prop · G403184 · 1980-12-31 00:00:00 — UHÄ-rapport1977:4) uppmärksammas antagningsfrågornas roll för en könsmässig jämnarerekrytering till högskoleutbildning. I sammanhanget kan också nämnas dejämställdhetsprogram som SÖ och AMS fastställt att gälla inom respektive verksarbetsområden. fastställde SÖ och AMS gemensamt"Jämställdhetsprogram inom arbetsmarknadsutbildningen" enhgt vilket,vid uttagning av kursdeltagare till denna utbildning, sökande från underrepresenteratkön kan prioriteras. Ibilaga I redovisas fördelningen mellan könen bland anmälda och antagna ifråga om dels flertalet allmänna utbildningslinjer liUvilka antagningen sker centralt genom UHÅ, dels de allmänna utbildningslinjer fillvilka antagningen sker genom . Som framgår av denna redovisningförekommer på etl stort antal utbildningslinjer större eller mindre olikhetervad gäller fördelningen av utbildningsplatser mellan könen. Försöksverksamhetenskall omfatta endast ett begränsat antal linjer. Redan detta förhållande medförelt behov av att närmare precisera vad som i detta sammanhang bör betraktas somunderrepresentation. Prop.1980/81:184 32 här utgått frän jämställdhetskommilléns förslag (iovannämnda skrivelse ) att andelen män i förskollärarutbildningen börhöjas till 30 proceni. Denna procentsats bör enligl UHÅ:s mening - och ienlighet med Vård 77:s förslag - kunna fungera som en allmän riktpunkt.Underrepresentation skulle dä föreligga så snart ettdera könels andel avutbildningsplatserna understiger 30 proceni. Med denna ulgångspunkt kanföljande konstateras om underrepresentationens omfattning vad gäller antagning lillde i bilaga 1 upptagna linjerna. Inom sektorn för utbddning för tekniska yrken berörförekommande underrepresentation nästan helt kvinnorna: avplatserna pä flertalet av 14 här berörda linjer, på ell parlinjer (datateknik, geoteknologi). På hortonomlinjen är männen något underrepresenterade(28 proceni). Inom seklorn för utbUdning för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken finns undertepresentation av män på linjen för kost ochnäringsekonomi (), sekrelerarlinjen () och sociala linjen(). På den transporladministraliva linjen är kvinnorna i minoritetmed av platserna. Inom den statliga delen av sektorn för utbildning för vårdyrkenfinns underrepresentation för män på logopedlinjen () och receptarielinjen(14 proceni). Inom den kommunala delen av sektorn är männen nästan genomgående underrepresenterade:från O procent av platserna (bl.a. hörselvårdsassistentlinjen) lill 14 proceni(sjuksköterskelinjen 105 poäng). Tre linjer ligger nära eller har brutit igenom30-procenlsvallen, nämligen sjuksköterskelinjens 65-poängsvarianl för skötare ipsykiatrisk vård (34 proceni män), medicinska assislentlinjen (män)och sjukgymnastlinjen (29 proceni män). Inom sektorn för utbildning för undervisningsyrkenförekommer bland här redovisade linjer sju med underrepresentation för män:från O procent (textillärariinjen) lill (språkvelenskapliga ämneslärarlinjen).Till frilidspedagoglinjen har anlagils 29 proceni män. 6.3.1 Utgångspunkter för val av linjer i Jörsöksverksamhelen För att försöket skall få lillräcklig bredd bör endastallmänna utbildningslinjer komma i fråga. Dessa linjer är riksrekryterande ochUHÅ ser inget bärande skäl att utnyttja den möjlighet, som anges i uppdraget,att föreslå lokala eller regionala begränsningar. Av della skäl bör inte hellerlinjer som endasi är lokaliserade till en läroanstalt komma i fråga. Försöksverksamheten bör vidare kännetecknas av viss ullsidighetoch bulans mellan olika seklorer etc. I allmänhel bör sådana utbildningslinjerväljas som kännetecknas av en relativt stor konkurrens om utbildningsplatserna,della för att ätgärder för könsuljämning skall ge märkbar effekt. 