prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — mannärmare utreda om utöver den sammanföring av personaladministrati va och ekonomiadministrativa enheten som föresläs, kompetensen för i varje fall personaladministraliva frågor kan betraktas som en specialist kompetens och vara gemensam för två eller flera län. ---- Detborde---- vara intressant alt försöksvis pröva med en gemensamlänsjägmäslare för de tvä . 4.43-------------------------------- : Vi förordar utred ningens förslag alt den nya organisationen skall bygga på en di striktsorganisation med lokall placerade tjänstemän för fällverksamhelen. Länen är en lämplig indelningsgrund - där något undantag kan diskuteras - med möjligheter lill sammanslagna specialistfunktioner över länsgrän serna. ---- SISUvill---- understryka utredningens uttalande att styrelsen börvara representativt förankrad i länet. I skogslänen med mera betydande innehavinom storskogsbruket skall enligt vär uppfattning regelmässigt finnaskvalificerad representant frän denna kategori. Erfarenheterna visar värdet för SVS:sarbele att sädan kompetens finns tillgänglig även inom styrelsens ram. 4.44------------------------------ CentralorganisationenSACO/SR: be höver givetvis förstärkas, men inte på den regionala organisationens be kostnad. Mycket av de arbetsuppgifter som tillkommer och ökar i och med den nya skogspolitiken faller just pä den regionalt placerade personalen. ------ statskontoretsförslag till skogsvårdsenhel innebär en tung or ganisationsapparat, som i vissa län mäste delas upp i flera delar med olika geografiska ansvarsområden. /SR instämmer i detta och menar, atl man kan gä något längre i uppdelningen än vad utredningar föreslår. ---- Någravägande skäl för atl slopa titeln biträdande länsjägmästare införförstatligandet har ej anförts av ulredningen. Organisationsschematomfattar även en frö- och planlenhet. Med tanke pä denna verksamhets stora vikt är det naturligt atl en sädan enhet finns på varje skogsvårdsslyrelse. 1980/81:136 72 Stalskonloretpåpekar i sin rapport all SVS har bristande kapacitet beträffande den personaladministrafivafunktionen, en uppfattning som /SR delar.-- Man kan---- krifisera[ulredningens] förslag att splittrade nuvarande kamerala enheterna i en ekonomiadministraliv (EA) och en personaladministrativ(PA) enhet. Då skulle ju samordningen av EA- och PA-frågor gå förlorad. Mankan i stället förorda en justering av de nuvarande kamerala enheterna för attfå. en så enhetlig uppbyggnad som möjligt. Enheterna bör i enlighet med[utredningens] förslag förstärkas med kvalificerade handläggare ochbiträdespersonal. Som vägledning för resursinsatsen bör SVS arbetsvolym ochstorlek ligga lill gmnd. /SRtillstyrker alltså i stort sett organisationsförslaget men under fömtsättningatt en uppdelning av skogsvårdsenheten får göras i större län och alttillräckligt med kvalificerade tjänster inrättas på enheterna. En alltförrestriktiv inställning pä denna punkt medför stress och en känsla av maktlöshethos personalen inför de stora arbetsuppgifterna. Det stimulerar inte effektivitetoch skicklighet. ---- enhetscheferoch handläggare bör ha kunskaper och insikter som normalterhålles genom högre skoglig utbildning vid lantbmksuniversitet, dvs. Idagsläget utförs skogsplanläggning och rådgivning av personal med såväl lägre(skogstekniker) som högre skoglig utbildning (jägmästare). En högre kompetenspä dessa arbetsområden torde enklast erhållas genom att öka andelen personalmed högre skoglig ulbildning, eller med motsvarande kunskaper. ---- Ifortsättningen bör kanske, i likhet med vad som är fallet i t.ex.Norge, distriklsföreständarna för större distrikt, ha högre skoglig kompetens. Sammanfattningsvis;det är av stor vikt för hela samhället och för skogsnäringen att de mycketömtåliga ingripanden och ätgärder som personal har attulföra blir handlagda av personer som har kompetens atl välbedömakonsekvenserna för skogsnäringen, samhället och berörd skogsägare. --- Enbartlång tjänstgöringslid kan inte längre vara tillräckligt för att kvalificeratill högre tjänster. På handläggartjänster bör krävas en kompetens sommotsvarar högskoleexamen. 