prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Denformella ledningen kan emellertid ha legat pä någon annan. Konkurserna har tillövervägande del handlagts som s. k. falligkonkurser. Föralt komma lill rätta med missförhållandena föreslår kommittén atl nya regler omnäringsförbud i samband med konkurs införs. Kommittén föreslår ett iförhållande lill 199 a § KL utvidgat näringsförbud. Enligl 199 a § KL i dessnuvarande lydelse får gäldenären inle under konkursen driva rörelse med varsutövande följer bokföringsskyldighet. Enligt kommittén skall därutöver förbudall idka näring under högst kunna meddelas gäldenär, som ärnäringsidkare och har förfarit grovt otillböriigt mot borgenärerna eller påannat sätl grovt åsidosatt vad som ålegat honom såsom näringsidkare ellereljest genom upprepade konkurser visat sig uppenbart olämplig alt drivanäringsverksamhet. Om gäldenären är elt aktiebolag eller liknande juridiskperson, skall förbud kunna omfatta även den som är eller senare än etl år innankonkursansökningen gjordes har varit ställföreträdare för den juridiskapersonen eller som faktiskt handhar eller har handhaftledningen eller förvaltningen av denna. En grundfömtsältning för attnäringsförbud enligt förslaget skall kunna meddelas är att konkurs harinträffat. Fräga om näringsförbud skall prövas av efteransökan av . Sådan ansökan får göras bara efteranmälan av tillsynsmyndigheten i konkursen. Såväl näringsfrihetsombudsmannensansökan som tillsynsmyndighetens anmälan skall göras inom vissa tidsfrister.Den som bryter mol meddelat näringsförbud skall kunna dömas till fängelse ihögst . I ringa fall skall påföljden vara böter eller fängelse . Ibelänkandel pekar kommittén på andra olika åtgärder som skulle kunna bidra tillatt minska förekomsten av upprepade konkurser. Bl.a. betonas vikten av attgäldenärsbrott och återvinning utreds även i mindre konkurser (se avsnitt 4.2).Enligl kommittén är emellertid kompletterande lagstiftningsåtgärder nödvändiga.Kommittén hänvisar därvid bl. a. till företagsobeståndskommitténs (Fi 1976:03)arbele saml betänkandet (Ds Fi 1976:4) Ansvar för skatt vid entreprenad m. m.Kommittén anser det även motiverat med en översyn av reglerna i ABL ommöjligheterna att ändra akfiebolags firma och säte samt om likvidation. Eltannat önskemål beträffande ABL som framförs är alt uppföljningen av attföreskrivna handlingar ges in till regislreringsmyndigheten blir effektivare. Detalldeles övervägande fiertalet remissinstanser lillslyrker eller lämnar förslagelom s. k. konkurskarantän utan erinran. uttalarsom sin uppfattning att inskränkningar i principen om näringsfrihet inte börkomma till stånd utan en mer ingående ulredning. Några instanser tillstyrkerförslaget under förutsältning att näringsförbudet endast får tillgripas undermer begränsade förutsättningar än vad kommittén föreslår. Flera remissinstanserpåpekar emellertid att konkurslagstiftningen endast utgör en del av detregelsystem som möjliggör de förfaranden som ligger bakom konkursmissbruket.Därvid nämns överträdelser och kringgåenden av regler inom associations- ochskatterätten samt utnylljanden av brister och ofullsländigheler i denlagstiftningen för all nå ekonomiska fördelar. Prop.1980/81:146 59 Beträffandeutformningen av förslagel tillstyrker flertalet remissinstanser förslaget omen särskild prövning om näringsförbud i de enskilda fallen. Närdet gäller kretsen av personer som skall kunna drabbas av näringsförbudetfillstyrks kommitténs förslag av flertalet remissinstanser. Beträffande regelnom möjlighet alt besluta om näringsförbud för den som är eller senare än etl årinnan konkursansökan gjordes har varit ställföreträdare för gäldenär som ärjuridisk person uttalar emellertid bl. a. farhågor föratt tidsgränsen är alltför kort. Regeln befaras dessutom kunna leda till att deverkligt ansvariga i vissa fall undandrar sig påföljder av sitt handlande genomatt sätta andra personer i sitt ställe när företagets ekonomiska ställninghotas. Nägra remissinstanser föreslår