prop · G40366 · 1980-12-31 00:00:00 — Aktuella studier av () visar att en markant ökande andel av arbetskraften iindustriländerna sysselsätts med informationsintensiva aktiviteter, dvs.produktion, bearbetning och spridning av informationsprodukter ellerinformationstjänster. I flera länder sysselsätts f.n. en dominerande andel inom"informationssektorn", utbruten från de traditionella sektorernajordbruk, industri och service. För del beräknas andelen till ca 35 %.En hel del nuvarande arbetsuppgifter inom informationssektorn torde på siktkunna utföras med hjälp av avancerad tele-och datateknik som nyaarbetsuppgifter tillkommer. De sysselsältningsmässiga konsekvenserna av ny tele-och datateknik behandlas inom ramen för ulredningen (A 1978:05) omdatateknikens framfida effekter på sysselsättning och arbetsmiljö, den s. k. dataeffektutredningen. Denelektroniska tele- och datatekniken möjliggör som jag nämnt all nya produkteroch tjänster främst för företagens behov kan komma att införas. Utöveranvändningen i företagen kan tekniken också få tillämpningar inomhushållssektorn. Telefaksimiltekniken och s. k. teleda-tasystem skulle t. exkunna användas för informationsöverföring till och från enskilda hushåll.Informationsteknologiutredningen (U 1978:12) har till uppgifi att studera sådananya mediers utvecklingsmöjligheter och användningsområden, vilka roller de börspela i ett större massmediesammanhang, rätten och möjligheterna att utnyttjamedierna för informationsspridning, 1980/81:66 12 effekterna på pressen m. m. De tidigare nämnda studierna av är ett av mångaexempel på all intresset för tele- och datateknikens sociala, ekonomiska,kulturella och industriella effekter ökar internationellt. I flera av bedrivs även nationella studier med liknande inriktning. ISverige arbetar, förutom de två tidigare nämnda kommittéerna, data- och eleklronikkom-mitten,(I 1978: 04) med uppgift att studera dalateknikens effekter pånäringslivets utveckling. , SÅRK (Fö 1977:56) har studeratden ökande användningen av elektronik och datateknik från sårbarhetssynpunkt.Statens Industriverk har fått i uppdrag att kartlägga svenskelektronikindustris nuläge och utvecklingsmöjligheter. En rad forskningsprojektavseende olika aspekter på telekommunikation har igångsatts bl. a. medstöd från och dess områdesgrupp "Människan ochkommunikationsteknologin". Man kan alltså konstatera att informationsfrågor medanknytning till telekoiTimunikationer och datateknik ägnas ettstort och växande intresse nationellt och inlernationellt. För att följautvecklingen av informationsfrågorna och det omfattande utredningsarbete somenligt ovan pågår, har regeringen på uppdrag tillsatt en särskilddatadelegation. Innan jag mer detaljerat går in på förslag villjag redovisa min uppfattning i vissa övergripande frägor. Jag anger också vissapreciseringar och förändringar när det gäller policy för atttillhandahålla abonnentutruslningar. Vidare redovisar jag en nyhandläggningsordning för provnings- och tillståndsärenden inom . Bakgrunden till förslag om att få bilda ettfinansbolag för finansiering av vissa abonnentutruslningar är denteknikutveckling och ökande konkurrens som jag har beskrivit. Avsikten medbolagsbildningen är dels alt öka möjligheter att hävda sig på konkurrensutsatlamarknader, dels att teknikutvecklingen inom monopolmarknaden skall främjas. Enövergripande fråga är därvid om statsmakterna bör underlätta för attbidra lill introduktionen av ny teknik hos användarna. Denna fråga ärbetydelsefull i perspektivet av det intresse som ägnas informationsteknikensanvändning och effekter både i och internationellt. Ett viktigt skäl för all enligl min meninglättare skall kunna erbjuda sina kunder ny informationsteknik är att nyarationella informationssystem som baseras på denna teknik kan leda till produktivitetsförbätt- 1980/81:66 13 ringar inom näringsliv och förvaltning. Den nya teknikenkommer i första hand all tillämpas i samband med vad som brukar kallas "kontorsautoma-fionen".Vilka