prop · G40342 · 1980-12-31 00:00:00 — första stycketlagen om första stycket lagen om folkpensio- folkpensionering i lagrummets lydel-nering i lagrummets lydelse före se före nämnda tidpunkt gälla, att nämndatidpunkt gälla, att sådan sådan pension minskas med en tred-pensionminskas med en tredjedel av jedel av den de/ av den pensionsbe-den pensionsberättigades årsin- rättigades årsinkomst so/;; öfcrs/ztfc/-komst / vad den må överstigatvålu- . Vid tillämpning i fall sen kronor. Vid tillämpning i fall som sagts av 13 § 2 mom, sist-som nu sagts av 13 § 2 mom, sist- nämnda lag skall även procenttalet nämnda lag skall ocA'procenttalet 20 20utbytas mot 10 saml beloppet utbytas mot 10 samt beloppet 20 000 20 000kronor utbytas mol 75 00(utbytas mot , kronor. Vidberäkning av förmögenhet skall värdet av fastigiiet. som avses 124 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370) och som bebos av den pensionsberältigade, uis upp lill hälften av fasliglieleiista.veriiigsvär-de. Delsainma skall gälla vid beräkning av värdet av jordhriiksfasligliel.där den pensionsberältigade är bosatt. 1, Denna lagträder i kraft , 2, Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om änkepension som avser tid föreikraftträdandet. Därvid skall vid beräkning av förmögenhet värdet av fastighetlas upp till det närmast före ! ' Senaste lydelse I97,S:.125. 1980/81:42 27 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , . Åsling, Söder.Krönmark, , . , ,, . Proposition om ändrade regler för villabeskattningen, m.m. Chefen för bemyndigades den 16september 1976 att tillkalla en kommitté (Fi 1976:05). fastighetstaxeringskommitté'.för att se över reglerna för fastighetstaxeringen. Genom regeringsbeslut den 2februari 1978 fick kommittén tilläggsdirektiv (Dir 1978:22). Dessa gick ihuvudsak ut på att kommittén skulle se över skiktgränser och procentsatser vidsmåhusbeskattningen. Även det extra avdraget på f.n. högst . skulleomfattas av översynen. Bakgrunden till detta uppdrag var de förväntadetaxeringsvärdehöjningarna till följd av allmänna fastighetstaxering.Kommittén har redovisat sina överväganden och förslag i dessa delar idelbetänkandet (Ds B 1980:5) Villabeskattning 81, Till protokollet i dettaärende bör som bilaga 1 fogas en sammanfattning av kommitténs förslag. Kommittén har även avlämnat delbetänkandena (SOU 1979:32och 33) Fastighetstaxering 81, (SOU 1979:81) Fastighetstaxering 81 Industribyggnader. (Ds B 1980:4) Förseningsavgift vid allmän fastighetstaxering saml (Ds B 1980:8)Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, följdändringar, m,m. De två förstadelbetänkandena handlar om frågor av grundläggande betydelse årsallmänna fastighetstaxering. Dessa betänkanden har lagts till grund förlagstiftning på området (prop, 1979/80:40. SkU 1979/80:17, rskr 1979/80:121,SFS 1979:1152-1155 samt prop, 1979/80:86. ' , ordförande, liovrättsfastighctsrådctBertil . riksdagsledamöterna ,bitr. skatledi-rektörcn , riksdagsledamoten samt skattedirektörenUlla . 1980/81:42 28 SkU 1979/80:46, rskr 1979/80:280, SFS 1980:149-150). 1 debåda senare betänkandena behandlas främst vissa kompletteringar till de redanantagna taxeringsreglerna. Jag har för avsikt att anmäla dessa frågor i ettannat sammanhang. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avkammarrätten i , (). bankinspektionen,(), (), , statens institutför byggnadsforskning, statens lantmäteriverk, länsstyrelserna i Stockholms.Uppsala, Östergotlands, , . , och ,, , samt , arren-delagskommittén(Ju 1975:04), tomträtlskommittén (Ju 1977:12), AB Bostadsgaranti, . (),i (LO). (), Näringslivets byggnadsdelegation. Sparbankernas inteckningsaktiebolag (), (). Svenska byggnadsarbetareförbundet.Svenska byggnadsentreprenörföreningen. Svenska byggnads- ochanläggningsindustrins arbetsgivareförbund (), . Svenska , , allmännyttiga bostadsföretag (), , hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen),, , . () samtTjänstemännens centralorganisation (TCO). i har bifogat yttranden frånStockholms