prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Antalet elever /81 beräknas lill 1026150 i hela riket och antalet veckotimmar lill 577209 resp. 26623. Totalt beräknas antalet timmar i förstärkningsresursen till 603 832, vilket motsvarar en kostnad av . Tilläggsbidraget utgår med viss procent av de sammanlagda kostnaderna för bas-och förslärkningsresurser. Efter den /81 fastställda preliminära procentsatsen 13,4 beräknar SÖ kostnaderna för lill-läggsbidraget till . för /81. SÖ beräknarstatsbidraget för särskild undervisning lill 4l,7milj.kr. Bidrag lill kostnader för viss stödundervisning i svenska samt hemspråksundervisningoch studiehandledning på hemspråk beräknarSÖ fill 146211 000 resp. 196944000kr. Statsbidraget lill kostnader för rektoreroch studierektorer beräknar SÖ lill . För bidrag lill kostnader för kallorlstillägg, finskspråklilläggoch vissa uppdragstillägg beräknar SÖ /81 25901000kr. medan för kostnader för praktisk lärarutbildning beräknas . För bidrag lill kostnader för avlöning av skoldirektörer och biträdande skoldirektörerhar SÖ beräknat 28681000kr. SÖ beräknar dentotala kostnaden under anslagsposten I till . för verksamhetsåret1980/81. För den icke limplanebundna verksamheten underden samlade skoldagen beräknar SÖ 17958000kr. SÖ har därvid med stöd avfillgängliga uppgifter frånkommunerna uppskattat att av totala antalet elever i grundskolankommer atl omfattas av den samlade skoldagen /81. De under anslagsposterna 1 och 2 uppförda bidragsändamålenomfattas av elt förskolls- och slutregleringsförfarande. Under budgetåret1981/82 utbetalas etl förskott om90% av beslutat bidrag för / 81. Anslaget /82 även av slutregleringen av anslaget för redovisningsåret1980/81. 1980/81:100 Bilaga12 Beräkningav förskott och slutreglering för /82; belopp i milj, kr. Totalt bidrag posten 1 1979/80 1980/81 1981/82 Totalt bidrag posten 2 1979/80 1980/81 1981/82 Bidrag fill kommuner och organisationerför vissa verk samheter. SÖ hävdar liksom lidigareår atl staten borde slå för en slörre del av kostnaderna för personell assistans åt handikappade elever. SÖ beräknar dockoförändrat belopp /82 lill 6,4milj.kr. SÖ beräknar vidare 100000kr. (+I0000kr.) för bidrag lill kommuner i med finskspräkigabarn samt 160000kr. (+17000kr.) för bidraglill lägerskolor anordnade av . SÖ beräknar kostnaden för lokal resurs för genomförande av läroplan för grundskolantill 32,3 milj.kr. för redovisningsårel 1980/81. Denna anslagspost omfattas avförskotts- och slutregleringsförfarande. SÖ beräknar atl belastningen underbudgetåret J98I/82 på anslaget uppgår till 33,5 milj. kr. Bidrag lill enskilda skolor.Estniska kommittén har begärt fortsatt bidrag för /82 för de estniskagrundskolorna och för de s. k. komplelleringsskolorna. SÖ beräknar oförändrad organisa fion och föreslår att bidraget höjs med 153000kr. fill 1 346000kr. Stiftelsen i likhet med lidigare år om bidrag lill ylterligare en klass i varderaårskurserna 10-12. Vidare anhåller stiftelsen om utökning av bidragsunderiagelmed ylleriigare veckotimmar för administration och planering, eurylmi,reservvikarier m. m. I avvaktan på resultatet av arbetet inom kommittén (U1979: 13) för skolor med annan huvudman än stal och kommun avslyrker SÖ de avstiftelsen och föreslår alt bidraget höjs med 445600 kr.lill . Styrelsen för H i 11 e I s k o I a n anhåller omfortsalt bidrag för /82 saml i likhet med lidigare år även ombidrag för deltidsanställd sekreterare åt rektor och för arvode ål enskolpsykolog. SÖ avstyrker och föreslår en höjning med . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 273 Ansökningar om statsbidrag har även inkommit frånMarlinskolan i , styrelsernaför i , , och samt Waldorfskolorna i , och . I avvaktan på resultatet av arbetet inomkommittén (U 1979: 13) för skolor med annan huvudman än stat och kommunavslyrker SÖ statsbidrag till ytterligare för budgetåret1981/82. alt till Bidrag till driften av grundskolor m.m.för /82 anvisas elt förslagsanslag av . överlämnadeInlegrationsulredningen sitt delbetänkande(SOU 1979:82) Personell assistans för handikappade. Utredningen föreslår all det särskilda statsbidragettill personell assistans igrundskolan sammanförs med länsskolnämndsdelen av förstärkningsresursen. Som motivering anför ulredningenalt det inte finns skäl atl utnämnajust "assistent-stödet" till det stöd där speciella garantier måsle lämnas. Det är precis lika viktigt all garantierskapas för att de handikappade sombehöver det skall fä t. ex. kompanjonlärare, syo-funktionärer ellerspeciallärare. Statsbidraget läcker dessulom endasi en mindre del av assistentkostnaderna,som kommunerna kan använda en del av det generellastatsbidraget för samma ändamål. För gymnasieskolans del framför ulredningen ingetförslag i avvaktan på ytterligareunderlag vad avser de handikappade elevernas situation efter grundskolan.Utredningen har emellertid utvecklat sin principiella syn på hur reglerna förpersonell assistans bör utformas även på det frivilliga skolstadiet. Utredningen förutsäller atl dessasynpunkler beaktas vid utformningen av ett nytt statsbidragssystem förgymnasieskolan. Ulredningen konstaterar att en kraftig ökning avantalet regionala konsulenter förrörelsehindrade barn och ungdomar är en förutsättning för att dess förslagskall leda till förbättradeförhållanden för de handikappade. Ulredningen föreslår slutligen alt del i framlideninte skall finnas några bestämdaavgränsningar av de elevgrupper som skall kunna få del av del stöd utredningen föreslagit. Såväl handikappadesom icke handikappade bör kunna fähjälp av assistenter, om della bedöms som det lämpligaste. Möjligheterna atl göra individuella anpassningarav assistenlhjälpens utformning börvara obegränsade och assistenternas arbetsuppgifter variera. Efter remiss har yttranden över delbetänkandetavgetts av (SoS),slalens handikappråd, (), (), (),styrelsen för vårdartjänst, samtliga länsskolnämnder,elevvårdskommillén, ulredningen om förstärktakontakter mellan hem och skola. , Svenska 18 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 274 kommunförbundel.Landsorganisationen i (LO) genom (), Centralorganisationen /SR (/SR), (), (), och skola (RHS) och (). Skrivelser har även inkommit frånStockholms läns landsting och . Inlegrationsulredningen föreslår i belänkandetatl del särskilda statsbidragetlill personell assistans skall sammanföras med länsskolnämndsdelen av förstärkningsresursen. Förslaget tillstyrks avmajoriteten av remissinstanserna. Länsskolnämndeni anser alt del förefaller rimligt atl det särskilda statsbidraget tas bort och bakas in i denförstärkningsresurs som går direkttill kommunen. En mindre del av anslaget kan överföras direkt lill länsskolnämndsresursen. Svenska kommunförbundetanser alt kostnaden för den personella assistansen ål handikappade börbestridas av staten. Förbundet förutsäller all förslärkningsresursen tillförs belopp som motsvarar slalens och kommunernassammanlagda kostnader förverksamheten. HCK anser alt statsbidragets storlek måste ökas för handikappadeelevers skolgång. Äv de remissinstanser som avslyrker utredningensförslag om sammanföring av de tvåresurserna är bl. a. SoS och styrelsen för vårdartjänst som båda anser atl omden föreslagna sammanföringen kommer lill stånd, en försämring för dehandikappade eleverna kommer all inträffa. Länsskolnämnderna i ,och samt DHR har redovisat vissa betänkligheter mol delföreslagna sammanförandel av resurserna.Länsskolnämnden i anser alt det skulle få fill följd alt ett mycket starkt tryck skulle komma frånkommunerna att få högsta möjligakostnadstäckning från länsskolnämndsresursen. Nämnden har den åsikten all ell väsentligt utökatspecialdestinerat statsbidrag skulle mera motsvara de berättigade önskemålkommunerna har för atl garantera en fortsatt salsning på integration avhandikappade elever i skolan. Styrelsen för vårdartjänst och AMS anser atl denpersonella assistansen bör ha full kostnadstäckning. SoS, styrelsen förvårdartjänst, AMS, SÖ och länsskolnämnden iMalmöhus län anser all den personella assistansen bör garanteras