prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Även de resultat som kan nås ifråga om energisparande i bostäder är svåra att bedöma. Kommittén anser det likväl lämpligtatt bedömningen av behovet av beredskapslager av olja baseras påindustriverkets prognoser över energitillförseln m. m. då förutsättningarnaför dessa ingår i en samlad beskrivning av en framtida ekonomisk utveckling iSverige. Remissinstanserna har inget attinvända mot detta men understryker osäkerheten i prognoserna. ÖEF påpekardessutom att små variationer i prognoserna ger ett stort genomslag pålagerbehovet. Statsrådet har tidigare i dagredovisat prognoser över energianvändningen och totala energibalanser för åren1985 och 1990 enligt ett lägre och ett högre alternativ, av vilka det senareantas ligga till grund för tillförselplaneringen. I båda alternativenförutsätts bl.a. en omfattande ersättning av olja med andra bränseln. Beträffandeolja och oljeprodukter innebär den högre användningsnivån en tillförsel år 1985av , dvs. något lägre än enligt industriverkets prognos. Med hänsyn tillosäkerheten i prognoserna utgår jag emellertid från samma antagande i fråga omenergitillförseln som kommittén. 2.2.4 Försörjningsplanen på energiområdet I proposition 1916/17:74 bil. 2föreslogs lagringsmål för energiprogrammet inför olika kris- och angreppsfall.Riksdagen godkände förslagen (FöU 1976/77:35, rskr 1976/77:311). Kommittén harhaft i uppgift aU göra en översyn av gällande försörjningsplan och lagringsmål.Den har funnit att den modell för beräkning av behovet av beredskapslager somanvändes av OLK-75 är väl lämpad för sitt ändamål. Modellen har därförutnyttjats som underlag för kommitténs förslag. 1 modellen beaktas på ettsystematiskt och kvantifierat sätt de bedömda behoven i en krissituation och detillgångar som bedöms finnas i en sådan. Beräkningarna görs för varje krisfalloch produktslag för sig och resultaten samlas sedan till en försörjningsplan. Idet följande diskuteras vissa i beräkningsmodellen ingående förutsättningar. Konsumtionen av olja påverkasdirekt av de ransoneringsåtgärder som vidtas i en kris. Kommittén bedömer attnu befintliga ransoneringssystem för bränsle- och drivmedel har möjlighet attfungera i enlighet med de förutsättningar som ingår i beräkningsmodellen, omansvariga instanser i en kris snabbt, kraftfullt och framsynt fattar nödvändigabeslut. Dock bedöms möjligheterna till besparing inom uppvärmningsseklorn i enkrissituation vara mindre än vad som tidigare förutsatts eftersominomhustemperaturen numera generellt sett är lägre. Detta medför ett ökatlagringsbehov med ca 900 000 m' eldningsolja i förhållande till gällandeoljelagringsprogram. Prop.1980/81:90 7 ÖEF anser det orealistiskt attförutsätta att ransoneringsåtgärderna har effekt redan från krisens börjaneftersom detta i sin tur kräver att statsmakterna har fattat beslut i ett ännutidigare skede. Åtgärder som kan höja beredskapen att fatta tidiga beslut ombl. a. konsumtionsbegränsning förordas av FK 78. För egen del anser jag att enkontinuerlig översyn av befintliga ransoneringssystem är nödvändig. Jag delardock kommitténs bedömning att befintliga system har möjlighet att fungeraenligt beräkningarna under förutsättning att beslut om ransoneringsåtgärderfattas i ett tidigt skede av en kris. Kommersiella lager av olja finnshos importörer, oljehandel och industri samt i fastigheter och gårdscisterner.När en försörjningskris inträffar kan sådana lager med hjälp av olikaregleringsåtgärder disponeras för av statsmakterna bestämda ändamål. De sesdärför som tillgångar vid beräkningen av behovet av beredskapslager. Kommitténberäknar dessa lager till sammanlagt 5,4 milj. m'. I nuvarande försörjningsplanhar lagren bedömts uppgå till ca 2,7 milj. m'. De remissinstanser som uttalat sigi denna fråga menar att kommittén har överskattat de kommersiella lagrensstorlek inför en kris. Jag finner i likhet med kommitténatt de kommersiella lagren har ökat , dock med undantag av år1979. Erfarenheterna visar