prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — medförslag till ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder, m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll denna dag. Ipropositionen föreslås att möjlighet öppnas för anställda i ett företag ellerinom en koncem att spara i en aktiesparfond i vilken ingår uteslutande aktier iföretaget eller i ett företag inom koncernen. De anställda skulle därmedåtnjuta de skatteförmåner som det s. k. skattefondsparandet erbjuder. 1 1980/81. Lag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:428) om aktiesparfonderdels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas fyra nya paragrafer, 9-12 §§, och närmast före dem enrubrik av nedan angivna lydelse. Med aktiesparfondavses aktiefond för lönsparande som sker enligt lagen (1978:423) omskattelättnader för vissa sparformer. I fråga om aktiesparfond gälleraktiefondslagen (1974:931) med de avvikelser som följer av denna lag. Med aktiesparfondavses fond för lönsparande som sker enligt lagen (1978:423) om skattelättnaderför vissa sparformer. I fräga om aktiesparfond tUlämpas vad i aktiefondslagen(1974:931) och annan författning föreskrivs om aktiefond, dock med de avvikelser/rå/iakiiefondslagen som följer av denna lag. SärskUda bestämmelser för före-tagsanknulen aktiesparfond. En företagsanknulen aktiesparfond bildas genom kapitaltillskoltendast från anställda i ett visst aktiebolag eller inom en viss koncern. Förvallar ett fondbolag uteslutande en eller flera företagsan-knulnaaktiesparfonder, gäller i stället för 2 § andra och Iredje styckena attstyrelsen för fondbolaget skall beslå av minst fem ledamöter och alt minsthälften av styrelseledamöterna skall utses av fondandelsägarna eller intressesammanslutningför dem. Om ett fondbolag förvaltar flera aktiesparfonder, skallför varje företagsanknulen fond i fondbolagels styrelse ingå minst en ledamot,som utsetts av delägarna i denna fond eller av inlressesam-manslulning för dem.Ett beslut om utövande av rösträtt för aktier i en sådan fond skall ha bUrättsav mer än hälften av de ledamöter som utsetts för fondensdelägare. Utan hinder av 8 § fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) får tiU styrelseledamöter i fondbolag, som förvallaren företagsanknulen aktiesparfond för anstäUda hos ett bankaktiebolag, ulsesanställda i bankbolagel. " får inte förvärva andraaktier IiU en företagsanknulen aktiesparfond än aktier i del aktiebolag, i vilkelde som tiUskjuter kapUal IiU fonden är anställda eller otn bolaget ingår sommoderbolag i en koncern i vars dotterbolag de är anställda. Av andra värdepapperfår tUl fonden förvärvas endast sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning som har ulfärdals av det bolag i vilkelaktier får förvärvas. Av fondens beteckning skall framgå vilket bolags aktiersom får förvärvas till fonden. Bankinspektionen får efter ansökan medge att fondbolagsom förvaltar uteslutande förelagsanknutna aktiesparfonder inte avgerkvartalsredogörelser för fonderna. Inspektionenfår avstå från att för fondbolaget förordna revisor som avses i 46 § tredjestycket ak-tiefond.slagen (1974:931). Denna lag träder i kraft den . 1980/81:45 4 Lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931) Härigenom föreskrivs att 1 § aktiefondslagen (1974:931)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §' I denna lag förstås med 1. aktiefond, enhuvudsakligen av aktier eller andra värdepapper bestående fond, som uppkommitgenom kapitaltillskott från allmänheten och som äges av dem som tillskjutitkapital, 2. aktiefondsverksamhet,sädan förvaltning av aktiefond samt försäljning och inlösen av andelar ifonden som bedrives av fondbolag, 3. fondbolag,aktiebolag som fått tillstånd att utöva aktiefondsverksamhet, 4. förvaringsbank,bank som förvarar tillgångarna i aktiefond samt mottager inbetalningar ochombesörjer utbetalningar som avser fonden. Lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt är icke tillämpligpå delägarskap i aktiefond. I fråga om aktiefond för lönsparande finns särskildabestämmelser i lagen (1978:428) om aktiesparfonder. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1978:429. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , Åsling, Söder, Krönmark, , , ,, , , , , , Lagrådsremissmed förslag till ändring i av lagen (1978:428) om aktiesparfonder, m. m. Detsystem för skattesparande som infördes är 1978 (prop. 1977/78:165, FiU1977/78:37, rskr 1977/78:436, SFS 1978:423-429) stär inte öppet för sådanaanställda vid ett företag som vill inrikta sitt sparande på aktier enbart i detegna företaget. Sådana sparare kan därför inte fä de skatteförmåner somerbjuds enligt lönsparsystemet. Önskemål har framförts -bl. a. vid enuppvaktning på ekonomidepartementet av ,som därvid ocksä uttryckte såväl de lokala fackliga organisationernas somföretagsledningens önskemål - att de som är anställda vid ett företag ochsparar i aktier i detta skall kunna göra det på villkor som motsvarar skattefondsparandetsskatteförmåner. Inomdepartementet har därefter upprättats en promemoria (Ds E 1980:2) om aktiesparfonderför anställda i visst företag eller inom viss koncern. Promemorian innehållerett förslag till ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder. Promemorian börbifogas protokollet i detta ärende som bilaga I. Yttrandenöver promemorian har efter remiss avgetts av bankinspektionen, (), lönspardelegationen (E 1978:01), länsstyrelserna i ochSödermanlands län, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse, , , föreningsbankers förbund,i (LO), (),Centralorganisationen / 1980/81:45 6 SR,(), , styrelsen förStockholms fondbörs. Aktiefrämjandet, värdepappersfonders förening.Telefonaktiebolaget , och SvenskaCellulosa Aktiebolaget (SCA). Vidare har Svenska företagares riksförbundinkommit med yttrande över promemorian. Inomriksbanksfullmäktige har tre ledamöter, ,reserverat sig mot fullmäktiges yttrande. Inom fullmäktige i riksgäldskontorethar likaså tre ledamöter. , och , reserverat sig motfullmäktiges yttrande. har anmält att Post- ochKreditbanken, har deltagit vid avgivandet av bankföreningens yttrandeoch att banken delar synpunkterna i detta. SAF och industriförbundet haravgett ett gemensamt yttrande. En sammanställning av remissyttrandena börbifogas protokollet i detta ärende som bilaga 2. Under1970-talet har de svenska företagens finansiella situation avsevärt försämrats.Företagens soliditet, dvs. det egna kapitalets andel av det totala kapitalet,har sjunkit successivt och nätt en alltför läg nivå. Detta har gjortföretagen mer utsatta för risker och försämrat deras möjligheter att klarakonjunktursvängningar och strukturella störningar. När soliditeten är för lågförsvagas företagens vilja och förmåga att expandera. Om inte särskildaåtgärder vidtas för att förbättra soliditeten, kan de investeringar hämmas sommåste komma till stånd för att balansen i den svenska ekonomin skallåterställas. Det är alltsä en mycket angelägen uppgift att söka göra detmöjligt för företagen att fä det riskvilliga kapital de behöver för attgenomföra den nödvändiga industriella expansionen. Underde har flera åtgärder vidtagits i detta syfte. Genom en utökadrätt till s. k. Annell-avdrag har företagens kostnad för en nyemission avaktier minskats. Institutionerna pä kapitalmarknaden har fått större utrymmeför aktieköp. Försäkringsbolagens möjligheter att utnyttja sina fria fonder föraktieplaceringar har ökat nägot genom ändrade placerings-regler. Fjärde AP-fondenhar fått medelstillskott. Tillkomsten av det s. k. skattefondsparandet erbjuderett nytt alternativ för det enskilda aktiesparandet. Ytteriigareåtgärder planeras för att öka företagens tillgäng pä riskkapital. (B 1979:05) i enlighet med erhållna tilläggsdirektiv lagtfram ett delbetänkande (Ds B 1980:11) Stimulans av 1980/81:45 7 aktiesparandetmed