prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — 2.9 Skogsvårdsstyrelseni län: Vid byte av organisations form till helstatligt organ vill underslryka betydelsen av atl styrelsen också i fortsättningen får fungera som etl serviceorgan för skogen. 2.10----------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Vilken förvaltnings form som än väljes är del angeläget, att den flexibilitet, som finnes i organisationen, bevaras inom ramen för de övergripande mäl, som moti verat det föreliggande förslagel. Skogsvärdsstyrelsenbeklagar att utredningen utan vidare tagit för givet att den förvaltningsrättsligaställningen skall förändras. De synpunkter som i tidigare utredningar framförtsoch som talar för angelägenheten av skogsvårdsstyrelsernas relativt friaställning finner slyrelsen fortfarande äga giltighet. Det är angeläget atl mansöker en organisationsform som skapar möjligheler för styrelserna alt nåresultat. Om man vid en diskussion kommer fram till att nuvarande system ger bäslaresullal skall ingen förändring vidtas. Ulredningenpekar på styrkan i organisationens lokala förankring. Då är del förvånande inte fullföljer tanken genom alt också beakta behovet av självständigaskogsvårdsstyrelser som ges möjligheter att anpassa verksamheten till lokalaförhållanden. Risken är nu uppenbar att skogsvårdsstyrelsernas regionala delställs pä mellanhand med begränsade möjligheler att påverka skeendet. Även omverksamheten är lokalt förändrad krävs en regional ledning av densamma. Verksamhelenmäsle kunna anpassas till de olika länens villkor, vilka bäst bör kännas av enregionalt förankrad skogsvårdsstyrelse. Ensvaghet i skogsvärdsorganisationen kan vara bristen på en markerad gemensamhandlingslinje. Dennakan säkrast elimineras genom alt skapar förståelse hosskogsvårdsstyrelserna och deras anställda för en gemensam policy. ---- Dåförslaget att förstatliga skogsvårdsstyrelserna enligt vår me- 1980/81:136 43 ning är den mest genomgripande förändringen iorganisationen är det förvånande att utredningen i så ringa omfattning diskuterat nackdelarna med förändringen. Det är allmänt omvittnat att en av orsakerna till skogs vårdsstyrelsernas förhållandevis goda anseende bland skogsägarna är den självständighet varmed styrelserna har kunnat agera. Även om anser att utredningen bordeinnehållit en fömtsättningslös analys över vilken förvaltningsrätlsligställning som är lämpligast, vill styrelsen dock ej motsätta sig etlförstatligande i den förhoppningen alt detta kan ske utan alt inverka negativtpå organisationen och dess arbele genom exempelvis tyngande byråkratiska syslemoch atl organisationen även i fortsättningen smidigt kan anpassas till lokalaförhållanden och förutsättningar. En myndighet med befogenheter att övervaka och tillämpalagbestämmelser bör enligt styrelsen till sin natur vara helslallig. Tre av ledamöterna i i (, och ) samt föredraganden anför ireservation: allt väsentligt talar för etl bibehållande av skogsvärdsstyrelsernasförvaltningsrättsliga ställning, varför vi motsätter oss alt de omförs lillatt bli renl slalliga organ enligt utredningens förslag. Ett bibehållande av nuvarande förvaltningsrättsligaställning hindrar dock inle att det kan vara befogat alt vidta vissaförbättringar i första hand i fråga om finansieringssystemet men även dä delgäller organisationen. 2.14 Skogsvårdsstyrelseni län: Skogsvärdsstyrelsen anser ----- alt frågan om förstatligande eller bibehållenförvaltningsrättslig ställning bör prövas i särskild ordning. 2.15 Skogsvårdsstyrelseni : anser alt frågan om förstatligandet allsidigt bör utredas och remissbehandlasinnan tar ställning till skogsvärdsstyrelsernas omorganisation. 2.16 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen anser det i hög grad befogat att verkan av en ändring av skogsvärdsstyrelsernasförvaltningsrättsliga ställning och nödvändigheten av en sädan ändring utredsinnan etl förstatligande genomförs och att en sädan utredning remissbehandlasi vanlig ordning. 