prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — I 67 a 8 I mom. ULanges som första mening att arbetstagares avlöning, som innestår hosarbetsgivaren, får las i anspråk genom alt arbetsgivaren åläggs alt innehållaoch tillställa utmätningsmannen viss del (införsel eller utmätning) och somtredje mening att utmätning inle får ske i vidare mån än som följer av 67 b §(som innehåller de närmare villkoren för löneutmätning). 1 andra meningenhänvisas beträffande införsel till särskilda bestämmelser. Enligt 67 a 8 2 mom.har bestämmelserna i om arbetstagares avlöning motsvarande tillämpning ifråga om annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställningdärvid är jämföriig med en arbetstagares. 1 67 d 8 1 mom. föreskrivs alt bestämmelsernai 67 a-67 c 88 i tillämpliga delar gäller beträffande utmätning av belopp vilkautgår som pension eller livränta. Vidare skall enligt 67 d 8 3 mom. vidtillämpningen av 67 a-67 c 88 med livränta jämställas sjukpenning och annandagersättning som utgär på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning. Enligt 64 8 2 mom. UL har bestämmelserna i 67 a-67 e 88 intetillämpning, när gäldenären är juridisk person. Beredningenframhåller att 8 kap. i förslaget gäller utmätning av samma slags tillgångar iform av avlöning m.m. som kan bli föremål för införsel enligt 4 kap. 2 8 förstastycket 1, 2 eller 4 i förslaget. Däremot avser 8 kap. inle utmätning av sådanaperiodiska vederlag som avses i 4 kap. 2 8 första stycket 3. Beredningenpåpekar all dessa enligt förslaget, liksom f n., kan bli föremål för utmätningi vanlig ordning. Inte heller kan utmätning enligl 8 kap. äga rum avsjukpenning eller annan dagersättning som avses i 4 kap. 2 8 andra stycket.Beredningen har inte ansett det behövligt att särskilt ange att utmätning avdessa tillgångar inte kan äga rum i förevarande ordning. 1 enlighet härmedanges i 1 8 första och andra styckena i beredningens förslag att i fråga omutmätning av avlöning eller belopp vilka utgår som pension eller livränta desärskilda bestämmelser gäller som meddelas i del följande saml att medavlöning jämställs annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennesställning är jämförlig med en arbetstagares. Beredningen påpekar att utmätningav de tillgångar som avses i kapitlet, frånsett sädan egendom som avses i 8 8,får ske endast i den ordning som anges där. Beträffande frågor som interegleras i kapitlet - vare sig direkt eller genom hänvisning lill 4 kap. -gäller emellertid balkens allmänna bestämmelser om utmätning i tillämpligadelar. 1 tredje stycket av 1 8 anges attbestämmelsema i 8 kap. inte är tillämpliga när gäldenären är dödsbo ellerannan juridisk person. 1 10 8 första meningen beredningensförslag föreskrivs att bestämmelsema i 2-9 88 - vilka reglerar utmätning avlön - i tillämpliga delar gäller även beträffande utmätning av belopp vilkautgår som pension eller livränta. Beredningen understryker alt bestämmelseninte gäller utmätning av själva rätten till pension eller livränta, vilken iallmänhet enligt särskilda Prop.1980/81:8 7 kap. I § 540 bestämmelser i olika lagar inte är utmätningsbar.Utmätningsförbud som gäller själva rätten till pension eller livränta hindrarinte utmätning av förfallande belopp, i den mån utrymme finns för sådanutmätning enligt 2-9 88. Fleraremissinstanser framhåller att sjukpenning numera har karaktär av lön ochdärför bör i förevarande kapitel jämställas med lön m.m. 1 någraremissyttranden sägs att delsamma bör gälla föräldrapenning ocharbetslöshetsunderstöd. Utredningen om säkerhetsåtgärderm.m. i skatteprocessen ifrågasätter om del finns tillräcklig anledning att lön,som betalas ul sedan löntagaren har avlidit, skall vara bättre skyddad än omden hade betalats ut . Beträffande andra juridiska personer ändödsbo anser utredningen att del i vissa fall finns ett befogat intresse fråndel allmännas sida att la i anspråk ersättning för utfört arbete pä samma sättsom en arbetstagares lön. Del förekommer enligt utredningen ofta att