prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Däremot tordeeventuell lag i främmande stat om automatisk förhöjning av underhållsbidragböra tillämpas här i riket vid indrivning av underhåll som har fastställtsenligl samma stals lag. Begränsningen lill underhållsbidragenligt GB eller FB är enligl beredningen inte avsedd att utesluta införsel förunderhåll enligt utländsk lag i motsvarande fall, när giltig exekutionstitelfinns. Beredningen anför vidare attinförsel för underhållsbidrag kan sökas av den underhållsberättigade eller densom får företräda honom. Vidare kan som har utgettbidragsförskott använda införsel för sin regressfordran. Motsvarande tordegälla vårdnadshavare som har förskol- 1980/81:8 15 kap. I § 733 Däremot kan en vanlig överlåtelse avförfallna underhållsbidrag inte grunda rält till införsel. Om ansökningsförfarandet finns fn.särskilda föreskrifter i 9-15 88 USK. I beredningsförslagel ges vissa allmännabestämmelser därom i 19 kap. Beredningen påpekar all punkt 2 i 1 8, som nämnervissa bidrag som tillkommer kommun, inle omfattar berörda fall altbarnavårdsnämnd återkräver utgivet bidragsförskott av den underhållsskyldige. Beredningen framhåller att medskatter och allmänna avgifter enligl I 8 3 avses i första hand endast svenskaskatter och avgifter. Beträffande u'ländsk skatt och allmän avgift gesbestämmelser i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk skatt, tull och annanallmän avgift. Denna lag ger regeringen fullmakt alt förordna alt sådan skatt elleravgift skall uppbäras och drivas in i samma ordning som svensk skatt ellerallmän avgift. Föreskriften i punkt 4 om böter ochviten omfattar enligt beredningen böter av alla slag (dagsböter, penningböteroch normerade böter), oavsett vilken myndighet som har ålagt dem. Endast här iriket ålagda böter eller viten åsyftas, om inle annat är föreskrivet Qfr 2 och4 88 lagen 1963:193 om samarbete med , , och ang.verkställighet av straff m.m.). Vad angår vite påpekar beredningen alt införselinte kan komma i fråga för uttagande av vite som har bestämls genom avtal ochalltså närmast har karaktär av skadeständ. iJönköpings län ställer sig tveksam till all böter och viten allQämt skall fälas ut genom införsel. Frågan om införsel bör få användasför uttagande av skadestånd på grund av brott tas upp av , som erinrar om att förbundet redan i sittremissyttrande över förslag till nu gällande bestämmelser ifrågasatte om inteallvarliga försök borde göras att lösa frågan om införsel för sådantskadestånd. Förbundet finner del angelägel alt saken övervägs på nytt. Med anledning av beredningenspåpekande alt underhållsbidrag i vissa fall på grund av lagen om ändring av vissaunderhållsbidrag skall utgå med annat belopp än som anges i exekutionstitelnhemställer/?5V att den tveksamhet som f n. råder om nämnda lags tillämplighetpå interimistiska beslut undanröjs genom ell klarläggande uttalande i det nuaktuella lagstiftningsärendet. Enligt RSV råder irättstillämpningen viss oklarhet om införsel får äga rum hos dödsbodelägare förden del av den avlidnes skatteskuld som belöper på delägarens lott i boet. RSV,som anser införsel möjlig i denna situation, hemställer att detta kommer tilluttryck i lagtext eller motiv. 1 samband medtillkomsten av införsellag övervägdes närmare vilka fordringar somborde kunna tas ut genom införsel. Att införsel ansågs böra stå till buds förböter och viten motiverades närmast av kriminalpoliliska skäl. Därefter harinte förekommit något som ger anledning att, som en remissinstans har fört påtal, nu ute- 1980/81:8 15 kap. I § 734 sluta böter och viten ur den privilegierade grupp avfordringar som kan tas ut genom införsel. Även frågan huruvidainförselinstitutet borde öppnas för skadeståndsfordringar, särskilt skadeståndpå grund av brott, diskuterades ingående vid tillkomsten av nuvarandeinförsellag. Förhållandena har inte därefter ändrats så, alt anledning finnsatt nu ompröva den ståndpunkt som intogs då. Jag vill erinra om att skadestånd,liksom