prop · G403193 · 1980-12-31 00:00:00 — omvissa ändringar i kapitalbeskattningen; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningeni syfte att anpassa reglerna de höjningar av taxeringsvärdena som sker vid1981 års allmänna fastighetstaxering. Förslagentar i första hand sikte på de särskilda regler som gäller för kapital som ärnedlagt i jordbruk, skogsbruk och rörelse. Substansvärdet avföretagsförmögenheten får f. n. reduceras till . En särskild spärregelfinns dock. Den innebär för lantbruksföretagens del att substansvärdet inte fårreduceras så långt att det skatteplikUga förmögenhetsvärdet kommer att understigaett belopp som i princip motsvarar taxeringsvärdet av mark, skog ochbostadsbyggnader i förvärvskällan efter avdrag för de skulder som belöper pådessa tillgångar. På grund av spärregeln skulle höjningarna av taxeringsvärdenamedföra en väsentligt ökad kapitalskattebelastning för lantbmksföretagen. Ipropositionen föreslås därför att spärregeln slopas. föreslås dockatt bostadsbyggnader på jordbmksfastigheter i fortsättningen skall få behandlasenligt reglerna för företagsförmögenhet endast i de fall då byggnaderna användssom bostad för de anställda. För bostadsbyggnader som används av en ägare ellerarrendator skall således inga lättnader medges. Vidareföreslås att vissa fastigheter, som inte utgör rörelsetillgångar iskatterättslig mening men ändå ingår i eller har nära samband med ennäringsverksamhet, i fortsättningen skall få behandlas enligt reglerna förföretagsförmögenhet. Förslagen i denna del avser dels täktmark och exploateringsmark,dels vissa byggnader och tomter som regelbundet hyrs ut för fritidsändamål. Denya reglerna föreslås bli tillämpliga vid förmögenhetsbeskattningen fr. o. m.1982 års taxering samt vid arvs- och gåvobeskattningen i de fall då skattskyldigheteninträder efter utgången av . Prop.1980/81:193 2 Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs att punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt' skall ha nedan angivna lydelse. 3 och 4 §§ Vid beräkning av förmögenhet, som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse, gäller följande. Sammanfaller icke räkenskapsåret med beskattningsåret,får som värde av förmögenheten tagas upp värdet vid utgången av det räkenskapsårsom före taxeringsåret gått till ända närmast intill utgången avbeskattningsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som denskattskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ut ur densamma för egenräkning eller för annan av honom innehavd förvärvskälla. Utgår räkenskapsåretföre beskattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskasmed uttag som skett intill beskattningsårets utgång. Utgår räkenskapsåretefter beskattningsåret, skall värdet minskas med insättningar och ökas meduttag som skett efter utgången av beskattningsåret. Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan somsker vid inkomsttaxeringen är icke bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventariersom äro avsedda för stadigvarande bmk i förvärvskällan upptagas tillanskaffningsvärdet efter avdrag för skälig avskrivning eller utrangering. Sammanfaller inte räkenskapsåret med beskattningsåret, fårsom värde av förmögenheten tas upp värdet vid utgången av det räkenskapsår somföre taxeringsåret gått ända närmast intill utgången avbeskattningsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som denskattskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ut ur densamma för egenräkning eller för annan av honom innehavd förvärvskälla. Utgår räkenskapsåretföre beskattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskasmed uttag som skett intill beskattningsårets utgång. Utgår räkenskapsåretefter beskattningsåret, skall värdet minskas med insättningar och ökas meduttag som skett efter utgången av beskattningsåret. Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan somsker vid inkomsttaxeringen är inle bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventariersom är avsedda för stadigvarande bruk i förvärvskällan tas upp tillanskaffningsvärdet efter avdrag för skälig avskrivning eller utrangering. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. 2 Senastelydelse 1979:615. helhet utan hänsyn lill påräknelig vinst vid försäljning idetalj, varvid dock fastighet upptages lägst till taxeringsvärdet. avdjur på jordbrukfastighet eller i renskötselrörelse upptages till de värden,som enligl punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 41 § kommunalskallelagen(1928:370) senasl har fastställt före utgången av det år som närmast föregårtaxeringsåret, eller - om sådant värde icke har fastställts för vissa djur -till det allmänna saluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn lagas till inkuransoch prisfallsrisk. Skulder och andra avgående poster i förvärvskällanavräknas enligt bestämmelserna i 5 §. Hänsyn läges icke till annan latentskatteskuld än utskiftningsskatteskuld, såvida icke annat följer av punkt 3första stycket av dessa anvisningar. Om värdet av tillgångarna i förvärvskällan överstigerbeloppet av skulder och andra avgående poster, får förmögenhetsvärdet avförvärvskällan nedsättas till av det överskjutande värdet. Omförvärvskällan innehaves med fideikommissrätt, får dock nedsättning ske tilltjugo procent av sistnämnda värde. Bestämmelsernai femte stycket få icke leda till att förmögenhetsvärdel av förvärvskällansätts lägre än tiU vad som motsvarar värdet av sådana fastigheter iförvärvskällan, som tillhöra ägaren av denna, efter avdrag för de skulder sombelöpa på dessa fasttgheter. Härvid skall som värde av jordbruksfastighetupptagas fas- helhel utan hänsyn till påräknelig vinst vid försäljning idetalj, varvid dock fastighet las upp lägst till taxeringsvärdet. avdjur på jordbruksfastighet eller i renskötselrörelse tas upp till de värden,som enligt punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 41 §kommunalskattelagen (1928:370) senast har fastställt före utgången av det årsom närmasl föregår taxeringsåret, eller - om sådant värde inte harfastställts för vissa djur - till det allmänna saluvärdet. Vid värdering avlager skall hänsyn tas till inkurans och prisfallsrisk. Skulderoch andra avgående poster i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5 §.Hänsyn tas inle till annan latent skatteskuld än utskiftningsskatteskuld,såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar. Om värdet av tillgångarna i förvärvskällan överstigerbeloppet av skulder och andra avgående poster, får förmögenhetsvärdel avförvärvskällan nedsättas till treUio procent av det överskjutande värdet. Omförvärvskällan innehas med fideikommissrätt, får dock nedsättning ske tilltjugo procent av sistnämnda värde. Bostadsbyggnaderpå en jordbruksfastighet och tomtmark för byggnaderna skall inte behandlas somtillgångar i förvärvskälla inom inkomstslaget jordbruksfastighet i annat fallän då byggnaderna används som bostad för ägarens eller arrendalornsarbetskraft. Om en bostadsbyggnad med tomtmark på Prop,1980/81:193 tighetens taxeringsvärde minskat med den del av dettaxerade byggnadsvärdet som avser ekonomibyggnader och som värde av fastigheti rörelse det taxerade markvärdet. På fastigheterna skall anses belöpa så stordel av skulderna i förvärvskällan som angivna värde av fastigheterna utgörav det sammanlagda värdet av tillgångarna i förvärvskällan. Sistnämnda värdeberäknas med hänsyn till fastigheternas hela taxeringsvärde. Bestämmelserna idetta stycke tillämpas icke på förvärvskälla som innehaves medfideikommissrätt. grund av vad nu har sagts inle skaU behandlas som tillgångi förvärvskällan, skall inte heller de till byggnaden och tomtmarkenhänförliga låneskulderna anses ingå i förvärvskällan. På byggnaden ochtomtmarken skall anses belöpa så slor del av låneskulderna i förvärvskällansom byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde utgör av del sammanlagda värdetav