produktivitetsvinster som därvid är möjliga att uppnå är givetvis svårtatt bedöma. Det är sannolikt försl på längre sikl som mer påtagliga vinster kanuppnås inom näringsliv och förvaltning på grund av trögheten i de förändringarav konlorsruliner och arbetsorganisation, som måste genomföras. I sammanhangetkan jag nämna att jag har erfarit att planerar vissa studier för all belysabl. a. den nya teknikens effekter på produktiviteten inom konlorsområdel. Eftersamråd med chefen för industridepartementet kan jag konstatera attinformationstekniken också har industripolitiskt iniresse. I flera av destudier om industriella kompetens och internationella konkurrenskraftsom har utförts under de senasle åren har informationstekniken ansetts vara av särskillstor framtida industriell betydelse. Som exempel på intressanta delområden har angettsutrustningar och syslem för kontors- och förvaltningsinformation, uppbyggnadav ett digitalt telefonnät, optiska kommunikationssystem och bredbandsnät. Ettaktivt televerksengagemang är en förutsättning för en gynnsam utveckling även idessa hänseenden. Det är också viktigt att den svenska hemmamarknaden utnyttjassom bas för exporten genom ett samarbete mellan och svenskaexportföretag. spelar vidare en betydelsefull roll för ulvecklingeni svensk elektronikindustri genom att agera som en kompetent upphandlare avavancerad teknik. Ett annatskäl som jag tidigare berört är att samma tekniska lösningar tillämpas i nätetsom i abonnentutruslningar. Tekniken är redan på väg att införas i nätet ochden nödvändiga samordningen med utvecklingen av utrustningar underlättas omsådan utrusining på ett konkurrenskraftigt sätt kan erbjudas användarna ocksåav . har naturligen ell ansvar för denna samordning viduppbyggnaden av nya informationssystem och det är väsentligt alt verket gesmöjligheter att effektivt utöva detta ansvar. De nunämnda skälen talar alltså, enligt min mening, för att statsmakterna börunderlätta införandet av ny informationsteknik via . Det haremellertid hävdats alt den nya tekniken också kan medföra en försämradarbetsmiljö. Arbetstiden för de konlorsanställda kommer i ökande utsträckningalt tillbringas vid och i kommunikation med tekniska hjälpmedel vilkel kanpåverka arbetsmiljön. Å andra sidan kan arbetsmiljön komma att förbättras genomalt rulinuppgifter av upprepningskaraktär kan ulföras automatiskt. I sambandmed nya textkommunikationstjänster gäller det l.ex. arbetsuppgifter som omskrift,"klippning och klistring", adressering, utskrift av standardbrev, kuverteringoch distribution. Farhågornaför negativa sysselsättningseffekter av den nya tekniken är en annan aspekt.Nettoeffekten på den totala sysselsättningen av bortfallande och tillkommandearbetsuppgifter lill följd av ny informationsteknik är 1980/81:66 14 emellertid svår att uppskatta. Del är däremol uppenbartalt den nuvarande fördelningen av sysselsättningstillfällena mellan olikasektorer successivt kommer att ändras och att delvis nya yrkesfärdigheterkommer att krävas. Arbetsmiljö- och sysselsättningseffekterna avinformationstekniska lill-lämpningar på kontorsområdet studeras närmare inomramen för dataeff-ektutredningens arbete. Del har ibland hävdats att särskill sysselsättningen inompostverket skulle komma att påverkas negativt av den nya informationsteknikeneftersom den möjliggör olika former av "elektronisk post".Sysselsättningseffekterna inom postverket torde dock enligl både post- ochteleverkens bedömning under överskådlig framlid bli förhållandevis små. a. på alt postverkets distributionssystem i stor utsträckning kommeratt behövas även i samband med nya elektroniska tjänster. Omfattningen avtjänsterna lorde dessulom i ett kort perspektiv komma alt inskränkas till någoneller av post- och televerkens samlade verksamhet. För attskapa handlingsberedskap på finns del ett behov av samverkan mellanverken på de punkter där verksamheterna berör varandra. En väl etableradsamverkan mellan post- och televerken i finns redan. En omfatiande spridning av