4.45Svenska skogsarbetareförbundet: Förbundel ansluter sig i stortlill utredningens synsätt vad gäller organisationen. Dock bör påpekas, att vadgäller den speciella fältverksamheten, som de distriktvis placeradetjänstemännen skall bedriva, så kan en viss försiktighet vad gäller utbyggnadenav den administrativa verksamheten vara befogad. Det bör således ut ivad mån s.k. distriktskontor kan fylla funktionen av att vara en rationelladministrativ enhet. Prop.1980/81:136 73 i övrigt vill förbundet speciellt underslryka behovel av att fillgångtill en personalansvarig bör finnas på varje skogsvårdsstyrelse. 4.46Tjänstemännens centralorganisation: Statskontorets uppfattning, säsom denredovisas i rapporten, innebär att en succesiv övergång från kontor i bostaden tilldistriktskontor bör eftersträvas. [TCO] delar den uppfattningen. [TCO]delar utredningens uppfattning [om organisationen i stort], men betonar särskillviklen av en så längt möjlig likformig organisation. Belräffandefrågan om gemensamma specialistbefattningar för två eller fleraskogsvårdsstyrelser är [TCO] inte särskill övertygad om att detta är en lämpligorganisation. ----- Fråganom personalrepresentant synes ej ha aktualiserats i ulred ningen. Vår uppfattning är att en sådan representation skulle tillföra styrel serna ett vidgat beslutsunderlag, till gagn för de långsiktiga målen inom skogsbmket.-- Beträffandepersonaladministrationen anser [TCO] att situationen är sädan atl behovel av ensärskild PA-enhel är slor pä de flesta skogsvärdsstyrelser. Den alltmerafördjupade beslutsprocess som kännetecknar arbetslivet kräver för attverksamheten skall flyta utan störningar en sådan enhet. utredningen föreslagna huvudalternativet för de mindre skogsvårdsstyrelsernaanser [TCO] endast kan gälla för de allra minsta länen. Förslagetatl inrätta en administativ chef för och i de båda största länenär enligt [TCO:s] uppfattning icke lämpligt. En sådan organisation skulleinnebära en mera omfattande handläggningsrulin samt förlänga beslutsprocessen. [TCO] avstyrker därför denna tankegäng. [TCO]vill även betona del viktiga i att PA-frågorna handläggs av administratörer. Skogligutbildning bör inle tillmätas avgörande betydelse. [TCO]vill även i delta sammanhang ta upp frägan om enhetliga avtalsregler föranställda inom skogsvårdsorganisationen. I dagens läge gäller Allmäntavlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) för samlligatjänstemän inom skogsvårdsorganisationen med undanlag för bl.a. tjänstemänanställda enligt Avtalet om anställningsvillkor för vissa skogstjänstemän med R-ljänst(SKOG-R). Enligl[TCO:s] uppfattning bör vid etl förstatligande en översyn ske av gällandeavtalsregler i syfte att skapa enhetliga anställningsvillkor för samtligaberörda tjänstemän. Likasä måste en översyn av gällande pensionsvillkor ske. [TCO]fömtsätter att AB-förhandlingar kommer till ständ innan den nya organisationenträder i kraft. 1980/81:136 74 5 Skogsvårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet Utredningensförslag i fräga om frö- och planlverksamheten accepteras i huvudsak av de allraflesta remissinstanserna. Endast tre skogsvårdsstyrelser har motsatt sigförslagen hell. Tre andra skogsvärdsstyrelser vill lägga större befogenheter påskogsvärdsstyrelserna än vad utredningen har föreslagit. 