förslag till lättnader i dubbelbeskattningen av aktieutdelning. Det ärviktigt att lättnader kommer till stånd. Enligt vad jag inhämtat från chefenför budgetdepartementet avser han att lägga fram förslag i frägan. Det system förskattesparande, som infördes (prop. 1977/78:165, FiU 1977/78:37, rskr1977/78:436, SFS 1978:423-429), står öppet för löntagare som har haft sådaninkomst som enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt är att anse somA-inkomst. De kan spara i bank eller i en aktiesparfond eller i en kombinationav båda dessa former. Om sparandet dels sker regelbundet och omfattar minstsex mänadsinsättningar under ett är pä . och högst , delsbinds i fem är utöver spararet, har spararen rätt till s. k. sparskattereduktion.Denna utgör av det sammanlagda sparbeloppet för banksparandet och av sparbeloppetför fondsparandet. Vidare gäller att räntan på skattesparkontot i banken ochvärdestegring pä fondandelarna är skattefri. Ränta och utdelning som tillfalleren aktiesparfond är inte heller skattepliktig. I fräga om aktiespar-fondernafinns en särskild lag, lagen (1978:428) om aktiesparfonder, som innebär att detmed vissa undantag gäller samma regler för dem som för vanliga aktiefonder.Reglerna för aktiefonder finns i aktiefondslagen (1974:931). Beträffande detnärmare innehållet av dessa regler och övriga regler om skattesparsystemet färjag hänvisa till promemorian. Skattefondsparandet harinte haft en sä gynnsam utveckling som sparandet pä banksparkonton. 1979 hade skattefondsparandet gett 157 milj. kr. vilket motsvarade endastca av det totala skattesparandet. En orsak till skattefondsparandetsrelativt låga andel har varit att fondspararna inte har fått rimlig ersättningför den risk detta sparande innebär i förhållande till skattesparandet i bank.Nyligen höjdes emellertid procentsatsen för sparskattereduktionen, somtidigare var av sparbeloppet bäde i fråga om fondsparandet ochbanksparandet, till för fondsparandet (prop. 1979/80:85, SkU 1979/80:38, rskr1979/80:279, SFS 1980:151). Den nya procentsatsen kommer att tillämpas förstagången vid 1981 ärs inkomsttaxering. De senast tillgängliga siffrorna visar attdet innestående sparbeloppet för skattefondsparandet per uppgicktill 247 milj. kr. Förbättringen av skattefondsparandets villkor bör efter handöka intresset för denna sparform. Skattefondsparandet vändersig till sådana löntagare som är intresserade av aktiesparande i allmänhet.Systemet stär däremot inte öppet för anställda som uteslutande eller främstvill spara i aktier i det företag där de arbetar. Det sammanhänger med deregler om riskspridning som gäller för aktiefonderna inkl. aktiesparfonderna.Det fondbolag som förvaltar en sädan fond skali tillse att denna får en medhänsyn till intresset för riskspridning lämplig sammansättning av värdepapper.Värdepapper med samma utfårdare får ingå i fonden till högst av fondenshela värde (21 § aktiefondslagen och 1 § lagen om aktiesparfonder). Prop.1980/81:45 8 fattningmedges undantag från den senare regeln. Bankinspektionen kan bl.a. medge attprocenttalet överskrids, om det föreligger särskilda skäl. Undantagsreglernager dock inte utrymme för att låta anställda i ett visst företag spara i en aktiesparfondför aktier främst eller uteslutande i detta företag. Dettorde emellertid finnas ett påtagligt intresse bland åtskilliga anställda attspara i det egna företagets aktier. Det är naturiigt att de anställda i ettföretag får en särskild förståelse för företaget och dess villkor. En känsla avsamhörighet med företaget är säkeriigen en väsentlig orsak till varför mängaanställda gärna vill förvärva aktier i företaget. Pä ätskilliga större företaghar de anställda utnyttjat erbjudanden från företagsledningen att köpa aktier iföretaget. Det förekommer vid olika företag aktiesparklubbar som placeraranställdas sparmedel i det egna företagets aktier. Önskemål har framförts omatt skattefondsparandets förmåner borde utsträckas till sädant sparande vidföretagen. Man har därvid pekat bl.a. på att det föreligger risk för attanställdas sparande i det egna företagets aktier stagnerar till följd avkonkurrens med skattesparandet. Motden nu tecknade bakgrunden har jag inom departementet låtit utreda hur skattefondsparandetskulle kunna omfatta även anställdas sparande i aktier i det egna företaget. 