prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — För småhus som inte anslutstill sådana värmesystem bör installation av direktverkande elvärme fä skeendast då det föreligger särskilda skäl. mån någon vid sidan av det i byggnaden inrättade uppvärmningssy-slemetdessutom vill installera direktverkande elradiatorer finns inte anledning tillalt förhindra detta. Flexibilitetskraven är ju då redan uppfyllda. Med inrättatuppvärmningssystem avses givetvis ett komplett och fungerandeuppvärmningssystem. Ismåhus som är energisnålt utformade finns det normalt särskilda skäl alttillåla direktverkande elvärme.1 sådana hus kommer möjligheten att nyttiggöravärme frän belysning, från hushållsmaskiner och hushållet i övrigt, frånpersoner som vistas i huset saml värme genom solinstrålning alt få slorbetydelse. Uppvärmningssystemet ger endast tillskotlsvärme med lägreutnyttjande än i hus med normal energihushållningsstandard. Prop.1980/81:133 40 Direktverkande elvärme med elradiatorer, vilkas inkopplingstyrs av s.k. termoslatvenliler erbjuder i dessa fall en möjlighet atl få eltuppvärmningssystem med låg kostnad och önskad reglerbarhet. De uppvärmningssnåla husen kan utgöras av hus i vilka välutprovade energisparåtgärder har vidtagils utöver gällande normkrav. Hit börockså räknas de energisnåla byggnader, som är speciellt utformade, orienteradeoch förlagda så att värmeenergin av solinstrålningen effektivt las till vara.Mot bakgmnd av de skäl som jag har nämnt och för atl inte hämmautvecklingen av värmesnåla byggnader anser jag i likhet med ELAK alt direktverkandeelvärme utan andra villkor bör få användas i dessa hus med s.k. passivsolanvåndning. Jag återkommer senare lill frågan om lillämpningsbestämmelserför de uppvärmningssnåla byggnaderna . I småhus av mer renodlad experimentkaraktär anser jag, ilikhet med ELAK, att installation av direktverkande elvärme bör få ske efterbedömning från fall fall. Även i andra fall där det är uppenbart orimligtatt inte tillåta direktverkande elvärme bör detla uppvärmningssystem fåinstalleras. Vad jag nu har anfört gäller vid uppförandet av nyabyggnader. Beträffande befinlliga byggnader bör särskilda villkor föranvändning av direktverkande elvärme aktualiseras i samband med ändringar avnågon betydelse som berör uppvärmningssystemet. I befintliga småhus kommer enligt min bedömningkonvertering från oljeuppvärmning lill eluppvärmning att ske i stor omfattning.Delta torde i helt dominerande utsträckning komma att ske genom all elpanna,elpatron eller elkassett ulnylljas och de befintliga vattenradiatorsystemen bibehålls.En övergång lill direktverkande elvärme i befintliga småhus kan dock iundanlagsfall bli aktuell i äldre hus, där vattenradialorsystemet har tjänat uteller där centralvärmesyslem inle har funnits lidigare. Frågan om attinstallera direktverkande elvärme idessa fall bör enligt min uppfattningavgöras mot bakgrund av kostnaderna för olika alternativa uppvärmningssystemställda i relation lill den återstående användningstiden för byggnaden ifråga. Om är kort bör direktverkande elvärme kunna tillåtas. Även då mindre utvidgningar av boytan i ett småhus skallgöras genom till-, på- eller ombyggnad kan det, som ELAK har påpekat, frånkostnadssynpunkt vara orimligt att inte tillåta uppvärmningsanordningar i formav direktverkande elradialorer e. d. Beträffande fritidshusen innebär syslem med direktverkandeelvärme så stora fördelar att detta värmesystem- bör få användas utan villkor.För denna kategori av sekundärbostäder bör anspråken på flexibelt uppvärmningssystemheller inle vara så akuta, eftersom nyttjandet av byggnaderna i händelse avbrist pä elenergi kan begränsas. Fritidshusen utrustas ofta med öppna spisareller andra eldningsanordningar för vedbränslen varför viss beredskap motelenergibrist finns. 1980/81:133 41 Vissafritidshus används under en stor del av uppvärmningssäsongen. Jag tänker då påandelshus eller liknande och uthyrningshus i anslutning till fjällanläggningar.