prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — TCOframhåller att utredningen dels skriver att konkurrens mellan prospekleringsorganisationernahar positiv belydelse för effektiviteten i prospekteringen, dels i andrasammanhang att konkurrensförhällande inte skall uppstä mellan bergskollegiumoch förelagen och att bergskollegii prospektering skall fungera som ellkomplement till företagens prospektering snarare än en konkurrerandeverksamhet. Att enbart använda landets största prospekteringsorganisalion somkomplement till företagens mindre organisationer förefaller, enligl TCO, mindrelämpligl mol bakgrund av ulredningens tidigare argumentering. ÄvenSIND understryker att det är viktigt att bäde slalen och förelagen aktivt utförnyprospektering, eftersom en konkurrens pä prospekterings-omrädet leder framtill den diversifiering i fråga om teknik och metodik som är en av deviktigaste förutsättningarna för en framgångsrik prospektering. SIND anser attden diversifierade forskning och utveckling inom metodik-teknikområdet som idagsker och som till stor del baseras pä etl konkurrensförhällande även forlsätlningsvisbör bedrivas för all bibehålla en hög utvecklingsstandard pämetodik-tekniksidan. EnliglLKAB:s uppfattning är det elt viktigt konstaterande, när MPU skriver att bergskollegiiprospektering bör fungera som ett komplement till företagens prospekteringsnarare än som en konkurrerande verksamhet. Detla anser vara grundläggandeför den arbetsfördelning mellan bergskollegium och gruvföretagen, som är enavgörande förutsättning för kollegiets möjligheter atl verka som samordnaremellan olika prospekte-ringsinlressen. För prospekleringen grundläggandegeologiska karlerings-arbelen bör kunna utföras av SGU pä uppdrag avbergskollegium, medan den målinriktade prospekteringen bör handhas av gruvbolagen.Dessa har kompetens att förutom de geovetenskapliga bedömningarna även göraanrikningstekniska och marknadsmässiga avvägningar samt alt ta infra-stmktureni beaktande. 26 1980/81. Prop.1980/81:130 402 Även RRV delar utredningens uppfattning att den i statligmyndighetsform finansierade och bedrivna prospekteringen bör fungera som ettkomplement till företagens prospektering snarare än som en konkurrerandeverksamhet. Detta ter sig än mera naturiigt med tanke på att det redan finns enstatsägd prospekteringsorganisalion inom som bedriver direkl fyndighelsinrikladprospektering. Den prospektering som skall bedrivas av NSGbör, enligt RRV, främst avse översiktliga, grundläggande prospekteringsarbelen.Denna prospektering bör i första hand förläggas hos SGU. NSG bör dock hamöjlighet att inom ramar som bestäms av statsmaklerna anlita annan prospekteringsorganisalion,om nämnden så finner motiverat. Detta bör stärka nämndens beställarroll i mertraditionell ekonomisk bemärkelse. Norriandsfonden vill att insatserna pä gruvnäringensområde skall kopplas mer målmedvetet till regionalpolitiken än vad utredningenföreslår. Regionala organ och myndigheter bör få slörre möjligheler att påverkautformningen av den statliga prospekteringsverksamheten än vad utredningenförutsätter. SINDframhåller att mot bakgrund av mineralförsörjningsaspekten mäste staten taansvar för en prospektering som redan pä etl tidigt sladium kan visa sig varainriktad mol en gruvbrytning som inle uppfyller de definierade lönsamhetskravsom de enskilda företagen måste ställa. I detta fall bör staten kunna gä in medspeciella stöd som dock måsle prioriteras i förhällande lillandra typer av investeringar. För della måste finnas etl statligt organ som kanbedöma effekten av investeringar inom olika typer av industribranscher. Dettagäller även investeringar inom etablerade gruvfält, där speciella slöd kankrävas, bl.a. för mer omfattande prospekteringsinsalser. NSG slöder ulredningens uppfattning atl den nyaorganisationen inte bör söka konkurrera i exploaleringsskedel medgruvindustrin. NSG anser dock atl organisationen bör bibehålla och bygga utviss kompetens pä det gruv- och mineraltekniska