prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Sysselsättning, alternativ. Sysselsättning, utrednings verksamhet .A I Sysselsättning,invandrare A 4 datateknikens utveckling A 12 Sysselsättningsfrågor,ungdomar A 10 Sysselsättningsfrågor,äldre A 16 försvarsmateriel Fö 15; 11 Fö 7 Sårbarhelskommillén(SÅRK) Fö 4 Säkerhetsfrågor,truckar K 4 Säkerhetspolitik,inriktning Fö 5 Säkerhetsåtgärder, skatte processen B 4 kreditpolitiken E 13; 11 E 2 Särskild utredare (1978:02) med uppdrag att ta upp överläggningar med och om jlygplaisfrågan på lång sikt i K 8 Särskilt utredare (1979:03) av hamns internationella konkurrens förhållande K 14 Särskilt utredare (1979:06) av .sjömanspension genom kollek tivavtal K 17 Särskild utredare (1979:03) om lokalisering , forskning och personalutbildning till den yrkesinriktaderehabiliteringen A 17 TA K se Utredningen (K mn tillsyn av kusterna ; 11 1 7 Taxor, viss person- Ledamöter m.fl. ej utsedda. U44; II U 1 B 33; 11 B 4 : II K 4 Fö 5; 11 Fö 3 B 33; II B 4 H 16; II H2 138; 11 16 Ju 18; II Ju4 -; II B 5 Tillämpning, vissa anstalts- Ju 53; II Ju 5 Tillämpning av lagen om lagen om omhändertagande av berusade personer (LTO/LOB- Fö 14; 11 Fö 6 ingen K 1 1 Totalförsvaret, behov av K 23; 11 K 4 Fö 5; 11 Fö 3 K 22; 11 K 3 Ju 55; II Ju 8 Ju 55; II Ju 8 fredskårsarbeie UD 6; II UD 1 , inler nationellt täke- medelssamarbete S 22 nedrustnings frågor UD 2 UHÅ se Universitets- och högskoleämbetet Ultraljud, apparatur för ULÄ se Kommittén (U 1976:04) UMOF se Sakkunniga {K 1972:01) för att leda visst utrednings- och utvecklingsarbete i.fråga om metoder för märkning av olja i fartyg K 1 inlernationellt läkemedels- samarbete S 22 Underskotlsavdrag, ägar lägenhetssystem B 35; Il B 3 uiredningen B35; II B 3 av avtal B 3 stat-kommun Kn 27; II Kn 3 viss egendom Ju56; II Ju 7 ADB-system B33;IIB4 Ungdom, överlåtelse av alkohol till S 37 Ungdomens syssel sättningsfrågor A 10 psykisk S46;IIS9 Universitets- och hög skoleämbetet (UHÄ) Medicinska arkiv, gallrings bestämmelser S40; 11 S 1, 12 Utbildningssamarbete, transportforsknings området K 21; 11 K 2 Upphördssystem i krig, värnpliktser sältning Fö 14; II Fö 6 och avgifler B 30 Uppfinningar, ar betstagares Ju 28 Uppfinningar, patent frågor H I Upphandting, försvars materiel Fö 15; Il Fö 7 Upphovsrältsliga frågor, undervisningsområdet (AUU-sakkuniga) U I Upphovsrättsut redningen Ju 16 Upplåning, utomlands, kredilpolilik E 12; Il E 2 bostäder Ju54; 11 Ju 6 Uppvärmningssystem I37; II I 4 H 16; Il H 2 Urvalskriterier, gallring, socialtjänstensregister S 41; 11 S 2 Ulandningslufl som analysobjekt, trafiknykterhelsbroll Ju 55; 11 Ju 8 Utbildning, civil militär personal Fö 7 Utbildning, data teknik B 33; 11 B 4 Utbildning, flyg- lärare 24; II K 5 regler under krig, neutralitet och ockupation Fö 9 Utbildning,forskningens roll i den nya högskolan U 37; Il U 3 Utbildning, förelag A21; 11 A 7 Utbildning, gymnasial U 6 Utbddning, högre chefer, Utbildning, konser vatorer U 35 Utbildning,piloter. civd luftfart K 24; 11 K 5 Utbildning, utveck lingssamarbete UD 5 transportforskningsfrågor K 21; Il K 2 Utbildning, värnpliktiga, civila totalförsvars funktioner Fö 5; I! Utbildning,värnnpliktiga, samhällsfrågor Fö 3; 11 Fö I bistånd UD6; 11 UD 1 pilolutbildning K 24; Il K 5 Utredaren{K 1978:06) av Utredaren {K 1980:03) av sjöfartens roll i trafik politiken K 23; 11 K 4 Ulredningen {Ju 1972:04) angående ny