Även för denna kategori av byggnader har direktverkande elvärme i många fallsädana fördelar att detta värmesystem bör få installeras. I några fall omvandlasfritidshus till permanentbostäder. Frågan om vilka krav som skall slällas påsådana fritidshus behandlas mer generellt äv friUdsboendeutredningen. Jag ärmot bakgrund av detla inte nu beredd att föreslå några särskilda krav påuppvärmningssystem i fritidshus som ge nom ändrat användningssätt omvandlastill permanentbostäder. I sådana fall då omvandlingen fömtsätter att husetbyggs om och detta berör upp-värmningssystemel, kan det dock bli aktuellt atlställa särskilda villkor för nyinstallation eller komplettering meddirektverkande elvärme, som för småhusen enligt vad jag tidigare redovisat. I nya flerbostadshus hardirektverkande elvärme installerats i mycket liten utsträckning. I tätorternakommer enligt min uppfattning nytillkommande flerbostadshus i de flesta fallalt anslutas lill fjärrvärmesystem, vilket fordrar ett värmesystem i byggnadenmed vatten eller luft som värmebärare. Den i prop. 1980/81:90 föreslagnaundantagsregeln för uppvärmningssnåla hus kan, enligt vad jag har erfarit,komma att bli svår att utforma på ett lämpligl sätt i fråga om flerbostadshus.Jag anser därför att det f. n. är onödigt med särskilda villkor förinslallalion av direktverkande elvärme i flerbostadshusen. Förändradeprisrelationer mellan olika energislag kan dock medföra att dettaställningslagande mäste omprövas. En omprövning där överväganden sker ominförande av krav på uppvärm-ningssnål utformning i likhet med vad som föreslåsgälla för småhus bör kunna anstå lill 1985. För arbetslokaler somkontor och industrier, undervisnings- och vårdlokaler, samlingslokaler m.m. ärdel som regel inte aktuellt att använda direktverkande elvärme, eftersom andrauppvärmningssystem är lämpligare för atl transportera och fördela värme.Direktverkande elvärme kan dock i vissa fall innebära stora fördelar. Exempelpå detta är industri- och hantverkslokaler som med relativt korta intervallskall omdisponeras för varierande verksamheter och i vilka smidigheten och delåga inslallations-och ändringskostnaderna hos direktverkande elradiatorer ärbelydelsefulla faktorer för ett rationellt utnyttjande. De låga kostnaderna kanha avgörande betydelse för industrilokaler med kort livslängd. I vissaindustri- och hantverkslokaler är uppvärmningsbehovet begränsat till en vissdel av byggnaden och ibland är det endast tillfälligt. Även här innebärdirektverkande elvärme slora fördelar. I mänga industrilokaler kan etlalternativt uppvärmningssystem relativt enkelt installeras i efterhand, om delbefintliga värmesystemet blir oekonomiskt eller oanvändbart. För mycket småeller Ullfälliga byggnader, som arbetskurar eller arbetsbodar, är ofta direktverkandeelvärme del fördelaktigaste värmesystemet. Jag anser, mol bak- 1980/81:133 42 grundav vad jag nu har redovisat, att några särskilda villkor för användning avdirektverkande elvärme inle bör gälla arbetslokaler, undervisnings- ochvårdlokaler inklusive barndaghem samt samlingslokaler exempelvis kyrkor, m.m.Även för arbetslokaler bör frågan om villkor för användning av direktverkandeel kunna anstå till 1985. I fråga om Jordbruks- ochträdgårdsnäringens produktionsbyggnader, lager- och förrådsbyggnader samtgaragebyggnader gör jag samma bedömning som för de nämnda lokalerna ochanser atl nägra särskilda villkor för användning av direktverkande elvärme intebör gälla här. För förråds- och garagebyggnader är del i huvudsak endastaktuellt med direktverkande elvärme för byggnader på småhustomter,Uppvärmningsssyste-men i dessa bör dock som regel utan större olägenheter kunnaslängas av om elenergibrisl inträffar. Enligt76 § byggnadsstadgan meddelar slalens planverk närmare föreskrifter ochallmänna råd rörande konstruktion och utförande i övrigl av byggnader och andraanordningar, om vilka bestämmelser finns i byggnadsstadgan. När det gällervillkoren beträffande installation av direktverkande elvärme kan det ifråga omde särskilt uppvärmningssnåla husen därvid vara