omrädel. Sädan kunskap ärnödvändig vid prospekleringen, vilken ju i vart fall bör drivas av staten så länglall utmäl kan läggas. Kompetensen är ocksä nödvändig för all slaten skall kunnaulföra de undersökningar av framkomna fyndigheler som framstår som önskvärdafrän samhällels synpunkl eller exploalera dessa fyndigheler om inle någolföretag är inlresseral. Även SGU och personalorganisationerna vid SGU understrykeralt bergskollegium bör ha kompelens alt bedöma t.ex. brytningslekniska ochekonomiska aspekter av en gruvbrytning. vill betona alt bergskollegium endasi bör engagerasig i sådan frän samhällssynpunkt motiverad gruvbrytning som annars inle skullekomma till sländ. KommerskoUegium framhåller all en konsekvens av all NSG hellfrigörs frän industriverket torde bli att i huvudsak företagsekonomisktmotiverad Prop.1980/81:130 403 prospektering och medel härför bör ankomma pä NSG medan prospekteringmed annan samhällsekonomisk motivering bör hänföras lill industriverket eller beroende av syftet - eventuellt till SGU. Beträffandeprospektering av regionalpoliliska skäl och sädana fall dä ovissheter ifråga omobrutna fjällområden gör prospektering riskabel anser Statsföretag atl gruvbolagensannolikl skulle vara intresserade av alt utföra sädana arbeten om möjlighet lillslalsbidrag funnes. Sädan prospekle-ring skulle inte kostnadsmässigt hellbehöva belasta statsverket. Det är heller inte säkert att den "egen-regi"-principsom nu råder ifråga om statligt bekostad prospektering ger lägsta kostnader.Ett statsbidragssystem kunde tänkas möjliggöra viss resursöverföring från prospekteringtill kartering. påpekar atl etl förslag som gär ut pä all bergskollegiumregelmässigt skulle bekosta hälften av den prospektering som företagen utförenligt prospekteringsplan godkänd av bergskollegium har diskulerals inom utredningen.Enligl mening skulle en sådan ordning medföra ytterligare ökade möjligheleratt trygga råvarubasen för svensk gruvindustri. Flera remissinstanser understryker vikten av en effektivsamordning av prospekteringsverksamheten. bl.a. SGU, NSG, universilel,, länsstyrelserna i Västenwrrlands, ,och , , och kommuner, IVA,LO, Svenska Gruvindustriarbetareförbundel. Västerbottensläns anser atl staten skall ges etl klart samordningsansvar för prospekteringsverksamhetenoch all de olika prospek-teringsförelagen skall lämna ifrän sig resultaten avsina undersökningar, även de resultat som har kommit fram. TCO-distriktetanser ocksä att samarbetet mellan t. ex. och niåste byggas påfrihet från konkurrens för elt maximall samhällsutbyte av gruvfyndigheterna. SGU inslämmer i att bättre samordning bör ske mellan deolika organisationernas prospektering. Väsentliga delar i denna samordning är; - Ellfrisläppande av resullal från översiktliga arbelen. Huvuddelen av dessa kommer atlulföras av SGU. 1 den mån bolagen bedriver sädana arbeten skall naturligtvisresultaten frän dessa också frisläppas. - Överenskommelseri lämpliga fall om geologiska intresseområden, inriktning pä olika malmlyper m.m. - Samordning av geofysiskaflygmätningar. Eltlämpligt organ för samarbetet bör kunna bli det föreslagna prospekleringsrådel. kommun och anser atlen mera långtgående samordning av befinlliga prospekleringsorganisalioner böreftersträvas bl. a. ur effektivitetssynpunkt och för att nä en slörre öppenhetkring prospekteringsarbetels resullal och därigenom fä etl bättre underlag församhällsplanering och regionalpolitik. Prop.1980/81:130 404 NSG framhåller att belräffande den samladeprospekteringens organisation i landet har utredningen ytligt diskuteratfrågan om lämpligheten av en odelad prospekteringsorganisalion. i stället förnuvarande ordning med fiera av varandra oberoende organisationer, men avvisattanken på en förändring. Någon djupgående analys av modellens möjligheter ochbegränsningar har dock inle företagils, varför nämnden drar slutsatsen all frägankan vara värd ylterligare studium. LO villstarkt ifrågasätta om den nuvarande ordningen med tre prospekteringsorganisationermedför