prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — SMAB avslutar med atl kunskapernabeträffande dessa frågor är tillräckliga för att möjliggöra ett principbeslutom introduktion av melanol. betonar vikten av fortsattutredning om eventuella hälsoeffekter till följd av ökade formaldehydutsläpp. SPI framhåller alt effekterna påhälsa och miljö måste utredas innan ett eventuellt introduktionsbeslut fallas: Avgasemissionerna av aldehyder ochmetanol kommer att öka, liksom även avdunstningen av melanol till luft. Om mantar i beräkning, att dessa båda komponenter är hälsofarliga, finner SPI atteffekterna pä hälsa och miljö noggrant måsle utredas förslagsvis genom attett s.k. responsum enligt § 55 kk hälso- och miljöfarliga varor meddelas -innan ett ev. beslut om införande av M15-bränsle kan fattas. Enligl gruppen kanemissionsproblemen lätt åtgärdas genom att fordonen utrustas med s.k.katalytisk avgasrening. SPI ser emellertid vissa negativa konsekvenser i en sådanlösning. Dels erfordras en blyfri (i motsats till oblyad) basbensin för atticke katalysatorn skall förstöras, dels förhindras trafik över rikets gränser,försåvitt icke ett motsvarande drivmedel kan tillhandahållas utomlands ochdels visar erfarenheten från att man ej har garantier för att ickekatalysatorn förstörs genom att konsumenten tankar annan kvalitet är just denavsedda. Liknande synpunkter framförs avMotorbranschens . En något annorlunda uppfattning framförs avnaturvårdsverket och produktkontrollnämnden: Vid M15-drift erhålles i avgasernaförhöjda av formaldehyd. I litteraturen finns uppgifter istorleksordningen större utsläpp av formaldehyd vid M15-drift ijämförelse med bensindrift. I avgaser från har vidare uppmättsförhöjda alkylnitrit. Beträffande de nu redovisade ämnenaråker man ha visst underlag i form av emissionsuppgifter. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 190 menar inte att förekomsten av just dessa ämnen i utsläppfrån skulle vara avgörande vid en värdering av hälso- ochmiljöriskerna. Bilavgaser innehåller ett mycket stort antal olika kemiskaämnen bl. a. ett flertal med klart bevisade mutagena och cancerogena effekter.Pä nuvarande kunskapsnivå är det inte möjligt att göra någon total riskanalysavseende bilavgasernas roll för hälsa och miljö. Det är därför inte möjligt attf. n. uttala sig om en ökning av utsläppen av vissa enskilda ämnen innebär någonsignifikant ökning av totalrisken eller inte. Utgångspunkten bör istället varaden att eftersom vi redan på nuvarande kunskapsnivå har underlag för att slåfast att den rådande bilavgassitua-tionen i ett antal avseenden ärotillfredsställande bör tillgänglig miljöteknik utnyttjas för att åstadkommaförbättringar. Därför bör man i samband med nu planerade väsentliga ochlångsiktiga omläggningar i systemet drivmedel - motorer sikta på attinföra bästa tillgängliga teknik för att hälla nere utsläppen. Arbetarskyddsstyrelsen tillstyrkerOED:s förslag till åtgärder. Innan etapp 2 utformas i alla detaljer bör enligtarbetarskyddsstyrelsen de arbetsmiljömässiga konsekvenserna av en omfattandeanvändning av ett nytt bränsle studeras: Styrelsen anser således att deoklarheter, som föreligger i avseende pä drifttillgänglighet vid konverteringtill blandbränsledrift av befintliga fordon bör studeras även med hänsyn tillarbetsmiljöeffekter. Praktiska möjligheter måste ges för uppbyggnad av enfungerande service- och underhållsorganisation med en god arbetsmiljö.Motsvarande synpunkter gäller även lagrings- och distributionsledet.Avgasfrågor som kan aktualiseras i trånga och svårventilerade utrymmen börbelysas. Dessutom emotser MRF resultat avförsöksverksamhetens erfarenheter när det gäller situationen på verkstäderna.Det gäller såväl problem i fråga om hudkontakt med det nya bränslet somriskerna vid inandning av bränsleångorna. En fråga i sammanhanget är om detkrävs speciell miljöutrustning på verkstäderna eller i fråga om arbetskläder. OED behandlar ej frågan om vilkenorganisation som behövs för att genomföra förslagen. Några remissinstanser