prop · G403111 · 1980-12-31 00:00:00 — De två första delbetänkandena handlar om frågor avgrundläggande betydelse allmänna fastighetstaxering. Dessabetänkanden har lagts till grund för lagstiftning på området (prop. 1979/80:40,SkU 1979/80:17, rskr 1979/80:121, SFS 1979:1152-1155 samt prop. 1979/80:86, SkU1979/80:46, rskr 1979/80:280, SFS 1980:149-150). Betänkandet (Ds B 1980:5)Villabeskattning 81 har föranlett lagstiftning (prop. 1980/81:42, SkU1980/81:11, rskr 1980/81:94, SFS 1980:1054-1058). I de båda återstående betänkandenabehandlas främsl vissa kompletteringar fill de redan antagna taxeringsreglerna.Betänkandet (Ds B 1980:8) Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering,följdändringar m. m. innehåller förslag som sträcker över fiera områden. Jaghar i prop. 1980/81:61 med förslag till ändrade regler för inkomstbeskattningenav ägare till s. k. specialbyggnader m. m. tagit upp de delar av betänkandetsom ', ordförande, fastighetsrådet ,riksdagsledamöterna , bitr.skattedirektören , riksdagsledamoten samtskattedirektören . 1980/81:111 20 lämpligen borde behandlas av under hösten 1980.Detta gällde vissa följdändringar till den nya fastighetstaxeringslagen. Dessafrågor har behandlats av och föranlett lagstiftning (SkU 1980/81:17, rskr1980/81:67, SFS 1980:956-966). I delbetänkandet (Ds B 1980:4) Förseningsavgift vid allmänfastighetstaxering har kommittén lagt fram förslag om sanktioner mot den sominte i rätt tid fullgör sin deklarationsskyldighet. Jag uttalade i sistnämndaproposition att frågan om införande av förseningsavgift bör tas upp i sambandmed kommande ändringar av fastighetstaxeringen med utgångspunkt bl. a. iväntade ytterligare förslag från kommittén. Jag behandlade i nämnda proposition även de av kommitténupptagna frågorna om påföljder vid lämnande av felaktiga uppgifter vidfastighetstaxeringen. De av kommittén framlagda förslagen om vissasekretessbestämmelser har genom företagen ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, (prop. 1980/81:70, SkU 1980/81:19, rskr1980/81:108, SFS 1980:1087) kommit att sakna aktualitet. Jag avser nu att ta upp de återstående frågorna ibetänkandet (Ds B 1980:8) Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering,följdändringar m. m. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga 1 fogas ensammanfattning av kommitténs förslag och som bilaga 2 de delar av kommitténslagförslag som behandlas i lagrådsremissen. Beträffande nu gällande regler samtkommitténs närmare överväganden hänvisas till betänkandet. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i dettaärende bör som bdaga 3 fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena i de delar som tas upp i lagrådsremissen. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Inledande synpunkter Jag avser nu att behandla de delar av kommitténs förslag,som syftar till att förbättra beslutsunderlaget vid fastighetstaxeringen samtatt öka det allmännas kontrollmöjligheter. I denna del har kommittén främst föreslagitatt fastighetstaxeringsnämnd i vissa fall mot ägarens vilja skall kunnabesiktiga en fastighet. Kommittén har också föreslagit regler om besvär vid allmänfastighetstaxering, som i huvudsak innebär att nuvarande regler skall gällaäven i fortsättningen. Den största ändringen i denna del tar sikte på att ökamöjligheterna till besvär i särskild ordning. Detta förslag innebär bl. a. attom en domstol skulle frångå en av , , eller länsstyrelseutfärdad anvisning i ett enstaka fall så skulle härigenom en möjlighet öppnasatt i särskild ordning ändra även andra ägares fastighetstaxeringar. Jag kommeratt behandla även dessa frågor. 1980/81:111 21 2.2 Beslutsunderlag och kontrollmöjligheter Underlaget för fastighetstaxeringsnämndernas beslut är iförsta hand de uppgifter som lämnas av fastighetsägarna ifastighetsdeklaration. Bestämmelser om ägarens uppgiftslämnande finns i 18kap. Dessa uppgifter är dock, enligt kommittén, ofta felaktiga ellerofullständiga och utgör därför en påtaglig felkälla vid fastighetstaxeringen. 