prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — U-ländemasegna bedömningar av den önskvärda vo-lynen utländsk upplåning färgas å andra sidan av deutvecklingsplaner som utarbetats. Man är i vissa villig att acceptera en mycket stor utlandsskuld somett resultat av investeringar 1 prodxiktlonskapacitet och exportpotential,eftersom man anser att landets återbetalningsförmäga sedd pä blir väsentligt bättre på grund av den förväntade framtida avkastningen på de gjorda investeringarna. Sett ur långivarens synpunkt kan risken för förseningari sanband ned återbetalning av utlandslän vara stor 1 sådana situationer. Förseningar medför emellertid endast mindre förluster för långivaren. Den mer allvarliga riskenför helt uteblivna betalningar kan däremot anses ha minskat dä utlandslånen bidragit till en breddning avlandets ekonomiska bas. Denna typ av resonemang där risktagandet i aamband medkreditgivning till u-länderses i ett längre perspektiv och knyts tilllandets förmåga att långsiktigt klara av sina problemsnarare än till dess aktuella ekonomiska läge kan vara svårt att föra för kreditinstitutioner, ellergarantiinstitut, med begränsadefonder oeh krav på affärsmässigt agerande. Resonemanget kan däremot te sig ganska naturligt 1980/81:41 45 för beslutsfattare som har att företräda mer övergripande och långsiktiga synsätt, både i långivande och låntagande land. Det finna i mångau-länder ett betydande antal investeringsmöjligheter med positiva utvecklingseffekter somskulle kunna finansieras med utländska län på rentkommersiella grunder om landets skuldsituation vore mindre tyngande, Möjlighetema att erhålla utländska lån begränsasemellertid av ländemas kreditvärdigjiet. SådanaInvesteringar får därför skjutas . Exportkrediter som beviljas eller garanteras av myndigheteri exportlandet är en finansieringsform som Ökat i betydelse föru-ländema. Uppskattningsvis två tredjedelar av de exportkrediter som beviljats desenaste åren har avsett finansiering avexport till . U-ländemas utlandsskuld till DAC-ländema i form av utbetalda exportkrediterfyrdubb-lades , ökade också u-ländemas kommersiella upplåning påintemationella marknader kraftigt. Frånatt ha svarat för av u-ländemas sammanlagda utlandsskuld ökadedenna typ av skulder till är 1978. Enfortsatt ökning av kapitalmarknadsuppläningen i samma snabba takt anses emellertid inte möjlig . Legala restriktioner har tillkommit som begränsar i förstahand de stora privata affärsbankemas utlåning till u-länder.Kommersiell upplåning är också relativt dyr för låntagaren ärhöga och löptiderna som regel relativt korta vilket gör att skuldtjänstenpä sådana lån blir hög, Skuldtjänstär benämningen på de amorteringar ooh räntebetalningar som låntagaren har 1980/81:41 46 att erlägga under lånets löptid. Distinktionen mellan upplåning på intemationella marknader ochexportkrediter är inte helt entydig. En betydandedel av de privata affärsbankernas utlåning till u-länderär projektanknyten eller koppladtill exportaffärer. Dessa läneformer torde därför 1 viss utsträckningvara utbytbara. Olika bedömare tycksvara ense on att den internationella kapitalnarknaden Inte kan förväntas kunnaförse u-ländema ned den långfristigarefinansiering som ur ett mer globalt perspektiv vore önskvärd och lämplig föratt främja deras utvecklingssträvanden. En fortsatt och kanske ökad exportkreditgivning i statlig regi kan då vara ett ändamålsenligt altemativ. Andra sätt är att öka biståndaflödena eller att utvidga intemationella och regionalafinansieringainstitutioners kreditgivnings-kapacitet. Esllgt den nyligenframlagda s.k. behövs snabba och kraftfulla åtgärder inom flera omräden för att tillgodose u-ländemas behov av extern finansiering under de kommandeåren. De speciella skälsom kan finnas för regeringar i i-länder att medverka till en fortsatt och ökad överföring av finansiella resurser till u-ländema ärav mer övergripande natur. De kan vara avbl.a. biständspolltisk eller allmänpolitisk art. Ofta betingas också statliga