1980/81:184 33 Linjer som kräver en av ettdera könet kraftigl domineradförutbildning som behörighetsgmnd bör inte ingå i försöket; ålgärder förutjämning måste sättas in före denna utbildning. Av detta skäl bör t.ex.barnavårdslärarlinjen inte komma i fråga (män). I normalfallet bör linjer som ingår i försöket omfattas avbestämmelserna om behörighet och urval i 5 kap. högskoleförordningen. Denkommunala utbildningen inom sektorn för utbUdning för vårdyrken kommer enligt rikdsdagensbeslut att omfattas av dessa bestämmelser fr.o.m. 1982-07-01. Då antalet linjer för försöksverksamheten fastställts börhänsyn las till att elt större antal Unjer inom denna kan ulgöra en belastningpå antagningsverksamheten och medföra större arbetsinsatser vid en kommandeutvärdering av försöket. 6.3.2 Preliminärt föreslagna linjer förförsöksverksamheten Vid de överväganden som UHÅ gjort, från ovan angivnautgångspunkter, har följande allmänna utbUdningslinjer preliminärt bedömtsböra ingå i försöksverksamheten. Sektorn för utbildning för tekniska yrken Tekniskfysik-linjen Väg- och vallenbyggnadslinjen. Sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken Inom denna sektor har endast två linjer en antagning medegentlig undertepresentation enligt 30-procentskrileriet, nämligen linjen förkost och näringsekonomi samt sekrelerarlinjen. Den förstnämnda linjen är knappastlämplig för försöksverksamhet på gmnd av behörighetskraven. SekreterarUnjen skaUupphöra enligt förslag i prop. 1980/81:100 bil. Linjer förförsöksverksamheten får därför väljas utan hänsyn lill 30-pro-centsgränsen.Enligt UHÅ:s bedömning bör ekonomlinjen och systemvetenskapliga linjenlämpligen komma i fråga. Sektorn för utbildning för vårdyrken Hälso- ochsjukvårdslinjen Medicinska servicelinjen (Båda linjerna inrättas ). Sektorn för utbildning för undervisningsyrken I yUrande fillstyrkte UHÅ jämslälldhetskomitténsförslag, aU den pågående försöksverksamheten med visst företrädeför män till förskollärarlinjen borde upphöra i sin dåvarande form. UHÅanmälde, med hänvisning till sitt eget uppdrag, sin avsikt all återkomma ifrågan. 1979/80:100 bil. 12 anslöt sig statsrådet fill kommit-3 1980181. 1980/81:184 34 tensförslag i nämnda del. Den berörda försöksverksamheten upphörde därefter i ochmed antagningen inför /81. anmälde statsrådet atthon inte var beredd att la ställning lill kommitténs förslag att kvoteringborde övervägas i fråga om lågstadielärariinjen och hänvisade tiU att förslagetskulle överlämnas tUl UHÅ. UHÅkonstaterar att andelen män som antas till de båda nämnda linjerna alltjämtunderstiger och finner för sin del att det är i hög grad berättigatalt linjema ingår i försöksverksamheten. Vad gäller förskollärarlinjen börnärmast 100-poängsvarianten komma i fråga, eftersom efterfrågan och därmed konkurtensenvid antagningen är svag i fråga om 80-poängs varianten. UHÄhar inte funnit det motiverat alt låta försöksverksamheten beröra sektorn förutbildning för kultur- och informationsyrken. Endast ett par linjer inom dennaföljer helt bestämmelserna om behörighet och urval i 5 kap.högskoleförordningen, och endast till ett fåtal linjer görs antagningen vid UHÅ. Infördet slutliga valet av linjer som skall ingå i försöksverksamheten bör enligt UHÅ:smening hänsyn tas till de synpunkler som kan finnas hos bl.a. berördahögskolemyndigheter och fackliga organisafioner samt (i fråga om kommunalhögskoleutbildning) de båda kommunförbunden. UHÅ avser därför att bereda dessamyndigheter och organisationer tillfälle alt yttra sig i fråga om vilka linjersom skall ingå i försöksverksamheten. 6.4Metod för positiv särbehandling Eftersomsamma regelsystem för urval förutsätts gälla för alla i försöket ingåendeutbildningslinjer bör också en enhethg metod för positiv särbehandlingtillämpas. Denna metod bör vara så utformad atl den kan användas vid en merallmän tillämpning av särbehandlingsprincipen. UHÅbedömer att den ena av Vård 77 aktualiserade metoden, nämligen poänglillägg förminoritetskön, inte är lämplig. En del andra meloder har undersökts inom UHÅ.De två meloder som bedömts vara de lämpligaste är kvotering genom bestämmandeav visst platsantal för båda könen samt förtursantagning mellan urvaleni de olika omgångarna under en antagning (visst antal platser reserveras