genom lag eller annan åtgärd somkan vara lämplig, I.ex. särskilt anslag, förordning etc. Utredningens förslag att del inte skall finnasnågon bestämd avgränsning av vilka elevgrupper som skall fåassistentstöd stöds av en klar majoritet av remissinstanserna. i menar att det börframgå atl i första hand de fysiskt handikappades behov skall beaktas. AMS anser att de olika regler som gäller förpersonlig assistans bör samordnas,så atl valet av skolform inle bliravhängigt möjlighelerna att få Prop.1980/81:100 Bilaga 12 275 Vidare bör möjligheterna atl ge kursdeltagare vid AMU-cenlrapersonell assistans utredas. TCO påpekar alt det inle finns resurser ierforderlig utsträckning för att täcka behovel av personell assistans isärskolan. i anser attutredningen avfärdat frågan om assistenternas yrkesutbildning alltför lätt, närutredningen lalar om alt det är betänkligt alt utforma en generellyrkesutbildning för assistenter. Styrelsen för vårdartjänst, länsskolnämndernai och , LO/,elevvårdskommittén, /SR och DHR anser generelll att assistenterna bör fåen adekvat yrkesutbildning för sina uppgifter. /SR och DHR hävdar altyrkets status i så fall skulle höjas betydligt. DHR anser vidare atl deltaskulle leda lill minskad genomströmning av assistenter ute på skolorna. i anser att engenerell yrkesutbildning för assistenter är en omöjlig väg med tanke på demyckel skiftande behoven. Däremot anser nämnden atl assistenterna bör få meraallmän utbildning om skolverksamhetens riktlinjer och målsättning saml I.ex.någon orienteringskurs i psykologi. SÖ och /SR påpekar dels att del är en brist altutredningen inte analyserat och ingående diskuterat vilka förutsättningar somkrävs för att elever med svåra funklionsnedsältningar skall kunna della iintegrerad undervisning, dels all det varit önskvärt all ulredningen hadearbetat fram några generella riktlinjer för assislentverksamheten till slöd förbåde assistenter och övrig skolpersonal. Styrelsen för vårdartjänst tycker all del är lämpligtalt i vissa fall knyta assistenter lill klass i stället för till elev.Länsskolnämnden i anför att det i linje med den nyaläroplanen bör vara arbetslagets/ arbetsenhetens ansvar att åstadkomma enmeningsfull planering av verksamheten för samtliga elever. 1 förekommande fallbör det ingå personliga assistenter i arbetsenheten och dessa skall vara medvid arbetsplaneringen. i anser inle alt man kanbortse ifrån atl enskilda assistenter genom sin bakgrund och de erfarenhelerarbetet ger, utgör en viktig tillgång i elevvårdsarbelel. Det bör därför finnasutrymme, åtminstone i större kommuner, för assistenter som är permanent knutnatill skolan. LO/Svenska kommunalarbetareförbundetoch DHR är av den uppfattningen, att en arbetsplan bör utarbetas förassistenterna. Utredningen konstaterar all en kraftig utökning avantalet regionala konsulenter för rörelsehindrade barn och ungdomar är enförutsättning för att utredningens förslag skall leda lill förbättradeförhållanden för de handikappade. SoS, , länsskolnämndernai , , , , , . Västernorrlands.Jämtlands, och , och landstinginstämmer i della konstaterande. 1980/81:100 Bilaga12 276 Styrelsen för vårdartjänst påpekar alt ulredningen interedovisat vilka förutsättningar som krävs för atl elever med svårafunklionsnedsältningar skall ha möjlighet alt på etl meningsfullt sätt della iintegrerad undervisning. Styrelsens erfarenhet är den, atl del är meraangelägel med en resursförstärkning på det sociala området för samordning avolika insatser för elevernas framtidsplanering. i Södermanlandslän anser att det hade varit bällre att i etl sammanhang få la ställning tillfrågan om statliga pedagogiska stödresurser för hela handikappområdet. all slödel lill personell assistans är ojämnt fördelat mellanolika handikappområden. Motsvarande resurser saknas I.ex. helt för elever medhörselhandikapp. i tillstyrker utredningensförslag, men anser alt elt definitivt beslut om antalet konsulenter bör anståtill dess statsbidragssystemet för gymnasieskolan fastställts. HCK och föreslår