prop · G40310 · 1980-12-31 00:00:00 — Register som avser gäldenärer och som används itillståndspliktig inkassoverksamhet får överlåtas eller upplåtas till annanendast efler medgivande av datainspektionen. Den som upphör med tillståndspliktig inkassoverksamheteller som avser all flytta en sådan verksamhei till ett annat land eller altkassera ett register som avser gäldenärer och som används i sådan verksamhetskall anmäla delta till datainspektio- Inspektionen föreskriver i sådana fall hur det skallförfaras med register som nämnts och som berörs av åtgärden. Den som är eller har varit verksam i inkassoverksamhet/örvilken krävs tillstånd enligl denna lag får ej obehörigen yppa vad han tillföljd därav fått veta om enskilds personliga förhållanden eller om yrkes-eller af-färshemlighet. Den som är eller har varit verksam i cn inkassoverksamhetsom avser indrivning av fordringar för annans räkning eller fordringar som harövertagits för indrivning får inte obehörigen röja eller uinyllja vad han tillföljd därav har lått vela om enskildas personliga förhållanden eller om yrkes-eller affärshemligheter. Vad som har sagts nu gäller dock inle i fråga omInkassoverksam/iei som är av tillfällig natur och avser endast enstakafordringar. Första slyckel tillämpas ej i fråga om den som enligtannan förfaftning är underkastad en motsvarande lystnadsplikt. I det aUmännasverksamhet tiUämpas bestämmelserna I sekretesslagen (1980:100). 12 S Omgfl/c/enflwskyldighet att ersät- Om gäldenärers skyldighet att la kostnad för inkassoålgärd i vissa ersätta kostnaderför inka.ssoålgär- fall finns särskilda bestämmelser, der finns särskilda bestämmelser. 17 S= Till böter eller fängelse i högst ett Tillböter eller fängelse i högsl ett är dömes den som uppsåtligen eller år (ö/«.9 den somuppsåtligen eller av av oaktsamhet oaktsamhet -Senaste Ivdelse 1975:744. 1,bedriver inkassoverksamhet utan tillstånd enUgt denna lag, när sådanterfordras, eller 2. lämnar osann uppgift i fall som avses i 14 S andrastvcket. 1. bedriver inkassoverksamhetutan föreskrivet tillstånd, 2. brytermol föreskrifl enligl 3 § andra slyckel alt anmäla ändring av visstförhållande, 3. bryter mol 10 a§ förslå slyckel eller andra stycket första meningen eller mot föreskrifl somhar meddelats enligt 10 a § andra stycket andra meningen, eller 4. lämnar osannuppgift i sådana fall som avses i 14 § andra stycket. Har inkassoverksamhet bedrivits utan föreskrivettillstånd, skall register som avser gäldenärer och som har använts i verksamhetenförklaras förverkat, om det ej är uppenbart obilligt. Delsamma gäller, om ellregister har överlåtits eller upplåtits i strid med 10 a § forsla styckei ellerom föreskrift som har meddelats enligl 10 a § andra slyckel andra meningen ejhar följts. Denna lag träder i kraft, såvitt avser 11 S ochupphävandet av 16 S och i övrigt , hinder av första stycket får datainspektionen i ettlillslåndsärende som avgörs före meddela föreskrift enligt 3 stycket om skyldighet att anmäla ändring av visst förhållande, såvittangår tid från och med nämnda dag. 2 1980/81. 1980/81:10 18 Lag om ersättning för inkassokostnader m. m. Härigenom föreskrivs följande, 1 8 Denna lag gäller en gäldenärsskyldighet att ersätta en borgenärs kostnader för ätgärder som syftar till attförmå gäldenären att erlägga betalning för en förfallen skuld, 2 § Gäldenären är skyldig att utgeersättning för skriftlig betalningspåminnelse rörande skulden, om avtal däromhar träffats senast i samband med skuldens uppkomst, 3 § Gäldenären är vidare skyldig attutge ersättning för 1. krav rörande skulden, om kravbrev som har utformatspå ett sådant sätt som anges i 5S inkassolagen (1974:182) har lämnats över eller sänts till gäldenären, 2. upprättande av fullständig plan för amortering avåterstående del av skulden, om planen har tillkommit i samråd med gäldenären samt har salts upp skriftligt och lämnats över eller sänts till gäldenären. 