prop · G40325 · 1980-12-31 00:00:00 — - Tjörnbroarnaöppnades för trafik är 1960. - Denpetrokemiska industrin började byggas ul 1 . - Nötesundsbronöppnades 1966. nästan fördubblades Stenungsundsfolkmängd. började också och att växa snabbt.Tack vare broarna gick det att la sig till arbetsplatser i land, antingen dessanu låg 1 , eller . Av de 8900 förvärvsarbetandeår 1975 pendlade mer än 3400 till arbetsplatser utanför öarna. Av dessaarbetade 1 300 i . Många människor med arbeten i har ocksävalt alt bosätta sig på öarna trots pendlingsavstånd . köri egen bil lill arbetet. Den fasta landförbindelsen blev alltså ell livsvillkor förmånga av de nya öborna liksom naturiigtvis för flera företag, särskilt de påTjörn. Med broarna och utbyggnaden av till motorväg gjordes övärlden ocksålättare att nå för turister från när och Qärran, vilkel gör alt regionensbefolkning flerdubblas sommarlid. Befolkning, sysselsättning och netlopendling i Stenungsundsreglonen 1950-79 6636 8 337 9451 14617 10618 10 586 15819 11552 12 180 4893 2 286 2 796 6582 2637 2 879 59 -1 101 - 693 473 -1459 -1 149 vars yta är ' kännetecknas av små men bördigajordbruksområden i öster och kargare områden i väster, där de flestatätorterna ligger. Förutom fiske och konservindustri har sjöfarten alltidvarit viktig för kommunen. Det dominerande företaget är Johansson-gruppen medhamn-och rederirörelse. av alla yrkesverksamma på arbetar inomsamfärdseln. Jordbruk, fiske och konservinduslri sysselsätter tillsammansocksä . på västra delen av räknas som kommunenscentralort, men servicen ligger ganska utspridd på ön. Den kommunalaförvaltningen ligger i Sibräcka. Prop.1980/81:25 85 årmed sina " regionens till ytan största kommun. Åven här finnsjordbruksområden på öns centrala och östra delar. Ocksåpå har, vid sidan av jordbruket, fiske och konservindustri varit viktiganäringar liksom skeppsbyggeri. Småvarven, varav de flesta nu gått över till atttillverka segelbåtar i plast, sysselsätter av de yrkesverksamma.Lika många arbetar inom jordbruk och fiske tillsammans. Liksompä är tätortsstrukturen splittrad. har tyngdpunktenskjutits allt längre norrut mot den nuvarande centralorten , den därkommunala förvaltningen ligger. Kommunenomfattar ', som mesl består av öppen jordbruksmark med skogkläddahöjder mot öster. E6och går genom kommunen i nordsydlig riktning. Väg 160 överTjörnbroarna och väg 770 via Kolhältan ger förbindelser lill och Orust.Avståndet från centralort till är , lillUddevalla , lill och till . Denpetrokemiska industrin är den dominerande näringsgrenen. Den sysselsätter nära30% av de yrkesverksamma i kommunen. Stenungsundär regionalt centrum för hela Stenungsundsreglonen och har vissaservicefunktioner (t.ex. gymnasieskola, , sjukvård ochkommersiell service), som är dimensionerade för att täcka även Tjörns ochOrusls behov. 3 Problembeskrivning behov av åtgärder Brokalaslrofenhar försatt befolkning, förelag och kommuner i Stenungsundsreglonen i enmycket svår situation. Länsstyrelsensuppdrag är begränsat lill konsekvenserna för näringsliv och kommuner ochomfattar inte direkt de enskilda människor som drabbas av deförsämrade kommunikationerna. Frågan om ändrade avdrag i deklarationen för deenskilda människorna på grund av ökade kostnader, l.ex. dubbel bosättning,kräver regeringens ställningstagande. Desociala och ekonomiska följderna av förlängda arbetsresetider, påtvingaddubbel bosättning m. m. är svåra att överblicka. I denna situation blir detdesto angelägnare att begränsa skadeverkningarna inom det lokala näringslivetoch den kommunala sektorn. Åtgärderna måste inriktas på all försöka hålla uppesysselsättningen, förbättra trafiksituationen och hindrakommunalskatlehöjningar. 