också atl näringsförbudet skall kunnadrabba även närstående som driver näringsverksamhet vari den som fått förbudhar väsentligl ägarintresse eller annat väsentligt intresse. Vadgäller de av kommittén föreslagna förulsältningarna för förbud accepteras dessai huvudsak av merparten av remissinstanserna. Flera instanser pekar dock pånödvändigheten atl kunna använda näringsförbud i ett större antal fall än vadsom enligt kommitténs bedömning kommer all bli fallet. Fömtsättningarnaföreslås bli vidgade genom alt "grov" och "uppenbar"utesluts ur lagtexten beträffande gäldenärens förfarande mot borgenärer resp.visad olämplighel atl driva näringsverksamhet. Andra remissinstanser förordar enprecisering av fömtsättningarna för näringsförbud. Därvid föreslås bl. a. attnäringsförbudet konstmeras som en följd av kriminaliserade förfaranden främstgäldeniirsbrott och skattebrott men även annan ekonomisk brottslighet. Någraremissinstanser, däribland , anser atl även andra situationerän konkurs bör ulgöra en fömtsättning för näringsförbud. Del kan enligt verketsmening ifrågasättas om inte exempelvis likvidafion skulle kunna initieraprövning om eventuellt näringsförbud. Beträffandefrågan om innebör-den av förbudet påpekar fiera remissinstanser atlnäringsförbudet kan fä en begränsad belydelse i fåmansbolag, om inte förbudetutsträcks till att avse även personer som innehaft det dominerande ekonomiskaintresset i den juridiska personen. Förbudet skulle då medföra att den drabbadeunder aktuell tid inte får ha något dominerande ekonomiskl intresse inäringsverksamhet av angett slag. Kommitténsförslag om som beslutande organ i fräga om meddelande avnäringsförbud får etl mycket blandat mottagande. Huvudparten avremissinstanserna synes föredra att frågor om näringsförbud handläggs av deallmänna domstolarna. De skäl som äberopas lill grund för en sådanbeslutsordning är bl.a. följande. Möjligheten till överklagande av beslul om förbudökar rättssäkerheten. I prövningen ingår bedömningar som i allmänhet görs avkonkursdomaren och andra frägor som har anknytning till vad som ofta ingår iallmän domstols prövning av civil- eller brottmålskaraktär. Besluten skallenligt dessa remissinstanser kunna meddelas interimistiskt för all en önskvärdsnabb handläggning av frågan skall uppnås. Förbudsprövningen kan rned denförordade ordningen ske i samband med ett åtal för gäldenärsbrott eller annatbrott som vederbörande misstänks för vilket kommer atl underlätta utredningoch handläggning. av regeringen fill lagrådet remitterade förslaget har de av kommitténföreslagna fömtsättningarna för näringsförbud i huvudsak bibehållits. 1980/81:146 60 Äveni fråga om den personkrets som kan drabbas av näringsförbud och belräffandeinnebörden av ett förbud överensstämmer det remitterade förslaget, med vissamindre jämkningar, med kommitténs förslag. Däremot skiljer sig det remitteradeförslaget från kommitténs förslag i fråga om förfarandet. Sålunda föreslås attfrågor om näringsförbud skall prövas av allmän domstol på talan av allmänåklagare. Reformen föreslås träda i kraft den . 7.3BRÅ PM (1979:5) Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalet, m.m. IBRÅ-promemorian framhålls att det förekommer att aktiebolag bildas ellerförvärvas uleslutande i syfte all tjäna som täckmantel för brottsligverksamhet. De bolag som används är oftast fåmansbolag med lågt aktiekapital.En grundläggande teknik är ofta transaktioner inom s. k. oäkta koncerner, dvs.rättshandlingar mellan tvä eller fiera bolag som ägs av samma fysiska personeller begränsade personkrets. De s. k. fatligkonkur-serna utgör merparten avsamtliga förelagskonkurser. Del torde enligt arbetsgmppen innebära att mängabolag fortsätter sin förlustbringande verksamhet i strid motlikvidalionsbestämmelserna i ända till dess det inte längre finnstillgängar kvar att betala ell ordinärt likvidalionsförfarande och med fillvisshet gränsande sannolikhet innefattar dessa konkursergäldenärsbrotlslighel. Med hänsyn härtill föreslår arbetsgruppen en