prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 273 10 Överväganden och förslag Beroendetav importerad olja för värmeförsörjning måste minskas. Förutom attoljan är försörjningsmässigt osäker är den dyr. Ständiga oljeprisstegringarmedför stora kostnadsökningar för bl. a. hyresgäster och villaägare.Storstockholms fjärrvärmeförsörjning måste baseras på andraalternativ än olja. Uppvärmning i fjärrvärmesystem med naturgas blirdyrare än med olja eftersom oljebaserad fjärrvärme använder tung eldningsoljaoch naturgasen på den internationella marknaden numera prissättes i huvudsaksom lätt eldningsolja eller råolja. Om naturgas används direkt för uppvärmningav undandras landets största sammanhängande underlag förelproduktion i kraftvärmeverk. För att kunna avveckla kärnkraften utan störreutbyggnad av kolkondens än nödvändigt är det angeläget att fjärrvärmenexpanderar så att stora sammanhängande fjärrvärmesystem som kan användas somunderlag för mottrycksproduktion erhålles. Elproduktion grundad pä naturgasblir orimligt dyr och år för övrigt under avveckling i de länder, utom vissaOPEC-länder, där man har sådan elproduktion. Förnybara energikällor som sol, vind och biomassatorde endast svara för en mindre del av värmeförsörjning underinnevarande sekel. Därför finns enligt nuvarande bedömningar endast två möjligheterför huvudsakliga fjärrvärmeförsörjning, nämligen värme frånForsmark eller koleldade anläggningar i . Forsmarksalternativet innebär att Forsmark 3används för både el och värmeproduktion . Då elbehovet når en sådannivå att det inte kan täckas med befintliga produktionsresurser, nyafastbränsleeldade kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar utanförStockholm-Uppsalaregionen samt vattenkraftstationer tas ett koleldatkraftvärmeverk med två block om vardera ca 500 MWei och 1 000 MWv i drift iForsmark. Det i föreliggande utredning studerade fossilalternativet innebär attkoleldade kraftvärmeverk byggs i Himmerfjärden och Lövsta. Fossilalternativetkan emellertid vad avser lokaliseringarna utformas på flera sätt utan att ekonominpåverkas pä något avgörande sätt. Det bör understrykas att Himmerfjärdsalternativetendast valts av utredningstekniska skäl. Om ej kommer tillstånd måste fossilalternaiiv studeras. De väsentliga faktorerna för bedömning av omForsmarksalternativet eller fossilalternativet bör väljas är genomförbarhet,lönsamhet, miljö, försörjningstrygghet och framtida flexibilitet. Båda alternativen bedöms vara teknisktgenomförbara. Ombyggnaden av till värmeavtappning utformas så attreaktorsäkerheten inte påverkas. Fjärrvärmeledningen frän Forsmark tillSlockholm blir även för 18 1980181. I stim/. 1980/81:90 Bilaga I.Il Industridepartementet 274 internationella förhållanden lång, men de tekniskaproblemen bedöms möjliga att bemästra. Utbyggnad av koleldade anläggningar iStockholmsregionen kan inte anses medföra större problem än utbyggnad av fastbränsleeldadeanläggningar i andra storstadsområden som Göteborgs- och . Alternativens relativa lönsamhet ärframför allt beroende av elbelastningens och bränsleprisernas utveckling samtForsmarksalternativets idrifttagningstidpunkt. I utredningen har lönsamhetendärför studerats vid två elprognoser och tvä bränsleprisulvecklingar. Ävenutbyggnaden av elproduktionssystemet påverkaralternativens relativa lönsamhet. Vid den låga elprognosen. islutlig användning och därefter en tillväxt på ca , ärForsmarksalternativet lönsammare än fossilalternativet. kan i dettafall utnyttjas för värmeavtappning t. om /98, dvs. i ca 10 är.Till är 1988 diskonterat mervärde blir . vid bränslepriserenligt konsekvensutredningen och . vid de högrebränslepriserna. Vid den höga elprognosen, islutlig användning och därefter en tillväxt på ca per är, ärfossilalternativet lönsammare än Forsmarksalternativet. utnyttjasför värmeavtappning t.o.m. /94, dvs, i ca 6 är. Till är 1988diskonterat mervärde blir 1,8 miljarder vid bränslepriser enligtkonsekvensutredningen och 0,9 miljarder vid de högre