118 kap. FTL regleras även vissa myndigheters uppgiftsskyldighet. Kommitténföreslår inte ändrade regler för inhämtande av uppgifter via fastighetsdeklarafioneneller för myndigheters uppgiftslämnande. Dessa frågor avser kommittén attbehandla i elt senare belänkande angående rullande fastighetstaxering. För altytterligare förbättra underlaget vid fasfighetstaxeringen föreslår kommitténatt lämnade uppgifter skall kunna kontrolleras genom en besiktning avfastigheten. Detta skall kunna ske även mot fastighetsägarens vilja. En sådantvångsbesiktning skall dock bara få ske om inte andra mindre ingripandekontrollåtgärder är tillräckliga. Jag kommer att behandla frågan om införande av s. k. tvångsbesikl-ning. 2.2.2 Besiktning 2.2.2.1 Allmänt För att en faslighet skall kunna besiktigas vidfastighetstaxering krävs enligt nuvarande regler att ägaren lämnar sittsamtycke (18 kap. 8 §FTL). En tvångsbesiktning är möjlig först sedan taxeringenöverklagats. Länsrätt kan nämligen enligt 23 § förvaltningsprocesslagen(1971:291), FPL, förordna om s. k. syn. Kommittén föreslår att en sådan ivångsbesiktning skallkunna ske redan i första instans. Så skall dock bara få ske om det föreliggergrundad anledning att anta att felaktiga uppgifter har lämnats. Endastmisstankar om mer väsentliga fel får föranleda tvångsbesiktning. Principenskall vara att en kontroll av fastighetsägarens uppgifter i första hand skallske på annat sätt än genom en besiktning mot fastighetsägarens vilja. Förslaget att införa tvångsbesiktning har fått ett blandatmottagande av remissinstanserna. De flesta remissinstanser berör fråganhuruvida behov av tvångsbesiktning föreligger eller inte och en majoritet anseratt så är fallet. Andra instanser anser att de nuvarande möjligheterna tillinhämtande av uppgifter är fillräckliga, såsom begäran av uppgifter frånägaren, inhämtande av uppgifter från myndigheter, frivillig besiktning ochlänsrätts möjlighet att i besvärsmål företa syn. Några remissinstanser anseratt tvångsbesiktning skulle utgöra en i den enskildes privatliv särskiltingripande åtgärd. Frågan om förslaget uppfyller rimliga krav på rättssäkerhetbehandlas av flera remissinstanser. 1980/81:111 22 Jag vill för egen del anföra följande. Det år ostridigt att det i vissa fall finns ett behov avatt kunna ivångsbesiktiga en fastighet. Sådana möjligheter finns också ,men endast när en taxering överklagats. Det ligger emellertid ett stort värde iatt redan i första instans, taxeringsnämnderna, ha tillgång till sådanauppgifter som är erforderliga för ett rikfigt taxeringsresuhat. Ökade möjlighelerlill besiktning på detta stadium bör kunna bidra till att strävan efterlikformiga och rättvisa taxeringar bättre kan tillgodoses. 1 sammanhanget villjag också erinra om att en ivångsbesiktning av nu aktuellt slag inte är någothelt nytt för vårt skattesystem. finns det möjligheter vid t. ex.inkomstbeskattningen att genom motsvarande åtgärder söka få fram material föratt åstadkomma en riktig taxering. Sådana bestämmelser finns bl. a. i 56-58 §§taxeringslagen (1956:623), TL, och i bevissäkringslagen (1975:1027) för skatte-och avgiftsprocessen, bevissäkringslagen. Enligt min mening föreligger det även vidfastighetstaxeringen ett behov av att mot en ägares vilja kunna kontrollerariktigheten av lämnade uppgifter genom en besiktning. Jag föreslår därför atten sådan möjlighet införs. Höga krav måste emellertid ställas på att besiktningendast sker när det finns ett verkligt behov härav. Besiktningar som berörbostadsutrymmen utgör ett kännbart intrång på den enskildes integritet ochdärför måste särskilda rättssäkerhetsgarantier finnas. 