1980/81:25 86 De ökade koslnaderna liksom inläklsbortfallen inom näringslivetär ett hot mol sysselsättningen genom alt fiera företag kan tvingas dra ned påverksamheten. En minskad investeringsvilja ger även långsiktiga konsekvenserför sysselsättningen genom all företagen kommer på efterkälken gentemotkonkurrenter på fastlandet. Till problembilden hör också att det även förebroraset fanns ett stort behov all öka den lokala sysselsättningen. Kommunerna har liksom näringslivet drabbats av ökadekoslnader. kan merparten av de ökade kostnaderna hänföras till investeringarinom trafiksektorn och utökad kollektivtrafik. Även för kommunerna kan det blifråga om intäktsbortfall och mer långsiktiga skadeverkningar. Som tidigarenämnts är del angeläget att förhindra kommunalskatlehöjningar som ytterligareskulle drabba människorna i regionen. Parallellt med de stödåtgärder för näringsliv och kommunersom föreslår 1 denna utredning är det också nödvändigt att genomandra åtgärder försöka förebygga konsekvenser av brokatastrofen. I första hand gäller det självfallet att så snabbt sommöjligt bygga en ny bro. Kontraktet med entreprenören innebär alt den nya bronskall slå klar senasi . Enligt kan man inle räknamed någon dubblering av färjelägena vid respektive Slenungsön. Brislen påpersonal är en av anledningarna till att del inle gått att utöka antaletfärjelägen. Dessulom finns inle fler färjor tillgängliga inom landet. Endubblering av färjelägena skulle vidare kräva utbyggnad av terminalanläggningarsom medför ytterligare ingrepp i nalurvärdsområdel på . En visskapacitetsökning under högtrafik kan dock åstadkommas när hela personalbehovetför färjorna har tillgodosetls. Bland vikliga åtgärder som kan vidtas för allpåverka belastningen på färjorna kan i första hand nämnas fortsatt satsning päkollektivtrafiken, en kvalitativt bra person-båtstrafik mellan Almön ochSlenungs torg samt utökade parkeringsmöjligheter m. m. i anslutning tillfärje- och personbåtslägena. När det gäller sysselsättningen är del länsstyrelsensmålsättning att samhällel genom stödåtgärder till det lokala näringslivet sälångt möjligt skall kunna undvika sysselsättningsminskningar. Påinvesteringssidan är det angeläget att man skaffar sig en handlingsberedskapsom gör det möjligt alt vid behov även kunna lidigarelägga planerade kommunalaoch statliga Investeringar. Bland länkbara projekt på den statliga sidan kannämnas förbättringar av vägnätet pä . Åven om man lyckas förhindrauppsägningar av personal inom befintliga verksamheter måste man räkna medkonsekvenser för nyrekrytermgen. Detta drabbar i första hand ungdomar, vilkelmotiverar förberedelser för alt snabbi kunna starta lämpliga beredskapsarbeten.Brobygget väntas sysselsätta ca 100 man, varav 60 kan rekryteras lokalt.Sysselsättningen för den lokala byggarbetskraften eller lokalaentreprenadföretag påverkas därför 1 begränsad omfattning. Turismen ger normalt ett viktigt bidrag lillsysselsättningen inom vissa Prop.1980/81:25 87 Åtgärder behövs för alt den inle skall minskadrastiskt. är del angelägel att försöka styra turisltrafiken så i minsta möjliga utsträckning påverkar den redan besvärligatrafiksituationen. För detla behövs satsningar pä Informalion och ett samarbetemellan kommunerna och olika turistorganisationer. Utöver de olika åtgärder som här nämnts kan företagengenom t.ex. extra marknadsföringssatsningar begränsa effekterna av broraset.Del är angeläget alt sädana åtgärder kan uppmuntras genom samhällets stöd. 4 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna har anlitat expertis från de ekonomiska konsekvenserna av brorasel förkommunerna i Stenungsundsreglonen. finns tillgängligsom bilaga. Den har gjorts utifrån förutsättningen att den nya bron skall ståklar . I delta avsnitt sammanfattas resultatet av utredningen.Merkostnaderna har exkluderats med hänsyn lill att bron nu beräknaskunna las i bruk . De sektorer som behandlas är: - trafik,väghållning Merkostnaderna har i sammanställningen i slutetav detla avsnitt justerats för en beräknad inflation pä . Hit förs koslnader för väghållning och kollektivtrafiksaml investeringar i parkeringsplatser, hållplatser, färjelägen etc. Hittillshar investerat mesl i parkeringsplatser, bryggor, vänthallar m. m.