prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller hovrättens beslut med anledning av talan som avses i6 § andra stycket andra meningen. 18 8 Talan mot beslut, varigenomhovrätten innan ändringsyrkandet prövas slutligt har meddelat förordnande somavses i 12 8 eller har utlåtit sig angående föreläggande som avses i 2 kap. 158, skall föras särskilt. 19 8Vad som sägs i 4 8 andra stycket och 12, 14 och 15 §§ tillämpas även i högsta domstolen. 20 8Bestämmelsema om särskilda rättsmedel i 58 och 59 kap. rätte gångsbalken tillämpas i fråga om kronofogdemyndighetens beslut i utsök ningsmål. Vad som sägs i 58 kap. 11 och 12 SSrättegångsbalken om återstäUande av försutten tid gäller även när föreläggandehar meddelats enligt 4 kap. 20, 21 eller 26 8 eller13 kap. 7 S andra stycket i denna balk. Användning av särskilt rättsmedel får ej utansynnerliga skäl föranleda att exekutiv försäljning hävs. Prop.1980/81:8 Inledning 68 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, Åsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, , ,, . Lagrådsremiss med förslag till utsökningsbalk Maj:t åt lagberedningenatt ta upp frågan om reformering av utsökningslagen (1877: 31 s. 1) - UL - ochlagstiftning som hänger samman med UL. Arbetet skulle avse en fuUständigomarbetning av lagstiftningen och inriktas på att föra samman de väsentligadelarna i en balk. Beredningen skulle vara oförhindrad att lägga fram förslagtill partiella reformer i avvaktan på översynen av lagstiftningen i desshelhet. Under sitt arbete påutsökningsrätten har beredningen lagt fram flera betänkanden med förslag tilldelreformer på området. 1 betänkandet (SOU 1961:53) Utsökningsrätt I föreslogberedningen ett flertal ändringar av begränsad räckvidd, främst rörandeutmätningsinstitutet. 1 betänkandet (SOU 1963:28) Utsökningsrätt II tog beredningen upp frågor som hadeaktualiserats av statsmakternas beslut angående omorganisation av polis-,åklagar- och exekutionsväsendena. .Detta beslut innebar bl.a. att exekutionsväsendetförstatligades helt den och att kronofogdemyndigheternainrättades. Beredningens betänkande innehöll de förslag till ändringar i UL somomedelbart påkallades av förstatligandet. 1 betänkandet föreslogs också nylagstiftning angående lagsökning och betalningsföreläggande. Enligt förslagetskulle mål om betalningsföreläggande flyttas från allmän domstol tillkronofogdemyndighet. Härefter lade beredningen i betänkandet (SOU 1964:57)Utsökningsrätt 111 fram förslag till ny införsellag och till ändring i UL:sbestämmelser om beneficium och andra undantag från utmätning och om utmätningav lön m.m. 1 betänkandet (SOU 1966:7) Utsökningsrätt IV tog beredningen upp sådana frågor som hade sambandmed då förestående lagstiftning om fast egendom och företagsinteckning.Beredningen föreslog också ändringar Prop.1980/81:8 Inledtung 69 beträffande vissa exekutionsrättsliga frågor som intenödvändigt hörde samman med den nya lagstiftningen men ansågs böra behandlassamtidigt. Beredningen föreslog härefter i betänkandet (SOU 1966:38)Utsökningsrätt V nya regler angående verkställighet som rör vårdnaden om barn m.m.Bestämmelsema innebar bl.a. att handläggningen flyttades från exekutivmyndighet till som bamavårdsmyndighet. I betänkandet (SOU1968:64) Utsökningsrätt Vill lade beredningen, med anledning av förslag om nyjordabalk, fram förslag till ny lagstiftning om exekution i fast egendom. Isamband därmed behandlades också bl.a. exekutiv försäljning av luftfartyg. 