prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — De hetvatten-ledningar, som här är aktuella, utgör ettslutet system, där pumpas fram och tillbaka genom två parallellaledningar. Del ligger i sakens natur att del inle gärna kan bli fråga om atlgenom sådana ledningar ombesörja transport ät annan. Det torde dock inte varanödvändigt att uttryckligen föreskriva att transportskyldigheten inte skallgälla sådana ledningar. Enligl 8§ rörledningslagen är nämligenkoncessionshavaren skyldig att ombesörja transport åt annan endast om det kanske utan väsentligt förfång för koncessionshavaren. Denna begränsning får ansestillräcklig i delta hänseende. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.13 Industridepartementet 334 Vad gäller rörledningslagens bestämmelser i övrigttorde elt införande av koncessionsplikt för fjärrvärmeledningar inte behövamedföra några lagändringar. Inte heller annan lagstiftning, som berörrörledningarna, synes behöva ändras. Som har nämnts infördes inte några regleri rörledningslagen om ansvarighet för skada vid drift av rörledningar utandetta kommer att tas upp i elt senare sammanhang. När det gäller fjärrvärmeledningarkan ifrågasättas om det över huvud taget finns anledning att införa en särskildskadeståndsreglering. Denna fråga bör emellertid övervägas i anslutning tillfrågan om ansvarighet för skada vid drift av naturgas eller oljeledningar. Eftersomnågon drift av sädana fjärrvärmeledningar som föreslås blikoncessionspliktiga enligt rörledningslagen inte är aktuell förrän ,kan det inte föreligga några betänkligheter mot att inte nu ta ställning tillfrågan om skadeståndsreglering. Det anförda ger således vid handen attrörledningslagen kan göras tilllämplig på Qärrvärmeledningar utan annanändring än att 1 § första stycket utsträcks till att omfatta ävenQärrvärméledningar. I enlighet med vad som har anförts harupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1978: 160) om vissarörledningar. Förslaget har fogats till promemorian som bilaga. Yttranden över den inom industridepartementetupprättade promemorian rörande koncessionsplikt för Qärrvärmeledningar haravgetts av , , överbefälhavaren(), statens vägverk, transportnämnden, ,statens industriverk, kammarkollegium, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,statens planverk, statens lantmäteriverk, ,, statens kärnkraftinspeklion,länsstyrelserna i , , , och län. i (LO), , , . Samtliga remissinstanser har tillstyrkt ellerförklarat sig inte ha något alt erinra mot förslaget att göra längrefjärrvärmeledningar koncessionspliktiga enligl rörledningslagen. Flertaletremissinsianser har tillstyrkt utan närmare kommentarer. Idet följande återges i sammandrag de synpunkter som framförts. påpekar attfjärrvärmesyslemets struktur och ulbyggnad skiljer sig väsenlligt frän övrigaledningar genom att fjärrvärmen 1980/81:90 Bilaga 1.13 Industridepartementet 335 är begränsad lill tätorter. Verket anser därför alt allarörledningar vars längd överstiger bör vara koncessionspliktiga. Verket anser sig också förnärvarande ha begränsad kompetens atl utöva tillsyn över fjärrvärmeledningarna. Också Svenska värmeverksföreningentar upp frågan om koncessionspliktens omfattning och anför att undantagen i I§ rörledningslagen är vagt definierade. Dessa kan enligt föreningens meninginnebära att rent kommunala ledningar blir koncessionspliktiga, varförlagtexten i detta hänseende behöver förtydligas. Föreningen anför vidare attnuvarande regler i rörledningslagen om koncessionsvillkor, skyldighet attutföra transport åt annan samt återställningsarbelen inte är lämpade förfjärrvärmeledningar. Liknande synpunkter framförs av Svenska Elverksföreningenoch . erinrar omatt 17 § ledningsrättslagen innehåller en bestämmelse om altledningsförrättning avseende koncessionspliktig ledning inte får inledas förränkoncessionsmyndigheten medgivit det. Enligt verket framstår det som angelägetatt vissa förberedande förrättnings-åtgärder kan vidtas redan före ett sådantmedgivande. Enligt verkets mening är det