prop · G40386 · 1980-12-31 00:00:00 — Sädana bestämmelser bör undvikas.Det bör däiför godias all beslämmelsen får retroaktiv verkan i alla fall idessa situationer. " Genomförs en ändring av beslämmelsen i jordabalken bör molsvarandestadgande i sjölagen ändras saml ändringen beaklas vid ulformningen av en lagom inskrivning av rält lill luftfartyg. Bankinspektionen: Sladshypolekskassahem-slällde är 1977 om höjning av procenlsalserna i 6 kap. 3 8 förslå slyckeljordabalken till 20 och 10. Inspektionen lillslyrkle sladshypolekskassansframställning i yttrande . Prop.1980/81:86 20 Möjligen kan enligt bankinspektionens upplänning iliagasaitasom föreslagen uppjustering är tillräcklig med hiinsyn lill alt räntesatser lörmel-lankrediter och toppkrediier ofta är avsevärt högre an för bottenlän, Ulredningenär medveten hiiiom men menai- alt de kicditinstiuit som därvid kommer i frägahar möjlighet all om kreditupplysning visar behov härav begära tillaggssäkerheti form a\ borgen eller andrahandspant. Ofta ar denna möjlighet f()r handen.Emellertid förtjänar framhållas att tillfiedsslällande solvens hos kredittagarennar kredit beviljas inte alltid varar kredilliden ul och all primiirkredit iform av lilnga annuiletslån ger niimn-varl säkerhetsöverskotl försl eflerganska läng lid. Vidare är del avsett all ocksä bollenlåneinslituten skallkunna medverka i kreditgivning diir räntesatsen är högre an den somutredningen räknar med. Eftersom ändringen är av provisorisk karaktär och dettorde lä förutsättas alt pantbrevsuiied-ningcn relativt snart kommer attframlägga definitivt förslag till bestämmelser pä detta område, kaninspektionen dock tillstyrka det nu framlagda förslaget. allmäniiii liypolekshank: Banken har tagit del avdet yttrande över skrivelsen som har avgivits av föreningen mellan ombudsmannenhos landshypoteksinstitiition och delar de synpunkler som föreningenframför. Därutöver vill banken framhiilla att banken enligl 25 5lagen (nr 65) om allmänna hypoteksbank och om landshypoleksföreningarhar att övervaka att föreningainas skuld till banken stiindigi motsvaras avlänefordringar för vilka finns säkerhet. Om tillagget inle avpassas lillrådande ränteläge mäsle banken därför överväga all fordra all föreningamabetingar sig pantbrev på sä slort belopp att del jiimte tillägget kan beräknasläcka i vari fall lånefordran jämte länlor, Riksskaiicverkei: Riksskatleverkel (RSV) delar ulredningensprincipiella uppfattning all boltenläneinstitulen normalt bör kunna läkna medfull uldelning vid en eventuell exekuliv försiiljning av hos dem belånadfaslighet. Likaså anser ocksä RSV. av skiil som anlöits i promemorian, attdenna mälsättning inle kan ställas upp betriiftande övriga längivare. Utgångspunktenför den fortsatta diskussionen bör därför vara hiinsynen lill kredilgivare somger botlenlån. Om dessa ofta skulle riskera att lida betydande förluster isamband med exekutiv försäljning av belånade fastigheter bör höjning avutmätningsräntan - eller annan lagändring - övervägas. Vid bedömningen av del nu framlagda förslagel böremellertid också följande beaktas. Ulredningen löilsaiter sitl arbete alt mera principielltse över panirällsreglerna. däribland konslmktionen med särskilda lillägg enligl6 kap. 3 8 JB. Detta kan medföra lagändringar pä inte alltför läng sikl. Behovelav och fördelar med den nu föreslagna provisoriska höjningen av ulmätningsränlanbör därför avvägas mol de komplikationer en iindring medför för kreditlivet,myndigheter m.fl, Slörre tilliigg lorde t,ex. medföra all pantbrev än oftarekommer att pantförskrivas i andra och till och med i Iredje och fjärde hand.Större lillägg och invecklade pantförskrivningar försvarar bedömningen avpantbrevens värde som säkerhet. Pant-förskrivningar i flera led komplicerar ocksäöverexekutors arbele med sakägareförleckningar. i synnerhet om blockbildningskall ske ocksä i dessa fall. Det kan påpekas all del kunnal konslateras all inleens banker alllid varil lillräckligl observanla i dessa frägor. Säsom