informationstekniken isamhället medför vid sidan av produktivitetsvinster också ett ökatteknikberoende. Delta innebär att samhällets känslighet för störningar i detekniska systemen ökar. , , har i sitt betänkande (SOU1979:93) ADB och samhällets sårbarhet främst diskuterat detla med utgångspunktfrån den ökande användningen av ADB i allmänhet. När det gäller telekommunikationsaspekternakonstaterar kommittén att bör ha ansvaret för de sårbarhetsfrågorsom kan vara akluella i sammanhanget. Sammantaget anser jag all de fördelar som kan stå altvinna genom den nya tekniken måste tas till vara. Som har framhållitkan vi från svensk sida knappast påverka den internationella teknikutvecklingenpå detla område. Däremot bör vi, genom ett tidigt agerande, ha goda möjligheteratt påverka tillämpning och inpassning av ny teknik så alt den leder lill församhället i vid bemärkelse acceptabla resullal. Del är bl.a. därför angelägetatt kunskapen om effekterna i olika avseenden av teknikanvändningen ökar. Detgäller inte minst effekterna av den nya tekniken för den personal som direktarbetar med den. Det forsknings-och utredningsarbete som f. n. pågår och somdelvis är inriktat mot användningen av informationsteknik på kontor spelardärvid en viktig roll. Jag vill i sammanhanget också nämna att televerketsstyrelse har beslutat att avsätta fem milj. kr. förinformationsinsatser inom området. Insatserna syftar till alt i samarbete medandra intressenter på ett lättillgängligt sätt dokumentera och spridainformation om tidiga tillämpningar inom och utom av den nyainformationstekniken. Jag har tidigare framhållit att många skäl talar för attteleverket bör öka sin 1980/81:66 15 kunskap om främst företagens behov av och krav påteletjänster och utrustningar. skäl som jag angav är att del är produktiviietsvinsternai företagen som bör vara styrande för den takt i vilken nya tjänsterintroduceras antingen i nätet eller genom nya "intelligenta" abonnentutruslningar.Ju slörre den ekonomiska betydelsen av effektiva kommunikationssystem blir förförelagen desto viktigare blir det all har en god marknadskännedom.Jag har vidare framhållit alt gränserna mellan kundägda syslem och televerkelsallmänna telenät förändras, vilket också motiverar en ökad marknadsorienteringav verksamheten. Någraremissinstanser har berört denna övergripande fråga och framhållit behovet ochviklen av ökad marknadsorientering. Synpunkter i denna riktning har framförtsav postverket, (), Leverantörföreningen Kontors-och Datautrustning (LKD), (), () och (Metall). harför sin del funnit det angeläget all konkurrensmöjligheter förbättrasgenom en ökad ekonomisk handlingsfrihet. Åtgärder på finansieringssidan skulleöka denna handlingsfrihet och ge möjligheter att erbjuda sina kundermer flexibla betalningsvillkor än . Den konkurrens som finns inom vissa avteleverkets nya rörelsegrenar och den potentiella konkurrensen inom andraområden kan dock, enligl min mening, inte mötas endast genom att televerketsekonomiska handlingsfrihet ökas. Ulvecklingen ställer också allt större kravpå effektivitet och marknadsmässigt agerande om skall kunna mötaökade kundkrav och upprätthålla sin ställning på telemarknaden. Del ärinte bara när det gäller förelagens telekommunikationer som kundkraven växer.Även andra användargrupper efterfrågar nya och bättre telefoneringsmöjligheter,t. ex. på hotell och sjukhus. Ökade möjligheter för döva att telefonera och trygghelstelefonsysteminom äldreomsorgen är exempel på nya kundkrav som redan försökertillgodose. För olika grupper av handikappade är möjlighelerna att användatelekommunikationer av stor betydelse. För en fortsatt gynnsam utveckling ärteleverkets kännedom även om dessa kundgruppers behov väsentlig. Mot enökad marknadsorientering och affärsmässighet hos skulle emellertidockså en del invändningar kunna resas. När ger sig in på konkurrensutsatlamarknader gör man det utifrån en mycket stark position som byggts upp genom delfaktiska telefon- och lelexmonopolet. Denna position ulgör