prop · G403190 · 1980-12-31 00:00:00 — Tidare ärparterna översns'om att särskilt stödäven i fortsättnin/jen börutgå till skuldsatta jordbrukare, vilkadrabbats hirt av räntehöjningarna. KBs utgänpspunkter oohförslag framfiår av ået följande. KD har ansett uet angeläget att automatiken i det nuvarande pri sreglcringssyotenetersättn av en friare öVÄrlä(jgnin,'73-ordnins pl vissa oiai-iLilon. Det gÄllcr konpcnsationcn för ökaäo kapitilkostnadc-r ooh inkoir.stfölJKinii.-tin. Prop.1980/81:190 83 ED var beredd att i en föreslagen tvåårigregleringsperiod kompensera kapitalkostnaderna enligt tillämpat system (enligt PM-index). skulle kapital-fcapitalkostnaderna brytas ut urdet automatiska inflationsskyddet. I ställetskulle fria överläggningar hållas en gång om åretpå grundval av allt tillgängligt material, som apparterna bedömdes ha betydelse för desaa poster. Vid ingången tillnuvarande regleringsperiod angavs att den automatiska kopplingen till LO/SAFavtalenskulle upphöra vid tillämp ningen av jordbrukets inkomstföljsamhet. Bindningen till dessa och andra löneavtal påarbetsmarknaden har emellertid blivit näranog lika stark aom-tidijare till enbart LO/SAJavtalen. KD kräver att kompensationen för ändrade,kapitalkostnader och Inkomstföljsanheten ifortsättningen blir föremål för fria överläggningar. Härvidbör ookså ändringar i skattercglersakur.na beaktas. KD har av det vid överläggningarna presenterade materialetdragit den slutsatsen att jordbrukarna inte har lägre levnadsstandard än jämrdrliga grupper. Materialetfrän levnadsstandardgruppci gär fram tom 1973. Det har hävdats att jordbrukarna därefte?' inte erhållitfull kostnadskompensation. En viss eftersläpuingseffektuppstår vid ökande inflationstakt, vilket har varit fallet under1979/00. (Dst motsatta inträffargivetvis vid avtagande inflationstakt.) Detta drabbar dock inte barajordbruket utan även lönta(jare, pensionärer och varje företag, som inte kan kompensera sig för inflctionens effekter. 1980/81:190 84 I ett för sajnhället besvärligt ekonomiskt läge bör varje grupp visa återhållsamhet i sina krav. tagit sitt samhällsansvar och slutit ett avtal med små lönehöjningar ooh 1982. förslag under rubriken inkomstföljsamhet ger tillsammans med engångsbeloppet för eftersläpningscffekter en inkomstförstärkning Tör jordbruket, som enligt XDs bedömning late står 1 proportion till den förväntade inkomstutvecklingen för löntagarna och andra grupper i samhället. har åberopat bestäpipelsen i nuvarande prisregleringom beaktande av markanta avvikelser i PM-index från den faktiska kostnadsutvecklingenför att motivera engångs beloppet om för eftersläpningseffekter. KB noterar att nämnden har gjort en vidare tolkningav denna klausul än vad se; förekommit tidigare. 5- KSs förslag till prisreglering /82 - 1982/83 innebär följande. Första året, 1981/82, utgår a) fullkompensation varje halvår Tör kostnadsökningar inom jordbruket och rdrädlingsledet enligt . b) eninkomstförstärkning ganom att jordbruket får behålla rationaliserin.njsvinstcn i företaget. c) ett särskilt räntestöd om till högt skuldsatta jordbrukare, som nyinvosteratoch hårt drabbats av ränt.-hojningama detandra året, 1982/05, har KD ansett detvara av vikt att kraven på friareöverläggningar genomförs beträffande 'uapitcl- 1980/81:190 85 kostnaderna och inkoaotfSljsamheten. KD var dock bereddatt till kapitalkostnader föra endast avskrivningaroch underhåll (alltså inte räntekostnader). KD vill återigenmarkera sin negativa inställning till differentierade avgiftereller pristillägg avseende storprodukti ED anseratt ett av jordbruksnännden konstaterat pristryckande överskott börföreligga för att sådanaavgifter/tillägg skall vara i kraft. 