prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — omfolkbildning m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås ett nytt statsbidragssystem för folkbildningen.Förslagen utgår huvudsakligen från ett betänkande av folkbildningsutredningen(SOU 1979:85), samt från regeringens proposition (prop. 1980/ 81:20) ombesparingar i statsverksamheten, m.m. och riksdagsbeslut i anledning av denna.Propositionen innehåller också vissa preciseringar av folkbildningens mål ochav gränserna mellan folkbildning och olika former av vuxenutbildning. Detnya statsbidragssystemet föreslås gälla fr.o. m. /82. Det avsesomfatta två olika, schablonmässigt beräknade, timbidrag förstatsbidragsberättigade cirkeltimmar. Ett högre bidrag föreslås utgå till ett iförväg bestämt antal cirkeltimmar. Ett lägre bidrag föreslås för övrigacirkeltimmar som uppfyller reglerna för statsbidrag. Det föreslagna bidragssystemetökar studieförbundens frihet att besluta om verksamhetens inriktning. På siktskall man dock inte få överskrida den kostnadsnivå för den statligabidragsgivningen till studiecirkelverksamheten som har beräknats /82. Tillkulturverksamhet inom studieförbund och andra föreningar föreslås ett nyttbidrag som dels skall ersätta anslaget Bidrag till kulturprogram inom föreningslivetm.m. och anslagsposten Experiment och utvecklingsarbete inom kulturellverksamhet bland amatörer under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer, dels avse en del av den studiecirkelverksamhet som finnsinom det estetiska området. Ettantal förändringar föreslås i villkoren för att statsbidrag skall kunna utgåför en studiecirkeltimme. På några punkter föreslås en vidgning av 1 1980/81. 1980/81:127 2 rättentill statsbidrag som möjligheterna att göra undantag frånbestämmelserna begränsas. Behovet av undantagsbestämmelser minskar dessutomgenom det föreslagna nya bidraget till kulturverksamhet. I andra fall föreslåsen skärpning av villkoren i syfte att framhäva kravet på att verksamheten föratt vara bidragsberättigad skall svara mot folkbildningens grundläggandesyften. I fråga om samarbete ochgränsdragning mellan studieförbundens verksamhet och viss annanvuxenutbildning innehåller propositionen preciseringar. Bl.a. uttalas attskolstyrelserna bör ta initiativ till regelbundna överläggningar ivuxenutbildningsfrågor. Som tillsynsmyndighet förstudiecirkelverksamheten föreslås SÖ samt för kulturverksamheten statenskulturråd. Prop.1980/81:127 3 Lagom ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Härigenomföreskrivs att i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde skall införas en ny paragraf,11 c §, av nedan angivna lydelse. 11c § Enligt föreskrifter om statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningenm.m. kan ideell förening få statsbidrag. Länsbildningsförbunden prövar frågorom statsbidrag enligt dessa föreskrifter i den mån prövningen inte ankommer påstatens kulturråd. bestämmer hur stor del av tillgängliga medelför sådana statsbidrag, som avses i första stycket, som står till varjelänsbildningsförbunds förfogande. Dennalag träder i kraft . Lagom upphävande av förordningen (1974:454) om statsbidrag till kulturprogram inomföreningslivet Härigenomföreskrivs att förordningen (1974:454) om statsbidrag till kulturprogram inomföreningslivet skall upphöra att gälla vid utgången av . Närvarande: statsministern , ordförande ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , ,, , , , . Proposition om folkbildning m. m. Med stöd av regeringens bemyndigande den 30 oktober 1975tillkallade dåvarande chefen för , statsrådet , sakkunniga' för att utreda vissa folkbildningsfrågor m.m.