insatser för att underlätta kreditgivning till av en önakanatt öka den egna exporten. Eftersom u-ländema ärkapitalimportörer måste en stor del av deras import kredltflnan-sieras för att kunna komma till stånd. Annan långfristiglångivning till sker huvudsakligen Prop.1980/81:41 47 1 form av investeringar. Visaa ekonomiakt starkare har påsenare tid också kunnat emittera obligationslån med långlöptid. I varje enskild situation är de tillgängliga formema för finansiering förknippademed olika slag av villkor. Exportkrediter kan t.ex. endast utnyttjas i sambandmed import frän kreditgivande land, Världsbankslånförutsätter son regel upphandling medelst intemationell anbudsinfordran, län från regionalautvecklingabanker är förknippade med säLrskilda upphandlingsföreskrifter osv. U-ländemas stora utlandsskuld ikombination med deras behov av fortsatt kapitalimport gör det troligt att dessa länder i fortsättningenkommer att lägga en avgörande vikt vid finansieringsvillkoren i samband medImport av investeringsvaror för ut-vecklings ändamål. Statsstöddaexportkrediter tros komma att framstå somalltmer attraktiva pä grund av bl.a. den säkra tillgångenpä medel, On politisk osäkerhet och andra destabiliserande faktorer ledertill höga räntesatser och till ostadiga växelkurser,kan efterfrågan på exportkrediter komina att ökaytterligare, särskilt om dessa krediter innehåller subventions-inslag. En jämförelse mellan kostnaden förolika huvudtyper av finansiering 1 samma valuta gex följande schematiska gradering (mestförmånlig först): Prop.1980/81:41 48 2. mjukabiståndskredlter (iDA-lån, regionala bankers mjuka fönster), 3. härdare utvecklingskrediter (iBRD-län, lån från regionala banker), 4. exportkreditertill consensus-villkor och statligt garanterade finanskrediter, 5. upplåning på koimnerslella villkor på nationella och intemationellamarknader. Beroende på kreditvillkoren kan blandade krediter rangeras ln antingen mellan 2och 3 eller mellan 3 och 4 ovan. Blandade krediter är således en mer attraktivfinansieringsform för låntagaren än t.ex. exportkrediter tillsedvanliga villkor eller kommersiell upplåning. Prop.1980/81:41 49 4 FÖREKOMSTEN AVBLANDADE KREDITER FRIn AirORAGIVARLÄNDER Arbetsgruppen har kartlagt utformningen av erbjudanden omblJindade krediter från 16 i-länder - , , , ,, , , , ,, , , , , och . Samtliga dessa länder, utom , har mer eller mindresystematiserade former för blandade krediter. Blandadekrediter utnyttjas främst i aamband med exportaffärer som anaea vara av stort intresse för det egna landet. I de flesta fall baseraskreditgivningen pä utlåning från nationellaexportkreditinstitutioner i kombination med län eller bidrag avsedda förbi-ständsändamål. Några säkra uppgifter om den sammanlagdaomfattningen av blandade krediter har inte gåttatt få fram (se avsnitt 4.-3). Arbetsgruppen har inte gjort någon undersökningav förmånlig kreditgivning fränstatshandelsländer eller frän andra u-länder.Det har dock kunnat konstateras att bl.a. i vissa aammanhang har erbjuditmycket förmånliga finansieringsvillkor, I syfte att samla in material om blandade krediter från andra givarländerhar arbetsgruppen hållit s.k. hearings med företrädare för , Nämndenför fartygskreditgarantier. , , Exportråd, , , , ,AB och Svenaka Byggnadsentreprenörföreningen.Vidare har enkäter sänts till de svenaka beskiokhingar-na i , , , ,, , , , , ,, , 4 1980/81. 1980/81:41 50 , , och samt till viaaa ambassaderoch biståndskontor 1 . Det erhållnamaterialet har stämts av och ställts samman med uppgifter från andra källor,bl.a. de notifikationer som inkommit till EKN inon ramen för consensus-överenskommelsen. 