ell ralinellt utnyttjande av vara prospekte-ringsresurser. Ulredningensförslag för all bällre samordna dessa förefaller otillräckliga och effektivareåtgärder bör därför övervägas. Svenska Gruvindustriarbeiarejörbundet anser atl prospekleringenskall samordnas. Förelagens prospektering kan dä koncentreras pä prospekteringför alt trygga och utveckla gruvans malmbas. StatsföretagAB finner del uppenbart att en väsenllig rafionalisering skulle kunna uppnås ommalmlelningen organiserades i elt särskill bolag, där statens gruvnämnd och ätminslonede två siörsta gruvbolagen ingick. Säkerligen skulle därigenom resurser kunnafrigöras pä malmletningssi-dan, vilka kunde tillföras karteringen. Statsföretagförbiser inle atl en sådan organisation kan mötas med mänga detaljinvändningaroch delvis kan kollidera med de olika medverkandes särintressen. Det finnslikväl skäl att undersöka, om en sådan ordning kan åstadkommas, eftersom detinte förefaller sannolikl all ulredningens förslag kan leda lill någon avsevärdmildring i nu rådande missförhållanden. kommun anser att prospekteringsverksamheten skall samordnasunder elt samhällsägt förelag saml atl organ för politisk insyn bör skapas. Länsstyrelseni föreslår att inom SGU bildas en särskild prospekteringsenhetgenom atl sammanföra de enheler inom SGU, och som idagvar för sig sysslar med basprospeklering. och skulle därmed kunnakoncentrera sina resurser på närprospektering och gruvundersökningar som ärkostnadskrävande. Pä sä sätt kan ocksä gruvföretagens kunnande när del gällerbearbetning och marknadsförutsättningar maximall ulnylljas. Del nya prospekle-ringsföreiagsom pä sä sätl tillskapas bör kunna drivas som ell affärsdrivande verk, knutetlill industriverket. Styrelsen bör bestä av representanter frän samhället, indusiriverkeloch gruvindustrin. Den allmänna prospekteringen bestående av förenklad berggrundskarteringm.m. blir dä lämpligen en myndighetsuppgift för SIND, eftersom resultaten frändenna karlering skall göras tillgänglig för olika intressenter inom mineralomrädel.De nya fyndigheler som man kan fä fram bör av NSG kunna utarrenderas till det gmvbolagsom visar störst inlresse eller har bästa förutsättningarna för att bryta dem.Om NSG av syssselsältnings-, försörjnings- eller andra skäl vill driva fyndighelervars lönsamhet är tveksam kan detla ske genom legodriflsavtal med ettgruvföretag. Prop.1980/81:130 405 Även i föreslår att en nyorganisation bildas, förslagsvis benämnd "Svensk Prospektering", avde enheter inom SGU, och som arbetar med basprospeklering. SGUskulle därmed delas i två frislående organisationer: SGU () med främstauppgift alt kartlägga berggrund och jordarter, och Svensk Prospektering(Luleä och ) som hell skulle inrikta verksamhelen på pros-pektering eftermalm och induslrimineral. och skulle överlåta sin basprospekleringtill det nya företagel. Den nya organisationen bör lill atl börja medfinansieras genom direkta anslag frän statsbudgeten. Detla skulle göra detmöjligt för och atl helt satsa på gruvprospektering och gruvundersökningar.NSG skulle fä som främsta uppgift alt förvalta statens mineraltillgångar. Denya fyndigheter som hittas utarrenderas genom NSG till det gmvbolag som har bäslförutsättningar att bryta dem. borde Svensk Prospektering kunnafinansieras genom arrendeavgifter från "egna" fyndigheter. IVA föreslår att förutsättningarna prövas atl sammanföralämpliga delar av SGU:s, ;s och nuvarande resurser till engemensam organisation, exempelvis i form av ett aktiebolag, för atl bedriva geofysiskamälningsarbeten och borrningar i uppdragsform. Enligt IVA skulle organisationenkunna äta sig prospekteringsuppdrag för andra parter eller ge möjlighel förandra företag att inträda i inlressenlkrelsen. Utanförstående bolag bordegivetvis vara oförhindrade all på egen hand bedriva prospektering. Om dennalösning genomfördes kunde, enligl IVA, med all sannolikhet resurser frigörasför snabbare genomförande av karterings-verksamheten utan slörreresurstillskott. Bergmästareni