alltså en bas förverkets verksamhei på konkurrensutsatta marknader. Det har hävdats att dettaförhållande medför all konkurrensen aldrig kan ske på lika villkor med andraförelag som är verksamma inom framför allt data- och kontorsmaskinbranschen.Näringslivels telekommitté (Nlk) har därför ifrågasatt den planeradeinriktningen av televerkels verksamhet. Enligl min mening är det väsentligt bl.a. från effektivitetssynpunkt att konkurrens på lika villkor eftersträvas när telever- 1980/81:66 16 kel ger sig in på delvis nya områden. Jag återkommer lillhur jag anser alt detta kan åstadkommas. Ommarknadens krav och möjligheter i allt högre grad skall styra finnsockså en risk för en alltför affärsmässig inriktning av verksamheten. Detlaskulle kunna komma i konflikt med verkets ansvar för telesystemet som helhetoch minska statsmakternas möjligheter att ställa krav på alt skallarbeta för överordnade samhällsmål av t. ex. regionalpolitisk karaktär. Enligtmin mening bör ett affärsmässigt agerande vara möjligl alt förena medteleverkets samhällsansvar. De regionalpoliliska aspekterna på televerketstjänsteutbud är f. n. särskilt uttalade när det gäller telefontjänsten. De nyatjänsterna inom textkommunikationsområdel kan på sikl också få stor betydelse idetla avseende som en del av teleinfraslruk-turen. Ett av syftena med alt öka marknadsanpassningen ochkonkurrenskraften hos är givetvis alt öka omsättningen och förbättraverkels totala ekonomi, vilket gör det möjligt att hålla låga taxor inomverkets huvudområde, telefonrörelsen. Denna effekt av en ökad omsättning pådelvis nya områden kan uppstå på två sätt, antingen genom alt vinstmedelgenereras i de nya verksamhetsgrenarna och tillförs telefonrörelsen eller genomatt telefonrörelsens fasta resurser utnyttjas effektivare. Enligt min mening är del väsentligt att taxorna för degrundläggande telefontjänsterna hålls så låga som möjligl. De internationelltsett låga engångs- och abonnemangsavgifter för vanliga telefoner som längetillämpats i vårt land är en väsentligt bidragande orsak lill att telefonen harfått en så stor spridning. Den höga telefontälheten och låga samlalsavgifterhar medfört många telefonsamtal och därmed en god ekonomi i vilkel isin lur successivt har möjliggjort utbyggnader och förbättringar av telenätet.Vi har därigenom fått ett av världens bäst fungerande nät och harutan subventioner lyckats hålla taxorna på en nivå som är bland de, lägsta ivärlden. Taxorna i exempelvis , och överstigerde svenska eller mer. Energibesparingar kan realiseras vid ett ökalutnyttjande av teletekniska hjälpmedel i stället för resor. En vidareutvecklingav dagens telekonferenssyslem pågår och de kan framöver bli ännu attraktivaresom sammanträdesform. Koslnaderna för alt använda sådana system bör avenergibesparingsskäl hållas så låga som möjligt. Telefontaxorna har enavgörande betydelse för systemens kostnader. Elektronik- och dalakunnande hos personal blirsannolikt en avgörande faktor för verkets möjligheter att konkurrera påtelemarknaden. Införandel av elektronisk teknik i telesystemet och användningenav administrativa datasystem i verkets egna försäljningsrutiner och förmanuella teletjänster är exempel på åtgärder som inte bara är av ralionaliseringska-raklärutan också motiveras av att verket därigenom internt bygger upp kunskap omtillverkning, installation, drift, underhåll och praktiskt utnyttjande av elektroniskasyslem. Denna kompetens är nödvändig dels vid Prop.1980/81:66 17 uppbyggnaden av nya telesystem, dels vid satsningar inom ulrustningsom-rådet.För att bygga upp denna kompelens krävs betydande utbildningsinsatser ochomställningar av olika slag. Användningen av elektronik inom är alltsåstrategiskt mycket viklig. Tekniken medför emellertid ett bortfall avarbetstillfällen såväl när det gäller anläggnings- och underhållspersonal somförsäljnings- och kontorspersonal om inte nya arbetsuppgifter kan tillföras. Teknikbyleti telenätet medför också omställningsproblem vid verkstäder.Sysselsättningsinnehållet