personer,som egentligen är att anse som anställda hos en eller ell fåtal arbetsgivare,bildar aktiebolag för att komma i ett bättre beskattningsläge. Vederlagetbetalas ut direkt till bolaget och kan därför inte f n. tas i anspråk genominförsel eller utmätning i lön. De synpunkter som endel remissinstanser har fört fram när del gäller möjligheterna all ta i anspråkolika förmåner har till stor del redan tillgodosetts genom ändringar i UL. Somhar framgått av redogörelsen för gällande rält kan sålunda sjukpenning ochannan dagersättning, som utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller avannan sådan anledning, numera tas i anspråk genom utmätning i den särskildaordning som är föreskriven för utmätning av lön. 1 nämnda dagersättningar ingårbl.a. Denna ordning bör uppenbarligen behållas. Jag vUlemeUertid understryka angelägenheten av att det vid bestämmande av del utmätningsfriabeloppet tas hänsyn till de ökade utgifter som sjukdom eller motsvarandetillstånd ofta för med sig för den som är berättigad till dagersättningen QfrLU 1975/76:11 s. 7). Några remissinstanser har ansetiatt även förmåner vid arbetslöshet bör kunna bli föremål för utmätning i denordning som föreskrivs i förevarande kapitel. Prövningen av den frågan böremellertid lämpligen anstå i avvaktan på resultatet av pågående utredningangående en allmän arbetslöshetsförsäkring m.m. Här kan hänvisas till vad somvid 15 kap. 2 8 anförs beträffande samma fråga vid införsel. I enlighet med det sagda skallenligt departementsförslaget genom utmätning i den särskilda ordning somföreskrivs i förevarande kapitel' kunna tas i anspråk dels arbetstagares lön,vare sig den utgår som tidlön, ackordslön, provision eller annan gottgörelse,dels annan ersättning för arbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning ärJämförlig med en arbetstagares, dels vad som utgår som pension eller livränta,dels slutligen sjukpenning och annan dagersättning, som utgår på grund avsjukdom eller 1980/81:8 7 kap. 2 § 541 olycksfalleller av annan sådan anledning. De olika ersättningarna har tagits upp underolika punkter i I 8 Qfr 15 kap. 2 8). I detta sammanhang vill jag nämna att numera utgärunder vissa förutsättningar ersättning frän det allmänna lill bl.a.privatpraktiserande läkare resp. tandläkare för utfört arbete. Bestämmelserhärom finns i 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring samt iläkarvårdstaxan (1974:699) och tandvårdstaxan (1973:638). Ersättningen-läkarvårdsersältning resp. land-vårdsersättning - utbetalas lill läkaren resp.tandläkaren av , i allmänhet . Sådan ersättning fåranses falla under vad som i punkt 2 sägs om annan ersättning för arbetsinsatsav gäldenären än lön till arbetstagare. En remissinstans har ifrågasatt lämpligheten av altutmätning enligl bestämmelserna i förevarande kapitel inte kan äga rum motJuridisk person. Därvid har beträffande dödsbo nämnts det fallet alt lönbetalas ut först sedan löntagaren har avlidit och i fråga om annan juridiskperson fall då den som egentligen är att anse som anställd bildar aktiebolagför att undgå skatt. Med anledning härav vill Jag beträffande dödsbofallel framhållaatt förbud mot utmätning i förevarande ordning när gäldenären är dödsbo intebör hindra att pågående utmätning fortgår i inkomst som visserligen förfallertill betalning först efter gäldenärens död men som belöper pä tiden föredödsfallet. Hämlöver synes inte finnas någol större utrymme för sådan utmätningnär gäldenären är dödsbo. Inle heller i fråga om andra Juridiska personer tordeföreligga någol större behov av alt kunna företa utmätning i den ordning somföreskrivs i förevarande kapitel. Förmåner av det slag som kan bli föremål försådan utmätning torde mera sällan tillkomma juridiska personer. Utmätning iförevarande ordning passar dessutom mindre väl i fall då gäldenären är juridiskperson. För Juridisk persons skulder kan naturiigtvis vanlig utmätning äga rum.Därvid kan även innestående fordran på arvode för utfört arbete tas i anspråk.Vid utmätning