skärpningav bestämmelserna om likvidation och en skärpt konlroll av företag i riskzonent. ex. företag där aktiekapitalet delvis har gått förlorat menlikvidalionsplikl ännu inle inträtt. Arbetsgruppen föreslår också åtgärder molsådana manipulationer inför en förestående likvidation eller konkurs sominnefattar byte av firma, säte och styrelse i syfte atl vilseleda borgenäreroch andra intressenter i bolaget och försvåra myndigheternas kontroll.Arbetsgruppen aktualiserar också frågan om återbetalning av lån till aktieägarem. som lämnats innan förbudet för bolag atl lämna sådana lån trätt i kraftsamt föreslår ålgärder i syfte atl påskynda avvecklingen av vilande bolag ochskrivbordsbolag för att på detta och andra angivna sätl effekfiviseraakfiebolagsregistret. att bestämmelserna om likvidation näraktiekapitalet hell eller delvis gått förlorat skärps. Dels förordas enåtergång lill i huvudsak den ordning som gällde till utgången av ,nämligen att bolag som förlorat mer än två tredjedelar av sitt akfiekapitalinom måste förete full läckning av aktiekapitalet för alt bolagetskall undgå skyldighet atl träda i likvidation. Dels föreslås att bolag intefår driva verksamhel utan att ha två tredjedelar avaktiekapitalet täckt. att revisor skall ha skyldighet att ansöka omlikvidation när bristen i aktiekapitalet inte läcks och bolagsstämman intebeslutar om likvidation, eatt kvalificerad revisor skall finnas i aktiebolag som inte har full täckningför bolagels registrerade kapital, attpatentverket skall pröva om del finns skäl till ändring av bolagets firma eller den ort i där bolagels styrelse skall ha sitt säte. En fömtsättning för sådan ändring är vidare att bolaget i registreringsären det kan förete intyg av kvalificerad revisor som utvisar att full täckning finns för aktiekapitalet och att någon allvarlig betalningsanmärkning inte under det närmast föregående året har riktats mot bolaget. 1980/81:146 61 att aktiebolag i samband med atl delskickar in årsredovisning till patentverket skall bifoga en aktuell förteckningöver bolagets styrelseledamöter m.fl., att det i övergångsbestämmelserna lill 1973 årslagstiftning om förbud mot lån till aktieägare m.fl. föreskrivs atl lån avdelta slag som lämnats innan förbudet trätt i kraft, vid utgången av år 1981skall vara återbetalda till bolaget, åtminstone lill den del som behövs föratt bolagets registrerade aktiekapital skall vara täckt, att aktiebolag skall erlägga en"regislerhållningsavgift". Avgiften syflar till att påskyndaavvecklingen av vilande bolag och skrivbordsbolag och finansiera en uppmstningav aktiebolagsregistret. Remissutfalletpå BRÄ-promemorian är mycket blandat. Flertalet remissinstanser vilsordarbehovel av lagstiftningsåtgärder till förhindrande av atl aktiebolagsformenmissbmkas som instmment för den ekonomiska brottsligheten. De statligamyndigheterna är i huvudsak positiva till förslagen och flera av dem betraktarde föreslagna ändringarna som mycket försiktiga och inle tillräckligtlångtgående samt förordar fortsall lagstiftningsarbete för atl effektivt hejdaden ekonomiska kriminaliteten på delta område. Åtskilliga företrädare förinduslrin liksom revisorernas organisationer, ochaktiespararna intar däremot i allmänhet en negativ hållning lill förslagen.Dessa instanser befarar atl ändringarna kan fa negativa effekter för lojalaoch seriösa näringsidkare samt leda till en ökad byråkrati. Beträffandede enskilda förslagen är remissinstansernas inställning följande. Förslagetom en återgång till i huvudsak den ordning som gällde till utgången av år 1976belräffande likvidation vid förlust av aktiekapitalet, nämligen alt bolag somförlorat mer än två tredjedelar av sitt aktiekapital måste företefull täckning av aktiekapitalet för alt bolaget skall undgå skyldighet attträda i likvidation avstyrks av någol fler instanser än de som tillstyrkereller lämnar förslaget utan erinran. Förslagel atl bolag inte får drivaverksamhel utan all ha tvä tredjedelar av aktiekapitalet täckttillstyrks och avstyrks