4.1 Utformning av andra länders system förblandade krediter Krediter pä förmånligavillkor för finansiering av upphandling i det egna landet är ingen ny företeelse.Under kolonialtiden finansierade moderländernaen betydande del av exporten av kapitalvaror för investeringaändamål till sina besittningar. Efter självständigheten har dessa ekonomiska band i mångt och mycket bestått. I vissa fall har det legat i det foma moderlandets intresse attbibehålla etablerade handelsmönster. I andra fall har man tillmötesgått politisktoch moraliskt betingade krav på fortsattbistånd till ekonomiskt svaga f.d.kolonier. I flera givarländertycks blandade krediter primärt utnyttjasaom ett sätt att tillförsäkra den egnaexportindustrin största möjliga utbyte av de mjuka statalån aom ges i biståndtill . Genom att kombinera längivning förbiständsändamål med kommersiellt betingad långivning uppnåsen större sammanlagd kreditvolym, aom ställs till u-landeta förfogande för finanaiering av export frän givarlandet. Hela kreditvolymen, inklusive biståndslånen, kan därmed i praktiken bindas till upphandling i det egnalandet, även om blständslänen i och för sig äxformellt obundna. Detta förfarande tycks vara relativtvanligt, 1980/81:41 51 framförallt i , ,, , , , och . I dessa givarländer ses blandade krediter som ett naturligt inslagi den bilaterala biståndspolitiken. Till viss del förklaras detta synsätt kanske av att handelsintressen beaktas även vid utformning av biståndspolitiken i övrigt. Andra givarländertycks snarare betrakta blandade krediter son ett effektivt konkurrensmedel videxport till . I de fall där man i dessa länderanser sig ha ett Intresse av att den egna exportindustrin får leverera vissa varor till ett u-land, och dettau-land också kan komna i fråga för biståndsinsatser, tycks det inte föreligga någraprincipiella hinder mot att bistånd ochexportkreditgivning samordnas för att öka den egna konkurrenskraften. Man kan i dessa länder blanda exportkrediter med såväl biständsmedel som andra medel. Detta gäller bl.a. , , , , och . betraktar blandade krediter uteslutande son ettexportfrämjande medel, Subventionering av förmånligkreditgivning till bekostas av Intäkter fråndet kreditgivande organets övrigaverksamhet. Denna typ av intemfinansiering av blandade krediter är endast möjligför kreditgivande organ med en storoch diveraifierad övrig verksamhet att falla tillbakapä, som i det här fallet , Blandade krediter, med gåvoelement i intervallet , erbjuds relativt sällan till mottagare i de allra fattigaste u-ländema. Det äri stället de s.k. medellnkomstländema, som koiunlt en bit pä väg 1 sinautvecklingssträvanden, som erbjuds sådana krediter. Prop.1980/81:41 52 4.2 Notifikationer inom ramen för conaensua-överenskommelsen Consensus trädde1 kraft (se avsnitt 2.2.2). EKN hade fram t.o.m, utgången av år1979 registrerat totalt 364 st notifikationer om avsteg frän de överenskomnariktlinjema. Av dessa notifikationer hänförde sig drygt en tredjedel till erbjudanden om förmånligakreditvillkor med gävoelement pä . Härgörs ingen skillnad pä om det notifierade erbjudandet givits som svar på att någotannat land tidigare erbjudit en blandad kredit, s.k. matchlng, eller om det är det förstaerbjudande om blandad kredit som förekommer1 samband med en visa affär. Det tog vias tid innan notlf ikationsprocedurema kom igång ordentligt i en del länder. I börjannotifiera-des i viasa fall också bara de övriga deltagare som ansågs vara potentiellt intresserade av en affär, inte alla övrigadeltagare. EKN har därför inte mottagit samtliga de notifikationer som faktiskt gjorts. Enannan brist är att det inte alltid inotifika-tionema explicit anges om en affärtidigare notlfi-erats av ett annat land. Det kan därför växa svårt attskilja antalet notifikationer från antalet enskildaaffärer. Eftersom krediterbjudanden medett gåvoelement överstigande enbart skall notlfieras i efterhandkan notifiering i vissa fall ocksådröja mycket . Följande sammanställning har baserats pä notifikationer explicit hänförliga till blandade krediter samt sådana därkredittiden varit 12 är eller mer och/eller räntesatsen understigit consensus. I de senare fallentycks avsikten aom regel ha varit att försöka matcha kreditkonkurrens 1 form av blandade krediter i samband medkraftverksanläggningar. 