tillgångarna i förvärvskällan inklusive byggnaden och tomtmarken. Medbostadsbyggnad avses byggnad som till övervägande del är inrättad för bostadsändamål.Bestämmelserna i detta stycke tillämpas inte på förvärvskälla som innehas medfideikommissrätt. Egendom, som enligt 4 kap. 5 § första stycketfastighetstaxeringslagen (1979:1152) ingår i en industrienhet avseende täktmarkoch - i förekommandefall - industribyggnad på sådan mark eller i enexploateringsenhet, skaU, om egendomen inte enligt kommunalskattelagen ulgör tillgångi rörelse, vid tillämpningen av denna anvisningspunkt anses som en särskildförvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. och byggnader, som är belägna på en ort och avfastighetsägaren regelbundet upplåts för fritidsändamål till annan ännärstående (fritidsuthyrning), skaU, om de inte enligt kommunalskattelagenutgör tillgångar i rörelse, vid tillämpningen av denna anvisningspunkt tillsammansanses utgöra en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Dettagäller dock endast under förutsättning att Bestämmelserna i denna anvisningspunkt tillämpas även närförvärvskällan innehaves indirekt genom förmedling av juridisk person. a) egendomen ingär i en eller flera småhusenheter enligt 4 kap. 5 § första stycket fastighetstaxeringslagen och har beskattningsnaturen annan fas tighet och b) fastighetsägarens fritidsuthyr ning på orten av sådan egendom, som avses under a och inte utgör tillgång i rörelse, omfattar minst tre småhus eller tomter avsedda för småhus som ägs av annan än fastighetsägaren. Uttrycket småhus har den innebörd som anges i 2 kap. 2 §fastighetstaxeringslagen. för fysisk person: de personer som anges i 35 § la mom.kommunalskattelagen, för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer, för fåmansföretag som avses i sistnämnda lagrum:företagsledaren och delägarna i företaget samt dem närstående personer. Bestämmelserna i denna anvisningspunkt tillämpas även närförvärvskällan innehas indirekt genom förmedling av juridisk person. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas första gången vid taxering. Prop.1980/81:193 6 Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt' dels att 22 § 1 mom., 43 § och 55 § 1 mom. skall ha nedanangivna lydelse, dels att ilagen skall införas ett nytt moment, 22 § 3 mom., av nedan angivna lydelse. I mom. Som värde av fast egendom vid den Udpunkt, som avses i 21 §, skall gälla det föregående årets taxeringsvärde om inte bestämmelserna i 2 eller 3 mom. föranleder annat. Finns det sådana tillbehör till fastigheten som avses i 2 kap. 3 § jordabalken, skall dessa tas upp särskilt. Bestämmelserna i 23 § F om värdesättning av lös egendom tillämpas vid värderingen. 1 mom. Såsom värde av fasl egendom , somavses i 21 §, skall gälla det föregående årets taxeringsvärde om intebestämmelserna i 2 mom. föranleder annat. Finns det sådana tillbehör tillfastigheten som avses i 2 kap. 3 § jordabalken skall dessa tas upp särskilt.Bestämmelserna i 23 § vid F om värdesäftning av lös egendom tillämpas vidvärderingen. Fast egendom, som enligt kommunalskattelagen (1928:370)ingår iför-värvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse,värderas enligt reglerna i 23 § F tredje stycket. Ingår fast egendom enligt kommunalskattelagen(1928:370) i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ellerrörelse, till-lämpas bestämmelserna i 4 § och, med undanlag av femte stycketsista meningen, punkt 2 av anvisningarna tiU 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om stadigförmögenhetsskatt. Vad nu har sagts gäller även egendom som enligt sjunde ochåttonde styckena i nämnda anvisningspunkt skall anses 1 Senaste lydelseav lagens rubrik 1974:857. 