2.17 Skogsvårdsstyrelseni län: I direktiven lill skogsadminis lrativa utredningen anförde departementschefen att . bör fortsättningsvis vara rent statliga organ.Skogsvårdsstyrelsen finner all frågan genom denna förutsätlning i direktiveninte blivit föremål för över- 1980/81:136 44 Principiellt är detta diskutabelt och det talarför atl frågan blir föremål för utredning.-- 2.18 Skogsvårdsstyrelseni : Enligt styrelsens uppfatt ning har skogsvårdsstyrelserna en driftsform och förvalt ningsrätlslig ställning som skapar myckel goda förutsäitningar för effektiv handläggning av de förtaltningsenliga arbetsuppgifterna. Med hänvisning till det sagda motsätter sig styrelsen f. n.en reform som innebär en ändring av skogsvärdsstyrelsernas förvaltningsrättsliga ställ ning. Innan en prövning och elt ställningstagande pä nytt kan ske i denna vikliga fråga, mäste en ingående utredning och analys ånyo verkställas sä att ett aktuellt beslutsunderiag erhålles som i vanlig ordning sändes på remiss till bl.a. 2.19 Skogsvårdsstyrelseni : En analys av för- och nackdelar för skogsbruket av etl förstatligande hade varitmycket Ett eventuellt förstatligande fär självfalletinte innebära att möjligheter att som på ett effekfivtoch smidigt sätt betjäna skogsbmket och skogsägarna försvåras i nägon högre grad. 2.20 i : Tyvärtanalyseras icke de nackdelar som följer med förstatligandet. Vanligen leder detta till centralisering med bl.a. tungrodd byråkrati och minskad effektivitet som följd. 2.24-------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni län: Något motiv lill varför skogsvårdsstyrelserna nu bör vara helslatliga anförs ickei utredningsuppdraget och frågan har över huvud tagel inte diskuterats i ulredningen- än mindre ifrågasatts. Detta trots alt just ett förstatligande är den allrastörsta förändringen, som föresläs i betänkandet. Styrelsen i län avslyrkerett förstatligande av skogsvärdsstyrelserna. 2.25-------------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Denna skogsvårds slyrelse vill framhålla som sin uppfattning, att skogsvårdssty relser även framgent bör kunna väl fullgöra sina viktiga funktioner med bibehållen delstatlig och decentraliserad organisation. Skogsvårds styrelsen i anser, att det bör noga övervägas huruvida skogsvårdsstyrelserna verkligen bör förstatligas.-- 2.27 i : I direktivenför ulredningens arbete har angivits att skogsvårdsstyrelsernas nuvarande förvaltningsrätts liga ställning bör upphöra och övergå till atl vara rent statlig.- Konse kvenserna härav i jämförelse med nuläget har icke varil föremål för Prop.1980/81:136 45 analys--- .----- Skogsvårdstyrelsenkan i avsaknad av sädan analys ickela ställning för eller emol ett förstatligande. Styrelsen anser däremotangelägel att utredningen kompletteras i detla avseende samt att skogsvårdsstyrelsenfär tillfälle alt avge yttrande innan frägan slutligen avgörs genomriksdagsbeslut. 2.38 i län:Även om inle upplevt några speciella nackdelar med skogsvärdsstyrelsernasnuvarande speciella förvaltningsrättsliga ställning, finns ingen erinran molutredningens förslag att styrelserna i fortsättningen skall vara rent statligaregionala myndigheter. 2.39 i Västernorrlandslän: 1 enlighet med direktiven föreslär ulredningen att skogsvårdsstyrelserna (SVS)blir helstatliga myndigheter direkt underställda . Det är entidsenlig och behövlig förändring bl. a. därför att SVS ansvars- ochberoendeförhållanden till den övriga statsförvaltningen, kommuner och enskildaskogsägare klarläggs. De dokumenterade brislerna i skogslillständel talar för behovelav en stark gentemot privala intressen oberoende tillsynsmyndighet. 