4 § Ersättningsskyldighet enligt 2 och 3 SS gällerendast kostnader som har varit skäligen påkallade för att ta till vara borgenärens rätt. Ersättning utgår med skäligt belopp enligt vad regeringennärmare föreskriver. 5 § Har någon annan åtgärd än somavses i 2 och 3 SS vidtagits i syfte att förmå gäldenären att erlägga betalningför en förfallen skuld, är denne inte skyldig att ersätta kostnaderna föråtgärden. Vad nu sagts inskränker dock inte den skyldighet som på annan grundän denna lag kan åvila gäldenären att ersätta kostnader för mer omfattandeförhandling för biläggande av tvistefråga rörande en fordran. 6 § Avtalsvillkor som utvidgargäldenärens skyldighet att utge ersättning ulöver vad som följer av denna lagär ogiltigt. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 6 § tillämpas även på avtalsvillkor som hartillkommit före den nya lagens ikraftträdande. Lag om ändring i lagen (1946:808) om lagsökning ochbetalningsforeläggande (lagsökningslagen) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1946:808) omlagsökning och betalningsföreläggande (lagsökningslagen)' delsalt i 22 S ordet "Konungen" skall bytas ut mot"regeringen", dels att 1,3, 12 och 18 SS skall ha nedan angivnalydelse. For fordran som grundar sig ä skuldebrev eller annatskriftligt fordringsbevis och är lill betalning förfallen må gäldenärenlagsökas enligl vad nedan sägs. Om förfordran soi7i avses i första Slyckel skriftligen upplåiils panträtt i fastegendom, skepp eller skeppsbygge, kan borgenären genom lagsökning sökabetalning ur egendomen. Har borgenären för fordringen inteckning i luftfartygeller reservdelar till luftfartyg eller företagsinteckning, kan han genomlagsökning söka betalning ur den egendom vari inteckningen gäller. För fordran som grundar sig på skuldebrev eller annatskriftligt fordringsbevis och är förfallen liU betalning får gäldenärenlagsökas enligl vad som sägs / det följande. Om panträtt i fast egendom, skepp eller skeppsbygge harskriflli-gen upplåtits för en fordran som avses i forsla slyckel, kanborgenären genom lagsökning söka betalning ur egendomen. Har borgenären förfordringen inteckning i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg ellerföretagsinteckning, kan han genom lagsökning söka betalning ur den egendom variinteckningen gäller. För cn fordran på ersällning som av.ses i 2 eller 3 §lagen (1980:000) om ersällning för inkassokostnader m. m. får lagsökning ägarum även om fordringen inte grundar sig på skriftligtfordringsbevis. Enföniisäii-ning är dock att lagsökningen äger rum i samband med lagsökningenligt första eller andra stycket för den fordran som har föranlett den åtgärdsom ersältningsanspråkei avser. Lagsökning för fordran på ersättning som avses i iredjestycket får äga 1 Senaste lydelse av 22 S 1973:241, 2 Senaste lydelse 1973:1074. Vad i denna lag sägs om gäldenären tillämpas vidlagsökning erdigt andra stycket på ägaren av den egendom ur vilken beialningsökes. rum endast i den mån den fordrade ersällningen kan ulgåenligt lagen om ersättning för inkassokostnader m. m. Vad somsägs i denna lag om gäldenären skall vid lagsökning som avser fastställelselill betalning ur viss egendom tillämpas på ägaren av egendomen. Finnas åberopade handlingar icke innefatta bevis omfordran eller rätt lill betalning ur angiven egendom eller prövar rätten eljesthinder möta att upplaga ansökan enligl 1 § första eller andra stycket, skall denavvisas. Bevis därom skall tecknas å ena exemplaret av ansökningen. Finner rätten att de handlingario/H har åberopats ej ulgörbevis om fordran eller rätt till betalning ur den egendom som har angivitseller finner rätten annars all hinder föreUgger mol att la upp en ansökanenligt 1 S första, andra eller iredje stycket, skall den avvisas. Bevis o«iavvisning skall tecknas på del ena exemplaret av ansökningen. Gör gäldenären mot kravet annan invändning än i 10 och 11 SS sägs och vill styrka den, skall han genast förete sina bevis; ej må andra än skriftliga bevisgn//ö. FZ/i/ié-,? gäldenären hava skäl för invändningen, hän-skjiite rätlen målet såsom tvistigt till rättegång. Grundas kravet å fordringsbevis