2 Lydelse enligt prop.1980/81:139. som en särskild förvärvskälla inom inkomstslaget rörelse. Vid tillåmvningenav de bestämmelser som anges i första stycket skall som taxeringsvärde ansesdet värde som enligt 1 eller 2 mom. skall hgga till grund för beräkningen avarvsskatt. Vid beskattning av gåva skaU i tillämpliga delar ländatill efterrättelse, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19,21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4§ 2 och 3 mom., 14,20 §§, 22 § med undantag av 1 mom. andra stycket, 23 § med undantag av F tredjestycket, 24-27 §§, 28 § med undantag av vad i andra och fjärde styckenastadgas, ävensom 32 §; och skall därvid den i 32 § f) förekommandehänvisningen till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredjestyckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. Har gåva lämnats utan förbehåll till förmån för givareneller annan och avser gåvan all givarens rätt till förvärvskälla enligtkommunalskattelagen (1928:370) i jordbruk med binäringar, skogsbruk ellerrörelse, som han äger direkt eller genom juridisk person, skall, utöverbestämmelserna i första stycket, även 22 § 7 mom. andra stycket och 23 § Ftredje stycket tillämpas när gåvoskatten bestäms. Har gåvotaga-ren inom fem årefter det skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp. Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar,förutom ovan särskill angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30§§, vad ifråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § 2 och 3 mom., 14 och 20§§, 22 § medundantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24-27 §§, 28 § medundantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32§ f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena lillämpassom om gåvan utgjorde arv efter givaren. Har gåva lämnats utan förbehåll till förmån för givareneller annan och avser gåvan all givarens rätt till förvärvskälla enligtkommunalskattelagen (1928:370) i jordbruk med binäringar, skogsbruk ellerrörelse, som han äger direkt eller genom juridisk person, skall, utöverbestämmelserna i första stycket, även 22 § J mom. och 23 § F tredje styckettillämpas när gåvoskatten bestäms. Vad nu har sagts om förvärvskälla gälleräven egendom som enligt de bestämmelser som anges i 3 Lydelse enligt prop. 1980/81:139. byte eller därmed jämförligt fång eller genom gåva ellerbodelning av annan anledning än makes död avhänt sig egendomen eller väsentligdel därav, skall ny gåva anses föreligga med det värde varmed den ursprungligagåvan nedsatts. 22 § 3 mom. skall anses som en särskild förvärvskälla inominkomstslaget rörelse. Har gåvotagaren efter del attskattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något därmed jämförligtfång eller genom gåva eller bodelning av annan anledning än makes död avhäntsig egendomen eller väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreligga med detvärde varmed den ursprungliga gåvan nedsatts. I fråga om skatt som belöper på egendom som skall värderas enligt bestämmelserna i 23 § F tredje stycket får beskattningsmyndigheten medge att skatten betalas genom högst tjugo årliga inbetalningar. 55 § I mom.'* Uppgår i dödsbo beloppet av kontanta medeloch därmed jämförliga fordringar samt värdet av obligationer och andra lättrealiserbara värdepapper sammanlagt inte till dubbla beloppet av den arvsskatt,som enligt 54 § skall förskjutas av dödsboet, eller föreligger i andra fall förnågon som är skattskyldig enligt denna lag avsevärd svårighet att genast betalahela den skatt, som belöper på egendom som har tillfallit den skattskyldige,får beskattningsmyndigheten medge, att skatten betalas genom högst Uo årligainbetalningar. Anståndet får inte utsträckas flera inbetalningar än som ärnödvändigt. I fråga om skatt som belöper på egendom som skall värderasenligt bestämmelserna i 22 § 3 mom. och 23 § F tredje stycket får beskattningsmyndighetenmedge att skatten betalas genom högst tjugo årliga Föreligger synnerliga skäl får regeringen iannat fall än som avses i föregående stycke medge viss skattskyldig att denskatt, som belöper på egendom som har Ullfallit den skattskyldige, betalasgenom högst tjugo årliga inbetalningar. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas i de fall då skattskyldighet inträder efter utgången av år 1981.Även i de fall då skattskyldigheten har inträtt Udigare skall dock den nyabestämmelsen i 22 § ' Lydelse enligt prop. 1980/81:139. Prop, 1980/81:193 9 andra stycket tillämpas när en förvärvskälla värderas enligt 4 § och punkt2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. 1980/81:193 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , , Propositionom vissa ändringar i kapitalbeskattningen Vidkapitalbeskattningen, dvs. förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen, liggertaxeringsvärdet till grund för värderingen av fastigheter. De taxeringsvärdensom åsatts under den nu pågående fastighetstaxeringen kommer att tillämpas vid1982 års förmögenhetstaxering. Vidare kommer de nya taxeringsvärdena att liggatill grund för beskattningen av arv och gåva i de fall då skattskyldigheteninträder efter utgången av . Medhänsyn främst till de förväntade höjningarna av taxeringsvärdena har riksdagennyligen beslutat om justeringar av de skatteskalor och skattefria gmndbeloppsom gäller vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen (prop. 1980/81:42, SkU1980/81:11, rskr 1980/81:94, SFS 1980:1055 och 1056). Ändringarna innebär ihuvudsak en anpassning av skatteuttaget till den allmänna prisutveckling somhar ägt rum sedan skatteskalorna senast omarbetades år 1970.1 propositionenframhöll jag att ytterligare ändringar i kapitalbeskattningsreglerna varerforderliga på grund av de väntade höjningarna av taxeringsvärdena. Jagsyftade då på de särskilda regler som gäller för beskattningen av förmögenhet ifamiljeföretag. I det sammanhanget nämnde jag också att effekterna påkapitalbeskattningen av de nya reglema om indelning i ägoslag m. m. vid fasUghetstaxeringenkunde behöva beaktas. Jag återkommer till dessa frågor. Nuvaranderegler för beskattning av företagsförmögenhet infördes genom lagstiftning år1977. Syftet var att undanröja de hinder för driften av familjeföretag ochgenerationsväxlingar i sådana företag som kapitalskatterna kunde utgöra. Dethar visat sig att reglerna inte kan behållas i oförändral skick efter den nyafastighetstaxeringen. Görs inte någon ändring kommer Prop, 1980/81:193 11 nämligende höjda taxeringsvärdena - trots den generella justeringen av skatteskalorna -att medföra att de lättnader som lagstiftningen var avsedd att ge stor delgår förlorade. Detta sammanhänger med att den spärregel som är inbyggd isystemet och sätter en gräns för lättnadernas omfattning anknyter tilltaxeringsvärdet på fastigheterna i förvärvskällan. Ändringar behövs redan till1982 års förmögenhetstaxering. Detstod från början klart att lagstiftning hade en provisorisk karaktär.Åt företagsskaltekommitté (B 1979:13) har uppdragits bl. a. attutarbeta permanenta kapitalskatteregler för förmögenhet som har lagts ner ijordbruk, skogsbruk och rörelse. Kommitténs arbete i denna del kan dock inteslutföras i sådan Ud att det kan läggas till grund för nya regler redan till1982 års förmögenhetstaxering. I avvaktan på en mer permanent lösning kommerjag i det följande att föreslå vissa ändringar lagsUftning. Närsådana ändringar övervägs bör man, som jag har berört, ta hänsyninte bara till den höjda taxeringsvärdenivån utan även till andra effekter avden nya fastighetstaxeringen. Täktmark och exploateringsmark som haringått i jordbruksfastigheter skall enligt de nya reglerna för fastighetstaxeringbrytas ut och bilda särskilda taxeringsenheter med beskattningsnaturen annanfastighet. Om marken inte kommer att ingå i rörelse, förlorar den ställningensom företagsförmögenhet och kommer inte att omfattas av de lättnadsregler somgäller för sådana förmögenheter. Jag kommer att föreslå åtgärder för attmotverka dessa effekter av den ändrade indelningen i taxeringsenheter. Idetta sammanhang finns det också anledning att uppmärksammafastighetstaxeringens konsekvenser i fråga om tomter och byggnader