(U 1975: 19). Kommittén,som antog namnet folkbildningsutredningen, har avlämnat slutbetänkandet (SOU1979: 85) Folkbildning för 80-talet. En sammanfattning av betänkandet börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Vidare har komitténöveriämnat en debattskrift. Folkbildningen (SOU 1977:38), samt enrapport och folkbildning (DsU 1977:9). Med stödav regeringens bemyndigande tillkallade jag en kommitté"för att göra en översyn av den kommunala vuxenutbildning- ' När betänkandet avlämnades: riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten , utbildningsdirektörenNils , riksdagsledamoten , verkmästaren , överdirektören , bildningskonsulenten ,studierektorn , riksdagsledamoten ,förbundsordföranden , folkhögskolerektorn ,utredningssekreteraren , riksdagsledamoten ochredaktören . När delbetänkandet avlämnades: riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten , länsbildningskonsulentenMartin , folk-högskolerektom , lektorn ,fil. lic och studiesekreteraren . Prop.1980/81:127 5 en(U 1978:04). Kommittén, som antog namnet komvux-utredningen, har bl.a. avlämnatdelbetänkandet (SOU 1979:92) Komvux och studieförbund. En sammanfattning av delbetänkandet bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 3. Efter gemensam remiss haryttranden över folkbildningsutredningens slutbetänkande och komvux-utredningensdelbetänkande avgetts av , , statenshandikappråd, (), statskontoret,riksrevisisionsverket (RRV), (),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), centrala (),() efter hörande av länskolnämnderna, statens institut förläromedelsinformation (SIL), , ,(), arbetarskyddsstyrelsen, statens invandrarverk,statens industriverk, Svenska (). Stiftelsen Institutetför rikskonserter (rikskonserter), regionmusiken. Stiftelsen (riksutställningar), styrelsen för statens skola för vuxna i (SSV iHärnösand), (), studiestödsutredningen, gymnasieutredningen,kommittén ang. svenskundervisning för invandrare. ,, , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ochÖckerö kommuner, , , Sverigeshantverks- och industriorganisation (SHIO)-Familjeföretagen, (), , ,(), i (LO),Centralorganisationen /SR (/SR), (),, länsbildningsförbunden i , ,, , , , och , ,, , . och samtÖstergötlands, , , och ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation. (), (), (), , (),. , Studiefrämjandet, StudieförbundetVuxenskolan (SV), kyrkliga studieförbund (SKS), (), och Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV) i ettgemensamt yttrande, bildningsverksamhet (NBV), Brevskolan,, (), . (), , socialdemokratiska ung- Prop.1980/81:127 6 domsförbund(SSU), elevers centralorganisation (), Samarbetsorganisationenför vuxenstuderande (), folkhögskoleelevers förbund(SFEF), (), och Skola, Viunga. Unga Örnar, (), , , ,. , (),LT:s förlag, frikyrkoråd. i Sverigesamt Grekiska och i ett gemensamt yttrande tillsammansmed Assyriska, Italienska, Spanska och . Härutöverhar yttranden kommit in från , . , , , ,Författarcentrum, Illustratörcentrum, Konstnärscentrum. Musikcentrum,Teatercentrum, Översättarcentrum, Föreningen ,, , , , Föreningen , och Samhälle, lOGT-NTO-rörelsen, Konstnäriiga ochlitterära yrkesutövares samarbets-nämnd (KLYS), för Sverigeskörer. , , ungdomar ochvuxna. , RiksförbundetSveriges Amatörorkestrar, allmänna biblioteksförening. Svenska Artist-[ Musikerskolan, SvenskaDanspedagogförbundei., , ,, ,Vänsterpartiet-Kommunisternas Norrbotten-Distrikt, och Östergötlandsläns landsting. i , , , . Kortfattadesammanställningar av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 4-6. Kulturrådethar avgivit en rapport om Kulturprogram i föreningslivet, samt en rapport omutvärdering av statsbidrag för experiment och utvecklingsarbete inom kulturellverksamhel bland amatörer 1974/75-1978/79. Båda rapporterna harremissbehandlats. Sammanfattningar av båda rapporterna samt kortfattadesammanställningar av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bdaga 7 och 8. Redovisningav nuvarande förhållanden inom vuxenutbildningen i dess helhet bör fogas tillprotokollet ii detta ärende som bilaga 1. 