vari gäldenären betingat sig vederlag för den utfästa betalningen och gör gäldenären invändning som har avseende å vederlaget, skall målet såsom tvistigt hänskjutas till rättegång, om gäldenären förebragt sannolika skäl för invändningen eller Gör gäldenären någon annan in vändning mol kravet än somanges i 10 och 11 SS och vill Iwn styrka sin invändning, skall han genastförete sina bevis. Härvid gäller endast skriftliga bevis. Finner räiien an gäldenärenhar skäl för invändningen. skall målet hänskjutas som tvistigt till rättegång. Grundas kravet på ell fordringsbevis enligt vilketgäldenären skall ha en motprestation för sin beialning och gör gäldenären eninvändning som gäller motprestationen, skall målet som tvistigt hänskjutas tillrättegång, om gäldenären har visat sannolika skäl för invändnineen eller 3 Senaste lydelse 1971:496. borgenärens rätt till betalning eljest borgenärens rätt till betalning annars är oklar. Dctsummagäller när gäldenären gör Invändning mot ell krav som avser ersällning enligt 2eller 3 § lagen (1980:000) om ersällning för inkassokostnader m. ni. Förutfående av penningfordran som ej grundar sig å skriftligt fordringsbevis ochicke avser skadestånd äge borgenären utverka betalningsföreläggande enligt vadnedan sägs. Betalningsföreläggandemå givas för fordran som avser inkassoålgärd. För allfå ut en penningfordran som inte grundar sig på skriftligt fordringsbevis ochinle avser skadestånd kan borgenären utverka betalningsföreläggande enligtvad som sägs / det följande. Betalningsföreläggande/rt/-gMförfordran på ersättning som avses i 2 eller 3 § lagen (1980:000) om ersällningför inkassokostnader m. rn. i den mån den fordrade ersättningen kan utgå enligtden lagen. Denna lag träder i kraft , Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om kostnad för inkassoålgärd somhar vidtagits före nämnda dag. t Senaste lydelse 1971:318. 1980/81:10 22 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs alt 18 kap. 8 S rättegångsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ersättning för rättegångskostnad skall fullt motsvarakostnaden för rättegångens förberedande och talans utförande jämte arvode lillombud eller biträde, såvitt kostnaden skäligen varit påkallad förtillvaratagande av partens rält. Ersättning skall ock utgå för partens arbeteoch tidsspillan i anledning av rättegången. Såsom åtgärd för rättegångensförberedande anses förhandling för biläggande av tvistefråga som har omedelbarbetydelse för partens talan. Inkassoålgärd som vidtagits före rättegången ersattes somrätlegångs-kostnad. Ersättning för sådan kostnad utgår enUgt beslämmel.ser somregeringen meddelar. Ersättning för rättegångskostnad skall även innefattaränta efter då målet avgöres till dess betalning sker. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande i fräga om kostnad för inkassoålgärd somhar vidtagits före nämnda dag. I Senaste lydelse 1974:573. Lag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemålom mindre Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1974:8) om rättegångeni tvistemål om mindre värden skall ha nedan angivna lydelse. Ersättning för rättegångskostnad får ej avse annat än kostnad för 1, rådgivning enligt rättshjälpslagen (1972:429) för varje instans, 2, ansökningsavgifl. 3, resa och uppehälle för part eller ställföreträdare i samband med sam- Ersättning för rättegångskostnad får ej avse annat änkostnad för 1. rådgivningenligt rättshjälpslagen (1972:429) för varje instans, 2. ansökningsavgift, lelse ej föreskrivits, resa och uppehälle för ombud, 5, översättning av handling. 3. resaoch uppehälle för part eller ställföreträdare i samband med sam manträde eller, om personlig instäl- manträde eller, om personlig instäl lelse ej föreskrivits, resa och uppe hälle för ombud, Ersättning som anges i första stycket 3 utgår enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Med kostnad som sägs i första stycket I jämställes kostnad för annan rådgivning som lämnas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, i den mån den ej överstiger i rättshjälpslagen bestämd rådgivningsavgift. Har mål lill en början handlagts i annan ordning än enligt denna lag, utgår ersättning för kostnad som uppkommit i samband därmed enligt vad som gäller därom. 