läns landsting. kommun.Värmdö kommun samt Skärgårdens intresseföreningars kontaktorganisation. Vidarehar bilagt yttrande från lokala skattemyndigheten i Norrtäljefögderi. i har bifogat yttrande från Gotlandskommun. i har bifogat yttranden från Lyckselekommun. kommun och konunun, Dessulom har yttranden inkommit från . AB Bostadsgaranti och delar de synpunktersom framförts av . och instämmer i Näringslivetsbyggnadsdelegations yttrande. och liänvisar också till Näringslivets byggnadsdelegationsyttrande. åberopar förutom eit eget svar ävenden del av Näringslivets byggnadsdelegations yttrande som avserunderhållskostnader och extra avdrag. hänvisar till yttrande, LRF har som sitt yttrande ingett ett inomLantbrukarnas skattedelegation upprättat utlåtande. 1980/81:42 29 En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 2. De förväntade höjningarna av taxeringsvärdena påkallaråtgärder även utanför villabeskattningens område. Jag vill därför i dettasammanhang även ta upp frågor som rör den införtiaschablonbeskattningen av bostadsrättshavare (prop, 1978/79:209, SkU 1979/80:11,rskr 1979/80:42, SFS 1979:1017-1018), 1 fråga om kapitalbeskattningen avser jagatt ta upp skatteskalorna vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen. Enannan fråga gäller en förmögenhels inverkan på det extra avdrag för nedsattskatteförmåga som kan medges folkpensionärer, liksom på de kommunalabostadstilläggen. I sammanhanget avser jag också att behandla någranärliggande frågor, bl.a. värderingen av bostadsrätter och den skattemässigabehandlingen av vissa räntebidrag. De förslag som jag nu tar upp efter samrådmed chefen för innebär i allt väsentligt en anpassning avolika procentsatser och skiktgränser främst med hänsyn till den höjning avtaxeringsvärdena som väntas genom allmänna fastighetstaxering. 1övrigt innebär förslagen justeringar av lagtekniskt okomplicerad natur på såsätt att redan gällande skattebestämmelser ges ett vidsträcktare tillämpningsområde. Med hänsyn till det anförda är det enligt min mening intemotiverat att inhämta lagrådets yttrande över förslagen. 2.1 Beskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter F. n. beskattas innehavet av ett egnahem enligt enschablonmetod. Denna innebär i korthet att som intäkt skall tas upp viss procentav fastighetens taxeringsvärde. Intäktsberäkningen sker enligt en progressivskala. Avdrag medges i princip bara för räntor på kapital som nedlagts ifastigheten, I fråga om fastighet där ägaren är mantalsskriven medges härutöverett extra avdrag. Reglerna om detta finns i 24 § 2 mom, och 25 § 3 mom, kommunalskatlelagen(1928:370), KL, Schablonmetoden infördes genom lagstiftning ,Övergången från den tidigare konventionella metoden, som innebar att allaintäkter, däribland värdet av den egna bostaden, skulle redovisas medan avdrag åandra sidan medgavs för kostnader för drift och underhåll, motiverades i förstahand av förenklingsskäl. De äldre reglerna var svårtillämpade och gav upphovtill ett stort antal taxeringstvister. Schablonbeskattningen var när deninfördes i princip en beskattning av en beräknad kapitalavkastning.Intäktsprocenten motsvarade i huvudsak då gällande räntenivå. Därför uppkom iflertalet fall inga nämnvärda underskott. Schablonen har ändrats , i första handför att dämpa Prop.1980/81:42 30 effekterna av höjda taxeringsvärden till följd av deallmänna fastighetstaxeringarna (1957, 1965, 1970 och 1975). De ändringar somden senaste allmänna fastighetstaxeringen föranledde i fråga om villaschablonen(prop. 1975:92, SkU 1975:25, rskr 1975:126, SFS 1975:312) innebar att de bådalägsta skiktgränserna höjdes. Även det extra avdraget höjdes. Under årendärefter skedde en snabb prisutveckling på egnahem och fritidsfastigheter,framför allt för dem med taxeringsvärden inom det lägsta skiktet. Dennautveckling, som innebar att taxeringsvärdena kom att ligga långt under denavsedda nivån i förhållande lill marknadsvärdena, påkallade en justering avschablonen (prop. 1977/78:68. SkU 