därför önskvärt att ett nyligenframlagt förslag med denna innebörd genomförs (det förslagsom åsyftas finns inlaget i Ds Ju 1977: 12. Uppföljande översyn avfaslighetsbildningslagstift-ningen). avstyrker förslaget i vad det innebär att krigsskyddslagenblir tillämplig på fjärrvärmeledningar. Som skäl härför anför nämnden ihuvudsak följande. prövning enligt krigsskyddslagen är heltinriktad på skyddsåtgärder m.m. syftande till alt tillgodose landets behov avelektrisk energi i krigstid. Frågan om utförande, skydd m.m. avhetvattenledningar för värmeleverans till tätorter ligger helt vid sidan avnämndens nuvarande verksamhet och kompetens. Enligt nämndens uppfattning börfrågan om föreskrifter i krigsskyddets intresse i stället lösas ikoncessionsbeslutet efterhörande av t. ex. överbefälhavaren och . En minoritet inom anför atl den inle kan acceptera det konkreta syftetbakom förslaget. Att ansluta kärnkraftverk till fjärrvärmenätel i störretätorter har enligl minoritetens mening inte bevisats vara ekonomiskt rimligt.Dessutom innebär del enligt minoriteten en oacceptabel bindning lill kärnkraft. 1980/81:90 Bilaga1.13 Industridepartementet 336 Bilaga till bilaga 1.13 Förslag till lag om ändringi lagen (1978:160) om vissa rörledningar Härigenom föreskrivs alt l§ lagen (1978:160) omvissa rörledningar skall ha nedan angivna lydelse. I § Rörledning för transport av Rörledning för transport av/J«/;- räolja, naturgas eller produkt av värme, råolja, naturgas eller pro- råolja eller naturgas eller av annan dukt av råolja eller naturgas eller av vätska eller gas som är ägnad att annan vätska eller gas som är ägnad användas som bränsle får ej utan att användas som bränsle får ej utan särskilt tillstånd (koncession) fram- särskilt tillstånd (koncession) fram dragas eller begagnas. dragas eller begagnas. Koncessionkräves icke för ledning som 1. hareller avses få en längd av högst , 2. huvudsakligen skall nyttjas förtillgodoseende av enskilda hushålls behov eller 3. uteslutandeskall nyttjas inom hamn- eller industriområde. Regeringen får i visst fall medge undantag frän koncessionsplikt. Dennalag träder i kraft den Ijuli 1981. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.14 Industridepartementet 337 Bidragsgivning till små vattenkraftverk, utvärdering. Sammanfattningav och remissyttranden över statens in dustriverks rapport 1980:23 1 Sammanfattningav SIND:s rapport....................... 338 1.1................................................................ Resultatetav bidragsgivningen till små vattenkraftverk 1978.07.01 -1980.09.01 .............................. 338 1.1.1.......................................................... Reglerför bidrag till små vattenkraftverk 338 1.1.2.......................................................... Beviljadebidrag m.m 339 1.2................................................................ Erfarenheterfrån bidragsgivningen 339 1.2.1 Sammanfattning av enkät tillkraftverksägare, turbintill-verkare och byggföretag 339 1.2.2 Problem vidupprustning/nyanläggning av små vattenkraftverk 340 1.3 Resultat av bidragsgivningentill prototyper och demonstrationsanläggningar inom området småvattenkraftverk............................................ 341 1.4 Övrig verksamhet inom områdetsmå vattenkraftverk 342 1.5 Små vattenkraftverk frånsamhällsekonomisk synpunkt 342 1.6 Förslag ................................................... 343 1.6.1 Allmänt .............................................. 343 1.6.2 Lån till små vattenkraftverk ................... 343 1.6.3 Behov av administrativaresurser .............. 344 2 Remissyttranden ............................................ 345 2.1 Remissförfarandet ...................................... 345 2.2 Allmänt....................................................... 345 2.3 Lån till små vattenkraftverk............................ 346 2.4 Behov av administrativaresurser ................... 349 22 1980/81. 