4. vittnesbevisning, 5. översättning av handling. 6. inkassoålgärd som vidtagits förerättegången. Ersättning som anges i första stycket 3 och 6 utgår enligtbestämmelser som regeringen meddelar. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om kostnad för inkassoålgärd somhar vidtagits före nämnda dag. Senaste Ivdelse 1977:1144. Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenUllsten, Mundebo, , , Mogård, Åsling, Söder, Krönmark, BurenstamLinder, , , , . Lagrådsremiss med förslag till ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173), m.m. Den yrkesmässigt bedrivna kredilupplysningsverksamhetenregleras i första hand genom kreditupplysningslagen (1973:1173, ändrad1975:742), medan den yrkesmässiga inkassoverksamheten regleras genominkassolagen (1974:182, ändrad 1975:744). Ett väsentligt syfte med båda lagarnaär att ge skydd mol kränkningar av den personliga integriteten. Efterlevnadenav lagarna står under offentlig tillsyn genom datainspektionen. Datainspektionen överlämnade tilljustitiedepartementet två promemorior om inspektionens erfarenheter fråntillämpningen av kreditupplysningslagen resp. inkassolagen. I promemoriornaredovisades åtskilliga problem från den praktiska tillämpningen som kunde geanledning till en översyn av de båda lagarna. Frågan om en översyn togs ocksåupp i en motion vid 1977/(1977/78:799). Med anledning avmotionen uttalade att det fanns skäl att ändra och kompletterakredilupplysningslagen och inkassolagen i olika hänseenden (NU 1977/78:53). En gäldenärs skyldighet att ersätta borgenärens kostnadför inkassoåigär-der regleras f. n. genom bestämmelser i 18 kap. 8 Srättegångsbalken samt i 15 och 22 SS lagsökningslagen (1946:808, ändrad senast1977:598) och den anslutande kungörelsen (1974:811) om ersättning förinkassokostnad och kostnad i mål om lagsökning eller betalningsföreläggande(inkassokostnads-kungörelsen, ändrad senast 1979:331). Genom beslut uppdrog regeringen åtdatainspektio- Prop.1980/81:10 25 nen att undersöka inkassoföretagens faktiska kostnader förbl. a. inkassoåt- Gällande rån gärder oeh att komma med förslag till en meralångsiktig reglering av ersättningen för sådana kostnader. Datainspektionenredovisade sitt uppdrag i en dagtecknad utredning, därinspektionen lade fram sina överväganden beträffande en långsiktig reglering aversättningsbeloppens storlek. Vidare föreslog inspektionen en ny lagstiftningrörande rätten till ersättning för inkassokostnad. Detta förslag innebar ihuvudsak att ersältningsrätten skulle regleras genom bestämmelser avcivilrättslig natur och inte som f. n, behandlas som en rätt lill ersättningför processkostnad. På grundval av datainspektionens promemorior och utredningom inkassokostnader utarbetades inom promemorian (Ds Ju1979:8) Kreditupplysning och inkasso. Departementspromemorian innehållerförslag till ändringar i kreditupplysningslagen och inkassolagen samt förslagtill en ny lag om ersättning för inkassokostnad och därav föranledda ändringari bl. a. lagsökningslagen. Till promemorian har fogats datainspektionensutredning om inkassokostnader. Departementspromemorian har jämte avsnitten 7 och 8 idatainspektionens utredning om inkassokostnader remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels som bilaga1 de lagförslag som har lagts fram i departementspromemorian, dels som bilaga 2avsnitten 7 och 8 i datainspektionens utredning om inkassokostnader med endärtill hörande bilaga, dels som bilaga 3 en förteckning över deremissinstanser som har yttrat sig i ärendet och en sammanställning avremissyttrandena. Kreditupplysningslagen syftar främst till att hindra attkreditupplysningsverksamhet leder till otillbörligt intrång i den personligaintegriteten eller lill skada genom orikliga eller missvisande upplysningar.Efterlevnaden