prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — om statsmakternas ambitioner pä energiområdet skall kunnaförverkligas, mäsle ocksä erforderliga resurser för utbildning ställas tillförfogande. kommer all verka för att olikautbildningslinjer successivt anpassas och förnyas efter hand som den tekniskautvecklingen ställer förändrade och delvis nya krav, som t. ex. en effektivareenergihushållning. En strävan hos SÖ är alt utforma och dimensionera de lekniskautbildningarna sä att de ökade utbildningsinsatserna som kommer att krävasinom energiområdet kan ske inom de normala studievägarna i så slorutsträckning som möjligt, vilket ocksä utredningen föreslär. påpekar att de seriösa förelagens inlerna utbildingskapacitetbör tillvaralagas. framhåller vikten av att lämpligt ochlättillgängligt utbildningsmaterial tas fram för alt möjliggöra genomförandetav energisparprogrammel. Verket är berett att göra en avgörande insats i dettaarbete om erforderliga resurser ställs till förfogande. () anser det angelägel all olika berördayrkeskategorier ges önskad kompetens bäde frän teknisk och frän ekonomisksynpunkt. SBEF tror att denna utbildning sker bäsl ute pä arbetsplatserna ochinte enbart pä AMU-Centra. Flera remissinstanser påpekar att förslag ochhandlingsprogram behöver konkretiseras och att erforderliga resurser behöverberäknas och ställas till berörda myndigheters förfogande. ,m. fl. anser atl statens planverk har etl särskilt ansvar förutbildningsinsatserna inom här berörda områden. Del är,framhåller flera remissinsianser, väsentligt att de olika branschorganisationersom här är aktuella engageras i kursverksamheten, inte minst för att motivera"sina" kursavnämare till en positiv inställning till energiteknisk ulbildningoch energisparande. Det bör vara möjligt för planverket att inom ramen för ettövergripande ansvar tillse all så sker. De centrala organisationerna päfastighetsmarknaden har framhållit atl de är beredda attmedverka i olika lyper av utbildnings- och informationsverksamheter. För att förbättra förulsältningarna att ulföra en löpandeuppföljning av energisparandet föreslår energihushållningsdelegationen att statistiskacentralbyrån ges i uppdrag att utveckla och förbättra energistatistiken. Detär därvid angeläget att statistiken ges en sädan utformning atl det är möjligtatt följa hur energianvändningen ulvecklas för olika byggnadskategorier.Statistiken bör vidare visa hur energisparandet åstadkommils och i vilken ulslräckningåtgärdernavidtagils med statligt stöd. Flertalet av remissinstanserna ställer sigpositiva till en förbättrad statistik och anser alt delta är en förutsättningför att en uppföljning och utvärdering av insatta åtgärder skall kunnagenomföras. 1980/81:133 118 Stockholmskommun föreslår vidare att oljebolagen åläggs uppgiftsläm-nandeskyldighel närdel gäller oljeförbrukning eftersom detla är en mycket bra statistik. Vidareföreslår kommunen att de som söker energisparstöd bör fylla i uppgifter omhusets energiförbrukning m. m. på ansökningshandlingarna. Byggforskningsrådetanser all bostadsbeståndet är relativt väl kartlagt genom SIB, men atlstatistik beträffande bebyggelsegruppens energiegenskaper måste kompletterasoch anger att OED och ELAK har uttryckt behov av ökade kunskaper inom delbefintliga byggnadsbeståndet. Rådet menar att detta visar vikten av att ensamordning av stalistikproduktion och dess organisation kommer till stånd. anser attdet kan diskuteras vilka delar av uppföljningen som bör utföras av SCB ochvilka som bör initieras av t.ex. BFR. anser alt det i varje fallfordras alt undersökningar utformas i nära samarbete med avnämare somplanverket, , , , ESK m.fl. Ett visst sådant arbete harredan inletts. Frågan om kontinuerlig uppföljning har dock inte lösts ochframstår därför som mycket angeläget. iVästernorrlands län anger att ärenden som inkommit lill kommunerna efter den15 insänds lill SCB för statistisk bearbetning. Det gäller bl.a.husets energiförbrukning. Att av låneansökanden och kommunen kräva ytteriigareuppgifter i det enskilda låneärendet torde inte vara möjligt. har f. n.erforderlig statistik över fjärrvärmeförsörjningen i och finer därföringen anledning till atl SCB ges i uppdrag att utveckla och förbättraenergistatistiken. anseralt data från den allmänna fastighetstaxeringen skall tas med i energislalisliken. 