lämpligt att för olikakalegorier av byggnader ge exempel på olika kombinationer avenergisparätgärder, vilka för varje kategori och kombination genomsnittligt i prop. 1980/81:90 angivna energibesparingen jämfört med om byggnadernavarit utförda enligt energihushållningskraven i SBN 1975. Det är enligt vadjag har inhämtat relativt enkelt att ge sådana exempel för konventionellasmåhus. För hus som skall utformas så alt de kan tillgodogöra sigsolinstrålningen torde del däremot inte vara möjligt att ge några merdetaljerade exempel eller regler. Allmänna riktlinjer bör i dessa fall varatillräckliga och medge det spelrum för bedömningar som projektorerna kanbehöva. Sådana riktlinjer ger utrymme för en teknikutveckling påomrädel. har i sitt remissvar över ELAK:s förslag pekat på behovel av enförändring av energihushållningsbetämelserna i SBN. En sådan revidering skulleavse såväl en anpassning av kraven efter energiprishöjningarna som enmodernisering av definitionen av byggnaders energihushällningsstandard.Beräkningsmetoder bör enligt planverket ularbelas som tar hänsyn till flerafaktorer som påverkar en energibalans än vad SBN 1975 gör. Planverkethar påbörjat förberedelser för en sådan revidering. Etl förslag avses utarbetasföre /83 för atl träda 1985. Jag delar planverketssyn på behovel av en reviderad energihushållningsnorm. Destudier som planverket påbörjat rörande nivån på de skärpta energihushållningskraveni en ny norm pekar enligt vad jag har erfaril på atl dessa krav inte kommer attslälla större anspråk på energihushållning än vad som skall gälla för deuppvärmningssnåla byggnaderna med direktverkande elvärme. Detla är enligl minmening en viktig utgångspunkt med Prop.1980/81:133 43 tankepå småhusindustrins behov av långsiktigt planeringsunderlag vad avser de kravstatsmakterna kan ha anledning atl slälla. Tillämpningsbestämmelserför byggnader som skall vara särskilt uppvärmningssnåla bör enligl min meningkunna utgöra underlag för typgodkännanderegler. Så snart industrin tagil framnya konstruktioner, bör det blir möjligt att typgodkänna småhussystem bl.a. medavseende på den särskilda uppvärmningssnålheten och utnyttjandet avdirektverkande elvärme. Som jag Udigare harredovisat har regeringen föreslagil att en omprövning av villkoren föranvändning av direktverkande elvärme bör genomföras vid mitten av 1980-talet.ELAK har föreslagit att man redan nu tar ställning till en skärpning av regelnom hur en särskilt uppvärmningssnål byggnad skall definieras vid mitten av1980-talet. Enligt ELAK bör etl riktmärke därvid vara att energibehovet skallvara lägre än om byggnaden ifråga ulförts enligt SBN 1975. Flertalet avde remissinsianser, som yttrat sig över ELAK:s förslag i denna fräga, har varilnegaliva att man redan nu tar ställning till en sädan ändring. Jag delardenna uppfattning och förordar att frägan tas upp i samband med omprövningenav det samlade energihushällningsprogrammet . Jaggår nu över till atl ta upp vissa frågor om försörjningsberedskapen. Jag har idessa frägor samrätt med chefen för . Från beredskapssynpunkt ärdet fördelaktigt att ersätta olja med elenergi. En spridning avenergitillförseln pä flera olika energislag minskar känsligheten förimportnedskärningar och möjliggör en mer uthållig beredskapslagring avbränslen. Elvärmens beredskapsfördelar begränsas dock av alt kärnkraftverken ihändelse av krig måste kunna stängas av. Det är möjligt attefter en kort omslällningstid elda med inhemska bränslen i flertalet småhus ochflerbostadshus med egen panna. Värmeförsörjningen är därför i allmänhettryggad för dessa byggnader i händelse av en kris. Omkraven på beredskapsåtgärder behöver skärpas bör detta enligt ELAK i förstahand åstdkommas genom föreskrifter som innebär atl konvertering lill elvärmeskall ske genom installation av kombinationspannor, som också kan eldas medfasta inhemska bränslen. Ett sådant krav skulle dock medföra en avsevärdmerkostnad för nya hus med hänsyn till behovet av skorsten m. m., framhållerELAK. Enökad användning av elvärme får självfallet inte leda till en försämradberedskap i fräga om värmeförsörjningen i händelse av kris eller krig. På kortsikl kan dock enligt min uppfattning en ökad användning av eluppvärmning ske iny bebyggelse utan att värmeförsörjningsberedskapen försämras. 