prop · G403137 · 1980-12-31 00:00:00 — En försöksverksamhet med radiodistribulionav lallidningar kan därmed komma till stånd, vilkel kan ge vidgat underlag försenare ställningstagande belräffande hur försörjningen av taltidningarlämpligast bör ske. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår alt godkänna de av mig förordade ändringarna i grundernaför statligt stöd till dagstidningar. I fräga om anslagsberäkningar /82 återkommer jag i det följande. 4 Anslagsberäkningar för /82 1980/81:100 (bil. 12 s. 98) upptogs anslaget B 23.Stöd lill dagspressen med ett preliminärt beräknat belopp och anslaget B 24.Län lill dagspressen med ett oförändrat belopp i avvaktan pä förevarandesärskilda proposition. Slutliga förslag lill medelsanvisningar kan nu föreläggasriksdagen. 1979/80 Utgift 290628000 1980/81 Anslag 310800000 1981/82 Förslag 337600000 Från anslaget utgår stöd enligl förordningen (1976: 336)om statligt stöd fill dagstidningar (ändrad senasl 1980: 146). avses allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär som normallutkommer med minst ett nummer , vars text i huvudsak är skriven päsvenska och som har sin huvudsakliga spridning inom landet. Stöd kan utgä iform av produktionsbidrag, etableringsslöd, utvecklingsbidrag,samverkansbidrag och samdislributionsrabatt. Vjdare kan dagstidning erhållalån ur pressens länefond (se anslaget Län till dagspressen). Produktionsbidragbeviljas enligt generellt verkande regler. Bidraget avgörs bl. a. av tidningenshushällsläckning pä ulgivningsorlen. För flerdagarstidningar beräknas bidragetinom vissa gränser efter lidningens pap-persförbmkning under de senasleåren. För fädagarstidningar utgär produktionsbidrag med etl fast belopp. Prop.1980/81:137 20 sad rätl all bevilja produktionsbidrag även till tidningarsom inte faller under de allmänna reglerna. Etableringsslöd beviljas för nyetablering av dagstidningsom bedöms ha möjligheter att utgivning uppfylla villkoren förproduktionsbidrag. Utvecklingsbidrag beviljas i första hand tidningsföretagsom befinner sig i tillfälliga svårigheier. Samverkansbidrag beviljas tidningsföretag som samverkarinom leknisk produktion, annonsförsäljning eller slörre branschprojekt. Samdislributionsrabatt utgår för varje abonnerat exemplarav dagstidning som distribueras av dislribulionsförelag eller av postverkets lanlbrev-bäringsturereller särskilda lidningsutdelningsturer under förutsätlning all minst tvätidningsförelag deltar i samdistribulionen. 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 För är 1980 har beviljats . Utgiften /81 beräknas uppgå till knappl . Del beräk nade utfallet för /81 överstiger därmed anslaget med . För /82 bedöms del beräknade uifallel /81 räknas upp med . för nyetablerade tidningar ochmed . för ökning av bidragen på grund av högre pappersförbrukning.Utgiften /82 beräknas säledes uppgå till . Under /80 har beviljats etableringsslödför en riks tidning och tvä andra tidningar med sammanlagl . Under bud /80 har härav utbetalats . utbetalats för etableringsslöd beviljade under lidigare budgelår. Tre etableringslån pä . Frän och med /81 har elableringsstödet ökallill . för fädagars rikstidning och . för fädagars annantidning. Om samma antal etableringar sker under budgetärel 1981/82 som /80 uppgår stödet till , vartör nämnden bedömeranslagsbehovet till oförändrat . För har sju tidningar beviljatsutvecklingsbidrag Prop.1980/81:137 21 med sammanlagt , varav . avser särskillstöd för flygdistribulion till . För har hittillsfyra tidningar beviljats sammanlagl , varav . bortfaller enligl nu gällande regler stödet förflygdistribution till . kan de tidningar somerhöll utvecklingsbidrag 'återkomma med ansökningar. Nämndenbedömer därför anslagsbehovet vara oförändrat . /80 har beviljats samverkansbidrag för teknisk samverkan med . och branschsamverkan med . Av de beviljade bidragen har utbetalats . Nämndenbedömer anslagsbehovet för budgetärel 1981/82 lill oförändrat ,varav oförändrat . för större branschprojekl. /80 