5.3Riksrevisionsverket: RRV föreslär alt får i upp drag att lägga fram en plan för den framtida frö- och planlverksam hetens produktionsinriktning, dimensionering och lokalisering. Därvid bör eftersträvas att koncentrera verksamheten till ett färre antal enheler än f.n. 5.7 Skogsstyrelsen:Skogsstyrelsen tillstyrker utredningens förslag till mäl för verksamhelen och organisation. Enlängre driven samordning av verksamhelen framstår som nödvändig mot bakgrund avdels ökad användning av täckrotsmaterial vid vars odling vinsterna av storskaligdrift är större än vid barrolsodling, dels den vikande efterfrågan pä plantori södra och , orsakade av de senaste årens minskade slutavverkningsareal,dels osäkerheten om slulav-verkningsarealens storlek . Dessaförhållanden medför alt odlingen oavsett inriktning bör koncentreras tillfärre enheter. Sammantaget bedömer att fem till tio av nuvarandebarrotsplantskolor behöver läggas ned under kommande fem till . Samtidigtberäknas tre till fyra läckrotsplantskolor tillkomma. Enliglförslaget skall varje skogsvårdsstyrelse svara för prognoser rörandeefterfrågan pä skogsodlingsmalerial saml för distribution och försäljning.Härigenom torde skogsvärdsstyrelserna tillförsäkras etl reellt inflytande överproduktionens omfattning och inriktning. har ingetatt invända mot att verksamheten bedrivs och finansieras såsom uppdragsverkamhet. Styrelsen fömtsätter härvid alt de intäkter som inflyter genom all avskrivningar inkalkyleras i priset hell får disponeras av förersättningsinvesleringarna. Om medel för nyinvesteringar för utökning av produktionen eller ändring av produk tionsinriktning samt vid behov även rörelsekapital anvisas av statsmak lerna under särskilda anslag - vilket ulredningen föreslår - synes kapital finansieringen fä en tillfredsställande lösning. I sammanhanget bör fram hållas att även om mäste ha ansvaret för det lotala ekono miska resultatet det primära resultatansvaret för frö- och planlverksamhe ten naturligtvis bör åvila respektive skogsvårdsstyrelse enligt samma grun der som fömtsätts gälla för uppdragsverksamheten i övrigt . 5.8 Skogsvårdsstyrelseni : En samordning på detla område 1980/81:136 75 ärnödvändig och även om vi fortfarande anser alt detta bäsl kan ske inomlänsgrupper kan vi acceptera del framlagda förslaget. bördock tillförsäkras ett självständigt beslutsansvar. 5.9Skogsvårdsstyrelsen i län: Utredningens nu framlagda förslagtill mäl m. m. för verksamheten och dess organisation . 5.10 Skogsvårdsstyrelseni : Utredningens förslag be träffande frö- och planlverksamhetens organisation synes ge fältorganisa tionen goda möjligheler alt påverka och styra plantodlingens inriktning mot olika åldrar och planttyper. --- Bådadessa [skogsträdsförädling och planttyputredningar] i och för sig synnerligenangelägna aktiviteter för landets skogsbruk ger en oskälig belastning pä dagensplantköpare. Det synes rimligare att kostnader av denna natur bäres pä annatsätt. 5.11----------------- Skogsvårdsstyrelseni : De här framförda förslagen accepteras i stort sett. ---- personalvårdoch personaladministrativ verksamhel över huvud tagel[bör] anknytas till - delta har varit elt aktuellt önskemåljust från berörda personalgmpper. 5.12 Skogsvårdsstyrelseni : Slyrelsen anser all den skogs vårdsstyrelse som har produktionsenheten skall svara för inköp av frö och att frågor som gäller nyanläggning, utbyggnad eller nedläggning av plant skolor och regionala kyllager skall handläggas av respektive skogsvårds slyrelse men att samordningsansvaret skall ligga hos . 5.13Skogsvårdsstyrelsen i : Skogsvärdsstyrelsen är medveten om atl det finnsbehov av viss samordning och samverkan när det gäller frö- och plantförsörjningenmen kan inte finna det vare sig behövligt eller lämpligt med en sä totaltcentraliserad organisationsform som utredningen föreslår. ---- Föratt möjliggöra en rationell produktion av plantor bör dock länen,under medverkan, lämpligen bilda samarbetsgrupper förslagsvisomfattande 2-5 län. Ansvarelför fröanskaffningen och frölagerhällningen liksom för anläggning och drift avfröplantager bör dock med fördel kunna åvila skogsvårdsorganisationen som engemensam uppgift med som huvudansvarig. Samordningen avutvecklingsarbetet liksom av personalfortbildningen bör liksom åvilaskogsstyrelsen. Skogsvärdsstyrelsenavstyrker alltså utredningens förslag om att plant- Prop.1980/81:136 76 ochfröförsörjningen skall vara en gemensam uppgift för hela skogsvårdsorganisationen. 