bränslepriserna. Elbelastningens utveckling är inteoberoende av bränsleprisernas utveckling. Höga priser på framför allt oljatorde medföra en ökad övergång från olja till el inom uppvärmningsseklorn ochinom industrin. Höga bränslepriser innebär dock en ökad benägenhetatt genomföra energisparåtgärder och en långsammare ekonomisk utvecklingvilket dämpar belastningsutvecklingen. Sammantaget är det dock sannolikt attelkonsum-tionsulvecklingen blir högre med höga bränslepriser. Elanvändningens nivå under1980-talet kommer även all påverkas om de förslag som har lagts fram avelanvändningskommittén (ELAK) i belänkandet (Ds 1 1980:22) El och Oljagenomförs! ELAK har bedömt att en elanvändningsnivå på ca ärsamhällsekonomiskt motiverad för att ersätta olja för uppvärmning. Även projektsom Forsmarksalternativet, vilket innebär ett bortfall av elproduktion, medfören betydande besparing av olja och kol och kan därför samhällsekonomisktmotivera en sänkning av elanvändningsnivån. Vid en slutlig elanvändning år 1990pä ca och en tillkommande elvärme pä i nya hus under 1980-taletkan ELAK:s förslag till oljeersättande elanvändning genomföras med 13 resp 20TWh om industrins elbehov utvecklar sig enligt SINDS:s högre resp. lägrealternativ. Värmeavtappning i Forsmark skulle med oförändrad produktionsapparatpå elsidan i landet sänka möjlig elanvändning till ca och därmed 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 275 den oljeersättande elanvändningen med till 10 resp.17 TWh. Detta visar att det finns utrymme för atl genomföra både ELAK:s förslagoch Forsmarksalternativet. Värmeavtappningen i Forsmark blirdärmed mera en fräga om elbelastningens utveckling pä 1990-talel.Belastningsuivecklingen kan i delta tidsperspektiv påverkas av olika styrmedel.Vid en lägre belastningsutveckling pä än vad som räknats med iföreliggande kalkyler (2,/år) torde Forsmarksalternativet bli lönsamtrelativt fossilallernativel även vid en elanvändningsnivå på ca 125TWh. kan dock som längst användas för värmeavtappning fram till desskärnkraftavvecklingen inleds. 1 utredningen har förutsatts attlandets elproduktinssystem kan byggas ut som användsför värmeavtappning. Det har räknats med atl kraftvärmeverken kan byggas utfrån nuvarande produktionsförmåga om ca till samt altvattenkraftverken kan byggas ut med ca till . En förutsätlninghärför är alt erforderliga tillstånd kan erhållas. Om kraftvärmeverken ochvattenkraften inte kan byggas ut och ge den produktion som förutsälls försämrasForsmarksalternativets lönsamhet. I utredningen har också antagils alt Ringhalsoch inte byggs om för värmeavtappning. Om så skulle ske minskas dentid under vilken bör användas för värmeavtappning med vid iutredningen förutsatt ökning av elkonsumtionen. Som tidigare visats påverkasForsmarksalternativets lönsamhet av prisutvecklingen på fossila bränslen.Bedömer man att de framtida realpriserna på olja och kol kommer all höjaskrafligl framslår värme från Forsmark som ett fördelaktigt allernaliv.Alternalivels ekonomi blir bättre ju snabbare bränslepriserna stiger. Deltaförutsäller all lidplanen kan innehållas vilket innefattar vissa beslut inomden och all arbelel med projektet kan starta utan dröjsmål. Ettgenomförande av projektet kan därmed fä strategisk betydelse för Sverigesenergiförsörjning och betalningsbalans. Idrifttagningstidpunktens betydelseför Forsmarksalternativet belyses genom att - med samma förulsällningar somovan - etl års försening innebär en försämrad lönsamhet med 0.40.6 miljarderkr. vid den låga elprognosen och en ökad förlust med 0,2-0,. vidden höga elprognosen. Forsmarksalternativet medför bådeför och för landet lolalt en förbättrad miljö genom enmindre sammanlagd förbränd bränslemängd som användsför värmeavtappning. när ej längre används förvärmeavtappning är den totala användningen av fossila och andra bränslen ihuvudsak lika i de bägge alternativen. 1 Forsmarksallernativel sker en del avförbränningen av fossila bränslen för värme- och elförsörjninglängre från tätorter vilket medför en förbättrad miljö. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 276 kraftvärmeverket till Forsmark medför ökade miljöintrångp.g.a. längre transportavstånd för producerad energi. Sammantaget är dockForsmarksalternativet aU föredra ur miljösynpunkt. Både Forsmarks- ochfossilalternativet innebär en kraftigt ökad försörjningstrygghet jämfört meddagslägets stora oljeberoende. Forsmarksalternativet ger dock en bättreförsörjningstrygghet än fossilalternativet genom att mängden importerat bränsleminskar samt att det kvarstående oljeberoendet blir något lägre än ifossilalternativet. Värmeavtappningen från Forsmark innebär inte någon ökaduranförbrukning jämfört med kondensdrift utan ett utnyttjande av uranbränsletmed högre verkningsgrad. Den lägre elproduktionen i Forsmark ersätts av elproducerad i kraftvärmeverk med hög verkningsgrad. ekonomi lider av ettbetydande underskott i bytesbalansen. långtidsutredning anger enligtvad som erfarits ökade induslriin-vesleringar och ökad export som en väg alt näbalans. har från olika håll framförts att elt annat alternativkan vara att minska importen och då framför allt oljeimporten. Som angettsovan skulle Forsmarksalternativet bidra till delta på ett avsevärt sätt underden tid värmeavtappningen från äger rum. Utredningen har utförts av STOSEBoch . FKA har fortlöpande följt utredningsarbetet. Forsmarksalternativet innebärlolalt större investeringar än fossilalternativet och därmed större uppgifter ochstörre stimulans för svensk industri. STOSEB har genom sinamedlemskommuner ansvarel för energiförsörjning.Värmeförsörjningen är i mycket stor utsträckning baserad päoljeprodukter. En myckel angelägen uppgift för STOSEB är därför alt förbättraförsörjningstrygghelen inom uppvärmningssektorn. Mol bakgrund härav och medhänsyn lill de framkomna utredningsresultaten och särskilt eriarenheterna av1970-talels kraftiga oljeprisstegringar samt STOSEB:s bedöming av den framlidaprisuiveck-lingen på olja och kol vill STOSEB genom förhandlingar med berördaintressenter slulligl pröva alternalivels genomförbarhel. är beredd atl medverkatill atl STOSEB kan genomföra Forsmarksalternativet. Detta får dock intemedföra att möjligheter att försörja sina abonnenter med el tilllägsta möjliga kostnad försämras eftersom har ett ansvar för landelselförsörjning och speciellt för elförsörjningen för egna kunder. Mot bakgrund av föreliggandeutredningsresullal anser sålunda och att förhandlingar medsikte på att genomföra projektet bör inledas mellan ägarna avForsmarksanläggningen - - och STOSEB. 1980/81:90 Bilaga 1.11 Industridepartementet 277 T Nytén I Wivstad Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 279 Sammanfattningav och remissyttranden över betänkande av elanvändningskommittén (Ds I1980:22j 1 Sammanfattningav kommitténs betänkande ........ 280 1.1 Inledning .................................................. 280 1.2 Överväganden och förslag ........................... 280 1.2.1 Elprognoser ........................................ 280 1.2.2 Bebyggelse ......................................... 281 1.2.3 Förbud mot direktverkandeelvärme med elradiatorer .. 281 1.2.4 Installation av oljepannor ...................... 285 1.2.5 Lågtemperatursystem ............................. 285 1.2.6 Ersätta olja med el ............................... 285 1.2.7 Konsekvenser av förslagen ..................... 291 1.3................................................................. Reservationoch särskilda yttranden 293 2 Remissyttrandena ........................................... 295 2.1 Remissförfarandet ...................................... 295 2.2 Användning av el för attersätta olja................ 295 2.3 Förbud mot direktverkandeelvärme med elradiatorer i viss tillkommande permanentbebyggelse 307 2.4 energiplanering............................... 