av lika många instanser. De huvudsakliga invändningarnamot förslagen är alt nuvarande regler ulgör en rimlig avvägning med hänsyn lillden tid som kan åtgå för finansiella saneringsoperalioner och med hänsyn tillsysselsättningsaspekter och risken för framtida finansiellastmkturförändringar. Dessulom påpekas alt nuvarande bestämmelser var föremålför bedömning så sent som . Merpartenav instanserna tillstyrker förslaget atl kvalificerad revisor skall finnas ibolag som inte har full täckning för bolagets registrerade aktiekapital samtatl revisor skall ha skyldighet atl ansöka om likvidation när bristen iaktiekapitalet inle täcks och bolagsstämman inte beslutar om likvidation. Molförslaget om kvalificerad revisor anförs av bl.a. företrädare för de auktoriseraderevisorerna alt ett byte av revisor när täckningen brister kommer alltför sentför att få någon effekt. 1 stället bör man verka för alt kvalificerad revisorskall finnas i alla aktiebolag. Andra instanser pekar på svårigheten att idessa situationer finna revisorer som är villiga atl äta sig uppdraget.Beträffande förslaget om skyldighet för revisor att ansöka om likvidationinvänds atl ett sådant ansvar renl principiellt inle bör åläggas revisor utanligga pä bolagets ledning och ägare. Andra remissinstanser, däriblandSlockholms fingsrätt, anser det värdefullt om revisorerna får en gentemotbolaget självständig ställning. 1980/81:146 62 Förslagetatt patentverket skall pröva om det finns skäl till ändring av bolagets firmaeller den ort där bolagsstyrelsen skall ha sitt säte tillstyrks i princip avmerparten av instanserna. En stor del av dem lämnar emellertid alternativalösningar och kompletteringar till BRÅs förslag. a. ifrågasätts ompalentverket har möjlighet atl göra den föreslagna prövningen och om effektenur brottsbekämpningssynpunkt uppväger det merarbete som skapas för företag ochkontrollorgan. Flera instanser föreslär atl palentverket borde vara berättigatall ulan egen prövning registrera ändringar, om intyg bifogas från kvalificeradrevisor. Några remissinstanser anser att förslaget bör kompletteras med förbudför bolag att använda firma som innehafts av upplöst bolag (s.k. firmakarantän). i föreslär därjämte att kravställs pä alt bolag alltid skall ha anknytning till den ort där styrelsenenligl anmälan skall ha sitt säte. Förslagetatt bolag i samband med att det skickar in årsredovisning lillpalentverket skall bifoga en aktuell förteckning över bolagels styrelseledamöterm. fillstyrks av flertalet remissinstanser. Flera instanser föreslår dockalt skärpta krav slälls på avgående styrelseledamot så atl denne blirsolidariskt ansvarig för bolagets uppkommande förbindelser, om han underlåtitatt anmäla sin avgång och kvarvarande styrelseledamöter inte fullgör sinaskyldigheter om likvidation, när aktiekapitalet helt eller fill större delengått förlorat. Förslagetom återbetalning lill viss del av gamla lån till aktieägare m, fl. avstyrks avmerparten av remissinstanserna. Av de instanser som tillstyrker förslagelförordar flera en längre övergångstid och större möjligheter till dispens. Denhuvudsakliga invändningen mot förslagel är all frågan är omfattande ochövergripande och inte tillräckligt utredd. Förslagelalt bolag skall erlägga en "regislerhållningsavgift" i syftealt påskynda avvecklingen av vilande bolag och skrivbordsbolag och finansieraen upprustning av bolagsregistrel avstyrks av de flesta remissin-stansema.Flera instanser pekar på nödvändigheten av att etl centralt firmaregisterinförs. Först därefter kan det bli aktuellt med ett system medregisterhållningsavgifl. De flesta instanserna betonar viklen av förbättringarav registrets effektivitet för att åstadkomma en sanering bland bolagen ochmotverka ekonomisk brottslighet. 