prop · G40349 · 1980-12-31 00:00:00 — I lagen om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter bör därför införas en särskild bestämmelsesom innebär att sådan avgift inte skall utgå för motoralkoholer. Iproposition 1980 U: 1 om vissa åtgärder på den ekonomiska politikens områdeföreslogs att den särskilda beredskapsavgiften på bensin skall höjas med 5 öreper liter. I samband därmed anförde föredraganden alt eftersom höjningar avberedskapsavgiften träffar motoralkoholema borde höjningen av bensinskatten påmotoralkoholema begränsas, så att det sammanlagda avgiftsuttaget blir hälftenså högt som avgiftsuttaget på bensin. Vidbifall till mitt förslag att särskild beredskapsavgift inte skall utgå förmotoralkoholer bör skatten på motoralkoholer höjas så alt den uppgår till hälftenav skatten på bensin, dvs. med per liter. Detta innebär att avgiftsuttagetpå motoralkoholer blir något mindre än hälften av det sammanlagda avgiftsuttagetpå bensin. Frågan om erforderiiga styrmedel för en introduktion av syntetiskabränslen kommer jag att la upp i samband med den energipolitiska propositionsom jag kommer att föreslå att regeringen förelägger senare dettariksmöte. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1973: 1216) om särskild beredskapsavgiftför oljeprodukter och förslag till lag om ändring av lagen (1961: 372) ombensinskatt. Förslagen har upprättats i samråd med chefen förbudgetdepartementet. Medhänsyn till lagstiftningsfrågomas beskaffenhet ärdel enligt min mening intemotiverat att inhämta lagrådets yttrande om lagförslagen. Statensstöd till energiforskning m. m. finansieras f. n. över statsbudgeten. /81 har härför anvisats 354 milj. kr. harfrågan om att finansiera även energiforskning m.m. genom avgifter på oljaövervägts inom . Som ett räkneexempel kan nämnas att deangivna kostnadema för innevarande budgetårs verksamhet skulle motsvara enavgift av ca . per m olja. För treårsperioden /82-1983/84 har av bl.a. DFE i betänkandet (SOU 1980: 35) Energi i utveckling föreslagils kraftigtökade insatser. Chefen för industridepartementet återkommer enligt vad jag harerfant till denna fråga senare under detta i samband med att förslagläggs fram om ett nytt energiforskningsprogram. Prop.1980/81:49 30 OED förslår alt organisationen för den nya slödversamhelenskall läggas till SIND. I remissbehandlingen har flertalet remissinstanser somhar uttalat sig i frågan tillstyrkt eller lämnat utan erinran OED:s förslag. Statskontoret,DFE, och utredningen (I 1979: 10) om myndighetsorganisationen på energiområdetanser emellertid att slutlig ställning till organisationsfrågorna bör tasförst i samband med att ställning tas lill hur myn-dighetsorganisalionen inomenergiområdet bör vara utformad. Utredningen om myndighetsorganisationen påenergiområdet anser emellertid att den nya stödverksamheten t. v. bör knytas lillSIND. framhåller att en knytning av delnya stödet till SIND torde ha de flesta fördelama. Enligt föreningen böremellertid en allvarlig prövning och utvärdering ske av ettstiftelsealternativ eftersom denna form erbjuder en myckel stor flexibilitet. Åvenfullmäktige i anser att andra utvägar bör undersökas innan beslutfattas i denna fråga. Sålunda bör enligt fullmäktiges mening undersökas om detär möjligt att låta Investeringsbanken ombesörja den statliga långivningen fördetta ändamål. Investeringsbanken kommer naturligen med som en av långivarna ifråga om bottenfinansieringen, men en analys bör enligt fullmäktige göras avmöjligheterna och förutsättningarna för Investeringsbanken att handha även dentoppfinansiering staten skall svara för. Förlantbrukets del anser LRF det naluriigt att lantbruksnämnderna ges en merkonkret uppgift än f. n. och alt energiinvesleringar så långt möjligt handläggsvia samma kanaler som övriga investeringar inom lantbruket. Någraremissinstanser har berört de regionala utvecklingsfondernas roll i dettasammanhang bl. a. i län, läns utvecklingsfondoch LRF. anser all inte alltför komplicerade ärenden som rörindustrin bör kunna decentraliseras exempelvis till utvecklingsfonderna. För egendel vill jag anföra följande. I belänkandet (Ds 1 1980: 16) De statligaenergimyndigheterna arbetsfördelning och samverkan läggs fram en rad förslagtill förändringar av myndighetsorganisationen inom energiområdet ochbeträffande statens vallenfallsverks verksamhet. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds f. n. inom . Som jagnyss har nämnt bör den föreslagna stödverksamheten få ett vidareverksamhetsområde och en större omfattning än enligt OED:s förslag. Jag serslödel som ett viktigt energipoliliskt styrmedel och räknar med alt det skallfå stor genomslagskraft. Frågan om organisationen av stödverksamheten fårdärmed stor belydelse och måsle ses i ell slörre sammanhang tillsammans medövriga organisationsfrågor inom området. Eftersom del f. n. inle är möjligt attta ställning till organisationsfrågan inom energiområdet i stort är jag inteberedd all nu förorda annat än en tillfällig organisation för det nu aktuellastödet. Med anledning härav avser Prop.1980/81:49 31 jaginom kort att hemställa att regeringen bemyndigar mig att tillkalla en kommittémed uppgift att förbereda stödverksamheten. I kommitténs uppdrag bör ingå bl.a.alt utarbeta närmare anvisningar för tillämpningen av del nya stödsystemet ochatt överväga hur erfarenhelema från bidragsgivningen vid SIND skall tas lillvara. Efler den Ijanuari 1981 bör kommittén även handha stödverksamheten.Kommittén bör sammansättas så att en ingående och allsidig behandling avansökningar kan ske. Mot den bakgrunden bör talan inte kunna föras molkommitténs beslut. Detankommer på regeringen att meddela de föreskrifter som behövs för kommitténsverksamhet. Inriktningen bör vara att kommittén avvecklas senast den 31december 1981 för alt därefter ersättas av en fast organisation. Kommitténs verksamheibör finansieras genom oljeersättningsfonden. Medhänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1973: 1216) om särskild beredskapsavgifl för oljeprodukter, 2. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1961: 372) om bensinskatt. 3. godkänna de grunder för stöd tillåtgärder för att ersätta olja eller spara energi som jag har förordat, 4. medge att de inkomster somsvarar mot den föreslagna höjningen av den särskilda beredskapsavgiflen föroljeprodukter får fonderas hos och disponeras i enlighet medvad jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genom proposilionföreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1980/81:49 33 Finansiering av energiteknik för oljeersättning Förslag till komplettering av nuvarande statligastödformer Prop.1980/81: 9 35 Uppdragtill oljeersättningsdelegationen att utreda möjligheterna att finansierainvesteringar i energiteknik som syftar till att snabbt minska oljeberoendet Genombeslut av regeringen erhöll oljeersättningsdelegationen, OED,rubricerade uppdrag. OEDfår härmed avlämna sin rapport. Underlag för rapporten har bl a tagits fram medhjälp av följande konsultinsatser: LarsBrundin, Proconductor, och , (Investeringar inom energiproduktionen) ! Leck-ström, ochMats , K-konsull, (Investeringsbehov inombyggnadssektorn) , (Investeringar inomindustrisektorn) , (Utformning avlånesystem). Ihandläggningen har deltagit undertecknad , ordförande, ledamöternaKarlsson, , Lindan, Luthman, Netzler, Sohlman, Tyr-strup. Vidare har närvarit experterna samtsekreteraren och biträdande sekreteraren . Prop.1980/81:49 36 Innehållsförteckning 1 Uppdragetsinnebörd och avgränsningar....................... 37 I Uppdraget ............................................................ 37 1.2 Avgränsningar ....................................................... 37 2 Akluellaenergiinvesleringar ......................................... ... 38 2.1 Investeringar ienergiproduktionssystemet ........... 39 2.2 Investeringar i åtgärder förenergihushållning ...... 42 2.2.1 Byggnader ........................................................ 