prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — gjorde OK, och Texacoen gemensam utredning av olika möjligheter att öka utbytet av lätta produkter,särskilt bensin, vid . På grundval av denna utredning utför nu OK påegen hand en förprojektering av en sådan anläggning, en s.k. katalytiskkracker. Arbetet väntas komma att bli redovisat . pågår enparallell studie av andra typer av anläggningar, bl. a. för avsvavling i syfteatt ge förbättrade möjligheter att importera tunga och svavelrika råoljor. Jaghar redan (avsnitt 7.1) berört betydelsen härav från såväl miljö- somförsörjningssynpunkt. Även inom övriga raffinaderiföretagi torde liknande studier pågå eller planeras. Frågan om behovet av investeringar i den svenskaraffinaderiindustrin har såväl kommersiella aspekter som försörjningsaspekter.Enligt min mening ankommer det i första hand pä de berörda företagen att tafram underiag för beslut om eventuella investeringar. Jag anser det emellertidönskvärt att detta sker i nära samverkan mellan företagen med syftet att nåsamlade lösningar. Som en följd av engagemang i flera 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 150 avraffinaderierna sker ett kontinuerligt samråd mellan bolaget och övriga företagom investeringsbehoven på . Frågan om investeringar i de svenskaraffinaderierna i syfte att öka utbytet av vissa oljeprodukter bör vägas motalternativa åtgärder för att tillgodose behovet av samma produkter. Såledesimporteras en betydande del av den svenska marknadens behov av bensin ochdieselolja från raffinaderier i våra grannländer. Planer på att utvidgaraffinaderikapaciteten i föreligger f. n. mot bakgrund av den ökandenorska råoljeproduktionen. För del skulle leveranser från norskaraffinaderier till den svenska marknaden inom ramen för ett fast samarbetekunna utgöra en väsentlig förbättring av försörjningstryggheten. Som jag redanhar nämnt pågår överläggningar härom mellan svenska och norska företag.Liknande samarbete kan komma att bli aktuellt även med andra producentländer. Den volymmässigt krympande verksamheten inomoljebranschen i kan komma att föranleda olika strukturåtgärder även idistributionsledet. I viss utsträckning har sädana åtgärder redan vidtagits.Jag ser det inte minst från försörjningssynpunkt angeläget att de företag somär verksamma på den svenska marknaden kan bevara sin kommersiella livskraftgenom en anpassning till ändrade förutsättningar. Jag skall nu något beröra frågan om SvenskaPetroleums roll i den statliga oljepolitiken. Som en följd av händelserna påmarknaden utvecklades bolaget till ett av de volymmässigt störstaoljeföretagen i . lyckades träffa avtal omökade leveranser av råolja och efter raffinering avsätta oljan pä den svenskamarknaden. Därvid utnyttjade bolaget i stor utsträckning befintliga distributionskanalergenom samarbete med olika branschföretag. Den del av utbytet från raffineringensom bolaget självt inte kunde få avsättning för på detta sätt överläts tillandra i verksamma oljeföretag eller exporterades. Enligt de riktlinjer för Svenska Petroleumsverksamhet som fastställdes av (prop. 1975/76: 124, NU1975/76:44, rskr 1975/76:262) skulle bolaget kunna snabbt utvidga sinverksamhet så snart detta motiverades av försörjningsläget. Bolagets expansioni det allvarliga läge som uppstod skedde i överensstämmelse med dessariktlinjer. Emellertid har bolagets snabba tillväxt i förening med densuccessiva höjningen av oljeprisnivän ställt stora finansieringsanspråk. Hösten1979 beslöt (prop. 1979/80: 33, NU 1979/80:25, rskr 1979/80:134) atttillskjuta 300 milj. kr. i nytt kapital till bolaget genom dess ägare, dvs.statens vattenfallsverk och . Tillskottet motiverades bl.a. avde avtal som hade träffat om förvärv av raffinaderikapacitet.