321 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 280 1 Sammanfattning av kommitténs betänkande Vid regeringssammanträde 1980-04-17bemyndigades statsrådet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utredavissa frågor om elanvändning. Enligt direktiven skulle kommitténlägga fram förslag till förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer iviss tillkommande permanentbebyggelse. Det skulle ankomma på kommittén attdefiniera den nytill-kom.mande permanentbebyggelse som skall beröras avförbudet. Kommittén borde vidare ange hur uppvärmningssystem skulle utformasför att önskad flexibilitet skulle uppnås, framförallt i vilken utsträckningvattenburna system bör utformas som lågtemperatursystem. Kommittén skulle även ange hur dentillgängliga elenergin bör användas för att på effektivast möjliga sätt sparaolja utan att det uppstår lösningar till eU ökat elutnyttjande . Kommittén som antog namnetelanvändningskommittén, ELAK, påbörjade sitt arbete . På grundval av direktivenformulerade ELAK följande huvuduppgifter för utredningsarbetet: - att värdera ochange olika sätt att spara olja genom utnyttjande av den under 1980-talettillgängliga elproduktionskapaciteten utan att det uppstår läsningar till eUökat elutnyttjande , - att utformaförbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer i viss tillkommandepermanentbebyggelse och att ange vilka undantag som bör gälla, - att ange huruppvärmningssystem bör utformas för att den önskade flexibiliteten skalluppnås, - samt attredovisa de ekonomiska konsekvenserna m. m. av förslagen. 1.2 Överväganden och förslag Under utredningsarbetet fick ELAKta del av två energiprognoser som statens industriverk (SIND) tagit fram undersommaren och . Dessa preliminära prognoser ligger till grund för debedömningar av möjligheten att använda el för att spara olja som ELAK presenterat. Den ena prognosen grundas päförutsättningar långtidsutredning (LU-80), som förutsatte jämvikt ibytesbalansen . Som grund för prognosen ligger därmed de krav som måsteställas på industriell tillväxt för aft jämvikt skall nås. Den andra prognosen grundas påantaganden om energibehovet vid en lägre ekonomisk tillväxttakt än vad LU-80förutsatt. Elförbrukningen i detta alternativ beräknas på basis av en tillväxti industriproduktionen på fram . Härigenom uppnås vidfullt kapacitetsutnyttjande inte jämvikt i bytesbalansen . 1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 281 Utifrån SIND:s prognoser har ELAKberäknat utrymmet för att använda el för att spara olja. Som utgångspunkt hardärvid gällt prognosvärdena för industri, samfärdsel och övrigsektornexklusive elvärme. Dessa värden har kompletterats med värdet för elvärme är1980. Beräkningen har utförts enligt följande. Vid en elanvändningsnivå av 125 TWhår 1990 kommer enligt ELAK den befintliga och beslutade produktionskapaciteteni form av vattenkraft, kärnkraft och mottryckskraft att utnyttjas. Dessutomskapas utrymme för en viss utbyggnad av mottryckskraft och vindkraft. ELAK hardärför bedömt det som angeläget att nä en nivå på slutlig användning är 1990 avca . Den för tillkommande elvärme i nyproduktionoch vid övergång frän olja till el samt för export tillgängliga kapaciteten harELAK därför beräknat till . Bebyggelsen delas i ELAK:sbetänkande upp i olika delar efter användningssätt. De viktigaste delarna är - småhus(enbostads- och tvåbostadshus) - lokaler(kontor, handel, skolor, sjukhus m. - jordbrukets ochträdgårdsnäringens ekonomibyggnader. 1.2.3 Förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer ELAK har i enlighet med direktivenlagt fram ett förslag till förbud mot direktverkande elvärme med elradiatorer.ELAK föreslår att förbudet regleras genom ändring i 16, 44 a och 54 §§byggnadsstadgan (BS 1959:612). Inriktningen är att förbudet skall träda i kraftden . De nya bestämmelserna föreslås inte gälla om byggnadslovbeviljats före ikraftträdandet. ELAK anför i huvudsak följande beträffande sittförslag. Förbudet bör utformas som ettgenerellt förbud med vissa undantag. Förbudet bör omfatta de byggnader somavses i 46 § BS. Tillfälliga byggnader och byggnader som värms upptillfälligt bör