prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta gäller inte minst relationen lill arbetsmarknadendär den resurs som de regionala planeringsråden för samverkan mellan skola ocharbetsliv utgör måsle beaktas. Jag finner det också angelägel att betona att kommunensinflytande över gymnasieskolans organisation kvarstår oförändrat i det av migförordade systemet. Oberoende av vilket planeringssystem som tillämpas förgymnasieskolan kommer det slutliga anordnandet av utbildningar reellt att avgörasav styrelsen för skolan. har kommunen grundansvaret för planeringoch utveckling av gymnasieskolan på lokal nivå. Det är skolhuvudmännen som harinitiativräll när del gäller organisationsfrågor. Prop.1980/81:107 37 ettkommunalt beslut som grund kan ny utbildning aldrig etableras i en kommun. Dekommunala ambitionerna och anspråken måste dock avstämmas mot de totaltdisponibla resurserna i samhället. Denna process kommer att ske inom denstatliga skoladministrationen där SÖ och länsskolnämnderna i samverkan och alltefter beslutsnivå bär ansvaret för att och regeringens beslutförverkligas. SAKhar också föreslagit ett förenklat system för fastställande av elevområden förgymnasieskolan. Enligtvad jag har erfarit skall fr. o. m. /82 i samarbete mellan SÖ ochlänsskolnämnderna prövas vissa förenklade rutiner vid fastställande av elevområdeför studievägar som finns i högst 25 kommuner i landet. I avvaktan påerfarenheter härav är Jag inte nu beredd all föreslå någon ändring i gällandesystem för fastställande av elevområde i gymnasieskolan. SÖ:suppgifter på skolbyggnadsområdet bör enligt SAK i huvudsak begränsas tillsådana utvecklingsuppgifter som sammanhänger med verkets ansvar förpedagogiskt utvecklingsarbete. Deutvecklingsuppgifter, som enligt SAK bör ankomma pä SÖ, bör främst beaktasambandet mellan undervisningsplanering och skolbyggnadsplanering. SAK anseratt ett viktigt inslag härvid är alt beakta nya och förändrade utbildningarskrav på lokaler och lokalutformning. SÖ bör även kunna inifiera och leda ettallmänt utvecklingsarbete i vad avser skolans fysiska miljö. SÖ bör bl. a.kunna utarbeta generella underiag och modeller som hjälpmedel samt lämnaallmänna råd för den lokala skolbyggnadsplaneringen. Detta innebär, anser SAK,att SÖ på olika sätt måste följa utvecklingen på skolbyggnadsområdet såväl nationelltsom internationellt. Besluthar fattats att avveckla statsbidraget till investeringar i skolbyggnaderfr.o. m. den Ijuli 1981 (prop. 1979/80:90 bil. 3, FiU 1979/80:25, rskr1979/80:287). Genom det övergångsbidrag som beslutats kommer statsbidragettill investeringar i skolbyggnader att vara helt avvecklat . Jagdelar SAK:s uppfattning att SÖ:s uppgifter på skolbyggnadsområdet i vad avserskolor och utbildningar med kommunalt och landstingskommunalt huvudmannaskap ihuvudsak bör begränsas till sådana uppgifter som sammanhänger med verketsansvar för skolans utveckling. SÖ bör därför även fortsättningsvis ha visskompetens och vissa resurser för utvecklingsuppgifter ochrådgivningsverksamhet, vilket också nära nog samtliga remissinstanserframhåller. SÖ:s nuvarande uppgifter i vad avser byggnader för folkhögskoloroch statliga utbildningar, bl. a. specialskolan och arbetsmarknadsutbildningen,berörs dock inte av mina förslag. SÖ:sutvecklingsarbete på skolbyggnadsområdet bör enligt min mening 1980/81:107 38 främstinriktas på kartläggning av nya och förändrade utbildningars lokalbehov ochlokalutformning. Som Jag har anfört förordar jag atl SÖ även ifortsättningen bedriver rådgivnings- och serviceverksamhet på skolbyggnadsområdet.Den bör syfta till att ge kommuner och landstingskommuner stöd i frågor omskolbyggnadsplanering så att de lokalmässiga förutsättningarna för en likvärdigutbildningsstandard i hela landet så långt möjligt kan uppfyllas. Rådgivnings-och serviceverksamheten bör enligt min mening även kunna tillgodose det växandeinformationsbehov som decentralisering, samverkan och medbestämmande skapar. Enligtmin mening bör SÖ:s främsta uppgifter pä skolbyggnadsområdet vara att