förminoritetskönet vid det första urvalet). UHÄföreslår att den förstnämnda metoden tillämpas vid försöksverksamheten.Antalet platser för de båda könen får bestämmas med utgångspunkt iantagningstalen vid närmast föregående antagning till utbildningen i fråga. Åvenom kvotering får anses vara den bästa metoden erbjuder denlikväl vissa problem. Könskvoteringen måste ta sig uttryck i skilda s. k. sökalternativför män respektive kvinnor, vilket innebär ett starkt ökat antal sökalternafiv.F. n. utgörs ett sökalternativ av viss utbild- Prop.1980/81:184 35 ningpå viss ort. 1 en del fall är antalet platser inom ett sökalternativ redan nuså lågt att svårigheter uppstår när kvotering skall göras enligt bestämmelsernai högskoleförordningen. En ytterligare uppdelning av sökalterna-tiven på mänoch kvinnor kommer atl accentuera dessa svårigheter. 6.5 Andelenplatser för det underrepresenterade könet Beroendepå underrepresentationens omfattning kan i vissa fall en höjning avminoritetskönets platsandel upp till exempelvis medföra så skärptapoängkrav för antagning vad gäller majoritetskönet att konkurrensen mellansökande av detta kön avsevärt skärps. Särbehandlingen kan också innebära att skillnademai antagningspoäng inom gmppen antagna (oavsett kön) bUr betydligt större. Föratt dessa olägenheter skall undvikas bör enligt UHÅ:s mening vid varjeantagning platsantalet för det underrepresenterade könet inte ökas med mer än Uoprocent av det lotala antalet platser för respektive sökalternafiv.Platsandelen för minoritelskönet bör på detta sätt dock aldrig få bli större än50 proceni av det totala antalet platser inom sökalternativet. Det ligger isakens natur att antagningspoängen sänks vid införande av särbehandling, menpå detta sätt ges sänkningen en rimlig omfattning. Sedanplatsantalet för minoritelskönet vid en antagning höjts med fio procent, bör effeklenhärav på antagningspoängen undersökas. Endast om störte sänkningar avantagningspoängen inle sketl bör en ytterligare ökning av platsantalet fågöras vid följande antagning. DenposUiva särbehandlingens karaktär av försöksverksamhet får anses fömtsattauppföljning och utvärdering. En treårsperiod lorde vara tillräcklig härför.Ansvaret för denna uppföljning bör ligga pä UHÅ, som för den kommunalahögskoleutbildningen bör samverka med antagningsmyndigheten i . UHÅhar i flera sammanhang påpekat alt det är väsenlligt atl förändringar i tilllrädesreglernaså långt möjligt genomförs samlat, deUa med hänsyn dels tillinformationsproblem, dels till att aktuella systemförändringar av prakfiska ochekonomiska skäl bör göras . UHÅ föreslår att de ändringar i 5 kap.högskoleförordningen som föranleds av denna skrivelse genomförs införantagningen tUl utbildning som börjar och att denförsöksverksamhet som förordats påbörjas . Prop.1980/81:184 36 dennatidplan skall kunna hällas krävs beslut av statsmakterna sä tidigt som möjligtunder . Idenna skrivelse har redovisats fem uppdrag som UHÄ fått av regeringen och sombeskrivits närmare i inledningen. Varje uppdrag har sedan behandlats i etl särskillavsnitt. I detta avsnitt följer en sammanfattning av UHÅ:s förslag. 7.2.1 Direktövergång(avsnitt 2) UHÅföreslår ifråga om vilka som skall omfattas av den s. k. tredjedels-garantin attsökande, som har behörighet för placering i kvolgrupp 1 eller II ochsom under det kalenderår dä utbildningen påbörjas fyller högst , skall tillhöragarantigruppen att fr.o.m.antagningen till utbildning som börjar sökande utan behörighelsgivandeutbildning från gymnasieskolan inle skall ingå i garantigmppen. Dispens frånkravet på genomgången gymnasieskola skall dock kunna medges i särskilt fall. UHÅföreslår avseende teknisk lösning attnuvarande kvotgmppsindelning och proportionella kvotering består attden inom kvotgmpperna I och IIs. k. omvända antagningsordningen bestårmen aU av platserna lilldelas respektive A-grupp alttill A-gmpperna inom kvotgmpperna I och II förssökande som enligt UHÄ:s förslag tillhör garantigruppen. 