42 2.2.2 Transporter....................................................... 43 2.2.3 Industri .......................................................... 44 2.3 Prototyper och demonstralionsanläggningar ........... 44 3 Stödbehovoch stödformer .......................................... ... 45 3.1 Investeringar som faller utanförnuvarande stödsystem 45 3.2 Principiellt tänkbara stödformer .... ..................... ... 46 3.3 Förslag till ramar förlänevillkoren ......................... 48 3.3.1 Allmänna riktlinjer ........................................... 48 3.3.2 Stödberättigade åtgärder .............................. 50 4 Finansiering ................................................................. 51 4.1 Finansieringsbehov ................................................ 51 4.2 Bedömning av medelsbehov .................................. 54 4.3 OED:s förslag tillmedelsberäkning ......................... 55 4.4 Tänkbara finansieringsformer ................................. 55 5 Organisation ............................................................... 55 5.1 Myndighetsalternativel ......................................... 56 5.2 Stiftelsealternativet ................................................ 57 5.3 OED:s organisalionsförslag .................................... 58 1 Uppdraget...................................................................... 59 2 Vissabefintliga stödformer för tekniska utvecklingsprojekt och energibesparandeåtgärder 63 3 Energitillförsel ............................................................ 76 4 Energihushållningi byggnader ..................................... 83 5 Fondmedel för energibesparandeåtgärder inom industrin inklusive prototyp- och demonstrationsanlägghingar 85 6 Utformning av lånesyslem.............................................. 89 1980/81:49 37 1Uppdragets innebörd och avgränsningar Oljeersättningsdelegationen(OED) har fått i uppdrag (se bilaga 1) att utreda möjlighetema att finansierainvesteringar i energiteknik som syftar till alt snabbt minska oljeberoendet. OEDskall därvid överväga om en finansienng i form av lån som komplement tillnuvarande stödformer kan utgöra ett verksamt medel för att undanröja hindrenför en kommersiell spridning av främst ny energiteknik. OED skall överväga vilkaformer av energiproduktion som skall omfattas av ett lånesystem och bör ocksåöverväga en utformning av ett lånesystem som gör det möjligt att lämna stödtill investeringar som syftar lill energihushållning eller användande av andrabränslen än olja inom industrin, i byggnadsbeståndet och inomtransportsektorn. OED bör redovisa för- ochnackdelar med olika tekniska konstrukfioner av ett stöd. Avgränsning till nuvarandestödformer bör också uppmärksammas. Dessutom bör olika möjligheter attfinansiera stödet studeras. Administrationen av stödet skall också behandlas. Bedömningarna vilar därför på ett i fleraavseenden översiktligt underlag. Detta har i sin tur inte tillåtit en meradetaljerad analys av behovet av lånefinansiering och hur detta behov kan tänkasutvecklas . Det har heller inte varit möjligt att genomföraen analys av den relativa effektiviteten av stödåtgärder inomenergiproduktions- respektive energihushållningsområdena. Kriterier föravvägningar mellan sådana stödåtgärder framstår som angelägna att få fram. Mot denna bakgrund harföljande avgränsningar gjorts. Endast de energikällor och hushållningsåtgärdersom beräknas bidra lill att ersätta eller minska behovet av olja fram till 1990har inkluderats och endast den typ av investeringar som bedöms göras inom enfemårsperiod har lagts till grund för bedömning av medelsbehovet. En bedömningav medelsbehovet än närmaste femårsperioden är knappastmeningsfull med hänsyn till osäkerheten i omfattningen av aktuellainvesteringar och till den inverkan som andra styrmedel kan komma att få påkriterier och regler för ett lånestöd. I kapitel 2 anges utgångspunkterna fördessa bedömningar. Det är i första