tardock upp denna fråga. påpekar attdet övergripande ansvaret för drivmedelsförsörjning måste åvila staten.Länsstyrelsen i framhåller: Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 191 vill inledningsvispeka på att den stora mängden av myndigheter, offentliga utredningar ochutvecklingsbolag inom energiområdet gör det mycket svårt att överblicka ochbilda sig en uppfattning om olika förslag. Frågan om metanol som drivmedelsysselsätter ett tiotal olika sådana organ, t. ex. ,, delegationen för energiforskning,styrelsen för teknisk utveckling och OED. De skilda organen synes delvis haolika syn på strategival och resursinsatser, vilket knappast bidrar till snabbaåtgärder för att minska det stora oljeberoendet. En översyn avmyndighetsorganisationen är enligt mening önskvärd och harockså aviserats. för fram en liknande uppfattning: För att genomföra en metanolintroduktionoch i första hand etapp 1 enligt OED:s förslag krävs enligt industriverket attansvarig myndighet för transportsektorn ges klara direktiv att föra frågan omalternativa drivmedel framåt. Energiforskningsprogrammet och medel från industriverketsanslag för prototyp- och demonstrationsåtgärder bör även i fortsättningenligga till grund för fortsatt verksamhet. SMAB:s roll bör vara dels utvecklingav teknik och dels att som statlig representant medverka i projektverksamheten,dock bör finansieringsformen härför ses över. SMAB anser också att en samordningav introduktionsarbetet bör komma lill stånd samt att erforderliga resursermåste ställas till förfogande. Bolaget har ett eget förslag till hurorganisationen bör se ut: Man kan som förebild taorganisationen av den svenska rymdverksamheten. Vi har här ett exempel på enokonventionell konstruktion inom den svenska statsförvaltningen, vilkensamtidigt visar sig vara högst effektiv. Statens delegation förrymdverksamheten (Rymddelegationen, DER) är en statlig myndighet medsammanhållande ansvar för den svenska rymdverksamheten. Den har i förhållandetill sin budget om ca en liten personal - endast 8 personer.Rymddelegationens beredande och verkställande organ skall enligt riksdagensbeslut (prop. 1972:48) vara ett aktiebolag. (Rymdbolaget). Detta bolag har ca 90 anställda och besitter hög tekniskkompetens. Rymdbolaget arbetar som system- och projektsammanhällande påbeställning från bl. a. Rymddelegationen. Offert-och beställningsförhållandet mellan bolaget ochdelegationen måste här betonas. Bolaget arbetar således inte såsomforskningsinstitutioner med anslag utan med beställningar baserade på offerterfrån bolaget. På motsvarande sätt skulle en statenssyntetbränsledelegation kunna bildas med SMAB som beredande och verkställandeorgan. Delegationen bör ha endast få anställda. Den bör ges sammanhållandeansvar för introduktionen av alternativa drivmedel i . Detverkställande organet bör ha hög teknisk kompetens och arbeta på beställningfrån delegationen och andra uppdragsgivare. Ett introduktionsbeslut bör såledesinnefatta inte bara beslut om tidplan och styrmedel utan också beslut omorganisation för och finansiering av genomförandet. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 192 NE anser att introduktionsfrågornabör föras bort från energiforskningens område: OED diskuterar inte deorganisatoriska förutsättningarna för en metanolintroduktion. För närvarandebedrivs huvuddelen av den verksamhet som har med metanol att göra inomenergiforskningen. Detta har ibland hävdats utgöra en ekonomisk hämsko. NE harförståelse för detta och vill påtala det principiellt otillfredsställandei att energiforskningen med sitt av statsmakterna beslutade bredaverksamhetsfält skall vara en huvudfinansiär av en snäv och relativt kortsiktigintroduktionsverksamhet. NE anser därför att den av OEDföreslagna metanolintroduktionen bör genomföras utanför energiforskningen. Ettspeciellt organ bör utses att ansvara för och driva introduktionen avmetanolblandad bensin. Utvecklingen av teknik för produktion baserad påinhemska råvaror bör dock ligga kvar inom energiforskningsprogrammet. En översynbör göras av verksamhetsplan och finansieringsformer för . 