prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — I finns inga särskilda behörighetsbestämmelser menen cirkulärskrivelse från ministeriet anger vilka kvalifikafioner personalenbör ha. Detta innebär något mer bindande anvisningar än de svenska rekommendationernafrån . I är vissa behörighetskrav inskrivna i förskollagen.Enligt 8 § skall en förskollärare anställas som avdelningsledare för 16 barnöver och vistelse minsl . För yngre barn och kortarevistelse justeras antalet förskollärartjänster. Dispenser utfärdas av Forbrugerog Administra-jonsdepartementet. beviljades 230 dispenser motsvarande av antalet föreståndare och avdelningsledare. För fritidshemmen i finns ingabehörighetsbestämmelser. I finns utbildningskrav inskrivna i förordning ombarndagvård . Personalen skall ha av godkänd examen.Detta innebär i korthet att föreståndare skall ha förskollärar-, socialpedagog-eller liknande utbildning. Vidare skall i barngrupper allfid finnas en anställdmed ovannämnda utbildning eller för barn i gruppen en anställd medgodkänd barnskötarutbildning. Dispenser beviljas av . Prop.1980/81:205 71 Grundskolansverksamhet är reglerad bl. a. vad gäller inrättande av tjänster,behörighetsvillkor, lärartäthet m. m. Tvingande föreskrifter finns i skollag,skolförordning, läroplaner och av utfärdade tillämpningsanvisningari skolförordningen. En förutsättning för statsbidrag är alt undervisningenbedrivs enligt gällande bestämmelser. Behörighetsbestämmelsernaåterfinns i Skolförordningen (SFS:1971:23). Detaljerade behörighetsföreskriflerför lärare till skolväsendet finns i bilagor fill skolförordningen. För varjetyp av tjänst anges där vilka villkor som ska vara uppfyllda för behörighettill tjänst. Behörighetsbestämmelsernahar efter hand utvidgats lUI atl omfatta nytillkomna lärargrupper, senasthemspråkslärarna. Behörighetsförklaring(dispens) meddelas av i särskilda fall, "om anfingensökanden inom eller utom landet genomgått utbildning eller haft tjänstgöring,som motsvarar vad som fordras för behörighet till ifrågavarande slag avordinarie tjänst som lärare, eller bristen i sökandens behörighet är av mindre viklmed hänsyn till hans meriter i övrigt". 5.7Tillgäng och efterfrågan på utbildad personal Socialstyrelsenhar i rapporten och efterfrågan på personal inom barnomsorgen() gjort vissa beräkningar av nuvarande tillgång på utbildadpersonal. Säkra beräkningar har varit svåra att göra eftersom uppgifter om dettotala antalet personer med förskollärar-, frifidspedagog-och barnskötarutbildningsaknas. Dessulom är uppgifterna om personalens sysselsättningsgrad osäkra. Vissskattning och sammanvägning av tillgängUg statisfik ligger därför till grundför beräkningar. Vad gällei'det framlida behovet av utbildad personal är detta beroende av barnomsorgensutbyggnad . Diskussioner om denna utbyggnad kommer att inledas medSvenska kommunförbundet . Utfallet av dessa överläggningar blirstyrande för utbildningens dimensionering . Dåutbyggnadstakten är oklar har iberäkningarna av personalbehovet utgått från tre antaganden. Alternafiv Iinnebär alt av alla förskolebarn och av alla skolbarn bereds plalsinom barnomsorgen . Alternativ II innebär en utbyggnadstaktenligt utbyggnadsmål 100 000 daghemsplatser och 50 000fritidshemsplatser och därefter 20 000 daghemsplatseroch 10 000 frifidshemsplatser fram fill . Alternafiv III innebärutbyggnad enligt kommunernas barnomsorgsplaner 1978-1982. Därefter beräknas 17300 daghemsplatser och 8 600 frifidshemsplatser tillkomma underåterstående delen av , vilket molsvarar den planerade genomsnittUgautbyggnaden . Prop.1980/81:205 72 Vid utbyggnad enligt alternativ II, med nuvarande dimensionering av utbildningen kommerenligt dessa beräkningar bristen på personal att bestå under ännu några år.Bristen på förskoUärare skulle bestå , bristen på frifidspedagogerskulle öka något medan behovet av barnskötare skulle tillgodoses 1986-1987. Tillgång och efterfrågan på personal (antalpersoner avrundat till närmaste hundratal) inom barnomsorgen 1980 och 1982 samtutblick mot 1985 och 1990. 