1977/78:18, rskr 1977/78:114, SFS1977:1097). Intäktsschablonens avvägning har också setts i sammanhangmed önskemålet att skapa neutralitet i fråga om de ekonomiska villkoren förolika boendeformer. Så var fallet vid bostadspolitiska lagstiftning (prop.1974:1.50, SkU 1974:56, rskr 1974:374, SFS 1974:944). ändradesframför allt reglerna för bostadsfinansieringen, men beslut fattades också omett nytt högsta skikt i villaschablonen. F. n. är intäktsprocenten för den del av en fastighetstaxeringsvärde som understiger , för den del av taxeringsvärdetsom ligger mellan . och ,, för den del avtaxeringsvärdet som överstiger , men inte , och för dendel av taxeringsvärdet som överstiger . Det extra avdraget, somhöjdes , uppgår nu till . Kommittéförslaget innebär att den nuvarandeschablonmetoden behålls men att samtliga skiktgränser höjs och att procentsatserna ändras. Det extra avdraget föreslås höjt från , till . Den föreslagna schablonen har följande utseende, -, ,-, 600 000 kr.-800 000 kr, 000 kr, - Under remissbehandlingen har ätskilliga sinsemellantämligen olikartade önskemål framförts. Den föreslagna skalan har kritiseratsvarvid man uttalat sig än för lättnader än för skärpning i vissa skikt. En delremissinstanser uttrycker önskemål om en annorlunda utformning av villabeskattningen.Så ifrågasätts t,ex, det lämpliga i att för framtiden arbeta med en enhetligschablon för hela landet. Andra uttalar sig för en delvis återgång till en merkonventionell metod. Garantibeskattningens inverkan behandlas även i remissyttrandenaoch en del instanser anser att även denna fråga hade bort behandlas avkommittén. Vikten av neutralitet i kostnadshänseende mellan olika boendeformerbetonas också liksom behovet av åtgärder utanför skattelagstiftningens område, För egen del vill jag redovisa följande överväganden. Den nuvarande schablonmetoden har åtskilliaa fördelar inteminst för att 1980/81:42 31 den är enkel att tillämpa av såväl de skattskyldiga somberörda myndigheter. Denna omständighet bör enligt mitt förmenande tillmätasstor belydelse med tanke på det avsevärda antalet egnahem och fritidsfasiigheter,sammanlagt över 1,8 miljoner vid fastighetstaxering. Även förframtiden lorde det därför vara nödvändigt med tämligen långtgående inslag avschabloner på detta område. En återgång till det system som gällde föreschablonens införande skulle innebära en drastiskt ökad belastning och försämradarbetssituation för laxeringsorganisationen. I vart fall är det för dagen intemöjligt att genomföra någon omläggning av nuvarande schablonmetod som sådan.Möjligheten alt införa en begränsad avdragsrätl för kostnader förbyggnadsarbeten på egnahem diskuteras i departementspromemorian (Ds B 1980:10)Den grå arbetskraften och skattekontrollen. En sådan avdragsrätt skulleemellertid i huvudsak ha en annan grund än att åstadkonuna ett bättrebeskattningssystem för egnahemmen, I stället iir målet främst att minskautrymmet för vissa former av skatteundandragande. Till dessa frågor avser jagatt återkomma , Å andrasidan är jag väl medveten om att nuvarande system för villabeskattning harsvagheter. En fråga som aktualiserats gäller del rimliga i alt arbeta med enenhetlig schablon för hela landet. Villapriserna varierar nämligen mycketkraftigt mellan olika delar av landet. När schablonen infördes fanns i och försig också sådana skillnader men eftersom schablonen då var helt proportionellblev dessa av mindre betydelse. Den efterföljande utvecklingen - jag syftar dånärmast på de kraftigt höjda villapriserna i förening med att schablonen gjortstämligen starkt progressiv - innebär att effekterna nu blir mer kännbara.Fastighetstaxeringskommittén har också ingående undersökt möjligheterna alt lokalldifferentiera schablonbeskattningen men ansett att så avsevärda svårigheterskulle uppstå att man ändå stannat för ett bibehållande av den nuvarande ordningen.Det är inte heller enligt min mening möjligt att nu finna en acceptabel lösningpå detta problem utan tills vidare måste gällande