betonatsi ulredningens direktiv bör man diiriör sä längl möjligt söka undvika oftaförekommande ändringar pä delta omiäde. Prop.1980/81:86 21 Det bör vidaie beaktas alt höjning av tillaggen ytterligaicförstärker de i flera sammanhang diskuterade konsekvenserna av utmiitning av överhypotek.Om överhypolekel inle iir pantförskrivet i andra hand torde det vanligaste varaatt hypolekel före försäljningen utmäts i allmänt och/eller enskilt mål. Om utmälningsräntanhöjs till 10 '/I och försiiljning sker ett är efter utmätning innebär delta alt"ulomstäende" borgenärer kan iriinga sig emellan faslighelskreditgivaremed 25 9/ av varje panlbrevsbelopp. Sä länge obelånal överhypotek kan utmätasmed den förmånsrätt pantbrevet ger kan faslighelskredilen urholkas härigenom.Denna verkan accentueras om ulmäiningsriintan höjs och den kan komma i stridmed principen att fastigheier som kredilobjekl bör i förslå hand komma dem lillgodo som lämnal kredit mot säkerhet i fastigheten. Åven om man ansei del rimliglall de längivare som beviljar lopplän fär själva skydda sina fordringar i nuvaranderänleläge. genom att t, ex, kräva ytterligare siikerhet eller genom att beviljalän först efter inhämtade kreditupplysningar, är därigenom inte sagt all manbör godta att deras situation dessutom försämras genom alt andra borgenärer gesmöjlighet all med oprioriterade fordringar förbigå dem i än större ulslräckningän vad är fallet. Stadshypotekskassan har anfört som skäl för yrkad höjningav ulmätningsränlan att hypoteksföreningarna därigenom skulle få slörremöjligheter till att ge anstånd vid belalningsdröjsmål. Detta är ovedersägligtvad gäller den längivare som har bäsla förmänsräll. Förhållandet blir emellertiddel motsatta för de längivare som lämnal lopplän. eftersom mera av fastighetensvärde gär lill bättre prioriterade borgenärer om utmätningsräntan höjs. Vad härefter angår behovel av höjning av utmälningsräntanvill RSV anföra följande. Till en början bör konslaleras an anialei ansökningar om exekulivförsäljning har ökal under senare är. Däremot har antalet genomförda försäljningarhållit sig relativt . Exekutivt säljs således allljäml omkring 400 faslighelerper är. Huvuddelen av dessa är fritidshus. Som bekant finansierar stadshypoteksföreningarnainle bebyggande av fritidsfasiigheter. Enligl uppgifi i promemorian har stadshypoteksföreningarnaoch Bofab bevakat fordringar vid sammanlagt 54 auktioner. Spinlabhar bevakat fordringar vid 16 försäljningar. Detla börsältas i relation lill antalet läneobjekt. Frän sladshypolekskassansårsberättelse 1979 kan inhämtas alt stadshypoteksföreningarnas utestående länfördelades pä över 220000 fasligheter. Enligt uppgifi i promemorian har tilläggen inle räckt lilli sju av de 70 fall där nämnda låneinstitut bevakat fordringar. Förlusterna hari belopp uppgåll lill sammanlagt . Delta kan jämföras t.ex. med stadshypoteksföreningarnasutestående länesumma som uppgick till . - Det bör ocksäerinras om all det belopp som längivare inte fäll ul vid den exekulivaförsäljningen naturligtvis senare kan utsökas hos gäldenären som vanligoprioriterad fordran. Del är därför inle säkert all föriusl vid exekuliv auklionbehöver slulligl stanna pä längivaren. 1 promemorian har vidare närmare undersökls de exekutivafastighets-försäljningar som 1979 och första månaderna 1980 skell i Stockholmsoch län, sammanlagl 47 försäljningar. Inte i något av dessa fall hadedel hänt att botlenlånegivare skulle ha gjort föriusl. Intressantare för ställningstagandet i förevarande frågaär emellertid den omräkning av 19 försäljningar som ulredningen gjort för allutröna om Prop.1980/81:86 22 tilläggen skulle ha räeki om länen hade löpl med den ranlasom f, n, iiallci'. Den hypotetiska uträkningen ger vid handen all i 11 fall (58',r)skulle tilläggen, beräknade med 6 Cr utmätningsranla. varil lillräckliga för allge boUenläneinsliluten full täckning. En höjning av utmätningsiiinlan till 10 %skulle medföil alt ytterligare fem försäljningar hade sken