1betänkandet (SOU 1971:45) Utsökningsrätt XI tog beredningen med anledning av reformförslag inomsjörätten upp frågan om nya regler rörande exekution i fartyg. Samtidigtföreslog beredningen vissa andra ändringar som hade samband medfartygsexekution. Samtliga nu nämnda förslag frånberedningen med undantag för förslaget i Utsökningsrätt 11 om lagsökning ochbetalningsföreläggande har, efter en del jämkningar, genomförts'. Frågan omrevision av den summariska betalningsprocessen har övervägts ijustitiedepartementet. Förslag till ny lagsökningslag har lagts fram ipromemorian (Ds Ju 1977:5) Summarisk process. Genom betänkandet (SOU 1973:22)Utsökningsbalk, Utsökningsrätt XIP har beredningen lagt fram förslag till enutsökningsbalk (UB). Lagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga I. Förslaget till UB avses ersätta UL och vissa andra lagar som harsamband med UL. Lagförslaget innehåller alltså en fullständig reglering avutsökningsrätten i den mån den har ansetts kräva reglering i lag. Betänkandetinnehåller däremot inte förslag till övergångsbestämmelser eller följdändringari annan lagstiftning. Förslag härom har beredningen lagt fram i betänkandet(SOU 1974:55) Utsökningsrätt XIII. ' Utsökningsrätt I: prop. 1963:52, ILU 1963:21, rskr1963:207, SFS 1963:255-260. Utsökningsrätt II: prop. 1964:126, ILU 1964:29, rskr 1964:277, SFS1964:446-449. Utsökningsrätt III: prop. 1968:130, ILU 1968:48, rskr 1968:362,SFS 1968:621-631 (beträffande vissa av förslagen se även hänvisning vidUtsökningsrätt IV).Utsökningsrätt IV: prop. 1967:16, 3LU 1967:24, rskr1967:132, SFS 1967:140-146. Utsökningsrätt V: prop. 1967:138, ILU 1967:60, rskr1967:364, SFS 1967:712-714. Utsökningsräu VIII: prop. 1971:20, LU 1971:11, rskr1971:126, SFS 1971:494-504. Utsökningsräu XI: prop. 1973:167, LU 1973:44, rskr 1973:385, SFS1973:1130-1135. Betänkandet är undertecknat av fd. justitierådet GöstaWalin, ordförande, numera hovrättsrådet , ledamot, ochhovrättsassessorn , sekreterare. Beredningen har vid utarbetandetav betänkandet samrått med sin rådgivande nämnd, i vilken har ingått numeraförsäkringsdomaren , f.d. riksdagsledamoten lantbrukaren LeifCassel, f d. riksdagsledamoten lantbrukaren , direktören iSvenska arbetsgivareföreningen , förbundsjuristen iTjänstemännens centralorganisation , numera avlidne advokatenGunnar , riksdagsledamoten redaktören och riksdagsledamotenskoldirektören . I beredningens arbete har vidare medverkatföljande särskilda sakkunniga, nämligen numera avlidne kronofogden NilsFrykholm, kronodirektören , direktören ochjustitierådet . I betydelsefulla avsnitt har beredningen därjämtesamrått med justitierådet . 1980/81:8 Inledning IQ Beredningens förslag fill UB hair remissbehandlats.Yttranden har avgetts av , hovrätten för , hovrättenför , kammarrätten i , domstolsväsendets organisationsnämnd(), , luftfartsverket, statskontoret, bankinspektionen,försäkringsinspektionen, (), (),länsstyrelsemas organisationsnämnd (), länsstjrel-sema i ,, , , , , ,och , , , , , Jämtlandsoch , kreditköpkommittén (Ju 1971:05), konkurslagskommittén (Ju1971:06), utredningen (Ju 1972:05) angående inskrivning av rätt till luftfartygm.m., utredningen (Ju 1972:12) angående företagsinteckning, utredningen (Fi1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. i skatteprocessen, länsberedningen (C1970:28), utredningen (C 1973:07) rörande distriktsindelning, arbets- ochpersonalorganisation m.m. inom exekutionsväsendet (DAP), Svenska handelskammarförbundet.Svenska bankföreningen, , , , allmännahypoteksbank. stadshypotekskassa, Postbanken, , , , . i (LO), (), (), Sverigesadvokatsamfund, . Föreningen ,, , ,, hantverks- och industriorganisation (SHIO),() och . RSy har i sin egenskap av centralmyndighet förexekutionsväsendet och företrädare för staten i fråga om flertalet statligafordringar inom kronofogdemyndighetemas verksamhetsområde inhämtatkronofogdemyndighetemas synpunkter på förslaget vid en av RSV anordnadkronofogdekonferens. Synpunktema har redovisats i form av skriftliga svar påvissa vid konferensen diskuterade frågor. haranslufit sig till bankföreningens yttrande. aUmänna hypoteksbank haröveriämnat yttrande av Föreningen mellan ombudsmännen hos landshypoteksinstitufionoch åberopat detta som sitt eget. Några remissinstanser har inskränkt sina yttrandentill ett allmänt uttalande om förslaget. Sålunda förklarar SAF och att organisationerna inte har några principiella erinringarmot att förslaget läggs till gmnd för lagstiftning. Liknande uttalanden görs avSvenska sparbanksföreningen, och . En del andra instanser har begränsat sina yttranden till attavse vissa särskilda frågor. Utöverde remissinstanser sorn har avgett yttranden har tillfälle att yttra 1980/81:8 Nuvarande ordning 71 sig över förslaget även beretts en del andra myndigheteivjch organisationer, däribland övriga (tio) länsstyrelser. 