prop · G40327 · 1980-12-31 00:00:00 — Inom del nordligasteav dessa områden finns f. n. två bostadsfasligheler som ligger intill Toftavägen.Liksom när det gäller andra bostadshus i enskild ägo. som ligger intill Toftavägenoch inom gränsen för skjulfältet, kan ifrågavarande tvä bostadshus behällas ochanvändas av ägarna om de själva önskar det, utan alt della inkräktar påövningsmöjligheterna. Ägarnas önskemål blir alltså helt avgörande. Även andradelar av marken väster om bör förvärvas med äganderätt, oin ägarnasjälva önskar sälja marken. 1 den utsträckning markförvärv kommer lill sländ äliggerdel försvaret att ingående undersöka vilka möjligheter som finns alt erbjudasäljarna ersäll-ningsmark. Delta gäller särskilt de personer som driver jord-och skogsbruk och som önskar fortsätta med denna verksamhet. Del ankommer pälantbruksnämnden alt medverka i detla sammanhang. Likaså bör lämpligt belägendomänmark kunna komma i fråga som ersätiningsmark. Den mark för lillfarlsstråk och grupperingsplalser österom som anges i överbefälhavarens förslag kan ses som exempel pålämpliga områden för dessa ändamål. Detta gäller främst grupperingsplatserna.Del finns möjligheter alt välja sådana platser som bäst tillgodoser markägarnas 1980/81:27 II önskemål och eventuella krav från de myndigheter som harall bevaka naturvärds- och fornminnesinlressen. Del är inte heller nödvändigtall låsa fast rätlen att utnyttja varje särskilt område för en läng tidsperiod.Med hänsyn till detla och då skadorna och intrånget genom del militära utnyttjandetkan förutsättas bli relativt begränsade anserjag att någon form av nyttjanderältär tillräcklig. Vissa grupperingsplatser bedöms behöva utnyttjas endast I 2gånger . För utnyttjande av dessa platser anser jag att det bör varatillräckligt att markägarnas tillstånd inhämtas vid varje särskilt tillfälle. På den mark för lillfarlsstråk och grupperingsplalser somkommer alt användas för slridsvagnskörning kan skador uppkomma genom spårbildningm. m.. främst och vår. Det ankommer givetvis på försvars-maklen attsvara för nödvändiga reparations- och förslärkningsarbelen. Jag vill allmänt understryka viklen av att de människorsom för sin bosättning och utkomst är beroende av den akluella övningsmarkeninte åsamkas mer intrång än vad som är oundgängligen nödvändigt och att dehålls skadeslösa för de inträng som är nödvändiga. Detaljerade föreskrifler omövningsmarkens utnyttjande måste därför utarbetas i nära samråd med berördamyndigheter, organisationer och markägare. i har angett vissa frän naturskyddssynpunklvärdefulla områden inom den föreslagna övningsmarken som enligt länsstyrelsensuppfattning bör behandlas och värdas på samma sätt som motsvarande känsligaområden inom skjutfället. Vidare anser alt en grundliginventering av fornlämningar bör göras för att sådana lämningar skall kunnabevaras och i vissa fall flyttas bort. Även miljöskyddsfrågor bör enligtlänsstyrelsen uppmärksammas och prövas ytterligare i samband med fastställandetav gränser för de föreslagna övningsområdena. Jag delar länsstyrelsensuppfattning i dessa frågor och anser del viktigt att synpunkteri möjligaste mån tillgodoses. Del kan dock inte undvikas att den ökade trafikenmed bandfordon inom loflafältet kommer all förvärra den redan nu svåraförslitningen av mark och natur. Jag anser i likhet med alt Irafiksäkerhelsfrågormåste ges stor vikt vid planeringen av de korsningspunkter med som lillfarlsslråkenmedför. Viss påverkan på omgivningen, främst i form av buller, kanväntas genom den planerade övningsverksamhelen. Enligl överbefälhavarens förslagskall skjutning med skarp ammunition inle ske inom den mark som enligtförslaget bör tillföras skjutfält annai än med artilleri, detla för att imöjligaste mån undvika skador på skogen. Artilleriskjulningarna liksom övningsverksamheleni övrigl torde dock komma att medföra buller i sådan ulslräckning att dennärmaste bostadsbebyggelsen kan komma alt bli störd i viss omfattning. Jagförutsätter