1departementspromemorian föreslås att lagen om aktiesparfonder ändras sä att aktiesparfondfär bildas för lönsparande av de anställda i ett företag eller inom en koncern.Riskspridningsreglerna i aktiefondslagen skall enligt förslaget inte hindra attfondens medel placeras helt eller delvis i aktier i företaget eller i ettföretag inom koncernen. Nägot krav att placera i just sådana aktier föresläsdock inte. Med aktier i det egna företaget eller i ett koncernföretag jämställsvissa slags skuldebrev som ger rätt att få sädana aktier senare, dvs.konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning. Deflesta remissinstanserna är positiva till att en möjlighet öppnas för anställdaatt spara i aktier i det egna företaget eller i ett annat företag inom sammakoncern. Man framhåller nödvändigheten av att tillflödet av riskkapital tillnäringslivet ökar. Riksbanksfullmäktiges majoritet tillstyrker sålundaförslaget med hänsyn till det stora behovet av riskvilligt kapital. Fullmäktigeanför att de även är medvetna om de värden som kan vara förenade med att deanställda äger aktier i det egna företaget. SAF och industriförbundet ser ettbetydande värde i att de anställda inom näringslivet stimuleras tilldelaktighet i företagens ägande. De påpekar att det är en nackdel att dethittillsvarande skattefondsparandets regler indirekt verkar hämmande pä detbetydande intresse för aktieägande inom det egna företaget som finns hos storagrupper anställda. Invändningarmot förslaget framförs av bl.a. LO, TCO, bankinspektionen, RSV och minoriteterinom fullmäktige i och . Prop.1980/81:45 9 SävälTCO som LO motsätter sig den nu föreslagna utvidgningen. Enligt LO är dettveksamt, om det skattefondsparande av högst måttlig omfattning som harförekommit till någon del utgörs av nysparande. För att lösa näringslivetskapitalbehov är beloppet av marginell betydelse och LO tror inte att ökningenav procentsatsen för sparskattereduktion kommer att leda till vare sig ett nysparandeeller kraftigt ökat aktiesparande. TCO framför synpunkter liknande LO:s. Manbetvivlar att det blir nägot nysparande eller något nämnvärt kapitaltillskottför företagssektorn. Systemet kan främst utnyttjas av dem som har högainkomster. TCO hänvisar bl. a. också till sin principiella uppfattning att denkollektiva kapitalbildningens roll i näringslivets kapitalförsörjning måstestärkas och anser därför att förslaget i promemorian innebär ett steg i felriktning. Minoriteten inom framhåller att nägon ordentligutvärdering av det hittillsvarande systemet för skattesparande inte har gjortsoch att förslaget utgör ett försök att utifrån bristfälligt underiag föregripalöntagarfondsutredning-' en(Fi 1975:03). Föregen del vill jag anföra följande. Jag har inledningsvis framhållit hur angelägetdet är att tillgängen på riskkapital ökas och att företagen stimuleras attgöra de investeringar som är nödvändiga för att balansen i den svenska ekonominskall återvinnas. Det gäller att pä olika sätt söka åstadkomma en sådanökning. Ett sätt att bidra härtill anvisas i departementspromemorian där detföreslås att sparande i det egna företagets eller koncernens aktier skalluppmuntras. Enligt min mening bör denna möjlighet att förbättra tillgängen påriskkapital inte försummas. Det betydande intresse för sädant aktiesparande sommänga anställda har visat bör alltså tas till vara. Förutom det tillskott avriskkapital det kan ge är detta sparande ägnat att förstärka de anställdaskänsla av samhörighet med företaget, vilket har ett stort värde i sig. Pålängre