1980/81:90 Bilaga1.14 Industridepartementet 338 1 Sammanfattning av SIND:s rapport 1.1Resultatet av bidragsgivningen till små vattenkraftverk 1978.07.01-1980.09.01 har statsbidrag kunnat utgåmed maximalt av kostnaderna för nyanläggning eller upprustning av småvattenkraftverk med en effekt mellan 100 och 1 500 kW. För prototyper ochdemonstrationsanläggningar inom området har bidrag kunnat utgå sedan den 1juli 1975. Gällande bestämmelser för bidragsverksamheten återfinns i förordningen(1980:566) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivetm.m. Verksamheten pågår t.o.m. utgången av . 7.7.7Regler för bidrag till små vattenkraftverk Bidragen till små vattenkraftverk har utgått eftersamma regler och kriterier som gällt för energisparande åtgärder inäringslivets byggnader och industriella processer. De särskilda uppgifter SINDkrävt för att kunna fatta beslut har hänfört sig till bl. a. kraftstafionenseffekt, vattendom, hydrologiska förhållanden som ger energiproduktion,investeringskostnader, kraftvärdering samt drift- och underhållskostnader.Sedan dessa uppgifter klarlagts gör SIND en samhällsekonomisk och enföretagsekonomisk bedömning. För att åtgärden skall stödjas skall investeringenge en ränta pä räknat på värdet av energiproduktionen under denekonomiska livslängden. Värdet av energiprodukfionen i denna kalkyl har underperioden ändrats från /kWh till /kWh, vilket motsvarar rörligenergikostnad för elproduktion i ett oljeeldat kondenskraftverk. Ekonomisk livslängd har satts till vidgenomgripande restaurering och renovering liksom vid nyanläggning. Vid mindreomfattande upprustning har den ekonomiska livslängden beräknats vara kortare,. Vid denna bedömning tas hänsyn tillenergiproduktionens värde enligt gällande eltariffer eller till avtal mellankraftverksägare och eldistributör. Intäkten från åtgärden beräknas som värdetav elproduktionen med avdrag för drift- och underhållskostnader. Bidraget avpassas sedan så att åtgärden motsvararen viss annuitet, vilken är beroende av åtgärdernas omfattning. Bidrag utgårmed högst av den godkända kostnaden för investeringen. Slutligen rangordnas de bidragsberättigadeprojekten genom ett på visst sätt beräknat relationstal. Skälet för att användaett relationstal är att vattenkraftverksprojekten konkurrerar om bidragsmedelmed energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader och industriellaprocesser. 1980/81:90 Bilaga 1.14 Industridepartementet 339 7.7.2 Beviljade bidrag m.m. Totalt har 96 ansökningar inkommitt.o.m. 40 st. av dessa har beviljats bidrag till ett belopp av 36,3milj. Investeringskostnaden för projekten uppgår till 111,5 milj. kr. Meden installerad effekt av totalt ca 20 MW beräknas den årliga produktionen bli83,2 GWh. De beviljade ansökningarna fördelarsig huvudsakligen på eldistributörer eller elproducerande företag och avsertill största antalet genomgripande åtgärder för att få kraftstationer i drift. 1.2 Erfarenheter från bidragsgivningen 1.2.1 Sammanfattning av enkät lill kraftverksägare,turbiniillverkare och byggföretag För att fä en uppfattning om vadbidragen haft för betydelse för upprustning eller nybyggnad av småvattenkraftverk, hur dessa har finansierats utöver bidraget samt hur etlfortsatt statligt stöd bör utformas, har SIND låtit genomföra en enkät tillkraftverksägare, turbiniillverkare och byggföretag. Av enkäten framgår bl. a. atlkraftverksägarna utöver bidraget finansierat anläggningskostnaderna i huvudsakmed egna medel. Man har därutöver använt sig avolika låneformer av vilka den vanligaste är banklån med i.ex. Andra finansieringskällor är Industrikredit, AP-fonden ochinvesteringsfonder. Kriterierna vid bidragsgivningenhar visat sig stämma ganska väl överens med vad företagen accepterar somföretagsekonomiskt lönsamt. För projekt som varit företagsekonomiskt sämre harstatsbidraget enligt kraftverksägarna varit helt avgörande för projektetsgenomförande. Med nuvarande lånemöjligheter och länevillkor krävs en storandel eget kapital för att projekten skall vara genomförbara. Skulle förslag lill fortsatt stödframläggas anser kraftverksägarna att detta skall utgå antingen som enkombination av bidrag och lån eller enbart som län på fördelaktiga villkor.