emellertid att de kommersiella lagren minskarsuccesivt i inledningen av en oljekris. I ett läge dä ingripande avstatsmakterna blir nödvändigt är det sannolikt att de kommersiella lagrensstorlek har reducerats. Jag anser det därför motiverat att dessa tillgångar förnärvarande beräknas fill ca 3,8 milj. m'. Detta innebär att behovet avberedskapslager ökar i motsvarande mån. Kommittén föreslår att dekommersiella lagren bör räknas som en tillgång i återkommer jag . Kommittén förutsätter att möjlighetfinns att i en kris ersätta 1,5 milj. m- tunn och 1,3 milj. m' tjockeldningsolja för uppvärniningsändamål med ved, el och kol. Vissa remissinstanser menar attkommitténs förutsättning i detta avseende är alltför optimistisk. En övergångtill alternativa energislag tar än vad som beräknats. Ett flertal remissinstanser stöderen satsning på åtgärder för övergång till andra bränslen än olja, särskiltsådana som kan förkorta omställningstiderna. , statensvattenfallsverk och redogör i sinaremissyttranden för åtgärder som kan komma att leda till minskadoljeanvändning. För egen del menar jag att denaktiva politik för att ersätta olja som regeringen bedriver bör kunna leda tillsådana resultat att kommitténs förutsättning i huvudsak kan anses vararealistisk. Jag hänvisar såväl till det 1** 1980/81. 1980/81:90 8 stöd till åtgärder för att ersätta olja och spara energisom har införts från (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr1980/81:100) som till de ytterligare åtgärder som statsrådet tidigareidag har förordat. I detta sammanhang vill jag ta upptvå frågor som ligger utanför oljelagringskommitténs förslag. Dessa gäWerförberedelser för att i en kris gå över till eldning med inhemskt bränsle. ÖEF har i skrivelse den 23 april1980 till regeringen hemställt att få disponera högst . frånclearingfonden för bidrag till kraftvärmeverk AB för projektering avomställning till inhemskt bränsle. Projekteringen avses ingå som ett led iÖEF:s strävan att minska omställningstiden för oljeeldade fjärrvärmeverksövergång till eldning med inhemskt bränsle i en krissituation. ÖEF har i det ekonomiska försvaretsperspektivstudie del 2, som överlämnades till regeringen ,föreslagit att en planering vid landets fjärrvärmeverk för en sådan omställningskall drivas så långt att omställningsarbeten kan påbörjas efterstatsmakternas beslut. Kostnaderna för planeringen, som föreslås genomförasinom ramen för den kommunala beredskapsplaneringen, beräknas till 55-65 milj.kr. Perspektivstudien utgör en del avunderlaget inför det beslut som kommer att fatta omtotalförsvaret. Jag anser att intill dess beslut inte bör fattas om bidrag tillenstaka värmeverks kostnader för projektering till eldning med inhemskt bränsleoch är därför inte beredd att tillstyrka framställningen. Genom beslut och den 23augusti 1979 beslöt regeringen att vid eldning i försvarsmaktens anläggningarunder eldningssäsongen 1979-1980 olja i viss utsträckning skulle ersättas medinhemskt bränsle. Regeringen uppdrog den 19 juni 1980åt fortifikationsförvaltningen att 1980-1981 delsfortsätta den under föregående eldningssäsong påbörjade eldningen med flis vidI 16, dels vid två anläggningar elda med hel ved. I en rapport som överlämnades tillregeringen redovisar förvaltningen vissa erfarenheter aveldning med inhemskt bränsle säsongen 1980-1981. Enligt rapporten harhelvedseldning medfört en väsentligt högre årskostnad än eldning med flis ocholja. Årskostnaden för fliseldning var i stort sett lika med årskostnaden föroljeeldning. 