handinvesteringar steget efler demonstration som har behandlats. Därutöver ingårockså bla investeringar i prototyper och demonstrationsanläggningar (PoD),trots att huvudsyftet med låneformen inte är att stödja sådana investeringar. Prop.1980/81:49 38 Betydelsen av ett finansiellt stöd för kommersielltriskfyllda energiinvesteringar bör också betraktas mot bakgrund av de hinderoch osäkerheter av ekonomisk och annan karaktär som allmänt föreligger för attnya energitill-förselsält och energihushållningsåtgärder skall komma tillanvändning. Bland dessa märks t ex - osäkerhetbeträffande priser och marknader för de nya energitillförselsätten, - storainitialkostnader för påbörjad produktion av nya energiprodukter, svårigheteratt få ett samspel mellan en lång kedja av aktörer, leverans-osäkerheter m. m., - bristandekunskap hos dem som skall göra investeringsövervägandena, - osäkerhet ominriktningen av den framtida energipolitiken och ett förlitande pä attsamhället skall reda ut situationen vid en oljekris, - osäkerheterutanför energiområdet, exempelvis den industripoliliska utvecklingen, - redan bundetkapital i energiteknik hos tillverkare och brukare, - upphandlingtill lägsta pris gynnar inte nya energitillförselsätt eller energisparandeåtgärder utöver de konventionella, - kommande miljövärdskravför fasta bränslen är okända. Flera av dessa hinder är ekonomiska och utgör faktorer vidkommersiella riskbedömningar i samband med beslut i energiinvesteringar. Andraär inte av ekonomisk natur och kan utgöra väl sä väsentliga faktorersom de ekonomiska vid sådana beslul. Hur de senare faktorerna påverkarinvesteringsbeslut är ytterst en fråga om det enskilda företagets strategiskaprinciper. Osäkerhet om den framtida energipolitiken kan tänkas begränsainvesteringsbenägenheten hos vissa företag. Strävan efter tryggad egenenergiförsörjning kan å andra sidan tänkas medföra att företag även utanstatliga stödåtgärder beslular om investeringar med osäker företagsekonomisklönsamhet. Förhållanden av dessa slag har uppenbarligen betydelse för hurverksamt medel en läneform med det avsedda syftet kan bli. Det har dock intevarit möjligt att närmare klarlägga effekterna av sådana förhållanden. Med beaktande av dessa reservationer anser OED allstatliga stödåtgärder i form av lån är angelägna och sannolikt utgör ettverksamt medel för all nå en snabbare introduktion av oljeersättandeenergiteknik. OED har fått i uppdrag att med utgångspunkt i enöversiktlig analys av olika energislags marknadsförutsättningar överväga vilka former av energiproduktion som skallomfattas av ett lånesystem. Lånesystemet skall också omfatta investeringar somsyftar till ökad energihushållning. 1980/81:49 39 2,1 Investeringar i energiproduktionssystemet OED har genomfört en bedömning av de investeringar sombehöver vidtagas . Utgångspunkten för bedömningenär redovisningen i bilaga 3, Energitillförsel. Bilagan bygger bl. a. påberäkningar som gjorts inom konsekvensutredningen (Ds I 1979:10). Utan att taställning i övrigt har OED ansett dessa beräkningar vara lämpliga som underlagför bedömning av finansieringsefterfrågan. I konsekvensutredningens beräkningar ingår investeringar, bl.a.i industripannor, hetvattencentraler, kraftvärmeverk, metanolanläggningar ochsolvärmeanläggningar. Dessutom ingår investeringar i infrastruktur i form avexempelvis terminaler för skogsråvara och torvhantering samt hamnanläggningarför kol. Investeringarna bygger pä följandeutgångspunkter när det gäller energibidrag från de nya energitillförselsälten(Tabell 2.1). har vidare beräknat utbyggnad avenergiomvandlingsanläggningar enligt tabell 2.2. De totala investeringarna i produktionsanläggningar ochinfrastruktur fördelar sig enligt tabell 2.3. Med utgångspunkt från konsekvensutredningens beräkningarkan en uppskattning göras av de merinvesteringar som krävs för de nya energitillförselsälteni relation till oljeinvesleringar. Merinvesleringarna redovisas nedan i tabell2.4. Två väsentliga