utbetalades sammanlagt . Endast enstaka fädagarstidningar står fortfarande utanför samdistribulionssystemet. Anslutningav nyetablerade tidningar och en allmän upplageökning beräknas innebära enökning av samdisiribulionsrabalten med ca 1,. Jag har i del föregående redovisat mina överväganden ianledning av dagspresskommitténs förslag om ändringar i stödet lilldagspressen. harjag tagit ställning till frågan om besparingar i dagspresstödel. Kommitténhar i sin anslagsframställning redovisat konsekvenserna av sina förslag, vilkaligger inom de hittillsvarande medelsramarna. Medelsbehovet påverkas dock avde speciella åtgärder som jag funnit befogade med hänsyn dels till ambitionenom vissa besparingar inom dagspresstödel, dels till nödvändigheten av altförstärka vissa bidragslagande dagstidningsgrupper för att säkerställa att denövergripande presspolitiska målsättningen om konkurrens och mångfaldupprätthålls. Jag harberäknat vissa besparingar i samdisiribulionsrabalten, utvecklingsbidragen ochelableringsstödet till ett sammanlagt belopp av 12,1 milj. kr. Jag har beräknatmedel för en mindre, selektiv höjning av produktionsbidragen, i första handtill fä- och fierdagarslidningar med högsl i hushållstäckning. Dessaanslagsökningar omfattar en kostnad på drygt 21,4 milj. kr. Jag har imin beräkning utgått frän alt tillämpningen av gällande förordning gerautomatiska höjningar i medelsbehovel till följd av nyetableringar, högrepappersförbrukning etc. Jag har härvid utgått från presstödsnämndensberäkningar. Med hänvisning i övrigt lill sammanställningen föreslårjag alt anslaget för nästa budgelår förs upp med . 3 1980/81. Prop.1980/81:137 22 Jag hemställer alt regeringen föreslär atl till Stöd till dagspressen för budgetärel 1981/82under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 10520000 Reservation 23376978 1980/81 Anslag 15000000 1981/82 Förslag 25000000 Från anslaget utbetalas lån enligt förordningen (1976:336)om slalligl stöd till dagstidningar (ändrad senasl 1980: 146). Enligl föreskrifter i regleringsbrev medelsbehällning som vid utgången av /80 fanns kvar pä detunder fonden för låneunderstöd uppförda investeringsanslaget Pressens lånefondi sin helhet tillgodoförts reservationsanslaget Län till dagspressen. Under /80 har tre tidningar beviljatssammanlagt . i lån ur pressens lånefond. Härav har utbetalats6500000 kr. Under samma budgetår har utbetalats . avseende län sombeviljats under lidigare budgetär. Nämnden uppskattar anslagsbehovet för .1981/82 till25000000 kr. Vid ingången av /81 fanns en reservation avca 23.4 milj. kr. tillgänglig pä anslaget. Med beaktande av delta och denväntade belastningen under innevarande budgetär finner jag alt länefonden börtillföras 25 milj. kr. under nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Lån till dagspressen för /82anvisa etl reservationsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:137 23 Sammanfattning av dagspresslommitténs betänkande (SOU1980:32) Stödet till dagspressen Kommitténs uppdrag har varit att göra en allmän översyn avdel statliga stödet till dagspressen. Direktiven förutsätter att det även ifortsättningen skall ha samma syfte och inriktning som : åtgärderna skallfrämja mångfald och reglerna skall vara så konstruerade att huvuddelen avbidragen gär till tidningar som har ekonomiska svårigheter pä grund av sinställning på marknaden. Kommittén har inle funnil nägra presspoliliska ellerpressekonomiska motiv till att ändra stödets inriktning eller allmänna utformning. Reservation: U och anser atltidningar som redovisar överskott ej skall erhålla direkl statligt presstöd somöverskrider förlustläckning. Presspolilikensmål är alt stärka mångfalden inom dagspressen sä att den bättre kan främja denrepresentativa demokratin. Del statliga stödet är inle avsett att vara allmänt branschbefrämjande,ulan syflar dels lill all förbättra de ekonomiska villkoren för tidningar i marknadsmässigtunderläge, dels till alt underlätta etablering av