2.2.2.2 Förutsättningar för tvångsbesiktning Enligt kommittén bör som förutsättning förtvångsbesiktning gälla att uppgift som behövs för att taxera en fastighet inteutan avsevärd olägenhet kan erhållas på annat sätt som anges i 18 kap. FTL.Kommittén anser vidare att tvångsbesiktning endast skall få ske om det finnsgrundad anledning anta att uppgift är felaktig eller bristfällig och omuppgiften är av väsentlig betydelse för att åsätta en riktig taxering. Medfelaktig uppgift bör enligt kommittén jämställas avsaknaden av en uppgift. De flesta remissinstanserna har godtagit eller lämnatförslaget utan erinran i denna del. Några remissinstanser anser attförutsättningarna för tvångsbesiktning bör skärpas. För egen del vill jag nämna följande. Innantvångsbesiktning sker bör nämnden i första hand utnyttja de upplysningskällorsom i övrigt finns, såsom uppgifter från fastighetsägaren, olikamyndighetsregister, frivillig besiktning m. m. Frågan är då huruvida tvångsbesiktningendast skall få ske, som några remissinstanser föreslagit, om det inte skullegå att få fram uppgifter på annat sätt. Ett sådant rekvisit skulle emellertidenligt min mening innebära att möjligheten till tvångsbesiktning skullebegränsas alltför kraftigt och syftet med den nya möjligheten till stor delförfelas. Tidsaspekten, dvs. att uppgiften måste föreligga föratt kunna användas, måste vägas in. I uttrycket "inte utan avsevärdolägenhet" ligger att nämnden i första 1980/81:111 23 hand skall utnyttja sådana upplysningskällor som nyssnämndes. Jag finner detla vara väl avvägt och det innebär också atttvångsbesiktning bara skall ske i undantagsfall. För att besiktning mot ägarensvilja skall få ske skall det också vara fråga om felaktigheter av väsentligbetydelse. Det går knappast att mer exakt ange gränser i denna del, utan härfår en bedömning ske i varje enskilt fall. Jag vill föreslå några i huvudsak redaktionella ändringari kommitténs förslag till 18 kap. 29 och 30 §§. Dessa bestämmelser vinner i klarhet och överskådlighet omde sammanförs i en paragraf, 18 kap. 29 §. Vidare bör avsaknad av uppgiftuttryckligen anges i lagtexten liksom att det skall finnas grundad anledninganta att uppgiften är felaktig m.m. Jag vill avslutningsvis nämna att besiktningar enligt FTLalltså kan ske i två former, dvs. som frivillig besiktning enligt 18 kap. 8 §eller som tvångsbesiktning enligt 18 kap. 29 §. Givetvis bör den förstnämndaformen vara den som utnyttjas så långt det är möjligt. 2.2.2.3 Beslut och verkställighet Den föreslagna tvångsbesiktningen har, som jag tidigarenämnt, likheter med andra kontrollåtgärder i skattesystemet. Det gällertaxeringsrevision enligt 56 § TL och t. ex. eftersökning enliglbevissäkringslagen. Kommittén anser att besiktning vid fastighetstaxeringen ärså till vida mindre ingripande än bevissäkring att besiktningen endast får avseegendom som år att hänföra till fastighet eller som har betydelse för hur dennavärderas. Enligt kommittén bör vid tvångsbesiktning gälla samma slags reglertill förmån för den enskilde som finns i fråga om övriga tvångsmedel avliknande karaktär. Förslagen i fråga om beslut om och verkställighet av beslutom tvångsbesiktning har därför utformats med nämnda bestämmelser som förebild. Förslagen har i allmänhet godtagits eller lämnats utanerinran av remissinstanserna. Kritik har riktats mot enskilda punkter. Denfråga som har rönt det största intresset hos remissinstanserna är vem som skallpröva en framställning om tvångsbesiktning. Enligt kommittén skall detta varalänsrätten. Förslaget i denna del har fått ett blandat mottagande avremissinstanserna. Flera remissinstanser förordar i stället skattechefen som beslutande. För egen del vill jag nämna följande. För det första kan konstateras att det måste finnas enfrån taxeringsnämnden fristående instans som prövar dessa frågor. Valet stårhär mellan skattechef och länsrätt. Det är viktigt att beslut om tvångsbesiktningkommer till stånd snabbt. Detta skulle kunna tala för att skattechefen fickfatta beslutet eftersom förfarandet hos denne skulle kunna göras jämförelsevisenkelt och smidigt. Väljer man länsrätt kommer prövningen att förläggas till Prop.1980/81:111 24 en instans som ligger utanför taxeringsorganisationen ochsom utgör en domstol. Önskemålen om snabbhet och smidighet tillgodoses härgenom kommitténs förslag att länsrätt