hos juridisk person (frånsett dödsbo) är beneficiereglerna inletillämpliga (5 kap. 3 8). På grund av del anförda har Jag inte funnit skäl attfrångå beredningens förslag att bestämmelserna i förevarande kapitel inte skallvara tillämpliga när gäldenären är dödsbo eller annan Juridisk person.Föreskrift härom har i departementsförslaget tagits upp i andra stycket av Enligl 18 8 i förevarande kapitel i departementsförslagetskall utmätning i den ordning som anges i kapitlet kunna äga rum, om gäldenärenarbetar i annans förvärvsverksamhet utan lön eller mot uppenbart för lågersättning och till följd därav utmätning inte kan äga rum. I tredje stycket av1 8 har tagits upp en erinran om denna möjlighet. 2 §Paragrafen, som saknar direkt motsvarighet i beredningens förslag, innehåller en föreskrift som gör det möjligt all i följande paragrafer i allmänhet inte nämna andra förmåner än lön. 1980/81:8 7 kap. 3 § 542 Idepartementsförslaget har bestämmelserna om löneutmätning i formellt hänseendeutformats något annorlunda än i beredningens förslag. Detta beror bl.a. på attbland de förmåner som kan tas i anspråk enligt bestämmelsema i kapitlet hartillkommit en ytterligare grupp, sjukpenning och liknande dagersättningar, samtatt hänvisningarna till införselkapitlei har ersatts av direkta bestämmelser isaken. 1 I 8 har sålunda under särskilda punkter angetts de olika förmånerbeträft"ande vilka bestämmelserna i kapitlet är tillämpliga. Det harförefallit lämpligt att i de följande paragraferna uttryckligen behöva nämnaendast lön. Med hänsyn till det sagda anges iförevarande paragraf att vad som föreskrivs i det följande om utmätning av lönockså gäller vid utmätning av annan förmån som avses i I 8, orn inte annatanges, samt alt bestämmelse om arbetsgivare därvid gäller den som utgerförmånen. Samtliga bestämmelser angående lön kan emellertid enligt sakensnatur inte bli tillämpliga i fräga om övriga ersättningar. Beträffandeutmätning av belopp som utgår som pension eller livränta samt av sjukpenningoch liknande dagersättningar meddelas vissa särskilda bestämmelser i kapitlet(5 8 tredje stycket och 8 8 andra stycket). 3 § Denna paragraf, som delvis motsvarar 8 kap. 3 8 förstastycket beredningens förslag, anger sättet för löneutmälning. 1 67 a S I mom.första meningen UL anges att arbetstagares avlöning som innestår hosarbetsgivaren fär tas i anspråk genom alt arbetsgivaren åläggs att innehållaoch tillställa utmätningsmannen viss del. 1 67 b 8. som innehåller de villkoroch begränsningar som gäller för utmätning av innestående lön, föreskrivs ipunkt I att förordnande om utmätning får meddelas beträffande avlöning somförfaller under viss i förordnandet angiven tid eller beträffande vissavlöningspost. 1 3 8 förstastycket beredningens förslag föreskrivs all när hinder inte möter enligt 2 8 -som ställer upp hinder mol utmätning bl.a. i fall då del kan antas attgäldenären har gjort vad han har förmått för att betala skulden - förordnandeom utmätning får meddelas beträffande avlöning som förfaller under viss iförordnandet angiven lid eller beträffande viss avlöningspost. Bestämmelsen iförsta meningen av 67 a 8 I mom. UL behöver enligl beredningen inte någonuttrycklig motsvarighet i UB. Utmätning av lön ochandra förmåner som avses i förevarande kapitel skall ske i annan ordning änvanlig sakulmälning. Det synes lämpligt att i lagtexten, på samma sätt som iUL, ange sättet för löneutmätning. 1 enlighet härmed anges i första meningen av3 8 departementsförslaget all lön som innestår hos arbetsgivaren får utmätasgenom att arbetsgivaren åläggs att innehålla och tillställakronofogdemyndigheten viss del. I andra meningen föreskrivs, i överensstämmelsemed bered- 1980/81: 8 7 kap. 4 § 543 ningens förslag, all beslut om utmätning får meddelasbeträffande lön som förfaller under viss i beslutet angiven tid ellerbeträffande viss lönepost. 