1980/81:133 119 Sammanfattning av oljeersättningsdelegationens (I 1979:01)betänkande (Ds 11980:23) Program för oljeersättning Oljeersättningsdelegationen (OED) skall enligt sinadirektiv verka för samordning av insatserna och föreslå ålgärder för altsolvärme och bränslen som kan ersätta olja införs i del svenska energiförsörjningssys-temet. Det avgörande motivet för oljeersällning pä läng siklgrundas pä oljans bristande tillgänglighet och förväntade prisökningar. SiluaUonenpä kort och medellång sikt karaktäriseras av osäkerheter och belydande riskerför störningar i oljelillförseln. Den myckel knappa marginal som i praktikenfinns mellan möjlig råoljeproduklion och nuvarande behov innebär all brister pånytt kan inträffa myckel lätt om produktionen minskar eller efterfrågan ökar.Oljeprisutvecklingen kan därför inte antas fä etl jämnt föriopp ulan risken förinstabilitet är slor. Motiven grundas ocksä pä politiska och strategiskaöverväganden på det internationella planet. har inom Inlernational EneigyAgency verkat och bundit sig för att vidta omfattande åtgärder för all minskaberoendet av olja. I föreligger en allmän enighet om det nödvändiga iall minska oljeberoendet genom hushållning och övergång lill allernaliv Ullolja. Viss oljeersällning har redan åstadkommits. Längtgäende planer påytterligare insatser finns främsl inom den kommunala Ijärrvärmesektorn. OED bedömer dock att en rad hinder av olika slag riskeraratt medföra atl oljeersällningen inle blir så långtgående eller sker så snabbisom önskvärt ur samhällsekonomisk synvinkel. Därt"ör mäste en planutarbetas tnh ett program.för oljeersältning genomföras. Förutom ell sådant program för oljeersättning behövsgivetvis åtgäider för en tryggare oljeimport och för hushållning för att minskaoljeberoendet. OED har emellertid inte till uppgift alt behandla ätgärder meddessa syften. OED föreslär som framgår nedan vissa mål för omställningfrän olja i olika tidsperspektiv. Vid målsättningen har OED syftat bäde tillall nå en betydande oljeersältning på kort sikt och att säkerställa altförutsättningar skapas för en betydligt slörre oljeersättning pä . OEDvill understryka att målel att krafligl minska oljeberoendet i kombination medatl genomföra kärnkraftavvecklingen innebär alt är 2000-2010 måste avlandets tolala energiförsörjning baseras pä energikällor som användsendast marginellt eller inle alls. Med hänsyn lill de Irögheter som under allaförhållanden finns i energiförsörjningssyslemel är detta en Prop.1980/81:133 120 , särskill som olja är ell bekvämare. Uillhanlerligareoch mera allsidigt användbart bränsle än mänga av alternativen. OED bedömer alten omfattande omställning frän olja kan genomföras men betonar att kraftfulla ålgärderkrävs redan i del korla tidsperspektivet för atl den skall komma till sländ. Enligl direktiven har OED:s uppgift sin lonvikl vid sädanaålgärder som kan leda till mera belydande oljeersältning redan inom entioårsperiod. Detta har också präglat övervägandena vid målsättningen. OED anser all målet bör vara atl ökaanvändningen av solvärme och fasla bränslen med ca (exkl metallurgisktkol och lular) vilket motsvarar 2,5 milj lon olja och lill är 1990 bör ökningenmolsvara ca (7,5 milj lon olja). OED bedömer atl de inhemska bränslenainkl. solvärme och kol vardera kan svara för ungefär hälften av den lotala oljeersältningenär 1990. innebär en ökning av ambitionsnivån för inhemska bränslen ochen minskning av kolets roll i jämförelse med de planer sorn nu finns i kommuneroch industrier. De mål som anges för är 1985 och 1990 begränsas snarare avkostnaderna för och möjligheterna atl slälla om