fordringar i allmänhet, kan drivas in genom den särskilda form avutmätning som utgörs av utmätning av lön m.m. och som sker i införselliknandeformer. Departementsförslaget innehåller vissa jämkningar av de nuvarandereglerna om löneutmälning i syfte att sådan utmätning skall bli mera effektivän f.n. Löneutmälning regleras i 7 kap. departementsförslaget. Här kan ocksåpåpekas all i prop. 1977/78:126 har föreslagits alt den nuvarande möjlighetentill ersättning från staten för skada på grund av brott skall vidgas. Det börockså nämnas att enligl 17 8 i förevarande kapitel ges fordran för vilkenlöneutmätning skall ske ett visst skydd mot införsel för böter och viten. Jagär sålunda inte beredd att föreslå möjlighet till införsel även för skadeståndpå grund av brott. Beträffande skatter och allmännaavgifter innebär beredningens förslag alt införsel får ske i fall somföreskrivs i lag eller annan författning. Frågan vilka skatter och allmännaavgifter som får tas ul genom införsel bör emellertid regleras i lag. 1departementsförslaget har punkt 3 i I 8 Jämkats i enlighet härmed. 1 detta sammanhang kan påpekas attdisciplinbot för krigsmän inte är alt anse som böter (I kap. 3 8 BrB). Enligt 58 tredje stycket lagen (1973:18) om disciplinstraff för krigsmän gälleremellertid om verkställigheten av disciplinbot som inte kan tas ut genomlöneavdrag, frånsett vissa undantag, vad som är föreskrivet om bötesstraff Pågrund härav blir vad som i förevarande kapitel sägs om böter tillämpligt ävenpå disciplinbot. Med anledning av vad beredningenhar anfört om vem som kan söka införsel för underhållsbidrag vill Jag påpekaatt administrationen av bidragsförskott numera ankommer på försäkringskassorna,varför regressfordran på grund av utgett bidragsförskott drivs in avförsäkringskassan. 1 detta sammanhang vill Jag nämnaatt i betänkandet (SOU 1977:37) Underhåll till barn och frånskilda harföreslagils åtskilliga ändringar i fråga om den famiQerältsligaunderhållsskyldigheten. Även frågan om återkräv för utgivna bidragsförskottberörs. Förslaget övervägs f.n. i . 1 ett remissyttrande har begärtsett klariäggande uttalande i frågan huruvida lagen om ändring av vissaunderhållsbidrag är tillämplig beträffande underhållsbidrag som utgår enliglinlerimisliskl beslut. Med anledning härav villjag nämna att frågan harprövats av högsta domstolen i ett avgjort mål (Ö 563/76). Högstadomstolen ansåg därvid alt nämnda lag inte är tillämplig på underhållsbidragsom har fastställts genom interimistiskt beslut. 1980/81:8 15 kap. 2 § 735 En remissinstans har tagit uppfrågan huruvida införsel för avliden persons skatt får äga rum hos dödsbodelägareför vad som belöper på hans lott i boet. Den situation som avses är tydligenden alt boet har skiftals och att delägare är belalningsskyldig för skatten . 75 8 2 mom. kommunalskatlelagen 1928:370). Med anledning härav villjagframhålla alt införsellagen utgår från att skatt eller allmän avgift, somfaller under 1 8 3 införsellagen, också kan drivas in genom införsel närskatten eller avgiften på grund av särskild föreskrift får tas ut hos annan änden egentligen skall-eller avgiftsskyldige (prop. 1968:130 s. 120). Del sagdahar bekräftats i ett av högsta domstolen meddelat avgörande (NJA 1975 s. 353).Departementsförslaget har samma innebörd som införsellagen. Frågan huruvidaverkställighet för uttagande av skatt eller allmän avgift kan ske hos annan änden egentligen skatt- eller avgiftsskyldige på grundval av exekutionstitel somavser den sist nämnde har berörts under rubriken lill 4 kap. 2 8 Denna paragraf, som motsvarar 4 kap. 2 8 beredningensförslag, innehåller bestämmelser om de förmåner i vilka införsel kan äga rum. Enligt 2 8 förstastycket införsellagen får genom införsel tas i anspråk I. arbetstagares avlöning, vare sig den utgår i form avtidlön, ackordsersälining, provision eller annan gottgörelse, 2. annanersättning för arbetsinsats av gäldenären. om dennes ställning därvid ärjämförlig med en arbetstagares, 3. periodiskt utgående