att allvarliga ansträngningar görs för alt hålla bullret frånövningarna på sä låg nivå att uppkommande störningar kan godtas av dekringboende. a. bör utbildningsanordningar Prop.1980/81:27 12 lokaliseras och övningsverksamhelen planeras på sådantsätt all störningarna blir så små som möjligt. Inom den föreslagnaövningsmarken finns ett antal permanent- och fritidsbostäder. Dessa kan även ifortsättningen utnyttjas av sina ägare, om de önskar det, dock med deinskränkningar som kravet på säkerhet vid skjutningarna medför. Om del inteblir möjligt alt bo kvar eller om ägarna själva önskar sälja sina fastigheter,måste försvaret vara berett alt lösa in dessa. Detsamma gäller för bostadsbebyggelsenomedelbart utanför övningsmarken. har krävt att eventuellabullerzoner förläggs inom militärt område. Jag anser att detta inle är möjligt,om den planerade utökade övningsverksamhelen skall kunna genomföras.Förhandlingar bör las upp med kommunen i syfle att säkerställa altbullerkänslig bebyggelse inte tillåts sä nära gränsen för övningsmarken altövningsverksamheten inle kan bedrivas på lillfredsslällande sätt. Vidförhandlingarna bör även tas upp den av kommunen aktualiserade frågan om denframtida samhällsutbyggnaden söder om . har hävdat all en förbättring avövningsbetingelserna i första hand bör åstadkommas genom all omdisponera övningsverksamhelenpå Tofla skjulfäll. En sädan omdisposition. t.ex. genom att flytta Blåhällsläger till annan plats, skulle enligt förbundets mening avsevärt förbättra övningsmöjlighelerna.Denna fråga har studerats närmare. Därvid har det kommil fram att varken enflyttning av lägret eller någon annan omdisposition inom det nuvarandeskjutfältet skulle medföra någon förbättring av manöverulrymmet på fältet. Länsstyrelsenhar i sill yttrande anfört att vissa kompletterande utredningar bör genomförasinnan någol beslut fattas om den föreslagna utvidgningen av övningsmarken.Styrelsen har pekat på förekomsten av fornlämningar, bullerproblem m.m. 1likhet med fastighelsnämnden anserjag att de allmänna förhällandena inom del akluellaområdet är väl kända genom tidigare utredningar. De frågor som länsstyrelsenhar angett är av den arten all de bör beaktas i samband med attmarkutvidgningen genomförs. Som jag har anfört i del föregående måstegenomförandet ske i nära samarbete mellan de militära myndigheterna, berörda civilamyndigheter saml markägarna och deras organisationer. Delta torde innebära entillräcklig garanti för all samtliga frågor som hänger samman medövningsmarkens utvidgning kommer att utredas och prövas ingående. Jag vill i detlasammanhang ännu en gäng understryka vikten av att kommunen i den fortsattaplaneringen av markanvändningen tar hänsyn till behovet av övningsmark så attframtida intressekonflikter undviks. Jag bedömer att konsekvenserna från civil synpunkt av a»genomföra den föreslagna förbättringen av övningsbelingelserna blir små. 1 denmån markägare som är sysselsatta inom jord- och skogsbruket inte kommer altkunna fortsätta sin verksamhet pä grund av övningarna måsle stora ansträngningargöras för alt hålla dem skadeslösa, bl. a. genom all de erbjuds annan mark försin verksamhei. Om i något fall någon fast bosalt inom eller Gräns för skjutfält K%%%l Markområde som föresläs förvärvas med äganderän (G= förslagsvis utmärkt plats för grupperingsomräde m. m. ------ Gräns för omräden som bedöms möjliga att disponera endast mednyttjanderätt ------ Sydlig gräns för övningar med stridsfordon ~ = Föreslagen tillfart för band- och hjulfordon. Varierande bredd 10100 m Föreslagen tillfart företrädesvis för hjulfordon Föreslagen tillfart för band-och terrängfordon Bredd «10m. t2 1980/81. 