sikt kan sparandet också i ej oväsentlig mån öka de anställdas inflytandei företaget. Enfördel med att ansluta aktiesparandet inom företagen till det färdiga systemsom skattefondsparandet utgör är att den avsedda sparstimulansen kan införasrelativt snabbt och enkelt. Jag instämmer liksom RSV i vad som sägs idepartementspromemorian om att det däremot skulle uppstå både administrativaölägenheter och betydande kontrollsvärigheter för skattemyndigheterna om enseparat sparform infördes. Dessutom skulle hushällens överblick över de olikaexisterande sparformerna försväras. Motförslaget att ansluta till skattefondsparandet invänds emellertid bl.a. attvarken delta eller för den delen skattesparsystemet i övrigt torde ha getteller kan påräknas ge något nysparande och att effekten på näringslivetsförsörjning med riskkapital är marginell. Jag vill då framhälla attskattesparsystemet ännu är ganska nytt och att det är för tidigt att göra en slutligutvärdering av det. Lönspardelegationen kommer dock på grundval av materialfrän att lägga fram resultatet avberäkningar av hur systemet har verkat. Prop.1980/81:45 10 beräkningar som har gjorts tyder pä att systemet har getten nettosparef-fekt. När det gäller nyttan av skattefondsparandet bör detvidare påpekas att det för bedömningen avgörande strängt taget inte är huruvidaen netto-spareffekt uppnäs. Det väsentliga är att systemet bidrar till att geett tillskott av riskkapital. Så blir fallet om sparmedel i större utsträckningän tidigare placeras i aktier. Vad beträffar den effekt som den föreslagnaändringen kan ge finns det enligt min mening inte fog för den pessimism LO ochTCO gett uttryck för. 1 förening med andra ätgärder bör den föreslagna ändringenenligt min mening kunna ge en positiv effekt när det gäller tillgång påriskkapital. När finansutskottet behandlade frågan om skattesparandetsinförande anförde utskottet att det övervägande antalet sparare i systemettorde komma att utgöras av löntagare i vanliga inkomstlägen och att systemettorde vara av marginellt intresse för höginkomsttagare och innehavare av störreförmögenheter (FiU 1977/78:37 s. 13). Enligt min mening kan man utgå från attde anställda som skulle utnyttja skattefondsparandet, om promemorieförslagetgenomförs, i huvudsak kommer att vara inkomsttagare i vanliga inkomstlägen.Jag kan vidare inte finna att den jämkning av en redan existerande, frivilligsparform som det här är fräga om innebär ett föregripande av löntagarfondsutredningensresultat. På grund av vad jag nu har anfört förordar jag att en sädanutvidgning av skattefondsparandet som föreslås i promemorian genomförs. Om anställda sparar i det egna företagets aktier och däfår skattefondsparandets förmåner, bör de enligt promem.orieförslaget intekunna fä större förmåner än de som är hänvisade till det nuvarande systemet.Vare sig de anställda skulle spara enbart i en aktiesparfond för anställdaeller delta i bäde detta fondsparande och i banksparandet, är det inte meningenatt de sammanlagt skall kunna lönspara mer än högst . eller fästörre skatteförmåner än detta sparbelopp berättigar till. Att enbart deanställda får spara i den nya aktiesparfonden, kan knappast sägas göra dem skattemässigtgynnade. Vad RSV anfört om att förslaget i promemorian innebär avsteg frän denskatterättsliga principen om en rättvis och likformig beskattning kan jagdärför inte hålla med om. Bland remissinstanserna råder delade meningar om hur företagsinrik-tadeaktiesparfonder bör konstrueras med avseende på riskspridningen.Bankinspektionen understryker att andelsägarnas risker blir mycket stora, närvärdet av andelarna står och faller med ett enda företags utveckling. Skulleföretaget gå sä dåligt att det behöver avvecklas, kan anställda som ärandelsägare riskera att mista inte bara anställningen utan även ett sparkapital.Inspektionen ifrågasätter därför om inte vissa minimikrav i fråga omriskspridning bör