgiften höjs från till . Vad jag nu har anfört föranleder vissa justeringar av deni lagrådsremissen föreslagna lagen om socialavgifter. En konsekvens av den föreslagna omläggningen är atlbyggnadsforskningen måsle helt budgetfinansieras fr. o. m. den 1 januari 1982.Chefen för har för avsikt atl återkomma lill regeringen idenna fråga i samband med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten /82. 3 Avgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension, m.m. Som har framgått av lagrådsremissen föreslås atlATP-avgifien i forisallningen skall beräknas ulan basbelopps- ochmaximeringsavdrag och alt uttagsprocenlen därvid sätts ned för att kompenseradet ökade avgiftsunderlaget. Avgiftsuttaget lill försäkringen för ATP fastställs isärskild lag. har avgiftsuttaget fastställts för fem femårsperioder.Under perioden 1980-1984 skall enligl den gällande lagen procentsatsen föravgiftsuttaget höjas så atl ATP-avgiflen för kommerall utgöra . Enligt pensionskommitténs beräkningar skulleuttagsprocenlen till ATP, med hänsyn lill den utvidgning av avgiftsunderlagetsom blir följden om basbelopps- och maximeringsavdragen slopas, ha kunnatsänkas från dåvarande H ,till om de regler kommittén föreslårhade gällt för . Enligl beräkningar som gjorts inom ifebruari 1981 innebär en rent matematisk omräkning av uttagsprocenlen attATP-avgiften skulle säUas till för ,9,för och 9,78 %för . Jag finner det dock lämpligt att procentsatserna avrundas uppåltill närmaste tiondels procent. Jag förordar således all procentsatserna förATP-avgiften fastställs till för , för och 9,80 %för . Vad jag nu har anfört föranleder ändringar i lagen(1979:648) om procentsatser för uttag av avgift tillförsäkringen för tilläggspension. I delta sammanhang bör även en ändring görasi lagen Prop.1980/81:178 100 (1979:649) om procentsats för ultag av avgift under åren1980-1984 till arbetsskadeförsäkringen. Ändringen i sistnämnda lag är en renföljdändring till den föreslagna lagen om socialavgifter. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen föreslår alt anlaga förslagen till 1. lag omsocialavgifter, 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring, 4. lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, 5. lag om ändringi lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 6. lag om ändring i lagen (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m., 7. lag om ändringi reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 8. lag om ändringi reglementet (1961:265) angående förvaltningen av riksförsäkringsverketsfonder, 9. lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, 10. lag om ändring i lagen (1979:648)om procentsatser för uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension, 11. lag om ändringi lagen (1979:649) om procentsals för ultag av avgifl tillarbetsskadeförsäkringen. De under10 och 11 angivna förslagen rör frågor av sådan beskaffenhet all lagrådetshörande över dessa skulle sakna betydelse. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:178 101 Gällande avgiftsbestämmelser 1 Allmänt omsocialförsäkringsavgifter Socialförsäkringarna finansieras genom arbetsgivaravgifteroch avgifter från de försäkrade (egenavgifter) samt genom allmänna medel. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) finns bestämmelser omskyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter och egenavgifter till försäkringenför tilläggspension (ATP), sjukförsäkringen och folkpensioneringen.Arbetsgivaravgifter och egenavgifter utgår vidare enligl lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, lagen (1976:381) om barnomsorg och lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. Slutligen utgår arbetsgivaravgifter enligt lagen(1973:372) om arbetsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet, lagen (1975:358) om vuxenutbildningsavgift, lagen(1975:335) om arbetsgivaravgift lill arbetsmarknadsutbildningen, lagen(1971:282) om arbelarskyddsavgift, lagen (1970:742) om lönegaranliavgift, lagen(1960:77) om byggnadsforskningsavgift saml lagen (1961:300) om avgift försjöfolks pensionering. Procentsatserna för uttag av ATP-avgift ocharbelsskadeförsäkringsavgift regleras i lagen (1979:648) om procenlsalser föruttag av avgift lill försäkringen för tilläggspension resp.lagen (1979:649) om procentsats för uttag av avgift tillarbetsskadeförsäkringen. Särskilda regler gäller för ultag från redare m. fl.av avgifterna till sjukförsäkringen och folkpensioneringen. Arbetsgivaravgifterna debileras och uppbärs enligt lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmän försäkring, m.m. (AVGL). Egenavgifterna debiteras och uppbärs i huvudsak enligt bestämmelseri uppbördslagen (1953:272). Vad gäller avgifter till barnomsorgen bör här nämnas atlny lagstiftning Iräder i krafl den 1 januari 1982.1 lag (1981:15) omfinansiering av statsbidrag till förskole- och fritidsverksamhet föreskrivssålunda all socialavgifter skall erläggas för ftnansiering av slatsbidrag tillsådan verksamhet inom kommunernas barnomsorg. Vidare föreskrivs isocialtjänstlag (1980:120) all lagen om barnomsorg upphävs. Avgifterna och de procenlsalser som tillämpas för år 1981framgår av följande sammanställning. 1980/81:178 102 I fråga om avgiftsunderlaget föreligger vissa skillnadermellan de olika arbetsgivaravgifterna. Gemensamt för samtliga avgifler gällerdock följande. Arbetsgivaravgifterna beräknas på kontanllöner ochnaturaförmåner i form av kost, bostad eller bil som har utgått lillarbetstagare. Värdet av naturaförmån uppskattas enligl regler som fastställs avregeringen eller efter regeringens bemyndigande av . Hararbetstagaren varit tvungen att med sin lön svara för kostnader ianställningen, får medge avdrag härför på lönen. Vidavgiftsberäkningen tas inte hänsyn till arbetstagare vars lön under årel harunderstigit . Vidare bortses från arbetstagare som inle är obligatorisktförsäkrad enligt lagen om arbelsskadeförsäkring. Del sistnämnda undantagetgäller dock inte för ATP-avgiften. Avgift erläggs inle för lön vid sjukdom m. m.som motsvarar ersällning från försäkringskassa till arbetsgivare med s. k.arbetsgivarinträde. Avgift utgår ej heller för lön till barn om lönen inte äravdragsgill vid inkomsttaxeringen. I fråga om inkomst från fåmansföretag gällersärskilda bestämmelser. Vid beräkning av underlaget för ATP-avgifien medräknasinle lön lill arbetstagare som har fyllt vid ingången av det år avgiftenavser. ATP-avgiflen beräknas på den del av utgiven lön som förarbetstagare och år ligger mellan det vid årels ingång gällande basbeloppet och7,5 gånger detta belopp. Innan avgiften beräknas görs därför ett s. k.basbeloppsavdrag och i vissa fall ett maximeringsavdrag. Basbeloppsavdraget erhålls genom att basbeloppet vid åretsingång multipliceras med det genomsnittliga antalet arbetstagare hosarbetsgivaren ' Avgiften beräknas inte på hela lönesumman. - Endast för husbyggnads- och anläggningsverksamhet. 3 Avgiftenberäknas pä lön till sjömansskatlepliklig personal. 