1980 1982 1985 1990 Förskollärare 24 100- 30400- 39 300- 53 200- Tillgång 25 400 32 700 42 900 59100 Efterfrågan' 30 000 37500 48 000 64 400 Fritidspedagoger 4 300- 5 900- 8 200- 12100- Tillgäng 4 900 7 000 10 000 14 900 Efterfrågan' 6 200 8 400 11800 16 900 Tillgång 27 100 37 800 53 700 79800 Efterfrågan' 33 300 42600 55 800 76 300 Källa: och efterfråganpå personal inom barnomsorgen, februari . Beräkningen bygger på vissaförutsättningar om en successiv ökning av personaltätheten samt 50 %förskollärare/fritidspedagoger i verksamheten. I rapporten görs även en radandra antaganden som påverkar behovsberäkningarna. Efterfrågan vid utbyggnad enligt alternativ III,riksdagsbeslutet om 100 000 daghemsplatser och 50 000fritidshemsplatser , därefter 20 000 daghemsplatser och 10 000fritidshemsplatser per är. Brisl på förskollärare och fritidspedagoger, i någon månäven barnskötare, råder speciellt i vissa delar av landet, främst inomstorstadsområdena. Enligl arbetssökande- och platsslatislikavseende är antalet sökande till ledigförklaradetjänster för dessa yrkesgrupper mycket oUka i olika län. Vissa län uppvisaröverskott på sökande medan underskott råder främst i storstadsregionerna. Tjänster för förskollärare och barnskötare är ojämtfördelade mellan kommunerna och inom de olika åldersgrupperna i daghemmen. Inågra kommuner med förskollärarulbildning förlagd till orten år samtliga ellerflertalet tjänster vid daghemmen förskollärartjänster. I andra kommuneröverväger antalet barnskötarljänster. Andelen förskollärare är betydligt störrei daghemsgrupper för äldre barn än i grupper för yngre. Se bilaga 5. Även inom fritidshemsverksamheten är variationerna storamellan olika kommuner vad gäller personalens utbildningsbakgrund. Knappthälften av personalen har fritidspedagogutbildning om man ser lill genomsnittetför Prop.1980/81:205 73 riket.Omkring en femtedel av personalen är barnskötare och lika slor andel saknarsärskild ulbildning för arbele i fritidshem. Den höga andelen personal utansärskild utbildning beror bl. a. på att det i en del kommuner utöver fritidspedagogtjänsterfinns tjänster för s. k. frilidshemsbiträden eller -assistenter för vilkaingen särskild utbildning krävs. Riskenför att förskola och fritidshem isoleras från det omkringliggande samhället harpåtalats i många sammanhang. Ett sätt att utveckla etl öppnare arbetssätt ochatt föra in mer av t. ex. de vuxnas vardags- och arbetsliv i verksamhelen äratt andra än de traditionella yrkesgrupperna, bl. a. föräldrar med olikayrkeserfarenhet, får möjlighet alt arbeta inom verksamhelen. Eltannat problem är alt del främsl är kvinnor som arbetar i förskolor och fritidshemliksom andra verksamheter för yngre barn. I daghem var av personalenmän . I fritidshem var andelen män någol högre, . Personalinom förskola och fritidshem har ett arbete som kräver ingående kunskaper ombarn och deras uppväxtförhållanden. Arbetets karaktär släller även specielll slorakrav på samarbete inom personalgrupperna, med föräldrarna och andra i det omkringliggandesamhället. Förskollärarnasoch fritidspedagogernas fackliga organisation ()har , då statsbidragens anknytning lill förskollärarutbildningenslopades, krävt behörighetsbestämmelser liknande dem som finns på skolansområde. I remissvaret på barnslugeutredningens betänkande (SOV 1972:26 och 27)Förskolan framförde förbundet krav på alt bl. a. behörighetsbestämmelser för föreståndar-,förskollärar- och barnskötarljänster skulle införas i en särskild stadga.Vidare önskade förbundet normer för fördelning av de olika tjänslelyperna ochunderströk behovel av atl personal ulan erforderlig utbildning skulle fåmöjlighet lill ulbildning för de tjänster de innehar. Fråganom behörighetsbestämmelser har också aktualiserats i avtalsförhandlingarna. Införandelav lagen om anställningsskydd (LAS) har aktualiserat behörighetsfråganytterligare. SFL har uttryckt farhågor för atl i elt läge av brist på utbildadpersonal skulle personal ulan adekvat