- drygt I Mkr. har en total investeringskostnad på ca . ochOrust en på nära . för liknande investeringar. Dessa belopp har isammanställningen reducerats med hänsyn lill den nytta som kommunerna väntas fåav Investeringarna . Av del totala Investeringsbeloppet på ,yrkas således ersällning endast för , Yfterilgare trafiklnveslerlngar för ca . behövs,varav tillfälliga parkeringsplatser i är den tyngsta posten. Driftkostnaderna för den utökade koUetivtrafiken beräknaspä 1980/81:25 88 På är motsvarande merkostnad . och iStenungsund ca . Kommunerna i regionen kommer aft fä extra utgifterför informalion om kollektivtrafik samt resvane- och trafikundersökningar.Vidare har de kostnader för trafikvakter samt hyra och underhåll avvänthallarna vid färjelägena. Observerasbör alt kostnaderna för passagerartrafiken inte lagils med iberäkningarna. har bekostat denna trafik. Kommunerna kommeratt få ett särskilt statsbidrag för att driva den i fortsättningen. Småbarnsföräldrarfår till följd av broraset tillbringa mer lid för resor mellan bostad ocharbetsplats. Del betyder all daghem, förskolor och familjedaghem måsle hållaöppet längre. Kommunerna har fått anställa fler förskollärare och köpa flertimmar av de kommunala dagmammorna. uppskattar de ökade kostnaderna tillca . räknar med en fördyring på ca . och Stenungsundmed ca . Transporternatill vårdinrättningar i blir dyrare liksom hemhjälpskostnaderna.Anhöriga får svårare att besöka sjuka och gamla om resan innebär alt man måstela sig över . Åven kostnaderna för färdtjänsten ökar och förpersonal som måste resa 1 tjänsten mellan öarna och fastlandet. Koslnaderför extra insatser för att klara turisltrafiken beräknas till ca . förde tre kommunerna tillsammans. har beslutat att förskottera en delav beloppet, men räknar med att staten tar över kostnaderna. Tjörnskommun kommer alt få betala ut . för ersättning i samband med allparkeringsplatser anlagts på en campingplats på . Närdet gäller principer för ersättning för förlorade intäkter för turistberoendeverksamheter hänvisas till avsnitt 6. Attbygga på och innebär belydande transporter av både material ochmänniskor till och från fastlandet. Dessa kommer att bli betydligt dyrareoch la 1 anspråk. PåTjörn räknar kommunen med att investeringarna skall bli dyrare. För denplanerade exploateringsverksamheten betyder det att kostnaderna ökar med 2,2Mkr. På har man beräknat fördyringarna till eller nästan . Prop.1980/81:25 89 Kommunernasräntekostnader har schablonmässigt beräknats lill på halva summan av detotala merkostnaderna. Denna post motiveras av att kommunerna redan haft storaränteutgifter för merkostnader och all den statliga ersättningen även ifortsättningen föreslås utgå i efterskott. Denkommunala administrationen har också pä olika sätt drabbats av brokatastrofen.Under den första tiden efter raset fanns en katastrofcentral på Tjörn.Koslnaderna för annonsering, informationsmöten, telefonupplysningstjänst m. m.där uppskattas till . Avlopps-och avfallshanteringen Innebär också transporter till och från fastlandet.Kostnaderna för denna beräknas öka med . 4.8 Merkostnadersom inte beaktats Attdet blivit svårare alt resa till och innebär givetvis attkommunerna blir mindre attraktiva som bostadsregion för människSr som arbetar iland, i synnerhet för dem som har sin arbetsplats söder om . Desenaste årens kraftiga inflyttning kommer därför sannolikt att mattas av. Kommunförbundethar beräknat hur en sådan lägre befolkningstillväxt skulle kunna påverkakommunernas skatleinläkter. En utebliven befolkningsökning på 100 personer perkommun skulle innebära uteblivna skatteintäkter på sammanlagl290000 kr. för , och . Framöverkan det uppslå ytterligare merkostnader, som är svåra alt kvanfifiera: - ytterligare förstärkningar avkollektivtrafiken kan behövas för att förbättra trafiksituationen - exlrainsalser pä näringslivssidankan bli nödvändiga - kommunerna kan behövalidigarelägga investeringar för all skapa sysselsättning lokall - fler förrättningar ochsammanträden för förtroendemän - dyrare att köpa varor ochtjänster, eftersom transportkostnaderna ökar - turistanläggning,den stora campingplatsen vid , måste flyttas, eftersom det områdetbehövs när den nya bron byggs. All finna en ny, lika bra plats blir antagligenbåde svårt och dyrt för säväl kommunen som campingvärden och markägaren. Kommunernasberäknade merkostnader sammanfallas i följande tablå. 