2.43-------------------------------- : kan helt ansluta sig tillutredningens mening att skogsvärdsorganisalionens grundläggande uppgift börvara att verka för en ändamålsenlig utveckling av den svenska skogsnäringen ienlighet med den av statsmakterna fastlagda politiken. Vi accepterar också attSkogsstyrelsen är den centrala förvaltningsmyndigheten ochskogsvårdsstyrelserna regionala myndigheter direkl underställda Skogsstyrelsen.Med denna formulering av skogsvärdsorganisalionens grunddrag är delföljdriktigt i svensk förvaltning att även SVS skall vara helstatliga vilket ocksäförutsatts i direktiven. SISUvill emellertid understryka att - när vi accepterar etl förstatligande - vidärvid ser pä konsekvensen i förvallningspraxis och inte baserar vårtställningstagande pä erfarenheler av SVS nuvarande funktion. Enligt våruppfattning har de delstatliga skogsvårdsstyrelserna som regel väl förenatuppgiften som tillsynsmyndighet och regionalt organ för information ochrådgivning. Av särskilt värde för skogsbrukets utveckling har varitlokalkännedom och korta beslutsvägar. Del fär förutsättas att dessa fördelar ejtappas bort i en helslallig organisation. 2.44----------------------------- CentralorganisationenSACO/SR: /SR delar i stort det synsätt som skogsadministrativa ulredningen lägger på skogsvärdsorgani salionens (SVO) framtida roll som regionala skogsadminislrativa myndig heter. Genomskogsvårdsstyrelsernas förstatligande försvinner mänga oformligheter i arbetstagarnasnuvarande anställningsförhållanden. 1980/81:136 46 kommerbehovet av hängavtal och särskilda överenskommelser mellan ochde anställdas organisationer att elimineras. 2.45Svenska skogsarbetareförbundet: Samhällets övervaknings- och kontrollfunktion är-- utomordenfiigtangelägen för all kunna stimuleraoch frammana en hög och varaktig skogsproduktion bland alla markägarekategorier. Förbundettillstyrker att skgosvårdsstyrelserna förstatligas och all det också i den nyaorganisationen skall finnas en skogsvårdsstyrelse i varje län. Vi delarutredningens uppfattning, atl skall vara centralförvaltningsmyndighet och att skogsvärdsstyrelserna därvid blir regionala,statliga myndigheter direkt underställda . 2.48Landstingsförbundet:-- Etl infogande av skogsvärdsstyrelserna i en renlslallig organisation under får inte leda lill en slarkl centraliserad organisation där skogsvärdsstyrelsernas nuvarande möjlighe ter till lokala/regionala anpassningar av verksamheten kringskärs. Om detta skulle bli fallet kan styrelsen inte finna annal än alt de grundläggande motiven för landslingen att medverka i tillsättandet av skogsvärdsstyrel sernas styrelser försvagats. Till skillnad från utredningen ifrågasät ter styrelsen-- om gällande regler för övriga statliga myndigheler tillgodoserde krav man i delta avseende har rätt atl ställa. Inte minst viktigt är dellasett till behovel av alt skogsvärdsstyrelserna medverkar inte bara i regionalpolitiskplanering ulan ocksä i elt pä länsnivån initierat, sammanhållet och probleminriktatarbete för regional utveckling. Medförbehåll för att ovan angivna principer kommer till klart uttryck vid eltgenomförande av den här aktualiserade organisationsförändringen, anser siglandstingsförbundets styrelse i princip kunna ansluta sig till utredningensförslag vad gäller organisationsform och styrelsesammansättning. Utredningensförslag i fråga om skogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter tillstyrks ellerlämnas utan erinran av praktiskt taget alla remissinsianser. Någralänsstyrelser betonar viklen av att skogsvårdsstyrelserna även i fortsättningenengageras i det praktiska nalurvärdsarbetel som administreras avlänsstyrelserna. AMS är angelägen om att styrelsernas uppgifter i samband medberedskapsarbetena inle minskas. Endast ett par skogsvärdsstyrelser har riktatallvarligare kritik mol utredningens betoning av myndighelsuppgiflerna framföruppdragsverksamheten. 