utbildning kunna få fast anställning ochi vissa fall få förtur fill tjänst även då sökande med ulbildning finns. Behörighetsbestämmelserför personalen inom barnomsorgen kan medföra garanti för att personal mederforderlig utbildning anställs om behörig sökande finns. De kan också medföra atlde yngre barnens behov av stimulerande pedagogisk verksamhet framhävs. Vidarekan det innebära att utbildningen blir mer attraktiv. Det kan därmed motiveradem som saknar 1980/81:205 74 utbildningför sitt arbete att skaffa sig sådan utbildning. Arbetslagstankenulgör en vikfig grund för arbetssättet i förskola och fritidshem. Inomarbetslaget planeras arbetet, gemensamma beslut fattas och arbete och ansvarfördelas. Var och en i arbetslaget bidrar ufifrån sina kunskaper, erfarenheleroch personliga resurser. Ulbildningen är i delta sammanhang betydelsefull påflera sätt. Behörighetsbestämmelser skulle kunna medföra betoning av utbildningsmässigaskillnader inom personallaget vilka kan försvåra samarbetet. Behörighetsbestämmelserskulle även kunna medföra atl personal utan utbildning får en otrygganställningssituation. Vidare skulle del administrativa arbetet öka såvällokalt som centralt. Redani dag anställs som regel personal med erforderlig utbildning på ledigförklaradtjänst om sädan sökande finns. Enligt medbestämmandelagen (MBL) har de fackligaorganisationerna insyn i och möjlighet alt påverka fillsätlningen av tjänster.Att personer ulan erforderlig ulbildning anställs när sökande med utbildningfinns blir därmed knappast aktuellt. Tjänsternaär vanligen knutna lill kommunens barnomsorg i stort och inte till SärskUdförskola eller fritidshem. Anställs 1. ex. barnskötare på förskollä-rartjänst,i de fall ingen förskollärare sökt tjänsten, blir det som regel fråga omvikariatstjänstgöring. En reglering på tjänsten sker efter hand i samband med fillsättningav tjänster. Detta förfaringssätt kan fungera bra i ett utbyggnadsskede då nyatjänster ofta tillkommer. Störstasvårigheten innebär anställning av personal som saknar särskild utbildning förarbete i förskola eller fritidshem. I sådana fall bör den anställde stimuleras lillatt skaffa sig erforderlig utbildning. Mestangeläget i utbildningshänseende är atl utbildningen av personal för förskolaoch fritidshem anpassas till efterfrågan både vad gäller dimensionering ochlokalisering. Det är därvid angeläget atl män stimuleras att söka till de häraktuella utbildningarna. Det gäller även personer med annan yrkeserfarenhet. Övergångtill åldersblandade barngrupper med både förskolebarn och skolbarn ökar behovetav samordning mellan förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna. Åvensamverkan med klassläramlbildningen är viktig för en mer enhetlig syn på barnsinlärning, utveckling och fostran. Utbildnings-myndigheterna bör därförorganisera utbildningarna så att delta behov blir tillgodosett. Insatser inomgrund- och vidareutbildningen måste också åtföljas av fortbildning för redanyrkesverksam förskole- och frilidshemsper-sonal för atl bl. a. öka beredskapeninför en övergång till mer åldersblandade barngrupper. Med hänsyn till utbildningensbetydelse för verksamheten i förskola och fritidshem och mot bakgrund av vadsom här redovisats föreslås en rekommendation om att minsl hälften av inrättadetjänster för arbele i barngrupp skall vara förskollärartjänster, då det gällerförskolebarn, och frilidspedagogljänster, då det gäller skolbarn.Rekommendationen avser Prop.1980/81:205 75 aUa barngrupper oberoende av barnens ålder, menredovisningen gäller för kommunen som helhet. Rekommendationen föreslås gälla . Personal som saknar ulbildning för sin tjänst bör beredasmöjlighet att utbilda sig, bl. a. genom att ledighet beviljas och attutbildningen så långl möjUgt förläggs till hemorten. Behovet av fortbildning är en viktig fråga i dettasammanhang. En förutsättning för att verksamheten skall utvecklas och hållaslevande är alt all personal i förskolor och frifidshem som f. n. fårregelbunden fortbildning delvis samordnad med fortbildningen för andrapersonalgrupper med angränsande arbetsområden. 