lagstiftning om befordran med järnväg Ju 5 Utredningen {Ju 1972:12) angående företags- Ulredningen (Ju 1974:14) om reklam i videogram (RIV) Ulredningen(Ju 1977:08) om barnens rätt Ju 23 Ulredningen (Ju 1977:15) rörande rätten lill arbets tagares uppfinningar Ju 28 Utredningen (ju 1979:09) om skydd för företagshemligheler Ju 46 Ulredningen (Ju 1979:10) om internationella faderskapsjrågor Ju 47 Ulredningen (Ju 1979:12) med uppdrag all se över valkretsindelningen vid riksdagsval i hus län Ju 49 Utredningen (Ju 1980:05) om alkoholutandningsprov sombevismedel vid trafiknykterhetsbrott Ju 55: 11 Ju 8 Utredningen {Ju 1980:06) för alt se över gällande ordning ifråga om godtrosförvärv av stöld gods m.m. Ju 56; 11 Ju 7 Utredningen (OD 1978:02) om utrikesrep resentationen UD 3 Utredningen (UD 1979:02) ont utbildningsbehovet för del svenska jramtida utvecklingsarbetet UD 5 Utrediungen {UD 1980:01) om fredskårens framtid UD6;1IUD1 Utredningen (Fö 1978:05) Hälso- oeh sjukvård i försvaret (HSF) Fö 8 Ulredningen (Fö 1980:01) Religionen i försvaret Fö 13; 11 Fö 4 Ulredningen(Fö 1980:02) om värnpliklsförmåner under beredskap och krig Fö 14:11Fö 6 Ulredningen (Fö 1980:03) om vissa jrågor rörande upphandling av försvars materiel Fö 15; 11 Fö 7 Utredningen (S 1974:09) beträlfande sjukvård i livets slutskede (SLS) S 7 Utredningen(S 1976:05) om sjukvården i krig S 9 Utredningen (S 1977:04) om narkotikamissbrukets omjattntng S 12 Utredningen (S 1977:10) om den allmänna för säkringen (ALLFA) S 13 Utredningen (S 1977:21) om de homosexuellas situation i samhället S 19 Utredningen (S 1978:05) om familjevård för missbrukare S 24 Utredningen (S 1979:05) om alkoholfri molellverk samhel S 29 Utredningen (S 1980:03) om gallring av medicinska arkivm.m. S 40:11 S 1, 12 Utredningen (S 1980:09) om formerna för den psykiska barn- och ungdomsvårdens saml familjerådgivningens verksamhet S46: II S9 Utredningen (S 1980:11) om legitimations- och behörighetsbestämmelserför personal inom hälso- och sjukvården m.m. S 48; II S 11 Utredningen (K 1976:01) om sam verkansmöjtig- heterna hos vissa affärs verks och myndigheters verkstadsärenden m.m. K 5 Ulredningen (K 1979:01) om transport av farligt gods K 12 Ulredningen (Fi 1975:03) om lönlagarna och kapitaltillväxten E 2 Utredningen (E 1979:03) angående översyn av den statliga fondförvalt ningen m.m. E 9 Utredningen(E 1980:05) om de små och medel stora företagens finansiella silualion E 14; II E 3 Ulredningen (F\ 1972:06) om underställning av avtal B 3 Utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m.m. i skalteprocessen (USS) B 4 Utredningen (Fi 1976:02) om beskattning av tjänstepensioner B 6 Utredningen (B 1977:07) med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhet till B 12 Ulredningen (B 1979:07) om minskning av statens bestånd av uthyrningsbostäder B 23 Utredningen(B 1980:04) om pensionsrätt B34; II B 7 Ulredningen (B 1980:06) om jorsknings- och utvecklingsinsatser rörande ofjentlig ekonomi B 36; 11 B 6 Utredningen(B 1980:08) om förenklade rutiner jör rapporering av sjuk- ochföräldraledighet för statsanställda m.fi. som omjattas avarbetsgivarinlräde B 38; II B12 Utredningen(\J 1977:03) Utredningen(\J 1977:08) Utredningen(V 1978:13) för översyn av den interna organisationen för livrust kammaren. Utredningen (U 1978:14) om förutsättningarna för en närmare samverkan mellan livrustkammaren och övrig museiverk samhet inom Kungl. Ulredningen (U 1979:01) om förstärkta kontakter mellan hem och skola U 29 Ulredningen (U 1979:07) om den civila flyghistoriska museiverksamheten U 34 Utredningen (U 1979:09) om behov av radiologisk forskning m.m. U 36 Utredningen {U 1979:15) med uppdrag all utreda frågan rörande den framlida verksamheten vid Stiftelsen museum m.m U 42 Ulredningen (U 1980:01) för översyn av statens konstråds organisation och verksamhetsformer U 46 Utredningen (V 1980:02) om ortnamnsverksamhelen i riket m.m. U 47:11 U 2 Utredningen (U 1980:03) om den framlida hälso- och sjukvården samt molionsidrotten för studerande 48 Ulredningen (U 1980:04) om översyn av U 49 Utredningen (V 1980:05) för en rättslig översyn av ålgärder mol avgifis.skolk U 50 Utredningen (\J 1980:08) om dagstidningar för synskadade U 53 Ulredningen {lo 1976:06) om översyn av mitjö- skyddslagstifining Jo 4 Utredningen (Jo 1919:05) om jörutsällningarna för tillverkning av etanol ur sockerbetor Jo 17 Utredningen (Jo 1979:07) om den statliga rekrea tions- och turistpoliliken (TUREK) Jo 19 Utredningen (Jo 1979:08) om rennäringens ekonomiska för hållanden ' Jo 20; II Jo 2 Utredningen (Jo 1979:10) om boxningens skadeverkningar Jo 22; 11 Jo 1 Utredmngen(Jo 1980:03) om kontrollen av matpolatis Jo 25; II Jo 5 Ulredningen (So 1980:05) om återvinning av vissadryckesförpackningar m.m. Jo 27; 11 Jo 6 Utredningen (U 1978:03) om import- och expori författningar H 7 Ulredningen (H 1979:02) om Sverigehuses fram tida användning H 9 Ulredningen (H 1979:07) kommersiell information till utlandel (KUL- utredningen) H 14 Ulredningen (A 1978:03) av vissa arbelstidsfrågor A 1 1 Ulredningen (A 1979:01) om information rörandearbelsmiljörisker (INRA) A 15 Utredningen [A 1979:04) i mindre och medelstora företag m.m. () A 18 Utredningen (A 1979:05) om vapenfri- organisationen {UVO) A 19 Ulredningen (A 1980:03) om konlroll av hybrid-DNA-teknikens användning A 22; II A 2 Utredningen (A 1980:05) om kartläggning av arbetsmarknaden för korllidsanslällda på konlorsområdet A 24; II A 3 Ulredningen (A 1980:06) om arbetsmarknadspoli tisk styrning av verksamheten A 25;11 A 5 Utredningen (Bo 1979:02) om planmässig sanering efter industrinedläggningar Bo 11 Ulredningen (Bo 1980:03) om lantmäteritaxan Bo 18 Utredningen {Bo 1980:04) om viss översyn av bostadsfinansie ringssvsiemel Bo 19; 11 Bo 4 Ulredningen (I 1977:11) om omställbara eldningsanläggningar. samlingar Ju 15; Valutakommiltén ValulapolUik -valutakontroll - kreditpohtik. månssystem Fö 14; närsjöfart K 23: Varuhandeln, ; 11 E 1 11 1 6 Kn II Utlänningar, särskilt skydd Utrikespolitik, analys av utvecklingen Ulrustningsfrågor, statsförvaltningen, ADB-system Utvecklingsbanker Afrikanska (ADB) Interamerikanska (IDB) Asiatiska (ASDB) Ut vecklingsinsa is er, beskattningsfrågor Utvecklingsländer, exportkreditgivning genom SEK-systemet 1 35; II 1 5 kårsarbele UD 6; II UD 1 Utvecklingsländer, internalionelll läkemedels-samarbete Utvecklingsstörda, barn lill psykiskt UVO se Utredningen (A E3; 11 E4 E 12; II E2 A 23; II A4 A3;I1A6 B37; Il B9 Fö 5; I 1 FÖ3 UD 3 H 13 126 B 16 S 14; 1IS3 S39; II S 4 979:05) Utredningen {I 1918:01) om kärnkraftens radioakliva avfall- organisations- och finansieringsfrågor Utredningen {I 1919:06) om informationssystemet förelag -samhälle m.m. () Ulredningen (1 1979:10) om myndighetsorganisalion inomenergiområdet m.m. Utredningen {I 1979:11) om Norrlandsfonden Utredningen (1 1979:13) om näringslivels energihushållning,m.m. Ulredningen (1 1979:15) om offentliga styrelse~ ledamöteri vissa aktiebolag m.m. Ulredningen (I 1979:18) om skogsindustrinsvirkesförsörjning Utredningen {I 1980:04) om vissa frågor rörande rekonstruktion av krisdrabbade före tag m.m. I 36; Ulredningen (I 1980:06) om sannolikheten för och effekterna av s k. ångexplosioner i kärnkraftverk I 38: Utredningen {Kn 1911:04) för översynen av lagen omförsamtingsstvrelse Utredningen {Kn 1979:03) om översyn av skatteförvaltningeni (ÖSAB) Utredningen {Kn 1919:04) om begravningsverksamheten Utredningen (Kn 1979:05) om tillsyn av kusterna (TAK) Utredningen {Kn 1979:07) om statsbidrag till kvinnoorganisationer Ulredningen {Kn 1979:08) om kommunalkompetens-lagstiftning Utredningen (Kn 1980:01) om redo visningssystemet förexekutionsväsendet () Kn26;l Utlandet, kommersiell information Utlandsupplåning, kredil politiken E 12; E 14; II E Virk esförsörjn ing. (Ju 1979:01) UD6: II UD 1 VTI se statens väg- Vuxna missbrukare, vård utan sa ml veke Vård av barn. Vård utan samtycke. ; 11 S 5 : 11 S 8 Värnpliktsförsvar, ntobili-seringssäkerhet Fö 5 () Fö 3 Fö 6 Fö 8 Värnpliktslagen, för månsystem Fö 14 samhällsfrågor Fö3; 11 Fö I Värnpliktsverkel (\PN) journaler från inskrivningsärenden,gallringsbestämmelser S 40; II S 1, 12 ny verksamhet B 12 Yrkesinriktad gymnasie utbildning U 6 Yrkesinriktad, rehabili tering, lokalisering av institut A 17 Yrkesutövning, hälso- och sjuk vårdsområdet, legitima tions- och behörighets bestämmelser S 48; 11 S 11 11 S6 II S4 11 1 6 I Ju 8 1 Ju 2 I Bo 2 I S 10 I Ju 7 1 Jo 6 Åldersgräns, alkohol inköp S 43; Aldersmässiga variationer abortfrekvens S 39; .Ångexplosioner, kärn kraf verk I 38; luftanalys som bevismedel Ju 55; I vissa snalteribroii Ju 52; I lant mäteriverket Bo I 8 kreditköp Ju56: I i.lleijämiljshus Ju 54; 11 Ju 6 registrering B 21 : II B 2, 15 Återvinning, dryckes förpackningar Jo 27 efter pensionering A 16 försäkringsdomstolar S 47: 11 S 8 socialnämnder, gall ringssynpunkter S 41 ; 11 S 2 ÖB se överbefälhavare se överslyrelsen för ekonomisktförsvar Överbefälhavaren () Bestämmelser om oriente ring om politiska partier Fö 3; II Fö JAS-system Fö 1 I; II Fö 5 a organisation 13; II Fö 4 Perpsektivplan Fö5; II Fö 3 konsek venser, prisbildning och finansiering Bo 8 konsekvenser Ju54; II Ju 6 pd annans mark Ju 20 bestämmelser Ju54; 11 Ju 6 försvar H15; II H 1 Skr 1980/81:103 564 Utdragur regeringsprolokollel .............................. 2 Bilaga,kommitléberättelse 1981 (Ju) .............................. 9 Ulrikesdepartemenlet(UD)............................ .... 59 Försvarsdepartementet(Fö) ....................... .... 66 ()............................... .... 82 () .............. .. 128 Ekonomidepartemenlel(E)............................ 149 Budgetdepartementet(B)............................. 161 Ulbildningsdeparlemenlel(U) ....................... 195 (Jo)........................ 251 () ............................. 277 () ............. 292 Bosladsdeparlemenlel(Bo) .......................... .. 325 Induslrideparlemenlel(1).............................. 343 Kommundepartementel(Kn) ........................ .. 398 Uppgiftpå kostnader för kommittéer ............... .. 426 Betänkandenutkomna från trycket 488 Betänkandenavgivna av kommilléer, som redovisas i kommitté-berättelsen, eller upprättadeinom departement (Ds-serie) som publiceratssedan redovisningen kommiltéberältelse 490 Nordiskulredningsserie () 1980 .................. .. 