2.8 Forskning och utveckling, industripolitiska aspekter Under etapp 1 avintroduktionsplanen bör enligt OED en intensifierad utveckling av motorer förmetanoldrift och metanolutnyttjande i tunga fordon äga rum. LO betonar vikten av svensktforsknings- och utvecklingsarbete inom området. DFE framhåller att en forceringbör ske av den motorutveckling som förutsätter: Introduktion av renmetanoldrift ien del av de nytillkommande bilarna frän senare delen av förutsättersvensk utvecklingsverksamhet och kunskapsuppbyggnad. Att tvingas importerarenalkolholbilar, -motorer eller licenser får givetvis industripolitiskakonsekvenser. FoU-insatser för att säkerställa inhemsk utveckling till dentidpunkt som strategin bygger på har i EFUD 81 förts fram i ettforceringsalternativ. Åtgärderna inom huvudförslaget räcker inte för att hållatidtabellen. Liknande synpunkter förs fram avSTU. Frågan behandlas också av och produktkontrollnämnden: Större vikt bör läggas vid enutveckling av driften med ren metanol. Man bör sikta på alt få tillstånd erforderligt motorutvecklingsarbete där bl. a, speciell hänsyn tas tillklimatförhållandena i . Staten bör inte tveka att stimulera till ensådan utveckling om svensk industri av kommersiella skäl bedömer det tveksamtatt nu starta utvecklingsarbetet. Drift med ren metanol innebär samhälleligafördelar genom minskat oljeberoende och ett realistiskt beredskapsalternativ.Alkoholdrift kan i ett inledningsskede vara aktuell främst för fordonsflottoroch lokal konsumtion. SMAB behandlar de industripoliliskakonsekvenserna av en introduktion av alternativa drivmedel: Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 193 Ett svenskt introduktionsbeslul får betydandeindustripolitiska återverkningar. Industriföretag som , , SvenskaVarv (flytande metanolfabriker), (etanolfabriker) m.fl. skulle i sinaexportansträngningar kunna referera till den svenska satsningen på alternativadrivmedel. Företag som , , del nya svenskasyntet-bränslebolaget m. fl. skulle på samma sätt i sin utlandsverksamhet fådirekt nytta härav. Ett svenskt beslut skulle stärka image ute ivärlden som ett tekniskt föregångsland. betonar särskiltatt engagemang i utvecklingen av metanol som drivmedel bör kunna fäen gynnsam effekt på möjligheter att exportera fabriksansläggningarför framställning av metanol. 13 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 195 Sammanfattningav och remissyttranden över betänkande av utredningen om omställbaraeldningsanläggningar (SOU 1980:9) 1 Sammanfattningav utredningens betänkande ...... . 196 1.1 Inledning..................................................... 196 1.2 Författningsförslag........................................ 196 1.3 Kostnadsbilden föreldningsanläggningar för olika bränslen .. 198 1.4 Miljöfrågor................................................... 202 1.5 Möjligheter till ökadfastbränsleeldning ............. 203 1.6 Skäl för och emotlagstiftning ....................... 205 1.7 Utformning av lagstiftningen............................ 206 1.8 Behov av andra åtgärder änlagstiftning............ 210 1.9 Särskilt yttrande .......................................... 212 2 Remissyttrandena.............................................. 213 2.1 Remissförfarandet......................................... 213 2.2 OEA:s överväganden och förslag..................... 213 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 196 1 Sammanfattning av utredningens betänkande Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en kommitté om omställbaraeldningsanläggningar, m. m. 1 direktiven angavs i huvudsak följande. Kommittén bör belysa de tekniskaoch ekonomiska förutsättningarna för atl utföra värmeproducerande ochfossilbaserade elproducerande anläggningar för drift med fasta bränslen undernormala förhållanden. På grundval av utredningsresultatet bör kommitténöverväga behovet av lagstiftning eller andra föreskrifter som ger vidgadmöjlighet att föreskriva att