1980/81:27 14 iomedelbar anslutning till övningsmarken inte vill bo kvar kommer försvaret,som jag nämnl i det föregående, att lösa in vederbörande fastighet. Likaså ärförsvaret berett att i samarbete med de kommunala myndigheterna hjälpa tillall skaffa ny bostad. Avnaturliga skäl är det omöjligt att beräkna koslnaderna för försvaret vid ettgenomförande av förslagel. Kostnaderna för föreslagna markförvärv och för deköp som kan komma lill stånd genom all aktuell mark utbjuds till försäljningliksom för överenskomna engångsersättningar för nyttjanderälter får betalas avmedel som står lill fortifikalionsförvallning-ens förfogande för markförvärvför armén. Övriga kostnader torde få läckas från vederbörande anslag förledning och förbandsverksamhet. Detförslag lill markanskaffning och övrigt markutnyttjande m.m. som jag harförordat framgår av följande karta (intagen på s. 13). Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordatom att bilda en militär myndighet i av nuvarande fyra samt om tidpunktennär den nya organisationen på i princip skall vara genomförd, 2. bemyndiga regeringen all vidtade övergångsålgärder och åtgärder i övrigl som behövs för all omorganisationenskall kunna genomföras, 3. medge att mark för förbättrade ulbildningsbelingelserför garnison fär anskaffas med äganderätt resp. nyttjanderätt i enlighetmed vad jag har angett i del föregående. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:27 15 1 militärkommando (MKG) m. m. Dennuvarande ledningsorganisationen pä Golland fastställdes genom beslul av (prop. 1964: 109. SU 1964: 189. rskr 1964:362). Beslutet innebär bl. a.att utgör ett militärkommando (MKG). vars chef under mililärbefälhavarenför Östra militärområdet leder försvaret av militärkommandot. Han skall därvid bl.a.planlägga och leda samordningen av markbevakning och markförsvar och annanoperaliv verksamhet inom militärkommandol saml leda mobiliseringsförberedelseroch mobilisering vid mililärkommandots mobiliseringsmyndigheter, nämligen Gotlandsregemenle, , Gotlands kustartilleriförsvar och deenheter ur Bråvalla flygflottilj som ingår i mililärkommandotskrigsorganisation. Han skall vidare leda utbildningen inom de delar av försvarsmaktensom är underställda honom, utom sädan utbildning som chefen för marinen leder, samlunder mililärbefälhavaren för Östra militärområdet leda underrättelse- ochsäkerhetstjänsten, upplysnings- och personalvårdsverksamheten saml den militärahälso- och sjukvården inom militärkommandol. Mililärkommandochefen lyder direkiunder chefen för armén i fråga om sådan verksamhei rörande utbildning, taktik,organisation, utrustning och personal som denne leder. Gollands artilleriregemente, Gollands luftvärnsbalaljon,Gotlands kustartilleriförsvar och Tingstäde kustradio-stalion, cheferna för mililärkommandotslygförvaltning. verkstadsförvaltning och inlendenturförvaltning, cheferna förkrigsförband enligt bestämmande av mililärbefälhavaren för Östramilitärområdet saml krels-hemvärnscheferna är underställda chefen för mililärkommando.Chefen för kuslarlilleriförsvar lyder dock inle under mililärkommandochefeni fråga om sådan verksamhet rörande utbildning, taktik, organisation,utrustning och personal som chefen för marinen leder. Chefen för lyder under mililärkommandochefen i fräga om mobilisering avflottiljens enheter på Golland. Tillsill förfogande har mililärkommandochefen en stab, militärkomman-doslaben,bestående av en stabsavdelning, en planerings- och budgelenhel och fyrasektioner. Under mililärkommandochefen lyder vidare en förvaltningsorganisationbestående av militärkommandots tyg-, verkstads- och intendenturförvallningar samlen fortifikations- och byggnadsenhet. Tillsammans har mililärkommandostabenoch förvaltningarna, som samtliga ligger i , ca 225 anställda, varav ca 55militära och civilmilitära tjänstemän. 