1980/81:25 90 Kommunala merkostnader till följd av ras (Kkr) Tolall beräknas här redovisade merkostnader för samtligatre kommuner uppgå till , ' Räntekostnaden har schablonmässigt beräknats lill 12 procentpå halva summan av merkostnaderna. Räntekostnaden ingär endast i kolumnen förlolala merkostnader. 5 Ekonomiska konsekvenser för näringslivet har haft en särskild samrådsgrupp förnäringslivsfrägorna. Gruppen bestod av representanter för ,länsarbetsnämnden, , utvecklingsfonden, handelskammaren samtLO-distriklet. Handelskammaren har också anlitats för särskildakonsultinsatser. Uppgifter från företagen Insamlades via Intervjuformulär, somvarierade någol beroende på typ av företag. Fältarbetet skedde i huvudsak underveckorna 22-23, då ell anlal utvalda företag inom i stort sett samtligabranscher besöktes. Brorasets konsekvenser för jordbruket och fisket harutretts genom kontakter med lantbruksnämnd, lokala LRF-represenlanter på Tjörnoch , fiskenämnden, SVC och några ordföranden för lokalavdelningar inomSVC på och . 1980/81:25 91 har enligl regeringens uppdrag utrett deekonomiska konsekvenserna av brorasel för näringslivet på och Orust.Dessulom har inkluderat sådana verksamheter i kommunsom direkt drabbats av raset. När man skall undersöka hur olika företag har drabbats vara rimligt att utgå från en indelning av företagen i branscher.Branschtillhörigheten bestämmer 1 stort transportbehov och kostnadssitualion,vilket 1 sin lur är avgörande för effekterna. VI har funnit följande indelning ändamålsenlig:Jordbruk och fiske' Industri' Hotell- och restaurangverksamhet Hamnverksamhet' Åkerier'Tjänster 5.3 Konsekvenser för jordbruk och fiske Jordbrukarna har inte påverkats ekonomiskt avbroraset i någon större omfallning. De flesta av jordbrukets transporter fränTjörn/går till eller från . Ett fåtal lantbrukare levererar dockgrönsaker till och . Dessa transporter utförs av de enskildaodlarna själva och gär nästan under skördesäsongen. Väntetiderna vidfärjeförbindelserna medför pä sä vis att arbetsdagen förlängs för dessalantbrukare. En annan effekt som kommer alt drabba jordbruket är fördyradegruslransporter. Gruset används för uppfyllnad av ulfarisvägar och hämtasnormalt frän fastlandet. Merkostnaden p.g.a. broraset uppskattas till ca 10 kr.per ton grus. Enligt bedömning är kostnadsfördyringarnarelativt obetydliga. Slenungsundsföretag ingår ej. Prop.1980/81:25 92 Representanterför fiskarna på har uppgett all fiskerinäringen inte nämnvärt påverkatsav broraset. Detsamma gäller för flertalet fiskelag på eftersom dessalevererar sin fångst vid kaj till en firma 1 . Denna firma ombesörjerbåde beredning, transporter till och försäljning. Förelaget i frågaingår 1 urvalet av industriföretag. Räkfiskla-gen på bekostar däremottransporterna till och från och har på så vis drabbats av fördyringar.Härtill kommer alt servicekostnaderna för instrument o. dyl. på båtarna ökat.Arbetskraften som utför servicen hämtas från och fiskarna debiterasför väntetiderna vid färjorna. Liksomför jordbrukels del är koslnadsfördyringarna av liten omfattning. Tillverkningsindustrinpå domineras av fiskkonservindustrin på , där ett femtontalföretag tillsammans har ca 250 anställda och en omsättning av ca . Avövriga förelag kan nämnas Djupviks varv samt AB Helinos. I undersökningen hartagits kontakt med i stort sett heta konservindustrin. Djupviks varv samtytterligare nägra förelag. Undersökningsföretagen svarar för avsysselsättningen inom tillverkningsindustrin. Tillverkningsindustrinpä domineras av bätbyggerier. Av övriga företag kan nämnas (konservinduslri) samt Animon-hus (trävaruindustri). Undersökningsförelagensvarar för av induslrisysselsältningen. Konsekvensernaför industrin