prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — aUindividen själv bör få avgöra innehåll och form för fortbildning och väljalämplig utbildningssituafion inom samhällets totala utbud av fortbildning. Häriinkluderar LR enskilda organisationers utbud av utbildning, t.ex. vissabranschorganisationer. Utbudet av fortbildning bör således vara rikhaltigt ochvarierat. Särskilt bör högskolornas möjligheter alt erbjuda fortbildningbeaktas. Vidare bör möjligheterna till fortbildning vara lika för alla lärare. LRvill understryka möjligheten att sammanlägga tiden för individbestämdfortbildning till längre sammanhängande studieperioder. SLvill särskilt framhålla de motiv för en individbestämd fortbildning som LUT74anför. Medan det finns vissa resurser för den skolbestämda och den samhällsbestämdafortbildningen saknas resurser för den individbestämda. Det är därförnödvändigt alt det redan i samband med läramtbildningsreformen kalkyleras ingoda möjligheter till återkommande individuell personalutbildning för alla denya gmndskoUärarna under hela den yrkesverksamma perioden. £>en individuellautbildningen bör vara decentraliserad och erbjudas i olika former. Läramas egnaupplevda behov av studier i olika ämnen, kunskaper om nya arbetssätt ochmetoder etc. måste kartläggas och ligga till gmnd för ett varierat utbildningsutbud.Det är nödvändigt att i centrala avtal fastställa resursema för dennapersonalutbildning och principema för fördelningen av resurserna. MUFanser det vara särskilt värdefullt att den enskilda läraren själv får möjlighetalt avgöra på vilka punkter han/hon behöver fortbilda sig och likaså själv fårvälja formerna för denna fortbildning, kurser, studiebesök, auskultationer hoskollegor, praktik på andra arbetsplatser elc. RHSdelar ulredningens uppfattning att fortbildningens främsta uppgift är att geden enskilde läraren tillfälle att komplettera och fördjupa sin utbildning ochdärigenom stimulera och slödja den enskilda skolans fortlöpandeutvecklingsarbete. Riksföreningenför lärarna i moderna språk anför följande: Det är uppenbart att en störredecentralisering eftersträvas. Tanken är i sig riktig. Risk finns dock attvissa ämnesgmpper kan bli missgynnade av lokala beslutsfattare. Garantier måstedärför skapas för alt samtliga ämnen får sin berättigade del avfortbildningsresurserna. Fleraremissinstanser betonar i likhet med länsskolnämnden i viktenav att den skol- och individbestämda fortbildningen i stor utsträckning utgårfrån lokala önskemål och behov, att den planeras på än vad som nuär fallet och all i denna fortbildning integreras så mycket som möjligt i denenskilda skolans utvecklingsarbete. Redani dagens fortbildning (studiedagar) höjs enligt kommunstyrelsen i Flens kommunröster för att fortbildningen skall avse del egna reklorsomr rådet och helstden egna skolan/klassen. LUT 74:s förslag vad gäller den skolbestämdafortbildningen ligger helt i linje med nuvarande tankegångar. Utvecklingenav ett område inom skolan kan enligl skolstyrelsen i inteske om skolans personal känner alt utvecklingen inte behövs. Rejäla studier av verksamheien,ordentliga analyser och bedömningar av dessa analyser måste alltså ske innanett handlingsprogram läggs som underlag för ett utvecklingsarbete. Länsskolnämndeni ställer sig i huvudsak positiv lill LUT 74:s förslag lillinnehåll i fortbildningen. Nämnden vill dock betona 1980/81:97 137 viktenav att den skol- och individbestämda fortbUdningen i stor utsträckning utgårfrån lokala önskemål och behov, att den planeras på än vad som nuär fallet och att denna fortbildning integreras så mycket som möjligt i denenskilda skolans utvecklingsarbete. iGävleborgs län anser det angeläget att fortbildningen sätts in i ettutvecklingsprogram dels för skolan, dels för individen. Dettautvecklingsprogram skall stå i överensstämmelse med de decentraliseringssträvandensom gör sig gällande i dagens skola där individerna tilldelas ökad lokal frihetoch ökat lokalt ansvar vid utformningen av verksamheten. Om