2.1 Översikt över gällande bestämmelser Utsökningsrätten regleras alltjämti första hand av UL. UL antogs och trädde i kraft den 1 januari 1879.Den ersatte därvid utsökningsbalken lag. UL har under årens loppändrats i åtskilliga avseenden, ofta i samband med lagstiftning på andrarättsområden. Av tidigare ändringar kan särskilt nämnas lagstiftningbeträffande exekution i fast egendom. När landsfiskal vid 1917 årsomorganisation av fögderiförvaltningen blev utmätningsman på landet, vidtogsflera ändringar av praktisk-organisatorisk art. Genom lagsökningslagflyttades lagsökningsprocessen från överexekutor till domstol. Med anledning avnya (RB) gjordes åtskilliga ändringar i UL. Vidare harpå gmndval av beredningens förslag i delbetänkandena Utsökningsrätt 1-V, VIIIoch XI skett en rad mereller mindre genomgripande reformer. Dessa har främst avsett utmätningsinstitutetoch vad som har samband därmed. Ändringarna har bl.a. lett till att vissafrågor har brutits ut ur UL och tagits upp till reglering i särskilda lagar. UL består av ett stort antalparagrafer fördelade på elva kapitel. Lagen innehåller numera i huvudsakföljande. I 1 kap. finns bestämmelser om demyndigheter som har befattning med utsökningsmål. Regeringen kan dock förordna särskild överexekutor för viss delav län. Kronofogde är utmätningsman men kan sätta annan tjänsteman i sittställe. Kapitlet innehåller vidare bl.a. bemyndigande för regeringen attmeddela närmare föreskrifter angående förfarandet i utsökningsmål. 1 2 kap.fanns tidigare bestämmelser om lagsökning. Kapitlet är upphävt. I 3 kap. finns de grundläggandebestämmelsema om i vad mån verkställighet får äga rum, i första hand på grundav dom eller beslut i tvistemål. Kapitlet innehåller närmare föreskrifteromkompetensfördelningen mellan överexekutor och utmätningsman. I kapitletregleras även verkställighet av vissa andra exekutionstitlar än domar ochbeslut i tvistemål, nämligen föriikning som har fastställts av domstol,skiljedom, utslag i lagsökningsmål, rättens bevis i mål ombetalningsföreläggande, botes- eller vitesbeslut i tvistemål och vissa besluti utsökningsmål. Med 4 kap. inleds de bestämmelser som gäller utmätning ochverkan därav. Kapitlet reglerar utmätn/ngsförfarandet fram till egendomensförsäljning. Föreskrifter meddelas bl.a. om själva förfarandet,utmätningsordningen, gäldenärens beneficium och andra undantag från utmätning,utmätning av lön m.m. och Prop.1980/81:8 Nuvarande ordning 72 om skydd för tredje mans rätt. I 5 kap. meddelasbestämmelser om försäljning av utmätt egendom. Exekutiv försäljning avregistrerat skepp, av luftfartyg och intecknade reservdelar därtill samt avfast egendom regleras dock numera i särskilda lagar. 1 6 kap. behandlasutmätningsförfarandets slutskede, nämligen redovisning och fördelning av medelsom har influtit till följd av utmätning. 1 7 kap. fanns tidigare bestämmelserom tvångsförvaltning av fast egendom. Kapitlet är upphävt. 1 8 kap. ges bestämmelser omhandräckning som kan meddelas av överexekutor. Beträffande lös egendom kanöverexekutor besluta om kvarstad elltr den mindre ingripande åtgärdenskingringsförbud, medan i fråga om fast egendom endast skingringsförbud kanmeddelas. Under vissa förutsättningar kan reseförbud meddelas. Även vissaandra säkerhetsåtgärder kan förekomma. Vidare finns en bestämmelse omhandräckning mot den som själv har tagit sig rätt. Överexekutor kan slutligenförordna om avhysning av arrendator och hyresgäst m.fl. Kapitlet innehållerockså bestäm- -melser om utmätningsmans verkstäUighet av beslutad handräckning. UL ges bestämmelser omkostnader i utsökningsmål. Härefter ges i 10 kap. föreskrifter om klagan hosöverexekutor över utmätningsmans