utan Icirlus-ter förbottcnläneinsliluten. I tre fall skulle utmiiiuingsräntan fått höjas till över10 % för all tilläggen skulle ha räckt. Del kan anmärkas att om länen i verkligheten löpt med11.7' limta kunde långivarna lioligcn i nägon män ha anpassat sitt handlande diirefter,Enligl RSVs mening visar det av litredningen presenterade materialet inte alt bollenläneinslitutensbehov all läcka förluster vid exekutiv försiiljning är av sädan omfattning altdet nu skulle kriivas ätgärder frän statsmakternas sida. En räntehöjningsnegativa effekter - av vilka somliga påtalats i några yllranden i den lidigareremissomgången - har inle närmare diskuterats av ulredningen. RSV kan därför inlefinna skäl att nu genom provisoriska lagstiflningsälgärder förslärka botlenläneinstitutensställning Bosiadssiyrelscn: Svar har inkommit frän 19 stlänsbostadsnämnder och i , vilka bifogas denna skrivelse.Nästan samtliga lillslyrker en höjning av ulmätningsränlan från 6 till 10 procentsamt all en sädan höjning genomförs provisoriskt i avvaktan pä ell slulligl ställningstagande.Flera har uttalat sig positivt över förslagel alt koppla utmätnings-räntans storieklill diskonlol. Nägon kritik över övergångsbestämmelsernas ulformning har inteanförts. Bosladsstyrelsen delar denna uppfattning. tillstyrkeren höjning av utmälningsräntans storlek och ell provisoriskt genomförande avhöjningen. Styrelsen har vidare inte nägot alt erinra mol de föreslagna övergängsbestämmelserna.Vad gäller en koppling av utmälningsräntan lill diskontot är slyrelsen positiv lillall frägan ytterligare övervägs inom utredningen. Vad gäller höjning av den fasla delen av tillägget har bosladsstyrelseni yttrande lill justiliedeparlemenlet lillslyrkl Stadshy-poiekskassasförslag. 1 de nu avgivna yttrandena anser flertalet all den fasla delen hillillsvarit tillräcklig. Nägra tillstyrker en höjning. Niigol flera avstyrker ensådan. Bosladsstyrelsen anser bl. a. mot bakgrund av de nuavgivna svaren -alt den fasta delen av tillägget är tillräcklig för bosladsverketsnuvaiande indrivningsverksamhet. Den framtida utvecklingen av ränteläget kangivetvis ändra situationen. Skulle ulredningen finna att ett allmänt intresseredan nu föreligger för kredilgivare pä fastighetsmarknaden all höja den fastadelen av tillägget i enlighet med det av stadshypotekskassan framförda förslagel,lillslyrker styrelsen en sädan höjning. i län: Vi har gjort någraberäkningar med olika räntesatser för all se om nuvarande lillägg räcker tillför nämndens eventuella fordringar. Beräkningar har bl.a. gjorts för ettbostadslån med räntelän där den sammanlagda skulden uppgår till 33 200 kronoroch där säkerhelen endasl bestar av ell panlbrev pä saml överhypotekpä boltenlänel. Tack vare överhypolekel pä botienlänel torde nämnden inte göranågon förlust på ell sädanl lån med nuvarande slorlek pä tilläggen. Betr. bostadslånen synes det inle föreligga nägon risk förförlust med nuvarande lillägg och nuvarande ränteläge. En anledning lill dettaär bl. a. alt räntebidrag utgär för dessa län varför del inle blir nägra storaräntekostnader för låntagaren att betala. För de lån som inle är berättigade lill räntebidrag, i.ex. 1980/81:86 23 det vara befogal med en höjning av tilliiggen. Mednuvarande liiniesatser kan del knappasl uppstä nägon ('(irlusi. men om rantesalsenförde statliga länen skulle stiga till 13 '// kan del bli risk förförlust. 1 dessa ärenden finns del ju inte heller nägot överhypotekpantförskrivet. När del giiller energilänen ligger säkerheten i cn del ärendeninom ell ganska högt förmänsliige vaiför det inle heller iir bra om tilliiggenhöjs för mycket. Med hänsyn till ovanstående lorde det föi niimndens delräcka med att utmiiiuingsräntan höjs till 10 ''4. Nägra nackdelar med all dennaränla höjs kan vi inte finna. Denna höjning borde även kunnabehällas permanent. Länsbostadsitäiiiiideii i : Det allmiinnalänteliiget har som bekant stigit markant under senaste iiren. gälleräven den statliga bosladsläneränlan, 1 de