skolans personalskall ha möjlighet att bidra till utveckling och fömyelse av verksamheteninnebär detta att den skolbestämda och individbestämda fortbildningen förankrasi av personal och skolledning upplevda behov. iVästerbottens län pekar på alt erfarenheterna från lärarönskemålen inför destudiedagar som anordnas i kommunerna ger vid handen att ämnesinriktadfortbildning röner det största intresset. Något skäl att tro att inriktningenskulle bli annoriunda i fortsättningen finns knappast. Detta torde betyda altden pedagogisk-metodiska-sociala inriktningen av gmndutbildningen kommer att ihuvudsak följas av en ämnesinriktad fortbildning. iVästmanlands län anser att LUT 74:s beskrivning av formerna för och innehålleti den individbestämda fortbildningen lyder på att i praktiken en radfortbildningsönskemål kommer att framföras, vars värde för skolans verksamhetkan ifrågasättas. En stramare beskrivning av den individbestämda fortbildningenbör användas i ell beslutsdokumenl. Endd av fortbildningen för hemspråksläraren bör enligt hemspråkslärarlinjen vidhögskolan för lärarutbildning i beröra hemlandels kultur och språk.Det bör därför övervägas hur fortbildningen av hemspråkslärarna skulle kunna lillgodogörasig hemlandets resurser. 5AF framhåller attsamhället präglas av ell alll starkare teknikberoende. Grundläggande kunskaperom tekniska och naturvetenskapliga sammanhang blir alltmer nödvändiga, bådesom allmänbildning och som ell kunnande hos alla lärare. Föreningen villsärskilt fästa uppmärksamhelen på del ofta svaga tekniska ochnaturvetenskapliga kunnandet hos läg- och meUansladielärarna. Här föreliggerett belydande fortbildningsbehov. Skolan och därmed också lärarna har oftakritiserats för sin bristande kontakt med arbetslivet utanför skolan. SAF anseralt skolan har myckel alt lära av arbetsformer och metoder från arbetslivet.Likaså är aktuella kunskaper om produktionsmetoder, arbeismiljö, synsätt ochvärderingar som förekommer i dagens näringsliv nödvändiga för alt lärarenskall kunna bedriva sin undervisning enligt läroplanens intentioner. Detkunnande som finns hos skolans personal är av intresse förnäringslivet men f. n. föga tillgängligt. Det är angeläget att utveckla mersystematiserade former för ett erfarenhetsutbyte mellan näringsliv och skola.SAF vill därvid föreslå ett mer systematiskt utbyte i samband medfortbildningen mellan förelrädare för näringslivet och skolans personal. Detborde vara möjligt att samplanera studiedagar med det lokala näringslivet föralt ge tillfälle till ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte. Näringslivet har genomalt utbilda skolinformatörer visat sig berett lill aktiva insatser i skolansundervisning. En fortbildning av ovan skisserat slag skulle ytterligare kunnaförbättra sam- 1980/81:97 138 verkan mellan lärare och skolinformatörer och därigenombidra till utvecklingen av kontakterna skola-arbetsliv. Erfarenheterna avkortare perioder av arbetslivsorientering för lärare och skolledare är i stortsett goda. Föreningen anser att dessa insatser bör intensifieras inom ramen förfortbildning. Vissa lärarkategorier har större behov av fortbildning med dennainriktning. Lärare i yrkesinriktade ämnen och i tillämpade ämnen (tekniska ochekonomiska) på gymnasieskolan måste för att kunna bedriva en verk-lighetsanknutenoch yrkesförberedande undervisning få tillfälle till fördjupade kontakter medutvecklingen inom sitt yrkesområde. Det är angelägel att dessa lärares andel avfortbildningsresurserna ökas. CUF pekar också på att en viklig del av fortbildningeninte tagits upp i utredningens förslag: de verksamma lärarnas behov av praktiki arbetslivet utanför skolan. CUF föreslår att alla lärare med vissregelbundenhet bör "praktisera" i arbetslivet utanför skolans världunder en termin eller ell år förslagsvis . Möjligheten att hämtanya idéer från samhället utanför skolan bör bli en inspirationskälla förlärarna och leda lill bättre undervisning. Flera remissinstanser inom speciellt högskoleområdetpekar, i