prop · G40358 · 1980-12-31 00:00:00 — Denna lag träder i krafl den . 1980/81:58 11 Lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1974:922) om kredilpoliliskamedel skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §' I denna lag förstås med 1. bankinstilut:bankaktiebolag, sparbank och ceniralkassa för jordbrukskredit, 2. försäkringsinstitut:allmänna pensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut:bankinstilut, 3. kreditinstitut: bankinstilut,jordbrukskassa, kredilakliebolag, jordbrukskassa, kredilakliebolag, finansbolag enligl lagen(1980:2) finansbolag enligl lagen (1980:2)om finansbolag, försäkringsinslitut, om finansbolag, försäkringsinstilut, landshypoteks- och sladshypolek- landshypoteks- och stadshypolek-sinstilulionerna.Svenska skepps- sinslilutionerna och Svenska hypotekskassanoch Skeppsfartens . Denna lag träder i krafl . Senaste lydelse 1980: .S22. 1980/81:58 12 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Mogård. , Åsling, Söder, BurenstamLinder, , , , , , , , , . Föredragande: slalsrådet Åsling Proposition med förslag till lag om Svenska skeppshypotekskassan,m.m. föreslog i betänkandet (SOU1978: 11) Kapitalmarknaden i Svensk ekonomi bl.a.att verksamheten vid och Skeppsfartens sekundäriänekassaskulle sammanföras liksom verksamheten vid vissa andra primär- och sekundärlåne-inslilulpå kapitalmarknaden. har pä grundval av betänkandet (prop. 1978/79:165. FiU 1979/80:8, rskr 1979/80:60, SkU 1979/80: 10. rskr 1979/80:61-62, NU1979/80:10. rskr 1979/80:63) beslutat om bl.a. en sammanslagning av Fördagskredil saml av Lanlbruksnäringarnas primärkredit AB och . Jag har i prop. 1979/80: 165 om vissa varvsfrågor, m. m. (s.24) anmält all jag avsåg alt senare återkomma fill frågan om en sammanslagningav kassorna. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ettstort anlal remissinslanser. Endast vissa remissinslanser har yttrat sig överfrågan om en sammanslagning av och sekundäriånekassan,nämligen fullmäktige i och i riksgäldskontorel, bankinspektionen, AP-fondensförsta, andra och iredje fondstyrelse. m. fl..i (LO) och slyrelsen i Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundäriänekassa. I en därefter inom induslridepartemenld upprättadpromemoria Sammanslagning av och skeppsfartens sekundäriänekassam. m. har förslag lämnats om hur sammanslagningen bör gå till. a. ett förslag till lag om Svenska skeppshy- Prop.1980/81:58 13 potekskassan,som den sammanslagna kassan föreslås bli benämnd. Promemorian, som ocksåinnehåller en redogörelse för nuvarande förhällanden, bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga. Yllrande över promemorian har avgells avkassornas slyrelser. Till yttrandet har fogals yllranden av kassornas långivareoch protokoll från sammanträden med låntagarna i kassorna. Svenskaskeppshypotekskassan lillkom är 1929 för all förbättra rederiernas möjligheteratt anskaffa långfristiga krediter. Samtidigtbildades Skeppsfartens sekundäriänekassa (prop. 1965:99, BaU 1965:38, rskr1965:289). De nu gällande heslämmdserna för kassorna är intagna i lagen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundäriänekassa(ändrad senast 1979:534). Till lagen ansluter dt av regeringen utfärdatreglemente (1965:593) för och Skeppsfartens sekundäriänekassa. Kassornahar till uppgift att lämna län, huvudsakligen av långfristig karaktär, tillsvenska rederiföretag eller ikläda sig garanti för sådana lån. Lånen lämnas päbestämd tid som inte fär överstiga, för och . Överstiger länetiden ell år, skall kassan i regel utlämna lånet allåterbetalas genom avbetalningar enligt fastställd plan. För lånen skall ställasbetryggande säkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg eller borgen av slaleneller bank. Inteckning skall i fråga om lån från liggainom och i fråga om lån frän sekundäriånekassan inom av del värde tillvilket slyrelsen uppskattar fartyget. Kassornaär utrustade med garantifonder som säkerhet för sina förpliktelser. Fondernaär grundade på