Önskemålen om bidrag varierar mellan av anläggningskostnaden. Länen börvara fördelaktiga med en ränta lägre än och med en amorteringstid på 25-30är. Enkäten visar vidare attkostnaderna varierar för förprojektering mellan till och förvattendomstolsbehandlingen mellan till av totala anläggningskostnaden.Att kostnaden för vattendomstolsbehandlingen blivit så hög för vissaanläggningar beror på att vattendomen har överklagats. SIND har inhämtat synpunkter fränfyra turbiniillverkare. Enligt turbin-tillverkarna har bidragsverksamheten haftpositiv effekt för tillverkningen. För att få turbintillverkningen lönsamuppges att 5-10 st. aggregat per företag behöver levereras . 1980/81:90 Bilaga1.14 Industridepartementet 340 På exportmarknaden uppges de svenska företagen hasvårt att hävda sig, bl.a. p.g.a. högre lönekostnader. Vad gäller konkurrenseni från utländska företag bedöms den inte vara särskilt allvarlig. Delade meningar råder om SIND fortsättningsvisskall stödja en utveckling inom området t. ex. genom prototyper ochdemonstrationsanläggningar. En tillverkare anser att det finns mycket att göraännu på såväl turbin- som elsidan. En annan hävdar att det kan finnas behov av"ny teknik" inom området regleringsteknik. Enligt tillverkarna skulle en total utbyggnad avett vattendrag genom samköming kunna leda till en bättre reglering avvattendraget. Bildandet av föreningar i vattendraget och samverkan mellanägarna till total utbyggnad anses också ge större utbud av objekt och medföravissa fördelar såsom minskade kostnader för tillverkning av turbiner. Sker ensamordnad utbyggnad av vattendrag borde enligt tillverkarna gränserna 100-1 500kW för statligt stöd tas bort. Tillverkarna är i stort sett eniga om att ettfortsatt statligt stöd bör utformas såsom lån på hela anläggningskostnaden medsubventionerad ränta. Ett kraftverk anses ha en teknisk livslängd om cirka 50år. Eftersom lönsamheten på kort sikt är dålig vill förelagen ej skjuta lillegna medel för finansiering. Enligl de två byggnadsföretag som SIND haft kontaktmed skulle en samtidig utbyggnad av flera anläggningar i ett vattendrag medföramänga fördelar. a. skulle maskiner och arbetskraft kunna utnyttjas bättreoch byggnadskostnaderna sänkas med . 1.2.2Problem vid upprustning/nyanläggning av små vattenkraftverk SIND framhåller att handläggningen av bidrag kandra ul på liden. Orsakerna härtill kan bl. a. vara atl ansökningshandlingarnaär ofullständiga. SIND anser att det föreligger behov av att verket fortsättningsvisskall fungera som ett rådgivande organ i hithörande frågor. SIND bedömer att små kraftstationer blir billigareatl bygga när byggföretag, turbinleverantörer och konsulter lärt sig att tatill vara och samordna sina erfarenheter. Såvitt avser värderingen av kraften från småvattenkraftverk erinrar SIND om att har gett utrekommendationer om ekonomiska villkor för samköming med mindreproduktionsanläggningar upp till I 500 kW. Den grundläggande principen enligtdessa rekommendationer är att kraftverksägaren får en ersättning som motsvararden kostnadsminskning den inmatade kraftproduktionen medför för eldistributören. För att få etl bättre grepp om prisutvecklingen förkraftköp från små kraftverk kommer SIND att göra en studie över vilken praktiskeffekt rekommendationerna har fått. SINDpåpekar atl behandlingen i ofta är mycket kost- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.14 Industridepartementet 341 sam,särskilt om domen överklagas. Detta innebär risker för alt del tilltänktaprojektet inte kommer till stånd och atl kraflverksägaren drabbas av högrekostnader. a. kraftverksägare och turbiniillverkare har därför förtsfram krav pä att staten skall finansiera dessa kostnader. För att tillgodose fiskeinlressena kräver SIND somvillkor för bidrag atl den sökande skall ha tagit kontakt medfiskeriintendenten för atl denne skall hållas informerad om aktuella projektoch fä tillfälle att till kraftverksägaren