1980/81:190 86 Överläggningarna om prisregleringen på jordbruksprodukter fbr tiden efterden påbörjades . Under dessa överläggningar har förslag till förändringar av nuvarande princioer för kostnadskompensationen tilljordbruket och systemet förinkomstfölj-saitihet framförts. Någon enighet mellan jordbruksnämndens konsumentdelegation ochLantbrukarnas förhandlingsdelegation har ej varit möjlig att uppnå i dessa viktiga principfrågor. Ej heller har del-gationernakunnat enas om de belopp som bör tillföras jordbruket på inkomstsidan. Mot bakgrund av den betydande oenighet sotn rätt mellan delegationerna föreslår nu jordbruksnämnden ett ettårigt provisorieavtal, som i allt väsentligt bygger på principerna i innevarande avtal. Enligtmin uppfattning hade det varit önskvärt att man redan nu kunnat enas omatt bryta ut delar av kapitalkostnaderna ur detautomatiska inflationsskyddet och i stället låta dessa bli föremål för mera fria förhandlingar. Likaså hade det varit önskvärt att, inte minst mot bakgrund avde väsentliga skillnader som föreligger i skattemässig behandling av löntagare och företagare, mera koppla jordbrukarnasinkomstutveckling till andra företagares utveckling än till löntagarnas. Vid sidan av de ovan berörda principfrågorna har jordbrukarnas inkomstutvecklingoch inkomstnivå stitt i centrum för överläggningarna. Sä var också fallet vid de överläggningar som ledde fram tillnuvarande avtal. Parterna enades därvid omatt "material bör cas fram som belyser levnadsstajidardenför jordbrukare och för jämförbara grupper liksom deprestationer som standarden grundar sig pä". Ett sädant material prensenterades av den s.k. levnadsstandard-gruppen.Oetmaterial på vilka levnadsstandardgruppenbaserat sin undersökning ger, enligt rnin uppfattning,tillsammans en bild av att jordbrukarna inte har lägre standard än jämförelsegrupperna 1980/81:190 87 (industriarbetare och småföretagare). När det gäller en så viktig faktor som disponibelinkomst, visar tvärtom gruppens material på en högre inkomst för jordbrukarfamiljen än för industriarbetarfamiljen, om hänsyn också tas till skattereglernas effekter. Levnadsstandardgruppens material går fram . Utvecklingen avjordbrukarnas inkomster därefterhar redovisats i flera material, vilka sinsemellan ger en mycket olikartad bildav inkomstutvecklingen. Materialen är dessutom behäftademed. betydande osäkerhetsmargtnaler, och den slutsatssom mäste dras är, att inget material föreligger som kan sägas ge en säker och rättvisande bild av jordbrukarnasinkomstutveckling . Fränjordbrukets sida har hävdats-atten inkomstklyfta till jordbrukarnas nackdel förelåg redan närinne/arande avtal ingicks, och attdenna klyfta vidgats ytterligare därefter. Enligt min mening har.levnadsstanoardgruppen eftertryckligt visatatt nägon sädan inkomstklyfta ej förelåg 1978. Vid de överläggningar som ledde fram tillnuvarande avtal framställdesheller inga konkreta yrkanden från jordbrukets sida om ett särskilt inkomsttillskott för att fylla igen någon klyfta. Det innevarande avtalet har också godkänts av , vilket mistetolkas så att även ansåg inkomstmålet uppnätt vid avtalsperiodens början . har varit föremål för omfattande diskussioner under övrerläggningarna. Som anförts ovan har jordbrukets företrädare hävdat att landets jordbrukare halkat efter andra grupper inkomstmässigt . detta skäl har jordbruket krävt, att ett särskiltinkomsttillskott av betydande storleksordning, skall tillföras jordbruket. har jordbruket ansett att något avdrag för rationaliseringsvinst ej bör göras under den kommandeavtalsperioden. I jordbruksnämndens förslag till prisreglering /82 anförs bl.a. att "Utförda beräkningar tyder pä att det under den gångna avtalsperioden, på grund av inflationsregelnskonstruktion, uppstätt vissa inte förutsedda eftersläpningseffekter". anser att effekterna av dennaeftersläpning delvis bör kompenseras, och att jordbru-ketdärför nu bör tillföras ett extra engångsbelopp, utöver vad en ren förlängning av nuvarande avtal skullege, på att utgä under /82. För egen.del har jag icke kunnat accepteradetta, av bl.a. följande skäl. 1980/81:190 88 Det-faktiskaekonomiska utfallet förjordbruket sanrnianfaller sällan med det kalkylerade utfallet.Orsaken till detta är exempelvis exportkostnademas utvecHäng , vilkasammanhänger med