Ägarna har föreslagit ett nytt tillskott av 350 milj. kr. för att anpassabolagets kapital till den omsättningsökning som har skett till följd avoljeprishöjningarna och rörelsens fortsatta expansion. Desärskilda omständigheterna vid bolagets expansion har också innebu- 1980/81:90 6ilaga1 Industridepartementet 151 ritatt verksamheten har fått en från kommersiella synpunkter mindre lämpligstruktur. Produktutfallet från den stora råoljeimporten kan endast delvisavsättas genom egna kanaler pä den svenska marknaden, vilket innebär storaförlustrisker dä priserna på spotmarknaden är låga. För år 1980väntas bolaget till följd härav komma att redovisa ett betydande underskott. Denna ogynnsamma struktur har betingats av SvenskaPetroleums försörjningsroll. Bolaget har haft som huvuduppgift att öppna nyakanaler för tillförseln av råolja till . Denna uppgift har fullgjortsmed framgång. Enligt min mening bör emellertid bolaget sträva efter att begränsade ekonomiska risker som är förenade med den nuvarande verksamhetsinriktningen.Bl. a. bör bolagets fortsatta räoljeanskaffning anpassas till vad som kanavsättas med godtagbart ekonomiskt resultat. Detta bör kunna ske utan att bolagets möjligheteratt fungera som instrument för den statliga oljepolitiken begränsas. Som harframgått av min redogörelse spelar en central roll isträvandena att anpassa den svenska oljebranschens struktur till ändrademarknadsförutsättningar. Det är särskilt angeläget att bolaget kan fortsättaarbetet med att skapa en långsiktigt säker grund för råoljeförsörjningen, bl.a.genom ökad riskspridning vid val av leverantörer. Jag vill i sammanhanget peka på Svenska Petroleumsroll i samband med de pågående överläggningarna om ett industri- ochenergisamarbete med . Bolaget har bl. a. medverkat aktivt vid tillkomstenav ett antal industriprojekt som kan komma att utgöra viktiga element i ettsådant samarbete. Därtill framstår som en naturlig partnerför norska företag vid marknadsföring av norsk olja i . Det är enligtmin mening angeläget att bolaget även i fortsättningen kan spela en sådan roll. Jag återkommer till frågan om kapitaltillskott tillSvenska vid min anmälan av anslagsfrågorna i det följande (avsnitt14). 7.2.5Höjning av avgiften titt oljeprospektering infördes statligt stöd till prospekteringefter olja och naturgas (prop. 1977/78; 128, NU 1977/78; 70, rskr 1977/78:343).Stödet utgör ett led i en aktiv statlig oljepolitik med sikte bl. a. pä atttrygga den långsiktiga försörjningen med råolja. Stödetlämnas i form av bidrag till kostnaderna för prospekteringspro-jekt efterbeslut av regeringen i varje särskilt fall. Det finns två former av bidrag, delsallmänna bidrag med högst av kostnaderna, dels särskilda bidrag avkostnaderna. Särskilda bidrag beviljas endast till de stafliga bolagen . De syftar till attmöjliggöra viss från nationell försörjningssynpunkt angelägen prospektering.Bidrag skall normalt förenas med villkor om bl. a. hemtagning till avråolja vid eventuell utvinning. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 152 Bidragssystemet finansieras genomatt en del av inkomsterna av den särskilda beredskapsavgiften för oljeproduktertillförs en särskild fond, oljeprospekteringsfonden. Sedan bidragssystemetinfördes har uttaget uppgått till . per kubikmeter förmotorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Motorbensin belastas inte fördetta ändamål. bedömdes att de dåvarandesvenska prospekteringsinsatserna av 3040 milj. kr. , inkl. vissaenskilda insatser, genom bidragssystemet skulle kunna öka till 100 milj. kr.om året efter två ä . Ett avgiftsuttag av . per kubikmeter på denämnda oljeprodukterna beräknades med ledning av de då aktuellaförbrukningsprognoserna kunna ge tillräckliga inkomster för att täcka behovetav bidragsmedel för en verksamhet av nämnda omfattning. Till utgången av har ca 180milj. Bidrag har beviljats med ca 115milj. kr., varav ca 70 milj. kr. har betalats ut. Huvuddelen har avsettsärskilda bidrag för projekt utom landet, främst i och Tunisien.Särskilda bidrag har också beviljats för den inhemska prospekteringen inomramen för (). En verksamhetsplan för SPExploration redovisades budgetproposition (prop.1979/80: 100 bil. 17 s. 227). I planen antogs att den nämnda ambitionsnivån 100milj. skulle kunna nås . Det förutsattes attbolaget skulle komma