införas, t. ex. att högst av fondens förmögenhet färplaceras i ett och samma värdepapper och att fonden skall ha en likviditet, sominnebär en tillfredsställande betalningsberedskap. SCA anser att nuvarandelagstiftning kan fungera mycket väl även för företagsin- 1980/81:45 11 riktadefonder men att en viss ändring av lagstiftningen bör göras så att andelenaktier i det företag, där huvudparten av fondandelsägarna är anställda, kanökas så att förslagsvis av fondens medel får vara placerade i sådanaaktier. Det kan nämnas att SCA har beslutat att skapa en egen aktiesparfond,som i första hand är avsedd för de anställda i företaget och som enligt dispensav bankinspektionen till högst får placeras i . Ett förslag som sparbanksföreningenför fram är att placering skall kunna ske, utom i det egna företagets aktier, iannan aktiefond. Åtskilliga remissinstanser, bl.a. bankföreningen, föreslår däremotatt de föreslagna fonderna skall renodlas så att de endast får förvärva aktieri det egna företaget. När det gäller betänkligheterna mot att den anställdeplacerar hela sitt sparande i det egna företaget och därmed tar en stor riskpåpekas bl.a. att det mycket sällan torde röra sig om hela sparandet. Anställdasom önskar en riskspridning för sitt aktiesparande bör, sägs det, ha möjlighetatt placera en del härav i någon av de andra aktiesparfonder som finns påmarknaden. Med anledning härav färjag än en gång understryka att det är angeläget att fånga upp det intresse för attförvärva aktier just i det egna företaget som finns bland de anställda. Dettakan lämpligen ske genom fonder helt inriktade pä sädana placeringar. Detintresse för aktieägande i allmänhet som ocksä finns ute på företagen kankanaliseras till sparande i de nuvarande aktiesparfonderna. 1skattesparsystemet medges f. n. att man sparar på ettskattesparkonto i bank och i en aktiesparfond men däremot inte pä flerabankkonton eller i flera aktiesparfonder pä en gäng (jfr prop. 1977/78:165 s.37 och FiU 1977/78:37 s. 18). anvisningar är utformade ienlighet härmed. Enligt vad jag har inhämtat frän innebär detinga större praktiska svårigheter att medge anställda att spara i både en fondför det egna företagets aktier och i en vanlig aktiesparfond. Vill en anställdspara i en fond för det egna företagets aktier men ocksä ha möjlighet att fä enviss riskspridning, bör man därför enligt min mening medge att han sparar bådei den nämnda fonden och i en vanlig aktiesparfond. Som f. n. bör han ocksåkunna inneha ett banksparkonto. Hans sammanlagda skattesparande mästedock givetvis hålla sig inom beloppsgränsen . Renodlas de företagsinriktadefonderna sä som flera remissinstanser har föreslagit, vinns flera fördelar.Risken för förväxling med andra aktiesparfonder och aktiefonder blir mindre.En annan fördel är att ingen oklarhet kan råda om att en företagsanknuten fond integer samma möjligheter till riskspridning som aktiefonder och andra aktiesparfonder.Förvaltningen av sådana fonder kan förenklas. Inte heller kan det i promemorianpåpekade problemet uppkomma att riskspridningsintresset måste vägas mot de anställdasintresse av insyn och inflytande i det egna företaget. Jag vill därför förordaatt aktiesparfonderna för anställda vid ett visst företag eller inom en visskoncern skall kunna placeras endast i värdepapper i det Prop.1980/81:45 12 aktuella företaget eller koncernen och att de anställdabereds möjlighet att inom det sammanlagda beloppet av . sparaäven i en vanlig aktiesparfond. En aktiesparfonds medel kan i princip placeras endast ibörsnoterade värdepapper och värdepapper som noteras pä den s. k. fondhandlarlistan.De här föreslagna fonderna för anställda kan därför endast gälla anställda iföretag vars aktier är börsnoterade eller noterade pä fondhandlarlistan. Nägraremissinstanser har framfört önskemål om att även sparande i familjeföretag ochandra icke börsnoterade bolag och ekonomiska föreningar skall omfatt3S avsystemet.