likhet med arbetsgruppen för de juridiska och samhällsvetenskapligafakultets-nämnderna samt linjenämnderna inom AES-.sektorn vid universUetet iUppsala, på behovet av forskningsanknytning. En lyp av fortbildning, som f.n.har blygsam omfattning och som arbetsgruppen vill plädera för, är återanknylninglill lärarnas ämnessludier för nyorientering om forskningens utveckling inomämnesområdena. Inte minst i debatten om forskningsanknytning spelar sådanfortbildning en väsentlig roll. För alt fortbildningen i detta avseende isamarbete med högskolan skall fylla sin funktion krävs en kraftigareresurssatsning på fortbildning eller föreskrifter om att den skolbestämda resp.individbestämda fortbildningen även måsle ha ett innehåll av ovan beskrivenart. UniversUetet i understryker betydelsen av en ökad inlernatio-naliseringav utbildningen med vidgad och fördjupad kännedom om främmande ländersförhållanden. Det skulle enligt konsistoriets mening vara av stort värde förden svenska skolan om lärare och lärarutbildare bl. a. inom ramen för en individbeslämdfortbildning kunde fä ökade möjligheter fill studier och personliga kontakterutomlands. 3 Ansvarsfördelning mellan stat och kommun/skola Remissinstanserna lalar dels för behovel av statligstyrning av inriktningen av personalutbildningen, dds för behovel av lokal ochindividuell frihet i genomförandet. i menar således att enbetydande del av det fortbildningsblock som LUT 74 redovisar, mäsle vara styrtav statsmakterna. i önskar markera en slörretydlighet i samband med den samhällsbestämda fortbildningen. Utredningenpåstår att "den bärande principen bör vara all staten ger förutsällningarnaför fortbildningsverksamheten bl.a. i form av tidsresurser och ekonomiskaresurser, medan ansvarel för innehåll och form ligger pä kommuner och enskildaskolor". Nämnden kan inte dela denna syn pä samhällels ansvar. Det ger enförenklad beskrivning bäde av verkligheten sädan den framtonat hitlills ochden bärande idén om decentralisering och medinflytande. Prop.1980/81:97 139 Vagheteni utredningens beskrivning av den samhällsbestämda fortbildningen härtör urdenna formulering. Länsskolnämndeni vill ytterligare understryka, vad utredningen säger omansvarsförhållandena, där primäransvaret för skolbestämd och individbestämdfortbildning ligger hos kommunen och den enskilde läraren. Denåterkommande fortbildningen bör enligt länsskolnämnden i län anknytastill de behov som framkommer i skolorna vid den utvärdering och uppföljning av arbeteldär som skolstyrelserna och länsskolnämnderna har att verkställa. Följaktligenmåste fortbildningen knytas till den lokala och regionala verksamheten ochmedlen disponeras av skolstyrelser och länsskolnämnder. Länsskolnämndeni Kaltnar län poängterar att den framtida fortbildningen bör inriktas mot attbli ett system med vars hjälp lärare och andra i skolan kan utforma sin egen ulbildning.Vad den individbeslämda fortbildningen beträffar bör särskilt betonas viktenav att deltagarna fär ta sill eget ansvar för fortbildningsinnehåll och form.Del bör särskill framhållas, menar nämnden, att skolbestämd och individbeslämdfortbildning inle skall vara två separata funktioner. Det måste förutsattas allpersonalen verkligen utnyttjar de möjligheter som den skolbestämda ochindividbestämda fortbildningen tillsammans erbjuder för alt utforma lokalaprogram för stöd och stimulans till arbelel med den egna verksamheien. Dellokala utvecklingsarbetet måste ha en central roll i skolans verksamhei. Skolanbör ocksä ha samband med och inflytande pä innehållet i den individbestämdafortbildningen. Högskolani /instämmer ocksä i all slalen bör ge förutsättningar för fortbildningsverk.samheli form av tid och ekonomi. Ansvaret för fortbildningens ulformning och innehållbör däremol i hög grad ligga på kommunen och enskilda skolor. Ulifrän attstaten har ett övergripande ansvar för enhetlighet i skolväsendel ochlikvärdighet i utbildningsstandard anser högskolestyrelsen dock all slalen inlehell kan