säväl den inhemska marknadsutvecklingensom med utvecklingen på världsmarknaden. Vidare kanmarknadssituationen motivera att större eller mindre belopp kvarhälles inom regleringsekonomin i stället för att direkt vidareföras till jordbrukarna. Som exempelpä detta kan nämnas att jordbrukarna tillförtsca mindre frän mejeri-och köttregleringen än vad som förväntats. Effekternaför jordbruket av livsmedelssubventioneringenhar hitil" varit utomordentligt positiva. Till följd av subventionemas prisdämpande effekt har konsumtionen avde subventionerade produktt ökat kraftigt, vilket i sin tur lett till att exportvolymerna och därmed, exportkostnaderna kunnat begränsas. För jordbruket har detta itineburitatt avräkningspriserna kunnat hällas på en högre nivå, än vad som annars skulle kunnat varafallet. Den ökade konsumtionen har också dragit med sig en ökad produktion, vilket bl.a.resulterat i ett högre kapacitetsutnyttjande inom förädlingsindustrin. Enligt de utvärderingar av livsmedelssubven-tioneringenseffekter som gjorts inom jordbruksnämnden, kan livsmedelssubventionemas pluseffekter för jordburket uppskattas till följande beloppf 1974 ca ,-1975ca , 1976 ca , 1977 ca . 1978 ca , 1979 ca 280 mkr.Vid tidig.are överläggningar om prisregleringen på jordbruksprodukt« har konsumenterna yrkat pä ett hänsynstagande till ' de storapluseffekter som jordbruket säliwida haft av livsmedelssubventionerna. Varje sådant yrkande har dock, bortsett frän det avdrag på som gjordes ,bestämt avvisats av jordbruket. Den prisnivå pä olika produkter som eftersträvas vid prisöverläggningarna utgörs av mittprisnivän. Runt detta mittpris skall sedande faktiska priserna tillåtassvänga inom vissa gränser. Under sena är har systemet inte fungerat på ovan beskrivet sätt . De faktiska priserna pä vissa animalieprodukter. har intealls rört sig runt de eftersträvade mittpriserna, utan har i stället legat nära den övre prisgränsen. Detta har för jordbrukets del inneburitbetydande merintäkter. Enligt jordbruksnämndens beräkning har jordbruket på detta sätt tillförts per är fr.o.m. 1980/81:190 89 1975-/76 utöver vad som förutsattsvid prisöverläggningarna. Varje försök frän konsumentsidan att fä detta beaktat vid prisöverläggningarna har bestämt avvisats av jordbrukets företrädare. 4 motivering för att tillförajordbruket ett extra-belopp om är som tidigare nämnts "att det under den gängna avtalstiden, p.g.a.inflationsregelns konstruktion, uppstått vissa inte förutseddaeftersläpningseffekter". Nuvarande avtS-Tskonstruktion- innebär att jordbruket kompenseras för kostnadsutveckingen inom primärproduktion under perioden 15oktober - . ges kompensati för kostnadsutvecklingen - . Mot pä detta sätt beräknade kompensationsbelopp harjordbruksnämnden ställt det belopp som skulle utgått om PM-index i stället registrerats för perioden - 30 juni.Avvikelser mellan dessa olika sätt att räkna uppkomner alltid när inflationstakten förändras. Sålunda visar jordbruksnämndens beräkningar att jordbrvket underinnevarande avtalsperiod överkompenseratsunder det första avtalsäret, underkompenserats under detandra året, och att det tredje avtalsåret, så långt nu kan bedömas, givit en ganska riksigkompensation. Det ligger i inflationsregelns konstruktion att enunderkompensation uppstår vidaccelererande inflation och att en överkompensation uppstår när inflationstakten avtar. Sä har ocksä varit fallet före innevarande avtalsperiod och bäde producenter och konsumenter haraccepterat att dylika effekter kan uppkoona. Nägot förslag frän parterna att under komnande-avtalsperiodförändra inflationsregelns konstruktioni denna del föreligger inte heller. Om jordbruketunder innevarande avtalsperiod totalt sett fått en underkompensation, kommerdetta vid fortsatt oförändrad regeltillämpning och vid en motsvarande avtagande'inflation att leda till en lika stor-överkompensation. finner- det därför orimligt att nu tillföra jordbruket ett extra belopp om100 mkr. Mot bakgrund av de faktorer som omnämnts