1980/81:133 44 Flertalet oljepannor i befinlliga småhus ärkombinalionspannor eller oljepannor som är lätt omställbara till eldning medfasta bränslen. Vid övergång från olja till elvärme i befintliga småhus är detenligt min mening angeläget alt den beredskap som härigenom finns kanbibehållas. Konvertering till el bör från försörjningssynpunkl därför i förstahand ske genom installation av elpatron och elkassett eller genom installationav kombina-Uonspannor för el och fasta bränslen vilket jag tar hänsyn lill vidutformningen av stödsystemet. Installation av kombinationspannor kan också skeulan några egenlliga svårigheter, eftersom skorsten normalt redan finns ibefindig bebyggelse. har i samräd med överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) och företrädare för elkraftproducenter en konlinueriigbevakning av behovel av beredskapsätgärder. Jag utgår från att regeringenkommer alt underrättas om en ökad användning av eluppvärmning gör detnödvändigt med särskilda beredskapsåtgärder. Krav på byggnaders uppvärmningssystem m. m. De förslag som jag har lagt fram i det föregäende (avsnitt5.1.1-5.1.3) och som i allt väsentligt bygger på ELAK:s förslag medför attbyggnadsstadgan behöver ändras. Enligt ELAK bör de nya kraven - eftersom deberör energihushållningsfrågor - las in i 44a §. De remissinsianser som haruttalat sig över förslaget har inle haft nägon erinran mot en sådan lösning.Även jag ansluter mig förslag i denna del. Mina förslag innebär att kraven skall gälla endast när nyabyggnader uppförs och när befintliga byggnader ändras. Kravbestämmelserna i 5kap. byggnadsstadgan - däribland 44a§ - gäller i stort sett alla byggnader. I35 § föreskrivs dock atl ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbmk eller därmedjämföriiga näringar omfattas av 5 kap. endast om byggnaderna är belägna inomområden med fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan. att 44a§ byggnadsstadgan är tillämplig på sådana byggnader endast om deligger inom områden med fastställd plan. Enligt min mening saknar dettabelydelse, eftersom de krav jag i det föregående har förordat inte berör dessabyggnader i någon nämnvärd utsträckning. Enligt ELAK:s förslag skall de nya kraven riktas motsådana byggnader för stadigvarande bruk, i vilka finns bostads- eller arbetsrum(jfr 46 § stadgan). Kraven bör enligt ELAK utformas så alt i 44 a § föi-eskrivsatt byggnader av detta slag skall utföras med ett uppvärmningssystem som medhänsyn byggnadens läge och utformning är lämpligt från allmänenergisynpunkl. Till detta har ELAK lagt föreskrifter om altuppvärm-ningssyslemet får utföras med direktverkande elvärme med elradiatorer endastom särskilda skäl föreligger. Om etl småhus i huvudsak skall värmas upp genom användningav Prop.1980/81:133 45 elenergiskall enligt ELAK:s förslag krävas alt anordningar i skälig omfattning utförsi själva byggnaden för att underlätta en övergång lill uppvärmning genom annatenergislag. Till 44 a § har därför i ELAK;s förslag fogats en regel att enbyggnad skall vara utförd på delta sätl. Deremissinstanser som har yttrat sig över förslaget har i allmänhet godtagitdetla. anser dock att del inle är nödvändigt med någonsärskild föreskrift om direktverkande el. Det allmänna lämplighetskravet gerenligt planverket tillräcklig grund för att meddela föreskrifter omanvändningen av direktverkande elvärme. anser althänvisningen.till annat energislag är för allmänt hällen. Jagvill för egen del anföra följande. Minaförslag i det föregående (avsnitt 5.1.1) innebär bl. a. att uppvärmningssystemi byggnader skall förberedas sä atl en övergång lill olika energikällorunderlättas. Jag vill anmärka att syftet med detta inle är att del skall öppnasnågon möjlighet att styra valet av uppvärmningssätt. Med