förfarande. Det avslutande 11 kap. innehållerreglerom klagan över utslag i utsökningsmål. Enligt vad som föreskrivs där förstalan mot överexekutors utslag hos hovrätt. Mot hovrättens utslag kan talan iviss utsträckning fullföljas till högsta domstolen. Beträffande fullföljd avtalan till hovrätten och högsta domstolen och rättegången där gäller i stortsett (21 8 lagen 1946:804 om införande av nya ,Rp). Vid sidan av UL finns andra viktigaexekutionsrättsliga författningar. Av dessa bör i första hand nämnas lagen(1973:1130) om exekutiv försäljning av registrerat skepp m.m. (SfL), lagen(1971:500) om exekutiv försäljning av luftfartyg m.m. (LfL) och lagen(1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendom (FfL). , som utgör en privilegierad verkställighetsform för vissafordringar, regleras utanför UL, nämligen i införsellagen (1968:621). 1 lagen(1921:244) om utmätningsed regleras utmätningsgäldenärs skyldighet att lämnauppgifter om sina tillgångar under edsplikt. Viktiga exekutionsrättsligabestämmelser finns också i lagen (1915:219) om avbetalningsköp och ikonsumentkreditlagen (1977:981). 1977/78:142 har föreslagits att dennuvarande avbetal-ningsköplagen skall ersättas av en ny lag om avbetalningsköpmeUan näringsidkare m.fl. UL är direkt tillämplig i huvudsakendast på det civilrättsliga området. I fråga om verkstäUighet av dom ibrottmål, genom vUken har dömts tUl böter eller vite eller tUl annan"påföljd" som innefattar betalningsskyldighet eller som eljest kanverkstäUas genom utsökning, har emellertid enligt 22 S förordningen om nyautsökningslagens införande och vad i avseende därå iakttagas skall (Up) UL:sbestämmelser med visst förbehåU 1980/81: 8 Nuvarande ordning 73 Beträffande böter och viten m.m.finns ytteriigare exekutiva bestämmelser i lagen (1964:168) om verkställighetav bötesstraff och i förordningen (1917:915) angående indrivning och redovisningav böter. Att UL inte är direkt tillämplig på uttagande av skatter och aUmännaavgifter framgår av bl.a. 14 § 2 mom. På grund av hänvisningar i fleraskatterättsliga författningar, däribland uppbördslagen (1953:272), skall dockUL:s regler om utmätning med vissa undantag tillämpas även vid indrivning avskatter och allmänna avgifter. UL och införsellagen kompletterasav tillämpningsföreskrifter som har meddelats av regeringen, främst iutsökningskungörelsen (1971:1098) -USK - och exekutionsavgiftskungörelsen (1971:1027).SfL, LfL och FfL kompletteras på motsvarande sätt av förordningen (1975:943) omexekution i registrerat skepp m.m., kungörelsen (1971:1102) om exekution iluftfartyg m.m. och kungörelsen (1971:1097) om exekution i fast egendom. Enligt utsökningsbalken i 1734 årslag prövades utsökningsmål i första hand av Konungens Befallningshavande (KB),dvs. I svarade överståthållaren för den exekutivaverksamheten. KB:s beslut verkställdes i stad av "borgmästare ochråd" (magistraten) och på landet av kronofogde. Magistraten resp.kronofogden fick dock i vissa fall verkställa utmätning utan föregåendeförordnande av KB. Det ålåg KB att övervaka hur magistraten och kronofogde fullgjordesina åligganden och att vid behov meddela rättelse av vidtagna åtgärder. Vid tillkomsten av UL år 1877behölls uppdelningen på två exekutiva myndigheter i första instans, enöverordnad benämnd överexekutor och en underordnad kallad utmätningsman.Överexekutor var för landet, till vilket enligt UL räknades även stad som lödunder landsrätt, KB, i överståthållarämbetet och i övriga städermagistraten eller, om Kungl. Maj:t så förordnade, viss ledamot av magistraten(I § UL). Utmätningsman var på landet kronofogde och i stad stadsfogde (2 S).Utmätningsmannen erhöll, jämfört med magistraten och kronofogde enligt 1734 årsutsökningsbalk, vidgade befogenheter att verkställa dom utan särskiltbemyndigande av överexekutor. Kronofogde kunde - med vissa begränsningar - förbestämt fall sätta länsman eller annan person som var antagen av KB tillutmätningsman i sitt ställe (3 §). Liknande befogenhet fillkom stadsfogde.Vidare kunde KB för bestämt fall eller inom visst område förordna länsman ellerannan lämplig person att på eget ansvar vara utmätningsman i kronofogdes ställe(4 S). Den organisation avexekutionsväsendet i första instans som antogs har som ULhar varit i kraft undergått flera ändringar. 