komplemenltidningar.Preciseringen av dagstidningsbegreppet och reglerna för presstödets fördelningåterspeglar presspolitikens målsättning, nämligen all vända koncentralionsprocessen. Presstödet har under 1970-talel åstadkommit viktigaförändringar i dagspressens strukturutveckling. Den sedan 1940-talel pågående företagskon-cenlrationenhar vänts. Konkurrensen har i slora delar av landel älerlagit den styrka denhade i slutet av 1960-lalel. och en rad nya fidningar av komplementkaraktär harstartals. Dagstidningarnas annonsberoende gör utgivningsorten lillden viktigaste marknaden. Hushållsläckningen pä denna avgör lidningens ekonomi.Tidningar med låg hushållstäckning hamnar i etl konkurrensmässigt underläge,vilket gör dem beroende av bidrag utifrån. Presstödet spelar en viklig roll förderas fortsatta utgivning. Det finns två grupper inom dagspressen som ulan presstödskulle behöva ompröva sin verksamhet. Den ena är fädagarstidningar med högsl20% i hushållstäckning och den andra flerdagarstidningar med högsl i hushållstäckning.För övriga grupper är den ekonomiska handlingsfriheten tillräckligt stor. Presstödet har i stort fungerat som avsett. Om stödel inleinförts, hade dagspressen sett annorlunda ut . På en punkt har man dockdelvis misslyckats: stödet har inte ökat benägenheten till samarbete i annal ändistributionen. 1980/81:137 24 överväganden och förslag Dagstidningsbegreppet Av stödförordningens dagstidningsdefinition framgår med dagspress i stödsammanhang avser dels allmänna nyhetstidningar, delspublikationer av dagspresskaraktär som normalt utkommer med minst etl nummerper vecka. Dagspresskaraklär fär en publikation om den har allmännanyhetstidningars innehållsslruktur och redigeras som sådana. 1 de fiesta falltorde det vara uppenbart om en publikation har dagspresskaraklär eller inle. Däremolkan problem uppslå belräffande skiljelinjen mellan publikationer av dagspresskarakläroch organisalionslidningar. Stödförordningens övriga krav pä dagstidning - minst ettnummer , ett innehåll i huvudsak pä svenska och distribution ihuvudsak inom landet - bör upprätthållas även i fortsättningen. Periodicitetskravetär ett minimum för atl nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen skall kunnafölja dagspressens rytm. Enligt presstödsnämndens praxis anses en edition av entidnings upplaga som självständig, om det särskiljande innehållet i förhällandetill varje annan edition ulgör av del totala redaktionellainnehållet. Kommittén har övervägt atl höja kravel pä andelen särskiljanderedaktionellt innehåll, men kommit fram till att del är osäkert om detlaskulle få avsedd presspolitisk verkan. En edilionering bör i stödsammanhang likställasmed en etablering. Syftet är i båda fallen att motverka koncentration inomdagspressen, och della kan inle uppnäs enbart med en bestämmelse om andelensärskiljande redaktionellt innehåll i olika editioner av samma tidning. Reservationer och särskilda yttranden: , L Ohlsson-Leijonoch förordar höjning av kravet pä andelen särskiljanderedaktionellt innehall lill . Kommittén har haft i uppdrag atl pröva om det är motiveratalt använda ett och samma dagspressbegrepp i författningar. Del lär knappastkunna hävdas att syftet är detsamma bakom presstödsförordningens regler sombakom t.ex. mervärdesskatteförordningens om dagstidningar. Kommilléns slutsatsblir atl del under rådande förhållanden inle går att använda ett och sammadagspressbegrepp i förordningarna i fräga. Tyngdpunkten i presstödet ligger på produklionsbidragen. Sädaniutgår i regel till tidning i marknadsmässigt underläge som är I) i huvudsak abon-' nerad, 2) harminst 2000 exemplar i abonnerad upplaga. 3) har en annonsdel på ,4) har etl abonnemangspris som inte uppenbart avviker frän abonnemangsprisetför liknande tidningar samt 5) inte ges ut av företag som ger ut annonsblad i belydandeomfattning eller som står i nära förhållande till sädant företag. Kommitténföreslär vissa justeringar av dessa villkor. 