denna inriktning avförslaget mäsle den allmänna regeln om byggnaders uppvärmningssyslem ges enannan utformning än vad ELAK har föreslagil. Jag förordar alt regeln i ställetges det innehållet att uppvärmningssystemet i skälig utsträckning skallutformas så att del utan omfattande ändringar kan användas för uppvärmning medskilda epergislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt. I vilken utsträckning somkrav skall ställas mäste bedömas med utgångspunkt från vad som är skäligt medhänsyn lill det uppvärmningssätt som väljs och det energislag som skall kommatill användning. Bestämmelsen tar endast sikte på sådana uppvärmningssystem somär möjliga att förbereda för en övergång till uppvärmning med elt annatenergislag, exempelvis vatlenradiatorsyslem. Det ligger i sakens natur attnågra krav på flexibilitet inte kan ställas på ett uppvärmningssystem med direktverkandeelradiatorer. Syftet med bestämmelsen är bl.a. att underlätta en övergång tillsådana energislag som kan komma till användning för uppvärmning i framtiden.Jag avser då i första hand sädana inhemska bränslen eller uthålligaenergiformer som flis, torv, solenergi, jordvärme eller energi fränvärmepumpar. Om en byggnad frän början utförs för uppvärmning med sådanaenergislag, finns därför ingen anledning alt slälla några krav på förberedelserav uppvärmningssystemet för övergång UU annat energislag. Närdet gäller tillämpningsområdet för denna allmänna regel ansluter jag mig somjag Udigare har framhållit (avsnitt 5.1.1) till ELAK;s förslag att det kan varalämpligt att avgränsa kravet till byggnader som är avsedda för stadigvarandebruk och innehåller bostads- eller arbelsmm. Till byggnader för stadigvarandebmk räknas emellertid även vissa typer av fritidshus (se prop. Eftersom de förslag som jag har lagt fram inte avser byggnader förfritidsändamål bör detla komma till uttryck i lagtexten. Tillämpningsområdetför den allmänna regeln bör därför avgränsas till sådana byggnader förstadigvarande bmk som innehåller bostads- eller arbelsmm och är avsedda förannat ändamål än fritidsändamål. Prop.1980/81:133 46 Till den allmänna regeln med krav på förberedelse avuppvärmningssystemet bör fogas en regel med krav på förberedelser i byggnaden.Mina förslag i det föregående (avsnitt 5.1.2) skiljer sig från ELAK:s i dennadel dels genom alt kravet på förberedelser skall omfatta även en- ochtvåbo-stadshus, som skall värmas upp genom nalurgas, dels genom att någol kravpå byggnadstekniska åtgärder eller ålgärder på tomten inte skall uppställas.Del är tillräckligt atl byggnaden har en sådan planlösning alt en övergäng tilläven annat energislag underiättas. Slutligen skiljer sig mina förslag frånELAK:s även så till vida att de inte avser fritidshus. Föreskriften i dennadel bör därför ges den innebörden att en- och Ivåbosiadshus för annal ändamålän fritidsändamål, som i huvudsak skall uppvärmas genom användning av elenergieller naturgas, i skälig omfattning skall anordnas sä all en övergång Ulluppvärmning genom annal energislag underlättas. Med alt byggnaden i huvudsakskall uppvärmas genom användning av elenergi eller naturgas avser jag attstörre delen av byggnadens uppvärmningsbehov skall Ullgodoses genom användningav någol av dessa båda energislag. I och med alt några krav på byggnadstekniskaätgärder inle uppställs, kan den allmänt hållna hänvisningen till annatenergislag enligt min mening behållas. Med den utformning av lagtexten som jag har föreslagilinnebär den allmänna regeln med krav pä uppvärmningssystemel inte någon begränsningav användningen av direktverkande elvärme. Alt särskilda skäl i vissa fallskall gälla för alt direktverkande elvärme skall fä installeras måste därföruttryckligen anges i lagtexten. Enligt vad jag har föreslagit (avsnitt5.1.3) skall detta enbart gälla en- och tväbostadshus som är avsedda för annatändamål än fritidsändamål. Till 44a § bör därför ocksä fogas en regel medinnehåll alt en bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter som är avseddför annat ändamål än