att svara för den övervägande delen av dessa insatser ochatt kostnaderna skulle komma att täckas huvudsakligen med särskilda bidrag. SP Exploration har åren 1979 och1980 lyckats förvärva andelar i ett antal koncessioner i lovande områden,framför allt den brittiska delen av . Bolaget deltar nu i sammanlagttio prospekteringsprojekt, som beräknas leda till ca tolv provbortningar åren1981 och 1982. För dessa två är räknar bolaget med kostnader av sammanlagt ca200 milj. kr. i löpande priser för pågående projekt. Därtill kommer kostnaderför det inhemska prospekteringsprogrammet som utförs som uppdrag ät OPAB. 1beloppet ingår emellertid inte kostnader för nya projekt, som kan komma att bliaktuella om SP Exploration som ett resultat av ingivna ansökningar beviljasytterligare koncessioner i bl. Flera enskilda svenska företag planeraratt i ökad utsträckning satsa pä oljeprospektering utomlands. en andel i en koncession på norskt kontinentalsockelområde nort om 62:abreddgraden, och företaget har tilldelats en andel på brittiskt område.Också A och OK deltar i verksamheten i brittiska . bedriver oljeprospektering i olika delar av världen. Jag finner det önskvärt att densvenska oljeprospekteringen utomlands breddas genom att flera företag deltar iverksamheten. Vissa av de enskilda insatser som jag nu har nämnt väntas kommaatt leda till anspråk på statliga bidrag. Genom bidragssystemet ges vissamöjligheter att inrikta 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 153 verksamhetenpå projekt av värde för landets försörjning. I den mån bidrag förenas medvillkor om hemtagning ökar också sannolikheten för att utvunnen olja iframtiden kommer att tillföras den svenska marknaden. har kostnaderna för att bedrivaoljeprospektering i bl. a. mer än fördubblats. Detta beror på såvälallmänna kostnadsökningar som svårare förhållanden och höjda miljö- ochsäkerhetskrav. Inkomsterna till oljeprospekteringsfonden har däremot minskatsedan bidragssystemet infördes beroende pä minskande oljeförbrukning. Dettainnebär att de nu kända anspråken på prospekteringsbidrag inte kan tillgodosesvid oförändrat uttag av avgifter. Enligt min mening bör oljeprospekteringsfondentillföras ökade inkomster genom en avgiftshöjning. Behovet av bidragsmedelåren 1981 och 1982 för pågående projekt, främst i , uppskattarjag till ca 300 milj. kr. Om hänsyn tas till behållningen på fonden skullefonden genom avgiftshöjning behöva tillföras ca 80 milj. kr. under åren 1981och 1982 utöver beräknade inkomster vid nuvarande avgift. I syfte att åstadkomma det angivna tillskottet avmedel till oljeprospekteringsfonden förordar jag efter samråd med chefen förbudgetdepartementet att den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukterfrån den höjs med . per kubikmeter för motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja. Uttaget för prospekteringsändamäl uppgår därmedtill . De inkomster som svarar mot avgiftshöjningen böravskiljas och tillföras oljeprospekteringsfonden. Ettprospekteringsprojekt pågår ofta av . Beviljade bidragtill ett projekt betalas ut successivt allteftersom arbetenafortskrider. Enligt min mening bör regeringen bemyndigas att genombidragsbeslut göra ekonomiska åtaganden som sträcker sig över helaprojektperioden utan att därmed motsvarande medel på oljeprospekteringsfondenbehöver avsättas för ändamålet. Vid bifall till vad jag har förordatbeträffande avgiftshöjningen räknar jag med att 250 milj. kr. utgör en lämpligram för de sammanlagda åtagandena enligt fattade bidragsbeslut. Jag förordaralltså att regeringen inhämtar bemyndigande att t. v. intill ettbelopp av 250 milj. kr. bevilja bidrag till prospektering efter olja ochnaturgas. I och med att beviljade bidrag betalas ut bör utrymme för nyaåtaganden frigöras inom denna ram. Jag kommer i det följande (avsnitt 7.4.3) attredovisa min syn pä behovet av en aktiv kolförsörjningspolitik. Därvid kommerjag att förorda att det nuvarande stödet till prospektering efter olja ochnaturgas utvidgas till att omfatta även kol. Behovet av