prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Under /81 har 3 milj. kr. lämnats som katastrofbistånd förlivsmedelsinköp med anledning av förstörelse orsakad av svära oväder. Flera enskilda organisationer har fått bidrag från SIDAför verksamhet i . Hit hör Böcker till , Frikyrkan Hjälper, och Svenska . Sammanlagt har 0,7 milj. kr.utbetalats. Forskningssamarbete genom SAREC pågår . 1979/80Utgift 66,3 milj. kr. Reservation 44,3 milj. kr. 1980/81Anslag 130,0 milj. kr. 1981/82Förslag 145,0 milj. kr. självständighet har lett till en vissförbättring av ekonomiska förutsättningar. Transportvägarna söderut harkunnat öppnas, de zimbabwiska flyktingarna har återvänt hem och den ekonomisktbetungande sanktionspoliliken mot har kunnat hävas. söker nutillsammans med andra stater i regionen att få igång ett samarbete med siktebl. a. på atl lösa de svåra transport- och kommunikationsproblemen i regionen. En minskad import i kombination med högrevärldsmarknadspriser på de zambiska exportvarorna koppar och kobolt ledde temporär förbättring 1979. Det ekonomiska läget harnu åter försämrats med fallande kopparpriser och ett stort behov avlivsmedelsimport. Strejker har förekommit under senare lid ochinrikespolitiskt är läget oroligt. Det svenska biståndet till har gradviskoncentrerats till de tre sektorerna landsbygdsutveckling, hälsovård ochundervisning. Dessutom lämnas ett betydande personalbistånd. Den ekonomiskakrisen i har lett till att en växande del av biståndet har utgått i formav importstöd . Detta kommer under följande avtalsperioder altminskas och flyttas över till sektorstöd. Den övervägande delen av importstödethar varit bunden tillinköp i . Gällande avtal om utvecklingssamarbete ingicks ijuli1979 och löper till . Det har ingåtts för ett belopp av 265 milj.kr. Inom jordbruksområdet stöder ett program förintegrerad landsbygdsutveckling. Vidare stöds lantbruksutbildningen och denjordbrukskooperativa rörelsen. Också det svenska biståndet inom hälsovården är 1980/81:100 Bilaga 6 89 inriktatpå landsbygdsbefolkningens behov. Det avser upprustning och utbyggnad av hälsocentraler, utbildning avhälsovårdspersonal saml transporter. Inom undervisningssektorn ges bistånd i förstahand till primär- och specialundervisningsamt yrkesutbildning. Det svenskapersonalbiståndet till hartraditionellt varit stort. Enöverenskommelse har träffats att minska detta inom sektorer som inte tillhörprioriterade samarbetsområden. 1 slutet av fanns ett 60-tal svenskabiståndsarbetare i . Det svenska stödet till import harhuvudsakligen använts till inköp iSverige av järnvägsvagnar och teleutrustning. Ett katastrofbistånd på 30 milj.kr. för budgetåren 1979/80 och 1980/81, som har lämnats till följd av en akut ekonomisk betalningskris ilandet, utnyttjas i sin helhet för inköp av teleutrustning i . Med anledning av det allvariiga försörjningsläge iZambia som rådde under hösten 1979lämnades etl extra bidrag på 5 milj. kr. erhöll under /80ylterligare 5 milj. kr. i extra biståndefter rhodesiska attacker mot det zambiska transportnätet. Dessutom har under samma budgetår bidragit med 6milj. för upprustning avZambias del av den s. k. . som förbinder medAtlanten via och . ingicks ettavtal mellan och om ett stöd på 3 milj. kr. till det nationellaforskningsrådet. Det avser utbildning av forskaresamt inköp av utrustning för forskningsprojekt om bl. a. kartläggning av naturresurser, landsbygdsutveckling ochlivsmedelsteknologi. SlDA:s bidrag till svenska enskilda organisationers verksamhet i uppgick under /80 lilldrygt 2 milj. kr. De gick dels till Afroartför hantverksproduktion, dels sjukhus. har ett avtal ingåtts mellanföretag i och samtSWEDFUND om etablering av elt utsädesbolag för produktion ochdistribution av utsäde för bl. a. majsodling. 1980/81Anslag 46,0 milj. kr. 1981/82Förslag 100,0 milj. kr. Sedan självständigheten styrsZimbabwe av en koalitionsregering med ZANU-ledaren sompremiärminister. En stark strävan efter försoning och gemensammaäteruppbyggnadsansträngningar harpräglat regeringens politik. Ännu kvarstår dock politiska spänningar efterkrigsåren. Regeringens mest omedelbara problem är att tahand om närmare en miljon människorsom återvänt frän grannländerna, varit inspärrade i s.k. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 90 skyddadebyar eller flytt landsbygden undan kriget och sökt sig till städerna. Derasförsörjning måste säkras, bostäder anskaffas och landsbygdens krigsskadadeinfrastruktur måste byggas upp igen. . Pä något har regeringenutlovat förbättrad standard för den afrikanska majoriteten. a. innefattat minimilön, prissänkningar på baslivsmedel, friprimärskola och fri hälsovård. En jordreform planeras. Afrikaner lär successivtmer kvalificerade tjänster i förvaltningen. En fortsatt utvandring av vita kanleda fill störningar i produktionen och förvaltningsapparaten och därmed skapasvårigheter för landets ekonomi. Jordbruket är en kritiskfaktor. behöver säkra självförsörjningen med livsmedel. d. gerillasoldater måsle beredas sysselsättning ochförsörjningsmöjligheter. Landels jordbrukspotential är myckel stor. Den nya regeringen mötte ett starkt internationelltgensvar och fick löften om omfattande bistånd fiån utlandet. Dessa har dockinfriats endast i ringa utsträckning. Det svenska biståndet till (dåvarandeRhodesias) flyktingar och befrielserörelser inleddes under /70.Det ökades kontinueriigt och uppgick under /80 till 21 milj.kr. i humanitärt bistånd lill vardera och .ZAPU. Även genominternationella organisationer som UNHCR, Röda Korset och stöd till de zimbabwier som flytt undan kriget motminoritelsregimen. Efter självständigheten bidrog med omedelbartåteruppbyggnadsbistånd. utgick delta med 10 milj. kr.bilateralt, 6 milj. kr. genom UNHCR och smärre insatser genom enskilda organisationer. Under innevarande budgetår har ytterligare 6 milj. kr.anslagits till det hjälpprogram, som UNHCR driver i samarbete med Zimbabwesregering. Resterande 40 milj. kr. för /81 avser reguljärtbilateralt utvecklingssamarbete, som bereds av etl nyupprältat svensktbistånds-kontor vid ambassaden i . I980,/8I års bistånd avses gå tillflyktingrehabilitering och återuppbyggnadsinsalser på landsbygden saml lill enpersonal- och konsultfond. Preliminära diskussioner har förts mellan ochZimbabwe om utnyttjandet av 1981/finansiella ram. Under denna kommernågot mer långsiktiga insatser atl bli aktuella. Dessa förutses blikoncentrerade till landsbygden. Den svenska resursbasen bör kunna utnyttjasgenom bl. a. konsulttjänster och personalbistånd. Del är uppenbart atl just nu efter krigetsslut har mycket slora hjälpbehov och att de svenska insatserna i detta skedebör vara betydande. När de mest akuta behoven har täckts, kommer förhoppningsvisdock resursrikedom och jämförelsevis höga utvecklingsnivå alt gelandet en god start. Jag vill därför inte utesluta alt del nu föreslagnabetydande svenska biståndet kan övergå i andra samarbetsformer. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 91 VISSAINSATSER 1 OCH DET KARIBISKA OMRÅDET 1979/80Utgift 28,8 milj. Reservafion 1,2 milj. kr. 1980/81Anslag 80,0 milj. kr. 1981/82 Förslag 100,0 milj. Humanitärtbistånd 40 milj. kr. 40 milj. kr. Karibiskaområdet 20 milj. kr. nuvarande bistånd till och detkaribiska området är inriktat dels på humanitära insatser i länder där demänskliga rättigheterna kränks, dels återuppbyggnadsarbete i ochdels bidrag lill utveckling av elt bredare samarbete med DominikanskaRepubliken, och . SAREC stöder etl regionalt jordbearbetningsprojekt ianslutning fill i ochutvecklingsforskning i , del s.k. Latinamerikaprogrammel (LAP),ett stöd som fördelas mellan 15 olika forskningscentra. Det svenska stödet till humanitär verksamhet iLatinamerika uppgick /80 fill 30 milj. kr., varav 28,8 milj. kr.utbetalades. Under /81 har 30 milj. kr. De mänskliga rättigheterna kränks i mångalatinamerikanska länder. 1 hölls allmänna val . Enmilitärkupp ägde emellertid rum strax därefter. Mililärregimen har införtundanlagstillslånd och censur samt förbjudit bl.a. facklig verksamhet. Regimensmotståndare förföljs, fängslas och torteras. 