1980/81:8 Nuvarande ordning 74 utan att uppdelningen på en överordnad och en underordnadmyndighet har mbbats. Ändringama har gäUt såväl överexekutor som utmätningsmannen.De viktigaste har varit Följande. De dåvarande kronofogdetjänsterna drogs invid utgången av . Uppgiften som utmätningsman på landet flyttadessamtidigt fill innehavarna av de nyinrättade tjänsterna som landsfiskal. Isamband med lagstiftning om stads och landsbygds förenande i judicieUtavseende infördes möjlighet för Kungl. Maj:t att förordna särskild överexekutorför stad utan magistrat. Stadsfogde skulle alltid vara utmätningsman i sådanstad utan magistrat för vilken fanns särskilt förordnad överexekutor. Även iannan stad utan magistrat skulle uppgiften som utmätningsman innehas avstadsfogde, om sådan fanns. Maj:t befogenhet att förordnaatt stad utan magistrat som hade särskild överexekutor skulle i fråga omutmätningsman och dennes verksamhet räknas till landet. Med ändringen avsågsatt möjliggöra att särskild överexekutor förordnades för stad som ingick ilandsfiskalsdistrikt. Ar infördes möjlighet för utmätningsman att vidtaåtgärd utom tjänstgöringsområdet och att påkalla biträde av annan utmätningsman.Exekutionsväsendet förstatligades helt . blev städernasdomstolsväsende förstatligat, varvid magistratsinstitutionen avskaffades. Dettaföranledde ändringar beträffande överexekutor. Den reformering avexekutionsväsendet som härvid skedde ledde till en enhetlig organisation förland och stad. Vid olika tillfällen hardiskuterats att flytta överexekutorsuppgifterna till domstol. 1 samband medrättegångsreformen framhöll processkommissionen, som ansåg att göromålen iövervägande grad var rena domstolsärenden, att de vid genomförande av en nydomstolsorganisation borde flyttas till domstol (SOU 1926:31 s. 75). ansåg avgörande skäl föreligga för en sådan överflyttning (prop.1931:80 s. 193). I propositionen angående huvudgrunderna för enrätlegångsreform fann departementschefen en överflyttning avöverexekutorsgöromålen till domstol principiellt berättigad, men frågan bordeenligt departementschefen anstå tills vidare (prop. 1931:80 s. 138). Riksdagenanslöt sig till departementschefens mening (särskilda utskottet 1931:1 s. 39och rskr 1931:308). flyttades lagsökningsmål och mål om handräckningför fordrans utfående från överexekutor till domstol. Stadsdomstolsutredningenföreslog att allmän underriitt skulle vara överexekutor frånsett mål omexekutiv försäljning av fast egendom m.m. (SOU 1961:6 s. 185 och 251).Förslaget föranledde dock inte någon åtgärd. 2.2.2 Kompetensfördelningen mellan överexekutor ochutmätningsman 1 den nuvarande organisationen ärsom har nämnts fömt överexekutor (18 2 mom. Regeringen kandock förordna särskild överexekutor för viss del av län. Någon sådan särskildöverexekutor finns 1980/81:8 Nuvarande ordning 75 kan vidare förordna lämpligperson att vara överexekutor för särskild förrättning (I S 3 mom.). Kronofogdeär utmätningsman (2 S I mom.). Han får dock sätta annan tjänsteman i sittställe som utmätningsman enligt bestämmelser som regeringen meddelar (4 8). Huvudregeln är att utsökningsmåltas upp och prövas av överexekutor, om inte annat är föreskrivet (1 S I mom.UL). Utmätningsmannens uppgifter är enligt 2 S 2 mom. att fullgöra vadöverexekutor förordnar, verkställa dom och i vissa fall förrätta utmätningutan föreskrift av annan myndighet. Från huvudregeln gäller emellertid så mångaundantag att det i realiteten är utmätningsmannen som handlägger det alldelesövervägande antalet utsökningsmål. Verkställighet av domstols dom itvistemål, varmed avses även annat avgörande av domstol i sådant mål, ombesörjsi allmänhet av utmätningsmannen utan särskilt bemyndigande, sedan domen