1980/81:137 25 Beträffandepunkten 1) föreslås att regelsystemet kompletteras sä alt del för fädagarstidningarräcker atl upplagan är abonnerad till övervägande del, dvs. till , så atttidningen för skall kunna marknadsföras t.ex. genom ökadsatsning på lösnummerförsäljning -under en etablerings- eller relanseringsfasutan alt produklionsbidraget äventyras. Med avseende pä punkten 3)föresläs alt regeln görs strängare för fädagarstidningar, för atl ytterligaremarkera atl stödet avser s. k. redaktionella komplementtidningar. Annonsdelenskall vara för att tidningen skall erhålla produktionsbidrag. Angående punkten 4) anserkommittén uttrycket "liknande tidningar" diffust, och menar attutgångspunkten skall vara det genomsnittliga priset för alla tidningar i sammakategori, dvs. med samma ulgivningsfrekvens och liknande spridnings- ochkonkurrensförhållanden. Dessutom anser kommitténbeträffande elt av de avgörande kriterierna för produktionsbidrag, nämligenhushållstäckningen på utgivningsorten, atl det bör vara möjligt förpresstödsnämnden att beräkna läckningstalet för annan kommun än den därhuvudredaktionen finns, om delta är rimligt med hänsyn till verksamhetensinriktning. Under förutsättning attdessa regeljusleringar accepteras, anser kommittén att regeln 5) om kombineradannonsblads- och tidningsutgivning bör avvaras. En genomgripande analys av denspeciella frägan om konkurrensen frän annonsbladen leder f.ö. lill slutsatsenatt statsmakterna inte behöver ingripa till förmån för dagspressen ikonkurrensen med annonsbladen. Dagspressen bör genom samarbete kunna lösahithörande problem. Reservationer och särskildayttranden: J och L anser att bestämmelsen om kombineradannonsblads- och tidningsutgivning bör stå kvar. vill genom altutestänga lokala fädagarstidningar från produktionsbidrag och etableringsslödskapa ett starkare skydd mot presstöd lill annonsbladsutgivare. Med avseende påmarknadsläge finns tre huvudgmpper av tidningar med rätt lill fulllproduktionsbidrag, nämligen a) fädagarstidningar med högsl ihushållstäckning, b) flerdagarstidningar med mer än 10000 ex. i upplaga ochhögst i hushållstäckning saml c) flerdagarstidningar med högsl 10000 ex. iupplaga och högst i hushållstäckning. Beträffande denförstnämnda kategorin har kommittén kommit fram till alt del bör sättas ettkrav på lägsta volym redaktionellt innehåll. Kommittén föreslår att en tidningskall ha redaktionellt utrymme för att kunnakomma ifråga för produklionsbidrag. Beträffandeflerdagarstidningar har inle kommittén funnit nägra skäl alt ändra de generellareglerna. Kommittén anser dock all man bör yllerligare stärka stödet tilltidningar med högst i hushållstäckning, men delta bör ske i andra former änvia produktionsbidraget. Angåendeundantagsbestämmelsen enligt 10 § - möjligheten all bevilja 1980/81:137 26 högtäckningstidningproduktionsbidrag för att inte konkurrensfömtsätl-ningama i förhållande till lågläckningstidningmed bidrag allvarligt skall försämras anser kommittén atl det är smidigareatt anpassa bidragsnivån till olika konkurrenssituationer än att införa olika maximinivåerpå produk-fionsbidragen. Kommittén ser ingen anledning till ändringar av 10§ iövrigt; bidrag skall inte utgå lill lågläckningstidning om del är uppenbartatt täckningstalet pä ulgivningsorten ger en missvisande bild av tidningens konkurtensförmågapå annonsmarknaden, och bidrag skall kunna utgå till högläckningslidningar somutges pä Golland och som behöver stöd för sin utgivning. Angåendebidragsmöjligheterna under 13 §, dvs. för tidningar på andra språk än svenska,menar kommittén atl stöd som bör utgå bara i undantagsfall och endasiavse produklionsbidrag. På en punkt föreslås kraven mildrade. Produklionsbidragbör kunna utgä, om tidningen "till övervägande del", inte somhittills "i huvudsak", behandlar svenska förhållanden. Tidningar påfrämmande språk bör kunna få produklionsbidrag om deras innehåll lill gäller svenska förhållanden. Isill fortsatta analysarbete har kommittén funnit det motiverat all föreslå