ge rådoch meddela erfarenheter, som kommunerna kan få del av genom att vända sig tillSÖ. Jag förordar därför alt SÖ utarbetar särskilda underlag för planeringen avskolans fysiska miljö. Dessa planeringsunderlag bör utformas som stöd förskolhuvudmännens analys och beräkning av lokalbehov vid ny-, till- ellerombyggnad av skollokaler. Planeringsunderlagenbör inte innehålla föreskrifter, utan genomgående ha karaktären av allmännaråd. De bör i likhet med kommentarmaterialet till läroplansuccessivt förnyas och aktualiseras. Planeringsunderlag bör i första handfinnas för och de mest frekventa studievägarna i gymnasieskolan.Jag avser föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att utarbeta sådana underlag förlokalplanering. Utöverden allmänna och övergripande rådgivnings- och serviceverksamheten bör SÖkunna ge råd och service kring enskilda objekt vad gäller lokalbehov ochlokalulformning. Denna objektsbundna verksamhet bör vara frivillig förkommunerna och omfalla samtliga skolformer under kommunalt ochlandstingskommunalt huvudmannaskap. Enligl min mening bör också huvudmännen förenskilda statsunderstödda skolor ha möjlighet att få råd och service iskolbyggnadsfrågor. Motbakgrund av vad Jag har anfört om SÖ:s framtida uppgifter påskolbyggnadsområdet bör nuvarande bestämmelser om statlig lokalbehovsprövningoch skissritningsgranskning med åtföljande kontroll upphöra att gälla fr. o. m.den 1 juli 1982. Ipropositionen om kommunalekonomiska frågor (prop. 1979/80:90 bil.3 s. 37) anmälde jag att RRV i sitt remissyttrande över departementspromemorian(DsU 1979: 15) Nya former för finansiering av skolbyggandet ifrågasatt om inteSÖ:s frivilliga skissritningsgranskning borde ävgiftsfinansieras för attefterfrågan skulle bli rätt bedömd. Jag fann liksom RRV att denna frågalämpligen borde prövas i samband med behandlingen av SAK:s förslag om . Enligtmin mening bör en sådan avgiftsfinansiering av SÖ:s rådgivnings-ochserviceverksamhet övervägas när erfarenheter vunnits av denverksamhet pä skolbyggnadsområdet som jag här har föreslagit. Prop.1980/81:107 39 SAKhar redovisat syfiet med statsbidrag till stadigvarande undervisningsmaterieli gymnasieskolan. För många av gymnasieskolans studievägar är etableringenförenad med betydande kostnader för den första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel. I synnerhet gäller detla de yrkesinriktadestudievägarna. Enligt SAK utgör bidraget en viklig stimulansfaktor vidnyetablering eller utökning av yrkesinriktade studievägar. Nuvarandebidragssystem för undervisningsmateriel med bl.a. avräkning av befintligmateriel som kan samutnyltjas kräver enligt SAK en väsentlig arbetsinsats på SÖinnan bidragsunderlaget kan fastställas. SAK anser att bidragsgivningen i vadavser undervisningsmateriel till olika utbildningar bör ses över ytterligare isyfte att förenkla den administrativa handläggningen. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1978/79:95 bil. 4, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335)har fr. o. m. statsbidraget till kostnader för anskaffandeeller förhyrande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmaterielbegränsats till naturvetenskaplig linje, fyraårig teknisk linje och närliggandespecialkurser, tvååriga yrkesinriktade linjer och närliggande specialkursersamt högskoleutbildning, den senare i vad avser tekniska yrken ochvårdyrken. Ilinje med beslut bör enligt SAK övervägas möjligheterna attytterligare begränsa bidragsgivningen till enbart sådana utbildningar, somställer krav på kvalificerad och dyr utrustning och som således i första handbehöver ett stimulansbidrag. SAK föreslår vidare alt bidragets storlek prövasi syfte atl verkligen åstadkomma önskad stimulanseffekt. Vidare bör enligtkommittén möjlighelerna prövas alt ändra bidragskonstruk-lionen i riktning motmer schabloniserade bidrag, som har kvar eller förstärker stimulanseffekten mensom ger en avsevärt förenklad slalsbi-dragshantering. I samband med en översynav bidragssystemet med här angiven inriktning bör också möjligheterna prövasatl låta länsskolnämnderna besluta om statsbidrag för undervisningsmateriel. Inomregeringskansliet har tillsalts en arbetsgrupp med uppdrag att bereda frågorbl. a. om bidragssystemet för undervisningsmateriel. Arbetet är inriktat på attsöka finna mer schabloniserade bidrag som ger en avsevärt förenkladstatsbidragsadministralion. Arbetsgruppen har också till uppgift alt prövamöjligheten att låta länsskolnämnderna besluta om statsbidrag tillundervisningsmateriel. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga. Jagvill slutligen behandla frågan om normalutrustning. 1 likhet med SAK anser jagatt det finns etl direkt samband mellan utbildningsinnehåll och utrustning. 1läroplansarbetet måste därför bedömas vilken materiel 1980/81:107 40 sombör anskaffas för att stödja utvecklingen av ämnet i fråga och hur anskaffadmateriel kan användas för att begränsa investeringskostnaderna. Enligt minmening bör SÖ liksom utfärda förteckningar över normalutrustning förämnen på högfrekventa studievägar. Med normalutrustning avser jag denuppsättning stadigvarande undervisningsmateriel som behövs för attundervisningen i ell ämne skall kunna bedrivas. Normalutrustningens omfattningavgörs av utbildningsinnehållet enligt kursplan för resp. ämne.Normalulrustningslistorna bör utarbetas med lim- och kursplanerna. Innanjag behandlar SAK:s förslag till decentralisering och förenklingar inom detadministrativa området villjag erinra om att SAK utöver det som redovisas ibetänkandet i en separat skrivelse (PM 29, ) föreslagit olikakonkreta åtgärder i syfte alt minska och förenkla skoladministrationen. Jag harredan i propositionen (prop. 1979/80:90) om kommunalekonomiska frågor inför år1981 behandlat de flesta av SAK:s förslag i promemorian när det gällerstatsbidrag. Promemorian har därefter remissbehandlats i de delar som interedan har underställts . Remissinstanserna tillstyrker i allmänhetkommitténs förslag. Övriga statsbidragsförslagbereds f.n. inom och Jag avser att senare återkomma tillregeringen när del gäller dem. Beträffande merparten avde andra förslag som SAK redovisar i promemorian ankommer det på regeringenatt besluta. Jag avser atl senare föreslå regeringen alt falla beslut i dessaavseenden i syfte atl ylterligare minska och förenkla administrationen. Jag avser att i detföljande lämna en redovisning av vissa statsbidragsbeslut och övergår däreftertill alt behandla de förslag om statsbidragsadministration,personaladministration och besvär över beslut av skolmyndighet som SAKredovisar i sitt betänkande. Jag tar också upp SSK:s förslag i vad avser tillsättningm. m. av personal inom skolväsendel. Ipropositionen om kommunalekonomiska frågor (prop. 1979/80:90 bil.3 s. 33 f.) behandlade jag SAK:s förslag i PM29 när det gäller vissastatsbidrag fill Jord- och skogsbruksulbildningar. bidrag till kostnader förvissa icke-ordinarie lärare (s. k. uppsägningslön) och bidrag lill avlönande avföreståndare vid elevhem med landstingskommunal huvudman. I samma propositionbehandlade Jag även frågan om statsbidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendel och efter samråd med chefen för SAK:sförslag om statsbidrag lill kostnader för lärares resor och traktamente isamband med kurser som anordnas inom vuxenutbildning i glesbygd.Förslagen innebar en avveckling av ifrågavarande statsbidrag. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslagen (FiU 1979/80:25. rskr 1979/80:287). Prop.1980/81:107 41 Riksdagenfattade (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335) beslutom avveckling av vissa statsbidrag, nämligen statsbidrag enligt den s. k.bestridandeförordningen, statsbidrag till bostäder för lärare, lill audivisuellutrustning och till inventarier i teknikverkslad i , samt omförenkling av vissa andra slatsbidragsregler. Med anledningavbesparingspropositionen (prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr 1980/81: 120)har fallat beslut om avveckling av statsbidraget försärskilda kostnader vid utbildning på heltid för industri och hantverk. Det