principer upjirätlhållns. Något somalltmer kommit att framstå som en slor svaghet i nuvarande system för villabeskallningär att det bygger på taxeringsvärden som i princip ligger fast under en periodav . Detta innebar inga större problem så länge takten i villaprisernasökning var måttlig; även efter en period av blev justeringarnabegränsade. Vid den prisstegringstakt som noterats ärförhållandet avsevärt mer problematiskt eftersom det innebär en snabbtfortgående urholkning av skatteuttaget efter varje allmän fastighetstaxeringoch därefter krav på mycket stora engångshöjningar av skattebeloppen för attåterupprätta den tidigare nivån. Jag kan här erinra om den tillfälliga justeringav schablonprocenten som ansågs nödvändig att genomföra med verkan av just detta skäl. Hade inte någon sådan åtgärd vidtagits,skulle givelvis svårigheterna när det gäller all finna en godtagbar lösning nuvarit avsevärt större. Mot denna bakgrund är det naturligt att pröva om det kanvara möjligt att 1980/81:42 32 finna någon metod att mer löpande anpassa villabeskatlningentill prisutvecklingen. En lösning som förespråkats i olika sammanhang kan varaatt justera taxeringsvärdena, s,k, rullande fastighetstaxering. Ettdelbetänkande om denna fråga väntas också från fastighetstaxeringskommitténunder , I avvaktan på detta material vill jag inte nu närmare gå inpå frågan. Även i andra avseenden har kritik framförts motvillabeskattningens nuvarande utformning. Jag tänker då inte enbart på fråganom intäktsschablonen utan också på avdragsreglerna. Inte minst de kraftigtstigande underskottsavdragen från egnahemmen har kommit att utgöra ett problem. Andra omständigheter som kan inverka påbeskattningsreglernas form är av bostadspolitisk natur. Man måste fortsättasträvandena att upprätthålla en neutralitet i kostnadshänseende mellan olikaboendeformer, vilket innebär att en samordning kan behöva ske med åtgärder somvidtas på andra områden än beskattningens. Somframgått av det nu sagda inrymmer alltså villabeskattningens framtida,utformning många olika frågor. Även om inga principiella ändringar bör genomförasvid detta tillfälle talar därför åtskilligt för att en mer grundläggandeomprövning bör ske för framtiden där hänsyn kan tas till de ändradeförutsättningar som råder jämfört med när grunderna för den nuvarandevillabeskattningen fastställdes. De förslag som jag nu lägger tram rörande villaschablonenbygger på nuvarande regelsystem. De ändringar som framstår som angelägna ärsådana som syftar till att hålla verkningarna av de höjda taxeringsvärdena påen sådan nivå att inte socialt oacceptabla effekter uppstår för de egnahemsä-gandehushållen. Detta innebär å andra sidan inte att över huvud taget ingaskatteökningar får ske. De höjda taxeringsvärdena återspeglar förmögenhetsökningarsom i rimlig utsträckning måste slå igenom också i fråga om den avkastning somskall tas upp lill beskattning. Den av kommittén enhälligt framlagda skalan är utformadmot bakgrund av att de preliminära uppgifterna visar på mycket kraftigataxeringsvärdehöjningar för flertalet småhus. För villorna skulle det röra sigom genomsnittliga ökningar på och för fritidsfastigheter skullemotsvarande ökning vara , För egen del kan jag i allt väsentligt ansluta mig tillkommitténs överväganden och förslag i fråga om inkomstberäkningen. Som redanantytts i kommittéarbetet bör emellertid också frågan om den kommunalagarantibeskattningen - som kommittén inte haft att behandla - tas upp isammanhanget. Garantibeskaltningen fungerar i korthet på följande sätt.Vid taxering till inkomstskatt skall såsom intäkt alltid tas upp ettbelopp motsvarande av taxeringsvärdet. Detta är det s,k, garantibeloppet.Vid intäktsberäkningen medges vid taxeringen till inkomstskatt ett 1980/81:42 33 s,k, procentavdrag som beräknas på samma sätt somgarantibeloppet, dock får detta avdrag inte överstiga nettointäkten. Föregnahem som är belånade är det vanligt att man till följd av ränteavdragenkommer fram till ett underskott och procentavdrag