3.3Riksrevisionsverket:- 1 den nya skogsvärdsorganisationen bör ---- skogsvärdsstyrelsernashuvudsakliga uppgift vara att, som utred- Prop.1980/81:136 47 ningenföreslår, i praktiskt handlande omsätta de skogspolitiska riktlinjer somstatsmakterna drar upp. Myndighetsutövning bör säledes bli skogsvårdsstyrelsernasviktigaste framtida uppgift. Uppdragsverksamheten kan, bl.a. genom atl ge ennära inblick i de skogliga problemen, vara ett viktigt komplement tillmyndighetsuppgiften. För detta fordras dock, enligt RRV:s mening, dels attuppdragsverksamheten fär en inriktning och utformning som nära ansluter till skogsvärdsstyrelsernasövriga verksamhet dels att uppdragsverksamheten drivs på ett sådant sätt attden inte blir en ekonomisk eller organisatorisk belastning för organisationen iövrigt. Vad som sagts innebär, atl stora krav mäste ställas pä skogsvärdsorganisationennär det gäller planering och styrning av verksamheten. RRV vill därför, liksomutredningen, betona betydelsen av att verksamhetsplaneringen utvecklas. 3.5Lantbruksstyrelsen: Lantbruksnämnderna och skogsvärdsstyrelserna hararbetsuppgifter som i mycket stor utsträckning vänder sig till samma målgmpp,nämligen ägare och brukare av jord och skog. Samverkan och samarbete mellan lantbmksnämnderoch skogsvärdsstyrelser förekommer därför regelmässigt. Av de yttranden somlantbruksnämnderna avgivit, framgår att samarbetet fungerar bra, och fleranämnder framhåller betydelsen av att detla även efter omorganisationen kanfortgå eller fördjupas. Samarbete och samverkan förekommer främst ifråga områdgivning och information, ifråga om tillämpning av skölsellagen och skogsvärdslagen,ifråga om åtgärder för yttre rationalisering och vid regionalpolitisk och fysiskplanering. Dessutom ger skogsvärdsstyrelserna service åt lantbruksnämndernaoftast på uppdragsbasis t.ex. vid skogsvärdering och vid förvaltningen avlantbruksnämndernas fastighetsinnehav. Lantbruksslyrelsenansluter sig lill de bedömningar och förslag som redovisas i betänkandet. Fleralantbruksnämnder framhåller särskill i sina yttranden atl samarbetet medskogsvårdsstyrelserna fungerar mycket bra och finner det önskvärt att del kanfortsätta eller fördjupas. Samarbetet förekommer både i myndighetsutövningenoch i uppdragsverksamheten. Lantbmksstyrelsen finner det för sin del angelägetall prioriteringen av myndighetsuppgifterna inte sker så alt möjligheterna förlantbruksnämnderna att utnyttja skogsvärdsstyrelserna bl.a. vid förvaltningenav jord-fondsfastigheter och vid skogsvärdering [minskar]. ------ lantbruksnämndernaoch skogsvärdsstyrelserna har i sin rådgiv ningsverksamhet en stor gemensam målgrupp i de företagare som driver kombinerade jord- och skogsbruksföretag. Styrelsen finner det därför an geläget att skogsvärdsstyrelser och lantbruksnämnder får möjlighet till fördjupat samarbele i den rådgivning som riktas mol denna grupp. Särskill angeläget är det atl beakta problemen i de kombinerade företagens skogs del. Utformningen av detta samarbete bör ske genom överiäggningar mel lan lantbmksstyrelsen och . 1980/81:136 48 3.7Skogsstyrelsen: instämmer i ulredningens övervägan den belräffande inriktningen och omfattningen av de framtida arbetsupp gifterna för skogsvärdsstyrelserna.----- De av ulredningen valda formu leringarna för att utveckla sin ståndpunkt i fråga om villkoren för upp dragsverksamhetens bedrivande fär---- inte uppfattas pä det sättetatt det i beskrivna situationer föreligger non skyldighet för skogs värdsstyrelsen att åta sig uppdragsverksamhet.- . sådan upp dragsverksamhet som innebär service ål andra myndigheter, t.ex. arbele med vård och förvaltning av naturreservat, innefattar ofta det frän allmän synpunkt mest rationella utnyttjandet av samhällsapparalen. Skogsstyrel sen noterar att ulredningens förslag inte innebär några begränsningar i möjligheterna för skogsvårdsorganisationen att även fortsättningsvis er bjuda sådana tjänster, vilket förutsätts i t.ex. 3§ naturvårdsförordningen (1976:484). 3.9 Skogsvårdsstyrelseni län: Iallt väsentligl instämmer styrelsen i vad utredningen anfört och vill gärna underslryka uttalandet om att den grundläggande principen bör vara att besluten skall fattas så långt ned i organisationen som möjligt. 