av lagen står under tillsyn av datainspektionen. Lagen gäller enligt / § för yrkesmässigt bedrivenkreditupplysningsverksamhel. Härmed avses i första hand sådankreditupplysningsverksamhet som bedrivs i förvärvssyfte, dvs. framför allt deegentliga kreditupplysningsföretagens verksamhet. Vidare omfattas denkreditupplysningsservice som lämnas av banker och andra kreditinrättningar samtav branschföreningar och liknande företagarorganisationer. Utöver den krets som har angetts är lagen avsedd attgälla i princip all kreditupplysningsförmedling som ingår som ett led i en vissnäringsverksamhet. När det gäller förelag utanför den egentliga kreditupplysningsseklornkrävs emellertid att kreditupplysningsverksamheten inte är av alltför obetydligomfattning för att den skall omfattas av lagen. 1980/81:10 26 kreditupplysningar som förekommer l. ex. på advokat- ellerrevisionsbyråer Gällande rält torde sålunda normalt falla utanför lagen (sebeträffande det nu anfcjrda prop. 1973:155 s. 136). Från tillämpningen av kieditupplysningslagen undantasintern förmedling av kreditupplysningar mellan kreditinrätlningar, i den måndel är fråga om riksbank. investeringsbank AB ellerkreditinrättning under bankinspektionens tillsyn. Lagen är emellertid i sinhelhet tillämplig i den mån bank eller annan kreditinriitlning förmedlarkreditupplysningar utanför den angivna kretsen. Från tillämpningen av lagenundantas vidare intern förmedling av kreditupplysningar mellan företag inomsamma koncern. I praxis har det av affärsbankenia. oehSveriges föreningsbankers förbund gemensamt ägda kreditupplysningsföretaget , som enligt sin av regeringen godkända bolagsordning står underbankinspektionens tillsyn, jämställts med sådana kreditinrättningar som ärundantagna från lagen när det gäller deras interna förmedling av kreditupplysning.Detta företag ombesörjer numera huvuddelen av bankernas internakreditupplysniiigsförmedling. Kreditupplysningslagen omfattar även yrkesmiissigkreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom offentliggörande avkreditupplysningar i tryckt skrift. Utrymme för detta lämnas genombestämmelserna i 1 kap. 9 S 2 tryckfrihetsförordningen. Förutsättningarna föratt kreditupplysningsverksamhel genom tryckt skrift skall anses yrkesmässig ärenligt motiven till kreditupplysningslagen desamma som för annan kreditupplysningsverksamhet.Lagen omfattar dock inle utgivande av dagstidningar eller tidskrifter somhuvudsakligen innehåller allmänt informationsmaterial (prop. 197.3:155 s. 136). Med kreditupplysning avses enligt 2 ft uppgift, omdömeeller råd som lämnas till ledning för bedömning av annans kredilvärdighel ellervederhäftighet i övrigt i ekonomiskt hänseende. En speciell typ avkreditupplysning, för vilken gäller särskilda skyddsregler, är den s. k.persoiiupplysiiingen. Med detta uttryck avses kreditupplysning om enskildperson, förutsatt att vederbörande varken är näringsidkare eller har såväsentligt inflytande i viss näringsverksamhet att uppgift om hans egnaförhållanden behövs för att belysa verksamhetens ekonomiska ställning.Kreditupplysningar som inte utgör personupplysningar brukar kallasförelagsupplysningar. För yrkesmässig kreditupplysningsverksamhel som bedrivs päannat sätt än genom offentliggörande av upplysningar i tryckt skrift krävstillstånd av datainspektionen enligl bestämmelser i 3 och 4 h Tillstånd ges förhögst i sänder. Del får meddelas endast om det från allmänna synpunkterfinns behov av verksamheten och denna kan antas bli bedriven på ett sakkunnigtoch omdömesgillt sätt. Tillstånd får förenas med föreskrifter rörande verksamheten.För att hindra utländskt ägarinflytande över kreditupplysningsverksamhel-vilkenofta bygger på omfattande registrering av uppgifter om bl. a. företag oehenskilda personer - gäller enligt 4 S att tillstånd inte får 1980/81:10 27 meddelas någon som enligt lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten Gällande räli att förvärva fast egendom m. m. årunderkastad sådan inskränkning. Kreditupplysningsverksamhet skall enligt 5 ,' bedrivas såatt den inte leder till otillbörligt intrång i personlig integritet. Dennaallmänna, grundläggande regel kompletteras i olika hänseenden av meradetaljerade föreskrifter. Hit hör till en början bestämmelserna i 6! }, som pånärmare angivet siitt förbjuder att särskilt ömtålig och integritetskränkandeinformation insamlas, lagras eller lämnas ut i kreditupplysningsverksamhet.Exempel på sådan information är uppgifter om politisk eller religiösuppfattning, ras, hudfärg, hälsotillstånd, brottslighet och socialaingripanden. 