1980/81:178 103 Vid beräkningen av antalet arbetstagare skallarbetstagare som har arbetat med full arbetstid räknas som enarbelslagare och arbelslagare, som har utfört arbete i mindre omfattning,medräknas i molsvarande mån. Vad som i detta hänseende skall anses ulgöra fullårsarbetstid bestäms av regeringen efter förslag från . Maximeringsavdraget görs för atl skära bort sådan del avarbetstagares lön som överstiger 7,5 gånger del vid årels ingång gällandebasbeloppet. För en arbetstagare som har arbetat hela årel med full arbetstiddras hela det belopp av som överstiger 7,5 gånger nämnda basbelopp. Förarbetstagare med kortare arbetstid än det fastställda måttet på fullårsarbetstid ulgör maximigränsen en mot arbelsliden svarande del av maximibeloppet. ATP-avgift skall även erläggas för uppdragstagare som harutfört arbete för uppdragsgivares räkning, om ersättningen för arbetet haruppgått till . Med uppdragstagare avses härvid enperson som har utfört arbele för annans räkning utan att vara anställd i dennestjänst och utan att arbetet ingår i uppdragstagarens rörelse eller jordbruk. Omuppdraget har utförts av en person som ett led i en av honom bedrivenyrkesmässig förvärvsverksamhet (rörelse eller jordbruk) föreligger avgiftsskyldighetför uppdragsgivaren endast om parlerna har kommit överens om all ersättningenskall likställas med anställningsinkomsl, s. k. likställighelsavtal elleröverenskommelsefall. Vid avgiftsberäkningen bortses från uppdragsersältningför vilken utgår bevillningsavgift enligl lagen (1908:128 s. 1) ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter. Arbetsgivare och uppdragsgivare skall förutom ATP-avgifterlägga sjukförsäkringsavgift, som beräknas på hela bruttolönesumman. På sammaunderlag som avgiften lill sjukförsäkringen beräknas även avgifterna tillfolkpensioneringen, delpensionsförsäkringen, arbelsskadeförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringenoch del kontanta arbetsmarknadsstödet, vuxenutbildningen,arbetsmarknadsutbildningen, barnomsorgen samt arbetarskyddet. Avgiften lill lönegarantin erläggs varken föruppdragstagare eller vid överenskommelsefall. Detsamma gäWer avgiften lillsjömanspensioneringen, vilken erläggs endast av arbetsgivare som har utgivitlön till sjömansskatlepliklig personal. Avgifterna beräknas pä helabruttolönesumman. Byggnadsforskningsavgiften debileras och uppbärs enliglsamma administrativa regler som socialförsäkringsavgifterna.Byggnadsforskningsavgift skall erläggas på - den somyrkesmässigt bedriver husbyggnads- eller anläggningsverksamhet under sådanaförhållanden att han är att anse som arbetsgivare enligl lagen omyrkesskadeförsäkring - kommun, vilkensom arbetsgivare i yrkesskadeförsäkringslagens mening bedriver husbyggnads- ochanläggningsverksamhei. Avgiften erläggs för arbetstagare, för vilkaarbetsgivaravgift skall påföras enligt lagen om yrkesskadeförsäkring och som ärsysselsatta med husbygg- 1980/81:178 104 nåds- eller anläggningsverksamhet eller i arbele som harsamband med sådan verksamhet. Egenavgifterna beräknas på den försäkrades inkomst avannat förvärvsarbete än anställning. Härmed avses inkomst av rörelse ellerjordbruk saml även viss inkomst av tjänst. Till grund för beräkningen avinkomst av annat förvärvsarbete läggs i princip den avgiftsskyldiges taxeringtill statlig inkomstskatt. Har egenföretagaren bedrivit såväl jordbruk somrörelse eller flera olika jordbruk eller rörelser skall summan av inkomsternaläggas till grund för beräkningen av egenavgifter. Underskott av rörelse drasav från inkomsten av annan rörelse och underskott av jordbruksfastighetavräknas mol inkomst av sådan fastighet. påförs inle egenavgift.Inkomster i form av sjukpenning är alllid avgiftsfria. ATP-avgift skall erläggas i den mån pensionsgrundandeinkomst av annat förvärvsarbete än anställning har fastställts för denförsäkrade för årel. Pensionsgrundande inkomst beräknas inte för år före det dåden försäkrade har uppnått eller för år efler det han har fyllt 64år (övergångsvis ). Pensionsgrundande inkomst beräknas inte heller för densom har avlidit eller som har uppburit i förtiduttagen hel ålderspension. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst skall avdraggöras för det vid årels ingång gällande basbeloppet. Vidare skall bortses fråninkomst i den mån den överstiger 7,5 gånger detla basbelopp (beloppstaket). försäkrade haft pensionsgrundande inkomst av anställning skallbasbeloppet i första hand avräknas mol inkomsten av anställning. I den måninkomstsumman överstiger beloppslaket sker avräkning i första hand motinkomsten av annat förvärvsarbete. Den som har inkomst av rörelse eller jordbruk kan begäraundantagande från dlläggspensioneringen enligt 11 kap. 7 8 AFL. Haregenföretagaren begärt undantagande, blir inkomsten av rörelsen intepensionsgrundande och han betalar inle heller någon ATP-avgift. Undantagandetomfattar även sjukpenningförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen, vilketinnebär att egenföretagaren inte är sjukpenningförsäkrad och alt han inleheller är försäkrad för skador i arbetet enligt lagen om arbelsskadeförsäkring. Ett undantagande kan medföra att pensionstillskotten tillfolkpension helt eller delvis reduceras. Vid bedömningen av rätten tillpensionstillskott skall nämligen hänsyn las lill den ATP som skulle ha utgåttom undantagande inte hade skett. Sjukförsäkringsavgift skall erläggas av försäkrad, som vidutgången av inkomståret är inskriven hos allmän försäkringskassa och som underårel haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning enligt 3 kap. 2 8 AFL. 1980/81:178 105 Avgiften beräknas dock inle för den som vid utgången avinkomståret fyllt och inte heller för den som för någon del av samma åruppburit hel förtidspension eller uppburit hel ålderspension. Sjukförsäkringsavgiften beräknas på helaförvärvsinkomsten. Försäkrad som anmält undantagande från ATP är som lidigarenämnts inte sjukpenningförsäkrad och betalar därför sjukförsäkringsavgift efterreducerad procentsats. Den lägre procentsatsen avser inkomstdelar som annarsskulle ha omfattats av sjukpenningförsäkringen, dvs. inkomst upp lill 7,5gånger basbeloppet. Molsvarande gäller försäkrad för vilken sjukpenningförsäkringenenligt 3 kap. II8 AFL gäller medkarenslid. Procentsatsen fastställs av med hänsyn lillden inverkan undantagandet eller karensliden bedöms få på försäkringensutgifter. Avgifl tdl folkpensioneringen skall erläggas av försäkrad,som vid utgången av inkomståret år inskriven hos allmän försäkringskassa ochsom haft inkomst av annat förvärvsarbete än anställning enligl 11kap. 3 § AFL. Avgifl beräknas dock inte för den som vid inkomstårets börjanuppnått och inte heller för den som för någon del av samma åruppburit hel förtidspension eller uppburit hel ålderspension. Folkpensionsavgiften beräknas på hela förvärvsinkomslen. Avgiften lill delpensioneringen beräknas enligl grundersom gäller för avgiften lill folkpensioneringen. Avgifterna till barnomsorgen och arbetsskadeförsäkringenberäknas enligl grunder som gäller för sjukförsäkringsavgiften. Den som haranmält undantagande från ATP betalar inte avgift till arbetsskadeförsäkringen. Uppdragsgivare svarar som har nämnts föravgifterna avseende ersättning som han har utgell lill uppdragstagare, dockendast om ersättningen har uppgått lill . Har denförsäkrade från olika uppdragsgivare fått arvoden som var för sig understiger500 kr. men sammanlagt överstiger delta belopp, är han i princip skyldig att.själv betala egenavgiften. Utgör ersättning för uppdrag inkomst av rörelse ellerjordbruk skall uppdragstagaren - och inle uppdragsgivaren - svara föravgifterna. Parterna kan emellertid genom likställighelsavtal komma överens omalt ersättningen skall anses som anställningsinkomsl. Härigenom flyttasavgiftsskyldighelen över till uppdragsgivaren. 4 Debitering och uppbörd Arbetsgivaravgifterna beräknas och uppbärs av riksförsäkringsverket.Underdel år som avgifterna avser, det s. k, ulgiftsårel, skall en arbetsgivarebetala preliminära avgifter vid sex belalningstillfällen.