1 har under är 1980inte mindre än 9000 människor dödals i en uppgörelse mellan höger- ochvänsterkrafler, som närmast har karaktären av ett inbördeskrig. 1 Guatemalamöts befolkningens krav på förändringar med ökad repression. Det svenska stödet till humanitär verksamhet iLatinamerika inleddes efter militärkuppen i när Sverigesbilaterala bistånd till avbröts. Det bilaterala biståndet kom atl ersättasav humanitära insatser för flyktingar från samt personer i landet sombehövde rättslig, medicinsk och ekonomisk hjälp. Efter hand har biståndetutökats till atl omfatta även andra utsatta grupper i . a. för stöd till flyktingar, rättslig och medicinsk hjälp tillpolitiska fångar och ' Avser enbart humanitärt bistånd till " Härtill kommer 11 milj. kr. som beräknats förstöd tillKaribiska under anslaget Cl. 1980/81:100 Bilaga 6 92 derasanhöriga, för stipendier samt underhållsbidrag lill familjer, vilkasfamiljeförsörjare har fängslats eller dödats. 1 några fall lämnas stöd tillmindre verkstäder som ger sysselsättningsamt till barnbespisningar och s.k.folkmalsalar i slumområden. De svenska medlen kanaliseras genom svenska ochinternationella organisationer. Dessa organisationer samarbetar ofta medkyrkliga och fackliga grupper somarbetar för mänskliga rättigheter i , Somoza-regimens fall gjorde slut på en nära diktatur. Inbördeskriget krävde många människolivoch ledde till slor materiell förödelse. Den nationella sandinistiskabefrielserörelsen. var kärnani den allians som fick diktaturen att falla. Den nya regeringen bestårav företrädare för såväl FSLN som andra politiska grupperingar. Det planeradevalet har uppskjutits lill 1985. Regeringen intar internationellt en självständigoch obunden hållning. Landet har gått med i de alliansfria staternas rörelse.Det inrikespolitiska målel är att låta återuppbygga den sönderslagnaproduktionsapparaten. avser man atl utveckla en mer allsidigproduktion och motverka regionalobalans i ekonomin. Regeringens målsättning är en biandekonomi medväsentligt statligt inflytande. På det sociala området vill regeringen tillförsäkra landets medborgare kostnadsfri primärhälsovård inklusive mödra- och barnavård. Bristen påmediciner, utrustning och personal är mycket stor. För det slora antaletföräldralösa barn byggs barnhem. Enlandsomfattande alfabetiseringskampanj har genomförts med framgång. lider stor brist på finansiella resurserför den materiella återuppbyggnaden. Bruttonationalprodukten har sjunkitkraftigt. Utlandsskulden uppgår tillca . vilkel motsvarar landets export . Under budgetåren 1978/79 lämnade Sverigehumanitärt bistånd om sammanlagt ca9 milj. kr. Detta stöd gick främsl lillnicaraguanska flyktingar, somvistades i grannländerna och samt till grupper i som förföljdes underSomozas regim. Efter störtandet av Somoza-regimen anslog Sverige25 milj. kr. i katastrofbistånd förstöd till återuppbyggnaden avNicaragua. Detta bidrag används främst för att bygga och utrusta sjukhus,daghem och skollabora-torier. Under /8! lämnar bistånd till ett belopp av 30 milj. kr. Medlen används inom hälsosektorn för barn- och allmänsjukhus,malariakonlroll ochdricksvatlenförsörjning och inom skogsbruket och skogsindustrin förutrustning och utvecklingsarbete. Utanför dessa sektorer används medlen för en konsultinsats inom skalleområdet samt förhushållsundersökningar för att ge underlag lill befolkningsstalistiken. 