i elektroniktillverkningen är mycket mindre än iproduktion av elektromekanisk utrustning, vilket ställer stora krav påpersonalplaneringen. I likhet med vad som gäller för annan liknande induslri,t. ex. LM , torde sysselsättningsminskningar bli aktuella under dekommande åren. Ett sätt att motverka minskningarna i verkstä-' dernaspersonalstyrka är all öka försäljningsvolymen även inom de nyaverksamhetsområden som satsar på. är nämligen den heltdominerande köparen av verkstädernas produkter. av leveranserna går f. n.dit. Nya verksamhetsgrenar och därmed en större marknad förteleverket skapar sysselsättning både på de orter där har verkstäderoch i landet i övrigt vad beträffar anläggnings- och underhållsverksamhet. Ävenför den adminislrativa personalen kan sysselsätlningsminskningen motverkas omverksamheten vidgas. Det hävdas från sida att ett marknadsanpassalprissättningssystem och smidiga former för bolagsbildningar är enförutsättning för all tillverkningen och därmed sysselsättningen i de egnaverkstäderna skall kunna hållas på en acceptabel nivå. Del är naturligt attdessa sysselsättningsargument som har framfört kan väcka farhågorhos annan tele- och elektronikindustri. Det har hävdats att på ettotillbörligt sätt, t. ex. genom monopolisering av vissa delmarknader, kan kommaalt gynna tillverkningen vid sina egna industrier av sysselsättningsskäl. Att upprätthålla sysselsättningen inom kansjälvfallet aldrig vara ett huvudmål för verksamheten. Driften av telenätet ochtillhandahållandet av abonnentutruslningar resp. tillverkningen av nätmaterieloch utrustningar skall ske med utgångspunkt från god service och hög kvalitetsamt på billigast möjliga sätt. Den ökande konkurrensen inom vissa delområdenkan bidra lill detta. Det är angeläget att inom ramen för godekonomi och i tillfredsställande konkurrens kan trygga sysselsättningen försin personal. Huvudmålet är dock att svara för att näringslivets,förvaltningens och enskildas olika behov av moderna telekommunikationer fillgodosestill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Sammanfattningsvis anser jag att en rad starka skäl lalarför att på olika sätt bör ges möjligheter att effektivt bidra tillintroduktionen av ny, modern informationsteknik i vårt land. bördärvid i ökad utsträckning verka i fri konkurrens med privata leverantörer närdet gäller 2 1980/81. I saml Nr 66 1980/81:66 18 tillhandahållandet av abonnentutruslningar. Utvecklingenav ny teknik för vår egen hemmamarknad bör som jag nämnl också kunna utnyttjassom bas för exportsatsningar av svensk induslri. 2.3.2 Konkurrens- och policyfrågor 2.3.2.1 Allmänt Enligt min mening finns del, som jag har anfört enrad skäl som talar för all bör ges förutsättningar alt effektivtverka på nya ulruslningsområden. Därigenom kan bidra tillproduktivitetsförbättringar inom näringsliv och förvaltning, förbättra sinekonomi och åstadkomma en optimal samordning med utbyggnaden av telefon- ochdatanätet. Verkel har lill uppgifi att tillgodose såväl företags- som hushållsseklornsbehov av telekommunikationer. Den praktiska tillämpningen av ny teknik kanvisserligen väntas gå snabbare inom företagssektorn än inom hushållssektorn.Det är dock fråga om alt använda samma grundläggande teknik och att utnyttja engemensam och allmänt tillgänglig trafikapparat, där såväl nuvarande tele- somradionät ingår. För all detla skall bli möjligt har jag funnit att åtgärder,vilkas omfattning jag närmare redovisar i ett följande avsnitt, bör vidtas föralt öka ekonomiska handlingsfrihet. 