allreselärarverksamhelen byggs Ut. HCK tillstyrker dessutom förslagel om enulbyggnad av konsulentverksamheten. SÖ, styrelsen för vårdartjänst, länsskolnämnderna iStockholms och . Svenska kommunförbundel och DHR anser atl fullkostnadstäckning för personell assistans i gymnasieskolan är nödvändig för altingen skall behöva avslå från studier på grund av handikapp. SÖ, som harerfarenhet från handläggningen av ärenden angående bidrag lill tekniskastödåtgärder m. m., anser all del lätt kan uppstå en ojämlikhet i fråga omstudiemöjlighet beroende på i vilken kommun eleverna är bosalla och vem som ärutbildningsanordnare. i anser atl ävengymnasieskolan bör förfoga över en statlig resurs och atl den bör vara slörreän nuvarande statliga anslag. i menar attutformningen av slödel lill handikappade elever bör vara oberoende avstatsbidragets storlek. SoS anser all rätten till personell assistans förgymnasieskolans handikappade elever bör garanteras genom ell hundraprocentigtbidrag. Läns-skolnätnnderna i samt är av denuppfattningen, atl statsbidragen för gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen bör vara så likartade som möjligt. i Kalmarlän menar all stödet till gymnasieskolan bör vara starkare än stödet tillgrundskolan. i anser atl även folkhögskolornabör få lika stort bidrag som ungdomsskolan. , länsskolnämnderna i ,, och län anser atl frågan om personell assistansi gymnasieskolan bör utredas ylleriigare och all den bör överiämnas tillgymnasieutredningens bedömande. i län föreslår, iavvaktan på gymnasieutredningens förslag, all del nuvarande statsbidraget förlekniska stödåtgärder i gymnasieskolan höjs väsentligl. SÖ,TCO och länsskolnämnden i har även behandlat 1980/81:100 Bilaga12 277 fråganom personell assistans i specialskolan. SÖ tillstyrker utredningens förslag omsärskilda medel lill personell assistans i specialskolan och anför vidare, alldet bör vara ell förslagsanslag. Bidraget bör fördelas av SÖ efterframställningar från skolorna i varje enskilt fall. TCO förordar att särskiltstudium ägnas ål del förhållandet atl integrationssträvandena under senare årmedfört slörre överföring av specialskoleelever till än lidigare.TCO förordar vidare atl en slörre del av statsbidraget överförs tilllänsskolnämndsresursen till gagn förelever som lidigare skulle ha hänvisats till specialskola. Jag vill inledningsvis erinra om vad jag har anförtdels vid min anmälan av gemensamma frågor inom skolväsendet om bl. a. enbehovsorienlerad resursfördelning, propositionen (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten m.m. (besparingspropositionen) och införandel av Lgr 80 delsunder anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Statsbidraget till utgår fr.o.m.redovisningsårel 1978/79 enligt förordningen (1978: 345) om statsbidrag lilldriftkoslnader för , m.m. (ändrad senast 1980:395 och 710).Principerna för bidragssystemet fastställdes genom beslut vid 1975/76 och1977/riksmöten (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367 ochprop. 1977/ 78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:260). ()har i uppdrag atl företa en såväl teknisk som pedagogisk uppföljning och utvärderingav del nya statsbidraget samt all redovisa erfarenheterna i de årligaanslagsframställningarna. Därutöver har inom inlettsen utvärdering av bl. a. de slatsfinansiella och de kommunalekonomiskakonsekvenserna av statsbidragssystemet. Jag ansluter mig till SÖ:s bedömning rörande antaletelever i samt antalet timmar i bas- och förstärkningsresurser. Denlotala kostnaden för bas- och förstärkningsresurserberäknar jag lill 6850milj.kr. för redovisningsårel 1980/81. Mina beräkningargrundar sig på löneläget med viss uppräkning för dekostnadsökningar som kan förväntas. 