medges då inte, I dessa fallsägs garantibeskattningen vara effektiv. Den av kommittén föreslagna skalan för villabeskattningenger i förening med det höjda extra avdraget i och för sig godtagbara effekter.Bilden blir emellertid något annoriunda när dessa effekter kombineras med denskärpning av garantiskatten som också följer av de höjda taxeringsvärdena. Motdenna bakgrund föreslår jag att repartitionstalet sänks från till 1,5 %.Denna ändring påkallar i sin tur en mindre justering av kommitténs förslag tillintäktssehablon för de mer värdefulla villorna. Jag föreslår att den högstaskiktgränsen bestäms till , i stället för av kommittén föreslagna . Därigenom balanseras något den fördel som eljest lättnader i fråga omgarantiskatten skulle innebära i de allra högsta skikten. Jag vill isammanhanget också nämna att även ägare till obelånade eller lågt belånadevillor får en viss lättnad genom sänkningen av repartitionstalet. Den av mig nu föreslagna ändringen i garantibeskattningenbör lämpligen ges generell räckvidd och avse alla fastigheter. Det är förövrigt förenat med avsevärda praktiska svårigheter att arbeta med olikaprocentsatser för olika fastigheter. Jag vill särskilt betona att den nuföreslagna sänkningen även kommer boende i flerfamiljsfastigheter till del. och åtskilliga bostadsföreningar kan sänkningenantas slå igenom direkt eftersom de i allmänhet bara betalar garantiskatt. Förde boende i privatägda fastigheter kommer sänkningen av garantiskatten attinverka indirekt genom systemet med bruksvärdehyror. För det stora flertalet egnahem innebär mina förslag attde höjda taxeringsvärdena kommer att ge upphov till en skattekostnadsökning somfär betecknas som måttlig, I fråga om små eller medelstora egnahem som innehasav personer i vanliga inkomstlägen rör det sig normalt om höjningar som stannarvid ca , . Inom vissa områden, där fastighetspriserna stigitsärskilt snabbt, kan ökningen självfallet bli större men kan knappast i annatän mer udda fall beräknas överstiga ca . För fastigheter medmycket höga taxeringsvärden blir den beloppsmässiga ökningen givetvis större,men jag vill framhålla att förslaget likväl innebär en sänkning av dengenomsnittliga skatteprocenten i dessa skikt jämfört med den skala somfastställdes . Några exempel kan få belysa det nu sagda. För en fastighetsom får sitt taxeringsvärde höjt från . till , vilket vid marginalskattger en skatteökning på . Om fastigheten är belånad och ränteavdragenuppgår till minst schablonintäkten, tillkommer en ökad garantiskatt på 600 kr.Den totala månatliga skatteökningen stannar i detta fall på belopp mellan 75kr. Om i stället fastigheten antas stiga i värde från 300 000 kr.till . 3 1980/81. 1980/81:42 34 kommer motsvarande månadsökning vid en marginalskatt på att ligga mellan , och , Minaförslag i fråga om villaschablonen överensstämmer med undantag för det högstaskiktet med vad kommittén föreslagit. Förslagen kan beräknas tillföra stat ochkommun vardera ca 500 milj, kr, i ökade inkomster, 1 fråga omgarantibeskattningen innebär mitt förslag att kommunernas inkomster kanberäknas öka med ca 400 milj, kr, i fråga otn egnahem och fritidsfastigheter.För övriga fastigheter kan ökningen uppskattas till ca 140 milj. kr. De nya reglerna bör träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. 2.2 Beskattningen av bostadsföreningar och deras medlemmar Bostadsföreningar inkomstbeskattas enligt enschablonmetod. Som intäkt skall föreningen redovisa av taxeringsvärdet påföreningens fastighet. Avdrag medges för ränteutgifter. Överstiger dessaintäkten betalar föreningen enbart garantiskatt som beräknas på 2 %av taxeringsvärdet. Den nu redovisade schablonmetoden gäller även för fastighetsom tillhör sådant bolag, förening eller stiftelse som erkänts somallmännyttigt bostadsföretag. Genomlagstiftning (prop. 1978/79:209, SkU 1979/80:11, rskr 1978/79:42, SFS1979:1017-1018) kompletterades beskattningen av föreningarna med enindividualiserad medlemsbeskattning. Enligt de nya