prop · G403142 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:142 Regeringens proposition omvissa pensioiisfrågor m. m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. enändring i förordningen (1959: 288) om förordnandepension, enpensionsrätt för personalen vid för de fria konsterna och vidMusikaliska samt för lokalvårdare vid och årligaersättningar åt viss personal vid och en rätt fillersättning för skador åt en enskild person. Vidareanmäls frågan om en ökning av antalet ledamöter i statens löne-ochpensionsverks styrelse. 1980/81:142 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , , Propositionom vissa pensionsfrågor, m. m. 1 Rätt till forordnandepension vid övergång till en annan pensionsberättigandeanställning 1förordningen (1959: 288) om förordnandepension föreskrivs vissa till-lägg tilloch undanlag från bestämmelserna i allmänl pensionsavtal för statliga ochvissa andra tjänstemän (allmänna pensionsavtalet), I fråga om egenpension - sombetecknas som förordnandepension - avviker dessa tillägg och undantagväsentligt från vad som annars gäller enligt pensionsavtalet. Den mestväsentliga avvikelsen är att förordnandepension utgår i stället för ålders-,sjuk- och förtidspension. Förordningenom förordnandepension tillämpas på sådana ordinarie tjänstemän(förordnandetjänstemän) som tillsätts med förordnande för bestämd tid medundantag för militära tjänster och tjänster som avses i tjänsteförteckningsavtalför undervisningsområdet (TFU) och tjänster som rektor vid statligahögskoleenheter. har överlämnatansökningar om förordnandepension från två anställda som innehaftförordnandetjänster vid verket . De har dessutom underliden 31 december 1979 förenat förordnandetjänslerna medextra ordinarie tjänster med förordnanden tills vidare. Senast meddeladeförordnanden utlöpte och har utan alt innehavarna avtjänsterna uttryckt önskan därom inte förlängts. m. den 1 januari 1980innehar tjänstemännen därför nu endast de extra ordinarie tjänsterna. Regeringenhar vidare att pröva frågan om rätt till förordnandepension ål två verkschefer,vilkas förordnanden efter en period av inte har föriängls. Dessaverkschefer har på egen begäran fått andra statliga anställningar medpensionsrätt enligt allmänna pensionsavtalet. Gällandepensionsbestämmelser för förordnandetjänstemän är utforma- 1980/81:142 3 de så atl om förordnandet utlöper och av annan anledningän tjänstemannens egen begäran inte förnyas är han eller hon, oberoende avförordnandetidens längd, berättigad till en förordnandepension, som utgår fr.o. m. dagen efter avgången från tjänsten. Pensionen utgör då lägst 85 procentav hel pension. Likaså kan en sådan tjänsteman, som på egen begäran entledigasföre förordnandetidens utgång eller avböjer förlängt förordnande vidförordnandetidens utgång, förklaras berättigad till genast börjande förordnandepension,om avgången anses önskvärd ur allmän synpunkt, Regeringen bestämmer då ocksåfrån vilken fidpunkt pensionen skafl betalas ut. För en förordnandetjänsteman, som frivilligtövergår till annan med statlig pensionsrätt förenad anställning, gäller atthan får en pensionsförmån först fr.o.m. den dag han uppnårpensioneringsperiodens nedre gräns. Tveksamhet har numera uppkommit om regeringen i fall somhär har beskrivits har möjlighet alt medge genast börjande förordnandepensiontrots att tjänstemännen övergått fill andra tjänster som är förenade med stafiigpensionsrätt. I ett yttrande över framställningen i etl avteleverksärendena har slalens löne- och pensionsverk anfört att förordnandepensionsrättinte synes föreligga i fall då rätt till egenlivränta inle finns vid avgångfrån förordnande-tjänst. Varken allmänna pensionsavtalet eller förordningen omförordnandepension reglerar närmare hur pensionsfrågan skall lösas för de häravsedda fallen när en förordnandetjänsteman övergår till en annan tjänst som ärförenad med statlig pensionsrält. Del finns inte heller några förarbeten tilldessa bestämmelser som kan belysa frågan. Jag anser därför alt det finns skälatt överväga vissa kompletteringar av nuvarande bestämmelser. Enligt min mening bör en förordnandetjänsteman, varsförordnande inte förlängs trots att han önskar del, i princip ha rätt tillförordnandepension när hans förordnande upphör. En förutsättning härför böremellertid vara att tjänstemannen inte går över till en annan tjänst med stafljgpensionsrält. Den som går över till sådan tjänst i direkt anslutning tillförordnandets upphörande bör i stället omfattas av de pensionsregler som gällerför den tjänsten. Avgår tjänstemannen från den senare tjänsten förepensioneringsperiodens nedre gräns, bör regeringen dock kunna förklara honomeller henne berättigad till förordnandepension i stället för livränta när detfinns särskilda skäl till det. Pensionen bör därvid beräknas med beaktande av förord-nandepensionstjänstenoch enligt de pensionsbestämmelser som gällde vid tiden för avgång från dennatjänst. 