statliga garantiförbindelser på numera 100 milj. kr. för skeppshypotekskassanoch 67 milj. kr. Vardera kassans behållna årsvinstskall avsättas till en reservfond. Denna skall användas lill all läckaförluster i kassans rörelse. Kassornas reservfonder uppgick vid utgången av år1979 till 45.9 milj. kr. resp. 8,3 milj. kr. Som ytterligare säkerhet förkassornas förbindelser föreligger ett visst kollektivt ansvar för lånlagarnasom aktualiseras i händelse av likvidation sedan kassornas egna medel tagits ianspråk. Ansvaret är begränsat lill av utestående lånebelopp för låntagarei och lill för länlagare i sekundäriånekassan. Sammanlagdabeloppet av utestående skuld och garantiförpliktelser fårinte översliga tio gånger summan av garanlifonden och reservfonden. För sekundäriånekassanär motsvarande multipel sex. Kapilalmarknadsutredningenhar anfört alt uppdelningen i samförval-lade primär- och sekundärlåneinstitutär en metod all någol variera kredit- Prop.1980/81:58 14 villkorenmed avsende pä säkerheternas art. Den praktiska effekten av uppdelningen är altullåningsräntan kan varieras genom delning av krediten på de båda instituten.En kredit som bedöms vara något riskfylld kan till större delen läggas i sekundärlåneinstiluletoch sålunda betinga en högre ränla. Utredningen pekar emellertid på attuppdelningen av kreditgivning på primär- och sekundärlåneinstitut harsubjektiv karaktär och att sekundärkreditgivning inle visat sig medföra slörreförluster i praktiken. och skeppsfartens sekundäriänekassaliksom övriga primär- och sekundärlänekreditinstitul borde därför slås samman.För genomförandet av sammanslagningen föreslår ulredningen en särskild lag omfusion av kassorna. Enligl lagförslagd bemyndigas regeringen all i vissordning besluta om fusion av kassorna. Beslutar regeringen om delta, skallstaten ställa till förfogande en av riksgäldsfullmäktige utfärdad förbindelseatt genlemol innehavare av obligationer som kassorna har gett ut före fusionensvara för förlust som kan uppkomma på grund av fusionen. De remissinslansersom berörde frägan om en sammanslagning av kassorna, tillstyrkte utredningensförslag. Fullmäktige i förutsatte all de nuvarande borgenärerna viden sammanslagning skulle erhålla betryggande säkerhet. I övrigt harremissinstanserna inte berört frägan om hur en sammanslagning skulle gä lill.Bankinspektionen erinrade om att inspektionen tidigare anfört all skeppshypotekskassani likhet med andra kreditinstitut borde stå under inspektionens fillsyn. inom induslridepartemenld upprättade promemorian har frågan om hursammanslagningen bör gå lill ytteriigare övervägts. I promemorian framläggsförslag till en ny lag om . Förslaget ipromemorian innebär i korthet all sekundäriånekassan upplöses ulan likvidationoch dess tillgångar och skulder överförs till skeppshypolekska-san. För attskydda kassornas nuvarande långivare och för alt inle utöka låntagarnas ansvarföresläs i promemorian att viss del av kassornas reservfonder och garanlifonderreserveras för de åtaganden som står ute vid sammanslagningen. Bestämmelserhärom har tagits in i övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen. Kassornahar i yllrande över promemorian tillstyrkt att kassornaslås samman och att detta sker på det sätt som föreslagits idepartementspromemorian. Kassornas långivare och låntagare har inte haft någotatt erinra mot att en sammanslagning sker i enlighet med vad som harföreslagits i promemorian. Föregen del villjag anföra följande. Debåda kassornas verksamhet har varil lill stort gagn för svenska rederier ochför svenska varvsförelag. En sammanslagning av kassorna bör ge slörremöjligheter till flexibel kreditgivning. Den hittillsvarande utvecklingen harvisat all ell fartygs värde kan undergå snabba förändringar. bör enliglmin mening föranleda en friare kreditbedömning än den Prop.1980/81:58 15 sker inom ramen för nuvarande system med en primär- och en sekundäriänekassa.Motsvarande överväganden ligger också bakom de sammanslagningar av