4 8 1 paragrafen ges bestämmelser om beneficium vidutmätning av lön. Paragrafen motsvarar 8 kap. 3 8 andra stycket beredningensförslag. Enligt 67 b 8 3 ULfär förordnande om utmätning av innestående lön omfatta endast belopp somuppenbart överstiger vad som åtgår för gäldenärens och hans famiQs försörjningsamt till fullgörande av underhållsskyldighet som i övrigt åvilar honom. Vidtillämpning av vad som har sagts skall, om förordnandet gäUer ackordslön, provisioneller annan ersättning som innestår än en månad, särskild hänsyntas tUl detta förhällande. Som tredje mening anges alt regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om beräkningen avdet utmätningsfria beloppet. Beträffande utmätning av sjukpenning och annandagersättning som utgår på grund av sjukdom eller olycksfall eller av annansådan anledning finns en särskild bestämmelse i 67 d 8 3 mom. UL, Där anges altsådan ersättning av en period, för vilka ersättningutgår, skall förbehållas gäldenären utan avdrag, om inle särskilda skälföranleder annat. Med stöd av bestämmelsen i 67 b 8 3tredje meningen UL (se även 3 8 4 instruktionen för ) har RSVsenast meddelat föreskrifter om beräknande av detutmätningsfria beloppet, vilka gäller för . Andra stycket i 3 8beredningens förslag överensstämmer, frånsett redaktionella ändringar, med 67b 8 3 UL i paragrafens lydelse för beredningens förslag. Storleken av detutmätningsfria beloppet kritiseras av RSV. Verket anför all gällandebestämmelser är för restriktiva för att institutet löneutmälning skall kunnaanses effektivt. Enligt verket bör lagstiftaren välja en nivä för delutmätningsfria beloppet som medför alt antalet löneutmätningar ökar. Verketvill inle för sin del uttala någon mening om denna nivä ärsskatteutredning har redovisat vilken nivå som bör väljas för förbehällsbeloppetvid införsel. Även krono-fogdefäreningen och i länanser att det utmätningsfria beloppet bör sänkas. Kronofogdeföreningenifrågasätter om inte nämnda belopp bör kunna bringas i överensstämmelse medförbehålls-beloppet vid införsel. Ett par remissinstanser, däriblandRSV, framhåller alt tillämpningen av de hittillsvarande bestämmelserna om delutmätningsfria beloppet har föranlett en mycket varierande praxis vidkronofogdemyndigheterna. Dessa remissinstanser anser därför att bestämmelserbör införas som skapar en enhetlig tillämpning över hela landet. Som jag har berört idet föregående är del framför allt två villkor för löneutmälning som påverkarinstitutets användning, näm- 1980/81:8 7 kap. 4 § 544 ligenstorleken av det utmätningsfria beloppet och den tid under vilken utmätning fårske utan gäldenärens medgivande. 1 4 8 behandlas den första av dessaförutsättningar. Jag vill erinra om alt bedömningen av denna fråga har närasamband med hur förbeiiällsbeloppet bestäms vid införsel. Till en början skallJag därför uppehålla mig något vid sambandet mellan beneficiereglerna vid debåda formerna av löneexekution. 1 fråga om införsel, som kan äga rum endast förvissa, särskilt angelägna fordringar, föreskrivs säväl i gällande rätt som idepartementsförslaget att gäldenären skall förbehållas ett belopp för egetunderhåll och familjens behov samt lill fullgörande av betalningsskyldighetlill annan, som vid införsel har lika rätt som sökanden eller bättre rätt.Detta förbehållsbelopp är anknutet lill bestämmelsema om existensminimumvid skatteavdrag, vilka genom lagändring har blivit gynnsammare förgäldenären. Beträffande löneutmälning föreskrivs f n. att sådan utmätning fåromfatta endast belopp som uppenbart överstiger vad som åtgår för gäldenärensoch hans familjs försöGning samt lill fullgörande av underhållsskyldighet somi övrigt åvilar honom. Innebörden härav är enligt förarbetena att delutmätningsfria beloppet skall vara avsevärt större än förbehållsbeloppet vidinförsel (prop. 1968:130 s. 107 och ILU 1968:48 s. 68). Beredningens förslag ifråga om det utmätningsfria beloppet överensstämmer med nu gällandebestämmelser. Enligt de av RSV meddelade föreskriftema angåendeberäknande av förbehållsbeloppet vid införsel tillämpas s.k. normalbelopp,vilka omfattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad.Normalbeloppet uppgår för ensamslående lill och för den som är gifteller eljest sammanbor med annan lill av basbeloppet för december månadnärmast föregående år. För vaGe bam utgör normalbeloppet av basbeloppet.I enlighet härmed utgör normalbeloppet för ensamstående och förden som är gift eller eQest sammanbor med annan . För vaGehemmavarande bam tillkommer . Avvikelser från normalbeloppenskall ske dels genom avdrag för sidoinkomster m.m., dels genom tillägg förbostadskostnad och vissa andra särskilda kostnader. 