1980/81:142 4 2 Ordnande av pensionering i vissa fall 2.1 för de fria konsterna Akademienför de fria konsterna har enligt sina stadgar, som är fastställda avregeringen, till uppgift att inom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar-och byggnadskonsten och övriga lill den bildande konsten hänförliga konstarter.Den skall också yttra sig i frågor som hör till dess verksamhetsområde. Akademinsverksamhet finansieras lill övervägande delen med statsbidrag. Detla är förinnevarande budgetår . Övriga inkomster utgörs avhyresintäkter från en fastighet som akademin äger. F. n.finns åtta anställda hos akademin. Deras anställnings- och lönevillkorregleras i stort sett på samma sätt som för statsanställda tjänstemän. Mantillämpar grunderna i allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andratjänstemän (AST) och i allmänt tjänsteförteckningsavtal (ATF). Något kollektivavtalom denna tillämpning har dock inte träffats. Deanställda har inte något pensionsskydd utöver folkpension och ATP. För fem avdem gällde dock allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemänfram till , då akademin skildes från . Akademinhar i en skrivelse anhållit all statens allmännatjänstepensionsreglemente (SPR) får tillämpas på dess personal. () anser att förutsättningarna för SPR-anslutning äruppfyllda. SPV tillstyrker därför att arbetstagarna vid akademin ansluts till SPR-pensioneringenmed verkan fr.o.m. . Detstatsanslag som anvisas för de fria konsterna utgör det övervägandestödet lill dess verksamhel. Jag anser därför i likhet med SPV att det finnsförutsättningar för elt statligt pensionsskydd åt de anställda hos akademin. Jagförordar att pensioneringen ordnas genom att anställningarna ansluts fill SPR. Anslutningenav anställningarna bör gälla räknat fr. o. m. på villkor attarbetstagarna anmäls till SPV och att löne- och övriga anställningsvillkorregistreras hos verket. Kostnaderna för pensioneringen bör tas ut avhuvudmannen genom ett lönekostnadspålägg enligt kungörelsen (1969: 54) omberäkning och redovisning av lönekostnadspålägg som förs över , netto. 1980/81:142 5 Musikaliskaakademien skall enligt sina stadgar, som är fastställda av regeringen, ha tilluppgift att främja tonkonsten och vårda musiklivet. skall ocksåfölja utvecklingen på musiklivets olika områden inom och ulom landels gränser. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1979/80:134, KrU 31, rskr 312) organiseras verksamheten vidMusikaliska bibliotek. och Svenskt musikhistorisklarkiv fr. o. m. den som en statlig myndighet, statensmusiksamlingar, under en gemensam styrelse. För de delar av akademinsverksamhet som kvarstår kommer akademins ställning i princip att motsvara vadsom gäller för för de fria konsterna. 1980/81:100 bil. 12föreslås att akademin anvisas ett anslag av . för budgetåret1981/82. Det förutsätts atl staten även i fortsättningen skall ansvara förakademins lokalbehov. De anställda vidMusikaliska har f. n. pensionsrätt enligt allmänna pensionsavtalet.Fem av dem kommer att stanna kvar hos akademin efter omorganisationen den 1juli 1981. De förlorar då sin pensionsrätt. Deras anställnings- och lönevillkorkommer dock att regleras på samma sätt som . Man kommer atl tillämpa gmndernai allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) och iallmänt tjänsteförteckningsavtal (ATF). Akademin har i skrivelseden anhållit att SPR får till-lämpas på akademins personalefter omorganisationen. SPVtillstyrker all de som kommer att vara anställda vid akademin efter omorganisationenfår anslutas till SPR. Musikaliskaakademiens verksamhet kommer atl även i fortsättningen så gott som uleslutandefinansieras av statsmedel. Jag delar SPV:s uppfattning att en statligpersonalpensionering bör finnas för de anställda vid akademin även ifortsättningen. Jagförordar att pensioneringen ordnas genom att anställningarna ansluts till SPR.Den bör även omfatta personal som anställs. Anslutningen bör ske påvillkor att arbetstagarna anmäls till SPV och att löne-och övrigaanställningsvillkor registreras hos verket. Kostnaderna för pensioneringen ut av huvudmannen genom ett lönekostnadspålägg enligt kungörelsen (1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg som förs över , netlo. Allmäntpensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän är tillämpligt på alla lönegradsplaceradearbetstagare vid . 