har i redovisningen delals upp i ökade kostnader för transporter,ökade personalkostnader, dyrare investeringar samt övriga fördyringar. Dengrupp av företag som främst drabbats är konservindustrin på Klädesholmen.Deras transportsituation Innebär alt råvaran levereras från Svensk Exporlfisk,Varbergsfisk samt Buafisk. efter broraset höjdes råvarupriset med 10öre/kg. Enligt talesmän för Svensk Exporlfisk har prishöjningen dock inteföranlelts av brorasel, utan har drabbat samtliga kunder. Ultransporter av färdigaprodukter sker via ASG eller 1 vissa fall . ASG ändrade efterbroraset taxesältnlngen sä att laxe-stalionen flyttades från lillUddevalla. , som levererar träemballage till 1Göteborg, uppskattar sin Iransport-kostnadsfördyring till ca . per dag.Av övriga företag har Animonhus och Foodia redovisat fördyringar 1 slörreomfallning. Somovan nämnts kunde den råvaruprishöjning som konservindustrin Prop.1980/81:25 93 utsattsför inte relateras direki till broraset. Normall är dock råvamlnkö-pen mycketbegränsade . Enligl uppfattning kan det dock inteuteslutas alt leverantörerna kan komma att debilera industrin på Klädesholmenför ökade transportkostnader när nästa inköpsperiod infaller hösten 1980.Länsstyrelsen finner det därför motiverat alt räkna med en möjlig merkostnad av3 öre/kg sill hänföriig till ökade transportkostnader. PåOrust har i första hand småhustillverkaren drabbats. Förelaget haromfattande leveranser till och har därmed fått kraftigtökade transportkostnader. För hela 1980 uppskattas detta till ca 250000 kr.Likaså redovisar Foodia kraftiga fördyringar, . under 1980.Smäbålsvarven har däremol drabbats i avsevärt mindre ulslräckning. Del störstaförelaget, Hallberg-Rassy, redovisar fördyringar på endast . Desammanlagda Iransportkoslnadsfördyringarna för tillverkningsindustrinpå och kan sålunda uppskattas lill nedanstående, fördelat på olikaperioder (Kkr.). De redovisade fördyringarna för industrin på har räknatsupp med sammanlagt . för alt kompensera den lägre täckningsgraden där. -31/5 t/6-31/12 Summa 347 619 966 De totala fördyringarna av transporterna i regionen under1980 uppgår således lill ca I Mkr. För huvuddelen av denna fördyring svararindustrin pä . Om de sammanlagda kostnaderna fördelas per dag synes kostnadernakomma att öka . Detta kan bero på tillfälligheter,variationer i leveransmönstret m. m. har dock vall att utgå fränden genomsnittliga dagliga merkostnaden för attskatta de totala merkostnaderna . Dessa framgår av nedanståendeuppställning. Merkostnader för transporter inom industrin åren 198081 Summa 966 1037 2003 Sammanlagt skulle alltså merkostnaderna för transporteruppgå lill . Industrin på svarar för . av denna summa. Prop.1980/81:25 94 De extra personalkostnader som har uppställ lill följd avbrorasel är dels övertid till följd av alt leveranser inte hunnit framInom ordinarie arbelslid, dels extra reseersättningar och traktamenten genomalt resor i tjänsten nu tar extra tid. Dessutom förekommer alt företagenbetalar sina anställda ersättning för förlängda restider till arbetet. Jämfört med transportfördyringarna förefaller de ökadepersonalkostnaderna vara en ganska ringa storlek. väntasindustrin drabbas av fördyringar enligt nedanstående uppställning. För Oruslsdel gäller alt Animonhus svarar för en myckel slor del av de redovisademerkostnaderna. Totalsumman har räknats upp med . per halvår för attkompensera för de förelag som ej ingår i urvalet på . 