1 fråga om del utmätningsfria beloppet vidlöneutmälning gäller särskilda normalbelopp, men i övrigt tillämpas sammaföreskrifter som har meddelats för beräkning av förbehållsbeloppet vidinförsel. Normal-beloppel för utgör för ensamståendeoch för den som är gift eller eQest sammanbor med annan. Dessa belopputgör efler avrundning 110 resp. av basbeloppet för december 1977.Tillägget för vaGe barn uppgår till . Som framgår av vadJag har anfört under kapitelmbriken torde utmätning av lön numera förekomma islörre utsträckning än efter tillkomsten av reglema omlöneutmätning. SomJag har framhållit i det föregående bör löneutmälning, som står till Prop.1980/81:8 7 kap. 5 § 545 buds för alla slags fordringar, även i fortsättningentillämpas med återhållsamhet. Det är sålunda enligt min mening angeläget attlöneutmätning inte blir alltför betungande för gäldenären, så att denne t.ex.förlorar intresset alt arbeta. Jag anser därför inte lämpligt att det utmätningsfriabeloppet sammanfaller med förbehällsbeloppet vid införsel eller alt skillnadenblir endast obetydlig. Det utmätningsfria beloppet bör bestämmas på sädant sättalt löneutmälningsinstitutet klart avgränsas från införselinstitutet. Detutmätningsfria beloppet bör sålunda vara betydligt större än förbehällsbeloppetvid införsel. I enlighet med det sagda anges iförsta meningen av förevarande paragraf att lön får tas i anspråk genomutmätning endast i den mån lönen uppenbart överstiger vad som behövs förgäldenärens och hans familjs underhåll samt till fullgörande avunderhållsskyldighet som i övrigt åvilar honom. 1 andra meningen föreskrivs attom utmätningen avser ackordslön, provision eller annan ersättning som innestårför än en månad, särskild hänsyn skall tas till detta förhållande. Som framgår av del tidigare sagdahar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bemyndigats att meddelanärmare föreskrifter om beräknande av det utmätningsfria beloppet vidlöneutmätning, och sådana föreskrifter har ocksä meddelats. Nägot formelltbemyndigande av detta slag torde emellertid inte behövas, eftersom det rör sigom sädana föreskrifter om verkställighet av lag som enligl 8 kap. 13 8regeringsformen kan beslutas av regeringen eller regeringen underordnadmyndighet. Departementsförslaget innehåller därför inte nägon bestämmelse ombemyndigande att meddela föreskrifter av aktuellt slag. Jag utgär från allsådana föreskrifter även i fortsättningen skall meddelas av RSV. 1 departementsförslaget har intetagits upp motsvarighet till bestämmelsen i 67 d 8 3 mom. UL omulmätningsfrihet för sjukpenning och liknande dagersättningar under de förstadagarna av en ersättningsperiod. Angående anledningen härtill får jag hänvisatill vad som anförs beträffande motsvarande fråga vid införsel under 15 kap. 98, 5 § Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 4 8 och 10 8 andrameningen beredningens förslag, innehåller bestämmelser om den längsta tid undervilken löneutmätning får pågå. Enligt 67 b 8 4 ULfår utan gäldenärens i ulmätningsmålet lämnade medgivande utmätning inle underett och samma kalenderår tillämpas sammanlagt än eller,om fordringens art ger särskUd anledning lill det, . Utmätning fårinte heller under två kalenderår efter varandra ske så att lönen kommer all ien föQd eller utan slörre uppehåll las i anspråk under längre lid än nu harsagts. Vidare anges att det om möjligt bör undvikas att avlöningen tas ianspråk under gäldenärens semester eller i omedelbar anknytning till den. I 67b 8 4 föreskrivs slutligen att gäldenären får återkalla medgivande som har I saml Nr 8. 