frånhända sig möjlighelerna att också använda sig av fortbildning somett styrningsmedel. Motbakgrund av LUT 74:s helhetssyn pä lärarutbildningen vill iLinköpings högskoleregion ifrägasalla om inte samhällets inflytande överfortbildningen borde tillmätas slörre vikl. SÖframhåller all en utveckling i skolan är beroende av alla där verksamma ochatt skolhuvudmannen har del primära ansvaret för ett personalutvecklingsprogram,omfatiande hela personalen. Länsskolnämndeni län delar hell LUT 74:s åsikt all skolans utveckling är enuppgift för alla yrkesgrupper inom skolan. Förulsällningarna för att skolanskall fungera som en samordnad helhel ökar genom att olika personalgrupper mötsi gemensamma fortbildningsaklivi-teter. En slor del av den skolinriktade och samhällsbestämdafortbildningen passar emellertid inte för all personalforlbildning. En skolinriktadfortbildning som tar hänsyn lill skolans olika funktioner mäste även i forlsältningeninta en belydande plals i skolans utbildnings- och utvecklingsprogram . Skolförvaltningeni framhåller i likhei med ell anlal Prop, 1980/81:97 140 andrakommuner och högskolor att det är viktigt alt helhetssynen på lärarrollen beaklasi hela sin vidd inte bara i grundutbildningen utan även i fortbildningen. Delär därför viktigt att all personal, verksam inom skolan, deltar och bidrar medsynpunkter och erfarenheler. Vadgäller målgrupperna för fortbildningen vill LUT 74 begränsa förslaget tillindividbestämd fortbildning lill alt endasl gälla lärare. Länsskol-nätnnden iStockholms län år tveksam till denna begränsning med hänsyn till bl. a.utvecklingsarbetet inom SIA-skolan, där flera andra kategorier än läraredeltar. Länsskolnämndeni Göteb(ngs- och län anser till skillnad frän LUT 74 att även individbeslämdfortbildning skall erbjudas all skolans personal, ej enbart lärare. RHSnoterar med tillfredsställelse att utredningen föreslår alt föräldrar och andragrupper utanför skolan bör beredas tillfälle att delta i skolans utbildnings-och utvecklingsarbete. Den svära frägan om ersättning för förloradarbetsförtjänst för dessa grupper måsle dock i så fall lösas. Länsskolnämndeni ansluler sig till utredningens uppfattning angåendemålgrupper och vill understryka viklen av alt föräldrar och andra grupper gesmöjlighet alt delta i utvecklingen av skolan. Nämnden understryker vikten avatt all personal ges skolbestämd fortbildning. vill nämnden peka påde svårigheter som kan uppstå i dylika sammanhang och stödjer sig därvid påerfarenheter från de lokala s.k. Sl A-studiedagarna. Då "övrigpersonal" i huvudsak är renl kommunall anställd och i många fall inle harfull tjänstgöring förhindrades dennas deltagande av ekonomiska skäl. Dylikahinder måste undanröjas för att de skolpolitiska målen skall kunna nås. 5 Former och resurser för personalutbildning 5.1När skall personalutbildningen genomföras i bör fortbildningen vara en gemensamangelägenhet för arbetsgivare och arbetstagare med inriktning på elevernasbästa. Till sin huvuddel bör som tjänsteåliggande fastställd fortbUdning ingå itjänstgöringstiden. Länsskolnämndeni vill starkt understryka utredningens principiella inställning,att fortbildning inte bör betraktas som en sorts förmån för arbetstagaren utani lika stor utsträckning är en angelägenhet för arbetsgivaren som för arbetstagaren.Som en konsekvens därav bör tid för fortbildning ingå i varje lärares totalatjänstgöringstid. Linjenämndenför U-sektorn vid högskolan i , betraktar yrkesutövning och återkommandeutbildning/fortbildning, som en sammanhängande enhet när det gäller personalutbUdningenpå olika samhällsområden. Med den föreslagna läramtbildningsreformen måstesamma synsätt även gälla på skolområdet. Fortbildning och utvecklingsarbete ären angelägenhet för såväl arbetsgivare som arbetstagare och får därför ejförläggas till annan tid än tjänstgöringstid. Kommunstyrelseni kommun föreslår att fortbildningen skall ske på tjänstetid varmedtorde förstås terminstid. Skolstyrelsen år medveten om svårighetema, när det