bidragsmedel för ensådan utvidgning beräknas till 5-7 milj. kr. under de närmaste åren.Den höjning av den särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter som jag nysshar förordat beräknas kunna ge tillräckligt utrymme även för ett stöd tillkolprospekte-ring av denna omfattning. Principiellaskäl talar för att bidrag till kolprospektering finansieras Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 154 genom en avgift på förbrukningen av kol. n. ej någon avgift för kol som motsvarar den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter. Frågan övervägs av oljelagringskommitté i sambandmed frågan om att införa lagringsskyldighet för kol. I avvaktan pä ställningstagandettill utredningens förslag bör bidrag till kolprospektering kunna finansierasgenom den nuvarande särskilda beredskapsavgiften. Den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter används för att finansiera den statliga beredskapslagringenav olja, stödet till oljeprospektering och från även detnya stödsystemet för oljeersättande åtgärder (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81: 100). För dessa tre ändamål tas avgift f. n. ut med 38, 4resp. per kubikmeter, dvs. per kubikmeter, påmotorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Dessutom tas förberedskapslagringen ut en avgift av per liter på bensin. Chefen för industridepartementetkommer i det följande (avsnitt 15.2.7) att förorda att ävenenergiforskningsprogrammet finansieras genom en höjning från avden särskilda beredskapsavgiften. Efter samråd med honom beräknar jag behovetav avgiftshöjning för detta ändamål till . per kubikmeter pämotorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja, utöver den av mig förordadehöjningen med . per kubikmeter för oljeprospekteringen. Därmed skulleavgiften på de nämnda oljeprodukterna komma att uppgå till sammanlagt 89 kr.per kubikmeter. I enlighet med vad jag har anförthar inom industridepartementet upprättats förslag fill lag om ändring i lagen(1973: 1216) om särskild beredskaps-avgift för oljeprodukter. Förslaget harupprättats i samråd med chefen för budgetdepartementet. Med hänsyn till frågansbeskaffenhet är det enligt min mening inte motiverat att inhämta lagrådetsyttrande om lagförslaget. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärendesom bihang H. I samband med förslaget ominförandet av stödet för oljeersättande åtgärder anförde jag (prop. 1980/81:49s. 28) att de regler om nedsättning av energiskatt som gäller viss tyngreindustri inte borde tillämpas beträffande den del av beredskapsavgiften somavsågs finansiera stödet. Samma bör enligt min mening gälla den nu förordade höjningenav avgiften som avser oljeprospekteringen och energiforskningen. Det ankommerpå regeringen att besluta härom. 7.2.6 Höjning av ramen för statlig garantiföroljeutvinning m. m. infördes en statlig garantiför oljeutvinning m. m. 1975; 30 bil. 1, NU 1975:30, rskr 1975:202).Syftet med garanUn var främst aU underlätta finansieringen av sådanainvesteringar i utvinning, transport och lagring av olja som bedöms värdefullafrån svensk försörjningssynpunkt. Bakgrunden till att garantisystemet infördesvar närmast att bidrag till att finansiera utbyggnaden av oljefält i bl. a.Nordsjön antogs kunna ge möjlighet till långtidsavtal om leveranser av utvunnenråolja från resp. fält. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Garantiramen fastställdes till 2000 milj. kr. Garantiställs av fullmäktige i efter hemställan av regeringen. Därefter har användningsområdet förgarantin vidgats. 1975/76: 124, NU1975/76:44, rskr 1975/76:262) infördes en möjlighet att använda garantin ävenför att finansiera förvärv av andelar i konstaterade fyndigheter. 