8 Missbruk av likvidationsinstitutet Detfinns inga närmare undersökningar hur likvidationsinstitulet tillämpas. Föratt få denna fråga belyst har arbetsgruppens sekreterare varit i kontakt medpolis, åklagare och skattemyndigheter. Dessutom har landets samtligakronofogdemyndigheter tillfrågats om sina erfarenheter av likvidationsinstitulet.De uppgifter som erhållits på detta sätt är relativt sparsamma. Endasiundanlagsvis pekar myndigheterna på fall i den egna praktiken där missbmk harkunnat konstateras (se avsnitt 8.2). Det insamlade materialet ger närmasl stödför uppfattningen alt myndigheterna ännu inte har blivit medvetna om riskernaför missbmk av likvidationsinsfitutel i samma grad som när det gäller t. ex.konkursinstitutet. Arbetsgmppenhar därför genom sin sekreterare försökt komplettera enkätmaterialet med engenomgång av likvidationsakter på patentverkets bolagsbyrå och i Slockholmsfingsrätt (se avsnitt 8.3). Prop.1980/81:146 63 undersökningsmetodhar skapat önskvärd klarhet i frågan i vad mån likvidationsinstitutetmissbmkas för ekonomisk kriminalitet. Många av de likviderade bolagen saknarräkenskapshandlingar för flera är före likvidationsbeslulet. Här är del naturligtvishelt ogörligt att av aktmaterialet bilda sig en uppfattning om eventuelltmissbruk. Men även när föreskrivna årsredovisningar finns i akten mötersvårigheter. anges endast att tillgångar och skulder helt saknas.Även när årsredovisningen är fylligare möter svårigheter att bedöma att deredovisade uppgifterna är rikfiga. På säkrare grund skulle man naturligtvis slåom aktmaterialet kunde kompletteras med uppgifter från bolagsledningen samtskatte- och andra myndigheter som haft att göra med bolaget. En sådansystematisk undersökning skulle emellertid sannolikt ta alt genomföraoch slälla sig tämligen dyrbar. Arbetsgruppen har därior begränsat sig till attkomplettera de nämnda förfrågningarna och aktgenomgångarna med en litteraturgenomgång(avsnitt 8.4). rundskrivelse från BRÅ tillfrågades landets samtliga kronofogdemyndigheterbl. 1. erfarenheler av missbruk av likvidationsförfarandel 2. erfarenheter av likvidalorernas lämplighet och sätt alt sköta uppdraget. Åtskilligakronofogdemyndigheter, främsl i mindre distrikt, uppgav alt de har ringaeifarenhet av bolag i likvidation över huvud taget. Övriga svar varjämförelsevis kortfattade. Många av de bolag som träder i likvidation äruppenbarligen kända hos kronofogdemyndigheterna för bristande betalningsförmåga.Del har ändå förekommit att myndigheten inte känt till att bolaget upplöstsförrän långt efter det att likvidationen avslutals. Flera kronofogdemyndigheterhar också uppgett att bolag i likvidation ofta saknar intresse frånindrivningssynpunkl. Man utgår nämligen från att bolaget saknar tillgångar ochavstår därför frän att undersöka hur det förhåller sig med den saken eller omdet finns återvinningsmöjligheler. Undersenare tid har man emellertid på flera kronofogdemyndigheter noterat altpersoner som varit kända för tvivelaktiga affärer föredragit atl avveckla sinabolag genom likvidafion i slällel för konkurs. Myndigheterna har därför skärptbevakningen av bolag i likvidation. Det blir också vanligare att bolag ilikvidation av kronofogdemyndigheten begärs i konkurs i syfte bl.a. att faåtervinningsmöjligheter och eventuella gäldenärsbrott klarlagda. Som exempel på missbmk avlikvidationsinstitutet anförs frän kronofogde- och andra tillfrågademyndigheler framför allt likvidation av bolag för att undgå indrivning avskatter och avgifter till det allmänna. Deaktuella bolagen var verksamma i databranschen. Bolag nr 1 som fidigare haftannan firma drevs . Bolaget avregistrerades somarbetsgivare hos lokala skattemyndigheten. De anställda övergick lill ett annatav samme ägare kontrollerat bolag, bolag nr 2. Bolag nr I, vars verksamhetupphört, ändrade samma månad firma. Bolag nr 1 trädde ilikvidation. hemställde hkvidalorn hos rätten att likvidationenskulle läggas ned och bolaget anses upplöst då bolaget ej hade tillgångar tilltäckande av 1980/81:146 64 likvidationskostnaderna.Bolaget upplöstes samma månad. Bolag nr 2 försattes på egen begäran i konkursvid ijuli 1979.1 augusfi 1979 har ett nytt bolag, bolag nr3, etablerat sig i lokaler som tillhört bolag nr 1. Bolag nr 3 har ändratfirma