1 några remissyttranden har frågor med anknytning lillteleverkets monopol och den ökande konkurrensen tagils upp. Nlk anser att fråganom hur televerkels monopolställning påverkar den framtida utvecklingen inomteleområdet bör utredas innan slällning tas lill bildandel av . LKDframhåller att måste acceptera fri konkurrens i fråga om anslutningav utrustning till telenätet. handelskamrarna i yttrande tillkommerskollegium saml Nlk berör den organisatoriska form i vilken televerketbedriver konkurrensulsatt verksamhei. NO menar alt det finns mycket som talarför att affärsverken borde drivas i bolagsform. Frågan om risk försammanblandning av myndighetsfunktioner och den kommersiellaverksamheten las upp av handelskamrarna. Nlk och LKD. NO anser alt en mer konkurrensneulralordning när del gäller godkännande av utrustningar för anslutning lilltelenätet borde övervägas. Mot denna bakgrund kan ifrågasättas om åtgärder som syftarlill all öka ekonomiska handlingsfrihet bör kompletteras ochbalanseras genom andra åtgärder för att garantera konkurrensneutraliteten.Möjligen skulle man kunna hävda att konkurrensen inom teleområdet aldrig kanske på helt lika villkor. kommer alllid alt ha vissakonkurrensfördelar genom sin storlek och position inom det traditionellateleområdet, personalens breda teletekniska kunnande och sin landsomfattandeorganisation. Ä andra sidan är flera av konkurrenter inom frainför allt 1980/81:66 19 textkommunikationsområdel myckel starka finansiellt ochpersonellt. De är till slor del multinationella företag med betydande resurserför utveckling och tillverkning av nya teknikintensiva produkter. De har dessutomen väl etablerad marknadsposition inom främst dataområdet. Att framgångsrikthävda sig i denna konkurrens kan bli en nog så svår uppgift för ochkommer all kräva avsevärda insatser av den berörda personalen. Del är vidare naluriigt för de privata leverantörerna avtjänster och utrustningar att sätta in sina resurser selektivt i områden som definner särskill lovande från lönsamhelssynpunkt. har som statligtaffärsverk inte samma möjlighet att erbjuda sina teletjänster selektivteftersom verkets tjänster förväntas vara tillgängliga i hela landet. Jag konstaterar alltså all har vissa slyrkefaktoreri konkurrensen och alt de privata leverantörerna delvis har andra. Innebördeni begreppet konkurrensneutralitet är därför myckel svår att exakt ange. Jagmenar emellertid att de centrala frågorna när det gäller konkurrensförhållandenapå teleområdet rör vissa oklarheter i fråga om monopol ochmyndighetsfunktioner. Jag har funnit alt det skulle vara till fördel för såvälteleverket som dess konkurrenter med vissa klarlägganden och förändringar av denuvarande förhållandena. Min utgångspunkt vid bedömningen av vilkaförändringar som är rimliga att överväga har varit att konkurrens på likavillkor bör åstadkommas som televerkels ansvar för telesystemet i sinhelhet kan upprätthållas. Jag har dessulom utgått från att tekniskaoch personella resurser skall utnyttjas effektivt för all åstadkomma en godekonomi i verkel. Del finns olika sätt att organisera och driva ett landstelekommunikations-verksamhet. Hur man i olika länder har organiseratverksamheten och vilken policy i fråga om monopol och konkurrens som tillämpashar avgjorts utifrån varje lands speciella förutsättningar. Konsekvenserna förden inhemska tillverkande teleindustrin har spelat stor roll vid val av policy.Lösningarna varierar därför mellan länderna. Det finns emellertid vissagemensamma, grundläggande drag i de olika mönstren. En central myndighet, oftast kallad teleadministration,förvaltar landets telenät. För alt möjliggöra samtrafik m.ellan abonnenternasolika utrustningar och med andra länder krävs teknisk standardisering.Standardiseringen avser nätkomponenter samt gränssnitt och procedurer föranslutning av kundplacerad utrustning och internationella nät. Vissafunktionella krav på enhetlighet nationellt och internationellt finns också.Teleadministrationen ansvarar för att standard, rekommendationer och övrigakrav tas fram. Teleadministrationen eller i vissa länder en separat myndighet typprovarutrustning för anslutningsgodkännande. Provningen ulgör en kontroll av attstandard och rekommendationer uppfylls men är ingen egentlig kvalitetskontroll.Teleadministrationen tar därför som regel ingel ansvar för driftsäkerheten hosutrustningarna. För alt telesystemet skall fungera väl krävs vidare att detuppfyller vissa krav på tillgänglighet. Prop.1980/81:66 20