vissaprimär- och sekundärläneinstilul som redan har beslulal om och somjag fidigare har berört. Jag förordar alltsä att de nuvarande kassorna slåssamman lill en enhet. Vadgäller sättet för sammanslagning har promemorieförslagel enligl min meningfördelar framför kapitalmarknadsutredningens förslag därigenom altsammanslagningen genomförs direkt genom den lag som skall reglera kassansverksamhet som en särskild slallig garanti kan undvaras. Jag läggerdärför promemorieförslaget till grund för mina forlsalta överväganden. Denföreslagna sammanslagningen aktualiserar frågor som rör rätts-ägarna. En frågaär hur obligationsinnehavarnas och andra långivares ställning kan komma allpåverkas av sammanslagningen. För kassornas långivare är givetvis vad som gällerom panlsäkerhel. garanlifonder och reservfonder av stor betydelse.Promemorieförslagelinnebär att borgenärernas ställning inte förändras, eftersom de förhållandensom rådde vid sammanslagningen inle ändras genom denna. Sålunda föreslås attpantsäkerheter för län som tagits upp för sammanslagningen gäller enbartsädana län och inte får användas för förbindelser som ingås efter sammanslagningen. Vidareföreslås lill skydd för borgenärernas intressen att de båda kassornasgarantifonder och reservfonder tillsammans skall utgöra garantifond ochreservfond efler sammanslagningen. Garanlifonden kommer alltså eftersammanslagningen alt vara beloppsmässigt oförändrad. Borgenärernas ställningbevaras genom att en viss del av fonderna reserveras för de åtaganden somföreligger vid sammanslagningen. Av reservfonden skall denreserverade delen fä användas bara för sådana förluster som kan hänföras tillde nuvarande kassornas verksamhei före sammanslagningen och som skeppshypotekskassansinkomster efter sammanslagningen inte förslår till att täcka. Reserveringenskall enligl förslagel göras så att förhållandena mellan kassornas låneskulderoch reservfonder vid sammanslagningen förblir oförändrade efter sammanslagningen.Delta kan ske genom all ett jämförelsetal framräknas för var och en av de bådakassorna vid sammanslagningen. På motsvarande säll skall, eftersammanslagningen, av garantifonden reserveras belopp som tillsammans med vadsom reserverats av reservfonden svarar mol en fiondel resp. en sjättedel av deförbindelser som kan hänföras till och sekundärlånekassansverksamhei före sammanslagningen. De sålunda reserverade beloppen skall barafå användas för att infria dessa förbindelser. Promemorieförslagelär enligl min mening utformat på ett sådant sätt att sammanslagningen intekommer att försvaga borgenärernas slällning. Sammanslagningen innebär emellerfidett byle av gäldenär. Prop.1980/81:58 16 kassornas rättsägare tillfälle att bevaka sina intressenhar kassornas styrelse tagit kontakt med långivarna. Deras inställningredovisas i del tidigare nämnda yttrandet från kassorna. Av detla liksom avbifogade yllranden frän långivarna framgär alt samtliga långivare har förklaratsig inle ha nägon erinran mol all de nuvarande kassorna slås samman pä det sättsom förslagits. En sammanslagning har emellertid betydelse också förlånlagarnas ställning. Som jag har nämnl svarar låntagarna solidarisktför kassornas förbindelser i förhällande lill deras läneskulder vid enlikvidation av kassorna. Den ökade ansvarighet som en sammanslagning leordisktkan medföra skulle kunna sägas rubba de allmänna förulsätlningar som fanns närlänlagarna log pä sig ansvarigheten. En ökad risk för låntagarna avsammanslagningen uppstår enligl min mening dock inle om de reserveringar görssom jag har redogjort för. För att ge lånlagarna möjlighet all yttrasig har styrelsen kallal kassornas låntagare till låntagarsammanträde. Avprotokollen från länlagarsammanlrädena framgär all länlagarna inte har någonerinran mot att kassorna slås samman på det sätt som föreslagits. Mol bakgrund av vad jag nu har anfört föreslär jag all sekundäriånekassangår upp i och all sekundäriånekassan upplöses utanlikvidation, allt i enlighel med promemorieförslagel. Sekundärlånekassans samtliga tillgångar och skulder bördärvid övertas av och de åtgärder som jag har redogjortför vidtas för alt trygga långivarnas och låntagarnas slällning. Sammanslagningenbör ske per den . 