nya värmeproducerande och elproducerandeanläggningar skall utformas så att de kan eldas med fasta bränslen. Kommitténbör överväga om denna möjlighet bör inskränkas till vissa bränslen samt vissatyper och storlekar av anläggningar. Frågor om särskilda statsbidrag skall inteprövas av kommittén. Kommittén utgår i sitt arbete frånatt det skall visa sig vara möjligt att klara de hälso- och miljökrav somställs, eller kommer att ställas, på kolanvändning. Kommittén utgår vidare från atthänsyn till naturmiljön inte kommer att begränsa den framtida torvtäkten såmyckel att målet i prop. 1978/79:115 för torvanvändning inte kan nås.Utnyttjandet av skogsbränslen för energiändamål begränsas i första hand avskogsindustrins betalningsförmåga för skogsråvaror. Kommittén förutsätter dockatt det finns tillräckligt med skogsavfall, lövvedsöverskott o.d. som inteefterfrågas som råvara av skogsindustrin för att en förbrukning förenergiändamål om skall vara möjlig. lag om utförande av vissa eldningsanläggningar 1 § Denna lag ärtillämplig när fasta eldningsanläggningar för framställning av varmvatten,hetvatten, ånga eller hetolja uppförs eller installeras samt när pannan i ensådan eldningsanläggning byts ut. Anläggningar som är endast tillfälligaomfattas dock inte av lagen. 2 § Eneldningsanläggning vars bränsleförbrukning kan beräknas uppgå till minst 50000megawattimmar skall utföras för eldning med fast bränsle. Detta skallockså gälla en mindre eldningsanläggning som skall Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 197 ingå i ett system för framställning och distribution avvarmvallen, hetvatten, ånga eller hetolja om den sammanlagdabränselförbrukningen i systemets pannor beräknas uppgå till minst 5000megawattimmar . Om systemets årliga behov av varmvatten, hetvatten, ångaeller hetolja efter det att anläggningen uppförts kan täckas till minst 75procent genom produktion i anläggningar som drivs med fast bränsle, eller medspillvärme, solvärme e.dyl. får dock anläggningen utföras för eldning medenbart olja. 3 § Andraeldningsanläggningar än som avses i 2 § skall utföras så att de kan ställas omtill eldning med inhemskt fast bränsle utan omfattande ombyggnadsarbeten ochkompletteringar. 4 § Regeringeneller statlig myndighet som regeringen bestämmer får, om det föreliggersärskilda skäl. medge undantag från 2 och 3 §§. Från kraven i 3 S får efterregeringens bestämmande även byggnadsnämnd medge undantag, om särskilda skälföreligger. Beslut om undantag får förses med villkor. 5 § Tillsynenöver efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stödav lagen utövas av statlig myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen kanockså uppdra åt byggnadsnämnd att utöva tillsyn. 6 §Tillsynsmyndigheten har rätt att efter anfordran erhålla de upplysningar ochhandlingar som behövs för tillsynen enligt denna lag. ägerockså rätt lill tillträde till eldningsanläggningar som omfattas av lagen. 7 §Tillsynsmyndigheten får meddela de förlägganden som behövs för att denna lagskall efterlevas. Föreläggande kan förenas med vite. 8 § Om eneldningsanläggning utförs i strid mot denna lag skall ägaren dömas lill böter. Den som inte har efterkommit vitesföreläggande döms inletill ansvar för gärning som omfattas av föreläggandet. 9 § Beslut av tillsynsmyndigheten enligt 5 § kanöverklagas hos kammar rätten genom besvär. Beslut skall gälla utan hinder av anförda besvär, om inte annat föreskrivs. 10 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet av dennalag meddelas av myndighet som regeringen bestämmer. 