1978/79:115 bil. 1, NU 1978/ 79:60, rskr 1978/79:429) tillkom tvä nyaanvändningar, nämligen finansiering av aktieförvärv i bolag med verksamhethuvudsakligen inom oljeutvinning och säkring av svenska företagsbetalningsförpliktelser i samband med avlyft av råolja inom ramen förlångsiktiga leveranskontrakt. Garantins användning är intebegränsad till olja. Garanti får ställas på motsvarande sätt för utvinning m.m. av naturgas och kol. En förutsättning för att utnyttjagarantin är att verksamheten i fråga är av väsentlig betydelse för den svenskaenergiförsörjningen. Staten bör tillförsäkras option på hela den eventuellaproduktionen eller del därav. Garanti får ställas i utländsk valuta. Garanti har ställts i sexfall. Det ianspråktagna garantibeloppet uppgår till sammanlagt ca 1 650 milj.kr. Därav utgörs ca 475 milj. kr. av en garanti för Svenska av utbyggnaden av etapp A av Valhallfältet på norsktkontinentalsockelområde i enligt avtal med Norwegian OilConsortium A/S (). Det störstagarantiåtagandet avser Svenska förvärv av en andeli det s. k. Braefältet på brittiskt kontinentalsockelområde i enligtett avtal med det kanadensiska företaget . Avtalet ger SPExploration en egen andel av 5,av fältet med rätt att köpa produktionenockså från återstående andel på 2,. SP Exploration skall sommotprestation finansiera bl. a. fortsatta deltagande i utbyggnaden avfältet. Beslut om utbyggnad har fattats endast beträffande den södradelen av fältet, South Brae, som enligt planerna skall tas i produktion år1983. SP Exploration beräknas genom avtalet fä tillgång till sammanlagt minst1,4 milj. ton råolja frän denna del av Brae. Borrningar pågår i andra delar avfältet, där ytterligare flera lovande fynd har gjorts. SP Explorations upplåningsbehov förden nu aktuella utbyggnaden av Braefältet beräknas till 350 milj. US dollar.Regeringen har beslutat om en kreditgaranti för lån av högst 250milj. dollar som motsvarar ca 1 125 milj. kr. Återstående upplåning avses skeutan garanti genom s. k. projektfinansiering. Av den ursprungliga garantiramen på2000 milj. kr. återstår nu endast ca 350 milj. kr. Enligt min mening har garantinvisat sig vara ett verksamt medel för att säkra den långsiktiga försörjningenmed råolja. Det bör också betonas att de projekt för vilka garanti har ställtsväntas fä god lönsamhet. Kravet pä statsgaranti är en följd av attupplåningsbehoven är stora i förhållande till Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 156 de svenska företagens finansiella resurser. Trots attbetydande risker är förenade med projekten, särskilt innan produktionen harkommit igång, får det anses osannolikt att det ekonomiska resultatet kommer attförsämras så kraftigt att statsgarantin behöver infrias. Enligt vad jag har erfarit kanflera nya oljeutvinningsprojekt komma att bli aktuella . Jag finner det angeläget att svenska företag även i fortsättningen gesmöjlighet att engagera sig finansiellt i sädana projekt. Garantiramen bördärför nu höjas. Med hänsyn till såväl höjdaoljepriser som ökade utvinningskostnader beräknar jag behovet av ramhöjningtill 2000 milj. kr. Jag förordar alltså att garantiramen nu fastställs till4000 milj. kr. Jag räknar med att det inom denna ram kommer att finnas utrym.meäven för vissa engagemang beträffande utvinning m. m. av naturgas och kol. ramhöjning kan komma att bli aktuell senast är 1983 som följd av deåtaganden som staten har gjort i samband med beslutet om genomförande avSydgasprojektet (prop. 1979/ 80: 170 s. 63, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). Samma förutsättningar som f. n. börgälla för utnyttjandet av garantierna. 1 fråga om användningen på kolområdetbör dock en smärre justering göras. Som jag återkommer till i det följande(avsnitt 7.4.3) förordar jag att en viss förekomst av kokskol i en fyndighetsom till övervägande del består av ångkol inte bör förhindra att garantiställs. Det ankommer på regeringen att meddela närmare föreskrifter. Verksamheten inom naturgasområdet iSverige har bedrivits mot bakgrund av en dynamisk internationellutveckling. Här skall tecknas några drag i denna utveckling, med särskildtonvikt på faktorer som inverkar på möjligheter att importeranaturgas. Det är därvid naturiigt att se i första hand till utvecklingen iNordsjöområdet. I pågår förberedelserna förintroduktion av naturgas planenligt. Underiaget för dennaintroduktion