1 fråga om sammanslagningen bör, som föreslagits ipromemorian, en ny lag utfärdas för . Försammanslagningen gällande föreskrifter bör ges i övergångsbeslämmelser tilllagen. Del föreslagna sättet för sammanslagningens genomförande, vilkellämnats utan erinran av kassornas längivare och länlagare. anserjag tillgodoserdessa rättsägares intressen. Någon ytterligare ätgärd för att trygga rätlsägarna.som att slälla av en statlig garanti för ökat risktagande genomsammanslagningen, är enligt min mening inte behövlig. Verksamheten efter sammanslagningen bör enligt min meningi huvudsak bedrivas enligl nuvarande riktlinjer. Utlåningen, som baseras päupplåning på den svenska och på den internationella kapitalmarknaden, bör hasom huvudsyfte att finansiera svenska rederiförelags inköp av nya fartyg.Kreditvillkoren bör anpassas till att del efler sammanslagningen kommer altfinnas endast en kassa med de tidigare kassornas uppgifter. Ett av syftena medsammanslagningen är alt uppnå en ökad flexibilitet. Därtor bör kassan ha möjlighelalt variera ullåningsräntan och övriga kreditvillkor med hänsyn till det fartygsom finansieras, kreditrisken m. m. Verksamheten bör liksom hitlills varainriktad på långfristig finansiering av fartyg pä en genomsnittlig risknivå somi huvudsak är densamma som f. n. Detla 1980/81:58 17 innebäratt den nya kassan bör kunna lämna lån inom av fartygels uppskattningsvärde.Lånen bör lämnas för bestämd tid som inle fär överstiga . Ett fartyg börfå användas som säkerhet i högsl . Utöver vad som gällt bör ävenbanktillgodohavande kunna pantförskrivas. Länlagarnas ansvar för kassansförbindelser bör begränsas lill . Kredilkapaciletenbör höjas genom all relationen mellan fonder och upplåningsrält bestäms lillfaktorn tio i likhet med vad som f.n. gäller beträffande skeppshypotekskassan.Denna höjning innebär enligl min mening dt obetydligt ökat risklagande. Någraförluster har inle förekommit och riskerna för framtida förluster kanförutses vara små. Härtill kommer att kassorna numera har betydande egnareserver. Vadgäller verksamhet efler sammanslagningen bör dereserveringar som jag har angett kunna upplösas i takl med alt de gamlalånen återbetalas. De lån som resp. kassa upptagit bör även efter sammanslagningenmotsvaras av utlåning på de villkor som gällde före denna tidpunkl. 1nuvarande reglemente för kassorna regleras frägor som måste regleras ilag. Bestämmelserna i reglementet har därför arbetats in i den nya lagen. Detlainnebär en ändring av vad som f. n. gäller och av promemorians förslag. Nägonsaklig ändring innebär det dock inte. Denav mig förordade sammanslagningen av skeppshypolekskasan och sekundäriånekassanmedför ändringar ocksä i kommunalskalldagen (1928: 320) och lagen (1974:922) omkredilpoliliska medel. Ändringarna är av redaktionell art och beslår i altorden "Skeppsfartens sekundäriänekassa" utgår. också i vissa andra författningar. Enligt min mening kan dessautan olägenhet ändras efter hand. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till 1. lag om , 2. lagom ändring i kommunalskatlelagen(1928:320), 3. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel. Förslaget om ändring i kommunalskatlelagenhar upprättats i samråd medchefen för budgetdepartementet och förslagel om ändring i kommunalskalldagen isamråd med chefen för ekonomidepartementel. Reglernaför den nya kassans verksamhet kommer i allt väsentligt all överensstämma medde föreskrifler som gäller för de nuvarande kassorna. De övergångsbestämmelsersom föreslås och som reglerar sammanslagningen har godkänts av de rättsägaresom berörs. Med hänsyn till detla anserjag att lagrådels yttrande inte behöverinhämtas. Degaranfiförbindelser som fullmäktige i riksgäldskontorel har ställt lill sekundärlånekassansförfogande som garanlifond bör överföras lill den nya kassan. Jag förordardärför att regeringen föreslår att bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorelall göra denna överföring. Överföringen bör vara genomförd . 