6 Utrymmesstandard 6.1 Bakgrund En viss yta per plats i förskolor och fritidshem harutgjort villkor för statsbidrag sedan bidraget infördes . hadelokalerna ofta varil mycket trånga, varför det ställdes krav på en fri golvytai barnens grupprum, lekyta, av 3 m per barn för att tillförsäkra barnen visstutrymme för lek. Efter hand visade erfarenheterna att de yngre barnenbehövde större utrymme för bl. a. sin motoriska utveckling. ökadeskraven på spädbarnsavdelningar till minst 4 m per plats och för övriga barnunder till 3,5 m per plats. År 1963rekommenderade 5 m- lekyta per plats i spädbarnsavdelning och4 m för förskolebarn över spädbarnsåldern (Råd och anvisningar nr 1963).Detta gjordes bl. a. mot bakgrunden av att förskolor och fritidshem i ökandegrad skulle kunna ta emot elever under utbildning och eventuellt fungera somhobbylokaler för andra i bostadsområdet. I Råd och anvisningar nr lämnades någraförslag till principlösningar för förskole- och fritidshemslokaler. Ritningarnautgick från 5 m' lekyta per plats i samfliga avdelningar och de typritningarsom sedan upprättades av olika byggnadsfirmor hade i regel denna utrymmesstandard. När barnstugeutredning i sitt betänkande (SOU1972:26 och 27) Förskolan tog upp lokalfrågan hade 5 m lekyta' per platsutvecklats som praxis och var utgångspunkt för utredningens beräkning av totalytaper plats om ca 12 m. Genom omdisponering av ytan jämfört med tidigarelokallösningar kunde en något större "lekyta" för barnen erhållas påsamma totalyta som . ' Sammanlagd rumsyta i barnens lekrum. 2 Samtligaytor för barn och personal, ekonomi- och serviceutrymmen samt golvytan Prop.1980/81:205 76 I vidare utvecklingsarbete på deltaområde har utifrån samma ulrymmesstandard, ca 12 m lotalyla per plats, räknatsfram en avdelningsyta' per plats om ca 9-9,5 m. Orsaken till att begreppetavdelningsyta används i stället för totalyta är att särskilda bestämmelser frånbl. a. arbelarskyddsstyrelsen reglerar de utrymmen som inte är direkt avseddaför barn. Ulvecklingen har således gått mot rymligare lokaler.Samtidigt har lokallösningarna blivit mer differentierade för att kunnatillgodose barnens behov av säväl mer eller mindre bullriga akfiviteter som avlugn och vila - i mindre eller större grupper. Är 1973 beslöt att ansvaret för granskning av förskole-och fritidshemslokaler skulle ligga på kommunerna från . Medanledning därav utarbetade socialslyrelsen en relativt detaljerad vägledandeinformation lill kommunerna. Planering av lokaler och ulemiljö 1975. med tillhörande arbetshäfte har bl. a. fungerat som studiematerial vidkurser för kommunala granskare som anordnats gemensaml avsocialstyrelsen, arbelarskyddsstyrelsen och . Sedan barnstugeutredningens förslag till lokallösningarför dag- och fritidshem prövats har några undersökningar genomförts beträffandelokalernas lämplighet och ulnyltjande, även ur bullersynpunkt. Tekniskahögskolan i har undersökt småbarns-, syskongrupps- och utvidgadefritidshemsavdelningar ur främst lokallösningssynpunkl medan tekniska högskolani har undersökt buller i daghem. Då detvisat sig svårt all göra separata undersökningar av den fysiska miljönslämplighet ulan att studera verksamheten och dess innehåll förskolor och fritidshem, MAFF. Inom projektet studeras bl. a. hur lokalerna skall kunnaanpassas lill en flexibel organisafion av verksamheten, integrering mednärmiljön och ev. användning för annat ändamål. I detta syfte prövas vilkengrad av flexibilitet som måsle ligga i lokallösningen och även behovel avutrymme med hänsyn till barngruppsorganisation och integration av t. ex.familjedaghemsverksamhet, öppen förskola och annan verksamhet. planeras vara avslutat . Avrapporteringsker efter hand. En delrapport rörande flexibla lokallösningar väntas undervåren 1979. Vidare pågår i några kommuner en försöksverksamhet ( som äveninnefattar lokalfrågorna) med utvidgade fritidshem. pågår inom och i många kommunerett utveck- ' Sammanlagd