18/1-31/5 I/6-3I/I2 Summa 122 149 271 De sammanlagda merkostnaderna uppgår såledeslill ca . uppskattas fördyringarna enligt nedanstående.Skattningarna baseras på den genomsnittliga dagkoslnaden . Merkostnader för personal inom industrin åren 198081 Orusl 188 183 371 Summa 271 252 523 Investeringarna blir dyrare genom framförallt dyrarematerialtransporter och ökade kostnader för servicepersonal. Flera företag har uppgivit svårigheter all fastställa hur storafördyringarna är eller kan bli. I de flesta fall specificeras Intemerkostnaderna på de fakturor företagen får. Del är således svårt att skiljaut brokostnaderna från allmänna kostnadsfördyringar. De uppskattningar somindustrin gjort visar dock på extra kostnader på ca I Mkr. under 1980.Huvuddelen av denna kostnad svarar Djupviks varv för. Under åren 1981-82redovisar företagen investeringsplaner på sammanlagt . Länsstyrelsenhar funnit det rimligt att räkna med fördyringar på på den samladeinvesleringssumman. Förelagen skulle således drabbas av merkostnader på totalt570000 kr. Av denna summa antas schablonmässigt hälften fallapå är 1981, dvs. 1980/81:25 95 Till övriga koslnader hänförs fördyringar av marknadsföring,inköp av tjänster, anskaffande av extra lokaler och fordon m. m. Flertaletförelag har här inte redovisat nägra koslnader. Ett förelag har dock tvingatsskaffa extra kontorslokaler i till en kostnad av /månad. Sammanlagt kan merkostnaderna uppskattas lill ca . Förår 1981 antas samma kostnadsnivå, dvs. 5.4.6 Effekter av inkomstbortfall Endast ell förelag har redovisat omsätlningsborlfall.Företagel i fråga utför servicearbelen för industrin saml liknande arbeten påfartyg. Man har här lappat en stor del av marknaden på fastlandet. Under år1979 utfördes totalt ca 60 uppdrag utanför öarna. har manhaft 8 arbeten, dvs. 1520 på årsbasis. Man tycks således ha lappat ungefär 2/3av fasllandsmarknaden. Genomsnittsinkomsten per utfört arbete under 1979uppgick till ca . Om vi antar all företaget kommer alt tappa ca 40uppdrag genom broraset innebär della ett inkomstbortfall av . Emellertidbortfaller en del kostnader också. Med hänsyn till all personalkostnaderna 1detla sammanhang bör betraktas som en fast kostnad, uppskattar länsstyrelsenatt effekten av inkomstbortfallet bör sättas till av del av förelagetredovisade bortfallet. Del bortfall som i realiteten uppkommit kan såledesuppskattas lill 0,70x336000=235200 kr. för hela 1980. Hur stort bortfallet kanbli för är omöjligt all säga. Här antas ett bortfall av . för hela perioden. De totala uppskattade merkostnaderna förtillverkningsindustrin på och framgår av nedanstående uppställning. Den totala merkostnaden genom broraset förtillverkningsindustrin på och kan således uppskattas lill ca 4,5Mkr. för hela perioden. Prop.1980/81:25 96 5.5 Konsekvenser för byggnadsverksamheten Undersökningen omfattar i denna bransch byggnads- ochentreprenadföretag pä och Orusl samt 1 . Sammanlagt har 14förelag intervjuats. Dessa hade vi undersökningstillfället tillsammans ca 130anställda. Den totala täckningsgraden är därmed ganska liten, . totala sysselsältningssiffran ingår emellertid några stora företag 1 ,All-installation saml Teknisk Isolering med tillsammans nära 400 anställda.Enligt uppfattning bör dessa ej tas med, dä de lill slor delarbetar på en internationell marknad. Om dessa företag exkluderas blirtäckningsgraden . Den är högre på och , 22 resp. mot iStenungsund. Om kostnadsuppskattningarna för de valda företagen skulle ansesrepresentativa borde således summorna multipliceras med faktorerna 4,5, 3,6och 11,1 för att samtliga förelag skulle läckas in. Enligt länsstyrelsensuppfattning ger dock en sädan direkt uppräkning en överskatlning avkoslnaderna. De företag som ingär i urvalet är sådana som tidigare redovisatalt de haft problem lill följd av brorasel. Del kan därmed antas att"problemföreiagen'" är överrepresenterade i urvalet. De koslnader somförelagen redovisat har därför räknats upp med endast 2,0 för och Orustoch 3,0 för , dvs. väsentligt mindre än de ovan angivnauppräknlngsfaklorerna. De lolala merkostnaderna för transporter under år 1980framgär av nedanstående uppställning (Kkr. Summa 368 286 615 1269 18/1-9/3 10/3-31/5 1/6-31/12 Totalt kan således brorasel beräknas ha kostal bygg- ochentreprenadbranschen . i extra transportkostnader. Huvuddelen, 670000kr. har drabbat Stenungsundssidan, medan kommil mest "lindrigt"undan. Dagskostnaden har sjunkit med liden. Under liden fram lill dess färjanstartade uppgick de dagliga merkostnaderna för transporter till , medande för beräknas sjunka lill ca .