1980/81:58 18 Enliglmin mening är del inle nödvändigt alt , vars samtligastyrelseledamöter utses av regeringen, ställs under bankinspektionens tillsyn.Jag har i denna fräga samrått med chefen för ekonomidepartementet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslärriksdagen delsatt antaga förslagen till 1. lag om 2. lag om ändring i kommunalskatlelagen(1928:320) 3. lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, dels all bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorelall övertora de garantiförbindelsersom ingår i Skeppsfartens sekundärlånekas-sas garanlifond till Svenska skeppshypotekskassansgarantifond. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:58 19 Sammanslagning av svenska ochskeppsfartens sekundäriänekassa m. m. Kapitalmarknadsutredningenhade till uppgift all göra en översyn av strukturen och funktionssättet hos densvenska kapitalmarknaden. Utredningsresultatet redovisades i betänkandet (SOU1978: 11) Kapitalmarknaden i Svensk ekonomi. Betänkandet innehöll bl. a.förslag om sammanslutning av vissa kreditinslitul. Bl.a. föreslogs allverksamheten vid och Skeppsfartens sekundäriänekassasammanförs lill en kassa. har beslulal om förändringar ikapitalmarknaden på grundval av belänkandet (prop. 1978/79:165, FiU 1979/80:8,SkU 1979/80: 10, NU 1979/80: 10, rskr 1979/80: 59). a. beslutades om en sammanslagningav AB Industrikredil och AB Fördagskredil saml av Lanlbruksnäringarnas primärkredilAB och Lanlbruksnäringarnas sekun-därkredil AB. behandlade däremol inlefrågan om en sammanslagning av skeppshypoleksinsliluten eftersom denna fråga enligluttalande i propositionen skulle behandlas i annat sammanhang (prop. 1978/ 79:165s. 1979/80: 165 om vissa varvsfrågor, m.m. berördes ävensammanslagningen av kassorna (s. 24). Chefen för industridepartementet anfördealt han avsåg alt senare komma lill den frågan. I denna promemoria lämnasförslag alt kassornas verksamhet sammanförs enda kassa. Utöver redaktionella ändringar av den nu gällande lagen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundäriänekassa krävsvid sammanläggningen en rad ändringar av beslämmelserna i sak samlidigl som nyaövergångsbestämmelser krävs. Därför bör en helt ny lag föreslås. förslag lillny lag om har däiför utarbetats och har fogats tilldenna promrmoria som underbilaga 1. Med sikte på alt genomföra en sammanslagningvid bör yllrande av kassornas styrelse över förslagen i dennapromemoria inhämtas. Slyrelsen bör då ha givii kassornas låntagare tillfälleatt sammanträda för all granska styrelsens yllrande. Slyrelsen bör vidarebereda kassornas långivare fillfälle all bevaka sina intressen. 2 Kassornas nuvarande verksamhet Svenskaskeppshypotekskassan tillkom är 1929 för att förbättra rederiernas möjligheteratt anskaffa långfristiga krediter. Slalen tillsköt en grundfond på 10 milj.kr. och upplåningsrätlen bestämdes till tio gånger grundfondens storlek. Samlidigl bildades Skeppsfartens sekundäriänekassa(prop. 1965:99, BaU 1965:38, rskr 1965:289). De nu gällande bestämmelserna förkassorna är intagna i lagen (1965: 139, ändrad senasi 1979:534) om 1980/81:58 20 och Skeppsfartens sekundäriänekassa och i ell reglemente(1965:593) för och Skeppsfartens sekundäriänekassa.Enligt lagen skall kassorna lämna huvudsakligen långfristiga län eller borgenför sådana lån till svenska rederiförelag. Belåningen fär ske oberoende av omfartygen är byggda i eller i utlandet. För lån eller borgen krävsbetryggande säkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg eller botgen avstaten eller bank. För gäller att inteckning skall liggainom av fartygels beräknade värde enligt styrelsens bedömning. För sekundäriånekassanär gränsen . De inlecknade fartygen får inle vara och 10år för län i resp. institut. Lånens