i dessa ärenden normalt skall vara beslutsförmed en domare och alt talan mot länsrättens beslul inte skall få föras. Jag ansluter mig till förslaget att länsrätt skall fattabeslut om tvångsbesiktning. Jag kan här erinra om att man i bevissäkringslagengjort skillnad mellan eftersökning i rörelselokaler m. m. och i privatutrymme.Skall eftersökningen avse privatutrymme fordras beslut av länsrätt. Med tankepå att privatutrymmen inte sällan kan väntas bli berörda av en tvångsbesiktningter det sig därför naturligt att även här låta länsrätten pröva frågan. Jagvill också framhålla att den nya möjligheten skall användas restriktivt, varförantalet ärenden om tvångsbesiktning bör bli begränsat. De farhågor som på sinahåll yppats om en alltför stor tillkommande arbetsbörda för länsrätterna ärdärför enligt min mening ogrundade. Mot länsrättens beslut bör, som kommitténföreslagit, talan inte få föras. En sådan ordning är nödvändig om besiktningskall kunna komma till stånd att institutet får någon praktisk betydelse. Enligt förslaget skall fastighetstaxeringsnämndenskriftligen göra framställning om tvångsbesiktning. Förslagethar i allmänhet godtagits av remissinstanserna. Några remissinstanser berörskattechefens roll i samband med sådan framställning. Vidare framförssynpunkter om att taxeringsintendent bör kunna göra framställning omtvångsbesiktning. Även andra frågor behandlas av remissinstanserna. Enligt minmening bör framställningen om tvångsbesiktning göras av nämnden. Jag är f. n.inte beredd att tillmötesgå önskemålen om att skattechefen skall yttra sig övernämndens framställning eller liknande. Det kan i och för sig vara värdefulltmed en sådan ordning, men med hänsyn till den ringa tid som finns tillförfogande för besiktning torde den inte kunna tillämpas generellt. Jag är inteheller beredd att föreslå att taxeringsintendent skall kunna göra framställningom tvångsbesiktning. Enligt förslaget skall endast nämnden ha sådan möjlighet.Länsrätten har redan rätt att besluta om besiktning enligt 23 § FPL omtaxeringen är föremål för prövning i rätten. Frågan kan aktualiseras på nyttnär erfarenheter av den nya ordningen har vunnits. Jag vill isammanhanget nämna att i 3 § FPL anges att ansökan skall ske skriftligen och i4 § samma lag att i ansökningshandling eller liknande skall anges vad som yrkasoch de omständigheter som åberopas fill stöd härför. Vid länsrättenshandläggning av framställningar om besiktningar blir FPL även i övrigttillämplig. Det innebär bl. a. att framställning om besiktning normalt skallkommuniceras med fastighetsägaren och att denne har möjlighet tillinvändningar. Några särbestämmelser i dessa frågor behöver därför inte tas in iFTL. Jag föreslår att 18 kap. 30 § FTL utformas i enlighet medvad jag nu har nämnt. I fråga om förslaget att länsrätt i mål omtvångsbesiktning skall vara 1980/81:111 25 domför med en domare vill jag nämna följande. I mål enligtbevissäkringslagen är länsrätten domför med en domare om det inte är påkallatav särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt. Motsvarande börgälla i mål om tvångsbesiktning. En bestämmelse om detta bör tas in i 18 §tredje stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Förslaget innebär vidare att i länsrättens beslut skallredovisas vad besiktningen skall avse. Om det är påkallat får även tid förbesiktning bestämmas. Jag vill för egen del anföra följande. I framställningenom tvångsbesiktning bör preciseras vad besiktningen i första hand skall avse.Givetvis kan kravet på en sådan precisering inte drivas alltför långt, det kant. ex. inte bli tal om att ange vilka enstaka detaljer på byggnad som nämndenönskar besiktiga. Skulle däremot ett besiktningsbeslut avse t. ex. en jordbruksfastighetsekonomibyggnader kan detta inte tas till grund för en besiktning av ävenmangårdsbyggnaden. Om det vid förrättningen skulle uppstå etl behov attbesiktiga även den sistnämnda byggnaden bör nämnden lämpligen i första handförsöka få till stånd en frivillig besiktning