1 enlighet med vad jag har anfört vid minanmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet förordar jag att den delav förslärkningsresursen som fördelas av länsskolnämnderna, den s. k. länsskolnämndsresursen,upphör i sin nuvarande form. Jag har därför i mina beräkningar fört över vadsom motsvarar den nuvarande länsskolnämndsresursen lill etl särskilt anslagför Särskilda ålgärder på skolområdet. Jag har vid beräkningarna av kostnadernaunder förevarande anslag tagit hänsyn lill atl viss kostnad kommer att belastaanslaget för slutreglering av länsskolnämndsresursen för innevaranderedovisningsår. Tilläggsbidragel utgår med en vissprocent av bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen /80 fastställt procentsatsen lill 13,4. Till grund för detlabeslut har legat dels en uppskatt- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 278 ningav kommunernas i princip slatsbidragsgrundande vikariekostnader för lärare ochskolledare, grundad på uppgifter från , dels en beräkning avkommunernas kostnader för uppdragslillägg och nedsällningar av lärarnasundervisningsskyldighel. och ()kommer atl presentera aktuellt underlag för fastställande avdefinitiv procentsats för tilläggsbidragel för /81. Föralt den del av mitt förslag i propositionen 1980/81:20(besparingsproposilionen) rörande omstrukturering av speciallärarulbildningenresp. skolledarutbildningen som rör skall få effekt påstatsbudgeten /82, kan förskotlsut-belalningen fillkommunerna under detta år vad avser tilläggsbidragel inte på sedvanligt sällbaseras på del beslutade bidraget för redovisningsårel 1980/81. Jag kommerdärför senare all föreslå regeringen att förskottsulbe-talningen vad avsertilläggsbidraget under redovisningsåret i stället skall baseras på eltlilläggsbidrag som är lägre än vad del annars skulle vara.Vid i övrigt oförändrade förhållanden blir procentsal-sen för tilläggsbidragelsåledes 13,1. Detta motsvarar etl bidragsunderlag på 909 milj. kr. Vidberäkningen av tilläggsbidragel har hänsyn tagits lill alt antaletyrkesvalslärare minskar till följd av personalavgångar. För stödundervisning i svenska ochför hemspråksundervisning beräknar jag sammanlagt 358 milj. kr. Bidrag utgår till kostnader för särskild undervisningför elever som på grund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom somtvingar till upprepad kortare frånvaro inle kan della i vanligt skolarbete. /81 beräknar jag kostnaden för särskild undervisning m. m.lill 43 milj. kr. För bidrag lill kostnader för kallorlstillägg, finskspråklillägg och vissa uppdragslillägg beräknar jag 27 milj. kr. och för bidrag tillviss praktisk lärarutbildning 23milj.kr. För /81 beräknar jag kostnaden förrektorer, studierektorer, skoldirektörer och biträdande skoldirektörer till398 milj. kr. Totalt beräknar jag statsbidraget för budgetåret1980/81 till ändamål under anslagsposten I till 8 610 milj. kr. Som jag harredovisat i det föregående omfattas denna anslagspost av ett förskotts- ochslutregleringsförfarande. Under /82 utbetalas till kommunernadels förskott baserat på det fastställda bidraget /81, delsslulreglering / 81. Beräkningav förskott och slutreglering för /82, belopp i milj. kr. 1979/80 1980/81 1981/82 7 079.0 7 749.0 Prop.1980/81:100 Bilaga 12 279 Enligt förslag i besparingspropositionen skulle drift bidraglill och vad därmed hörsamman reduceras i fråga omutbetalningar av statsbidrag som sker fr.o.m. . avslogemellertid della förslag (UbU 1980/81:15, rskr 1980/ 81: 120). Av skäl som jag angav vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendel föreslår jag atl regeringen på nyttförelägger förslag om tvåprocentig minskning av driftbidrag tillgrundskolan och vad därmed hör samman. Jag får därvid hänvisa lill vad somanfördes i besparingsproposilionen (prop. 1980/81:20 s. 5 ff). Vad gäller den närmare utformningen förordar jag allreduceringen skall gälla inte bara samtliga bidrag enligl förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftkoslnader för , m. m. ulanockså bidrag enligl förordningen (SÖ-FS 1978: 190) om statsbidrag lill särskildundervisning av zigenarbarn saml bidrag som hänför sig till kostnader förtjänstgöring i på sådan tjänst som avses i förordningen (1975:337)om tjänster som lärare vid skolväsendel i kommun. Även statsbidrag enligtsärskilda bestämmelser till kostnader för avgifter för tilläggspensionering börreduceras . 