nya statsbidraget förgrundskolan som fastställdes genom beslut av vid 1975/76 och 1977/78års riksmöten (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367 och prop.1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260) har också inneburit storaadministrativa förenklingar. Att statsbidrag pä dettasätt förenklats och/eller inordnats i annan statlig bidragsgivning, främstskatleutjämningssystemet, har inneburit stora administrativa vinster för såvälstatliga som kommunala myndigheter. Detpågår även översyn av andra statsbidrag på utbildningsområdet dels i vissakommittéer, dels inom . SSK har övervägt olikamodeller för ett nytt statsbidragssystem för och därvid förordatatt elevantalet bör bilda grunden för alt beräkna statsbidragets storlek för deolika kommunerna. Ett sådant presta-tionsrelaterat system förhåller signeutralt lill kommunernas kostnader samt val av resursslag ochskolorganisation. SSK anför emellertid att nuvarande statsbidragssystem börutvärderas fortlöpande och att SSK inte anser det realistiskt att föreslåomedelbara ändringar av ett syslem som inte fått lid att verka och innankommunerna kunnat anpassa sig och dra fördel av den ökade frihet somSlA-beslulet medger. SSK:s uttalande om det realistiska i omedelbaraförändringar av statsbidragssystemet stöds av nästan alla remissinstanser. Enutvärdering av del nya statsbidraget för pågår. Enligl min meningbör resultatet av detta arbele avvaktas och Jag anser därför atl SSK:s förslagom ny modell för statsbidragssystemet inte bör föranleda någon åtgärd. Jagövergår nu till att behandla SAK:s förslag pä stalsbidragsområdet. Ilikhet med SAK vill Jag framhålla alt förenklingar och inordnande avstatsbidrag i annan statlig bidragsgivning inte bara innebär administrativafördelar utan även - vilket är av ännu större betydelse - möjliggör ett ökatlokalt ansvar för skolverksamheten. Jag vill i detta fall ansluta mig till deutgångspunkter för utvecklingsarbetet inom statsbidragsområdet som SAK har angett,nämligen att bidragsreglerna bör - främja en likvärdigutbildningsstandard i hela riket, - beakta huvudmännens skildaförutsättningar att bedriva verksamheten, - stå i överensstämmelse medansvarsfördelningen i övrigt, - tillgodose decentralisering ochökad lokal beslutanderätt. 1980/81:107 42 stimuleratill en effektiv verksamhet och en god hushållning av medel hos såväl stal somhuvudman saml utformasså att administrationen av statsbidragen blir enkel. Jagfinner även all de principer för ansvarsfördelningen inomstalsbi-dragsadministrationen som SAK föreslagit i huvudsak bör gälla, dvs. sammamyndighetsnivå skall svara såväl för beslut om underlag för statsbidrag som förkontroll och granskning. Därvid bör i princip länsskolnämnderna hanlera statsbidragi här nämnda avseenden lill skolor med huvudman och skolor med annanhuvudman i de fall de har samma utbildningsinriktning och bidragssystem. Iövrigt bör SÖ hantera statsbidragen. 1 likhet med SAK finner jag inte skälföreslå någon ändring av det förhållandet atl SÖ betalar ut nästan samtligastatsbidrag för skolväsendet. Såvitt gäller hanteringen av statsbidrag tillkommunal vuxenutbildning och grundutbildning för vuxna bör inte någraförändringar genomföras så länge komvux-utredningens arbete pågår. SAKframhåller att den administrativa insatsen för såväl stat som kommun kanbegränsas om storleken av vissa komponenter som ingår i grundskolanstilläggsbidrag kan fastställas och låsas för . Jag vill idetta fall hänvisa lill vad Jag tidigare denna dag har anfört i propositionenom skolforskning och personalutveckling om lön med B-avdrag för studier. Närdet gäller frågan om en låsning av övriga i tilläggsbidraget ingåendekomponenter bör denna övervägas inom ramen för utvärderingen av grundskolansstatsbidrag. SAKframlägger vissa förslag när det gäller bidrag till personell assistans ochtill tekniska stödåtgärder m. m. åt handikappade elever. SAK har föreslagit enöversyn av de administrativa rutinerna för ansökan och rekvisition avstatsbidraget till företagsskolor. Dessa