löptider är maximerade lill samma periodoch beviljas i regel för den maximala löptiden. ullåningsränlauppgår sedan läng tid lill den egna uppläningsränlan med tillägg för enmarginal pä . Sekundärlånekassans marginal uppgår till . Av tabellen framgår att kassornas årliga bruttoutlåning ärganska begränsad, särskilt vid en jämförelse med priset pä stora fartyg. Denårliga nyullåningen är begränsad lill ett fåtal objekt. Kapilalmarknadsutredningenhar kunnat konstalera all huvuddelen av de svenska rederiernas finansieringsker ulanför skeppshypotekskassorna. a. genom varvskre-diieroch egen upplåningulomlands. Kassorna är utrustade med garanlifonder som säkerhet försina förpliktelser. Fonderna är grundade pä statliga gararantiförbindelser pänumera 100 milj. kr. för och 67 milj. kr. för sekundäriånekassan.Kassornas reservfonder var vid utgången av är 1979 45,9 milj. kr. respektive8.3 milj. kr. Som ytterligare säkerhet för kassornas förbindelser föreligger ellvissl kollektivt ansvar för låntagarna som aktualiseras i händelse avlikvidation sedan kassornas egna medel tagits i anspråk. Ansvaret är begränsattill av utestående lånebelopp för låntagare i och lill10% för låntagare i sekundäriånekassan. Kassornas årsvinst skall avsättas till en reservfond.Sammanlagda beloppet av uleslående skuld och garanliförplik-lelserfår inle översliga fio gånger summan av garantifonden och reservfonden. För sekundäriånekassanär motsvarande multipel sex. Kassornas långfristiga upplåning skedde t.o.m. år 1975enbart genom obligationslån. En viss kortfristig upplåning har ägt rum föröverbryggande finansiering i avvaktan pä obligationslån. ändradesreglementet för all möjliggöra även upplåning utomlands. Någon sådan haremellertid ännu inle ägl rum. disponerar kassorna en rörligkredit i på sammanlagt 139 milj. kr. för all överbrygga likvidileispåfresl-ningarlill följd av amorteringsanstånd i samband med statliga garantier förkortfristiga likvidildstödjande län till rederiförelag. AP-fonden dominerarbland obligationsköparna med en andel på . medanförsäkringsbolagen svarar för den största delen av de återstående förvärven. obligationer löper på femlon är och sekundärlånekassanspå med lika amorteringar genom utlottning eller uppköp.Emissionsräntan för överensstämmer med räntan förindustriobligationer medan sekundärlånekassans obligationer betingar 0.5procentenhet högre ränla. Obligationerna från de båda instituten säljs genomsamlsom "paket" där sammansättningen bestäms av relationen mellan lånensstorlekar. Kassorna har gemensam styrelse och förvaltning. 2 1980/81. 1980/81:58 21 Utvecklingen av kassornas upplåning och utlåning framgärav följande tabell. och Skeppsfartens sekundärlånekussaslångfristiga upplåtting mol obligationer saml utlåning 1979 (milj. kr). anförde att uppdelningen iprimär- och sekundärinslitul utgör en metod att något variera kreditvillkorenmed avseende på de erbjudna säkerheterna. Sekundärinstitutetens krav är därvidlagnågot mindre stränga än primärinslilulens, men det föreskrivs likväl altsäkerheterna skall vara fullgoda. Den praktiska effekten av den nuvarandeuppdelningen är alt ullåningsräntan kan varieras genom delning av krediten påde båda instituten. En kredit som bedöms vara mera riskfylld kan lill slörredelen läggas i sekundärinstiiutd och därigenom betinga en högre ränla. Ulredningendrar slutsatsen alt, med hänsyn lill indelningens subjekfiva karaktär därsäkerheternas beräknade värde ligger till grund och lill att sekundärkredilgivningeninle visat sig medföra större förluster i praktiken, primär- och sekundärkredilinstilulenbör slås samman. Ulredningen förutsatte all instituten därvid tillämpar ennågot varierande ullåningsränla beroende på riksbedömningar. och sekundäriånekassan har en annan rätisligkaraktär än de andra instituten som kapilalmarknadsutredningen har föreslagitskall slås samman. Kassorna regleras genom en för dem särskill tillkommen lag.Vidare finns ett av regeringen fastställt reglemente.