avgränsningar har gjorts vid denna beräkning: - Anläggningar för kondenskraftproduktion har förulsallsuppföras av statliga, kommunala och privata energiföretag ulan behov av särskilt lånestöd. (Undantag får möjligen göras för vissa miljöbelingade investe ringar.) - Endast merinvesteringar vid en normal kraftvärmeutbyggnadför oljeer sättande ändamål har medräknats. Vid en kärnkraftsavveckling tillkom mer ytteriigare kraflvärme- och fjärrvärmeutbyggnad. Enligl proposi tionerna 1976/77:107 och 1978/79:115 har uppgörelser träffats mellan Tabell 2.1 beräkningar 1985, 1990 och 2000 (värden lämnade under hand) R = referensallernaliv som baseras pä prop. 1978/79:115 A =avveckling av kärnkraften till 1990 Tillförsel (TWh) Tabell 2.2 Utbyggnad av energioinvandlingsanläggningarenligt konsekvensutredningen R = referensalternativ som baseras på prop. A = avveckling av kärnkraften till 1990 (värden lämnade under hand) Effekluthyggnad (MW) och anläggningstyp för el ochhetvatten. (elektrisk effekt) medel (miljoner nr'). Etanol (biomassa frän jordbruket) Metanol (importerad) Metanol (vac. Metanol (torv och flis) Metanol (kol) Tabell2.3 Investeringsbehov i produktionsanläggningar och infrastruktur enligtkonsekvensutredningen (värden lämnade under hand) Investeringsbehovi miljarder kronor* -.0,1 Investeringsbehovi miljarder kronor* Anläggningar för syntetiska drivmedel 2.4 9.1 8,4 3.9 2.2 7.5 7.7' 2,8 0,2 1.6 0,7 1,1 3.0 3.0 4.0 4.0 0 0 0 0 Har ej kunnat uppskattas 11,5 29,2 31,8 29,0 11.6 13.3 0.9 2,7 1.0 1.0 1.0 1.0 berördadepartement och kredilmarknadens organ belräffande finansiering av kraftvärme-och Qärrvärmeulbyggnad. Behovet av ytteriigare finansiering för dessa ändamåldiskuteras vidare under avsnitt 4. Somen första ansats har stödbehovet för energiproduktion definierats som merinvesleringarnaför att bygga ut energisystemet inklusive erforderlig infrastruktur enliglkonsekvensutredningen i förhållande till de investeringar som krävs vid enmotsvarande utbyggnad med oljeanläggningar. Tabell 2.4 Merinvesteringar på grund av nya energitillförselsätt, milj. kr. - Flis, ved - Flis, ved Prop.1980/81:49 42 Konsekvensutrednings beräkningar visar alt det underperioden krävs investeringar i nya energilillförselsätl av 6 ä 8miljarder kr'. Merinvesteringar,ulöver vad som skulle skell i oljeanläggningar för alt erhålla jämförbaraenergibidrag, beräknas uppgå till ca '. Därav svarar anläggningaroch infrastruktur för syntetiska drivmedel för ca . Dessa belopp bör vara en rimlig utgängspunkt för enberäkning av erforderliga lånemedel för energiproduktion eftersom del maximalastödbehovet skulle kunna bedömas vara av samma storleksordning som merinvesleringarna. 2.2 Investeringar i åtgärder för energihushållning När det gäller investeringar för hushållning har del avtidsskäl inte varit möjligt all utgå från konsekvensutredningens material.Sektorsvisa bedömningar har i stället genomförts. Dagens stöd bygger i huvudsak på slöd till forskning, experimenlbyg-gandeoch energisparåtgärder i befintlig bebyggelse. Det här behandlade lånesyslemetsuppgift skulle vara att erbjuda medel till investeringar som är riskfyllda, dvsåtgärder steget efter experimenlbyggande men investeringar som ännu intekommit in i energisparsyslemet. Erfarenheterna har emellertid visat allåtgärder som är lämpliga all genomföra inlemmas relativt snabbt i det redanbefintliga energisparslödet. (se bilaga 2). De åtgärder som skulle kunna vara aktuella i dettasammanhang gäller huvudsakligen investeringar i sollagersystem ochkombinationer av solvärme och värmepump. införande av någol av dessasystem i alla nybyggda hus som inte beräknas bli elvärmda eller fjärrvärmdaskulle kräva myckel stora investeringar, totalt mer än I miljard kr/år, sebilaga 4. Samtliga dessa åtgärder kommer investeringsmässigt atttill övervägande del ske perioden efler 1985. Det beror pä att det omfattande experi-mentbyggnadsprogramsom nu pågår först bör genomföras och utvärderas. Övriga