norra distriktet påpekar atl ulredningen framhåller all existensen av fierafrän varandra fristående prospekteringsorganisationer har positiv betydelse förden lotala effektiviteten i prospekteringen. Enligl bergmästaren synes dennauppfattning riktig och bör vara utslagsgivande vid bedömningen av förslag fränolika häll om samordning av prospekleringen. Även anser att det effektivaste är allha kvar flera fristående prospekteringsorganisationer. Flera remissinstanser diskuterar del föreslagna prospekleringsrådel. SGU anser att det föreslagna prospekleringsrådel kan bli etllämpligl organ för samarbetet mellan de olika prospekleringsorganisationerna. SGUvill dock understryka atl prospekleringsrådel skall vara ett rådgivande,alltså inte ett beslutande organ. SGU framhåller alt delta samarbele i prospekteringsrädetkan vara elt första steg till en fastare samordning av landels prospektering. Specielllgäller della den prospektering som staten bedriver i olika former. finner att förslaget med ett prospekteringsråd ökar möjlighelernaatt ge bergskollegii geologiska uppdrag en ändamålsenlig inriktning. läns vill atl ett särskillorgan för prospekle-27 1980/81. 1980/81:130 406 ringsversamhelen i landet inrättas, där bäde förelag, SGUoch de fackliga organisationerna skall ingå. Detta organ skall dock ges en mer slyranderoll än del föreslagna prospekteringsrädet. TCO-dislriklet anser atl prospek-leringsorganetskall kunna överblicka den lotala prospekteringsverksamheten och de erhållnaresultaten. Bergmästaren i södra distriktet anser all bergmästarnaskall ingå i prospekteringsrädet, om detta inrättas. anser alt de råd för forskningoch för prospektering som skall fungera inom bergskollegiet även skall ha representanterför universitelsseklorn. Fleralänsstyrelsen och kommuner är rädda för att den regionalpoliliska aspektenkommer i bakgrunden. i påpekar t.ex. atlingen representant som företräder de strikt regionalpoliliska synpunkternafinns i prospekteringsrädet. Eftersom gruvföretag och fackliga organisationerhar elt betydande intresse av undersökningar i de traditionella malmprovinsernakommer sannolikt basprospekleringen i nya områden att ytterligare eftersättas. Dessulomär samordningsproblemen alltjämt olösta. Mol denna bakgrund ifrågasätter länsslyrelsenom inle etl radikalare angreppssätt är nödvändigt. Enligt länsstyrelsensuppfattning skall all information i anslutning lill basprospeklering slällas lillbergskollegiets förfogande, ett bergskollegium som skall ha möjlighet allinitiera fortsatt bearbetning av intressanta fynd 1. o. m. gruvundersökningsstadiet.Härigenom är det möjligt att tillgodose kravet på en från samhällels synpunktönskvärd inriktning av prospekteringen. Denna målsättning kan emellertid interealiseras och nödvändig samordning åstadkommas med mindre del föreslagna prospekteringsrädetkompletteras så att regionalpolitiska synpunkter kan göra sig gällande. Länsstyrelseni vill att del föreslagna prospekleringsrådel kompletterasmed/ersätts av åtgärder av mera genomgripande natur för alt tillgodose kravetpä en från samhällets synpunkl önskvärd inriktning av prospekteringen. Motbakgrund av det stora samhällsintresset förordar att denna frägablir föremål för ytterligare överväganden innan beslut fallas. NSG anser att det av utredningen föreslagna prospekteringsrädetsom etl organ för samarbete mellan de olika prospekleringsorganisationerna istort sett ulgör en institutionalisering av ett förfarande som i praktikenredan tillämpas inom vissa områden, främst i . Nämndens gjordaerfarenheter av denna ordning är dessvärre inle odelal positiva. Konkurrensenmellan gruvföretagen leder naturiigt till atl endast begränsade resultat kanåstadkommas och dä i huvudsak innebärande samräd med utgångspunkt fräninformation om den statliga prospekteringens utfall. Lundsuniversitet anser att prospekteringsrädets funktioner och uppbyggnad är otillräckligtdefinierade. Samarbete är naturligtvis önskvärt. Prop.1980/81:130 407 men om prospekteringsrädet