1980/81: 100 bil. 12 s. 627 har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, dels godkänna att . av demedel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för Prop.1980/81:127 7 budgetåret1981/82 används till att delvis finansiera anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet,dels till bidrag till studieförbund för /82 beräkna ett anslagav . och till bidrag tilll studiecirkelverksamhet för budgetåret1981/82 beräkna ett förslagsanslag av . Dessa preliminärt beräknadeanslag skall även finansiera de ändamål som avses med det nuvarande anslagetBidrag till kulturprogram i föreningslivet och den del av anslaget Bidrag tillkulturverksamheten inom organisationer som är betecknad Experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer. Jag anhåller att nufå ta upp dessa frågor. Dess framväxt och roll Detfria och frivilliga folkbildningsarbetet har sina rötter i de bibliotek och denföreläsningsverksamhet, de folkhögskolor och den studiecirkel-verksamhet somväxte fram inom och i nära anslutning folkrörelser och somfick en avgörande betydelse för deras utveckling. Under1800-talet förändrades det svenska samhället på ett genomgripande sätt. Medicinskaoch andra vetenskapliga framsteg möjliggjorde en kraftig befolkningstillväxtmed påföljande folkomflyttningar. Industrialismen fick sitt genombrott iSverige. Från utlandet kom nya idéer ochimpulser. De sämst ställda grupperna började bli medvetna och komma till insiktom att de genom gemensamma insatser kunde förändra och förbättra sinlivssituation. Folkrörelserna började göra sig gällande. Upplevelsen avmissförhållanden och orättvisor - religöst, socialt och ekonomiskt - förenadedem i protester mot det bestående samhället. Ungefärvid mitten av började breda ut sig. Statskyrkanuppfattades som representant för de krafter i samhället som krävde enhet ireligionen och därmed hindrade en fri trosutövning. Kritiken mot dess dominansväxte. Frikyrkofolkets revolt inspirerade även andra grupper till samverkan ochprotest. Något senare började denabsolutistiska idéer få fäste. Stora delar av befolkningenhade tagit spriten som hjälp för att kunna fly undan hårda livsvillkor.Alkoholmissbruket var ett allvarligt hinder för männsikor att ta itu med bådepersonliga och gemensamma problem. Undersenare delen av växte den politiska och fackliga arbetarrörelsenfram. Samhällets omstrukturering hade lett till svåra sociala problem. Vid denyetablerade industrierna med många anställda gavs tillfällen till kontakt ochdiskussion. Både den fackliga och den politiska grenen av arbetarrörelsen växtesnabbt till betydande omfattning. 1980/81:127 8 FrånEngland kom idéer om konsumentkooperation. I protest mot brukshandelssystemetbildades handelsföreningar, som ägdes och styrdes av medlemmarna. Eftermönster från arbetarrörelsen och andra folkrörelser organiserades senare densvenska bonderörelsen inom vilken både politiska, fackliga ochproducentkooperativa organisationer bildades. Efteratt ha stagnerat kom biblioteksrörelsen att utvecklas på nytt, parallellt med folkbildningsarbetet iövrigt. Småbibliotek hade under det första decenniet av vuxit fram i direktanslutning till , kapell, loger och studiecirklar. 1912 blev deberättigade att erhålla statsbidrag. Bidragsvillkoren var så utformade, att de stimuleradetill planmässig studiecirkelverksamhet. Cirkelbiblioteken skulle kostnadsfrittbetjäna allmänheten och svara mot samma krav på bokbestånd och öppethållandesom de kommunala biblioteken. År1947 var antalet studiecirkelbibliotek 4843 med 2510365 bokband. Samtligadå verksamma studieförbund bedrev biblioteksverksamhet. Mot slutet av1940-talet inordnades många cirkelbibliotek i den kommunalabiblioteksverksamheten. Detkom emellertid att dröja innan beslutade att bidragen tillstudiecirkelbiblioteken enligt då gällande regler skulle upphöra. Redanpå förekom biidningscirklar som kan sägas ha varit ettslags föreläsnlngssammanslutningar. I anslutning till den framväxandefrikyrko- och uppstod en tradition med föredrag ochföreläsningar även i mer allmänna ämnen. bildades med uppgift att "till arbetare och andra, såväl kvinnorsom män, vilka under uppväxten varit i avsaknad av utbildning, meddela en vetenskaplig,humanistisk