1974: 135, FöU 1974:34, rskr 1974: 392) har beslutat alt Prop.1980/81:27 16 del mobiliserings- och förvaltningsansvar som åvilarcheferna för arméförbanden i skall föras över till chefen för mililärkommando(C MKG). Regeringen har beslutat om en nyprinciporganisation för militärkommandostab med förvaltningsenheter.Regeringen har vidare beslutat att en ny stabs- och förvallningsbyggnadskall uppföras för mililärkommandostaben m. m. 2 (P 18) regementes (P 18) kasern- och motorområde liggerpå slätt i södra delen av tätorten , där regementet i direkianslutning till nämnda område disponerar ett övningsfält om ca 540 ha.Regementet disponerar för övningar även i viss utsträckning ca 640 hanärbelägen domänmark. Denna mark används även av övriga förband i . nordost om , har regementet ett övnings- och skjulfäll omI 080 ha. varav ca 800 ha mark som är användbar för övningar. Vid P 18 grundulbildas ca 600 värnpliktiga.Huvuddelen av dessa kommer frän fastlandet. Antalet helårsanslällda vidregementet är ca 350. varav ca 240 militära och civilmililära tjänstemän. Byggnaderna vid P 18 är av skiftande ålder. Den äldstabyggdes under 1880-lalel. Den nyaste kasernen byggdes . En omfattanderenovering av byggnadsbeståndet är planerad och delvis genomförd. 3 (A 7) (A 7) disponerar lillsamrfiansmed Gollands luftvärnsbataljon ett kasernområde och närövningsfält om 100 ha ianslutning lill tätbebyggelse saml, tillsammans med övriga förband iVisby, skjulfäll. Vid A 7 grundulbildas åriigen ca 300 värnpliktiga. Liksomvid P 18 kommer huvuddelen från fastlandet. Antalet helårsanslällda uppgår lillca 215, varav ca 110 militära och civilmililära tjänstemän. Huvuddelen av byggnaderna är uppförda under åren1902-1910. En omfatiande renovering av byggnadsbeståndet är förutsatt igeneralplanen. 4 luftvärnsbataljon (Lv 2) luftvärnsbalaljon (Lv 2) är samlokaliserad med A7 i . Lv 2:s grundulbildningskonlingent är emellertid f. n. förlagd till P18. Vid Lv 2 grundulbildas åriigen ca 230 värnpliktiga.Flertalet av dem kommer frän fastlandet. Av dessa utnyttjas en del inle för . Antalet helårsanslällda uppgår till ca 50, varav huvuddelenär militära tjänstemän. Prop.1980/81:27 17 5 Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlandskustartilleriregemente (GK/ KA 3) Gotlands kustartilleriförsvar med (GK/ KA 3) ligger i på norra och disponerar ett kasernområdemed anslutet närövningsfält om ca 110 ha. Förbandet disponerar vidare ettövnings- och skjulfäll från kasernområdel. Grundulbildningskonlingenlenvid KA 3 omfattar 350-400 värnpliktiga, vilka till huvuddelen kommerfrån fastlandet. Flertalet utbildas för . Antaletanställda vid /KA 3 uppgår lill ungefär 370, varav ca 130 militära tjänstemän. Huvuddelen av byggnaderna är uppförda . Detvä kasernerna saml malinrältningen är tämligen nyrenoverade.Byggnadsbeståndet är som helhet i förhållandevis gott skick. Ellutbildningsläger i form av s. k. ytterföHäggning disponeras frånförbandet. 6 Bråvalla flygflottiljs detachement på (F 13 G) Frän administreras även Bråvalla flygflottiljs detachementpä (F 13 G). Arbetsplatser för viss personal finns också pä andraplatser inom länet. Detachemenlets fredstida uppgifter innefattar verksamhetför incidentberedskapen vid stridsledningsförbanden på , mo-biliseringstjänslför och ulbildning av stridslednings- och luftbevaknings-förband förkrigsorganisationen saml grundulbildning av värnpliktiga (ca 60 ) ochfrivillig personal. Antalet anställda är ca 60. varav 18 militära tjänstemän.De värnpliktiga förläggs och utspisas vid andra förband på ön. 7 skjutfält m. m. Regementena P 18. A 7 och Lv 2 disponerar tillsammans ettca 2 300 ha stort skjulfält vid sydväst om . Fältetförvaltas av A 7. Övningsfältet i anslutning till P I8:s kasern- och molorområdeär sä trängt att i fråga om slridsvagnsulbildning endast enskild utbildning ochutbildning upp till pluton kan genomföras där. För all fältmässig ulbildning ikompani och bataljon är förbandet hänvisat lill Tingslädefällel och Toftaskjutfält. Med visst avkall på fältmässigheten kan man på Tingslädefällel öva ipluton och kompani och på skjulfält i kompani och reducerad bataljon. Prop.1980/81:27 18 Bi/aga 2 Sammanfattning av överbefälhavarens överväganden ochförslag om försvarsmaktens organisation på 1 del följande sammanfattas överbefälhavarens övervägandenoch förslag till ändring av försvarsmaktens organisation på Golland.Inledningsvis behandlas hans förslag lill organisation