framföra sina synpunkter. Förövrigt har SIND inte ansett del vara nödvändigt med ett remissförfarande genomvilket miljövårdande myndigheter ges tillfälle atl yttra sig över ansökningarom bidrag. SIND konstaterar all det f. n. inte går attfinansiera en upprustning via banklån om inte en slor del av kostnaden täcks aveget kapital. Villkoren för dagens banklån är f. n. sådana att intäkterna frånkraftproduktionen ej täcker kapitalkostnaden. Verket pekar också på möjligheten att finansierabyggande av vattenkraftverk med medel från den s. k. vatlenkraftslånefondenenligl kungörelsen (1919:787) med allmänna bestämmelser för lån frånvattenkraftslånefonden men att lånemöjligheterna är begränsade. 1.3Resultat av bidragsgivningen till prototyper och demonstrationsanläggningarinom området små vattenkraftverk startade genomsin stiftelse för leknisk utveckling, VÄST, ett standardiseringsarbele avseendesmå vattenkraftverk i samråd med bl. a. vissa turbiniillverkare. Målsättningen har varit att dels genom förenklingaroch standardisering åstadkomma lägsta möjliga anläggningskostnad och dels genomautomatisering av aggregatet och drifiövervakningen reducera driftkostnaden.SIND har ekonomiskt understött utvecklingsarbetet genom all lämna bidrag tilltotalt 8 st prototypanläggningar. Den totala kostnaden för de 8 typaggregaten uppgårlill , exklusive byggkostnaden. För beviljades bidrag() endast för den mekaniska och elektriska utrustningen och kan således ejdirekt jämföras med övriga projekt. Till andra aggregat än VÄST typaggregat har 50 %bidrag med lämnats till prototyp- ochdemonstrationsanläggningar inom området små vattenkraftverk. Sammanlagt 3 sttypaggregat har erhållit bidrag om totalt . Stöd har vidare bl. a. ävenutgått med ca till 6 st microkraftverk inom effektområdet 8-55 kW.Dessutom har bidrag lämnats med ca till fem ej direkt elproducerandeanläggningar såsom rusningsvakt, glasfibertub m. m. Med en installerad effekt av totalt 6400 kWberäknas den åriiga produktionen bli 28000 MWh. 1980/81:90 Bilaga1.14 Industridepartementet 342 1.4Övrig verksamhet inom området små vattenkraftverk I små vattenkraftverk (SIND PM 1977: 13) och VAST:spreliminära slutrapport redovisas en översiktliginventering av vattenkraftverk med en effekt av 2000 kW eller lägre.Inventeringen avsåg dels nedlagda anläggningar och dels anläggningar som var idrift men antogs tas ur drift inom nära framtid p.g.a. förslitning och högadriftkostnader. Effekttillskottet har uppskattats till 550000 kW och årsproduktionentill ca . Genom den kommunala energiplaneringen har en visskarlläggning av små vattenkraftverk också skett. har gettlänsstyrelserna i , och län i uppgift alt i sambandmed ett uppdrag att utföra en inventering av dammar m. m. också göra en mycketöversiktlig inventering av länkbara lägen för kraftverk med större effekt än100 kW. Enligt en översiktlig inventering som utförts iKopparbergs län av vattendragen i länet, beräknas dessa kunna producera ca 200GWh . En inventering av vattendragen Nossan, ,Tämnarän och Sagan utvisar att det totala effekttillskottet beräknas uppgå till8500 kW och produktionstillskottet till 39,4 GWh . SIND uppdrog år VÄST att utföra eninventering av i . innehåller ett 40-tal anläggningarav olika godhets-grad. Syftet med inventeringen har varit att ta fram ettunderlag som skulle göra det möjligt alt uppnå flera fördelar vid en ulbyggnadsåsom exempelvis att reducera anläggnings- och driftkostnader genomstandardisering och automatisering, att förenkla behandlingen i vattendomstolenoch att klarlägga produktionstillskoltet i de kommunala energiplanerna. Utöver den normala informationen om möjligheterlill slöd för små vattenkraftverk har SIND givit en konsult i uppdrag atlutarbeta en informationsbroschyr om små vattenkraftverk. 