5.14----------------------------- Skogsvårdsstyrelseni län: de ledande och samordnan de funktionerna läggs pä och produklions- och distribu- tionsfunklionerna läggs på skogsvärdsstyrelserna. Skogsvärdsstyrelsen har i tidigare remissvar ifrågasatt en sådan centralisering. Atten särskild frö- och planlenhet inrättas hälsas med tillfredsställelse. Dennaverksamhet är så viklig och tung i skogsvårdsstyrelsernas arbete ätt den integärna kan inrymmas i någon annan enhet. Ett nära samarbete med övriga enheter,främst skogsvärdsenhelen, samt distrikten är dock en nödvändighet, vilkel ocksåframgår av utredningens skrivning. 5.15 Skogsvårdsstyrelseni : Utredningens förslag tillstyrkes. 5.16 i Blekingelän: biträder förslaget att frö- och planlverksamheteni fortsättningen bör vara en gemensam uppgift för skogsvårdsorganisationen medskogsstyrelsen som samordnare.---- en samordning på området måste genomförasoberoende av om en omorganisation av skogsvårdsstyrelserna i övrigl kommer tillstånd. 5.17 iKristianstads län: Styrelsen ställer sig bakom de förslag som utredningenframlägger. 5.18 i Malmöhuslän: Ingen större erinran mot de argument och principförslag, som utredningenhar tagit upp.------------------------- Styrelsensmening är bl.a. att överläggningar om prisöverenskommel serna bör kunna ske mellan vissa gmpper av skogsvårdsstyrelser i län, för vilka det är angeläget med en samordning av prissättningen. Sädana pris överenskommelser skulle kunna medverka till att tillgodose kraven pågemensam policy och decentralisering. Enliglskogsvårdsstyrelsens uppfattning är det utomordentligt angeläget alt decentralisering och resultatansvar kommer atl prägla frö- och planlverksamheten. Mot denna bakgmnd föreslår skogsvårds- styrelsen en sådan ordning all styrelserna själva fastställer budget och priser. Detta beslut skall dock godkännas av den cenirala . Denna skall dock inte äga rätt atl fastställa annan budget eller andra priser ---- .----- Omskogsvårdsstyrelsen och inte kan enas, böräven del hänskjutas till regeringen för avgörande. 5.19 Skogsvårdsstyrelseni : Föreslagen organisation till styrkes med det tillägget all all fröförsöijning (fröimport, fröplantager. Prop.1980/81:136 77 klängar,lagring m. lämpligen borde centraliseras till 5.20 i Göteborgsoch län: I huvudsak har styrelsen ingenting alt erinra mot ulredningensförslag.---------------------- 5.21 i Älvsborgslän: Styrelsen tillstyrker helt utredningens förslag. 5.23 i Värmlandslän: tillstyrker utredningens förslag. 5.24 i Örebrolän: Beträffande frö- och planlverksamheten anser skogsvärdsstyrelsen atl denaffärsdrift, som infördes är 1960, bör bibehållas. Det finns allanledning all befara att den organisation som föresläs och som i mängt ochmycket liknar den som fanns före är 1960 kommer atl medföra en tillbakagång avverksamheten. En drift i ämbetsverksform avvisas bestämt såsom varande direktolämplig för en biologisk produktionsverksamhet och försäljning, eftersom dennaform skulle medföra alltför långa beslutsprocesser och för lite lokall ansvar. Utredningensförslag om lånemöjligheter tillstyrkes däremot liksom förslaget attskogsstyrelsen skall samordna produktionen över länsgränserna. Till densamordnade verksamheten bör varje skogsvårdsslyrelse lämna bidrag sä som nusker för utvecklingsarbetet. 5.25 iVästmanlands län: Det är- styrelsens bestämda uppfattning, att statsmakterna mästeställa behövliga medel till förfogande för atl möjliggöra destrukturanpassningar och ändringar i driflsinriktningen som successivt blirnödvändiga.--------- 5.26 iKopparbergs län: De senaste årens utveckling visar, att en härdare centralsamordning av denna verksamhel är nödvändig. Skogsvärdsstyrelsen ställer sigdärför i princip bakom förslagel. Innan definitiv ställning kan tas, krävs docken konkret organisationsplan och ett längt mer preciserat handlingsprogram. 5.27 iGävleborgs län: Förslagen i föreliggande utredningär betr frö- och planlverksamheten bättre än de i de tidigare utredningarna. Skogsvärdsstyrelsen instämmer i uttalade mål för och in riktning av verksamhelen saml i att enheter som är rationella frän biologis ka och odlingslekniska synpunkler och är acceptabla ur kostnadssynpunkt bör bibehållas.