och uppgifler m. m. förGotlands kuslarlilleriförsvar med Gollands kustartilleriregemente (GK/KA3). Fräganom nödvändigt markutnyttjande behandlas i bil, 4. Överbefälhavaren har utgått frän den organisation avGotlands mililärkommando (MKG) med stab och förvaltningsenheter som harfastställts i regeringens beslut om principorganisalion ,Överbefälhavaren har vidare ulgält från alt nuvarande organisation ochlydnadsförhållanden för Bråvalla flygflottiljs detachement på (F 13 G)skall bestå. Överbefälhavaren har värderat tre principiellt skildaalternativ till en ny organisation av MKG med stab och förvaltningsenheter samlGK/KA3, Det första alternativet innebär att största möjliga gradav samordning och samverkan eftersträvas mellan förvaltningsenheterna i Visbyoch motsvarande enheter i , Beträifande verkstadsfunktionen förutsättsalt såväl arméverkstaden i som marinvarvet i behålls.Samverkande funktioner samlokaliseras därvid i största möjliga utsträckning.Delta innebär i princip att ledningsfunktionerna och deras direktastödfunktioner samlokaliseras lill medan rena verkslällighetsfunk-lionerbehåller sin nuvarande lokalisering till , Utredningen visar att delta alternativ medför ati ca 50 tjänstermäste flyttas från till , Alternalivel medför även vissamöjligheter till personalbesparingar på lång sikl. Alternativet innebär att övergången från freds- lillkrigsorganisation för de förbanden försvåras jämfört med vad som gällerför nuvarande organisation. Delta är en nackdel. För samhälle blirkonsekvenserna negativa från sysselsättningssynpunkt. Det andra alternativ som överbefälhavaren har studeratinnebär all samma struktur tillämpas som i det första men att bortfallet avarbetstillfällen i ersätts genom en omlokalisering lill avandra enheter inom försvarsmakten på . Utredningen har därvid granskatdels möjlighelen att omlokalisera förrådsverksamhel från . Bro och Romatill , dels möjlighelen att lill lokalisera MKG:s stab m.m.Överbefälhavaren framhåller dock all en flyllning av förrådsverksamheten inteär tillräcklig för att helt ersätta föriorade arbetstillfällen i . En flyttning av MKG:s stab m. m. till skulleenligt överbefälhavaren innebära alt ca 125 personer omlokaliseras från Visbytill . Detla innebär stora nackdelar för ledningen av enheterna i Visbyom- 1980/81:27 19 rädet, samverkan med de civila myndigheterna inomtotalförsvaret samt ledningen vid mobilisering. Alternativet skulle sannolikt också medföra ökadekostnader för resor m.m. Överbefälhavaren anser all det knappast är troligt altnågol större anlal tjänstemän skulle vara villiga att flytta från berörda orterlill . Det Iredje alternalivel är i huvudsak baseral pä ändradelydnadsförhållanden, varvid ett oförändrat antal försvarsanslällda i förutsälls.Överbefälhavaren har överväg! olika lösningar beträffande ledning ochsamordning av enheterna för underhållstjänsl i . En tänkbarorganisationsstruktur har därvid befunnits vara en sådan som även i fortsättningenmedför en samordnad ledning av samtliga underhållsresurser i Fårösund.Organisationsformen medger en smidig övergång frän freds- till krigsorganisation. Det finns en god överensstämmelse mellan freds- ochkrigsorganisationen. Kraven pä hög insatsberedskap och snabb och smidigövergång lill krigsorganisationen tillgodoses. Nuvarande mobiliseringsorganisationomfattar två mobiliseringsmyndigheler efler genomförd omorganisation av MKGstab och arméförbanden i . Förbandsproduklionen vid GK/KA 3 leds direkt av chefen förmarinen. Chefen för marinen kan därvid dels direki styra genomförandet av grundutbildningenför MKG:s krigsförband i den utsträckning som behövs, dels styra den till GK/KA3 centraliserade ulbildning som kräver samordning med andra myndigheter inommarinen. Samtliga redovisade alternativ innebär emellertidnackdelar för genomförandel av utbildningen i genom attansvarsförhållandena för utbildning, understödsfunktioner och förberedelsei förkrig delas mellan MKG och KA 3. Detla innebär all del för