494 Personregistertill kommittéer.......................... .. 495 Sakregisterlill kommilléer................................ 531 Ulredningen (S 1980:03) om gallring av medicinska arkiv,lill-läggsdirektiv del 11 S 12. Kapitalvinslkommiitén (B 1979:05), tilläggsdirektiv del 11 B 15. ""*'''«'"'«""«. '«;.» S*"-- 1980/81:103 Kommitléberällelsenär uppdelad i två delar. innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, adress ochtelefonnummer, redogörelse för arbetet berättelsen avser,kostnader saml register. Direktivoch tilläggsdirektiv utges löpande i en för hela gemensamserie. Liksom departementspromemorior och betänkanden i sprids degenom LiberFörlag. Direktivsom getts ul i denna serie trycks på nytt en gång i del II. Där anges för varje direktiv under rubriken numret idireklivserien. DelII innehåller direktiv och tilläggsdirektiv sommeddelats sedan redovisningen berättelse färdigställdes samlregister. De är ordnade deparlemenlsvis liksom kommittéerna i del 1. Inomdepartement slår de i den ordning de numrerats i direktivserien. 1981 årsberättelse redovisar uppgifter inkomna lill före den 1december 1980. Kommittéer:Justitiedepartementet Del II Ju:l 1.Tilläggsdirektiv till sexualbrottskommitté (Ju 1977:03) Departementschefen,statsrådet , anför. Enligtregeringens bemyndigande tillkallade min företrädare, statsrådet ,en kommitté för alt se över lagstiftningen om sedlighetsbrott i6 kap. (BrB). Kommittén har antagit namnet 1977 årssexualbrotiskommilté. Den översyn som haranförtrotts ål kommittén avser 6 kap. BrB i dess helhet. I direktiven pekasemellertid på några frågor som bör beaktas särskilt. En av dessa frågor rör detnuvarande kravet på målsägandeangivelse som en förutsättning för åtal för vissabrott i 6 kap. Enligt gällande rätt får en åklagare väcka åtal för våldtäkteller våldförande eller försök lill sådanl brott eller för frihetskränkandeolukt endast om målsäganden anger brottet lill åtal eller åtal anses påkallatfrån allmän synpunkl. Angivelsen skall ha skett från brottet.Angivelseregeln bygger på uppfattningen all en rättegång i många fall innebäretl svårt lidande för brottsoffret - i regel en kvinna - och alt hennes önskanalt slippa en rättegång normall skall respekteras. Sexmånadersfristen haravsetls fylla en annan funktion, nämligen att hindra att brottsanmälanutnyttjas i hämnd- eller utpressningssyfte. I direktiven konstateras emellertidatl de speciella åtalsregler som gäller på området kan föranleda att offretutsätts för påtryckningar, inte bara från den misstänkte ulan också från andrai offrets omgivning som vill undvika publicitet kring en rättegång. Vidare kanreglerna medföra konkurrensproblem i förhållande till andra straffbestämmelserinom och ulom 6 kap. som ligger under allmänt åtal ulan krav på angivelse. Idenna del pekas i direktiven på att det teoretiskt i vissa fall kan varamöjligt för en åklagare att -i stället för att åtala för våldtäkt - väcka åtalför olaga tvång eller misshandel. Det har med hänsyn till det sagda uppdragitsål kommittén att överväga om det är motiverat alt bibehålla särskildaangivelseregler för sexualbrott. Även beträffande andrabrott mot person än sedlighetsbrott finns det särskilda regler i BrB sominnebär all en angivelse från målsägandens sida skall ha skett för all allmäntåtal skall få väckas. Enligl 3 