av denna. Skulle detta inte varamöjligt får, om förutsättningarna är uppfyllda, länsrätten fatta ytterligareett beslut om besiktning. kan det antas att komplikationer av detta slag börtillhöra ovanligheten. Nämnden får från början göra en så noggrann bedömningsom möjligt av vad man önskar besiktiga. Fastighetsägaren har sedan möjlighetatt i sitt yttrande över nämndens ansökan uttala sina önskemål i fråga ombesiktningens omfattning. Med ledning av föreliggande material skall sedanlänsrätten bestämma besiktningens omfattning. Jag anser vidare att det i vissa fall kan finnas anledningför länsrätten att besluta om tid för besiktningen. Detta kan t. ex. varafallet om fastighetsägaren försöker förhala en besiktning. En bestämmelsehärom bör införas. Enligt kommitténs förslag skall beslut om tvångsbesiktningmot bevis lämnas till fastighetsägaren eller annan, hos vilken verkställighetsker. Överlämnandet skall enligt förslaget ske senast vid förrättningen. Ombeslut inte kan överlämnas vid förrättningen skall det delges genom rättensförsorg. Liknande bestämmelser finns i 23 § bevissäkringslagen. Jag anslutermig till kommitténs förslag och bestämmelserna bör införas i 18 kap. 31 § FTL.Jag vill emellertid föreslå den ändringen att delgivningen skall ske genomförsorg av den som verkställt besiktningen. Efter det att framställning om tvångsbesiktning har gjortskan omständigheter inträffa som medför att besiktning inte längre behövs. 1dessa fall bör naturligtvis ingen tvångsbesiktning genomföras. 1 detta fall börnämnden anmäla detta till länsrätten. En regel om detta har kommittén tagit ini 18 kap. 33 § FTL. Länsrätten skall då upphäva beslutet om besiktning. Dettaframgår av den föreslagna regeln i 18 kap. 34 § FTL. Har något beslut ännu intefattats av länsrätten skall målet avskrivas. Någon särskild regel om detta Prop.1980/81:111 26 Jag föreslår att kommitténs förslag tas in i18 kap. 32 och 33 §§ FTL. Kommittén föreslår att i 18 kap. 35 § FTL tas inbestämmelser om fastighetsägares och nyttjanderättshavares rått att närvara vidförrättningen. I 36 § samma kapitel föreslås regler om rätt förfastighetsägaren eller annan hos vilken verkställighet sker att tillkallavittnen. Förrättningen skall dock inte få i onödan uppehållas i väntan på attvittnen skall inställa sig. Besiktning föreslås skola verkställas så att deninnebär minsta möjliga olägenhet för den som berörs av åtgärden. Skada skallinte fä orsakas på egendom. Emellertid föreslås att lås och annanstängningsanordning får brytas (18 kap. 37 § FTL). Besiktning i bostadsutrymmenfår enligt förslaget inte påbörjas mellan och kl. 8, om inte medgivandehärtill föreligger från den som berörs av besiktningen (18 kap. 38 § FTL). Förslagen häri regel godtagits av remissinstanserna.Statens vattenfallsverk m. fl. anser att från den föreslagna rätten att brytalås och annan stängningsanordning bör i vart fall undantas industriella ochandra objekt, där åtgärden kan framkalla fara för person och egendom ellerförorsaka väsentliga följdverkningar utanför taxeringsintresset. Kommitténs förslag i förevarande delar har sinamotsvarigheter i bevissäkringslagen. Förslagen är enligt min meningvälmotiverade och jag föreslår att de tas in i 18 kap. 34-37 §§ FTL.Beträffande frågan om brytande av lås m. m. vill jag först erinra om attbesiktning över huvud taget skall ske i sådana former att minsta möjligaolägenheter uppstår. Åtgärder av nämnt slag kan vidare bara bli aktuellaom fastighetsägare eller nyttjande-rättshavare inte finns på plats eller intevill öppna. 