vederlag för utnylGandeav patent, mönsterrält eller växlförädlarrätt eller av rält till litterärteller konstnärligt verk eller annat sådant eller för överlåtelse av rörelsesaml 4. vad som utgår såsom pension eller livränta. Med livränta skall enligtandra stycket i paragrafen vid tillämpning av lagen Jämställas sjukpenning ochannan dagersättning, som utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller avannan sådan anledning. Tredje stycket i paragrafen innehåller en erinran ombestämmelserna i 22 § för fall då skälig lön inte utgår för gäldenärensarbete. Beredningensförslag överensstämmer, frånsett vissa redaktionella Jämkningar, med 2 8införsellagen i paragrafens lydelse vid tiden för förslaget. Ett parremissinstanser, bl.a. RSV, anser att även arbetslöshetsunderstöd bör kunna tasi anspråk genom införsel. Genom lag 1976:175har 2 8 införsellagen ändrats. Ändringen innebar att sjukpenning och annandagersättning, som utgår på gmnd av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning, numera kan las i anspråk genom införsel inte endast förunderhållsbidrag och kommunala bidragsfordringar utan även för skatter ochallmänna avgifter samt böter och viten. 1 nämnda dagersättningar ingår bl.a.föräldrapenning. Ändringen av 2 8 införsellagen har beaktats i departementsförslaget.Jag vill erinra om att vid lagändring underströks angelägenheten avall kronofogdemyndigheten vid bestämmande av förbehålls- Prop.1980/81:8 15 kap. 2 § 736 beloppetlar hänsyn till de ökade utgifter som sjukdom eller motsvarande tillstånd oftaför med sig för den som är berättigad till sjukpenning m.m. (prop. 1975/76:27s. 23, se även LU 1975/76:11 s. 7). I fråga om föräldrapenning och sjukpenningvid vård av barn underströks särskilt att hänsyn till de merutgifter sombamsbörden eller motsvarande förhållande föranleder givetvis skall tas vidbestämmande av förbehållsbeloppet saml att utrymme för införsel för skaller,böter o.d. i nämnda ersättningar därför ofta torde saknas (prop. s: 24). Frågan vem som är arbetstagare i paragrafens meningbör prövas enligl allmänna civilrättsliga grundsatser. 1 detta sammanhang kanpåpekas att innebörden av arbetstagarbegreppet diskuterades närmare iförarbetena till lagen om medbestämmande i arbetslivet (prop. 1975/76:105, bil.1 s. 307 och 323). Den närmare avgränsningen gentemot fall där något arbetstagarförhållandeinte föreligger torde dock inte ha så stor praktisk betydelse med hänsyn tillatt enligt punkt 2 i första stycket av paragrafen införsel kan äga rum även nären gäldenärs ställning är Jämförlig med en arbetstagares. Några remissinstanser har ansett alt även förmånervid arbetslöshet bör kunna bli föremål för införsel. Sådana förmåner utgörsnumera i första hand av ersättning enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd. Utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningenligl arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1977:141) kan ocksåsärskilt nämnas. Vissa förmåner vid arbetslöshet är av sådan storlek ochkaraktär i övrigt alt det kan övervägas om de inte bör kunna bli föremål förinförsel. Frågan om allmän arbetslöshetsförsäkring och andra frågor som harsamband därmed utreds emellertid f.n. av utredning (A 1974:08) om enallmän arbetslöshetsförsäkring. Efler samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementethar Jag funnit lämpligast att låta prövningen av frågan huruvida vissaersättningar vid arbetslöshet bör kunna las i anspråk genom införsel anstå iavvaktan på utredningens arbete. I detta sammanhang villjag nämna att ersättningfrån det allmänna som utgår enligt den allmänna läkarvårds- resp.tandvårdsförsäkringen till bl.a. privatpraktiserande läkare resp. tandläkareför utfört arbete får anses falla under vad som i punkt 2 sägs om annanersättning för arbetsinsats av gäldenären än lön tUl arbetstagare. Jag får iövrigt hänvisa till vad som har anförts under 7 kap. 1 8 beträffandemotsvarande fråga vid utmätning. Som införselbara förmåner har beredningen underförsta