1980/81:8 7 kap. 5 § 546 sagts, när utmätning har tillämpats eller omförhållandena har ändrats väsentligt. Enligt 67 b 8 5 har bestämmelsernai punkt 4 inle tillämpning vid utmätning av ackordslön, provision eller annanersättning som innestår för längre lid än en månad. Meddelas i annat fallförordnande om utmätning beträffande viss avlöningspost. skall förordnandet vidtillämpning av punkt 4 anses gälla den tid på vilken den posten belöper. 1 67 d 8 I mom. UL föreskrivsbeträffande utmätning av belopp vilka utgår som pension eller livränta alt vidtillämpning av 67 b 8 skall iakttas att om beloppen förfaller med längremellanrum än en månad utmätning inte får äga rum i vidare mån än om de hadeförfallit . Bestämmelserna i 48 beredningens förslag överensstämmer, frånsett redaktionella jämkningar, med67 b 8 4 och 5 UL. 1 10 8 föreslås beträffande utmätning av belopp vilka utgårsom pension eller livränta alt om beloppen förfaller med längre mellanrum än enmånad, vid tillämpning av 4 8 skall iakttas all utmätning inte får ske i vidaremån än om de hade förfallit . Fleraremissinstanser förordar all den föreslagna längsta tiden för löneutmätningförlängs. Sålunda framhåller RSV att även om nivån för det utmätningsfriabeloppet sätts lägre än f.n, gäldenären kan förutsättas ha kvar ett belopp somklart överstiger förbehällsbeloppet vid införsel. Mol bakgrund härav anserverket att gäldenären bör kunna bära bördan av en löneutmälning under längretid än vad beredningen har föreslagit. En viss effektivisering av löneulmälningsinstitutetkan nås om de nuvarande tidsperioderna förlängs till sex resp. . Förgäldenären är enligl RSV en sådan förlängning inle enbart till nackdel. är aktuellt att företa löneutr/iätning för en mindre skuld, kan del vara fördelaktigareför gäldenären alt ell mindre belopp tas ut vaqe månad under ett halvt är änatt skuldbeloppet tas ul under endast . En förlängning avlöneutmätningsperioderna innebär dessutom generellt sett att gäldenären drabbasav mindre kostnader för exekutionen. De korta perioder som tillämpas medföratt få skulder blir fullbelalda i ell och samma mäl. Borgenären måste därföråterkomma med ansökan om utmätning. Med nya mål följer nyaexekutionsavgifier, som tas ul av gäldenären. Även kronofogdeföreningen,i och anser att man bör förlänga den tidunder vilken löneutmätning får äga rum. Bestämmelsen alt löneutmätning inlefår äga rum under två kalenderår efter varandra på så sätt att lönen i en följdeller ulan större uppehåll las i anspråk än tre resp. sexmånader har enligt RSV i nuvarande tillämpning gett upphov till högslvarierande handläggning hos kronofogdemyndigheterna. TUlämpningen av uttrycket"ulan slörre uppehåll" har sålunda varierat mellan en månad och sexmånader. Mot bakgrund härav anser RSV att nämnda uttryck bör bytas ut mot en bestämdtidsperiod, förslagsvis . Prop.1980/81: 8 7 kap. 5 H 547 RSV tar även upp frågan hurbestämmelserna om att löneutmätning endast fär ske perkalenderår skall tillämpas i samband med besvär. Enligt verkets mening måstebestämmelserna uppfattas på det sättet att den nuvarande lidsperioden tremånader får överskridas vid besvär och att sålunda, om överinstansen medgerlöneutmälning med högre belopp än som redan har tagits ut enligt delöverklagade beslutet, det överskjutande beloppet om möjligt skall tas ut utanhinder av tre-månaderstidens utgång. Verket hemställer all frågan löses ibalken. Även berör saken och förordar för sin del all en regelinförs -eventuellt i administrativ ordning - om särskild förtur i överklagademål om löneutmätning när utmätning har medgetts med lägre belopp än vadsökanden har yrkat. Enligt hovrätten bör möjligen dessutom tremånaders-gränsenutsträckas i sådana fall. Enligt LO saknas anledning att ifråga om tidsbegränsningen av löneutmätning göra skillnad mellan å ena sidanlön i allmänhet och å andra sidan ackordslön, provision eller annan ersättningsom innestår än en månad.