under punkterna 2 och 3 ovan,framstår ett sädant extrabelopp som, sakligt sett,än mer omotiverat. Prop.1980/81:190 90 Som stöd för sin uppfattning att tillföra jordbruket ett extrabelopp,- har jordbruksnämnden i sitt förslag åberopaten klausul i nuvapande_ Överenskoninelse som bl.a. säger att "det bör .... vara möjligt att vid de halvårsvisa justeringarna överväga orautvecklingen av PM-index ger en rättvisande bild av den faktiskakostnadsutveck lingen". Syftet med denna klausul har varit, och är fortfarande, att ett annat kompensationsbelopp än vad PM-index ger, skall kunna utgä om den faktiska kostnadsutvecklingen för någon enskildpost avviker frän vad som registra-as i index. Om exmepelvisden faktiska kostnadsökningen för köpfodermedelunder en halvjrsperiod-är betydligt högre än vad somregistreras i PM-index, skall detta . kunna beaktas vid den följande inflationsregeltillämpningen. Med klausulen hac parterna alltså velat ge en öppningför att kunna-korrigera direktafelaktigheter i index. Däremot har syftet med klausulenaldrig varit att kunna beakta den över-eller underkompensation som-under vissa årkan uppkomma till följd av inflationsregelns-grundkonstruktion.Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har ej helleri sitt bud av åberopatdenna klausul som stöd för sina krav. I årets avtalsrörelse har fränlöntagarsidan visats ett betydande samhällsekonomiskt ansvar. Utfallet av LO-SAF-avtaletger , inklusive fdrtjanstutvecklingarantin , LO-grupperna en löneökning om . förslagger jordbrukarna en inkomstförbättring under regleringsäret 1981/82pä 6',8 S. Ti-]1 dettaskall sedan läggas den rationaliseringsvinst sora varje är uppkommer i jordbruket. Hur stordenna rationaViseT-" ringsvinst verkligen är, gär ej att exakt avgöra. Under defyra avtalsåren 1974/75 - 1977/78 uppskatiadesden till per är. Därefter har konsumentdelegationenoch Lantbrukarnas förhandlings delegation- ej kunnat enas .om rationaliseringsvinstens storlek.-Även om denna sätts till ett betydligt lägre tal, exempelvis 2,5 - 3,0 S innebär jordbruksnämndens förslagatt jordbrukarna ges en inkomst- fdrbättring sora är ungefärdubbelt sä stor som löntagarnas, I nuvarande samhällsekonomtsta läge, där allagrupper måste visa åter hållsamhet i sina krav, finner jagicke detta rimligt. 1980/81:190 91 förslag i fräga om inkorastnivä och inkonstfölj-samhet innebär vidare, att jordbruket redan nugaranteras en inkomstförstärkning om , motsvarande förtjänstutveckl-hgsgarantin i LO-SAF-avtalet.Likasä föreslär jordbruksnämnden, att man redan nu skall slå fast, att hänsyn bör tas till en eventuell tillämpning av den s.k. prisgarantiregelni löneavtalen. Oessa förslag innebär att kopplingen till löntagarnas inkomstutveckling bibehålles på samma sätt som . Enligt min meningbör i stället inkomstföljsamheten i fortsättningen bli föremal för ärliga, fria överläggningar, per , varvidall tillgänglig information, säsom inkomst-utvecklingen för andra grupper, det allmänna ekonomiska läget, förändringar av beskattningsregler,rationaliseringsvinsten inom jordbruket m.m. fär beaktas. Mot bakgrund av ovan anförda synpunkter kan jag inte biträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering pä jordbruksprodukter för tiden - 1980/81:190 92 harregeringens uppdrag att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen avgeförslag till prisreglering från . överläggningarna skall ske med utgångspunkt från1977 ärs riksdagsbeslut om nya riktlinjerför jordbrukspolitiken. Någon enighet i överläggningarna mellan delegationerna har inte kunnatuppnås. har därför lagt ett förslag till avtal för /82. Av skäl som jag närmareredovisar i det följande har jag inte kunnat biträda nämndens förslag. och jordbruksnämnden har som underlag förförhandlingarna tagit fram mycket omfattandeutredningsmaterial. Samtliga dessa material visar att lönsamhetssituationen i jordbruket är mycket otillfredsställande och har under de två senasteåren starkt försämrats.Materialet från den s k levnadsstandardgruppenvisar