flesta bostadsläneiirenden förekommerräntebidrag som betydligt sänker boendekostnaden de första aren. 1 dessaärenden debileras låntagarna ej nägon kostnad utan bidraget är ofta sä stortalt belopp utbetalas kontant untler de allra första aren. Detta hindrar iindäinte all l.ex. boltenlängivaic kan nödgas begära försäljning av fastigheter tillhörigalåntagare som ar försumliga med all sköta bottenlänekoslna-derna. I dessa falldrabbas liinsbosladsnänmden indirekt vid försäljningen och har alt bevaka sinfordran. Räntesubventionerna iir ett temporiirt slöd, Dessulom förekommer allalän lUan räntebidrag. kräver nämnden som regel ej heller andrahandspanlriilltill framlörliggande pantbrev. Nämndens uppfattning iir den all en höjning frän 6 lill 10procents ulmälningsränla bör fastsliillas. Denna uppfattning styrks av dekontakter nämnden under hand lagil med . Länshosladsiiiimnden i : Nämnden hiir lill dagsdalointe gjort nägra förluster vid exekutiva auktioner pga alt tillägg och ränlaenligt JB 6:3 varil otillräckligt, Däremol har vid nägot tillfälle botlenlånegivareåsamkats sådan förlust, I den nya situation som inträtt i oeh med att nämnden vidutbetalning av nya län endast undantagsvis kriiver andrahandspantiält iframförliggande säkerheter mäste det ur nämndens synpunkl ligga en risk i all tilläggoch ränla enligl JB 6:3 blir alltför stort. Nämndens bedömning är all vi harmera alt förlora än all vinna pä en ulökning av nämnda ränla och lillägg. enligl nämndens uppfallning. är den störstaorsaken till all förluster kan uppslå, är den länga handläggningstiden hosfrämst överexekutor (ÖE). I slällel för en ökning av utmälningsräntan böralltså en snabbare handläggning hos främsi ÖE prioriteras. Sammanfallningsvis avstyrker därför länsbostadsnämndenbåde den tillfälliga ökningen av ulmätningsränlan och den skisserade ändringenav tillägget och ulmätningsränlan. Länsbosladsnåmndcn i : Antalet exekuliva auklioneri länet avseende slalligl belånade bosiadshus har varit ganska ringa undersenare är. Storleken pä de nuvarande tilläggen enligl JB 6: 3 har inlevaril något problem för nämndens del. Vi känner inle heller till något fall därbollenkredilgivarna gjort föriuster lill följd av att dessa lillägg skulle varaotillräckliga. För länsbostadsnämndernas del synes en höjning av lilläggenlill övervägande delen medföra nackdelar när del gäller säkerheten för slalsläneneftersom nämndernas inteckningar som regel inle har bästa förmänsräll. Denuvarande tilläggen är också tillräckligl stora för all trygga nämndernas Prop.1980/81:86 24 behov av inicckningssäkcrhct med de riitinei som noiiiuilttillämpas for indiivningsverksamhclen. Del iir också angeliiget all bonciikreilitgivarnainle läter sina indrivningsålgärder droja foi langc da dctla for med sig all förmänsriitienför niimndernas länefoidiingar försämras. De ändringar st)m företagils det senaste ärei i 3,3 i; UFFoch tillimip-ningslöreskrifterna till tlenna 8 iir av stor beiyilelse ifråga omlormaiislagei för niimndernas fordringar. Dessa regler metlfoi alt nämnderna inya läneärenden som regel inte har någon andrahandspanliall lill imcekniiigarmed förmänsriitt framför egna intecknmgar. far man riikna metl allnär liinsbostadsniimnderna avstär IVän denna pantralt sä konmici den i slällelall ianspiäktagas av andra långivare (ill säkerhet for topplijii ellei-andra krediterför exempelvis bilköp, saruskulder och resor. De nya reglerna enligt 33 8 BFFkan ocksä i särskilda läll inbjuda till nianipulaiionei för an tillgodose enskildasintressen föie tlel allmännas. De angivna bestämmelserna medverkar således tilleii Ibisamiad formiinsrän för niimndernas länefordringai. Pantbrevsulredningens förslag t)m htijning av utmalningsriinlanfar emellertid inte bara bedömas med hansyn lill hur nämndernas säkerhclci påverkas,Ulredningen menar att kreditinstituten har svårigheter all metl nu giillande lilläggoch riinleläge irygga sina boltenläncfoidiingar. Man hiinvisar lill vissundersökning där man noleral