undan- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.12 Industridepartementet 282 Exempel på sådana byggnader är fritidshus som inte hålls varmaåret runt, vissa kyrkor och andra samlingslokaler, arbetsbodar och vissa lager. Uppvärmningssnåla byggnader bör också undantas frånförbudet. Åtskilliga byggnader utförs med en energihushållningsstandardifråga om isolering och täthet som sträcker sig längre än vad som krävs enligtgällande normer. Utvecklingen går mot ökad användning av styrd ventilation,värmeåtervjnning, bättre reglerteknik m. m. Den s. k. passiva solvärmeteknikenkan relativt snart komma i mer allmänt bruk. I sådana byggnader kommernyttiggjord personvärme, spillvärme från hushållsapparater, belysning m. m. attsvara för en mycket stor del av uppvärmningsbehovet. Värmesystemet utnyttjasbara i den män den övriga värmen inte räcker till. I sådana fall ärelradiatorer, främst med hänsyn till de låga installationskostnaderna och denmycket goda reglerbarheten, en lämplig kompletterande värmekälla. Inte hus utan i viss omfattning också äldre hus som genomgår en genomgripanderenovering kan göras särskilt uppvärmningssnåla. Antalet småhus uppgår till ca 1,4miljoner. Därav är drygt 200000 belägna pä jordbruksfastigheter. Den totalavåningsytan var ca 190 miljoner m. Småhusen dominerar i glesbygden ochmindre tätorter. Beståndet av flerbostadshus omfattade ca 2 miljonerlägenheter med en sammanlagd våningsyta av ca 170 miljoner m". Antaletflerbostadsfastig-heter har uppskattats till ca 70000. Flerbostadshusendominerar i storstadsområden och större tätorter. avflerbostadshusen har fillkommit . Lokalbeståndet uppgår till ca 400 miljoner mexklusive industrilokaler, vilket bedöms motsvara ca 100 miljoner m'våningsyta. Industrins lokaler har i 9:77 uppskattats omfatta 250miljoner m', vilket motsvarar 50-70 miljoner m våningsyta. Detta gertillsammans en total lokalyta av ca 160 miljoner m- uppvärmd yta. Antaletfritidshus uppgår till ca 650000. ELAK hargjort en bedömning av bostadsbebyggelsens förändring under perioden 1985-2000enligt följande: 1980/81:90 Bilaga1.12 Industridepartementet 283 En klar samhälls- och privatekonomisk avvägningföreligger mellan e-nergisnålhet och flexibilitet. Del är inte förenligt medsamhällsekonomisk effektivitet att på en gång kräva både energisnålhet ochflexibilitet. Motivet för val av ett flexibelt uppvärmningssystem måste varaatl man kan förvänta sig aU kunna utnyttja uppvärmningssyslem medrelativt låga rörliga energikostnader, fasta bränslen, solvärme osv. Byggnadernasisolering och energiförbrukning bör då optimeras utifrån ett energipris somligger betydligt lägre än det energipris som utnyttjas vid optimeringen avbyggnader med elenergi som enda framtida uppvärmningskälla. Utvecklingen mot särskilt uppvärmningssnålabyggnader är en bland flera viktiga utvecklingslinjer mot en effektivareenergihushållning i bebyggelsen. Det vore olyckligt om ett förbud mot direktverkandeelvärme skulle hämma denna utveckling. Denna ri.sk kanupphävas och vändas i ett incitament till vidare utveckling om ett undantagfrån förbudet utformas pä ett lämpligt sätt. Undantaget bör vara sådant attbebyggelse med en avsevärt lägre energitillförsel för uppvärmning än normaltfår använda direktverkande elvärme. Därmed uppnås också att den allmännabindningen till elenergi blir så liten att den kan accepteras även på någotlängre sikt. Det är nödvändigt att undantagsregeln föruppvärmningssnåla byggnader skall kunna uppfyllas genom användning av tekniksom redan nu är känd och prövad, även om den inte är i allmän tillämpning.Regler för nybyggnad och ändringsarbeten finns i SBN 75. Där ställs bland annalpreciserade krav på isolering, täthet, ventilation och noggrann reglering avdet termiska klimatet. Med utgångspunkt i kraven i SBN 75 kan energibalanserberäknas för olika byggnader. Undantagsregeln för uppvärmningssnåla byggnaderkan därmed formuleras med SBN 75 som grund. En byggnad bör vidare få värmas med direktverkandeelradiatorer om behovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten minskasgenom olika åtgärder. Minskningen bör vara av energibehovet förradiatorerna jämfört med om byggnaden varit utförd enligt minimikraven påvärmeisolering och luftomsättning i SBN 75. Denna gräns kan gälla i ett förstasteg. I ett andra steg bör sedan reglerna skärpas.Härigenom uppnås ett starkt incitament till vidare utveckling. Den lämpligatidpunkten för införandet av andra steget kan bedömas vara . Självfalletbör frågor om reduktionens storiek prövas mot bakgrund av den kunskap somföreligger och det samhällsekonomiskt optimala.Reduktionen bör emellertid bli betydande i förhållande till normkravet. Ettriktmärke' för andra steget bör vara en minskning från SBN 75. För att få en praktisk tillämpning av det krav somhar ställts upp för att direktverkande elradiatorer skall få användas börkravet översättas i konkreta åtgärder utöver kraven i SBN 75. Som exempel på vilka extra åtgärder som kan kommaifråga i det första steget kan följande anges för ett normalt småhus iMellansverige byggt enligt SBN 75. 1980/81:90 Bilaga1.12 Industridepartementet 284 Avlopps-och hus- Sol- och person- hållselföriuster 5 000kWh/är värme 5 000 kWh/är För ventilation ca 6000 kWh/år För uppvärmning ca 9000 kWh/år Förtransmission 12000 kWh/år För varmvatten 4500kWh/är (varav fönster 5000) För hushällsel 4500kWh/år 23 000 kWh/är 23000 kWh/år Den tillförda energin via radiatorerna ugör i dettaexempel ca 9 000 kWh/ år. Genom olika åtgärder skall den reduceras , dvsmed 3600 kWh/år. Detta motsvarar i exemplet en reduktion av tillfördenergi för värme och varmvatten. Detta senare värde varierar givetvis frånbyggnad till byggnad. Reduktionenkan ske exempelvis genom att av energin i från luften återvinns medhjälp av ventilationsvärmeväxlare, i detta fall 3000 kWh/år. Ett alternativtill ventilationsvärmeväxlare är en värmepump som utnyttjar värmen i frånluftenför beredning av tappvarmvatten. Om fönstren förbättras så attk-värdet sänks från nuvarande krav 2,0 till 1,6 W/m'°C minskartransmissionsförlusterna med ca 1000 kWh/är. Genom dessa tvä åtgärder harsålunda energitillskottet för uppvärmning reducerats med sammanlagt ca 4000kWh/år, dvs. något mer än vad som krävdes. Dennärmare utformningen av undantaget bör ankomma pä planverket. Självfallet måsteverket därvid ta hänsyn till förhållanden som kan gälla för speciellabyggnadstyper. Ettannat problem är det större behovet av uppvärmningsenergi i norra . En40%-reduktion innebär där en större reduktion i absoluta tal än i södraSverige. bör beakta detta vid utformning av tillämpningsföreskrifterna.Detta kan ske genom att samma lönsamhetskrav på åtgärderna ställs för norra ochsödra . Föruppvärmning av vissa tillverkningslokaler inom industrin bör förbudet motelradiatorer inte gälla. Ett skäl för att inte upprätthålla ett förbud förtillverkningslokaler, lager och liknande är att de är så utformade att man vidbehov med lätthet kan dra fram nya ledningar och göra andra erforderligaförändringar för övergång till nya uppvärmningsformer. Detsamma kan sägas omjordbrukets och trädgårdsnäringens ekonomibyggnader. Ikulturhistoriskt värdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer erbjuder frågan omval av uppvärmningssystem särskilda problem. I de fall där annan uppvärmning ändirektverkande elradiatorer skulle kräva förstörande eller förvanskandeingrepp i byggnaden eller bebyggelsemiljön ifråga om dess arkitektoniskakaraktär och utformning bör undantag medges från ett förbud mot elradiatorer. Undantagkan vidare behöva medges även i andra fall, t. ex. för vissa 1980/81:90 Bilaga1.12 Industridepartementet 285 kontrollbyggnader,lokaler och lagerbyggnader där temperaturen skall hållas på en jämn låg nivå,vid experimentbyggande, för vissa behandlingsrum inom sjukvården och vid mindreutvidgningar av boytan. Enligt direktiven skall ELAK överväga åtgärder föratt förhindra att ett förbud mot direktverkande elvärme leder till en ökadinstallation av oljepannor.