7.2.2 Lottningsgarantin(avsnitt 3) UHÄ:sförslag, som i huvudsak är identiska med förslagen till provisoriskabestämmelser i skrivelse innebär följande: attsökande som vid visst antagningstillfälle lämnar den sisla centrala antagningenmed maximipoäng till sökt alternativ inom viss utbildning och som inte blivitanlagen ull annat sökt alternativ inom denna utbildning skall betraktas somutlottad och få en markering i det särskilda register som upprättas förändamålet attlottningsgarantin skall gälla viss utbildning oberoende av ort vid varje antagningstillfälle skall kunna få lottningsmarkering till högsttvå utbildningar attlottningsgarantin skall gälla etl år från senasle anmälan attsökande med lottningsgaranti skaU få förtur fill högst av platsernainom respektive kvotgrupp attlottningsgarantin skall omfatta de utbildningar som avses i 24 § första stycket5 kap. högskoleförordningen och till vilka antagning görs av UHÅ ellerantagningsmyndigheten för högskoleutbildning i . Prop.1980/81:184 37 7.2.3 KvotgruppIII (avsnitt 4) attkvotgmpp III bibehålls, om studieomdömena från folkhögskola även fortsättningsvisskall ge poäng vid urvalet atten ordning där sökande med behörighet genom folkhögskolesludier hänförs till kvotgmppIV skulle ha positiva effekter vad gäller möjligheternaatt göra rättvisa platsfördelningar såväl mellan olika sökandegmpper som inom folkhögskolegmppen.Studieomdömena skulle med denna lösning inte behöva användas vid urvalet. 7.2.4 Meritvärde av särskilt värdefull arbetslivserfaren het (avsnitt 5) attUHÅ bemyndigas att närmare utforma och leda en försöksverksamhet enligt de rikthnjersom redovisas i denna skrivelse och som sammanfattningsvis innebär attsärskilt värdefull arbetslivserfarenhet får tillgodoräknas vid urval lUl delsläkarlinjen, dels de allmänna utbildningslinjer inom sektorn för utbildningför vårdyrken som helt eller delvis har huvudman och som fr. o. m.1982-07-01 omfattas av bestämmelserna om behörighet och urval i 5 kap.högskoleförordningen attvid lika jämförelsetal företräde ges åt den sökande som har särskUtvärdefull arbetslivserfarenhet på minsl halvtid, fördelad på perioder . 7.2.5 Positiv särbehandling av underrepresenterat kön (avsnitt 6) att UHÅbemyndigas att närmare utforma och leda en försöksverksamhet enligt de rikllinjersom redovisas i denna skrivelse och som sammanfattningsvis innebär atten metod tUlämpas som innebär kvotering genom beslämmande av visst platsantalför båda könen attvid varje antagning platsantalel för det underrepresenterade könet ökas medhögst av det totala antalet platser för respektive sökalternafiv,dock till högst av det totala antalet platser , innan en fortsatt höjning av platsantalet för underrepresenterat kön görs,kontrollerar alt skillnaderna i antagningspoäng bland de antagna, oavsett kön,inte blivil för stor och atl poängkraven för majoritetskönet inte skärptsalltför mycket. Beslut i detta ärende har fattats av universitetskanslern,planeringschefen samt styrelseledamöterna . Därjämle har närvarit personalförelrädarna Wämeryd 4 1980/81. Prop.1980/81:184 38 ochSkarvall, byråcheferna , avdelningsdirektörerna samtbyrådirektören . Huvudföredragande har varit . Föredragandeunder de olika avsnitten har varit för avsnitt 2 Habets, för avsnitt 3 ,för avsnitt 4 och för avsnitten 5-6 . Prop, 1980/81:184 ri\JOijivuu.c:.AiViJjij. Procentuell fördelning mellan män sökande och antagna till grundläggande statlig högskoleut- bildning, vissa allmänna utbildningslinjer. med antagning genom UHÅ: s centrala, ADB-baserade Behöriga sökande manl% kvinnl% ' Teckningslärarlinjen i Slockholm (den förberedandekursen) med /oAa/antagning ingår här. Antagningen vid UHÄ avser utbildningen iUmeå. Procentuell fördelning mellan män och kvinnor av sökandeoch antagna till högskoleutbildning. poäng (för under- linjen, 65 poäng (för skötare i linjen, 60 poäng Hälso- och sjukvårdslinjen1982-07-01. ' Hörselvårdsassistentlinjen . '' PMom besvärs- Planerings- och budget- ordningen i till- sekretariatet trädesfrågor Departementsekreterare