2.3 Förslag till lagringsprogram Jag har tidigare kommenterat vissaförutsättningar som ligger till grund för mitt förslag till lagringsprogram.Jag vill nu först ta upp frågan om behovet av en särskild reserv för att täckaosäkerheter i nämnda förutsättningar samt användningen av ett redan nubefintligt överskott i krigsreserven. Prop.1980/81:90 9 2.3.1 Särskild reserv för att täcka osäkerheter iförutsättningarna. Den framtida utvecklingen i fredeller kris kommer självfallet inte att motsvara varje enskilt antagande somanvänts i planeringen. Det är emellertid enligt kommittén knappast troligt attalla eventuella avvikelser kommer att vara till nackdel förförsörjningsberedskapen. Sedan oljelagringsprogrammet1978-1984 fastställdes har kunskapen och medvetenheten om energifrågor ökat,vilket bör medverka till att våra möjligheteratt klara en tillfälligförsörjningskris på oljeområdet blivit större. Vissa energi- och oljebesparandeåtgärder har dock redan vidtagits, vilket har begränsat utrymmet förytterligare minskningar av oljeförbrukningen. Med hänsyn till den stora betydelseenergiberedskapen har föf samhällslivet och totalförsvaret är det enligtkommitténs mening rimligt att till det beräknade behovet av beredskapslagerlägga en särskild reserv, en s. k. beräkningsreserv, uppgående till 1,5 milj.m' olja för att täcka en något ogynnsammare situation än den somförutsättningarna ger uttryck för. De beräkningsmetoder ochförutsättningar som användes av OLK-75 för nu gällande försörjningsplan innebaratt behovet av lager för krig minskade påtagligt jämfört med tidigareberäkningar. Med hänsyn till osäkerhetsmomenten beslöts dock att lagringsmälenför krigsreserven skulle kvarstå oförändrade. Det innebär att utöver beräknadebehov redan nu lagerhålls ett överskott i krigsreserven av 1,1 milj. m'färdigprodukter, främst eldningsolja. Kommittén förordar attkrigsreserven dimensioneras enligt de resultat som beräkningarna har gett ochatt överskottet betraktas som en fillgång i det samlade beredskapslagret. Istället anser kommittén, som tidigare nämnts, att en reserv på 1,5 milj. m'olja skall inlagras för att täcka osäkerheter gällande alla krisfall. Vissa remissinstanser menar att denav kommittén föreslagna reserven bör vara större än 1,5 milj. m' med hänsyn bl.a. till den osäkerhet som vidlåder ett flertal förutsättningar. Andraremissinstanser finner däremot en sådan reserv omotiverad och att den ledertill ökade kostnader. Jag är enig med kommittén om attdet till behovet av beredskapslager bör läggas en särskild reserv på ca 1,5milj. m' olja med hänsyn till förutsättningarnas osäkerhet och till de negativaeffekter som en ogynnsammare utveckling än vad som förutsetts skulle ha påsamhället. Denna reserv bör inlagras i form av 1,5 milj. m' råolja. De remissinstanser som uttalat sigi frågan om överskottet i krigsreserven menar att osäkerheten fortfarande ärstor beträffande beräkningarna av storleken och föreslår därför attkrigsreserven bibehålls i nuvarande omfattning. Jag anser att den del avöverskottet i krigsreserven som ligger i befintliga skyddade och särskiltlokaliserade lagringsanläggningar även bör Prop.1980/81:90 10 ligga kvar, men att överskottet bör räknas som en tillgångäven i avspärrningsreserven att utnyttjas i princip först när övriga tillgångari avspärrningsreserven är förbrukade. Skulle krigstillstånd inträda tidigare änvad som förutsätts i gällande planering övergår nämnda lager automatiskt tillatt utgöra en extra krigsreserv. Jag är därmed inte beredd att ansluta mig tillkommitténs förslag att betrakta överskottet i krigsreserven som en tillgång attanvändas även i en fredskris. 2.3.2 Sammansättning av beredskapslager Erforderligt beredskapslager av oljakan antingen bestå av färdigprodukter, råolja eller av en kombination avdessa. Avvägningen mellan lagring av färdigprodukter och råolja görs pågrundval av främst beredskapsmässiga, lagringstekniska och ekonomiskaöverväganden. Risken för förstöring avraffinaderierna har uteslutit att försörjningen för krigssituationer till någondel skall få baseras på råolja. Hela krigsreserven består därför avkonsumtionsfärdiga produkter. Drivmedel förvaras i bombskyddade anläggningar ikonsumtionsområdena. Enligt kommitténs mening finns det inte skäl aft ändralagringsformen för krigssituationer. Jag är av samma uppfattning. I det nu löpande lagringsprogrammetavses av avspärrningsreserven hällas i form av råolja. Denna avvägningbaseras på att en betydande raffinaderikapacitet numera