all bankerna i nägra fall gjort förluster, somkunde undvikits om tilliiggen enligt JB 6: 3 varit högre. Del framgår dock inleav undersökningen i vilken mån bankerna själva medverkat lill dessa foriuslergenom tidsutdräkt eller anstånd med indrivningsålgärderna. Del nuvarande höga riinielägel medför naturligtvis behovav större till-lägg an tidigare. En höjning av tilläggen medför attdessa kan bli onödigt höga när vi fär ett liigre riinleläge. Man mäste ocksä setill alt kreditinstituten lämnar full belåning av pantbreven när det gällerbotlen-län. Enligl länsbostadsnämndens mening lär det anses rimligtoch gt>dtagbart all ulmätningsränlan höjs frän 6 till K) procent. Nägonhöjning av den fasta delen av lilläggei bör däremol enligl vär mening inle lillslyrkasfrän bosladsverkets sida sävitt man inte kan förete synnerligen starka ellertvingande skäl härför. Den redovisade utredningen ger inle lillriickligtslöd för en sädan höjning. Det kan ocksä ifrågasällas om nägon yllerligareutredning i denna fräga är behövlig. Länssiyrelsen i Slockholms län: Liinsstyrelsen har den 10januari 1978 avgelt yllrande över en framställning (Vän sladshypolekskassaangående ändring av 6 kap, 3 8 jordabalken, Framslällningen avsäg ändring av säväldel fasta lilläggei som den rörliga uimäiningsränlan. ansåg denna tidpunkt pä anförda skäl inle kunna tillstyrka framställningen. Om del ansågs att ändring ända borde ske kunde länsstyrelsen- eftersom viss utredning saknades - endasl lillslyrka an uimäiningsränlanhöjdes lill 10 proceni. Sedan sladshypolekskassan gjorde sin framställning ochdenna remissbehandlades har förhållandena i flera avseenden förändrats.Räntenivån har stigil ytterligare och sedan ett par är synes värdestegringen päfastigheter ha avtagit. Möjlighelerna att uppta län och skaffa krediter mot säkerheli fasl egendom har minskal avsevärt, vilkel naturligtvis hämmar omsättningen.Den som av olika skäl mäsle sälja sin faslighet och inle har möjlighel all"vänta ul" en köpare kan komma all upptäcka att marknaden 1980/81:86 25 är köparens och all han kanske iir tvungen att siilja tilllägre pris t)ch ligga kvar med en s. k. siiljarievers. Alla dessa omständigheter som försvarar många frivilligafastighetsförsäljningar inverkar naturligtvis negalivi även pä exekutiva försiiljningar.Förutom all de bidrar lill att antalet ansökningar om exekutiv försäljningökar. medför de ocksä alt handläggningstiderna blir liingre. eftersom antaletspekulanter till följd av det ekonomiska klimatet minskat och däri'örkanske är tvungen all hälla tvä eller t.o. m, tre auktioner innan en faslighelblir säld, Mol bakgrund av det anförda och dä man inle torde kunnavänta sig nägon väsentlig nedgång i ränteläget inom överskådlig tid. tillstyrkerlänsstyrelsen den föreslagna ändringen lill . Annan övergångsbestämmelse än den utredningen föreslagittorde inle vara nödvändig. Ulredningen angående förciiigsintecknliig: Ulredningenang. förelags-inteckning har tidigare, . ytlral sig över sladshypolekskassansdå remitterade framställning om alt borgenärstilliigget skulle höjas. Dengängen förordade utredningen all tillägget - som enligl ulredningens meninginnefattar en problematisk rättslig konstruktion - inte borde höjas, eftersomman därigenom skulle förstärka dess avigsidor. Nägon anledning alt överge den sländpunklenanser sig utredningen inte ha. Men om de problem som föranleti framställningenoch pantbrevsulredningens förslag skall lösas genom alt borgenärstillägget höjspå nägot säll. sä är otvivelaktigt exekutionsränlan den del av lilliigget somkan bojas med minsla för-slärkning av tilläggets avigsidor, Ulredningen vill isä fall för sin del förorda all exekutionsränlan knyts till diskontot, lex. pädel sätt man gjort i 49 8 sjölagen (1891:35 s. 1). Intill dess slullig ställningtas bör pantbrevsulredningens provisoriska lösning kunna genomföras: det förutsättergivelvis alt nuvarande ränteläge ej kommer alt sjunka mycket pä kort sikl. företagsinleckning ifrågasätter om inte