1980/81:142 6 sommuseets lokalvårdare inte är lönegradsplacerade, omfattas de inte av statligpensionsrätt. Nordiskamuseet har anhållit att museets lokalvårdare får bli underkastade de statligapensionsbestämmelserna. Museet framhåller atl deras löner" i huvudsakbestäms enligl samma gmnder som gäller för statligt anställda lokalvårdare. SPV,som yttrat sig i ärendet, har inte något att erinra mot atl ifrågavarandearbetstagare får omfattas av statlig tjänstepensionsrätt. har förklarat att verket inte kan vidtaga några åtgärder isaken förrän regeringen prövat museets framställning. Deanställda vid har behandlats som om de vararbetstagare hos staten. De flesta av dem har statlig pensionsrält. Det finnsinte något sakligt skäl mot att ta undan lokalvårdama vid museet från rättentill statlig pension. De bör därför anslutas till SPR. Jag förordar alltså att SPRfår tillämpas på anställning som lokalvårdare vid . Anslutningenbör ske på villkor atl arbetstagarna anmäls lill SPV och att löne- och övrigavillkor for anställningarna registreras hos verket. Någrasärskilda avgifter till SPV bör inle utgå. Sedan etl antal år tillbaka beräknasför lokalvårdama liksom för övriga anställda vid museet lönekostnadspålägg somtillgodoförs , netto. 3 Årlig ersättning åt övertalig personal vid Marinverkstädemai var en stafiig myndighel som ombildades till ettbolag. I samband därmed fick många av de anställdaövergångsvis ha kvar sin sin pensionsrätt enligt statens allmännatjänstepensionsreglemente (SPR). Andra åter vilka inte kunde beredas fortsallanställning fick årlig ersättning eller av-skedsersältning (engångsbelopp)enligt Kungl. Maj:ts beslut med föreskrifter om särskildaförmåner för viss övertalig personal vid forsvaret. Kostnaderna för pensionernaoch de årliga ersättningarna bestrids av medel från . Kungl.Maj:t fick etl bemyndigande av riksdag (prop. 1973:99, InU 18, rskr204) att meddela föreskrifter om årlig ersättning åt viss personal vid varvetvilken såsom övertalig entledigas under /74. Del gälldearbetstagare som omfattades av SPR och som beräknades bli övertaliga till följdav en minskning av det underhållet vid varvet. Bemyndigandet innefattadeen rätl för Kungl. Maj:l alt avgöra i vilken utsträckning statsmedel skulleanvändas för att bekosta ifrågavarande årliga Prop.1980/81:142 7 ersättningartill den del de belöpte på fid före arbetstagarnas pensionsålder, dvs. För tid därefter skulle utgifterna för de årliga ersättningarna betalaspå samma sätt som utgifter för ålderspensioner. Eftersomsysselsättningsläget vid varvet förbättrades behövde emellerfid bemyndigandetinte utnyttjas. Bolaget redogör i enskrivelse till regeringen för en rad motgångar som drabbatvarvet under senare delen av 1970-talel. Del gäller dels verksamhelen för densvenska marinen, dels försöket med produktion av handelsfartyg. En troligkonsekvens av motgångama är, enligt bolaget, atl orderingången minskar. Dettamedför i sin lur att det uppkommerett betydande personalöverskott. Bolagethemställer därför om särskilda förmåner åt den varvspersonal som har pensionsrältenligt SPR och som kan komma att bli övertalig. Bolaget hemställer också attstaten bidrar till vissa andra pensionskostnader. Detbemyndigande som lämnades av riksdag avsåg sådana arbetstagare vidKarlskronavarvet , som beräknades bli övertaliga och på grund däraventledigade under /74. Som nämnts har bemyndigandet inte behövttas i anspråk. Beläggningen av bolagetsverkstäder bedöms emellertid komma alt minska kraftigt. Det kanfinnas behov av att i särskilda fall ge årliga ersättningar enligt reglerna ide statsanställdas trygghetsavtal. Men bara arbetstagare, som omfattas av SPRoch som blir övertaliga till följd av att orderingången minskar, bör komma ifråga. Regeringen bör få meddela närmare föreskrifter härom. Regeringen börvidare få avgöra i vilken utsträckning de årliga ersättningarna skall bekostasav statsmedel. 