1980/81:100 Bilaga 6 93 Vidare har under /80 bidrag påsammanlagt ca 7,6 milj. kr. lämnats från anslagsposten Enskilda organisationer.Merparten har gått till ArbetarrörelsensInternationella Centrum. Etl större bidrag har också lämnats till Frikyrkan Hjälper. Bidrag har ävenlämnats med 7,1 milj. kr. till olika katastrofinsatser, bl. a. viaLutherhjälpen och Röda Korset samt till UNHCR till ett hjälpprogramför nicaraguaner, som återvänt från vistelse i exil. harför närvarande behov av etl omfattande internationellt slöd för sina ansträngningar att uppnå ekonomiskt oberoende, social rättvisa och en konsolidering avdemokratin. Jag föreslår därför atl 40 milj. kr. anslås för under /82. Då har en per-capita-inkomslbetydligt över genomsnittet för programländer, vill jag inte utesluta att samarbetet efter nuvarande återuppbyggnads-och konsolideringsperiod kan övergå i andra former. uttalade (rskr. 1978/79:295)önskemål om en förstärkning avSveriges samarbete med demokratiska länder i det karibiska området.Utrikesdepartementets undersökning av tänkbara former för sådant samarbete redovisades i prop. 1979/80:100. En av de möjligaåtgärder, som där nämns, är slöd till Karibiska . Förslag tillsådant stöd, till ett belopp av 11 milj.kr., har redovisats under anslaget C I. Bidragtill internationella utvecklingsprogram. Övriga åtgärder som redovisades idepartementsundersökningen ledde tillförslag om etl förstärkt svensktsamarbete med främst och . anvisade för /81 särskilda medel för stöd tilldessa båda länder. Med har i samband med avvecklingen av detsvenska programbiståndet ett bredare samarbete utvecklats med stöd avbiståndsmedel. I görs sedan år 1978ansträngningar att förbättra de ekonomiska och sociala villkoren förbefolkningen. Som ett exempel kan nämnasatt genomförandel av jordreformen har påskyndats och atl sociala reformprogram på landsbygden har påbörjats. Landel drabbades av en rad svårigheter. Orkaneråstadkom omfattande skadegörelse.Oljeprishöjningarna inskränkte allvarligt utrymmet för annan import. Avtal har tecknats mellan ochDominikanska Republiken om bistånd lill återuppbyggnad efter naturkatastrofernalill elt belopp av 16,5 milj.kr. under /81. Beredningen för internationellt teknisktsamarbete (samarbetsberedningen)inledde diskussioner om etl bredare samarbete mellan och . Tänkbarasamarbetsomräden är skog, energi,telekommunikationer, administration och metallurgi. Vissa förstudierinom dessa områden har genomförts. 1980/81:100 Bilaga 6 94 kensnuvarande ekonomiska situation motiverar finansiellt stöd från och jag föreslår därför att ett bidrag om 10milj. anslås som en förstärkningav det bredare samarbetet för /82. Medlen bör användas av samarbetsberedningen i samråd med SIDAfrämst för projekt som stöds främst inom ramen för bredare samarbete. betalningsbalans har utsatts för storapåfrestningar genom oljeprishöjningarnaoch de vikande marknaderna för landels bauxitexport. ekonomiska huvudproblem inför 1980-taletär utlandsskulden. Med dettasammanhänger energi- och livsmedelsförsörjningen saml industrinsimportberoende. använder /79biståndsmedel för utveckling av ett bredare samarbete med . Inomramen för detta samarbete har ca 4milj. anslagits som bidrag tillstudier rörande mjölkproduktion,skogsutveckling, minikraftverk samt ett tunnelprojekt för dricksvattenförsörjning och elproduktion. Riksdagenbeviljade med anledning av landetsbetalningsbalanssituation för /81 ett bidrag på 10 milj. kr. i form av imporlslöd som förstärkning avdet bredare samarbetet. Medanledning av en orkankalastrof har under /81 lämnat eltbidrag till om 4 milj. kr.ur anslagsposten Katastrofer m.m. Jag förutser för /82 ett fortsattstöd till med etl belopp om 10 milj. kr. Medlen bör användas avsamarbetsberedningen i samråd med SIDA främsl för projekt som får stödinom ramen för det bredare samarbetet. Parallellt med avvecklingen av biståndet till inleddes ett bredare samarbete under /78. Då biståndet till avslutades under /80 övertog dåvarande utbildningsberedningen ansvaret från SIDA för det bredare samarbetet. Stödhar lämnats bl. a. till kokare för pappersindustrin,experimentutrustning för sockerindustrin samten marknadsstudie rörande produktion av fritidsbåtar. Det fortsatta samarbetetomfattar bl.a. en studie av ett läkemedelsprojekt. Diskussion pågår om samarbete inom gruvseklorn,sockerindustrin och den kemiska industrin.Jag förutser även för /82 användning av biståndsmedel för utveckling av det bredare samarbetetmed . SAREC samarbetar med rörande bl. a.miljövård, havsekologi och. cancerforskningsamt system för utveckling av vetenskaplig