3.10----------------------- Skogsvårdsstyrelseni : vill för sin del ifrågasätta den skärpta gränsdragningen mellan myndighetsupp gifter och bilrädesverksamhet. Med hänsyn till de goda erfarenhe terna av den gamla arbetsmetoden bör undersökas, om inte medel för rådgivning och medel för lagövervakning i viss män kan användas för subventionering av vissa bilrädestaxor. Utredningenfömlser ökade kontakter med kommuner och länsstyrel sens planeringsenhet. Det är dä förvånande alt man vill begränsa servi ceuppgifter för andra myndigheler----- . ocksåvara onödigt restriktiv mot praktiskt skogsarbete i skogsvärdsstyrel sens regi.-- 3.11--------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen vill i allt väsenlligl instämma i vad som anföres under denna rubrik. ----- Kombinationen uppdragsverksamhet - myndighetsuppgifter sy nes i hög grad vara till ömsesidig nytta för de bägge verksamhetsgrenarna. 3.12-------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Vad vi kan förstå är det nödvändigtatt uppskatta behovel av uppdragsverksamhet oberoende av om det finns arbetslösa eller inte. Län med mycket beredskapsverksamhet kräver mindre av övrig uppdragsverksamhet medan förhållandet är det motsatta i län med liten arbetslöshet. Skogsvårdsstyrelsernaskall medverka vid åtgärder i syfte att främja 1980/81:136 49 yttre rationalisering av skogsfasligheter. Enligt värmening är möjligheterna att påverka detla skeende begränsade eftersom lantbruksnämndernabestämmer i frägor som gäller förvärvstillständ. Länsjägmästare äger rätt attnärvara och yttra sig vid nämndernas sammanträden men skogsvärdsstyrelsernaskulle sannolikt kunna göra slörre nytta genom en ökad medverkan vid beredningav ärendena och därför bör en ändring av förhållandena övervägas. Att myndighetsutövningen skall vara den primära uppgiftenoch all uppdragsverksamheten inte skall omfalta funktioner, som lämpligare kanutföras av exempelvis skogsägarna själva och deras organisationer, tillstyrkesocksä. Det har dock visat sig fördelaktigt föralla berörda parter att genom samma person eller organisation både kunna utövalagtillsyn, ge råd och lämna visst biträde exempelvis i form av stämpling,upprättande av arbetsplaner, bidragshandlingar och skogsbruksplaner. ----- i , där antalet skogligaberedskapsarbetare sedan länge varit myckel lågt, har det visat sig behövligt atlanställa ell mindre antal vanliga skogsvårdsarbelare. Sädana möjligheter börfinnas även i fortsättningen. 3.14 i län:Beträffande uppdragsverksamheten delar utredningens syn.Denna verksamhel är dock ingen primär skyldighet för skogsvårdsorganisationenutan della är givelvis elt arbetsområde för bl. a. skogsägareorganisationen. 3.15 i län:Vad utredningen här framför om huvuduppgifter, avgränsning motuppdragsverksamhet m.m. överensstämmer i allt väsentligt med skogsvärdsstyrelsensuppfattning. Att all rådgivning föreslås bli myndighetsuppgift och all endastbeställd ulbildning i kursform skall räknas som uppdragsverksamhet hälsas medtillfredsställelse. Atl myndighetsuppgiften helt skall bekostas av staten serskogsvårdsstyrelsen som en självklarhet.---------------------------- 3.16 i : Förskogsvårdsstyrelsernas engagemang i beredskapsverksamheten är del angelägel, attberörda myndigheter i samråd upprättar elt handlingsprogram för den händelseverksamheten plötsligt skulle inskränkas. 3.17 Skogsvårdsstyrelseni län: Skogsvärdsstyrelsen vill------ understryka det viktiga komplement somuppdragsverksamhe ten utgör lill myndighetsuppgifterna. 1980/81:136 50 ----- Del fär ej betraktas som likgiltigt om Skogsvärdsstyrelseneller annan utför uppdragen. Andra skogliga serviceorgan ärnästan undanlags-löst knutna till virkesförbmkande industri eller engagerade ivirkesanskaffning. Den neutralitet som i dessa avseenden är förknippad med skogsvärdsstyrelsenupplevs ofta som värdefull. Skogsvärdsstyrelsen inslämmer helt i utredningens förslagalt skogsvårdsorganisationen även i fortsättningen ger service ät andra myndighelert.ex. AMS och när del gäller planering och ledning av olika ålgärder. Det är ocksä riktigt all Skogsvårdsstyrelserna inte iprincip dimensioneras för praktiskt utförande av t.ex. planterings-, röjnings-och avverkningsarbete. Engagerar sig Skogsvärdsstyrelsen ientreprenadverksamheten med fast anställda skogsarbetare mäste denna resursanvändas över hela fältet. Utredningens sammanfattning---- över vad som bör åliggaSkogs vårdsstyrelserna anser Skogsvärdsstyrelsen vara riktig. 