kustartilleriet såviktiga samban-del mellan krigsplanläggning, utbildning,mobiliseringsförberedelser och förvaltning bryts. Övergången från fred tillkrig kan inte heller ske lika smidigt som i nuvarande organisation. Med hänsyn till sysselsättningen torde del endast varamöjligt all genomföra del iredje alternativet. Delta alternativ innebäremellertid ytterst små möjligheter all åstadkomma en mindre kostnadskrävande fredsorgani-salionför MKG, Överbefälhavarenanser att det från operativ synpunkt vore fördelaktigt om MKG hade del fullaansvaret för all verksamhet på Golland även i fred. Överbefälhavaren bedömeratt del i och för sig är möjligt alt föra över mobiliserings- ochförvaltningsansvaret från GK/KA 3 till MKG, Enligl överbefälhavaren är det vidaremöjligt alt öka MKG:s inflytande över utbildningen vid KA 3 samt att föra övervissa uppgifler av krigsförbere-delsekaraktär från GK/KA 3 till MKG,Överbefälhavaren anser emellertid att nackdelarna är så många att han föreslåratt omorganisationen inte genomförs, GK/KA 3 bör kvarstå sommobiliseringsmyndighet och ha det Prop.1980/81:27 20 förvaltningsansvar som hänger samman med della samlerforderliga resurser i huvudsak lokaliserade till , Överbefälhavarens förslag innebär att GK/KA 3 organiserasunder en chef på en stab, en malerielenhel, en forlifikationsenhet, en verkstadsen-hel.en hälso- och sjukvårdsenhet, en kameralenhet, en spärrbalaljon och ell kasernbatleri.Förslaget innebär vissa detaljförändringar i förhållande till nuvarandeorganisation. Överbefälhavarens förslag innebär all antalet tjänster vidGK/KA 3 bör vara ca 323 - varav ca 85 militära och civilmilitära - utöver det anlalsom tjänstgör vid batterier och minutläggningsdivision i spärrbataljonen. Förslagetinnebär en minskning med tio tjänster jämfört med nuvarande organisation.Antalet anställda vid /KA 3 är emellertid lägre än antalet tjänster.Överbefälhavarens förslag innebär därför ingen förändring av sysselsättningen iFårösund i förhållande till det nuvarande läget. Överbefälhavarens överväganden och förslag beträffandeinriktning och omfattning av arméns grundutbildning i Visbyområdet inkluderandebl.a. stridsvagnsutbildningen på saml frågan om MKG:s stab m. m. ocharméförbandens organisation framgår av följande sammanfattning. Grundutbildningenvid regemenle (P 18) syftar bl.a. lill att pansariörbanden eftergenomförd utbildning skall kunna uppträda i bataljon. Målen för utbildningenfastställs mot bakgrund av operativa krav. På tillkommer särskildaberedskapskrav. Överbefälhavarens uppfattning är att de nu disponiblamarkområdena pä är för små i tvä avseenden. Dels kan de nuvarandekrigsförbanden främst pansarbataljonerna inte erbjudas tillräckligtmanöver- och grupperingsuirymme, dels medför utbildningens art och denvärnpliktiga åldersklassens storlek vid främst pansarlrupperna att trängselnoch slitaget på fälten under grundutbildningen blir för stor. Utbildningen blirdärigenom lidande. För alt en utbildning av nuvarande omfattning skall kunnagenomföras krävs att nuvarande övningsområden utökas med Martille- eller Homaom-rädet.Om en sädan ökning inte kommer till stånd, ulan övningsområdena utökas bara medområdet väster om väg 140 jämte stråk och grupperingsplatser, krävs särskildaåtgärder. Chefen för armén har föreslagit en förändrad organisationav pansarbataljonerna, vilket medför minskade krav på utrymme inomövningsfälten. Överbefälhavaren biträder chefens för armén förslag i detlaavseende. När det gäller åtgärder i övrigl för alt minskabelastningen på övnings-och skjutfällen har chefen för armén angett tväalternativ. Enligt det ena alternativet skulle grundutbildningen av slridsvagnsförbandföriäggas till fastlandet. Om hela eller delar av grundutbildningen av slridsvagnsförbandförs över lill fastlandet, förändras förutsättningarna för rekrytering,utbildning i form av samverkansövningar, underlag för verkstads- och andraunderhållsfunktioner och själva grundutbildningskapaciteten. 1980/81:27 21