-- Betr organisation av frö-och planlverksamheten instämmer skogsvärdsstyrelsen i förslaget att ensärskild enhet inom direkl 1980/81:136 78 underställdlänsjägmäslaren bör svara för produkfionen av frö och plantor. Betr ansvarsuppdelningen ifrågasätter skogsvärdsstyrelsen utred ningens förslag-- alt ensamt skall beslula om nyan läggning, utbyggnad eller nedläggning inköp och fördelning av frö. Skogsvårdsstyrelsenifrågasätter även förslaget atl en samt skall svara för legoodlingarna och importen- . Självfinansieringsprincipenoch kalenderåret som redovisningsperiod tillstyrkes. 5.28 Skogsvårdsstyrelseni : till styrker utredningens förslag. ST-Skogsektionen anser i motsats till utredningen att varje skogsvårdsslyrelse iåtminstone de stora norrlandslänen bör ha egen plantproduktion. 5.29------------ Skogsvårdsstyrelseni : En produktionssamverkan skogsvårdsstyrelser emellan över länsgränser bör kunna ske, men får ej drivas för långt.-- Denföreslagna uppdelningen mellan och skogsvärdsstyrelserna avansvaret för verksamheten tillstyrks. ---- styrelsenvill göra följande påpekande angående frö- och plant- köp frän utlandet- . Utåtsett är ansvarig både för den kommersiellafrö- och planlverksamheten och för importlicenserna. Jävs-frågan bör utredasgrundligare för atl förekomma framtida Ivistigheter. 5.30--------------------------------------------- Skogsvårdsstyrelseni : Styrelsen får ansluta sigtill utredningens förslag rörande frö- och planlverksamheten. Dennya organisationen torde enligt styrelsens bedömning medföra förbättrademöjligheter att bemästra de problem som uppkommer i samband med störteinvesteringar och som främsl gäller kapitalanskaffning och likviditetsfrågor. 5.31 Skogsvårdsstyrelseni : Skogsvärdsstyrelsen anser att ulredningens förslag ger möjlighet alt förena nödvändig samordning under bibehållande av lokal verklighetsförankring. Speciellt starkt bör understry kas styrkan i en direkt samplanering av distriklsförankrade behov och plantskoledriften. ------ Samtidigtsom skogsvärdsstyrelsen tillstyrker utredningens för slag vill styrelsen understryka vikten av att inte framtida samordnade administrativa och ekonomiska system förhindrar snabba anpassningsbe- slul i produklionsledel. 5.35Domänverket: Domänverkel välkomnar förslaget, att skulle blihuvudman för verksamheten. Det finns enligt verkets mening väsentliga vinster atlhämta hem genom etl konstruktivt och förutsätt- 1980/81:136 79 ningslöslsamarbete mellan skilda planlproducenter, särskilt i Syd- och där mänga små och produktionsekonomiskt svaga plantsko lor finns f. n. (också i domänverkets regi). Självfinansieringanges som lämplig princip för frö- och planlverksamheten. , somansluter sig till denna princip, vill poängtera att samfiiga kostnader, också t.ex.utvecklingskostnader, observeras i delta sammanhang. Detkan däremot ej vara lämpligt att - som utredningen gör - lägga fast principen att skogsodlingsmaterial bör "levereras till så låga kostnader som möjligt"--- med bortseende således från kvalitetsaspekten. Sna rare bör en sädan produktionsekonomi eftersträvas att en totaloptimering av skogsodlingen möjliggörs. 5.38Länsstyrelsen i : tillstyrker 5.42 : Utredningens förslag till mäl för verksamheten saml organisation förefaller vara väl genomtänkt. villendast påpeka-- atl varje produktionsenhet-skogsvårdsslyrelse mästeha resultatansvar för sin verksamhet. Pågrund av den osäkerhet som är förknippad med att producera plantor av rätlmängd och rätl sort har tidigare föreslagits att staten skulle lämna ett bidragtill pä förslagsvis 5 milj. kr. Därigenom skulle trotsen plantproduktion under strikt affärsmässiga former ändock kunna producerasplantor med en viss säkerhetsmarginal. Vi anser att någon form av ekonomiskgaranti mot osäkerhetsfaktorer av detta slag bör komma lill ständ, för att inteav affärsmässiga skäl locka till en viss underproduktion. 