1 enlighet med vad som anfördes ibesparingsproposilionen bör minskningen gälla inle bara bidragsom hänför sig lill liden fr.o.m. den ulan också bidrag som avsertid , om utbetalningen sker den eller senare ochinnebär slutreglering inom ramen för elt förskotts- ochslutregleringsförfarande. Minskningen bör i princip ske enligtföljande. När en kommun rekvirerar statsbidrag bör kommunens beräkning av beloppgöras utan hänsyn lill den tväprocentiga minskningen. Den myndighet som prövarrekvisitionen bör i beslut dels fastställa vilkel belopp kommunen skulle hahaft rätt all erhålla om inte regler om reducering hade gällt, dels fastställavilket belopp som skall betalas ut. Del sistnämnda beloppet skall alltså utgöra98% av del förstnämnda. Besparingen på statsbudgeten för /82 påanslagsposten enligt milt förslag beräknar jag till 185,6 milj. kr. Bidrag utgår till icke limplanebunden verksamhet underden samlade skoldagen. För varje elev som omfattas av den samlade skoldagenutgår bidrag med ett visst belopp per läsår. För /81 har SÖberäknat atl av eleverna skall omfattas av samlad skoldag. Jag delar dennabedömning. Kostnaden för bidrag lill samlad skoldagredovisningsårel 1980/81 beräknar jag lill I9milj.kr.Även denna anslagspost omfattas av ett förskolts-och slutregleringsförfarande. 1980/81:100 Bilaga 12 280 Beräkning av förskott och slutreglering för /82 förBidrag till den samlade skoldagen, belopp i milj. kr. 1979/80 1980/81 1981/82 Även i fråga om bidrag till kostnader för samlad skoldag bör i enlighet medvad jag har föreslagit utbetalning endast ske av bidraget. Besparingenpå statsbudgeten /82 blir då 0,5 milj. kr. Jag villi della sammanhang erinra om vad jag har anfört i besparingspropositionen beträffande innebörden av samladskoldag och dess längd. De ändringarav skolförordningen som jag i propositionen redovisar alt jag kommer att föreslå regeringen bör gälla fr. o. m.den 1 juli 1981. Även om delta, vilket jag hoppas, kommer all medföra atlgenomförandet av samlad skoldagpåskyndas, får detta genom anslagels konstruktion inga kostnadseffekterför statsbudgeten under /82. För bidrag lill kostnader för vissa arbetsgivaravgifter beräknar jag 1 885,6milj. Jag har därvid räknat med att bidragutgår med 21,av den beräknadelönesumman under anslagsposten 1. I enlighet med vad jag har föreslagil om reducering av statsbidragetmed har jag vidare räknat med atlutbetalning av bidraget endasi skall ske av bidragsunderiagel. Besparingen har jag därvidberäknat lill 37,7 milj. kr. För reduceratlönekostnadspålägg beräknar jag I 004,4milj.kr. Beräkningen grundar jag därvid på utbetalningensedan den tväprocentiga besparingen på auslagsposlerna I och 2fråndragits. Detta innebär en besparing på 20,4milj. Jag har i besparingsproposilionen föreslagil atlantalet elever per basresurs påmellanstadiet /82 skall anpassas lill den nivå som rådde läsåret1975/76, samt alt den utökning av förstärkningsresursen som /82 skulle ske i anledning av den nyaläroplanen för ej skallgenomföras. Dessa besparingsåtgärder fär effekt /83. Jag beräknar den långsiktiga besparingseffekten lill minst 185milj. I samband med behandling avpropositionen 1977/78:85 om nytt statsbidrag till m. m. uttalade utbildningsutskottel alt del slalsbidragsbelopp, på vilkel lönekostnadspåläggberäknats, är den maximalalönesumma som får utgöra underlag för inrättande av slalligl reglerade tjänster (UbU 1977/78: 21 s.24). Eftersomlönekostnadspålägget nu i ställethar beräknats på del lönebidragsbelopp som återstår efter den tväprocentigareduktionen, dvs. av lönebidraget, skulle utskottets uttalande kunnatolkas som alt av lönebidragsbeloppet inte längre skulle få utgöra underlagför inrättande av statligt reglerade tjänster. 1980/81:100 Bilaga 12 281 utgårdock från atl della inle skall gälla ulan att hela lönesumman fortfarande fär utgöra underlag för inrättande avsådana tjänster. Den totala besparingen under /82 till följd av deändrade utbetalningsreglerna har jag beräknat till 244,2 milj. kr.