1/4-31/12 .1978 1/1-31/12 _1_ 96 6/land 8/land 12 åra kredittid vid atorakraftverksprojekt Ovanstående tabell visar att tre givarländer, ,och svarat för mer än hälften avantalet notifierade erbjudanden on blandade krediter (inkl. matchning av sådana krediter). Några notifikationer har innehållit altemativa krediterbjudanden för samma affär. 1980/81:41 54 och Österrikeåterfinns i en andra grupp med 11notifikationer vardera. Av tabellen framgärockså att , , , , och notifierat betydligtfler erbjudanden om förmänliga kreditvillkor under år1979 än , Det tycks således i första hand ha varit dessa länder som svarat förden ökade förekomsten av blandade krediter under det aenaate året. Olika uttalanden från företrädare fördessa länder bekräftar ocksädenna bild. De häx nämnda ländema svarar för flertalet av de notifikationer av blandadekrediter som gjorts. Övriga länder har endast notifierat enstaka erbjudanden omkrediter gävoelement. Vid hearings framkom att blandade krediter i första hand anaågaförekomma i ajiaband med atörre affärer.Detta bekräftaa av EKN:s notifikationer. av registrerade erbjudanden har avsett kreditbeloppöverstigande 55 milj.kr. Av 98 sådana erbjudanden avsäg 52 stycken affärer med kreditbelopp på mer än 220milj.kr. Antal krediterb.judanden fördelade efter kreditbe- 1/4-31/12 1/1-31/12 1979 De vanligast förekommande varuslagen är maskinutrustning till industri- och kraftverksanläggningar, fartyg, leveranser tillkommunikations- och transportsektorn sant större anläggningsarbeten son hamnar,sjukhus, skolor, flygplatser, bevattningssystem, damnar m.m. Länder som mottagit erbjudanden om förmånliga kreditvillkor under perioden1/4 1978 - 31/12 1979 , , , , ,, 1 , , , 2 , , , , ,Mo$anbl(iue, 1 Colonbia, , , , ,1 Prop.1980/81:41 56 Etiropa 7 5 5 2Polen 1 Totalt 16 Flertalet notifierade erbjudanden on blandade krediterhar givits till länder i eller (ca70% av totala antalet). är det enskilda land son nottagit flest erbjudanden, 18 stycken. Det är ocksä Intressant att notera att 18notifikationer avsett erbjudanden on blandade krediter till länder 1 . Endast tre svenska programländer har erbjudits blandadekrediter under den undersöktaperloden, (3 st), och M09ambique. Något fler erbjudanden har gått till de länder son omfattas av vårt bredare samarbete. har fått 5 e:-bjudanden, 4 st,och 3 st samt och 1 vardera. Hut många erbjudanden som accepterats avmottagarlandet eller lett till faktiska affärer framgår ej av notlf ikatlonema. 4.3 Sanunanfattning av intressanta drag i olika länders utformning av blandadekrediter Bland de 16 givarläader som arbet8grupp«a tittat närmare på återfinns de sju storakolonlalmaktema , , , , , ochTäattyskland, som alla sedan Prop.1980/81:41 57 gammalt har system för subventionerad kreditgivning till . Dessa länders blandade krediter baserassom regel pä en kombination av traditionellablständslän och exportkrediter.Exportkreditdelen ställstill förfogande med hjälp av de institutioner aom normaltfinansierar och garanterar sådana krediter 1 de olika ländema. En liknande uppläggning tycks också tillämpas av Damnark, , ,och . har väl utvecklade möjligheteratt kombinera förmånliga kreditvillkor med återbetalning 1 varuform. Förmånlighetsgraden hos en sädan transaktion är relativt svår att fastställa på förhand. Kredit-fomen används fränst i samband med finansiering avinveateringar i råvaruutvinning. Krediten återbetalas genom leverans av vissmängd råvara i visst antal år. Denna råvara åsätts ett mer eller mindre fast prisaom, beroende på den framtida prisutvecklingen pä råvarumarknaden, kan komma att ligga Över eller under världsmarknadspriset. Japanska myndighetersstora intresse för denna form av kreditavtal är främst betingat av landets briat på egna råvarutillgångar. Sn annan fom av blandade krediter repreaenteraa av detsysten son tillämpas 1 och de s.k. särskilda natchnlngsfonder son finns1 Dannark och Nederländerna.