3.18 i : Enliglstyrelsens mening föreligger slor risk för att skogsägarna själva inlefinner anledning att kontakta myndigheten annal än i fråga om bidragsärenden samt i begrän sad omfattning för rådgivning eller vid rekvisition av stämpling, om myn dighetsuppgiften skall vara del primära. För att motverka en sådan utveckling måsle därför uppdragsverksamheten ingå som etlnaturligt led i skogsvärdsstyrelsens uppgifter.------- -------- den uppdragsverksamhet som bör finnas vidskogsvårdsorganisa tionen skall främst vara inriktad mol utförande för atl svara mol det verkliga behovet. En särställning inom uppdragsverksamheten har slämplingengenom att den dels utgör en inkörsport lill god skogsvärd och rationelldrivning m. m. och delsär läll att organisera.--- Om slämplingen hänförs till ren uppdragsverksamhet med krav på självfinansiering blirefterfrågan begrän sad ----- .------- En möjlighet all öka stämplingens omfattning skulle kunna vara atl kraftigt reducera taxan------ . 3.20 i : Ulredningen ordar i mycket stor utsträckning om planering av alla deslag och t.o. m. uppdragsverksamheten bör i huvudsak inriktas mot planering.Verksamhetsplanering är ett av nyckelorden. Men hur allt delta planerandeskall omföras ipraktisk handling ute i skogarna behandlas inte alls. I nu gällande förordning heter det i § 2 som andra punktalt skogsvårdsstyrelserna har till fullgörande av sin uppgift att "verkaför atl sammanslutningar av skogsägare bildas ävensom bistå dylikasammanslutningar i deras verksamhelför skogsvärden". Slyrelsen finner det angeläget att dennauppgift att stödja skogsvårdande sammanslutningar av skogsäga- 1980/81:136 51 reäven i fortsättningen finnes inskriven i skogsvärdsstyrelseförordningen. ------ Den planering av verksamheten som givetvis erfordras bör be träffande inriktning och utformning helt överlåtas till varje enskild skogs vårdsstyrelse så att den anpassas till de lokala förhållandena. 3.21Skogsvårdsstyrelsen i : delar ulred ningens uppfattning att myndighetsutövningen skall vara skogsvärdsor ganisalionens huvuduppgift och att uppdragsverksamhet skall utgöra ett viktigt komplement.- 3.23Skogsvårdsstyrelsen i :--------------- Styrelsen har ingenerinran mot förslagel till instruktion för skogsvärdsmyndigheten. 3.24------------------------------ Skogsvårdsstyrelseni län: anser alt någon ändring inuvarande förhållande vad avser styrelsens möjligheter atl även utföra skogsvårdsätgärderej är motiverad med hänsyn till bland Att i rådande slatsfinansiella läge, dä stor återhållsamhet medallmänna medel eftersträvas minska pä service och öka statensekonomiska insatser ler sig oriktigt. 3.25 iVästmanlands län: Styrelsen instämmer i allt väsentligt med utredningen. 3.26 iKopparbergs län: Skogsvärdsstyrelsens synpunkler överensstämmer väl medutredningens redovisade inriktning. För måste dock mycketkraftigare poängteras viklen av att medverkar vid ätgärdersom syflar till alt främja yttre rationalisering av skogsfasligheter samtförbättring av ägarstrukturen. Enannan princip, som är viktig att poängtera är att besluten skall fattasså långt ned som möjligt i organisationen. Del minskar byräkrafin och ökareffektiviteten. Det övergripande ansvarelför t.ex. polycy, samordning och viss kontroll måste dock alltid åläggasledningen inom resp. . 3.27-------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen vill underslryka angelägenhetenav att möjliggöra långtgående delegering i beslutsfattande samt att funktion väsentligen skall vara övergripande, fördelande och samordnande. 3.28------------------------------------------------ Skogsvårdsstyrelseni : till styrker utredningens principiella formulering av myndighetsuppgifter och lämplig uppdragsverksamhet och gränsdragningen dem emellan. Prop.1980/81:136 52