och estetisk skolning". Verksamheten bedrevs i form avföreläsningar och bibliotek. blev förebild för liknande institut i andra städer. att ge städernas invånare en motsvarighet till landsbygdensfolkhögskolor. beviljade åriigen anslag till"föreläsningar för arbetarklassen". Från1893 medverkade universitetslärare till att anordna sommarkurser, som erhöllstatsbidrag. Kursdeltagarna var till stor del lärare, som återvände till sinhembygd och där bildade föreläsningsföreningar. Föreläsningsbyråer bildades iLund, och . Verksamheten i föreläsningsföreningarna bedrevs inära samverkan med universiteten och växte Ut över hela landet. Under fleraårtionden var denna verksamhet en av det svenska folkbildningsarbetetsviktigaste former. Genom1947 års folkbildningsreform förbättrades statsbidraget, och det totala antaletföreläsningar och föreläsningsföreningar ökade . Från 1957började föreläsningsverksamheten minska, bl.a. till följd Prop.1980/81:127 9 avkonkurrensen från den utbyggda radio- och TV-verksamheten. Efter hand harstudieförbunden övertagit en stor del av föreläsningsverksamheten. Närbidrag till kulturprogram inom föreningslivet infördes , omvandladesstatsbidraget till föreläsningar och sammanfördes med bidraget till andrakulturarrangemang. Genom1862 års kommunallagar och riksdagsordning fick den självägandebondeklassen ett betydande politiskt inflytande. Detta skapade behov av ökadekunskaper, och startades de tre första folkhögskolorna i landet. De hadestark lokal förankring. Folkhögskolanvar från början avsedd för vuxen manlig ungdom och skulle meddela allmänmedborgeriig bildning. Undervisningen var förlagd . På1880-talet anordnades sommarkurser för kvinnliga studerande, och kom de första samskolorna till stånd. Iböljan av startade de första folkrörelseanknutna folkhögskolorna:Brunnsvik för arbetarrörelsen och Wendelsberg för nykterhetsrörelsen.Folkhögskolans verksamhet blev med tiden allt mer differentierad.Rörelseanknytningen och bygdeförankringen gav skolorna bredd i idéinriktningoch samhällsengagemang. Vidmitten av hade folkhögskolans arbetsbetingelser förändrats isamband med att den obligatoriska skolan reformerats. I en proposition till1957 års riksdag framhölls att folkhögskolan utan att ge avkall på sinhuvudsakliga målsättning borde kunna ge grund för fortsatt utbildning. Enligt den nu gällandefolkhögskoleförordningen skall folkhögskolan så långt som möjligt tasin utgångspunkt i kursdeltagarnas livssituation. Målet är att främja deraspersonliga och sociala utveckling och att ge dem kunskaper för att aktivt kunnamedverka i samhälls- och arbetsliv. Rätten till profilering - ideologiskt ochpå annat sätt - har markerats. Varje skola har möjlighet att själv utforma sinverksamhet och frihet att i samråd med deltagarna självständigt besluta omstudiernas uppläggning och inriktning. Sedanlänge förekommer en omfattande samverkan mellan folkhögskolor ochstudieförbund. /59 har folkhögskollärare möjlighet attleda studiecirklar som en del av sin tjänstgöringsskyldighet vid folkhögskolan.Vidare genomförs kombinationsutbildning i form av studiecirklar och kortafolkhögskolekurser. Folkhögskolan samverkar också med studieförbunden i kortafolkhögskolekurser för cirkelledarutbildning och annan funktionärsutbildning. Denväxande medvetenheten hos de sämst ställda grupperna i samhället och insiktenom att man behövde ökade kunskaper för att kunna hävda sina intressen ledde vidseklets böijan till att man inom folkrörelserna tog upplysningsfrågan i egnahänder. Samverkanstanken kom till uttryck också på studieområdet. Denförsta studiecirkeln uppstod inom . 