att jordbrukarfamiljen 1978 hade en sämresocial och ekonomisk standard än jämförbarafamiljer inom löntagargrupperna, framför allt sedan de större prestationer som ligger bakom jordbrukarnas inkomst i form avarbete och eget kapital beaktats. Jordbrukarfamiljens inkomster och inkomstutvecklingredovisas även enligt de traditionella beräkningarna, typkalkylerna och deklarationsundersökningen (DU). Typkalkylerna bygger på resultaten frånden jordbruksekonomiska undersökningen (JEU)som syftar till att belysa utvecklingen av lantbrukets inkomst- och lönsamhetsförhållanden enligt företagsekonomiskaprinciper. JEU baseras på ett urval av ca 1 000 jordbruksföretag. Typkalkylerna visar att lönsamheten i jordbruket är mycket lågoch att ersättningen från jordbruket sjunkit, medan inkomsterna vid sidan avföretaget ökat. Den totala familjeinkomsten var emellertid istort sett oförändrad , som industriarbe-tarinkomsten ökade med . Deklarationsundersökningen, som bygger på deklarationer från ca 10 000 jordbruksföretag, visar i stort sett samma bild somtypkalkylerna med minskande inkomster frånjordbruket medan inkomsterna från övrig verksamhet ökat.De sammanlagda familjeinkomsterna förstorleksgrupperna 20-100 ha steg med , som är det senaste redovisade året. Enligt totalkalkylberäkningarnavar den sammantagna ersättningen till eget arbete och egetkapital i jordbruket 1977/78 ca 2,8 mdr kr. Beräkningar, som redovisats vid förhandlingarna,visar en kraftigt minskad totalinkomst förjordbruket /80 och 1980/81. 1980/81:190 93 komsterna borde i ställetha ökat med några för att inkomstföljsamhetskulle ha kunnat uppnås. Ävenom det kan vara förenat med svårigheter att dra bestämda slutsatser från enskilt material visar docksamtliga material entydigt att en betydande inkomsteftersläpning föreliggeri jordbruket, vilket enligt min uppfattning måste tolkas så att beslut beträffande inkomstmåletinte är uppfyllt. Konsumentdelegationen har i sina förhandlingsbud inte tagit någon hänsyn tillresultaten frän det omfattande inkomstmaterialsom framlagts. Inte heller jordbruksnämndensförslag tar enligt min uppfattningtillräcklig hänsyn till den otillfredsställande lönsamhetssituationeni jordbruket. Vid förhandlingarna /78 kritiseradesden procentuella metoden för beräkning av jordbrukarnas inkomstföljsamhet med andra grupper. Metoden innebär att övrigagruppers inkomstökning i procent appliceras på jordbrukarnas inkomstvolym. Eftersom jordbrukarnasinkomst är betydligt lägre än löntagargruppernas innebär metoden en successivt ökad eftersläpning.Av bl a detta skäl begärdes ett förbättrat underlag för bedömning av arbetstiden i jordbruket. Parterna var eniga om att resurserskulle avsättas för detta ändamål. Resultatet av detta arbete har redovisats under förhandlingarna, dels i form av arbetskraftsmätningar som utförtsav , dels s k normtalsbaserade beräkningar som jordbruksnämnden ansvarat för. Med ledning av detta material har LRF krävt att man i det nya a-vl:alet vid inkomstregelnstillämpning skall utgä ifrån antaletmanstimmar i stället för att ävenfortsättningsvis applicera procenttal på en för jordbrukarnalåg inkomst. LRF har föreslagit att man skall utgå från enarbetsinsats i jordbruket om 200 milj mt. Detta tal ligger betydligt under detantal arbetstimmar som redovisas i SCBs arbetskraftsundersökning. I det förslag somlagts av /82 utgär och den 1 januari1982. I genomsnitt /82 blir beloppet . förslaginnebär en ökning av jordbrukarnas ersättningför arbete och eget kapital /82 med /timräknat på 200 milj mt. Enligt jordbruksnämndens förslagskall ett belopp om utgå underendast för eftersläpningseffekter pä kostnadssidan. Betraktas även detta belopp som en inkomstförbättring ökar timersättningenfrån ca till ca 75 öre.LO-SAF-avtalet ger en timlöneökning om lägst exkl ökadesociala avgifter. Det bör här tilläggas att den redovisade timersättningen förjordbrukarna även skall täcka ökade socialaavgifter. 