och teknisk information. VISSALANDPROGRAMKOSTNADER 1979/80Utgift 37,0 milj. kr. 1980/81 Anslag 40,0 milj. kr. 1981/82 Förslag 50,0 milj. kr. Fr. o. m. /80 redovisas den del avkostnaderna för svensk biständspersonal, som avser skatter och socialaavgifter som erläggs i 1980/81:100 Bilaga 6 95 ,under denna särskilda anslagspost. budgetår belastade dessakostnader landramarna. var 221 kontraktsanställda(kontrakt ) och 51fredskårsdeltagare i tjänst på uppdrag av SIDA. Antalet beräknas öka någotunder 1981/82. För /81 beräknas den faktiskakostnaden under denna anslagspost till 45 milj. kr. SIDA beräknar ett anslag på 50 milj. kr. fördetta ändamål under budgetåret1981/82. Förhandlingar pågår om ett nytt kollektivavtal för SIDAskontraktanställda personal, vilket kan medföra ett lägre medelsbehov underdenna anslagspost. Om så blir fallet kommer regeringen att överföra det överskjutande beloppet fill anslagspostenKatastrofer m. m. 1979/80Utgift 4,1 milj. Reservation 4,0milj. 1980/81Anslag 10,0 milj. 1981/82Förslag 60,0 milj. kr. 'Avser enbart Östafrikanska () började de fem frontstaternaAngola, , ,och diskutera riktlinjer för etl regionalt ekonomiskt samarbete i södra . Man ville sökamotverka den ekonomiska dominans, som har i regionen. Dessutom hadebehovet av samverkan inte minstinom transport- och kommunikationsområdet - gjort sig alltmer kännbar. Ijuli 1979 hölls ett möte i Arusha i därfrontstaterna började dra upp riktlinjerna för ekonomisk samordning i södraAfrika. Den intensiva politiskautvecklingen och första delen av gjorde dock attplanerna fick skjutas . Efter självständighet kom frågan omekonomiskt samarbete i södra i etl bättre läge. De militäraattackerna mot och Zambiaupphörde och FN-sanktionerna mot kunde hävas. Transporter och kommunikationer, som legal nereunder kriget i , kunde återupptas och flyktingarna återvändahem. Trots att Namibia-frågan ännu är olöstoch krigstillstånd råder i regionens västra delar, har en kvalitativ förändring inträtt i södra kunde breddas till alt omfatta alla afrikanskt styrda stateri regionen. hölls etl möte om regionaltekonomiskt samarbete i i Zambiamed nio stater som deltagare. Förutom de fem fronlslaterna deltog ,, och . Den namibiska befrielserörelsen också representerad. Vid konferensen gick man igenom de områden, där samarbetet kunde stärkas. Man beslöt upprätta entransportkommission i för att studera tänkbara projekt och göra 1980/81:100 Bilaga 6 96 Andra områden, där samarbete kan bli aktuellt, är handel, miljöskydd, forskning och utbildning.Vid mötet beslöts också att enkonferens skulle sammankallas med länder och organisationer, som kunde tänkas lämna bistånd lill de gemensammautvecklingsprojekten. Mötet hölls iMozambiques huvudstad . Till mötet inbjöds 30 länder och ett antalgivarorganisationer, däribland denordiska länderna, , , och . Huvuddelen av de bidragsutfästelser som gjordesvid konferensen riktade sig till transport- och kommunikationssektorn, förvilken en katalog över regionala projekt hade utarbetats avtransportkommissionen. Formerna församarbetet inom övriga områden skall beslutas . Vid konferensen ställde i utsikt etlbidrag på 50 milj. kr. för budgetåret1981/82 samt medverkan i det regionala programmel på . Det svenskabidraget skall användas för att på nordisk basis finansiera transportkomissionens fortsatta arbete ochkonsultstudier inom transportsektorn. Vidare skall det användas förfinansiering av transport och kommunikationsprojekt och för samarbetetpå andra områden, såsom miljövård, livsmedelsfrågor och utbildning. Denöstafrikanska , , arbetar vidare trots att den östafrikanska gemenskapen, EAC, beslående avKenya, och , harupplösts. har en ny stadga för banken antagils. Nio stater i östraoch södra har erbjudits medlemskap. Vidare har bankens ledningombildals, och dess verksamhetsområde vidgats till att omfatta flersektorer än industri. Bankens nya stadgar har ännu inte trätt i krafl. 