1 kommitténs förslag till 18 kap. 39 § FTL finnsbestämmelser om vem eller vilka som bör eller skall verkställa besiktningen.Enligt kommittén bör fastigheisiaxeringsnämndens ordförande, konsulent ellertjänsteman som biträder nämnden närvara. Även ledamot i nämnden får enligtförslaget närvara om det är påkallat. Brytande av lås och annanstängningsanordning skall enligt förslaget ske av kronofogdemyndigheten. Vid besiktningen bör enligt min mening bara närvara depersoner som skall granska ifrågavarande deklaration eller eljest inför nämndenlägga fram förslag till beslut om taxering av fastigheten. Det kan avintegritetsskäl vara olämpligt att låta ledamöterna i nämnden delta vidbesiktningen. Därför bör som kommittén har föreslagit viss restriktivitethärvidlag föreskrivas. Annan ledamot i nämnden än oi;dföranden bör emellerfidkunna närvara t. ex. om han besitter särskild kunskap om det förhållande sombesiktningen skall avse. Däremot bör inte nämnden som helhet delta itvångsbesiktning. Jag föreslår att kommitténs förslag införs i 18 kap. 38 § FTL.Jag kommer senare (avsnitt 2.2.2.4) att ytterligare behandla frågor omdeltagande vid besiktningen. Enligt kommittén skall fastighetsägare vara skyldig attlämna de upplysningar som behövs för besiktningens verkställande samt lämnatillträde till 1980/81:111 27 fastigheten och dess byggnader (18 kap. 40 § FTL). Jag har tidigare föreslagit att fastighetsägaren skallberedas tillfälle att närvara vid förrättningen. Närvaro är emellertid intenågot absolut krav för verkställighet. Enligt min mening bör emellertidföreskrivas att fastighetsägaren skall ha skyldighet att lämna upplysningaroch tillträde till egendomen. Om fastighesägaren inte lämnar tillträde tillegendomen blir det aktuellt att tillämpa de föreslagna bestämmelserna i 18 kap.36 och 38 §§ FTL om att stängningsanordning får brytas avkronofogdemyndigheterna. Jag föreslår att kommitténs förslag tas in i 18 kap.39 § FTL. Kommitténs förslag innebär vidare att bevis skall utfärdasöver verkställd besiktning. Beviset skall enligt förslaget lämnas till ellerdelges fastighetsägaren på samma sätt som har föreslagits gälla beträffandebeslut om besiktning. Om fastighetsägaren företräds av annan person vidförrättningen bör bevis enligt förslaget lämnas även till denne. Förslaget har i allmänhet godtagits av remissinstansernaoch jag ansluter mig till detsamma. Jag vill emellertid nämna att jag i frågaom delgivning av beslut om besiktning har föreslagit att sådan delgivning skallske genom försorg av den som verkställt besiktningen, i stället för somkommittén föreslagil genom länsrättens försorg. Motsvarande kommer därvid attgälla i fråga om bevis om verkställd besiktning. Bestämmelsen bör tas in i 18kap. Den av mig föreslagna tvångsbesiktningen bör i och för sigkunna tillämpas första gången redan vid allmänna fastighetstaxering.Emellertid torde tvångsbesiktning, med hänsyn tillikraftträdandebestämmelserna, i praktiken inte komma att äga rum vid dennataxering. 2.2.2.4 Sekretess, m. m. Det av kommittén föreslagna tillägget till 18 kap. 42 § FTLom sekretess vid besiktning behövs numera inte genom att sekretesslagen(1980:100) trätt i kraft . Kommitténs förslag innebär vidareatt föreskrifterna om tystnadsplikt i 18 kap. 29 § FTL och straffstadgandet i30 § samma kapitel flyttas till 42 resp. 43 § samma kapitel. Genom nyligengjord ändring i FTL har 18 kap. 21 och 29 §§ FTL upphört att gälla (SFS1980:1087). Jag föreslår därför att 18 kap. 43 § FTL i kommitténs förslagbetecknas 18 kap. Jag vill i sammanhanget ta upp en fråga som har behandlatsav en remissinstans. Enligt 23 § FPL får vid syn som rätten företaryrkeshemlighet röjas endast om det finns synnerlig anledning därtill. Enligtremissinstansen kommer fastighetstaxeringsnämnden, om det inte införs en motsvarandebestämmelse i FTL, att kunna framtvinga upplysningar som inte behöver lämnastill domstol i samband med besvärsprövningen. Förfarandena vid besiktning avlänsrätten och av fastighetstaxeringsnämnden skiljer sig åt i vissa i dettasammanhang väsentliga avseenden. Förfarandet vid länsrätten är 1980/81:111 28 offentligt om inte rätten förordnar annat. I mål hoslänsrätten kan den vars egendom besiktigas ha en enskild motpart, som har rättatt närvara vid besiktningen. I dessa fall föreligger skäl atl ha enbestämmelse om atl yrkeshemlighet i regel inte får röjas. I fråga om den nuföreslagna tvångsbesiktningen är förhållandena annorlunda.