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 198 Denna lag träder i kraft . Har uppförande eller installationav eldningsanläggning som omfattas av lagen påbörjats före ikraftträdandel fåranläggningen uppföras utan hinder av bestämmelserna i 2 och 3 SS. 1.3 Kostnadsbilden för eldningsanläggningar för olikabränslen I fräga om kostnadsbilden för olikabränslen anför kommittén i huvudsak följande. Strävandena att minskaoljeberoendet motverkas bl. a. av att huvuddelen av eldningsanläggningarna ilandet har byggts för att drivas enbart med olja. Med jämförelsevis små ochbilliga ändringar - främst brännarbyten -kan naturgas användas i sådanaanläggningar ulan problem. För alt utnyttja kol, torv eller skogsbränslen(fasta bränslen) i anläggningar byggda för enbart oljeeldning krävs däremotavsevärda till- och ombyggnader av pannan och dess kringutrustning. Däremot ärproblemen jämförelsevis små när det gäller att ändra en anläggning byggd förfasta bränslen till oljeeldning. Det är vanligt att anläggningar för fastabränslen från början utrustas även för oljeeldning. De åtgärder som krävs för attställa om en anläggning byggd för enbart oljeeldning till eldning med fastabränslen skiljer sig betydligt mellan olika anläggningar. Ofta är åtgärderna såomfattande och kostsamma att det är fördelaktigare att bygga en ny anläggning. Kommittén anser med hänsyn härtilldet lämpligt atl främsl behandla byggandet av nya anläggningar förfastbränsleeldning. Med nya anläggningar avses här både sådana som tillförökad produktionskapacitet och sådana som ersätter uttjänta befintligaanläggningar. Nedan anges kostnader för störreanläggningar för alstring av el. processånga, hetvatten eller varmvatten,nämligen kondenskraftverk, kraftvärmeverk för kombinerad produktion av el ochvärme, industrins äng-centraler för produktion av processvärme samlhetvattencentraler för Ijärrvärmeproduktion. Kostnaderna har räknats i 1979 årspriser. realränta och med avskrivningstid. Kommittén vill framhållaatt uppgifterna är osäkra, särskilt därför att erfarenheter av verkliga investerings-och driftkostnader från moderna och representativa fastbränsleeldadeanläggningar saknas i utom från massainduslrins lutpannor ochbarkpannor. Tabellen nedan visar ensammanställning av anläggningskostnader i kr./ kWel för ett kondenskraftverkoch för ett större och ett mindre kraftvärmeverk. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 199 Kol utan rök-gasavsvavl. Kol med rök-gasavsvavl. Baskondens 2x600 MWel Kraft värme 1x210 MWel Kraftvärme 1x50 MWel Anläggningskostnader i kr./kWvärme förindustripannor och hetvattencentraler i olika storlekar och för olika bränslenframgår av följande tabell. Av tabellerna framgår bl. a. att anläggningar förfasta bränslen är väsentligt dyrare än för olja. Kostnaderna för kol-, torv-och vedpannor ligger däremot ganska nära varandra. Vidare framgår att kostnadenper kW sjunker med ökande storlek på anläggningen. Priset inkl. skatter och avgifter under tredjekvartalet 1979 för tjock eldningsolja levererad till en kustbaserad anläggninglåg /GJ (ca /m'). Kolpriset inkl. skatter kanberäknas till /GJ (ca /ton). Därvid har inräknats kostnader förtransocean transport, omlastning till mindre fartyg, vidaretransport iÖstersjön och urlastning i hamn vid anläggningen. För inhemska bränslen kan inte marknadspriser angespå samma sätt som för importerade. Massaved är här ett undantag. Priset påbjörkmassaved levererad vid anläggningen (transportavstånd )uppgår till ca /GJ (fukthalt). För skogsavfall och torv får i stället förmarknadspriser uppskattningar av framtagnjngs- och transportkostnader anges.För skogsavfallet bedöms kostnaderna variera kraftigt beroende bl. a. pä vilkentyp av trädrester det gäller, frän /GJ upp fill /GJ (fukthalt ). har undersökt kostnaderna för torvlevererad fill fyra olika orter i och funnit att det verkar möjligtatt nä ner lill lägst ungefär IIkr./GJ. 