gäUeratt förlägga fortbildningen till annan fid. ferietid, men kan ändå inteunderlåta att peka på förslagets avigsidor. Det torde inte vara obekant, attpersonalen vid skoloma uttryckt missnöje med Prop.1980/81:97 141 skolledarnasfrånvaro i samband med skolledamtbildningen. Åtskilliga dubbdarbetandeföräldrar har klagat när undervisningen inställs för studiedag, vilkel tvingaten av dem att ta ledigt från sitt arbete. Att eleverna inle far väl avlärarbyten behöver väl knappast påpekas. Att lärarkåren skulle dimensioneras såalt den skulle komma att täcka bortfallet av denna tjänstgöringstid torde varauteslutet. Utredningensförslag att fortbildningen bör ingå i lärarnas totala tjänstgöringstid delasav skolstyrelsen i , men får inte tas ut inom ramen förelevernas undervisningstid. Tidsramarnaför LUT 74:s skilda funktioner behandlas av många remissinstanser. Länsskolnämndeni län påpekar att frågan om hur stor del av lärarenstjänstgöringsskyldighet som bör bestå av lid för fortbildning ochutvecklingsarbete och hur den tidsmässigt skall placeras och organiseras måstebli föremål för överväganden av samhällsekonomisk och förhandlingsmässig art. anser länsskolnämnden i att de tre typerna avfortbildning skall fullgöras inom ramen för fastställd tjänstgöringsskyldighet.Utredningens förslag innebär en betydande utökning av tiden för fortbildning.De föreslagna tidsramarna bör kunna tjäna som riktpunkt vid överläggningar omhur stor del av tjänstgöringsskyldigheten som skall utgöra tid förfortbildning. Denna tid bör vara av den omfatlningen att fortbildningen fården förväntade effekten. Femdagar för skolbestämd fortbildning betraktas av länsskolnämnden iMalmöhus län m. fl. som ett minimikrav. Länsskolnämndeni anser att bör vara ett minimum för den skolbestämdafortbildningen. Särskilda tidsresurser måste skapas för att genomföra den samhällsbestämdafortbildningen när det finns behov av sådan. stöder ävenförslaget för lärarens återkommande, individbestämdafortbildning, väl medveten om de ekonomiska och organisatoriska svårighetersom kan uppkomma. Länsskolnämndeni län anser att kommunerna/rektorsområdena helt bör förfoga över de femstudiedagar, som avser skolbestämd fortbildning. Dessa studiedagar bör infogassom naturiiga led i det lokala utvecklingsarbetet. Länsskolnämndeni konstaterar att de ekonomiska fömtsättningarna som krävs frånkommunens sida inte är tillfyllest för att på ett fillfredsställande sätt svaraför den fidsresurs som finns i form av studiedagar. Med hänvisningtill detta är det av vikt att i varje fall , resurserna förfortbildningen till kommunerna blir öron-märkta. Länsskolnämndeni anser att eftersom den skolbestämda och samhällsbestämdafortbildningen har vissa problem gemensamma -exempelvis diskussion om skolansmål och målens innebörd, kunskap om skolans organisation, resurser, timplaner,undervisningens innehåll och form - bör en samlad resurs /år kunnautnyttjas effektivare. Då kan också förskjutningar mellan skolbestämd och samhällsbestämdfortbildning accepteras beroende på olika uppbyggnadsskeden i undervisningsväsendetresp. på den egna skolan. 11 1980/81. Länsskolnämndeni har den uppfattningen, all en bestämd tidsresurs skallavsättas för skolbestämd och individbeslämd fortbildning. Den föreslagnatidsmässiga omfattningen - - förefaller rimlig,även om också annan omfattning kan diskuteras. Den individbeslämdafortbildningen skall rätt utnyttjad kunna komma att utgöra en verklig ålerkommandeulbildning. Nämnden vill i detta sammanhang framhålla de positivaerfarenheterna av lärares möjligheler till tjänstledighet med B-avdrag förstudier. Länsskolnämndeni vill påpeka att för vissa lärarkategorier kan behov finnas avlängre individbestämd fortbildning än /år. Länsskolnämndeni anser att en betydande del av den tid ulredningen tänkt sigför individbestämd fortbildning, bör kunna utnyttjas för återkommandeämnesstudier. Det torde då bli nödvändigl att samla ihop dagar från flera årtill längre, sammanhängande studieperioder. Den