yta för barn per avdelning inkl. kapprum,tvättrum, vilrum, förråd, lekrum Prop.1980/81:205 77 lingsarbetevad gäller den fysiska miljön. Utvecklingsarbetet gäller bl. a. anpassning avden fysiska miljön fill nya organisationsformer som t. ex. åldersblandadebarngrupper, och utveckling av arbetssätt bl. a. genom att arbete med maflagning,städning, tvätt etc. inlemmas i den pedagogiska verksamheten. Isocialstyrelsens ovan nämnda information anges gällande krav och rekommendafionerrörande lokaler och utemiljö. Statsbidragentill dag- och fritidshem ulgår till högsl det antal platser som fastställts medhänsyn till lokalernas utrymmen och ändamålsenlighet. Innanen anläggning tas i bruk skall den enligt barnavårdslagen anmälas till socialstyrelsenför fastställande av det antalet platser (barn) som anläggningen är lämpadför. Platsantalet fastställs på förslag av kommunen utifrån en viss minstaavdelningsyta per barn, dvs. enligt den s. k. ytnormen. Ytnormeninnebär att avdelningsytan per plats vid ny-, till- eller ombyggnad skall uppgåtill ca 9-9,5 m-, beroende på avdelningens storlek. Regeringenbeslöt atl kommun skulle kunna inrälta fleraplatser i lägenhetsdaghem än vad normer medger. Detta besluthar lett till en omprövning av ytkravet från 9-9,5 m lill 7-7,5 m per plats fördag- och fritidshem med högst 15 platser fr. o. m. ochtills vidare. Ävenfidigare har en avdelningsyla av 7 m per plals medgivits för tillfälligt anordnadelokaler och vid fastställande av nytt platsanlal för äldre anläggningar somsaknar lekhall. Socialstyrelsenhar beträffande lokalutformningen angivit att även om styrelsen anser atllokalerna har brister påverkar della som regel inte statsbidraget. Om slyrelsenuppmärksammar atl kommunen valt en lokallösning som kan innebära påtagliganackdelar för verksamheten meddelas dock detta till kommunen, som själv får taställning till om lösningen skall omarbetas. Socialslyrelsenhar vidare utvecklat en praxis för bidragsgivningen (den s. k. pedagogiskanormen) som innebär atl den aktuella situationen inom avdelningen vad gällerbarnens ålder och barngruppens sammansältning påverkar antalet statsbidrag. Fören småbarnsgrupp utgår således högsl 12 slalsbidrag även om avdelningen p. g.a. utrymmesstandarden godkänts för 15 barn. Förulomhusytornas dimensionering gäller enbart rekommendafioner. Inga särskildavillkor har därvid uppställts för statsbidraget. Vid dimensionering avmarkytan för daghem och fritidshem rekommenderas i enlighet med riksdagensuttalande lolalt 80 m tomtyta per/ plats varav byggnaden upptar 15-20 mper plats. Viss variafion kan förekomma beroende på anläggningens sloriek ochbyggnadens form. 1980/81:205 78 6.3 Diskussion och förslag om ytkrav m. m. Del har diskuterats huruvida kravet på viss avdelningsytaper plats är av så avgörande belydelse för verksamhetens kvalitet att ytan börligga till grund för centralt fastställande av platsanlal och därmed för statsbidragsgivningen.Andra faktorer som rör den sociala miljön, t. ex. personallillgången, tordevara minst lika viktiga ur kvalitetssynpunkt. Utrymme för lek, arbete och vila, för gemenskap och vissavskildhet är en förutsätlning för atl miljön skall fungera bra för barn ochvuxna i förskolor och fritidshem. Utrymmesstandard och lokallösning kanunderlätta eller försvåra den pedagogiska verksamhelen. Den samlade erfarenhet som finns i kommunerna ochdet samrådsförfarande vid planeringen som efter hand utvecklats har gjort encentral granskning och en norm mindre nödvändig. rufiner i smaband med godkännande avlokaler för förskolor och fritidshem och fastställandet av högsta platsantalför statsbidrag har dessutom förenklats i takt med att den kommunalaplaneringen och granskningsarbelet utvecklats. I samband med attsocialstyrelsen fastställer platsanlal görs en ritningsgenomgång méd relativtöversiktlig bedömning av ulrymmesstandard och lokalernas funktionsduglighet.Granskningen är mer ingående då det gäller typritningar för serietillverkningav förskolor och fritidshem. Delta gäller