finns i landet, atttillräcklig transportkapacitet finns fillgänglig samt att kusttankfartygförutses kunna passera eller Bälten under i vart fall en del av krisen.Jag har gjort en likartad avvägning i mitt förslag till revideratlagringsprogram. Krigs- och avspärrningsreservenhålls så gott som helt i form av tvångslager hos större säljare och förbrukareav olja. I syfte att anpassa tvångslagringentill föreliggande behov föreslår kommittén följande förändring av sammansättningen - Tvångslagren avtjock eldningsolja minskas med 500 000 m' - Tvångslagren avmotorbensin ökas med 300 000 m' - Tvångslagren avmotorbrännolja och tunn eldningsolja ökas med 50 000 m' resp. 150 000 m' - Tvångslagren avfotogen och lättbensin minskas med 5 000 m' resp. 10 000 m' Kommittén föreslår att minskningenav lagringsskyldigheten för tjock eldningsolja genomförs successivt med 125 000m' räknat första gången . Hela reduktionen är dågenomförd till . En motsvarande tidsplan bör gälla förutbyggnaden av tvångslager av motorbensin, motorbrännolja och tunneldningsolja. Minskningen av lagringsskyldigheten för lättbensin och fotogenbör enligt kommittén träda i kraft fr. o. m. . 1980/81:90 11 Inga remissinstanser har väsentligainvändningar mot den föreslagna ändringen av sammansättningen av tvångslagreneller tidpunkterna för genomförandet. Jag biträder förslagen om ändringav sammansättningen av tvångslagren. Kommitténs förslag till tidpunkter förgenomförandet bör gälla beträffande reduktionen av tjock eldningsolja ochfotogen. I frågan om lagring av lättbensin vill jag erinra om att volymenfastställs i procent av föregående års förbrukning. Till tidsplanen förutbyggnaden av tvångslagren av motorbensin, motorbrännolja och tunneldningsolja återkommer jag då jag behandlar frågan om finansiering avoljelagringsprogrammet. Beredskaplagret för fredskriseravses enligt nu löpande oljelagringsprogram bestå av råolja och färdigprodukter.Kommittén har funnit att den svenska raffinaderikapaciteten i vissafredskrissituationer med stort bortfall av oljeprodukter kan begränsamöjligheterna att utnyttja beredskapslagrad råolja. Beredskapsmässiga skältalar alltså för att beredskapslager för fredskriser om möjligt utgörs till ennågot mindre del av råolja än vad som planeras. Jag delar kommitténsuppfattning och har i mitt förslag till reviderat lagringsprogram tagit hänsyntill detta. Lagringstekniska och ekonomiskaskäl talar för att de statliga beredskapslagren till så stor del som möjligthålls i form av råolja. Kostnaderna för de stora bergrummen är förhållandevislåga och råolja behöver inte omsättas. Beredskapsmässiga hänsyn sätter dockvissa gränser. Enligt kommitténs mening börmängden råolja för avspärrnings- och fredskrisfallen sammantaget helst inteöversfiga cirka 8 milj. m'. Häri innefattas både statliga beredskapslager ochkommersiella lager av råolja vid raffinaderierna. Jag ställer mig bakom de avkommittén framförda synpunkterna på fördelning mellan råolja och produkter. Idet av mig förordade lagringsprogrammet kommer den totala mängden råolja attutgöra högst 7,5 milj. m', varav högst 6,5 milj. m' i statliga lager. 2.3.3 Behov av beredskapslager oljelagringskommittéföreslår att den statliga oljelagringen i förhållande till läget sommaren 1980skall utökas med 3,1 milj. m' råolja och ungefär 250 000 m' färdigprodukter.Detta skulle innebära en minskad lagring av bl.a. 4,5 milj. m' råolja iförhållande till löpande oljelagringsprogram. Med hänvisning till sinriskbedömning föreslår kommittén atl den statliga lageruppbyggnaden skall skeså snabbt detta är praktiskt möjligt. Inriktningen bör därför enligt kommitténvara att uppbyggnaden genomförs före utgången av . Det förslag till uppbyggnad avberedskapslagren som kommittén förordar innebär att de stathga råoljelagrenkominer att uppgå till sammanlagt 5,1 1980/81:90 12 milj. m'. De lagringsutrymmen för råolja som färdigställsunder /82 tillsammans med tidigare färdigställda och uppfylldaanläggningar medger lagring av drygt 6,5 