skall ha en bestämmandefunktion uppstår en rad ulomordenlligl besvärliga följdfrågor. Om prospekleringsrådelåler skall vara uleslutande rådgivande kan dess verksamhet, av hittillsvarandeerfarenheter atl döma, sannolikl bedrivas i mindre byråkratiska former, t.ex.som av bergskollegium administrerade samräd, som personmässigt kan anpassastill de föreliggande konkreta behoven. På grund av de markant ökande konstnaderna för prospekteringsverksamhetenanser IVA all del är önskvärt att i möjligaste män försöka samordna resurserna.IVA påpekar att delta kanske inte är så enkelt att åstadkomma utan all störaden stimulans lill utveckling av specielll pros-pekteringsmeloder somkonkurrens innebär. Likaså är del naturliga kravet på lillföriitlig sekrelesskring respektive prospeklörs planer svärl att tillgodose i elt hell öppetsamarbete mellan olika intressenter. Del föreslagna prospekteringsrädet är eltuppslag för att fä lill ständ en viss samordning mellan berörda parter.Akademien vill dock ifrågasätta om etl nytt statligt organ beträffandeplanering av malmlelning kan åstadkomma sä värst mycket mer än vad som kan nåsgenom ett samarbete parterna emellan, t. ex. inom Svenska Gruvföreningens ram. Svenska Gruvindustriarbetareförbundel anser inte att prospekleringsrådeli någol väsentligt kan bidra till att utveckla samhällets infiytande över prospekteringsverksamheten.Däremot tycks det, om man gär pä ulredningens tankegångar, ge företagen ökademöjligheter atl påverka den statliga prospekleringen. Frågan bör lösas päannat sätt inom ramen för mineralverkets organisation. Personalorganisationerna vid SGU framhåller atl risken föratl rådet skall få en slyrande i slällel för rådgivande funktion är uppenbar. Dellaskulle innebära att NSG:s/bergskollegii prospektering i alltför hög grad kankomma atl slyras av gruvbolagens intressen. Detla i sin tur kan innebära att NSG:s/bergskollegiiprospektering inle kommer alt följa ulredningens intentioner. Om rådet skullefä en slyrande funktion, innebär det även en ökad byråkrati. De övergripandebesluten fattas ännu längre bort från dem som utför den statliga prospekleringenän vad som är fallet. Personalorganisationerna anser dock att etl organskall inrättas för informalionsutbyle mellan prospekleringsorganisationerna.Inom della informalions-forum kan sedan ömsesidiga överenskommelser iräffasmellan prospekleringsorganisationerna på jämställd basis. 1.3 Förvaltning av statens gruvegendom Utredningen föreslår att bergskollegium fär lill uppgiftalt förvalla statens gruvegendom. , Svenska Handelskammarförbundetoch SAF inslämmer i all syftet med förvaltningen av den statliga gruvegendomenbör vara all främja gruvnäringens utveckling i . 1980/81:130 408 mäl kommer emellertid i konflikt med NSG:s ansvar atlöka statens inläkter från gruvverksamheten, varför vederbörande passus i NSG:sinstruktion bör ändras. I samband med förslagen avseende NSG/bergskollegium harflera remissinstanser tagit upp frågorna om systemet med kronoandelar och slalensutarrendering av gruvrätter. Syfiet med förvaltningen av den statliga gruvegendomen börenligl utredningen vara atl främja gruvnäringen i . Målet bör således inlevara att maximera slalens intäkter frän gruvegendomen om detta skulle verkahämmande pä produktion eller hushållning. NSG anser att utredningensuppfattning härvidlag ligger i linje med den av nämnden redan tillämpade policyn. Bergmästareni norra distriktet tycker alt utredningens synpunkter ger uttryck för en välbehövligförändring av rådande utarrenderingsprinciper och anser all dessa i tillämpligadelar även bör gälla när slalen i egenskap av markägare utarrenderarbrytningsrätt lill s.k. markägarmineral inom områden där ökad sysselsättningeftersträvas. föreslår ett vinstandelssystem ulan fasta ellertonbundna avgifter, vilkel enligt bolaget i flertalet fall synes bäst kunna lillgodosedel angivna syftet. Enligt kommun har utretteffekterna av de ställiga arrendeavgifterna och funnil all avgifler somförhindrar exploatering