även för lokaler som tidigare använtsför annat ändamål. Lokaler som endast godkänts för deltidsgruppsverksamhetkräver förnyad ritningsgranskning om de skall användas för dag- ellerfritidshemsverksamhet i och med att nya funkfioner som måltider och vilatillkommer. Trots atl den centrala granskningen efterhand blivil alltmindre detaljerad kan den ändå verka hämmande för kommunerna vad gäller bl. a.utveckling av nya lokallösningar. Syftet med vägledande information är atlge kommunerna etl samlal underlag fill hjälp för planeringen av förskolor ochfritidshem. Nuvarande informationsskrifter, "Planering av lokaler och ulemiljö"och tillhörande arbetshäfte, tar upp de krav som verksamhetens mål, innehålloch organisation släller på den fysiska miljön. Där redovisas delvis ocksågällande krav och rekommendationer från olika myndigheter. Informationen ärhuvudsakligen till hjälp för planering av nya lokaler. Den berör i liten ulslräckningulnyltjande och eventuell ombyggnad av befinfiiga lokaler. Del är ofta svårt atllillämpa anvisningarna på lokaler som byggts för annal ändamål. vägledande information har ocksåkritiserats för alt vara alllför detaljerad! och därmed alltför slyrande ochlåsande. Delta kan innebära alt kommunerna drar sig för att utnyttja befintligalokaler till dag-och fritidshem. I della sammanhang bör dock framhållas att t. ex. Arbetarskyddsstyrel- Prop.1980/81:205 79 sensbestämmelser vad gäller personal- och förrådsutrymmen för förskolor ochfritidshem är mer delaljerade och långtgående än socialstyrelsensrekommendationer. De olika myndighelernas krav och rekommendationer framgår avavsnitt 2, Lagstiftning. Fördelarnamed en central norm har varit att de garanterat en någorlunda jämn slandardöver hela landet vad gäller lokalernas utrymmen. Slopandetav en ytnorm skulle ge ökade möjligheter till kommunala inilialiv och prövningav nya idéer. Detta innebär dessutom minskade krav på redovisning till centralinstans och minskade krav på cenlral administration. Ytnormenär dessutom bara en av flera kvalitetsfaktorer som inverkar på verksamheten.Formerna för den kommunala miljöplaneringen och granskningen har vidareutvecklats . Man kan förutsätta att kommunerna ärtillräckligt medvetna om betydelsen av god ulrymmesstandard för att kunnaplanera och iordningsställa förskolornas och fritidshemmens fysiska miljö. Nuvarandeytnorm föreslås därför slopad och ersatt av rådgivning från socialstyrelsenssida om verksamhetens innehåll och organisation saml om den fysiska miljön. Detbör framhållas att en god utrymmes- och lokalstandard är en vikligkvalitetsfaktor inom förskole- och fritidshemsverksamheten. Elt slopande av ytnormeninnebär därför inte elt ställningslagande mol storleken av den yta per platssom f. n. tillämpas vid planering av förskolor och fritidshem. Slopandet av ytnormenskall ses i samband med de föreslagna rekommendationerna om högsla antal barnper grupp och om viss personaltäthet i kommunen som helhel. Förslagelom slopande av ytnormen innebär atl roll vad beträffarritningsgranskning, fastställande av platsantal etc. bortfaller. Belräffandesocialstyrelsens framtida uppgifter se avsnitt 8. 7Statsbidrag till dag- och fritidshem Riksdagenfattade beslut om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop.1975/76:02, SoU 1975/76:28, rskr 1975/76:219). Slatsbidrag utgår numera enbart lilldriften och inte till anordnandet av dag-och fritidshem. Driftbidraget harhöjts väsentligt i jämförelse med det tidigare bidragel. Vidare är bidraget värdebeständigtgenom en årlig uppräkning med hänsyn till den genomsnittliga årliga löneulvecklingenför anställda i offenllig tjänst (SFS 1978:191). 1980/81:205 80 Statsbidragens konstruktion och nivå Driftbidragel utgår med ett årligt belopp per plats i dag-och fritidshem. är före slutlig uppräkning, statsbidragen följande(SFS 1979:136): Del anordningsbidrag som lidigare utgick per plals i dag-och fritidshem upphörde . Kapitalljänslkoslnaderna har i ställetbeaktats vid faslslällande av driftbidragel.