1980/81:127 10 mönsterbildandeoch cirklar växte fram med anknytning till det lokala folkrörelsearbetet.Studiecirkeln var, och är fortfarande, en kamratkrets för gemensamma,planmässigt bedrivna studier över ett på förhand angivet ämne ellerproblemområde. Man samlades ofta i hemmen. Ledare i gruppen blev som regel enav deltagarna, som valdes av sina kamrater. Det begränsade studiematerial manhade att tillgå kompletterades med deltagarnas egna erfarenheter. Man lärdesig diskutera och argumentera, ta hänsyn till andras synpunkter och respekteraandras åsikter. Studierna förankrades i behov och erfarenheter från vardagslivoch föreningsarbete. Arbetarrörelsenmötte bristande förståelse från de bättre ställda grupperna när det gälldesträvandena att höja arbetarnas kultur- och bildningsnivå. Man tog därförsjälv hand om studiefrågorna. Studiecirkeln blev det viktigaste instrumentet idetta arbete. Detsamma blev förhållandet inom andra folkliga rörelser. Studieverksamheten inomfolkrörelserna växte i omfattning och krävde därmed en fast organisatoriskuppbyggnad. Ekonomiska realiteter gjorde att man valde att bilda särskildastudieförbund som skulle svara för studieverksamheten i nära samspel medrörelsen. biblioteksförfattning innebar, att studiecirklar kunde lastatsbidrag till bokinköp. Bidrag kunde endast utgå till bibliotek tillhörandeett riksförbund med minst 20000 medlemmar och med sammanlagda åriiga bokinköpför . Således bidrog bidragsbestämmelserna till att särskildastudieförbund bildades. () tillkom 1912 ochblev mönsterbildande för övriga förbund. Frånår 1947 fick studieförbunden statsbidrag till kostnader för cirkelledare, tillstudiematerial och till förbundens administration. Statsbidragen kompletteradesmed bidrag från fandsting och kommuner. Utvecklingenunder har inneburit att studieförbundensfolkrörelseförankring efterhand allt tydligare kommit att sätta sin prägel påstudiecirkelverksamhelen. Folkbildningsarbetets hävdvunna frihet har gettmöjlighet till ideologisk profilering i verksamheten. Studieförbunden utgördärmed viktiga instrument för medlemsorganisationernas strävanden. Samtidigtsvarar förbunden för ett omfattande utbud av cirkelverksamhet till en bredallmänhet. Också denna verksamhet präglas av medlemsorganisationernasideologiska värderingar. Folkbildningsorganisationerna har genomförtvissa uppgifter i samverkan. , som bildades , varursprungligen främst en sammanslutning för föreläsnings-, kurs- ochbiblioteksverksamhet. Samverkande bildningsförbunden var från sin start 1936de folkrörelseförankrade studieförbundens samarbetsorganisation. Dessa tvåförbund gick 1968 samman i det nuvarande , där bl.a. detio studieförbunden är medlemmar. 1980/81:127 11 År1967 lades grunden för den nuvarande vuxenutbildningen genom proposition1967:85 angående vissa åtgärder inom vuxenutbildningens område m. m. I dennaproposition föreslogs bl. a. att en gymnasial vuxenutbildning skulleinrättas och att yrkesskolornas deltidskurser skulle överföras dit. Vidareangavs riktlinjer för avgränsningen mellan det fria och frivilligafolkbildningsarbetet och den kommunala vuxenutbildningen. följde sedan en intensiv utrednings- och reformperiod. De omfattandeutredningarna SVUX (Studiestöd åt vuxna) och FÖVUX (Försöksverksamhet medvuxenutbildning) resulterade vid slutet av perioden i regeringens proposition1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m. m.Vuxenutbildningen skall, heter det där byggavidare på ungdomsutbildningen men också kompensera brister i denna, bidratill de studerandes personlighetsutveckling, stärkaindividens ställning i arbetslivet, fördelasmer rättvist så atfmöjligheterna till social och kulturell utveckling ochekonomisk trygghet blir jämnare fördelade, geredskap för deltagande i samhällslivet, utvecklasså att återkommande utbildning främjas, tillgodosede kortutbildades behov av överbryggande utbildning. SÖhar senare sammanfattat och tolkat dessa målskrivningar. Vuxenutbildningenmåste, heter det i SÖ:s anslagsframställning för /78 minskautbildningsklyftorna i samhället. Den bör därvid ges ett sådant innehåll och ensådan utformning som bidrar till social och ekonomisk jämlikhet, stimuleramedborgarna till ökad social och kulturell aktivitet och stärka deras förmågatill kritisk analys av den egna situationen och det omgivande samhället. Denbidrar