1 fråga om personupplysningar gäller ytterligarebegränsningar av rätten att lagra och lämna ut information. En personupplysningfår enligt 7§ i princip inle innehålla uppgift om betalningsförsummelse sominle har fastställts pä visst auktoritativt sätt. t, ex. genom avgörande av domstoleller annan myndighet. Datainspektionen kan dock medge undantag. Enligt S § fårpersonupplysning inte heller innehålla uppgift om förhållande som ligger fem åreller längre tillbaka i tiden. En uppgift som inte tär lämnas ul enligl 7 eller8 S får inte heller lagras i register. Genom bestämmelser i 9 .s' ges vidareett visst skydd mot att en personupplysning lämnas ut till någon som inle harett legitimt behov av upplysningen. 9S gäller dock inte persouupplysning somoffentliggörs i tryckt skrift. Lagen innehåller vidare bestämmelser om insyn ikreditupplysningsverksamhet. Enligt 10 § har var och en rätt att mot en skäligavgift få skriftligt besked om de uppgifter som finns lagrade om honom hos densom bedriver kreditupplysningsverksamhet. En sådan rätt gäller för såväljuridiska personer som enskilda näringsidkare och privatpersoner. Det börframhållas att bestämmelsen i 10 S inte inskränker den skyldighet som ettkreditupplysningsföretag kan ha enligt 10 S datalagen (1973:289. ändrad senast1979:334) att på begäran kostnadsfritt lämna enskild person besked om uppgifterrörande honom i ADB-register. Sådant besked behöver å andra sidan lämnas endasten gång . Beträffande personupplysning gäller dessutom enligt // ,s'alt. när sådan upplysning lämnas, ett skriftligt meddelande om upplysningensinnehåll skall lämnas kostnadsfritt till den som upplysningen avser,s. Skyldigheten alt lämna en sådan kopia galler dockinte i fråga om personupplysning som offentliggörs i tryckt skrift. Kan det misstänkas att en uppgift ikreditupplysningsregister eller i kreditupplysning som har lämnats under detsenaste året är oriktig eller missvisande, gäller enligt 12 §kreditupplysningslagen att den som bedriver verksamheten är skyldig att göraden utredning som skäligen kan fordras och att på närmare angivet sätt vidtaden rättelse som behövs. Som tidigare nämnts ger 9 S ett skydd mot att enpersonupplysning i det enskilda fallet lämnas ut till utnyttjande av någon somkan betraktas som obehörig. Härutöver innehåller lagen bestiimmelser som meragenerellt Prop.1980/81:10 28 syftar lill att hindra obehörig spridning av uppgifter somhar samlats in och Gällande rätt lagrats i kreditupplysningsverksamhet.Enligt 13 galler sålunda bl, a. att register inte får överlåtas eller upplåtastill annan utan medgivande av datainspektionen. 114 § ges vidare en bestämmelseom tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam ikreditupplysningsverksamhet, 1 15-18 §§ finns bestämmelser om datainspektionenstillsynsverksamhet enligt lagen. a. gäller att datainspektionen har rättatt företa inspektion hos den som bedriver krediUipplysniiigsverksamhet. Om densom har fått tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet äsidosiitter cnbestämmelse i lagen eller en föreskrift som har meddelats med stöd av lagen,får datainspektionen meddela nya eller ändrade föreskrifter. I sisla hand kaninspektionen återkalla tillståndet. Till en del är reglerna i kreditupplysningslagenstraffsanktionerade. StraftT:)estämmelserna finns i 19 §. Vid vissa förfarandeni strid mot lagen kan kredilupplysningsregister förklaras förverkat enligt 20§. Lagen innehåller även bestämmelser om skadestånd.