är vissa gasfyn-digheter i den danska sektorn i . Fortsattprospektering bedrivs efter nya fynd. I har den dominerande fråganpå naturgasområdet gällt avsättningen av den naturgas somutvinns med oljan frän . Det rör sig om ca 4 miljarderm' från är 1986. varav ca 1 miljard m är s.k, våtgas och återstodentorr gas. Ett intensivt utredningsarbete har ägt rum rörande bl. a. olikamöjligheter att använda gasen som underlag för utbyggnad av norsk petrokemiskindustri. Förslag har lagts fram för norska regeringen av innebörd att gasenfrån Stattjord m.fl. fält förs med rörledning till Västnorge. där våtgasenavskiljs medan torrgasen förs till kontinenten genom en ledning tillEkofiskfältet och därifrån vidare genom den befintliga gasledningen till . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 157 Prospekteringen efter olja och gaspä norsk kontinentalsockel söder om 62;a breddgraden har resulterat i flera nyafynd. Man räknar nu med att block 31/2 med angränsande block omfattar Nordsjönsstörsta gasfält med utvinningsvärda tillgångar av 800 1 500 miljarder m'. Detpågår undersökningar rörande möjligheterna att finna en lösning avtransportfrägan för gasen frän bl. a. denna fyndighet. Vid ett danskt-norsktstatsministermöte förklarade man sig på norsk sida beredd attsamarbeta med och med sikte på en samlad kartläggning ochvärdering av möjliga lösningar som kan tillgodose nordiska marknadsintresseninom ramen för ett större framtida naturgasprojekt. Därefter haröverläggningar ägt rum mellan de tre ländernas statliga gasbolag. Vidare har borrningarnort om 62:a breddgraden börjat. Spår av olja och gas har påträffats men ingakommersiella fynd har ännu konstaterats. Bortningarna kommer att fortsättaunder . På norskt initiativ har beslutat om en utredning av möjligheterna till nordiskt samarbetepå om utnyttjandet av eventuella olje- och gasfyndigheter utanförNordnorge. Utredningens arbete inriktas främst pä frågan om att utnyttjanaturgas pä och att transportera gasen genom en rörledning söderuttill kontinenten. Utredningen väntas lägga fram resultatet av sitt arbete underår 1981. Beträffande verksamheten inomNordsjöområdet i övrigt kan nämnas att beslut har fattats om att bygga ettstort gasledningssystem för att transportera gas från ett antal fält påbrittiskt område till . Eftersom saknar anknytningtill det kontinentala gasnätet har dock detta projekt endast indirekt betydelseför övriga försörjning med naturgas. Denna grundas alltjämt i storutsträckning på naturgas från . Av kontinentala Västeuropasnuvarande naturgasförbrukning av ca 200 miljarder m' utgörs närahälften av holländsk gas. strävar dock efter att i huvudsak haavvecklat sina exportåtaganden till mitten av . I övriga länder i är deninhemska gasproduktionen långt mindre än förbrukningen. Det finns därför ettstarkt behov av att finna nya försörjningskällor för att konsumtionen skallkunna upprätthållas. har under senare är levererat betydandegaskvantiteter fill bl. a. och . Under är 1980 haroffentliggjorts planer pä ett nytt gasexportprojekt, innebärande leveransertill av ca 40 miljarder m genom en ny ledningfrän . Förhandlingar om villkoren för leveranserna pågår med ett antalländer. Även planerar att ökaexporten av naturgas till . F. n. sker exporten i form av kondenseradgas (LNG). Emellertid har beslutat att i fortsättningen satsa främstpå export genom rörledningar. En ledning över till byggsnu. beräknas exporten till uppgå till totalt minst 50miljarder m'. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 158 Avtal om leveranser från Nigeriatill av LNG har träffats . På skulle detkunna bli aktuellt med leveranser av LNG till från arktiskaområden. , som tidigare hade planer på omfattande gasexport, synes f. n.inte komma i fråga som leverantör. Gaspriset vid försäljning övergränserna har tidigare i regel varit knutet till priset pä eldningsoljor,främst tjock eldningsolja. Hos naturgasproducenterna finns emellertid ensträvan efter att höja prisnivån på gasen med målet att nå paritet medråoljepriset.