stycket 3, i överensstämmelse med gäUande rätt, tagit upp periodisktvederlag- för UtnytQande av patent, mönsterrält eller växlförädlarrätt eller avrält till litterärt eller konstnärligt verk eller annan sådan rättighet ellerför överlåtelse av rörelse. Mönsterrätt och växtförädlarrätt var inte upptagnai paragrafens ursprungliga lydelse utan har tillagts i samband med till- Prop.1980/81:8 15 kap. 3 § 737 komsten av mönsterskyddslagen (1970:485) resp.växtförädlarrättslagen (1971:392). Del torde emellertid knappast varanödvändigt att i lagtexten särskilt ange samtliga dessa rättigheter. Det synesockså olämpligt att behöva ändra lagtexten så snart det tillskapas enimmateriell rättighet som anses böra kunna las i anspråk genom införsel, Ienlighet härmed anges under punkt 3 i departementsförslaget periodiskt vederlagför utnytQande av patent, rätt till litterärt eller konstnärligt verk ellerannan sådan rättighet eller för överlåtelse av rörelse. Av lydelsen framgår attbestämmelsen även omfattar immateriella rättigheter som kan jämställas medpatent eller med rätt till litterärt eller konstnärligt verk. mönsterrält och växlförädlarrätt. Sjukpenning och annan dagersättningsom utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annan sådan anledninghar i beredningens förslag, i likhet med gällande lag, inte tagits upp som ensärskild grupp i paragrafen ulan har enligl en föreskrift i andra stycketJämställts med livränta, som nämns under punkt 4 i första stycket. De aktuelladagersättningarna kan emellertid knappast numera sägas stå livränta nära. Ersättningarnaskall dessutom, i enlighet med ändring av 2 8 införsellagen, kunna lasi anspråk för samtliga införselbara fordringar. Med hänsyn härtill harersätt-ningama tagits upp som en självständig grupp under en ny femte punkt iförsta stycket. 1 övrigt överensstämmer paragrafeni departementsförslaget med beredningens förslag. Andra stycket har emellertidJämkats redaktionellt. 3 8 Paragrafen innehåller förbud mot införsel i fall dågäldenären är juridisk person. Den motsvarar 4 kap. 4 8 beredningens förslag. I 4 8 införsellagenföreskrivs att lagen inte är tillämplig när gäldenären är dödsbo eller annanJuridisk person. För att utmätningsmannen snabbi skall bli informerad omgäldenärs dödsfall åligger del enligt 94 8 andra stycket USK arbetsgivaren attanmäla detta för utmätningsmannen inom från det att arbetsgivarenfick kännedom om förhåUandet. Beredningensförslag överensstämmer i sak med gällande rätt. Utredningen omsäkerhetsåtgärder m.m. i skalteprocessen ifrågasätter om del finns tillräckliganledning att lön, som betalas ut sedan löntagaren har avlidit, skall varabättre skyddad än om den hade betalats ul . Beträffandeandrajuridiska personer än dödsbo anser utredningen att det i vissa fall finnsett befogal intresse från del aUmännas sida alt ta i anspråk ersättning förutfört arbete på samma sätt som en arbetstagares lön. Det förekommer enligtutredningen ofta att personer, som egentligen är att anse som anställda hos eneller ett fåtal arbetsgivare, bUdar aktiebolag för alt komma i ett bättrebeskaltningsläge. Vederlaget betalas ut direkt lill bolaget och kan därför inlef n. las i 1980/81:8 15 kap. 4 § 738 anspråk genom införsel eller utmätning i lön. Med anledning av vadsom har anförts i det återgivna remissyttrandet vill Jag beträffandedödsbofallel påpeka alt det vid tillkomsten av införsellagen ansågs attförbudet mol införsel när gäldenären är Juridisk person inte skulle hindra allpågående införsel fortgår i inkomst som visseriigen förfaller till betalningförst efler gäldenärens död men som belöper före dödsfallet (prop.1968:130 s. 123). Departementsförslaget har samma innebörd. Härutöver s>nesinle finnas något större utrymme för införsel när gäldenären är dödsbo. Inteheller i fråga om andra juridiska personer torde föreligga något större behovav att kunna företa införsel. Förmåner av det slag som kan bli föremål förinförsel torde mera sällan tillkomma Juridiska personer. Införselförfarandetpassar dessutom mindre väl i fall då gäldenären är Juridisk person. Förjuridisk persons skulder kan naturligtvis vanlig utmätning äga rum. Därvid kanäven innestående fordran på arvode för utfört arbete tas i anspråk. Vid utmätninghosjuridisk person (frånsett dödsbo) är beneficiereglerna inte tillämpliga (5kap, 3 8). På grund av det anförda har Jag inte funnit skäl att frångåberedningens förslag. 