milj. m' råolja. Omkring 1,5 milj. m'lagringsutrymmen skulle därmed bli outnyttjade. Kommittén menar att när detföreslagna lagringsprogrammet är slutfört statsmakterna kan pröva omrisksituationen gör det önskvärt och det samhällsekonomiska läget det möjligtatt fylla råoljeanläggningarna med beredskapslager. Statsmakterna behåller dåfull handlingsfrihet och behöver inte nu binda sig för ett visst handlande imitten av . Vissa remissinstanser, bl. a. FK 78, ansluter sig tillsynpunkten att en ny prövning bör ske efter att det den av kommittén förordadelageruppbyggnaden är avslutad. ÖEF anser att ett bibehållande av krigsreservens storlekoch en rimlig gardering för osäkerheter av skilda slag motiverar en ökning avlageruppbyggnaden med ca 2 milj. m' utöver vad kommittén föreslagit. Även LRFoch TCO förordar en höjd målsättning för oljelagringen. Endast en remissinstans motsätter sig en ökning av denvolymmässiga beredskapslagringen av olja med motiveringen att ett genomförandeav kommitténs förslag skulle medföra kostnadshöjningar och motverka möjligheternaatt uppnå balans i den svenska ekonomin. De flesta remissinstanserna anser dock att delagringsutrymmen som är under byggnad bör fyllas med beredskapslager av råolja. Jag har fidigare framhållit riskerna med att i planeringenutgå från att stora kommersiella lager disponeras av statsmakterna vid en krisoch har därför i mina beräkningar reducerat dessa lagers storlek. Jag har imina beräkningar i likhet med kommittén gjort ett tillägg till behovet avberedskapslager för krigs- och avspärrningsreserven och förfredskrislagret. Detta skall täcka oåtkomliga kvantiteter i form av bottensatssamt eventuellt spill vid distribufionen. Mot bakgrund av vad jag nu har anförtanser jag att följande ökningar i förhållande till läget börgenomföras i det statliga beredskapslagret av olja. Tm', gasol kton Flygdrivmedel 70 Motorbrännolja 1 Prop.1980/81:90 13 Med beaktande av möjligproduktutvinning ur råolja kan detta behov täckas med en inlagring av 3 milj.m' råolja, 70 000 m' flygdrivmedel, 150 000 m' motorbrännolja/tunneldningsolja* och 20 kton gasol. Därutöver bör, som jag tidigareanfört i samband med behovet av en särskild reserv, inriktningen vara attytterligare 1,5 milj. m' råolja skall inlagras. Detta innebär att totalt 6,5 milj.m' råolja skulle komma att inlagras och att de under byggnad varandelagringsanläggningarna för råolja fill fullo kommer att utnyttjas. Detlagringsprogram jag nu förordar innebär vid en jämförelse mellan det totalabehovet av produkter i beredskapslager och den möjliga produktutvinningen av6,5 milj. m' råolja att den särskilda reserven för att täcka osäkerheter iförutsättningarna framförallt kommer att bestå av motorbrännolja och tunn eldningsolja.Jag anser detta vara en fördel då dessa produkter är sådana som i en kris ärsärskilt svåra att anskaffa och ersätta. Beträffande fidsplanen förgenomförandet av det statliga lagringsprogrammet vill jag anföra följande. Jaginstämmer med kommittén i att lageruppbyggnaden bör genomföras så snabbt sommöjligt. Med hänsyn till bl. a. marknadsförhållandena och de tillägg ilagringsprogrammet som jag förordar kan uppbyggnaden dock inte genomföras såsnabbt som kommittén önskar, dvs. före utgången av . För egen del anserjag det önskvärt att den statliga delen av oljelagringsprogrammet är avslutadföre utgången av . Emellertid kan med anledning av marknadsmässiga ochstatsfinansiella skäl inlagringsperioden behöva utsträckas något, dock längsttill utgången av . Det förslag tilloljelagringsprogram som jag förordar bygger i huvudsak på underlag som tagitsfram och bedömningar som gjorts . Det är självfallet inte möjligtatt förutse vilka förändringar av betydelse i sammanhanget som kan komma attinträffa under . Betydande osäkerheter gäller, som jagtidigare anfört, bl. a. beträffande förhållandena på den internationellaoljemarknaden. Förändringarna inom näringslivet medför osäkerheter beträffande användning,lagerhållning m.m. inom landet. Ändrade förutsättningar