användningsseklorerna förandra bränslen än olja än av tillgängen på sädana bränslen. Målen redovisas nedan sektorsvis i tabellform. Tabelleninkluderar inte de ytteriigare effekter som skulle kunna åstadkommas med ätgärderav mer extraordinär natur. Vilka sådana ätgärder OED övervägt men säledes intebedömt rimligt alt satsa pä framgår av ett appendix till rapporten. Nedan sammanfattas OED:s förslag till mål: Sammanfattningsvis innebär detla piogriim tillsammans medde totala förbrukningsniväer som förutsattes i konsekvensutredningens referensal-lernaliv,alt oljeförbrukningen minskar frän 3l3TWh är 1980 till 265-270TWh är 1985 resp203-208TWh är 1990. dvs med resp . Till delta kommer oljeersättningsmöjlighetergenom utnyttjande av elkraftsystemet med ca 9- l6TWh är 1990. Det bör dock understrykas alt målen skiljer sig starktmellan olika sektorer. Inom uppvärmningsseklorn innebär sälunda målet atloljeandelen sjunker från är är 1985 och lill år 1990.genom hushällningsåtgärder samt genom ökad användning av fasta bränslen, elvärmeoch solvärme. Inom samfärdselsektorn bedöms praktiskt tagel ingen minskning lill1985 kunna ske och lill 1990 minskning. Slörre oljeersättningseffeklerkan inte påräknas förrän mot i denna sektor. Målsättningen belräffandebränslen innebär att kol särskilt i det korla perspeklivel kommer alt vara delmest väsentliga allernalivel lill olja. Med hänvisning till det långsiktiga energipoliliskamålel atl inhemska och helsl förnybara energikällor skall vara grirnden förenergiförsörjningen anser OED atl ambitiösa mäl även i del korta tidspeispeklivetär angelägna för i första hand torv och skogsenergi. Tabell B 2.1: OED:s mål för användning av andra bränslenän olja och av solvärme i olika sektorer till är 1985 och år /år. 1/2' 16-15 1/2' 6-8 3-4 7' 46-36 6-11 18-27 3-4 49-39 6-11 20-29 6 Övr uppvärmning Induslrin Elproduktion Samfärdsel 5 1/2 30-,\') ' Mål för torvanvändningen sammanlagt är ca år1986-1987 " Bidragen från torv och skogsenergi förelproduktionen inom kraflvärmesektorn understiger sannolikt I TWh. '' Solvärme exkl drivenergi 1 rapporten sammanfattas de hinder mot oljeersättning som OEDfunnit. Väsentliga hinder är av ekonomisk art, bl a dålig eller osäker lönsamhel,investeringarnas storlek och den åtföljande höga räntekostnaden vid nuvarandemarknadsräntor, svårigheter alt finansiera invesleringarna saml osäkerhet ompriserna för alternativa bränslen i relation till olja. Osäkerheten om vilkamiljökrav som kommer atl gälla och de ekonomiska konsekvenserna av sådana kravhar också anförts som ell hinder. Enskilda beslutsfattare i kommuner ochnäringsliv har heller inle samma incilameni all agera för oljeersättning somstaten. Större förändringar av energisystemet kräver vidare samtidiga beslut avmånga parter med skilda värderingar och bedömningar. Dessutom finns det rentpraktiska hinder - oljan är lätthanterlig och bekväm jämfört med många avalternativen. OED anser atl det pga Prop.1980/81:133 122 dessa och även andra hinder inte är möjligt atl uppnå deangivna målen för oljeersättning ulan samhälleliga insalser av olika slag. OED anser att sädana insatser bör utgä från det nämnda programmelför oljeersättning med målet att i första hand minska oljeanvändningen med ca15% till 1985. Detta motsvarar en minskning med 4 miljoner lon olja per åreller minskade kostnader för oljeimporten med / är. OED anser att detta mäl är realistiskt, alt delutom att ge en väsentlig grad av oljeersällning på kort sikt också är enförutsättning för att nå målen på . I femårsperspektivet kan ocksäett program ges en konkret utformning. Det bör inriklas på atl anläggningar avolika storlekar och för bränslen av olika lyper kommer lill sländ. De samhälleliga insatserna bör syfta till att ställa kravpå oljeersättning och atl skapa rimliga förutsättningar för dess genomförande.Det är nödvändigt atl statsmakterna sanktionerar en sådan plan Jör alt beslutom energiinvesteringar skallJättas i en omfattning som OED:s mål innebär. Vad