Även det anerikanska systemet med förmånlig kreditgivning inom ramen för EZIM-bankens verksamhet kan hänföras till denna grupp. Här anslås särskilda medel för uppmjukning av kreditvillkoren 1samband ned exportaffärer där konkurrensen är härd. Kraven på att konkurrens 1 form av fömånliga krediterbjudanden frän andra länder skall kunna bevisas är 1980/81:41 58 olika högt ställda i de olika ländema. Från amerikansk sida är nan nu mycket aggressiv och dettycka räcka med att det finns rimliganledning anta att någotaxmat land kan komma att vilja erbjuda förmänligakreditvillkor för att EXIM-banken skall vara redoatt bevilja amerikansk exportindustri förmänligafinansieringsmöjligheter. I tycks kravenpå bevisföring från exportföretagens sida däremot vara relativt högt ställda, har främst utnyttjat sitt system i sambandmed fartygsexport och nägondirekt bevisning av att konkurrens föreligger tycks ej ha krävts. En litet annorlunda form av förmånlig finansiering har använts av . Det kanadensiskaexportkreditorganet anser det rimligt att kredittidens längd i de enskilda fallen anpassastill exportaffärens art. I samband med export tillu-länder samarbetar man med detkanadensiska biståndsorganet som kan finansleradelar av ett exportkontrakt, iterstående del kan sedan finansieras med en exportkredit vars löptid förlängts. Följandekorta sammanfattning görinte anspråk på att ge en uttömmande beskrivning av förhållandena. Den belyser ändå vissa intressanta drag hos utformningenav blandade krediter fränolika givarländer. Arbetsgruppen reserverar sigför eventuella felaktigheter på grund av ofullständigt återgivna eller inaktuellauppgifter, nen har velat återgesammanfattningen bl.a. mot bakgrund av att aå litet annat material om blandadekrediter finns tillgängligt. Prop.1980/81:41 59 export av kapitalvaror är relativt begränsad.Det offentliga utvecklingsbiståndet ges nästan uteslutande i gåvoform. Det australiensiska näringslivethar föreslagit att ett system för blandade krediter införa. Frånofficiellt håll synes man f.n. inte beredd attanslå några särskilda medel för detta ändamål. Blandade krediter ställstill förfogande genom två separata avtal aom ingäa , ett mellanatat-ligt och ett mellan den privata sektom ochrepresentanter för mottagande stat. Dessa två parallella avtal hör inte formellt ihop, Kreditema ärbundna till inköp av belgiska produkter och kanantingen kopplaa till ett angivet projekt eller ses som en allmän kreditram föru-landet. Vad gäller synes stat och näringsliv ävenha förhandlat . Detta avtalomfattar både gåvobistånd, atatliga lån och bankkrediter med angivande av den proportionellablandningen för olika ändamål. Det harantytts att har för avsikt att söka införadetta samlade förhandlingsgrepp även på andra länder. budgethar 5 miljarder BP (ca 450 milj.kr.) anslagits på finansministeriets budget förnya statslån. Statslänen är bundna ochlöper aom regel med kredittid varav anorteringsfri period och ränta.Ca 20% av statslånen ges i form av blandads.krediter. Enligt belgiska källor strävar man efter att öka denna andel. Dessa lån används ofta föratt finansiera den första betalningen för ett projekt. Den kommersiella delen av en blandadkredit ställs till förfogande frånen pool för finansiering av utlandsaffärer, gemensamt ägdav affärsbanker och atatligakredltinatitut. För utnyttjande av poolen kräva att en kredit godkänts av Creditexport, de belgiska kreditinatit-atlonemassamarbetsorgan. Fördelningen statslån/kommersiell kredit i en blandad kredit är oa 1:5. Avtal om blandade krediter finna med bl.a. ,, , , , , , , Colombiaoch Vietnan. Ett antalprojekt har aamfinanaierata av Export DevelopmentCorporation (EDC) och biståndsorganet 1980/81:41 60 EDC finansierar och försäkrar exportkrediter dels i egetnamn och dels för den kanadensiska regeringens räkning (det s.k. Account).EDC finansierade av all kanadensiskexport destinerad till länderutanför . Man arbetar i storutsträckning med rankredlter son kan gestill alla vars kreditvärdighet är acceptabel. CIDA-nedel kan kommai fråga för samfinansiering av export till länder som faller Inon rånen för biståndsverksamhet. Ett projekt kant.ex. delas upp sä att