1.5Små vattenkraftverk från samhällsekonomisk synpunkt Avgörande för om fortsatt statligt stöd till småvattenkraftverk skall utgå är enligt SIND produktionskostnaden. Den långsiktigamarginalkostnaden för små vattenkraftverk får ej överstiga kostnaden för andraalternativa kraftslag. Den marginella produktionskostnaden för olika kraftslaghar av SIND beräknats 10 ä /kWh. Med utgångspunkt frän genomsnittsvärden baserade päprojekt som beviljats statsbidrag har SIND beräknat produktionskostnaden för desmå vattenkraftverken till , vilket visar att dessa väl kan konkurreramed konventionell kraftproduktion om man ser till den långsiktiga marginalkostnaden. SINDhar också jämfört kostnaderna för cl producerad i ett vindkraft- 1980/81:90 Bilaga1.14 Industridepartementet 343 Av redogörelsen framgår bl. a. att produktionskostnadenvarierar /kWh. Till detta kommer kostnader förreglerresurser ca /kWh saml effeklreserv ca /kWh. Produktionspotentialenav vindkraft uppskattas till ca /år vilket kan jämföras med ca2 TWh/år frän små vattenkraftverk. För de små vattenkraftverken, därproduktionskostnaden beräknad på lika villkor kan konkurrera med andrakraftslag, är det enligl SIND motiverat alt staten via ekonomiska styrmedelmedverkar till att kraftverken blir byggda i fall där kostnaderna går upp till15 öre/kWh. Även om produktionstillskoltet vid en fullständigulbyggnad av kända kraftstationslägen bara är ca är, enligt SIND, enulbyggnad och restaurering av små vattenkraftverk samhällsekonomiskt lönsamt.Det stora hindret för en utbyggnad bedömer SIND vara finansieringen. Teknikenär välkänd och miljöproblemen torde generellt vara små. Det föreligger behovav information och rådgivning om teknik m. m. rörande särskilt vissa mindrestationer. SIND föreslär därför att ett statligt stöd i form av lån utgår urden aviserade oljeersättningsfonden. Därjämte bör resurser satsas påinformation och rådgivning. /.6.2Lån till små vattenkraftverk Utformning Enligt SIND bör stödet till små vattenkraftverkutformas i princip pä samma sätt som stödet lill anläggningar avsedda att eldasmed fast bränsle, dvs. utgå i form av lån. I normalfallet bör en resursinventeringav etl vattendrag ske före beslut om slöd till nyanläggning eller restaureringav ett kraftverk. Syftet med inventeringen är atl klarlägga hur vattendragetbl. a. bäst skall utnyttjas, om det finns behov av tillstånd från vattendomstoloch hur stora kostnaderna beräknas bli för företaget. Kostnaden förinventeringen bör enligt SIND helt eller delvis bestridas av staten. Efter inventeringen bör de kraftstationer som kanbli aktuella för ekonomiskt statligt stöd förprojekteras och bli föremål för prövningav vattendomstol. Denna etapp föresläs bli finansierad av kraftverksägarna. SIND föreslär att lånen skall löpa med låg räntaoch läng amorteringstid, högst 25-30 är. Lånen föreslås vidare uppgå till högst90 % av de kostnader som uppstår efter förprojektering och beslut om tillståndav . Detta innebär att lån skall utgå med av lotalaprojektkostnaden. SIND föreslår att verket får i uppdrag att utformaregler för bidragsgivningen och villkor för lånen. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.14 Industridepartementet 344 Del fortsatta stödet till småvattenkraftverk bör enligt SIND även i fortsättningen företrädesvis utgå tillkraftverk med en effekt mellan 100 kW och I 500 kW eftersom den storaproduktionspotentialen finns i detta effektomräde. Län ur fonden skall emellertid ävenkunna utgå till kraftverk i storleksklassen över I 500 kW om lönsamheten förrestaureringen är knapp. Vid en total utbyggnad av ett vattendrag skulle detvara en nackdel om gränsen låg vid 1 500 kW eftersom det i vissa vattendragfinns möjligheter att slå ihop kraftstationer som är under 1 500 kW till enstörre kraftstation över 1 500 kW, vilket ger en ekonomiskt gynnsammareanläggning. Även för kraftverk under 100 kW börlån kunna utgå. Detta gäller speciellt för att komplettera befintligakraftstationer. Även för enskilda kraftstationer för uppvärmning avbostadsfastigheter m.m. bör lån kunna utgå. Dessa fastigheter kan få längenom för tilläggsisolering, värmepump m. m. SIND anser att i princip allaåtgärer som ökar eller bibehåller energiproduktionen i små vattenkraftverkskall kunna finansieras via länefonden.