4 8 Paragrafen, som motsvarar 4 kap. 3 8 beredningensförslag, innehåller en föreskrift som gör del möjligt att i följandeparagrafer i allmänhet inte nämna andra förmåner än lön. 1 3 8 införsellagenanges att vad som i del följande i lagen föreskrivs om införsel i avlöning harmotsvarande tillämpning vid införsel i annan förmån samt att bestämmelser omarbetsgivare därvid gäller annan som utger förmån, i vilken införsel kanbeviQas. Beredningensförslag överensstämmer, frånsett redaktionella jämkningar, med 3 8införsellagen. Förevarande 4 8 idepartementsförslaget överensstämmer, frånsett en mindre Jämkning, med 3 8beredningens förslag. Särskilda förutsättningar för införsel I 5-7 88införsellagen finns bestämmelser om vissa förutsättningar för att införselskall få äga rum. I 5 och 6 88, som reglerar införsel för underhållsbidragresp. bidragsfordran, ges föreskrifter dels angåendeexekutionstitlar, bl,a. huruvida dom eller beslut skall ha vunnii laga kraft,dels angående andra, särskilda fömtsättningar för alt införsel skall få äga rumfÖr nämnda slag av fordringar. 1 7 8, som behandlar skaller och allmännaavgifter samt böter och viten, föreskrivs alt införsel för sådana fordringarfår äga mm så snart förutsättningar för indrivning föreligger samt att beträffandeböter eller viten som har ålagts genom hovrätts dom införsel dock inle, innandomen har vunnii laga kraft, fär ske i annat fall än då domen avserdisciplinbot. 1980/81:8 15 kap. 5 § 739 I 4 kap. 5 och 6 88 beredningensförslag, vilka svarar mot 5 och 6 S§ införsellagen, saknas motsvarighet lillvad sist nämnda paragrafer innehåller om exekutionstitlar. Föreskrifter däromhar i stället tagits upp i kapitiel om exekutionstitlar (3 kap.). Påmotsvarande sätt har i departementsförslaget bestämmelser om exekutionstitlartagits upp i 3 kap. 1 4 kap. 7 8 beredningens förslag,som svarar mot 7 8 införsellagen, anges alt införsel för skatter och allmännaavgifter får äga rum så snart förutsättningar för indrivning föreligger enligtvad som föreskrivs därom samt att i fråga om böter och viten 3 kap. 10 8gäller, om inte annat föQer av särskilda bestämmelser. Frågan vid vilkentidpunkt införsel får äga rum för skatter och allmänna avgifter samt för böteroch viten bör emellertid, liksom motsvarande frågor beträffande övrigainförselbara fordringar, i UB behandlas enbart i kapitlet angåendeexekutionstitlar. 1 3 kap. 23 8 departementsförslaget har tagils uppbestämmelser i saken. Där anges i andra stycket alt dom eller beslut varigenomhar ålagts böter, vite eller sådan särskild rättsverkan av brott som innefattarbetalningsskyldighet inte får verkställas förrän domen eller beslutet harvunnii laga kraft samt att annan exekutionstitel i allmänt mål fär verkställasinnan den har vunnit laga kraft, om det är särskilt medgivet. Del sist sagdasyftar bl.a. på bestämmelser i uppbördslagen. På grund härav saknar 4 kap. 7 8beredningens förslag motsvarighet i departementsförslaget. 5 8 I denna paragraf anges särskilda förulsätlningar förinförsel för underhållsbidrag. Paragrafen motsvarar 4 kap. 5 8 i beredningensförslag. Fjärde stycket saknar dock motsvarighet i beredningens förslag. 1 5 8 första stycketinförsellagen anges som första mening alt införsel för underhållsbidrag får ägarum, om bidraget är fastställt genom skriftlig, av två personer bevittnadförbindelse eller genom lagakraftvunnen dom eller beslut som får verkställaslika med sådan dom. Enligl andra meningen förutsätts vidare att antingenbidragsbelopp, som får tas ut enligt andra stycket, utestår obetalt eller attgäldenären vid två eller flera tillfällen föreinförselbeslutet har underlåtit att betala i rätt tid och det är anledning antaatt detta skall upprepas. 