etlhögre bidrag till fådagarslidning med riksspridning som kommer ul med mer än 1nummer . Kostnaderna är väsentligt högre än för endagsutgivning.Kommittén föreslår att bidraget höjs från 1,5 till 2,4 milj. kr. Reservation:L F ser inga skäl till den föreslagna höjningen. Bidraget bör liggakvar vid 1,5 milj. kr. Elableringsstödetär avsett för nyetablering av fädagarstidningar som bedöms ha möjligheter attefter elt ärs utgivning uppfylla villkoren för produktionsbidrag. Elableringsstödetutgår i form av ränte- och amorleringsfritt lån som efterges om tidningenfyller villkoren för produklionsbidrag. Om sä inte är fallet, sägs länel upp tillbetalning. Kommittén ser inga skäl till alt ändra de generella reglerna för elableringsstödet.Kommittén uppmärksammar dock all elt problem för enskilda intressenter atl få etableringsslödkan vara atl de mäste slälla säkerhel för bidragel för den händelse utgivningeninte skulle fylla reglerna för produklionsbidrag . Kommitténkonstaterar alt presstödsnämnden har de författningsmässiga möjligheterna altanpassa säkerhetskraven till en given situation. Stöd till fådagarslidning som gäröver,lill flerdagarsutgivning, vilket f.n. utgår som utvecklingsbidrag, bör enliglkommittén lämpligen belecknas som etableringsslöd. Utvecklingsbidragenkom lill för att hjälpa mindre och medelstora ensamtidningar i tillfälligasvårigheter. a. lägga fram Prop.1980/81:137 27 enutvecklingsplan och ange förslag till ätgärder. Kravet pä utvecklingsplan tvingarföretagsledningar till en lägesanalys och till att dra upp riktlinjer för verksamhelen.Bidrag utgår för högst av . Utvecklingsbidrag kanvidare utgä vid övergång frän få- till flerdagarsutgivning, till fädagarstidningarmed små egna resurser, samt för till stockholmstidningarnasflygdistribution lill . Beträffandeutvecklingsbidrag till mindre och medelstora ensamtidningar anser kommitténatt generella regler ej kan uppställas, utan föreslär alt den nuvarandekonstruktionen bibehålls. Däremot kan man slopa kravel på utvecklingsplan. Somunderlag räcker analyser av berörd tidning och marknad. Tidningen skall bedömasha utsikter atl med hjälp av bidraget kunna fortsätta sin utgivning. Vidare föreslås atlutvecklingsbidrag skall kunna utgå till vissa tidningar med fulltproduktionsbidrag. bör kunna fördela bidrag lill angelägnaprojekt bland fädagarstidningar med högst i hushällsläckning pä ulgivningsorten.För alt göra det möjligt även för produkiions-bidragstidningar med flerdagarsutgivningoch högst i hushållstäckning att genom rejäla satsningar försöka förbällrasitt marknadsläge, bör också dessa kunna komma ifråga för utvecklingsbidrag.Samma möjlighel bör ges till produktionsbidragstidningar med flerdagarsutgivningoch mindre än lOOOO ex. i upplaga, om de fär fulll produktionsbidrag. Bidraget börendast avse tidningar inom landsortspressen och bör kunna utgä under högst tväår av en period av . Tidningar med produktionsbidrag vilka sökerutvecklingsbidrag bör lill sin ansökan foga en utvecklingsplan. Reservationeroch särskilda yttranden: G och S-E anser atl utvecklingsbidragskall beviljas restriktivt och endast till fädagarstidningar utanproduktionsbidrag. föreslär att problemen för vissa lågtäckningstidningarmed flerdagarsutgivning istället bör lösas genom en omfördelning inom gruppen. P-OHanson befarar atl dubbelt stöd kan framtvinga kostsamma svarsätgärder bland konkurrenterna. Flygdistributionenav fidningar till berör ca 15 000 lidningskö-pare. Hälften av dessa färsin tidning pä utgivningsdagen, vilket de inle skulle få utan fiyget. Bidragetunder två är för lidningsflygei har enligl kommittén givit de berördatidningarna lid alt se över sin distributionsorganisation. Kommittén anser inlealt bidraget bör utgä i fortsättningen. Sedanår 1970 utgår ell visst bidrag, en samdistributionsrabatt, till tidningar somansluter sig till och utnyttjar samma distributionssystem. Två rikstäckandedistributionsföretag och två regionala svarar för distributionen. Dessutomförmedlar postverket rabatt för tidningar som samdistribueras med lantbrevbäringstur.Bidrag'utgär också lill samverkan inom produktionen, sättning och tryckning,och annonsförsäljningen. 