4 Ersättning för skador orsakade vid en trafikolycka Enperson som var anställd vid lekniska högskolan i ådrog sig vissakroppsskador och fick en del personliga tillhörigheter förstörda vid en trafikolyckai . Han tjänstgjorde då som ledare för ett svenskt-tunisisktsamarbetsprojekt och var stationerad i . Vid trafikolyckan uppstod bl.a.fraklurer på ett flertal revben. Mjälten spräcktes och måsle opereras bort. Genom ett beslut den 1november lämnade trygghetsnämnden hans skadeanmälan utan ålgärd. Nämndenförklarade att ersättning enligt statens personskadeförsäkring bara utgår omen skada sker i ett land inom 1980/81:142 8 Nordeneller i annal fall om den skadade är stationerad i och skadas undertillfällig förrättning i ett annat land. i vissa trygghetsfrågor fann att ersättning på grund avolycksfallet inte kunde utgå enligt bestämmelserna i statens personskadeförsäkring.Nämnden lämnade därför den skadades besvär utan bifall genom skiljedom den 28maj 1979. Denskadade har vänt sig till regeringen med en begäran om ersättning för lyteoch men m.m. saml för vissa personliga tillhöiigheter som förstördes vidolyckan. Enliglmin mening är det otillfredsställande att statlig ersättning inte har kunnatbetalas ut för skadorna vid den angivna trafikolyckan i . Detrör sig här om en person som varit anställd vid en svensk myndighet och somskadat sig och fått en del personliga tilthörigheter förstörda i samband medsin tjänstgöring för myndighetens räkning. Medhänsyn till omständigheterna anser jag all det är motiverat alt den skadade fårviss ersättning av allmänna medel. Jag förordar därför att regeringen beviljarhonom ersättning för de skadelidanden som åsamkats honom i samband medolyckan. Ersättningen bör utgå i huvudsak enligt grunderna förpersonskadeförsäkringen. beräkningsnormer tillämpas, synes ersättningen böra bestämmastill ca . Jag förordar att ersättning får utgå med delta belopp. Skullehan faen motsvarande ersättning t.ex. genom dom av domstol eller genomförlikning, bör dessa medel dock tillfalla svenska staten, till den del statenersätter hans förluster. Detkan givetvis uppkomma andra, liknande fall, där en statligt anställd skadas isamband med tjänstgöring utanför . Regeringen bör få pröva frågan omersättning även i dessa fall. Regeringenbör inhämta bemyndigande att besluta om ersättning och attdisponera medel från , netto, förersättningen enligl vad jag nu har förordat. 5 Statens löne- och pensionsverks styrelse () är central förvaltningsmyndighet för ärenden somrör den slalliga personalpensioneringen (prop. 14 p. XI, SU 14, rskr 14). Fr.o.m. den 1 juh 1980 är SPV också förvaltningsmyndighetför de centrala personaladministrativa ADB-systemen för den civilastatsförvaltningen (prop. 1977/78:100 bil. 4, AU 28, rskr 203, och prop.1978/79:100 bil. 4, AU 18, rskr 143). Prop.1980/81:142 9 SPV:sstyrelse bestod ursprungligen av verkschefen, tre representanter för destatsanställdas huvudorganisationer samt tre representanler för staten såsomarbetsgivare. Styrelsensursprungliga sammansättning i fråga om huvudorganisationernas representationhar därefter ändrats. SPV:sstyrelse beslår numera av generaldirektören, överdirektören och fem andraledamöter. Det framgår av förordningen (1980:538) med instrukfion för statens löne-och pensionsverk. Medhänsyn främst till utvidgningen av SPV:s verksamhetsområde har regeringenbeslutat att öka antalet styrelseledamöter. Skulle det i fortsättningenbehövas andra ändringar i fråga om styrelsens sammansättning, bör regenngenäven då få bestämma om detta utan medverkan. Vadjag har förordat i det föregående bör träda i kraft den , utomsåvitt avser arbetstagare vid för de fria konsterna, då deras anslutningtill SPR bör gälla fr. o. m. . Regeringen kan ulan riksdagensvidare medverkan utfärda de övergångsbestämmelser som kan behövas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1.godkänna alt de anställda vidAkademien för de fria konsterna. och stiftelsen omfattas av statens allmänna tjänslepensionsreglemenle (1959: 287), 2.godkänna de ändrade regler förrätt till förordnandepension som jag har förordat, 3.besluta alt medel , netto, får användas för att utgeårliga ersättningar åt viss personal vid och ersättning förskador som en enskild person ådragit sig under tjänstgöring utomlands för ensvensk myndighets räkning. Jaghemställer vidare all regeringen bereder tillfälle att ta del av vadjag har anfört i fråga om ökning av antalet ledamöter i . 1980/81:142 10 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1980/81:142 11 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . 1 Rätt till förordnandepensionvid övergång lill en annan pensionsberättigande anställning 2 2 Ordnande av pensionering ivissa fall 2.1 för de fria konsterna....................... 4 2.3 Stiftelsen ............................. 5 3 Årlig ersättning åt vissövertalig personal vid 6 4 Ersättning för skador orsakadevid en trafikolycka .. ... 7 5 Statens löne- och pensionsverksstyrelse............... 8 6 Ikraftträdande .................................................. 9 7 Hemställan........................................................ 9 8 Beslut ............................................................ . 10