5.43 : I värt remissyttrande av över utredningens då framlagda förslag i frö- och plantfrägan erinrade utskottet om riskerna att gä för långt i storleksrationalisering och centrali sering. De skalekonomiska fördelarna kan förloras i tyngre administration och dyrare distribution. Såsom förslagen nu ligger torde verksamhelen fä goda fömtsättningar att klara sin betydande del av landets försörjning av skogsodlingsmaterial. Den tveklösa inriktningen - bra produktion sä billig som möjligt till självkoslnad inom SVOs ram - välkomnas av skogsbruket, inte minst av alla nuvarande och presumtiva kunder bland våra medlems företag. En sädan målsättning är dessutom en bas för konstruktivt samar bete och stimulerande konkurrens med andra producenter. nu påpekar ulgör de regionala frö- och plantråden en värdefullsakkunnigreferens som även i forlsältningen bör utnyttjas i såväl SVOs egenverksamhet som i gemensamma frägor på området. De regionala råden förutsattesäven tillsättas av skogsbrukets intressen- Prop.1980/81:136 80 ter.Från SISUs sida har vi även kommit att tillmäta det centrala frö- och plantrådeten viktig roll i SKS:s samordning av ekonomi, administration, utvecklingsarbeteoch internationell handel. Rådet fungerar dessutom som samrådsgmpp för skogsbmketsolika intressenter i övergripande frågor. 5.44------------------------------ CentralorganisationenSACO/SR: Resultatansvar för både produktoch ekonomi bör åvila den producerande enheten. Möjlighel lill en fri konkurterandemarknad skall finnas för en frö- och plantförsörjning, som kan drivas under marknadsmässigaformer. 5.45 Svenska skogsarbetareförbundet:Beträffande verksamhelen med skogsfrö- och skogsplantförsörjning finnerförbundet, att utredningens förslag i princip kan anlas. Förbundel vill dockpeka på, alt en viss försiktighet kan vara påkallad då del gäller ambitionenatt satsa pä stora och rationella plantskoleenheter. 5.46 : [TCO] vill här endast framhålla förbundets tveksamhetinför tankarna att koncentrera plantproduktionen (barrot). Videlar för övrigt utredningens målsättning. Deflesta remissinstanserna godtar i huvudsak de handlingsprinciper somutredningen har föreslagit i fråga om skogsvårdsstyrelsernas fastigheter. 6.2 : Ibetänkandet föreslås att skogsfastighelerna och de fastigheter som hör tillfrö- och planlverksamheten bör förvaltas av samt attkontorsfastigheterna bör förvaltas av byggnadsslyrelsen. Mol della har byggnadsslyrelseninget all erinra. 6.3 : RRV delar ulredningensuppfattning att skogsvårdsstyrelsernas fastighetsinnehav börinskränka sig till endast sädana fastigheter som har ett direkl samband medstyrelsernas verksamhet. Delantbmksnämnder som berört försäljningar i sina yllranden anseratt försäljningarna bör ske genom lantbruksnämnden eller direkt till lämpligköpare som utses i samräd med nämnden. Lantbruksstyrelsenhar samma uppfattning--- . börvara att försäljningarna sker så enkelt och snabbt som möjligt lill den Prop.1980/81:136 81 sompå sikt skall äga marken. I första hand bör därför försäljning ske direkl lill lämpliga köpare.-- Överföring till domänfonden bör enligt styrel sens mening ske endast av mark som långsiktigt bör ingå i domänverkets innehav--- .----- 6.7 : Skogsstyrelsenhar inget att invända mol de allmänna principer för skogsvårdsstyrelsernasframtida innehav av fasligheter, som utredningen redovisat. Dessa behöveremellertid inte enligt mening innebära att som föreslagits allautarrenderade eller uthyrda fastigheter bör säljas. Det kan förekomma attsädana fastigheter, trots att de är utarrenderade, kan utnyttjas för den egnaverksamheten. 6.8 iStockholms län: Det är nödvändigt att skogsvårdsstyrelserna har tillgång tillövnings- och demonstrationsskogar, i den mån man inte själv äger sädan mästedet avdelas resurser att arrendera skogsmark och läcka koslnader i samband med t.ex.avverkning , små uttag etc. 6.9 i Uppsalalän: Styrelsen biträder de principer ulredningen anför vid ett förstatligande. 6.10Skogsvårdsstyrelsen i : Del torde endast