eller förkortar en gruvas ekonomiska livslängd börprövas utifrån en tolal samhällssynpunkl. kommun delar hell dennauppfattning. IVAföreslår att i de fall staten inle deltagit i prospekleringsarbelet eller desskostnader, bör kronoandelen endast utnyttjas till den insyn i gruvrät-lensutnyttjande eller det initiativ till sädant utnyttjande, som lagen germöjlighet till. Genom att NSG;s uppgifter därigenom minskar i förhållande till ulredningensförslag såväl beträffande prospektering som arrendeförhandlingar, kannuvarande organisation och samverkan mellan bestä. Förslaget ominrättande av bergskollegium avvisas därmed. Bibehållande av den nuvarande handläggningen av kronoandelsinslilutetförutsätter ä andra sidan en väsentligl förstärkt kompetens hos de myndighetersom har alt arbeta med mineralindustrins utveckling. Denna kompetens måsteomfatta teknik och marknad och inte minst hur dessa faktorer förändras i etlmycket komplicerat samspel inlernationellt. Ävenlänsstyrelsen i anser att den nuvarande organisationen kanbibehållas, eftersom NSG:s exploateringsinriktade prospektering ochundersökningsverksamhet enligl förslagen kommer att kraftigt begränsas. Denrent förvaltningsmässiga uppgift som dä kvarstår blir huvudsakligenförhandlingar med exploateringsförelagen om utarrendering av statliga utmål m.m.Nägon särskild kansliorganisation behövs därmed enligl meninginte. anser atl statens ev. behov av insyn ochmakt kan 1980/81:130 409 tillgodoses pä andra och mera ändamålsenliga sätt än genomsyslemel med kronoandelar. Slalen kontrollerar redan nu genom bergmästarämbetenaoch industriverket, bl.a. alt rovbrylning inle sker. saml genom arbelarskyddsstyrelsenoch miljövårdsmyndigheter. Även pä andra vägar och via kommunala organövervakas mineralbrylning. Kommunerna har vetorätt mot mineralbrytning. Omytterligare kontroll krävs och kronoandelen motiveras därmed, torde deltabehov böra preciseras och befinnas lillräckligl starkt för att motivera enordning som medför vissa uppenbara nackdelar. För det fall all slalen anser attbrytning bör komma lill sländ i utmål, där staten inle har kronoandel eller därden andra parten är av annan mening, torde, enligt Statsföretag, kronoandelenkunna ersättas med ett expropria-tionsförfarande. 1 övriga fall skulle delunderlätta mineralutvinning om kronoandelen i hädanefter tillkommande utmälslopas. existerande statliga gruvrätter kan lämnas orörda eller i män avlämplighet överlåtas till gruvföretag. Statsföretag vill på anförda skälförorda en omprövning av gruvlagens bestämmelserom kronoandelar. 1.4 Finansiering av från samhällssynpunkl motiverad gruvbiytning Inga kommentarer. 1.5 Finansiering och styrning av forskning och utvecklingpå området bör ha till uppgift att stödja konkretaforsknings- och utvecklingsprojekt som bedöms kunna få industri- och mineralpolitisk belydelse. Delta innebär ingen förändring av STU:s uppgifter i och slöder förslagel om bergs kollegiums uppgifter belräffande forskning och utveckling. Negativa lill förslagel är SIND. STU, forskningsrådsnämnden.IVA, BeFo, MinFo och . anser att dessa frägor måste ytteriigareberedas av en särskild organisationskommitté. Vid bergskollegium bör inrättas etl särskillrådgivande organ med upp gift att ta initiativ till och bedöma forskningsprojekt som kan bli akluella för stöd. Förslagel om ett forsknings- och utvecklingsråd stöds av , i län. SIND anseratt samarbetsbehovel lämpligast tillgodoses genom etl utvecklat samarbetemellan STU och den centrala mineralmyndigheten. Prop.1980/81:130 410 - Bergmästarnabör på ett mer fullständigt sätt än tidigare förmedla information om pågående prospekteringsarbelenetc. till länsstyrelser och kommuner, medverka vid planeringsmyndigheternas konlaklermed prospektörer samt bilräda kommuner och länsstyrelser med sakkunnigutlåtandenoch upplysningar. - Som ett led iden ökade betoningen av regional information i mineralfrä-gor bör bergsstatenförstärkas. - Antalet bergmästardislriklbör ökas frän nuvarande två till fyra.