exekutionsränlan lämpligen börhöjas i 6:3 JB och 264 8 sjölagen. : Advokaisamfundel delaruppfattningen, all hela konstruktionen med tillägg kan böra omprövas menavstyrker genomförande av en provisorisk lagändring. Inledningsvis vill samfundet beröra de skäl. som talar förtolalomlägg-ning av del nu gällande systemet. Under det lagstiftningsarbete,som ledde fram lill nuvarande beslämmelser diskuterades ingående frägan om panträttskulle innebära säkerhel genom lillägg ulöver pantbrevets nominella belopp.Både departementschefen oeh lagrädet tycks ha haft sympatier för ell syslem,där pantbrev skulle gälla bloll lill sill nominella belopp hell ulan lillägg.Avgörande för den valda lösningen blev emellertid kreditinsli-lulens bestämdaönskemål om sädan konstruktion, att länets kapitalbelopp kunde sammanfalla medpantbrevels nominella belopp. Vid konstmktionen av tillägget eftersträvadesall tillägget läckte de ränleanspiäk m. m. som normalt kunde förväntas men inteavsevärt översteg summan av sädana anspråk. (Av lätt insedda skäl kan även ellför högt beräknat lillägg medföra olägenheler.) Del gällde alltsä all försökafinna ett "lagom" stort och rikligt konstruerat tillägg. 1 medvetandeom räntelägets variationer ifrågasattes all låta utmälningsräntan följa diskonlolmen denna tanke har slutgiltigt (?) avvisats av köplagsuiredningen. (Se närmaslWesterlind: Kommentar lill Jordabalken 6 kap., sid 294. nol 12a.) I detta sammanhang kan framhållas, all lagstiftningsarbetetfram till jordabalkens ikraftlrädande präglades av en påfallande osäkerhet beträf- Prop.1980/81:86 26 fande just konslruklionen av tilläggei. Här åsyftas siirskilllagäntliingeii SFS 1971:1209. varigenom man snabbt bröt med tankegångar, somtidigare i lagstiftningsarbetet redovisats säsom väsentliga. Det är uppenbari att det legala tillägget till pantbrevetsnominella beltipp kan vara "lagom" avpassat endast om del allmänna ränlelägelär någorlunda fasl. Sä hade situationen i slort sell ocksä varil under hela cfleikrigsli-denfram till JB:s tillkomst. Därefter har emellertid riintenivän fortsatt attstiga, pä sistone ganska dramatiskt. Nägra väsentliga ändringar av nuvaranderäntenivå kan just nu inle skönjas. Nuvarande riinteliige bör emellertiduppfattas som en påminnelse om all räntan kan komma att bäde stiga och sjunkaavsevärt i del längre tidsperspektiv som en lagsliftarc har att arbela med.Därmed förändras emellertid förutsäuningarna för tillägg av nuvarandekonstruktion oavsett vilka procentsatser man väljer för fast tillägg och för ulmälningsränla. Det prakliska resullalei av all använda lillägg avnuvarande konstmktion (men evenluelll med andra procentsatser) mäste bli.antingen (vid högl ränteläge) all man kan bevilja län endasl med belopp som undersligerpanlbrevets nominella belopp eller (vid lägl ränleläge) alt andrahandspanl-sättningarblir en mera frekvent företeelse, varigenom sväröverskädlighc-len lilliar. som enligl niening talar motden föreslagna provisoriska lagstiftningen, är följande: Provisorisk lagsliflning medför alllid problem och bör lillgripasendasl om starka skäl lalar därför. Samfundet hänvisar till vad som anfördes i lidigareremissyttrande rörande den risk för rättsförluster som en lagändring kanmedföra för dem som inte yrkesmässigt sysslar med kreditgivning. Pantbrevsulredningensundersökning av ränteförluster vid exekutivauk-tioner synes visa, all gällanderegler inte leder lill förluster av mer påtaglig sloriek och omfattning. Inleheller i övrigl har anförts någol skiil av allmän belydelse förden provisoriskalagändringen. Uppmärksammas skall ocksä de möjligheter som finns alt undanröjapåvisade olägenheter inom ramen för gällande lag. Kredilinslilulen lorde kunnaändra sina rutiner sä att pantbrev fordras till högre belopp än länel. I denmån exekuliva försäljningar kan dra ut på liden därför alt tidsgräns saknas,dä Kronan ar uimätningssökande såsom skaiteborgenär, har borgenär alllid mtijlighelall själv ingripa genom exempelvis lagsökning.