kap. 11 § får sålunda misshandel som inle ärgrov och som inte har förövats på en allmän plats åtalas av en åklagare bara ommålsäganden anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpunkt. Andra exempel är hemfridsbrott och olaga intrång när det inte rör sigom grova brott (4 kap. 11 §). De bestämmelser om åtalsom gäller för misshandel hade viss motsvarighet i den fram lill år 1965gällande strafflagen. Det kan nämnas alt straffrätts- 1980/81:103 4 kommitténi sitt betänkande (SOU 1953:14) med förslag lill brottsbalk föreslog altangivelseregeln beträffande misshandel skulle tas bort och atl ett krav på allåtal skulle anses påkallat från allmän synpunkt skulle ställas upp barabeträffande misshandel av den allra lägsta svårhetsgraden. Straffrättskommitténsförslag avstyrktes emellertid av flera remissinstanser. Riksåklagaren ()ansåg sålunda atl misshandelsbrott som hade förövats på allmän platsvisserligen alllid borde lyda under allmänt åtal men all förhållandena i övrigtibland kunde vara sådana alt åtal för brottet av olika anledningar inle bordeske. I första hand åsyftade RÅ åtskilliga fall av misshandel mol make. Eltingripande med åtal i sådana fall kunde inle sällan leda till alt äktenskapethelt spolierades eller att i varje fall hustruns situation blev ännu svårare änförut. Enligl RÅ kunde även andra liknande fall tänkas, I.ex. misshandel iaffekllillslånd, där parterna efter misshandeln åler hade försonals.Liknande synpunkler fördes fram av flera andra instanser, bl.a. Sverigesadvokatsamfund. I propositionen med förslag lill BrB uttalade dåvarande chefenför all del med hänsyn lill vad som hade anförts vidremissbehandlingen syntes riktigast att föreskriva en särskild prövning frånåklagarens sida såväl i fråga om normalgraden av misshandel som beträffandemisshandel i ringa fall. En avgränsning borde emellertid ske med hänsyn lill ombrottet hade förövats på en allmän plats eller inle. I fall där brottet inlehade förövats på en sådan plats borde åtal få väckas bara om målsäganden angavbrottet lill åtal eller åtal ansågs påkallat från allmän synpunkt (prop.1962:10 del C s. 178). Dessa uttalanden föranledde ingen erinran vidriksdagsbehandlingen av förslaget till BrB. Undersenare tid har del i den allmänna debatten ifrågasatts om den särskildaåtalsregel som gäller i fråga om misshandel är ändamålsenlig och om de motivsom ligger till grund för den är hållbara. Debatten bör ses mot bakgrund av altuppgifter i olika sammanhang har lämnats som tyder på att det i en ulslräckningsom inte har varit allmänt känd förekommer atl kvinnor utsätts förvåld i hemmen. Allmän enighet torde råda om alt det finns etl stort utrymme förinsatser från samhällets sida när det gäller denna typ av övergrepp, varvidolika former av kuralivl och socialt slöd lill kvinnor i utsatt ställningkommer i blickpunkten. Del har emellertid pekats på alt den nuvarandeålalsregeln kan ha lett lill alt samhället intar en alltför passiv hållninggentemot misshandel i hemmet och liknande brott. Detta gäller inle minst fallav upprepade övergrepp, där en kvinna av rädsla för mannen eller på grund avekonomiskt eller psykiskt beroende av honom avstår från all ange brottet tillåtal eller återtar en redan gjord anmälan. Atl straffrättshga ingripanden inlekommer till stånd i sådana situationer faslän brottet kanske är känt avmyndigheterna kan enligt vad som har hävdats i debatten ge underlag