individbeslämdafortbildningen kan medföra avsevärda organisatoriska problem. Det torde därförbli nödvändigt alt noga överväga vilka bestämmdser som kan behövas för attförhindra anhopningar av lärares bortovaro från skolan under vissa tider avläsåret. Länsskolnämndeni stöder även förslaget för lärarensåterkommande, individbestämda fortbildning, väl medveten om de ekonomiska och organisaioriskasvårigheter som kan uppkomma. i är det inte möjligl all genomföra LUT 74:sförslag för den individinriktade fortbildningen med hänsyn fill denarbetsorganisation och det arbetsiidssyslem, som råder i skolan . Länsskolnämndeni konstaterar att förslaget innebär en kraftig ökning av tidoch pengar för fortbildning. Belräffandeden samhällsbestämda fortbildningen påpekar skolstyrelserna i ochÖrnsköldsviks komm.uner att för varje skolreform som genomförs måste det förgenomförande och uppföljning finnas statliga medel i långl slörre omfattning äni dag. Formernaför den individinriktade fortbildningen bör enligl LUT 74 kunna variera efterden enskildes behov, önskemål och personliga situation. Skolstyrelserna anseratt inte enbart den enskildes behov utan även skolans och arbetslagets behovbör vara avgörande för formerna för denna fortbUdning. Skolstyrelsernakonstaterar att den frihet sorn verksamheten ger enligt LUT 74:s förslag kommeratt få slora kommunalekonomiska konsekvenser. Det kommer att bli betungande förkommunerna att kunna förverkliga enskilda lärares önskemål. Beträffandefortbildningens innehåll anser utredningen alt behovet av fortlöpandeutveckling av verksamheten i den enskilda skolan bör vara utgångspunkt för den skolbestämdaoch individbestämda fortbildningen. Utvecklingenav ett område inom skolan kan enligt skolstyrelserna inte ske om skolanspersonal känner att ulvecklingen inte behövs. Rejäla studier av verksamheten,ordentliga analyser och bedömningar av dessa analyser mäste alltså ske innanett handlingsprogram läggs som underlag för ett utvecklingsarbete. Härav följeralt kommuner, enskilda skolor och lärare framgent behöver en statligfortbildningsorganisation på regional nivå att vända sig till för att få rådoch hjälp med fortbildningsarbetel. Skolstyrelseni kommun-anser att fortbildningen måste vara flexibel för att mötafrämst lokala, men också regionala behov. Prop, 1980/81:97 143 en exakt fördelning pä skol-, individ- och samhällsbestämdfortbildning styras via förordning. Skolstyrelseni vill underslryka SIA-ulredningens helhetssyn att "övrigalärararbetet" framslär som en lika väsentlig del som lektionsbundetarbete. bör vara ell starkt ledmotiv när fortbildnings-målen skallbeskrivas. Vad beträffar den individbeslämda fortbildningen om ca /ärvill skolstyrelsen starkt underslryka nödvändigheten av att elevernas situationbeaklas. Anlalel vikarier och icke behöriga lärare ökar ochbristen på behöriga lärare kommer sannolikt att bestå under lång tid framöver.Att under sådana förhållanden organisera en fortbildning, där eleverna riskeraratt få ytterligare ett antal vikarier finner skolstyrelsen helt oacceptabelt. Skolstyrelsen i kommun pekar på alt det blirbekymmersamt att organisera lio dagars individbestämd fortbildning per är. Omden enskilde läraren någorlunda fritt skall fä förfoga över denna fortbildningsresursgenom eget val av såväl utbildningsinnehåll som lidpunkt för studierna,uppstår störningar i skolarbetet som ytlersl drabbar eleverna på ell olyckligtsätt. Skolstyrelsen anser därför att det är nödvändigt att finnaorganisatoriska lösningar, som gör det möjligt att ge varje lärare önskadfortbildning utan att eleverna förlorar sin lärare. Det kan ske genomalt fortbildningen tidsmässigt läggs till ferietid eller annan undervisnlngsfrilid. PlaneringsnämndenJör lärarulbildning vid i anser att den samhällsbestämdafortbildningen får en för svag slällning, eftersom utredningen föreslår att ide fall dä behov föreligger av samhällsbestämd fortbildning avtal bör träffas,särskill om de tidsresurser som denna fortbildning kräver.