som hyrs utför fritidsändamål. Flera samverkande faktorer kommer nämligen att medföra atttaxeringsvärdet på sådan egendom ibland höjs väsentligt mer än genomsnittligtför bostadsfastigheter. Särskilda åtgärder behövs för att hålla kapitalskatteuttageti dessa fall på en rimUg nivå. Fleraav de här aktuella frågorna har behandlats i framställningar till regeringen.Lantbrukarnas riksförbund () har hemställt dels att spärregeln skallupphävas, dels att de taxeringsvärden som blir resultatet av fasUghetstaxering- i avvaktan på en analys av de framkomna värdena och lantbmkets ekonomi - inteskall gälla för . av LRF och Skärgårdsgruppen harbegärt att bl. a. byggnader och tomter, som hyrs ut för friUdsändamål, vidkapitalbeskattningen skall behandlas som företagsförmögenhet och härigenomberedas lättnader i beskattningen. Prop, 1980/81:193 12 2Nuvarande regler 2.1 Kapitalbeskattningen Medkapitalskatter avses dels den årliga förmögenhetsskatten, dels den engångsskattsom utgår då egendom förvärvas genom arv eller gåva. Förmögenhetsbeskattningenär reglerad i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, SFL. Bestämmelsernaom arvs- och gåvoskatt finns i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Devärden på fastighetema som fastställs vid fasUghetstaxeringen är avgörande vidsåväl förmögenhetsbeskattningen som arvs- och gåvobeskattningen. Vidförmögenhetsbeskattningen skall en fasUghet i princip tas upp taxeringsvärdetvid beskattningsårets utgång (4 § första stycket SFL). Med beskattningsår avsesenligt 1 § tredje stycket SFL det kalenderår som närmast föregår taxeringsåret.De värden som fastställs vid allmänna fastighetstaxering slår alltsåigenom första gången vid förmögenhetstaxering. Vidarvs- och gåvobeskattningen tas en fastighet enligt huvudregeln upp till dettaxeringsvärde som gällde året närmast före det år då skattskyldigheten inträdde(22 § 1 mom. första stycket jämfört med 21 § första stycket AGL). Förarvsskatten innebär detta i princip att taxeringsvärdet året före dödsåret läggstill grund för beskattningen och i fråga om gåvoskatten att en fastighet tasupp till taxeringsvärdet året före det år då gåvan skedde (36,42 och 43 §§ AGL).De taxeringsvärden som åsatts vid fastighetstaxering blir således Ullämpligavid arvsbeskattningen, om dödsfallet inträffar efter utgången av , ochvid gåvobeskattningen, om gåvan genomförs efter nämnda tidpunkt. Omen fasUghet vid inkomstbeskattningen ingår i en förvärvskälla inom inkomstslagenjordbruksfastighet eller rörelse gäller dock särskilda värderingsregler. 2.7.2Värderingen av tillgångar i jordbruk och rörelse Vidkapitalbeskattningen behandlas tillgångar som har lagts ner i jordbruk ellerrörelse gynnsammare än andra tillgångar. Det har nämligen ansetts att enförmögenhets-, arvs- och gåvobeskattning enligt vanliga regler skulle kunnaförsvåra den fortsatta driften av företaget och hindra generationsskiften. Kapitalskattelättnaderför företagsförmögenhet infördes första gången (prop. 1970:71, BevU1970:41, rskr 1970:231, SFS 1970:170-174). Lättnaderna avsåg förmögenhets- ocharvsskatten. Lagstiftningen innebar i princip att det skattepliktigaförmögenhetsvärdet på ett företag vars Prop,1980/81:193 13 substansvärde inte översteg 2 milj. kr. fick reduceras med25 %. För att en sådan reduktion skulle medges fordrades atl en radförutsättningar var uppfyllda beträffande ägarkretsen och företagets verksamhel. Reglerna ersattes med nya bestämmelser (prop.1974:98, SkU 1974:38, rskr 1974:254, SFS 1974:311 och 312). Dessa innebar a«lager och inventarier i jordbruk och rörelse fick tas upp till del lägsta värdesom kunde godtas vid inkomsttaxeringen. Enligt en kompletterande regel fickdock värdet av förvärvskällan inte tas upp till lägre belopp än som motsvarade60 % av substansvärdet beräknat enligt vanliga regler. Lättnadsreglernautvidgades senare att omfatta även gåvoskatten. Nuvarande regler infördes genom lagstiftning (prop.1977/78:40 bil.