harvunnit laga kraft (37 S). Detta gäller till en början i fall dåbetalningsskyldighet har ålagts den föriorande, då någon har förpliktats attutge viss lös egendom till annan, då någon har förpliktats att avträda fastegendom eller då det har förordnats om flyttning i eller ur hus. Det gälleräven när domen eljest innehåller förpliktande för den förlorande att fullgöranågot vid äventyr att det får utföras genom motpartens föranstaltande, om hantredskas, samt när domstolen har förordnat angående kvarstad, skingringsförbudeller annan handräckning eller om tillhandahållande genom utmätningsmannensförsorg av skriftligt bevis eller av föremål för syn eller besiktning. Domeller beslut som inte har vunnit laga kraft och vissa andra exekutionstitlarfår i flera fall verkställas av utmätningsmannen utan särskilt bemyndigande avöverexekutor. Detta gäller bl.a. dom varigenom betalningsskyldighet har ålagtsnågon, dom varigenom någon har förpliktats att utge viss lös egendom,förlikning som har stadfästs av domstol, tredskodom varigenolmbetalningsskyldighet har ålagts den uteblivne parten, utslag i lagsökningsmålvarigenom betalningsskyldighet har ålagts, s.k. slutbevis i mål ombetalningsföreläggande och skriftlig förbindelse angående underhåUsbidrag (39.41 och 45 SS. 49 § 1 mom., 51 S 1 och 3 mom. och 54 a S). Utmätningsmannenprövar vidare fråga om införsel (8 S införsellagen). När dom eller beslut inte fårverkställas av utmätningsmannen utan särskilt bemyndigande, ankommer det påöverexekutor att förordna om verkställighet och sättet för denna (38 §).Överexekutor har därvid befogenhet att under vissa förutsättningar föreläggavite och även att döma ut försuttet vite. Det ankommer också på överexekutoratt förordna om verkställighet av svensk skiljedom (46 S). Om utmätningsman ärtveksam hur en dom rätteligen bör verkställas, skall han anmäla det hos överexekutor,som därefter förordnar i saken (47 8 1 mom. När verkställighet av utländskexekutionstitel får ske på gmnd av särskilda bestämmelser, prövas fråganhuruvida verkställighet får äga mm i regel av , se t.ex. 7 8 lagen(1965:723) om erkännande och 1980/81: 8 Nuvarande ordning 76 verkställighet av vissa utländska domar och beslutangående underhåll till barn och 9 8 lagen (1976:108) om erkännande ochverkställighet av utländskt avgörande angående underhållsskyldighet. Främst närdet gäller verkställighet av exekutionstitel från annat nordiskt land tillämpasdock en ordning enligt vUken prövningen iir förlagd till exekutiv myndighet.Enligt t.ex. 2 8 lagen (1962:512) om indrivning i av underhållsbidrag,fastställda i , , eller , och 9 S lagen (1977:595)om erkännande och verkstäUighet av nordiska domar på privaträttens område görsframställning om verkställighet direkt hos kronofogdemyndigheten. 1 vissaandra fall ligger prövningen hos överexekutor. se t.ex. 2 S lagen (1899:12 s.9) om verkställighet i visst fall av utländsk domstols beslut. Trots att det ankommer påutmätningsmannen, i vissa fall efter särskilt bemyndigande, att verkställautmätning, skall utmätt egendom i några fall säljas av överexekutor. Exekutivförsäljning av registrerat skepp och skeppsbygge, av luftfartyg och intecknadereservdelar till luftfartyg och av fast egendom åvilar sålunda överexekutor (, I S LfL och I S FfL). Det åligger också överexekutor att fördelaköpeskilling och andra medel som inflyter efter utmätning av sådan egendom.Överexekutor skall även ombesörja exekutiv försäljning av andel i registreratskepp eller skeppsbygge och i luftfartyg eller intecknade reservdelar tillluftfartyg och av villkorlig äganderätt till sådan egendom eller till andeldäri samt fördela köpeskilling och andra medel i målet (89 S 2 mom. 1andra fall än som har nämnts nu ombesörjs exekutiv försäljning ochköpeskillingsfördelning av utmätningsmannen. Det ankommer vidare påöverexekutor, vid sidan om domstol enligt RB, att förordna om handräckning (8kap. Överexekutor kan därvid dels förordna om s.k. säkerhetsåtgärd i formav kvarstad, skingringsförbud.