reglerna skall medlem ibostadsförening som intäkt av kapital ta upp av värdet på sin andel i denmån detta överstiger . Enligt en övergångsbestämmelse ärintäktsprocenten 2 för i fråga om bostadsrätt som upplåtits föreutgången av . Värdet av andelen beräknas med utgångspunkt i den samladeföreningsförmögenheten varvid föreningens fastighet skall las upp tilltaxeringsvärdet. Med denna konstruktion kunde man räkna med att det storaflertalet av bostadsrättshavare inte skulle komma att beröras av denindividuella beskattningen. Så var inte heller avsett. Denindividuella medlemsbeskattningen tillkom primärt för att träffa föreningar medfördelade !ån, dvs. sådana där betalningsansvaret för föreningens skulderövertagits av medlemmarna, vilka på så sätt kan tillgodogöra sig avdrag förränteutgifterna. I samband därmed konstaterades också att situationen i en deläldre föreningar är sådati att lånen är små medan andelarna befingar högaöverlåtelsepriser. Ekoiium'sktsett föreligger därför en parallell tillföreningar med från början fördelade lån. Att beskattningen i vissa fallträffar även medlemmar i sådana föreningar ansågs därför motiverat. Menmeningen var alltså inte att allmänt träffa bostadsrättsinnehav. Jag har idet föregående lagt fram förslag om åtgärder för att anpassa villaschablonentill de väntade höjda taxeringsvärdena. 1980/81:42 35 ningarna och deras medlemmar berörs av dessa höjningar menläget är något annorlunda i dessa fall. För det första kommer intetaxeringsvärdena att stiga lika mycket för föreningsfastigheter som föregnahem. Det finns anledning att här räkna med höjningar på mot,som tidigare nämnts, i genomsnitt för villor. Vidare bör man beakta attflertalet bostadsföreningar vid taxeringen redovisar underskott, som tillskillnad från vad som gäller för villaägare inte kan utnyttjas av föreningens medlemmar.Läget torde vara ungefär detsamma även allmänna fastighetstaxering.Detta innebär att föreningarna normalt bara betalar skatt på garantibeloppet.Den av mig i det föregående föreslagna sänkningen av repartitionstalet frånnuvarande till kommer alltså även bostadsföreningarna till del. Motdenna bakgrund anser jag det inte påkallat att föreslå någon sänkning avintäktsprocenten för bostadsföreningar. Den bör alltjämt vara . Vad nu sagtsgäller även de allmännyttiga bostadsföretagen, I en hel del bostadsföreningar kan man utgå ifrån attmedlemmarnas andelsvärden även efter höjningen av fastighetens taxeringsvärdekommer att ligga under den gräns där den individuella beskattningen mednuvarande regler sätter in. Det höjda taxeringsvärdet får då ingen annaninverkan än den som beror på garantiskatten, I åtskilliga fall får manemellertid räkna med att föreningsförmögenheten ökar sä mycket att också enbeskattning av medlemmarna skulle bli aktuell. Jag vill här särskilt peka påatt nettoförmögenheten, som är avgörande för beskattningen, många gångerkommer att öka betydligt mer än de som kan komma att gälla förfastighetens taxeringsvärde. Ett exempel kan belysa det sagda. Antag att på en vissandel i en bostadsförening belöper en andel av taxeringsvärdet om 60 000 kr.och av föreningens låneskuld om . Nettot uppgår då endast till 10 000kr. och någon individuell beskattning är f.n. inte aktuell. Om nutaxeringsvärdet stiger till . ökar emellertid nettot till . och ligger därmed väl över gränsen. Enligt min mening bör man söka motverka att de höjdataxeringsvärdena leder till att bostadsrätter nu mer allmänt förs in i denindividuella beskattningen. Den nuvarande frigränsen på . Mot bakgrund av det förhållande jag just redovisat bör höjningen därvidgöras procentuellt något större än som enbart motsvarar den väntade ökningen avtaxeringsvärdena. Jag föreslår därför att gränsen höjs till . Även eftertaxeringsvärdehöjningarna torde det stora flertalet bostadsrätter därigenomkomma att falla utanför den individuella inkomstbeskattningen. Fråga är så orn någon ändring av intäktsprocenten ocksåbör göras. Olika synpunkter gör sig därvid gällande.