1980/81:190 94 Jordbrukarnas inkomster påverkas även av rationaliseringen ijordbruket. Enligt min bedömning kommer rationaliseringsvinstenatt bli liten . Skälettill detta är främst att endast ett begränsat utrymmepå marknaden för ökadproduktion kommer att finnas under de närmasteåren. Jag anser också att en av orsakerna till den ogynnsamiaainkomstutvecklingen i jordbruket är att rationaliseringsvinsten överskattats vid de årliga förhandlingarna om inkomstregelnstillämpning. Enligt min mening borde jordbruksnämnden i sitt förslagtagit större hänsyn till den ökade eftersläpningen i jordbrukarnas inkomster och föreslagit ett betydligt högre belopp och ävenbeaktat antalet arbetstimmar i jordbruket vid beräkning av beloppet för inkomstföljsamhet under avtalsperioden.Jordbruksnämndens förslag kommer enligt min uppfattning att leda till enfortsatt inkomsteftersläpning i jordbruket . Regeringen gav i beslut statens jordbruksnämnd i uppdrag att efter samräd med lantbruksstyrelsen inkomnamed förslag med anledning av den ipropositionen 1978/79:100 bilaga 13 nämnda treårsöversynen av prisstödet till jordbruket i norraSverige. Med anledning härav företog jordbruksnämnden tillsammans medlantbruksstyrelsen vissa utredningar som visade att skillnaderna i kostnadernainom animalieproduktionen niellan norra och .iienersta hade ökat. Det visade sig att dessakostnadsskillnader hade stigit i jngefär iamna t&'son PM-index. I skrivelse till regeringen föreslog nämnden vissa justaringar av stödet. beslutade sedermera i enlighet med prop1979/80:152 om vissa förändringar av stödet vilka trädde i kraft fr o m . Regeringen gav i beslut med hänvisning till riksdagsbeslut medanledning av prop 1979/80:162 nämnden i uppdrag att - den 30 juni 1983följa, bedöma och redovisa effektema av prisstödet till jordbruket i norraSverige. Cm produktionskostnaderna utvecklaaes på ett ogynnsamt sätt, skulle nämnden inkor;ra med förslag till de justeringar av prisstödet som bedomues erforderliga för att stödets syfte skulle kunna uppritthällas. tn av utgAngspiinkterna för bedömningen skulle vara förändringarna i produktionsmedelsprisindex(PM-'index). Jordbruksnä.iindenskulle vid uppdragets fullgörande iamräda mod lantbruksstyrelsen. får efter samråd med lantDruksstyrelsen anföra följäiidt. I de nuvarande stödnivaerna har koctnaösjtvecx-lingen t o rn oktober 197Sbeaktats. Jordoruket i norra fär bl a genom inflationsregeln ersättning för ökniiigen i pro-dut-.tionskost.iade'-ra m. Mågon motsvdrarde uppräkninu av rjrr-landsstödet ;k.er däremot inte vid dessa ragelutlosningar.Under perif-jon till oktober 19f.O rar PVi-in&e.x stigit nied14,. En uppräkning av stödnivis-na med K,7 \ skulle innebära följande justeringar ocn 'oscnaGer för tödtt. 1980/81:190 96 Område Nuvarande stod- Uppräknat stödbeloppore/kg belopp ore/kg 4 16,0 18,4 6 6,8 7,8 Kostnaden for en uppräkningbaserad på mjölkinvägningen /80 beräknas till . Område Kött av notkreatur Får och lamm Fläsk Nuvarande UppräknatNuvarande Uppräknat Nuvarande Uppräknat stod- stod- stod- stod- stod- stödbelopp belopp belopp belopp belopp belopp ore/kg ore/kg ore/kg ore/kg ore/kg ore/kq 1 223 256 223 256 50 57 2 165 189 165 189 33 38 3 90 103 90 103 17 20 4 33 38 33 38 Kostnaden fbr en uppräkningbaserad på slakten /80 beräknas till . Område Nuvarande stod- Uppräknat stödbeloppkr/sugga belopp kr/sugga Kostnaden for stödetberäknas med oförändrat antal suggoroka med . Nuvarande stod- Uppräknatstödbelopp kr/get belopp kr/get Kostnaden for stödettill getskotseln beräknas med oförändrat antalgetter oka med . 1980/81:190 97 Nuvarande stöd- Uppräknat stödbelopp kr/ren belopp kr/ren Kostnaden för stödet till rennäringen beräknas vid oförändrad slakt öka med . Om de i denna redovisning angivna uppräkningarna genomförs beräknas detta vid oförändrad produktion leda till följande ökningar av medelsbehovet för /82. Kött och fi; 'V ,8 Mjölkproduktioneni norra har sedan stödet räknades upp ökat med jämfört med . I landet som helhet har mjölkproduktionen under motsvarandetid ökat med ca 1 ».