nio Järnvägsvagnar säljs under EDC-kredlt och den tiondeges son bistånd via CIDA. Efter ett infomelltoch nära samarbete mellan företag, banker, EDC och CIDA underförhandlingsstadiet fattas detslutliga beslutet formellt av respektive Instans Inom ramen för dess nomala verksEunhet. Kapitalvaroroch tekniska tjänster av kanadensiskt urspmng kankonna 1 fråga för fömånllg finansiering. Canada-länen finansieras ned medel som ställs till EDC:8 förfogande av regeringen. Nägra avsättningar för att täcka eventuella skadefall på Canada-länen görs ej. För den nomala verksanheten fonderasdock vissa nedel för att upprätthålla bolagets rykte som förstklassig låntagare på den intemationella marknaden.CIDA-medlen utgår som lån eller gåva frän biståndsbudgeten. Systemet med blandade krediter avskaffades vid Sannarksinträds i EG, dä det ansågs stå i strid med EG-bestämmelsema, men har återinförts ned hänvisning till att Frankrikefortsatt använda sig av blandade krediter för att offensivt främja sin export. förhandlar om statslån för utveckllngsändamäl inom ramen för det danska biståndet. Man Inhämtar handelsministeriets utlåtande om huruvida man där är beredd att mot bak grund av enkommersiell riskbedömning lämna u-landet i fråga exportkreditgaranti. S.k.u-landsgaranti kan ges prenlefrltt. On fått positivt besked frän handelsnlnlsterlet Insätts en passus i statsläneavtalet att lånet även kan användas för finansiering i form av blandadekrediter. Det är såledss mottagarlandet som slutligtavgör om man vill använda statslånet på detta sätt. Även äldre statslån kan utnyttjas som blandadekrediter förutsatt att handelsnlnlsterlet gex u-landet positiv kre-dltrlskvärdering. För attDANIDA skall länna statslån till ett projekt likson för att handelsministeriet skallkunna lämna 1980/81:41 61 s.k. u-landsgaranti krävaatt projektet bedöms ha utvecklingsvärde förmottagarlandet. Statslånenfinasieras över biståndsanslaget. /30 har analagits för nya atatslån. Man syftar till att av akall utgåi form av utbetalningar under atatslån.Vid slutet av 1977 hade ingåttavtal om statslån till ett totalt belopp av 438milj.dollar med 45 länder. Mottagande u-länderväljs ut enligt kriterier.En atatlig myndlet i u-landet är avtalspartner.Statalån kan bl.a. utnyttjas för kapitalvaruin-vesteringar som förbättrarmottagarlandets infrastruktur. En blandad kredit skall ha ett eammanlagt gåvoelement påminst . Tre kategorier låntagare kanerhålla statslän till olika kreditvillkor: 1) De minstutvecklade ländema (KUL)1) kan få län , varav amorteringafri period. Gåvoelementet är90%. 2) Länder med BJrP/capita understigande kan få lån , varav amorteringafri period. Gåvoelementet ärS6%. 3) Länder med en BKP/capita mellan 250 och 550 dollarkan få län , varav 7 åra amorterings-fri period. Gåvoelementet är76%. Alla dessa danska statslån är helt räntefria. Lånenär i princip bundna, men defattigaste ländema kan använda för att finansiera lokala kostnader, I genomsnitt av lånen brukar gååt för att finansiera transportkostnader. Danskarna har en begränsaderfarenhet av att utnyttja ja statslåni form av blandade krediter. Visaa bedömareanser att syatemet är för tungrott för att amidigt kunna användaa i kommersiell verksamhet och att det därför är av försumbarbetydelse. måate äska budgetmedel för statslån, med en omständligparlamentabehandling aom följd. Lånen är ofta öron-märkta för speciella projekt, och diaponibla medel för andra ändamål finns därför sällan tillgängliga. Danskarna menar ockaå att mottagarlandet sällan har intresse av att minska det koncessionella elementet. Huvudsakligen ländervars BNP 1970-72 understeg , f.n, 51 at. 1980/81:41 62 s.k. u-landsgaranti kräva att projektet bedöms ha utvecklingsvärde för mottagarlandet. Statslänen finansieras överbiståndsanslaget. För /80 har anslagits för nya statslån. Man syftar till att av skall utgå i form av utbetalningar understatalån, Tid slutet av 1977 hade Danmarkingått avtal om statslän till ett totalt belopp av 436milj.dollar med 45 länder.