i dessa avseenden kankomma att ställa krav på ytterligare justeringar av oljelagringsprogrammet. Motdenna bakgrund anser jag det önskvärt att bibehålla en viss handlingsfrihetinom ramen för den nu föreslagna revideringen av programmet. Regeringen bördärför bemyndigas att vid behov besluta om mindre förändringar av ickeprincipiell natur i genomförandet av det föreslagna revideringen. Med anledningav det kommande försvarsbeslutet och osäkerheter bl. a. om den framfidaenergikonsumtionen och energitillförseln samt om de kommersiella lagrensstorlek anser jag vidare att en ytterligare översyn av programmet bör vidtasföre utgången av . Denna mängd är förvärvad under /81 ienlighet med regeringsbeslut . Jag vill slutligen kommentera denföreslagna lagringen av flygdrivmedel. Kommittén har mot bakgrund avluftfartsverkets beräkningar föreslagit en väsentligt lägre lagring avflygdrivmedel för civil luftfart än vad som gäller i nu löpandeoljelagringsprogram. Kommittén menar dock att det bör prövas om inte vissytterligare lagring är motiverad. har inte räknat med någonreserv, men anför i sitt remissyttrande att en sådan kan vara motiverad medhänsyn till osäkra antaganden om framförallt de utländska flygbolagens behov avflygdrivmedel i kriser. ÖB anser att lagringen avflygdrivmedel inte bör minskas så som det föreslagits av kommittén mot bakgrundav totalförsvarets bedömda ökade utnyttjande av civila flygtransportmedel. Även SAS framhåller vikten av attlagerhållningen av flygdrivmedel ökar i takt med stigande konsumtion. ÖEF menar att en ytterligareutredning bör ske beträffande behovet av lager av flygdrivmedel. För egen del är jag beredd att t.v. acceptera kommitténs förslag till minskat lagringsmål men vill jagunderstryka att flyg- och jetbensin inte utvinns ur råolja vid svenskaraffinaderier. Kommittén och remissinstanserna uttalar tveksamhet beträffandestorleken av behovet av flygdrivmedel. Detta motiverar enligt min uppfattningytterligare överväganden. Jag avser återkomma till regeringen i denna fråga. Oljelagringsprogrammet 1978-1984innebar att sammanlagt 11,6 milj. m' lagringsutrymmen för olja skulleanskaffas. I följande tabell sammanfattas utbyggnadsläget under sommaren 1980för statliga lagringsanläggning- Anläggningar som är klara eller under byggnad Flygdrivmedel Motorbrännolja och tunn eldningsolja Tjock eldningsolja För att färdigställa deråoljeanläggningar som är under byggnad krävs under /82 ca 20milj. Anläggningarna kommer att behöva utnyttjas för det av mig föreslagnaoljelagringsprogrammet. Erforderliga lagringsanläggningarför tvångslager finns med undantag av en skyddad anläggning som dock inom kortär färdig att tas i bruk. Prop.1980/81:90 15 2.3.5 Återbetalning av den rörliga krediten Regeringen disponerar en rörligkredit i att användas vid krig, krigsfara eller annanomständighet av synnerlig vikt för rikets försvarsberedskap. Den har utnyttjatsför inköp av oljeprodukter i samband med dels oljekrisen och delsIran-krisen enligt följande Inköp Avlyft* Återstår Kostnader milj. kr. tm' tm im--------------------------------------------- per Avlyft* 'Återstår Ränta Om- 1761 1109 652 1205 412 793 116 48 957 * till oljelagringsprogram 1968-1977 och 1978-1984 Kommittén föreslår att kreditenåterbetalas genom att medel tillförs från oljelagringsfonden. Återbetalning börske i takt med att medel finns fillgängliga i fonden och vara helt genomfördföre utgången av /82. Jag instämmer i detta förslag. Den fysiska avvecklingen av deprodukter som anskaffats genom den rörliga krediten bör enligt komrhittén ske isamband med att råolja anskaffas och inlagras i statliga anläggningar. ÖEF och transportrådet invänder motatt produkterna säljs ut. ÖEF menar att man bör avvakta tills frågan ombuffertlager i prisstabiliserande syfte har behandlats. villvänta tills bättre möjligheter föreligger att få ut en större andel lättaprodukter vid raffinering av råolja. Jag anser att de förvärvadeprodukterna bör avvecklas under budgetåren 1982/83 och 1983/84.