gäller styrmedel består OED:s förslag av flera komponenter.Anledningen till detla är att energikällor med skilda förutsättningar skallstödjas. En oljeersättning som enbart hade byggt på kol skulle ha erfordrat elt-betydligt enklare älgärdsprogram. Med mäl om införande av skogsenergi, torv,solvärme och allernaliva drivmedel mäsle insatserna vara av många skilda slag. OED föreslår följande lyper av åtgärder för programmetsgenomförande: Lagstiftning, föreskrifter, normer OED anser alt ell tidigare framlagt.förslag (SOU 1980:9) lilllag om utförande av vissa eldningsanläggningar bör genomföras. Lagförslagetinnebär att pannor som byts ul eller tillkommer inom anläggningar (system) somförbrukar minst 50000MWh/är skall utformas sä all fastbränsleeldning kan ske.Detta krav gäller för nya eller utbytta anläggningar tills av totalttillförd energi för hela systemet baseras pä annal än olja. För kontroll av hur målen beträffande inhemska bränslenuppnås bör anläggningsägarna ha skyldighet atl anmäla sitt bränsleval till del slalligaorgan som blir tillsynsmyndighet för lagsliftningen (i del följande kallattillförselfunktionen). När del finns anledning bör tillförselfunklionen kunnata upp överläggningar med de enskilda beslutsfattarna om att undersökamöjligheterna till alternativa lösningar. För mindre anläggningar anser OED att det i dagslägel inteär lämpligl alt ställa likartade krav pä övergäng till fastbränsleeldning.Kostnadsbilden 1980/81:133 123 är alltför oklar. Försöksverksamheten pä området börintensifieras i syfte alt bl.a. begränsa driftkostnaderna, t.ex. genomobemannad drift. Prototyp- och demonstrationsanläggningar av delta slag börstödjas ekonomiskt via energiforskningsprogrammet eller oljeersältningsfonden. OED anser det vidare angelägel atl de nuvarandehandläggningstiderna för torvkoncessioner förkortas avsevärt. SIND har nyligeni skrivelse till regeringen föreslagil att beslul om bearbelningskoncessionerdelegeras till SIND och ocksä lämnat förslag till vissa förenklingar ihandläggningen av sådana ärenden. OED tillstyrker dessa förslag. OED finner delockså rimligt att produktionsavgifter på torv tills vidare inte utgär. utformning är av slor betydelse för oljeersättningsprogrammetsgenomförande. har i tillslåndsärenden för nya kolanläggningarkrävt alt svavelutsläppen minskas betydligt i förhållande till vad som anges inu gällande generella bestämmelser. Delta medför antingen att anläggningarna måsleförses med rökgasavsvavling eller att försörjningen baseras på kol med mycketlåg svavelhall. Rökgasavsvavling ökar väsentligl kapital- ochdriftskostnaderna samt den lekniska komplexiteten. Det är ocksä iveksaml om kolmed tillräckligt låg svavelhalt för att möta kravet utan rökgasavsvavling kanimporteras i så stor utsträckning som krävs för alt medge en godtagbarförsörjningstrygghet. Av dessa skäl kan miljövårdskraven innebära atlförutsättningarna för övergäng frän olja till kol försämras så alt akluellaprojekt skjuts upp eller inte kommer till stånd. OED anser att det är rimligt atl skärpa kraven påsvavelutsläpp för att avhjälpa JÖrsurningssituaiionen i landet. OED anser dockalt en sådan skärpning bör ske med ell mindre steg än vad naturvårdsverketkräver. Med en skärpning av kravel till att motsvara 0,svavelhall (nugällande generella bestämmelser molsvarar 0,och naturvårdsverkels krav0,) breddas möjligheterna till import av lågsvavligt kol. Krav på rökgasavsvavlingskulle dä inte behöva ställas pä de anläggningar som är akluella föruppförande. Mol millen av 1980-talel bör en ytterligare skärpning kunnaövervägas. Yllerligare erfarenhet hinner då vinnas av den teknik som utvecklaspä omrädel. OED anser ocksä all ätgärder i form av markreservationer börvidtagas i aktuella anläggningar som förberedelse för att la ny teknik ianspråk. OED anser ocksäall en ulredning tillsätts för atl se över lagsiifinings-.frågor i samband med solvärmeulnyttjande.Delta gäller i första hand vattenlagen, naturvärdslagen, lagen