därigenom såväl till individernas personlighetsutveckling som tilldemokratiseringssträvandena i samhället, stärkaindividers och gruppers ställning i arbetslivet, dels genom allmänbildning,dels genom yrkesutbildning. Därigenom bidrar den till att underlätta förarbetstagarna att aktivt påverka sina arbetsvillkor, att möta förändringar påarbetsmarknaden och att medverka i den pågående demokratiseringen avarbetslivet, samtidigttillgodose de vuxnas individuella önskemål om och behov av vidgade studie- ochutbildningsmöjligheter. Den bidrar därvid till att kompensera brister iungdomsutbildningen. 1980/81:127 12 2.3Kulturreformerna och de kulturpolitiska målen Efterett omfattande utredningsarbete kunde på grundval av tre olikapropositioner om den statliga kulturpolitiken (prop. 1974:28, 1975:20 och1975/76:135) fastställa kulturpolitikens mål och påvisa det nära och naturligasambandet mellan dess olika delar. Den fria och frivilliga folkbildningensbetydelse för mcjligheterna att förverkliga den nya kulturpolitiken betonadesoch dess roll inom kulturområdet markerades starkare än vad som dittills skett. Dekulturpolitiska målen formulerades på följande sätt: - medverka till atl skyddayttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skallkunna utnyttjas, - ge människor möjligheter tillegen skapande aktivitet och främja kontakten mellan människor, - motverka kommersialismensnegativa verkningar inom kulturområdet, - befrämja en decentralisering avverksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet, - i ökad utsträckning utformasmed hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov, - möjliggöra konstnärlig ochkulturell förnyelse, - garantera att äldre tiderskultur tas tillvara och levandegörs, - främja ett utbyte averfarenheter och ideér inom kulturområdet över språk- och nationsgränser. I regeringens förslag(prop. 1974:28) rörande den nya kulturpolitiken betonades att den borde ses somett av flera instrument för att skapa ett samhälle som präglas av jämlikhet ochsom ger människor möjligheter till ett rikare liv. betonades det närasambandet mellan kulturpolitik, utbildningspolitik och socialpolitik och attkulturell jämlikhet är lika angelägen som ekonomisk och social jämlikhet. Påsamma sätt som det krävs målmedvetna insatser för att skapa social ochekonomisk utjämning krävs det målmedvetna insatser för att demokratiserakulturlivet. Ianslutning till redovisningen av innebörden av de kulturpolitiska målenbetonades starkt organisationslivets viktiga roll för genomförandet av den nyakulturpolitiken. Den fria kollektivt skapande verksamheten kunde bidra till attupphäva den traditionella rollfördelningen mellan producent och mottagare.Genom gruppverksamhet kunde medskapande och medinflylande stimuleras. Denamalöristiska verksamheten inom kulturområdet kunde bidra till att skapaintresse för och öka efterfrågan på yrkesverksamma kulturarbetares insatseroch produkter samt öka respekten för deras yrkeskunnande. Dessutom skapade enamatöristisk verksamhet i kollektiva former kontakt mellan människor och bidrogtill att bryta människors isolering. Den stimulerade till åsiktsutbyte ochdebatt. I kulturpropositionen framhölls att insatser för att öka människorsmöjligheter till egen 1980/81:127 13 kulturellaktivitet borde ges hög prioritet i den framtida kulturpolitiken. Detta innebäratt organisationslivet med dess direkta anknytning till människorserfarenheter och intressen fick en central roll i den nya kulturpolitiken. Detbetonades vidare att det var viktigt att samhället erbjuder alternativ till detprivata kulturutbudet som bedrivs i rent spekulationssyfte. Samhälletskulturpolitik syftar bl. a. till att minska de negativa verkningarna av detkommersiella kulturutbudet och att ändra efterfrågemönslret. Dettakunde bl.a. ske med skolans och folkrörelsernas hjälp. Närdet gällde utbyggnaden av statens åtaganden framhölls att insatserna föreftersatta grupper och i kulturfattiga miljöer måste prioriteras.