till bolag nr 1 :s tidigare firma. Enligl uppgift frånkronofogdemyndigheten har en skatte- och avgiftsfordran mot bolag nr 1 påomkring lOOOOO kr avskrivits på grund av likvidationen. Iett 5000-kronorsbolag ägdes samtliga aktier av en person som tillika utgjordebolagets styrelse. Bolaget var restfört för mervärdeskatt för periodernamaj-augusti 1975, och januaridecember 1976 medsammanlagt . Dessutom var bolaget restfört årsarbetsgivaravgifter (uppbördsdagarna och ) med sammanlaglomkring lOOOOO kr. Enligt styrelsens förvaltningsberättelse var bolagetsomsättning under året 1976-09-01-1977-08-31 908 734 kr. Enligtresultaträkningen som fastställdes på bolagsstämman hade244000 kr reserverats för arbetsgivaravgifter, för vilket belopp det fannstäckning i likvida medel och kundfordringar. beslötbolagsstämman/ägaren om likvidation. Till likvidator utsågs styrelsen/ägaren.Samma dag anmälde likvidalorn/ägaren till rätlen att bolaget hell saknadetillgångar och hemställde att likvidationen skulle läggas ned och bolagetupplösas i enlighet med 13 kap. 15 § tredje stycket ABL. Den 5 oktober 1978delgavs bolaget betalningsuppmaning för konkursansökan av kronofogdemyndigheten.Den 17 oktober 1978 ingavs konkursansökan. beslöttingsrätten att likvidationen skulle läggas ned och bolaget anses upplöst. Den15 försattes bolaget i konkurs. ställdesäkerhel i konkursen. Förvaltaren ansökte om återvinning av orimhga löneuttagoch anmälde att det förelåg misstanke om gäldenärsbrott. Åtal har väckts motägaren för oredlighet mot borgenär. Brottet har enligt stämningsansökan beståtti att han genom atl vid olika fillfällen under liden 1978-01-02-08-11 låtabolaget skänka honom tillhopa , avhänt bolaget egendom av betydenhetoch därigenom försatt bolaget på obestånd. Detaktuella bolagets styrelse bestod av en advokat som ägde samtliga aktier,Enligl årsredovisningen bedrevs ingen rörelse och bolaget saknade tillgångar.Den 22 augusfi 1978 inkom lill kronofogdemyndigheten en begäran om indrivningav särskild vamskatt på hos bolaget. Värnskatten härrörde frånverksamhet som bolaget hade bedrivit . Frågan om påföring avskatten hade sedan verksamheten lagts ner prövats i flera instanser. Bolagethade vidare besvärat sig över att det fått avslag på sin begäran om dispensfrån vamskatten. Regeringen lämnade besvären utan bifall.Den 20 december 1978 hölls exlra bolagsstämma i bolaget. Vid stämmanredovisades lillgångar och skulder lill 0. Varuskatten togs inle upp.Bolagsstämman/ advokaten beslöt om likvidation och utsåg en biträdande juristhos advokaten fill likvidator. gjordes en anmälan fill rätten enligt13 kap. 15 § tredje stycket ABL all bolaget ej hade tillgångar som täcktelikvidationskostnaderna. Den 8 febmari 1979 meddelade tingsrätten beslul omnedläggning av likvidationen och förklarade bolaget upplöst. När kronofogdemyndighetenerhållit besked om regeringsbeslutet och tog kontakt med bolaget var dettaredan upplöst. Prop.1980/81:146 65 Ettbolag restfördes för arbetsgivaravgifter omsammanlagl . beslöt bolaget att träda i likvidation.Till likvidator utsågs bolagets ställföreträdare. Med anledning avlikvidationen avvaktade kronofogdemyndigheten med vidare indrivningsåtgärder. Iaugusti 1976 restfördes bolaget med ytterligare arbetsgivaravgifter. Skuldenuppgick därmed till . Likvidatorn utfäste sig under det fortsattaindrivningsarbetet att personligen betala skulden med medel som skulle flyta invid en föreslående försäljning av aktierna i bolaget. Någon betalning erladesemellertid inte och kronofogdemyndigheten delgav bolaget i likvidationbetalningsuppmaning för konkurs . Vid sammanträde den 31 maj1979 begärde likvidatorn uppskov för atl få tillfälle att sälja aktierna. Dennabegäran medgavs inte. begärde likvidalorn - ulan samrådmed kronofogdemyndigheten hos tingsrätten atl likvidafionen skulle läggas nedenligt 13 kap. 15 § tredje stycket ABL. Tvåbolag med samma ägare var restförda för skatter med resp 140000 kr.Bolagens taxeringar var överklagade till länsskatterät-len.