1 andra stycket föreskrivs att genom införsel får tasut endast bidragsbelopp som har förfallit till betalning tidigast förebörjan av den kalendermånad under vilken verkställigheten skall ske. Enligttredje stycket får genom införsel inte tas ut annat bidragsbelopp än sådant somär förfallet när verkställighet skall ske eller som förfaller näst därefter.Mot bestämmelsen i tredje stycket korresponderar en föreskrift i 102 8 USK omatt medel som har flutit in till kronofogdemyndighet i införselmål inte färtillhandahållas den underhållsberättigade förrän det bidrag som medlen avser ärförfallet. 1 2 8 andra stycket förordningen ominförsel och utmätning i sjukpenning m.m. föreskrivs beträffande införsel isjukpenning alt vid tillämpning av 5 1980/81:8 15 kap. 5 § 740 8 andra och tredje styckena införsellagen innehållandelanses ske vaGe dag för vilken sjukpenning utgår. Bestämmelsen har enligt 6 8 iförordningen motsvarande tillämpning i fråga om annan dagersättning som avses i2 8 andra stycket införsellagen. Beredningensförslag överensstämmer med 5 8 införsellagen i paragrafens lydelse vid tidenför beredningens förslag. Eftersom regler om exekutionstitlar för all slagsverkställighet har lagils upp i 3 kap. i förslaget har emellertid bestämmelseni 5 8 första stycket första meningen införsellagen om exekutionstitlar utgått iförslaget. Beredningen erinrar om att införsel enligt förslaget kan ske ävenpå grund av dom som inte har vunnit laga kraft (3 kap. 7 8. Jfr även 4 kap. 248). Remissyttrandena Enligl i bör den föreslagna ändringenatt införsel för underhållsbidrag kan äga rum på grund av dom som inte harvunnii laga kraft komma till tydligare uttryck, t.ex. genom uttalande ipropositionen. som gör gällande att tiden för underhållsskyldighet f n.böGar löpa först den dag då domen på underhållsbidrag vinner laga kraft, anseratt förslaget att införsel skall kunna ske på grund av dom som inte ärlagakraftvunnen innebär alt tingsrätts dom får rättskraft från domsdagen. RSVhar i princip inte någol att erinra mot förslaget härom men anser att den nyaordningen bör komma till tydligare ullryck. Enligl 5 8 i 3 kap,,vilket är gemensamt för all verkställighet, får dom på betalningsskyldighetverkställas genast, om inte gäldenären nedsätter fordringsbeloppet ellerställer säkerhet enligl de närmare bestämmelser som anges i paragrafen. Häravföljer alt införsel för underhållsbidrag kan äga rum på gmnd av dom som intehar vunnit laga kraft. Jag anser inte att detta kräver någol ytterligareförtydligande. Med anledning av vad RSV har anfört vill jag påpeka attmöjligheten all få införsel på grund av dom som inle har vunnit laga kraft inle- lika lite som motsvarande möjlighet till utmätning - inverkar på underhållsskyldighetensomfattning. Tiden för underhållsskyldighet börjar fö. vanligtvis löpa vid annantidpunkt än då domen angående underhållsskyldighet vinner laga kraft. Genom lag 1976:624 har 5 Sinförsellagen ändrats. Ändringen innebar all vad andra stycket tidigareinnehöll om bidrag som avsågs i 7 kap. 10 8 FB, dvs. underhållsbidrag i sambandmed förlossning, utgick. Ändringen har beaktats i departementsförslaget. 1övrigt överensstämmer första-tredje styckena i förevarande paragraf medberedningens förslag. 1 likhet med vad som f.n. gällerenligt 2 8 andra stycket förordningen om införsel och utmätning i sjukpenningm.m. bör, när införsel äger rum i sjukpenning eller annan dagersättning somavses i 2 8 första stycket 5 i förevarande kapitel, vid tillämpning av 5 8andra och iredje styckena innehållandet anses ske vaGe dag för vilkenersättning utgår. Som har framhållits under kapitelmbriken bör bestämmelsehärom meddelas i balken. Sådan föreskrift har tagits upp som, Qärde stycke 158. 1980/81:8 15 kap. 7 § 141 6 8 Paragrafen innehåller särskilda förutsättningar förinförsel för kommunala bidragsfordringar. Den motsvarar 4 kap. 6 8 beredningens förslag,