statsbidrag harjag behandlat ibudgetpropositionen (prop. 1980/81:100 bil. 12), där jag har föreslagit attstatsbidragen avvecklas. Behovet av bidrag till personell assistans samttekniska och andra stödåtgärder för handikappade elever i gymnasieskolan skallenligt mitt förslag i stället beaktas vid fördelningen av anslaget Särskildaålgärder på skolområdet. Närdet gäller driftbidraget till gymnasieskolor framlägger SAK vissa förslag sombereds i den översyn av statsbidraget till gymnasieskolan som jag anmälde ibesparingspropositionen (prop. 1980/81:20 bil. 8 s. II). SAKhar lagt etl principförslag om nytt statsbidragssystem för särskolan. Förslagethar överiämnats lill omsorgskommittén (S 1977:12). Närdet gäller statsbidraget till enskilda yrkesskolor fordras enligt SAK enradikal förändring av bidragsreglerna för att minskastatsbidragsadministrafionen. Denna fråga liksom frågan om statsbidrag tillandra skolor med enskild huvudman behandlas av kommittén angående 1980/81:107 43 skolormed annan huvudman än stat och kommun (U 1979: 13). (U1978:04) ser över statsbidragsbestämmelser för den kommunalavuxenutbildningen. För grundutbildningen för vuxna har chefen för utbildningsdepartementetföreslagit ett förenklat statsbidragssystem i budgetpropositionen 1981. Bidragentill kontakttolkutbildning bör enligt SAK helt inordnas i bidragen tillsludiecirkelverksamhet resp. folkhögskolor. Jag har, efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet, beslutat atl inle föreslå några förändringar i dettaavseende. SAKföreslår att administrationen av bidrag till högskoleutbildning försöver till myndighet inom högskoleadministrationen. Jag behandlar detta förslagi del följande i samband med frågan om tillsynen av den kommunalahögskoleutbildningen. För atl förenklastatsbidragsgivningen till institutioner, föreningar eller enskilda personerföreslår SAK alt regleringsbreven ändras så atl bidragen utbetalas mol redovisningsskyldighetinför SÖ. Utbetalningar av statsbidrag till ett tjugotal olika institutioneroch föreningar sker f. n. först sedan SÖ granskal redovisningen ochredogörelser för bidragets användning. Denna redovisningsskyldighet bör enligtSAK i fortsättningen anses fullgjord genom intyg från auktoriserad eller avstatlig myndighet utsedd revisor. Jag vill för egen del betona att granskningav redovisningen i första hand åvilar mottagarens revisorer. 1 enlighet medbestämmelserna i förordningen (1980:718) om revision vid revisionskontor åvilardet externa revisionsansvaret SÖ:s revisionskonlor. Den granskning som SÖ nugör bör därmed upphöra. SAKframhåller slutligen att behovet av redovisningsrevision minskar, i varje fallför det kommunala skolväsendel, om SAK:s förslag genomförs. Omfattningen av merför val t ningsre visione IIt inriktade insatser skulle däremotinte påverkas. Jag vill i detla sammanhang erinra om beslut (FiU1979/80:41, rskr 1979/80:394) med anledning av de i prop. 1979/80: 150 (bil. 2)framlagda förslagen om den statliga revisionsverksamheten. Regeringen föreskrevgenom beslut att vad som har anförts i propositionen ochutskottsbetänkandel skall ligga till grund för den statliga revisionsverksamhetensorganisation och arbetsformer. Regeringen utfärdade den nämndaförordningen om revision. Av denna förordning framgår atl institutioners,kommuners, föreningars och enskilda personers redovisning av mottagnastatsbidrag granskas av del revisionskontor som granskar verksamheten vid denmyndighet som tecknar utbetalningsbesked beträffande statsbidraget. Jagkan konstalera, atl praktiskt tagel alla konkreta förslag som SAK har lagt frami PM 29 och i betänkandet när det gäller förenklingar av statsbidrag hargenomförts eller kommer att genomföras om mina förslag i 1981 årsbudgetproposifion bifalls av . Behovet av administrativa resurser förhantering av statsbidrag minskar således i hög grad. 1980/81:107 44 1 det följande behandlar Jag vissa personaladministralivafrågor avseende i första hand personal med statligt reglerade anställningar iskolor och utbildningar med kommunall