Krislina Hansson-Mueller Bakgrunden till överväganden ombesvärsordningen 44 44 44 45 46 46 46 47 48 48 50 56 Prop.1980/81:184 44 -1 Bakgrunden till överväganden om besvärsordningen Enligtgällande bestämmelser kan besvär över universitets- och högskoleämbetets (UHÅ)och () beslut i frågor rörande tillträde till gmndläggandehögskoleutbildning anföras hos regeringen. Chefen för ,statsrådet , har i prop. 1979/80:158 om ändringar i reglema förtillträde till högskoleutbildning uttalat, att den nuvarande besvärsordningenär otillfredsställande. Han anförde vidare, att han avser aU föreslå regeringenatt frågan om rätt alt hos regeringen anföra besvär över beslut i frågor omtillträde högskoleutbildning utreds särskilt. har inte haftnågot all erinra mol detta (UbU 1979/80: 36 och 38, rskr 1979/80:424). Gmndläggandehögskoleutbildning äger rum vid statliga högskoleenheter. Sådan utbildning kanockså anordnas av kommun eller landstingskommun (högskoleutbildning). Inomgmndläggande högskoleutbildning finns aUmänna, lokala och individuellautbildningslinjer samt påbyggnadslinjer och enstaka kurser. Densom vill deltaga i gmndläggande högskoleutbildning skall anmäla detta till enantagningsmyndighet, som avgör fråga om antagning till ulbildningen. eller vilket organ som är antagningsmyndighet för viss utbildningframgår av föreskrifter i högskoleförordningen (SFS 1977:263) 5 kap. 53-54 §§.I sammandrag innebär dessa regler följande. Ansvaretför antagningen till grundläggande högskoleutbildning är uppdelat på olika myndighelermed hänsyn till olika slag av högskoleutbildning (allmänna eller lokalautbildningslinjer etc). Ocksä uppdelningen av högskoleutbildningen på statligtresp. kommunalt huvudmannaskap har betydelse för fördelningen av antagningsansvaret. Ifråga om aUmänna utbildningslinjer i statlig högskoleutbildning är för flertalet linjer, nämligen de som förtecknas i bil. (Enligt bestämmelserna i 5 kap. 53 § kan UHÄ delegeraantagningsansvaret till styrelsen för resp. ulbildning. Sådan delegation harskett i några fall.) Vad gäller övriga allmänna utbUdningslinjer i statlighögskoleutbildning har styrelsen för ulbildningen att svara för antagningen.Detta lokala ansvar gäller främst linjer inom sektorn för utbildning förkultur- och informationsyrken. I högskoleutbildning ärLandstingsförbundets för sjuksköterskelinjen. Prop.1980/81:184 45 utbildningslinjeri högskoleutbildning görs antagningen av intagningsnämnder förgymnasieskolan (jfr skolförordningen SFS 1971:235, 9 kap. 19-24 §§), Tilllokala Unjer i statlig högskoleutbildning görs antagningen av lokalantagningsmyndighet eller, vUket ofta förekommer, av UHÄ efter framställningav den lokala myndigheten. I högskoleutbildning görs antagningen tilllokal linje av . Vadgäller individuella utbildningslinjer ligger antagningsansvaret på resp.styrelse för utbildningen. Ansvaretför antagningen lill påbyggnadslinjer i statlig högskoleutbildning åvilarresp. lokala antagningsmyndighet, om inte regeringen föreskriver särskilt att UHÅskall svara för antagningen. (Antagning vid UHÅ förekommer endast beträffandeett par påbyggnadslinjer.) För påbygg-nadshnjer i högskoleutbildninggäller att för sjuksköterskeutbUdning ärantagningsmyndighet för påbyggnadslinjen vidareutbildning av sjuksköterskorsamt att antagningen tiU övriga påbyggnadsUnjer görs av de fömt nämndaintagningsnämnderna för gymnasieskolan. AntagningentUl enstaka kurser i statlig högskoleutbildning sker uteslutande lokalt. Förkommunal högskoleutbildning är . HosUHÅ fattas beslut om antagning inom ämbetets byrå för central antagning. Denlokala antagningsmyndigheten (styrelsen för resp. utbildning) kan delegerabeslut om antagning till den myndighet eller det organ som slyrelsen utser.Högskolestyrelse delegerar i praktiken ofta beslut om antagning tUl "lokalantagningsenhet". Begreppencentral antagning och lokal antagning hänför sig till om beslutet om antagningfattas av central eller lokal antagningsmyndighet. Det bör uppmärksammas alt enlokal antagning