1980/81:137 28 Större samverkansprojekt pä branschnivå kan i vissa fallerhålla statliga bidrag. Kommittén konstaterar attsamverkan inom distributionen är så gott som total. Det råder konkurrens omuppdragen vilkel är lill fördel för tidningsföretagen. Några ändringar ireglerna behövs inte. Särskildayttranden: G och S-E anser atl sam-distribulionsraballen bor omfallahela den via postverket distribuerade dagspressvolymen. Kommittén uppger attsamverkansbidragen i övrigl har utnyttjats myckel lilel, men bör ändåfinnas kvar eftersom en mer positiv attityd kunnat skönjas under senare år.Nuvarande regler medger för produktionssamverkan högst . per tidningoch år vid tolal samverkan. Kommitténs förslag är att detla ändras lill högstI milj. kr, per tidning , högst . under del andraoch iredje. under del fjärde och femte året. För bidrag tillannonssamverkan bör reglerna ändras sä atl del nuvarande ärliga bidraget pä 6%av bruttointäkterna från samarbetet ändras till under del första året. 6%det andra och tredje, saml del fjärde och femte året. Eftersomannonssamverkan endast kan komma till sländ i sädana fall där tidningarna är avvärde för varandra, anser kommittén atl den gällande bestämmelsen om fördelningenav annonsintäkterna kan las bort. Tidningarna bör själva bestämma fördelningen. Kommitténhar ansett del angelägel alt finna nya former för samverkan mellan tidningarna,och anser att en utveckling av kompletterande nyhetsbyråer vid sidan avTidningarnas Telegrambyrå skulle stärka den redaktionella konkurrensen. Bidragföresläs kunna utgå lill nyhetsbyråer i enlighet med hur mänga tidningar medfullt produktionsbidrag eller etableringsslöd de har som abonnenter. Sädanabyråer bör drivas i självständig form. Reservationer och särskildayttranden: anser all tillräckliga skäl saknas för atl inompresstödels ram införa bidrag till nyhetsbyråer. anser att stödet bliren påbyggnad av det selekliva presstödet och en förstärkning av partistödet. JEngström är emot en specialdeslinering av stödmedel. Dagstidningsföretagkan erhålla län pä förmänliga villkor frän pressens länefond. Lån skallföreträdesvis ges för projekt som syflar lill kostnadsbesparingar genomsamverkan mellan tidningsförelag. Län beviljas inte till enskilda tidningar päorter där samverkan enligl presstödsnämndens bedömning är möjlig. Lån fär docklämnas i sädana fall om berörda tidningsförelag prövat förulsältningarna meninte kunnat enas om formerna. Kommitténföreslär inga ändringar i den gällande ordningen, men anser atl lån ocksä skallkunna beviljas lill tidningsföretag som hamnat i katastroflägen och somoundgängligen behöver tillskott av medel för att utgivningen skall kunnafortsätta medan företagel rekonstrueras. Prop.1980/81:137 29 Kommitténsanalyser av tidningsutgivningens ekonomiska villkor visar att del inte finnsnågra tecken pä alt dagspressen kommer alt kunna minska sill annonsberoendeunder överskådlig tid. Behovel av selekliva produktionsbidrag och etableringsslödär tveklöst belagt. Man kan därför utgå ifrån alt det liksom kommeralt krävas återkommande nivåhöjningar av bidragen. Kommittén föreslår därföratt ett automatiskt uppräkningssystem baserat pä annonsprisutvecklingen införsfr.o.m. Uppräkningsmetoden bör prövas av . Reservationer:P-O Hanson anser att svårigheterna alt utforma ett nöjaktigt indexsystem ärbetydande, och regleringen skulle knappast befria stödsystemet frånåterkommande korrigeringar, anser att kommitténs direktivförbjuder en indexreglering. Kommitténhävdar att de framförda förslagen kan finansieras genom omfördelningar. Genom atlsänka medelsramen för utvecklingsbidrag från 12 till 10 milj. kr. per årfinansieras det föreslagna nyhetsbyråstödet på ca 1,5 milj. kr. och slörredelen av det höjda bidraget (.) till fådagarslidning medriksspridning och mer än ett nummer .