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 200 När det gäller bränslevalet förplanerade anläggningar är de nuvarande kostnaderna för bränslen av begränsatintresse. Vad man skulle behöva veta är kostnaderna eller i varje fallkostnadsrelationerna under anläggningens beräknade livslängd. Kommittén anser att det i dettasammanhang är rimligt att räkna med att den nuvarande prisskillnaden mellan koloch olja kommer att minska genomsnittligt under i vart fall den närmastetioårsperioden sä att kolpriset blir av oljepriset (omräknat medhänsyn till energivärdet). Eftersom kolpriserna släpar efter oljeprisernaframstår dock tillfälligt ökade prisskillnader som fullt möjliga. Detförefaller rimligt att anta att prisskillnaden pä ökarstadigvarande. Prisutvecklingen för de inhemskabränslena avgörs av andra faktorer än de som styr prisutvecklingen förimportbränslen. Den inhemska kostnadsutvecklingen, särskilt vad gäller löner,får här stor betydelse. Om realpriserna för importbränslen stiger förbättraskonkurrensläget för skogsbränslen och torv. Det är dock tänkbart attefterfrågan från skogsindustrin på björkmassaved och skogsavfall kan pressa upppriserna pä dessa produkter. För torvens del torde det inte bli fråga om någonmer betydande konkurrens från andra användningsområden. Det är vidare möjligtatl den tekniska utvecklingen kan medföra att kostnaderna för framtagning m. m.av skogsavfall och torv kan komma att sänkas betydligt. Det finns således förutsättningarför att inhemska bränslen, särskilt torv. kan bli billigare relativt sett framtill dess atl den globala kolexporten ökat tillräckligt kraftigt för att rubbaoljans ställning som prisledare på den internationella bränslemarknaden. Till anläggningskostnader ochbränslekostnader kommer ytterligare en rad kostnadsposter. Av dessa betyder ifastbränsleeldade anläggningar personalkostnaderna mest. Underhåll av byggnaderoch försäkringar är exempel på andra fasta kostnader. Vidare tillkommer kostnader, varsstoriek beror på hur mycket anläggningen används. Till sådana rörligakostnader hör förbrukningen av el till pumpar, fläktar m. m. samt underhåll ochreparationer av pannor och deras kringutrustning. Nedan redovisas en sammanställningav fasta och röriiga årskostnader, exkl. kapitalkostnader och bränslekostnader,räknat i öre per kWh. IxlOMW 1x50 MW IX 100 MW 1x1,50 MW Helvattencenlraler och industripannor Olja 1.4 1.2 1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet 201 Förde mindre pannorna fårpersonalkostnaderna särskilt stor betydelse. Behovet av driftpersonal minskarnämligen inte proportionellt med minskande pannstorlek. I sammanställningenovan har antagits att lika mänga anställda behövs för att driva en panna på 50MW som en på 10 MW av samma typ. Frågan är om pannan kan drivas obemannad ellerom den behöver bemannas med en eller flera personer per skift. Oljepannor är automatiseradeoch kan drivas obemannade med endast periodisk tillsyn. Till grund försammanställningen ligger antagandet att 7 personer, dvs. en per skift, behövsför kol- eller vedeldade pannor, 12 för torveldade och en person föroljeeldade. Det kan dock inte uleslulas alt det visar sig nödvändigt med tvåpersoner per skift inte bara för torveldade ulan också för kol-eller vedeldadeanläggningar. Eventuellt kan automatisering kommaatt göra ständig bemanning överflödig vid fastbränsledrifl. De begränsadedriftert"arenheler som föreligger medger emellertid intenärmare slutsatser. Enbart personalkostnaderna räknat i öre per kWh beräknas nedan för fyra storlekarav hetvattenpannor. Kol eller skogsbränsle Olja Om personalbehovet vidfastbränsleeldning kan minskas genom automatisering m. m. från 7 till t. ex. 4personer sänks ovanstående kostnader med per kWh vid 5 MW och 0,9 öreper kWh vid 10 MW. Vid bränslepriserna /GJ förolja och /GJ för kol saml nedan givna antaganden i fråga om ärligutnyttjningstid blir produktionskostnaden i öre/kWh för kondenskraftverk ochkraflvärmeverk följande. Kostnad i öre/kWh för Olja Kof Olja Kol MW el, 6000 h/är 18.2 11,9 MW el, 4000 h/år 12.6 11.2 7.2 4.0 4000 h/är 14.2 14.6 7.3 4.0 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.9 Industridepartementet Vad gäller hetvattencentraler ochindustripannor redovisas produktionskostnaden dels vid det nuvarande kolprisetdels vid ett lill /GJ förhöjt kolpris. Helvallencenlraler,4 000 h/är Bränslepris kr./GJ IxlOMW 1x50 MW 1x100 MW 1x150 MW 6.6-8.1 6,3-7.8 18 8,5-12 5 000 h/är Bränsle Bränslepri kr./GJ 7,8-9.311.0 13.9 10.9 9.0 6.5-9.5 12,4 8.2 8.7 6.2-9.2 12.3 7.8 Kommittén tar upp vissa miljöfrågoroch anför i detta hänseende bl. a. följande.