1avvaktan på detta har under1980 lämnat en tilläggskredit på 10 milj. kr. atl utnyttjas i enlighet medavtalet mellan och . Jag förordar att ett eventuelltbehov av medel för EADB /82, ryms under anslagspostenRegionala insatser. Särskilda miljö- och markvårdsinsatser 1981/82Förslag 30,0 milj. kr. Jag har funnit del motiverat atl inrätta ensärskild anslagspost i syfte att intensifiera vårt stöd för bilaterala ellerregionala insatser pä miljö- och markvårdsområdet.Medlen är i första hand avsedda för insatser i utanförprogramlandkretsen. behov av markvård, dvs. åtgärder föratt bibehålla och förbättra markens produktionsförmåga och långsiktigabärkraft blir allt större medan derasresurser för att lösa miljöproblemen är ytterst knappa. 1980/81:100 Bilaga 6 97 ISverige finns kunskaper och erfarenheler av markvård för att i viss utsträckningmöta dessa behov. SIDA konstaterar att problemen med markvård oftainte enbart är tekniska utan ocksåmänskliga, polifiska och rättsliga, varför folkligt deltagande är likaviktigt som de rent tekniska komponenterna i markvårdsprogram. SIDA har tillsatt en expertgrupp, som håller påatt utarbeta en handlingsplan.Stödet till miljö- ochmarkvårdsprogram bör lämnas till verksamheterpå skilda nivåer. På nationell nivå bör medverkan ske i planering, administration, forskning och utbildning.Finansiellt stöd bör också lämnas till konkretaprogram, där markvård ingår som ett viktigt led. Insatser på miljöområdet pågår också i samarbetemed internationella organisationer.Samarbetet sker främst med FAO, och och har tidigare finansierats över anslagsposten Särskilda program.Biståndet omfattar bl. a. regionalaseminarier och utbildningsinsatser. Flyktingar och befrielserörelser m. m. i södra 1979/80Utgift 120,0 milj. kr. Reservation 16,8 milj. kr. 1980/81Anslag 104,0 milj. 1981/82Förslag 120,0 milj. kr. 46 milj. kr. till det självständiga . Efter självständighet i april 1980koncentreras uppmärksamheten alltmer mot , vars regering fortsättersin rasåtskillnadspoli-lik. Regeringen säger sig vilja skapa ett mindreutmanande och ekonomiskt merflexibelt apartheidsystem. Några egentliga förändringar har dock inteskett för den svarta majoriteten. Majoritetsbefolkningens uppdämda besvikelse överuteblivna reformer har resulterat i en rad strejker, bojkotter ochväpnade attacker. Antalet s. k.terroristrättegångar har ökat. Regeringen vägrar efterkomma kraven på verkliga förhandlingar mellan de nu fängslademajoritetsledarna och minoritetsregimen. I Namibia-frågan har bedrivit enhittills framgångsrik förhal-ningspolifik.Inte heller har FN kunnat föiverkliga säkerhetsrådets plan för en övergång fillmajoritetsstyre. har under tidensökt skapa böljan till en inhemskadministration i . Eft ministerråd med viss exekutiv makt och ennationell armé har upprättats. De sydafrikanska attackerna mot befrielserörelsenSWAPOs läger i harintensifierats. Dessulom saboteras SWAPOs politiska arbele i och dess medlemmar arresteras. Samtidigthar SWAPO utökat sina militära akfiviteter. stöder med humanitärt bistånd, befrielserörelserna ANC, som verkar för ett fritt från apartheid,och SWAPO, som arbetar för 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga6 Stöd till befrielserörelser, flyktingar ochapartheidpolitikens offer / 79-1980/81(milj. Utbildningsinsatser, rättshjälp och andra humanitära insatser: UNTF (rättshjälp m. UNETPSA (utbildning) Nationhood Programme for UNHCR Övrigt: Mogambique Röda Korset 30,4' 83,4' ' Avser insatser beslutade före - Beslut fattas i samband med Sharpeville-dagen den 21mars 1981 Under innevarande budgetår utgår 33 milj. kr. fill SWAPOoch 20 milj. kr. Biståndet används till de båda rörelsernasförsörjning av flyktingar i kringliggande länder. Del består av livsmedel,fordon, kläder, utrustning tillflyktingläger, skolutbildning, medicin och sjukvårdsutruslning.Jordbruksredskap och verktyg anskaffas för all göra lägren självförsörjande.Mindre delar av anslagen går lill informations- och administrationsändamål. Båda organisationerna har god administrativ kapacitet.SIDA medverkar vid deras inköp av materiel och livsmedel.