dock kan avse en utbildning som har markanl riksrekryteringoch som är den enda i sitt slag inom högskolan. Somnämnts i det föregående kan UHÄ delegera sitt antagningsansvar till lokalantagningsmyndighet (högskoleförordningen 5 kap. 53§). En sådan övergång fråncentralt till lokalt antagningsansvar under antagningens gång sker enligtföreskrifter som har meddelats av UHÅ (UHÄ-FS 1980:31). Det rör sig då om s. k.reservantagning, som görs efler två eller tre antagningsomgångar hos UHÅavseende antagning med samma anmälningstillfälle. beslut i fråga om tiUträde till grundläggande högskoleutbildningkan i regel besvär anföras. Föreskrifter om rätl till 5 1980/81. Prop.1980/81:184 46 besväroch om instansordningen finns i högskoleförordningens 25 kap. Bestämmelsernainnebär i huvudsak följande. Talanmot beslut av lokal högskolemyndighet som står under tillsyn av UHÅ föres genombesvär hos UHÅ (25 kap. 7§). Talan mot beslut av UHÅ anförs hos regeringen (25kap. 8 §). Talanmot beslul av lokal myndighel som står under fiUsyn av SÖ föres genom besvärhos SÖ (25 kap. 9§). Talan mot beslut av SÖ anföres hos regeringen (förordningmed instmktion för , SFS 1965:737, 26§ första stycket). Talanmot beslut av för sjuksköterskeutbildningföres genom besvär hos UHÅ (25 kap. 10§). Talan mot UHÄ:s beslut i sådanaärenden kan anföras hos regeringen (25 kap. 15§). Reglernaom fillträde till gmndläggande högskoleutbildning kan sägas vara av fyra slag: Förbedömning av den nuvarande besvärsordningens funktion och konsekvenser saknarbestämmelserna om antagningsbegränsning intresse. En kortfattad beskrivning avkomponenterna i de övriga tre slagen av fillträ-desregler erfordras däremot föratt senare i framställningen kunna åskådliggöra vilka typer av besvärsärendensom förekommer. Inomhögskolan gäller alltjämt olika regelsystem för behörighet och urval.Huvuddelen av utbildningen omfattas dock av de nya, sedan höstterminen 1977gällande bestämmelserna i 5 kap. högskoleförordningen. Föratt få fillträde fill högskolan måste den studerande uppfylla kraven för såvälallmän som särskild behörighet. Denallmänna behörigheten kan uppnås på i princip två olika sätt: - genom slutförd minst tvååriglinje i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning eller - genom ålder ocharbetslivserfarenhet (lägst och arbetslivserfarenhet,inräknat bl.a. vård av minderåriga barn och militärtjänst). Enrad ulbildningsvägar, bl.a. folkhögskoleutbildning, jämställs med tvååriggymnasieutbildning. För allmän behörighet krävs dessutom kun- 1980/81:184 47 skaper i svenska och engelska motsvarande två årskurser igymnasieskolan (för s. k. 25:4-or endast engelska). Villkoren för särskUd behörighet bestäms för varjeutbildning av den myndighet som fastställer utbildnings- eller kursplan. Förallmänna utbildningslinjer är denna myndighet i aUmänhel UHÅ och för lokalalinjer och enstaka kurser den lokala högskolestyrelsen. När det gäller urval tdl utbildningslinjer indelas desökande i fyra grupper (sedan först högst av utbildningsplatsernaavsatts för sökande med utländsk utbildning m. (1) sökande med slutförd treårig linjei gymnasieskolan eller motsvarande utbildning; (2) sökande med slutförd tvåårig linjei gymnasieskolan eller motsvarande utbildning; (3) sökande med utbildning frånfolkhögskola; (4) övriga sökande, framför alltsökande med behörighet pga. ålder och arbetslivserfarenhet, s.k. 25;4-or, menockså sökande med "udda" betyg som inte kan omräknas till femgradigskala. Det fillgängliga antalet utbildningsplatser inom varje sökaUernativ(utbildningslinje på viss ort) fördelas på grupperna 1-4 i proportion tillantalet sökande i resp. grupp. Företrädet mellan de sökande inom en gmpp bestämmes efter etljämförelsetal som gmndas på i grupperna 1 och 2: gymnasiebetyg och eventuellarbetslivserfarenhet i grupp 3: studieomdöme från folkhögskola och eventuellarbetslivserfarenhet i grupp 4: arbetslivserfarenhet och frivilligthögskoleprov. Vad som anförts om urval och meritvärderinggäller utbildnings-Unjer.