föruppfattningen atl samhället accepterar våld på privat område. Vidare harframhållits alt ålalsreglernas utformning bidrar lill svårigheterna alt få entillförlitlig bild av omfattningen av det sociala problem som del här är frågaom. Enligtmin mening finns del otvivelaktigt ett visst fog för den kritik som harredovisats . Jag anser därför alt en översyn av reglerna om åtal förmisshandel bör komma lill stånd. Del kunde övervägas all tillkalla en särskildkommitté för della ändamål. Flera skäl talar emellertid för atl anförtrouppgiften år sexualbrollskommittén, trots alt den faller något vid sidan avkommitténs egentliga utredningsuppdrag. Den undersökning beträffandeåtalsreglerna vid vissa sexualbrott som kommittén f.n. bedriver 5 Kommittéer: Del II Ju:2 gäller sålunda etl närbesläktat problem. Härtill kommeratt våld mol kvinnor ofta förekommer just i anslutning till sexualbrott.Slutligen kan, enligl vad jag har inhämtat, den kartläggning beträffande vissaformer av sexualbrotts-lighel som kommittén har föranstaltat om förväntas geell visst underlag också för överväganden rörande ålalsreglerna vidmisshandelsbroll. Jag förordar därför atl kommittén får till uppgift atl utredaäven den nu akluella frågan. Kommittén bör närmare analysera de skäl som kan anförasför och emol en ordning som innebär alt rätten all åtala för misshandelbegränsas genom särskilda regler. Härvid bör beaktas alt den allmänna synen påvåldsbrolls-lighet torde vara strängare nu än vad fallet var vid tillkomsten avBrB. Om kommittén finner atl de skäl som ligger till grund för den nuvarandeordningen inle längre är bärkraftiga eller bara delvis har kvar sin giltighet,bör den föreslå de lagändringar som kan anses påkallade. En möjlighet är därvidatl låta misshandel omfattas av en i princip ovillkorlig åtalsplikt utan andrabegränsningar än dem som gäller generelll enligl 20 kap. 7 § rättegångsbalkenoch motsvarande bestämmelser i en del andra författningar. Del är emellertidinle givet atl man bör välja en sådan lösning, särskilt som den skulle fåkonsekvenser även för andra typer av misshandelsbroll än dem som härföreträdesvis har diskulerals. Tänkbart är sålunda alt behålla en prövning avom åtal är påkallat från allmän synpunkl för vissa grupper av lindrigamisshandelsbroll på enskilt område. Även andra lösningar kan komma i fråga. Om kommittén finner atl ändringar är påkallade när delgäller ålalsreglerna för misshandel, bör kommittén la ställning lill ommotsvarande ändringar bör göras i fråga om andra närbesläktade brottstyper,I.ex. I kommitténs ursprungliga uppdrag ingår bl.a. alt se överförhörsmetodiken vid utredningar om sexualbrott och all överväga hur fasta ochändamålsenliga rutiner kan åstadkommas så atl elt offer för etl sådanl brottkan få omedelbar hjälp. Kommittén bör ägna uppmärksamhet åt motsvarande frågorför fall då våld ulan sexuellt inslag har förövats mol kvinnor. Del tilläggsuppdrag som i enlighet härmed bör lämnaskommittén rör liksom dess huvuduppgift mycket angelägna frågor och bör därförfullgöras skyndsamt. Jag hemställer atl regeringen utvidgar direktiven försexualbroltskommil-téns arbete i enlighet med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Åtgärder mot butikstillgrepp m.m. Departementschefen, statsrådet , anför. Förbudet mol atl tillägna sig annans egendom hör till denormer som är av grundläggande belydelse i etl rältsamhälle. I (8kap. DelIIJu:2 Skr.1980/81:103 6