huvudmannaskap, dvs. frågor som berör ihuvudsak skolledare och lärare i grundskola, gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och till en del högskoleutbildning. Mina förslagfär dock - vilket Jag redovisar i det följande - konsekvenser för personal ävenvid andra skolformer som står under SÖ:s inseende. SSK har isitt betänkande fört en principiell diskussion om ett vidgat och mer samlatkommunalt inflytande över och ansvar för all skolpersonal. Utgångspunkten förSSK:s diskussion har varit ett fullständigt kommunall driftansvar för skolan.Från denna utgångspunkt har utredningen skisserat en utveckling innebärande atlsamtliga nu statligt reglerade tjänster i skolväsendel kommunaliseras. SSKkonstaterar dock att en sådan utveckling måsle ske stegvis och . Utredningen har därför övervägt etl antal andra mindre långtgåendealternativ när det gäller avvägningen av ansvarel mellan stat och kommun förskolledare och lärare. SSK förordar ett alternativ där alla tjänster inomskolväsendel - alltså även skolledare och ordinarie lärare - tillsätts avkommunen. Beträffande skolcheferna, dvs. skoldirektör, biträdande skoldirektör,förste rektor och rektor tillika skolchef, föreslås den statliga regleringenutgå och tjänsterna bli helt kommunala. Tjänsterna som skolledare liksomtjänsterna som lärare föreslås förbli statligt reglerade. Behörighet ochbefordringsgrunder bör enligt SSK även i fortsättningen regleras av statenförfattningsvägen. Reglerna för inrättande av tjänst föresläs kvarståoförändrade. Rätten att anföra förvaltningsbesvär skall enligt SSK:s förslagfinnas kvar. Remissinstanserna tillstyrker med få undantag förslagetatt skolchefs-tjänsterna tillsätts av kommunen. Ungefär en fjärdedel av dem somtillstyrker tillsättning föredrar emellertid all tjänsterna även i framtidenär statligt reglerade och all förvallningsbesvär även i fortsättningen fåranföras över tillsättningsbesluten. tillsättning av skolcheferavstyrks dock av /SR, TCO, några länsskolnämnder och kommuner. SSK:s förslag om tillsättning av rektorer, biträdanderektorer och studierektorer saml ordinarie lärare tillstyrks bl.a. av RRV,SAV, SPN, statskontoret. , , tolv länsskolnämndersamt majoriteten av landstingskommunerna och kommunerna. Även SÖ tillstyrkerförslaget men anser alt lektorstjänsterna även i fortsättningen bör tillsättasav SÖ. Förslaget om tillsältning av skolledare ochlärare avstyrks däremot av bl.a. fem länsskolnämnder och några kommuner. Dessainstanser pekar framför allt på svårigheter som uppkommer vid en lokaltillsättning när det gäller meritvärdering och samordning mellan sökande tilltjänster i flera kommuner. Några instanser avråder också frän att nu 1980/81:107 45 genomföra en förändring av tillsäftningsproceduren mol deberörda personalorganisationernas önskemål. SACOISR och TCO avstyrkerkategoriskt SSK:s förslag. Många remissinstanser tar också upp frågan omordinarieskapet för lärare. att ordinarieskapet bl.a. mot bakgrund av nuvarandetrygghetslagstiftning inte längre har någon arbetsrättslig betydelse och därförbör bringas att upphöra. Även SÖ ifrågasätter om inte uppdelningen i ordinarieoch icke-ordinarie lärartjänster - när framöver tillsättning medkonstitutorialets rättsverkningar inte längre skall ske - blir av så ringapraktisk betydelse att man bör överväga om inte de ordinarie lärartjänsternabör avskaffas i den betydelsen att nya sådana tjänster ej inrättas ellertillsätts. SAKkonstaterar inledningsvis att direktiven begränsat kommitténs möjligheter attframlägga förslag, som ändrar ansvarsfördelningen mellan stat och kommun vadgäller tillsättningsärenden. SAK:s överväganden har därför begränsats tillförslag om decentralisering inom den statliga skoladministrationen. Kommitténutgår emellertid från atl SSK:s förslag om bl.a. lillsätlning av skolchefer,skolledare samt ordinarie lärare kommer att beredas inom regeringskanslietungefär med kommitténs egna förslag. Eu genomförande av SSK:s förslaginnebär då att SAK:s förslag i tillsättningsfrågorna kommer att saknaaktualitet.