omallmänförklaring av tjärrvärmeanläggningar saml lagen om kommunalenergiplanering. OED vill ocksä understryka behovet av all alla eventuellalagändringar blir gjorda i sådan tid all inte teknikintroduktionen förhindras. Prop.1980/81:133 124 För att genomföra del förordade programmet för oljeersältningbehövs enligt OED:s mening ekonomiska styrätgärder. lämnade regeringen ettförslag till (prop 1980/81:49) om stöd för vissa ålgärder för attersätta olja. en Jbnd för oljeersällning. som lill slor del bygger på OED:s lidigareframlagda förslag. OED vill i anslutning härtill lämna följande synpunkler päfondens användnig. Län med förmänliga villkor och i vissa fall bidrag bör kunnautgä för att täcka merinvesteringar i anläggningar främst för torv. skogsenergi,alternativa drivmedel och solvärme. När del gäller anläggningar för kol bör del ekonomiskastödet kunna inskränkas till hjälp i vissa fall med finansieringen främst inomindustrin. 1 vissa fall kan stöd lill invesleringar av miljövärdskaraklärbehövas. 1 fräga om skogsenergi och torv kan utom hjälp medfinansieringen även bidrag behövas till invesleringar i såväl råvaruutvinning, transpoitapparalsom förädlings- och förbränningsanläggningar. Inledningsvis bör slöd ulgå främsl till projekt som liggerinom ramen för det tidigare föreslagna programmet. Administrationen av detla slödbör falla på den lidigare förordade slalliga tillförselfunklionen. Denna typ av projektinriktat stöd bör emellertid kirnnaupphöra pä sikt. Med bättre kunskaper om de verkliga kostnaderna för ulnyitjandetav inhemska bränslen bör inriktningen av de ekonomiska styrmedlen bli mergenerell. En övergäng till fasla bränslen kommer all ställa storaanspråk pä kapital. Om statsmakterna anser all en övergång från olja till fastabränslen är angelägen bör statsmakterna verka för alt invesleringar i eldningmed fasla bränslen skall bli ell prioriterat område på kapitalmarknaden. speciellt problem ulgör nuvarande krav på enbegränsning av den kommunala expansionslakten. Invesleringar i Ijärrvärme är atljämställa med produktiva industriinvesteringar och bör särskiljas fråninvesteringar i annan verksamhet. Industrin redovisar ofta problem med atl finansiera invesleringari fastbränsleeldade anläggningar. OED anser all fondorganisalionen bör ägnaden frägan särskild uppmärksamhet. Bedömningen av den framtida prisutvecklingen pä olja. koloch inhemska bränslen påverkar starkt lönsamhetsförutsätlningarna videnergiinvesteringar. Med dagens prisrelation är del i mänga fall fördelaktigt atlövergå till kol. Osäkerheten om den framlida utvecklingen av bränslepriserna äri sig ett hinder för oljeersältning. Denna osäkerhet kan minskas på flera säll.En metod är atl stävja fluktuationer i oljepriset genoin oljebeskaiiniiigen. Enannan metod är atl statsmakterna lämnar gatanlier för all energiskallen iiljörmasså att den erforderliga prisrelaiionen mellan tilja och kol respektiveinhemska bränslen iipprätlhålls. OED avser att närmare behandla Prop.1980/81:133 125 dessa frägor fram . Det är ocksä vikligl atleneigiskalleulred-ningen i sitt arbele prioriterar en sädan utformning avskattesystemet. OED anser som lidigare antytts all den slalliga myndighetsfunktionenvad gäller energitiUförsel måsle förstärkas för alt de angivna målen föroljeersättning skall näs. Vissa uppgifter för en sädan funktion har berörts idel föregäende. Sammanfattningsvis föreslår OED all följande centralauppgifter i ell oljeersättningsprogram förs lill en sådan förstärkttillförselfunktion. - planering för atlnä målen - initiativtagandeför genomförande av programmel - tillsyn isamband med den föreslagna nya lagstiftning om utförande av vissaeldningsanläggningar för fastbränsleeldning - låne- och bidragsgivningför investeringar i ny energiteknik för oljeersättning (fondförslaget) - utvärdering avmål och styrmedel för oljeersättningsprogrammel. När det gäller oljeersättning inom uppvärmningssketorn harkommunernas insatser en avgörande betydelse. Enligl lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering skall kommunerna i sin planering bäde främja hushållningen medenergi och verka för en säker och lillräcklig lillförsel av energi. Enligl OED:smening uppfyller inte energilillförseln lagens krav all vara säker ochtillräcklig om den huvudsakligen baseras på olja. OED förordar alt kommunerna inom ramen för den kommunalaenergiplaneringen redovisar program för oljeersällning. som faslsläHs av debeslutande kommunala organen. Programmen bör bygga pä en genomgäng av bl a bränslebehov,möjligheter till omställning, försörjning med energirävaror samt utnyttjandeav solvärme. Behovet av samordning med andra kommuner och med industri bör ävenbeaktas. Dessa förslag överensstämmer i princip med de som SIND nyligenframlagt (SIND 1980; 15). OED instämmer i SlND:s förslag beträffandeplaneringens inriktning och vill underslryka del angelägna i alt erforderligaresurser ställs lill förfogande för att genomföra verksamhelen. Den av värmeverken planerade totala nivån förlandels torvjör-brukning inom den närmaste 10-ärsperioden -är längt under vad OED bedömer som rimligt och önskvärt. gäller i synnerhetde södra och mellersta delarna av landel. Vad gäller de fyra nordligaste länen har vallenfall påregeringens uppdrag utrett förutsättningarna för torvproduktion och för användnigenav torv i helvattencenlraler eller kraftvärmeverk i vissa orter. OED anser det viktigt all erfarenheterna av den metodsludiesom SIND genomfört i en region i snabbt bör tas till vara. Studienavser hur regionala planeringsinsatser kan utformas bl.a. för all fä lill sländregiona- 1980/81:133 126 lasamarbeten rörande ulnyltjande av torv och flistillgångar. SIND bör ocksä ges möjlighelatt initiera nägra sädana regionala samordningsinsatser i mellersta och södraSverige. Inriktningen bör vara alt snabbt få till ständ utnyttjande avbränntorv i 5 ä 6 orter i detta område. Föratt påskynda införandet av allernaliv lill olja behövs ålgärder i fråga omteknikupphandling. Statliga myndigheter, slörre byggföretag och fastighetsförvaltaremed egen god kompetens bör ha möjlighel alt vara föregångare när det gälleratt introducera solvärmeleknik som har lämnat forsknings- ochutvecklingsstadiet. Förutsättningarna för en form av ut-vecklingsavlal mellan slalenoch slora kompetenta byggherrar undersöks f.n. i samarbete mellan OED.Bostadsstyrelsen och SIND. Ställiga myndigheter bör i sin ny- ochombyggnadsverksamhet beakla möjlighelerna alt lillämpa olika slag av solvärmeleknik.Detsamma gäller bl.a. fastbränsleeldning. Del bör åligga tillförselfunklionen atlta erforderiiga inilialiv i fråga om teknikupphandling. För atlreducera kostnaderna för främsl mindre fastbränsleeldade anläggningar börstandardisering eftersträvas. Del arbete SIND har inlett på området börfullföljas. Ålgärder i fräga om teknikupphandling behövs även för introduktionav standardiserade panntyper. Vadgäller alternativa drivmedel avser OED att fortsätta arbetet medfordonsföreskrifter, styrmedel m.m. för metanolinlroduktion under vintern1980/81. Utbildning,rådgivning och information Förslagentill en omfattande fastbränsleeldning kräver belydande utbildningsinsatser.Även pä solvärmesidan krävs förstärkt kompetens. SINDhar till regeringen överlämnat en rapport med vissa förslag rörande energihushällningsutbildning.OED har dock för sin del ännu inte överblickat de åtgärder som behöver vidtasför att förstärka kompetensen när det gäller fastbränsleeldning, alternativadrivmedel och solvärme. Även rådgivnings- och informationsverksamheten mästeutökas. OED avser att återkomma i dessa frägor. Prop.1980/81:133 127 uppföljning av energisparstödet tili befintligabostäder under budgetåren 1978/79 och 1979/80 1januari 1979 publicerade bostadsslyrelsen en utvärdering av energisparstödettill bostäder under /78. Rapporten innehöll bl. a. enredovisning av stödels fördelning på olika energisparätgärder och en beräkningav vilken energibesparing som des.sa ätgärder hade medförl.