friUdsändamål inte får utföras med ett uppvärmningssyslemmed direktverkande elvärme, om det inte finns särskilda skäl. Bestämmelserna i 44a§ avser hett nya byggnader. De nuföreslagna Ulläggen paragrafen skall emellertid enligt vad jag harförordat (avsnitt 5.1.15.1.3) gälla ocksä vid sädana ändringar av befintligabyggnader som berör uppvärmningssystemet eller planlösningen. Några särskildaföreskrifter om detta behövs dock inte. Av ombyggnadsbestämmelserna i 48a och49§§ byggnadsstadgan följer nämligen att bl.a. 44a § i viss utsträckning skalltillämpas i fråga om de delar av byggnaden som berörs av ändringen. Enligl 54§ 1 mom. byggnadsstadgan krävs byggnadslov bl.a.för nya byggnader och för sådana ändringar av en byggnad som berör konstmk- 1980/81:133 47 tionenav dess bärande delar eller av eldstäder, rök- eller ventilationskanaler ellersom avsevärt påverkar dess planlösning eller yttre utseende. att det inte krävs byggnadslov för installation av direktverkandeelvärme. Enligt ELAK är det av viktatl inrättande av ett nytt uppvärmningssystem i en byggnad eller en meraväsentlig ändring av en uppvärmningssystem alltid blir föremål för ensakkunnig granskning. Någon möjlighel för den enskilde alt själv la ställningtill frågor om dispens från ett förbud mot direktverkande elradiatorer finnsoftast inte. ELAK föreslår därför alt del skall ställas krav på byggnadslov ide nu angivna fallen. Förslaget tillstyrks ellerlämnas utan anmärkning av ett flertal remissinstanser. Vissa remissinstanseravvisar emellertid förslaget. anför att den föreslagnautökningen av byggnadslovsplikten skulle avsevärt öka arbetsbelastningen förbyggnadsnämnderna. Även jag ställer migtveksam till förslagel. ELAK:s förslag tar sikte på de fall då konverteringskall ske från olja till direktverkande elvärme. Enligt min mening äremellertid sådan konvertering sällan aktuell i befintlig bebyggelse.Uppvärmningssystemel i byggnader med oljeuppvärmning är så gott som allUdvattenburet. Att byta ut etl valtenburet system mot direktverkande elvärme ställersig kostsamt. Övergång från olja till el kommer därför enligt min meninghuvudsakligen att ske genom konvertering vattenburen elvärme. ELAK;sförslag skulle enligl min mening därför komma att leda till en onödigbyråkrati. Det skulle ocksä medföra en kraftigt ökad arbetsbelastning förbyggnadsnämnderna. Jag avslyrker mot bakgrund av detla ELAK:s förslag i dennadel. Enligtvad jag har föreslagit (avsnitt 5.1.15.1.3) bör de nya bestämmelsernaträda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs enligtmin mening inle. 1980/81:133 48 6.1Gällande ordning i fråga om energisparstöd Statligtslöd lill energibesparande åtgärder lämnas dels som lån, dels som bidrag. Stödlämnas för ålgärder i bostäder, allmänna samlingslokaler, kommunala ochlandstingskommunala byggnader m. m. saml statliga byggnader. Villkoren förenergisparstödet skiljer sig mellan olika byggnadskategorier. Även dä detgäller administrationen av stödet finns det olikheter mellan de nämndabyggnadskategorierna. Föratl stimulera energisparverksamheten i bostadshus lämnas stöd till 1. förbättring av värme- och ventilationssystem, dockinle utbyte av värmepannor eller oljebrännare, 2. anordningar för individuell mätning av varmvatten,el och gas eller för nattackumulering av varmvatten, 3. anslutning av en faslighet ijärrvärmeanläggning, Förbättringav värmeisoleringen i väggar, fönster och bjälklag. Förflerbostadshus lämnas stöd även för inreglering av värme- ochventilationssystem. Stödlämnas i form av bidrag och län. Bidrag lämnas enligt förordningen (1980:334)om slalsbidrag lill energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (ändrad1980:779) och län enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt1980:329, ändrad senast 1980:1065). Energisparbidraglämnas av den godkända kostnaden för åtgärden, dock högst med 3000 kr.per bostadslägenhet som berörs och . per m våningsyta i lokaler somberörs. Den godkända kostnaden måste uppgå till minst I . för att stödskall kunna beviljas.