insatser börtäckas av experimentbyggnadsmedel. Åtgärder och produkter som är tekniskttillförlitliga kommer också med stor sannolikhet att kunna placeras in i energisparslödet.Eventuella investeringar i lågtemperatursystem skulle kunna vara aktuellaunder femårsperioden, men merinvesteringen uppgår endast till 1 500kr/lägenhet i nya hus, varför dessa investeringar bör täckas på annat sätt änvia det i denna rapport behandlade lånesyslemet. ' Obs att smärre delar av dessa är föremål för stöd redani dag. Det gäller nuvarande bidrag till investeringar i befintligaindustripannor. Prop.1980/81:49 43 En i tiden närliggande möjlighet är solfångare som anslutsdirekt till fjärrvärmenäten. En prototypanläggning blir färdig under 1979.Sannolikt blir ytterligare investeringar aktuella i sådana anläggningar underden kommande femårsperioden. Detsamma kan gälla s. k. solvärmecentraler ochvissa kombinationer av solvärme och värmepump. Investeringar av dessa slag bördelvis kunna finansieras via experimentbyggnadsanslaget, dels via det i dennarapport behandlade lånesystemet. Investeringar i solsystem i anslutning tillfjärrvärme har redovisats i avsnitt 2.1 under energiproduktionsanläggningar. OED finnerav dessa skäl inte anledning att i en första fas inkludera investeringar inombyggnadsområdet i ett nytt stödsystem. Eventuella korrigeringar av nubefintligt stödprogram är tillräckligt för all stimulera verksamheten. Dettagäller naturligtvis under fömtsättning alt erforderliga medel ställs tillförfogande, dvs. att ramarna för godkända energisparåtgärder ökas vid behov. Idenna fråga har samråd under hand skett med sekretariatet till delegationen förfrågor om energihushållning i befintlig bebyggelse. finns stöd i form av bidrag till prototyp-och demonstrationsanläggningar inom transportområdet. De i tiden närmast liggande objekten för enlånefinansiering rör användning av syntetiska drivmedel. Investeringar i produktionsanläggningarför detta ändamål har tidigare berörts. Försöksvis drift i representativt storskala, t. ex. i form av all stora delar av en bussflotta ställs om till metanoldriftoch att erforderliga investeringar i infrastruktur för distributionsanläggningarkommer till stånd, kan inte rubriceras eller komma att rubriceras somdemonstrationsprojekt i SIND:s mening. Sådana storskaliga försök utgör docksannolikt nödvändiga led i en introduktionsstralegi för syntetiska drivmedel.Finansieringsbehovet för sådan försöksverksamhet är av storleksordningen 10-15milj. för ett försök. Flera sådana försök på olika platser kan behövagenomföras. SIND har lämnat bidrag till driftsförsök med elbilar.Liknande försök i större skala kan bli aktuella med distributionsfordon inomtätorter. Kostnaden för varje sådant försök med ca 100 sådana fordon bedömstill 5-10 milj. kr. Alternativa framdriflsmetoder i övrigt kommer att befinna sig på utvecklingsstadiet och är inteaktuella för det tänkta stödet. Försöksverksamhet pågår med STU-stöd kring möjligheternaall uppnå en förbättrad kollektivtrafik inom lokala bussnät. Detta har enindirekt anknytning till drivmedelsbesparing och sammanhänger också med andramotiv än energi. Projekt av denna typ bör huvudsakligen finansieras på andravägar t. ex. utvecklingsbolag, men det är inte uteslutet att komplette- Prop.1980/81:49 44 rande finansiering kan krävas via den nu diskuteradestödformen. Sammanfattningsvis bedöms transportsektorns stödbehovuppgå till ungefär 100 milj. kr. stöds investeringar för energihushållningmed bidrag som maximalt kan uppgå till av merinvesteringen'.Projektkategorier och villkor framgår av bilaga 2. Stöd utgår bl. a. lillåtgärder i industriella processer och byggnader, övergång till fasta bränslen m.m. Stöd lill tekniska förbättringar i konventionell energiproduktion omfattasinte av stödet med undantag för små vattenkraftverk. Avsikten är att dennabidragsverksamhet skall trappas ned. SIND har för perioden /80 - 1983/84beräknat medelsbehovet för bidrag till 690 milj. kr.