prop · G403146 · 1980-12-31 00:00:00 — Som grundför sin framställning har organisationerna åberopat all det finns anledning attbefara en stor anhopning av kapilalökningsärenden hos registreringsmyndighetenkort tid före utgången av och att svårigheter kan beräknas uppstå förmyndigheten alt tillräckligt snabbt registrera de önskadeaktiekapitalökningarna. Såsom övergångsbestämmelserna nu är utformade finns detdärför risk för atl bolag mol sin vilja och trots ell beslut om kapitalökningkommer att bli avförda ur akliebolagsregislret. Självklart uppkommer härigenomonödiga olägenheter och koslnader som i många fall kan te sig förödande iförhållande lill den bedrivna verksamheten. Organisationerna har vidareunderstrukit att det i rådande ekonomiska läge är av vikl för aktiebolagen attunder så som möjligt kunna utnyttja möjligheten tillfondemission för alt höja sitt akfiekapital. Av belydelse i delta sammanhangär ocksä att aktiebolag som tillämpar bmtet räkenskapsår först under höstenhåller bolagsstämma som kan besluta om ökning av aktiekapitalet. -Organisationerna har anmärkt att syftet med deras framställning torde kunnauppnås, även om slutdagen för ingivande av anmälningen om kapilalhöjning sättsnågon före utgången av . Registreringsmyndighetför aktiebolag är patent- och regislreringsver-kel. F.n. finns del omkring120000 aktiebolag, varav cirka 60000 har aktiekapital som understiger 50000 kr.Enligt vad jag har inhämtat från palentverket talar myckel för atl bolagenväntar innan de tar ställning till om aktiekapitalet skallhöjas eller om bolaget skall upphöra som akfiebolag. Detla kommer alt få tillföljd en kraftig koncentration av registreringsärenden under senare delen avår 1981. räknar med att denna ärendekoncenlration kan komma attleda till en förlängning av handläggningstiden för ett ärende om kapitalökningfrån nuvarande till fyra å . För egendel vill jag anföra följande i frågan om obligatoriskt avförande urakliebolagsregislret av vissa aktiebolag. Den nuvarande punkten 4 iövergångsbestämmelserna, enligt vilken ett aktiebolag vars registreradeaktiekapital inle uppgår till . vid utgången av skall avförasur akliebolagsregislret, är onekligen ur flera synpunkter praktiskt utformad.Akliebolagsregistrels uppgift /82 om storieken pä bolagetsaktiekapital är sålunda helt avgörande för registreringsmyndighetens handlandei frågan om bolaget skall avföras ur registret eller inte. För den som berörsav att bolaget eventuellt avförs ur registret är det praktiskt att /82 med säkerhet kunna konstatera om så kommer att ske. A andrasidan kan man enligt min mening inle bortse från den kritik somorganisationerna har riktat mot punkten 4 i dess nuvarande lydelse. Jag delarsåledes uppfattningen att det är klart otillfredsställande att nu 1980/81:146 22 existerandeaktiebolags framlida bestånd kan komma atl bero på arbetsba-lansen hosregistreringsmyndigheten . Enligt min uppfattning bör därförpunkten 4 i övergångsbestämmelserna ändras. Ändringen bör ges den innebördenatt det automatiska upphörandet av ett aktiebolag undgås, om bolaget senastvid utgången av lill registreringsmyndigheten har anmält atl besluthar fattats om aktiekapitalets ökning lill . samt detta beslutsedermera registreras. Denav mig föreslagna ändringen av punkten 4 innebär atl man /82inte med full säkerhet kan säga vilka aktiebolag som på grund av bestämmelsernai ifrågavarande punkl skall avföras ur akliebolagsregislret. Det kan ju inteuteslutas att regislreringsmyndigheten ifråga om vissa aktiebolag /82 vägrar registrering av beslut om kapitalökning som haranmälts till myndigheten före utgången av . Det blir alltså inte utanvidare möjligt för en iredje man atl påförhand bedöma när dessa bolag kommeratl upphöra. Som jag fidigare har nämnt i fråga om frivillig avregistreringenligl punkten 5 kan det emellertid vara av värjde för en bolagsborgenär atlhan får information om alt en avregistrering är förestående. Som jag ocksålidigare har sagt har en innehavare av företagsinteckning rätt till omedelbarbetalning, om ett förelagsinlecknat aktiebolag skall avregistreras enligl punkt4 eller 5 av nu ifrågavarande övergångsbestämmelser. /82 vägrar registrering av ettföre anmält beslut om aktiekapitalökning till , bördärför myndighetens beslut kungöras. Vidare bör det ifrågavarande bolaget inteavföras ur aktiebolagsregistret förrän efter det att kungörandet harskett av den vägrade registreringen. Inget hindrar alt regislreringsmyndigheten,om den finner det lämpligt, redan i kungörelsen anger en bestämd dag då bolagetkommer atl avföras ur registret. Detfinns enligt min uppfattning ingen anledning alt anta att den föreslagnaändringen av övergångsbestämmelserna i någon större utsträckning kommer atlfördröja avvecklingen av aktiebolag med lägre aktiekapital än . En vissfördröjning kan dock inträda i de, förmodligen ganska fåtaliga fall då ettaktiebolag före utgången av har anmält beslut om kapitalökning men därhinder för registreringen senare visar sig föreligga. Jag vill i dettasammanhang erinra om handläggningsgången i ett regislre-ringsärende (se även 18kap. 4 § aktiebolagslagen). Om hinder för registreringen föreligger,underrättas bolaget om hindret. Detta kan ske genom underhandskontakt ellergenom ett formellt föreläggande atl inom viss lid som regislreringsmyndighetenbestämmer avge yttrande eller vidta rättelse. Om bolaget underlåter attefterkomma ett formellt föreläggande, skall anmälningen avskrivas. Enunderrättelse om denna påföljd skall tas in i föreläggandet. Avger bolagetyttrande i anledning av föreläggandet men kvarstår det påtaladeregistreringshindret, skall ärendet prövas på nytt. Del kan därvid förekommaatl regislreringsmyndigheten antingen Prop.1980/81:146 23 utfärdarett nytt föreläggande eller vägrar registrering. Utfärdas ett nyttföreläggande, kan det i sin tur leda lill avskrivning. Omelt formellt föreläggande utfärdas redan i början av handläggningen av eltärende om kapitalökning och om något nytt föreläggande inte ges, ökarnaturligtvis möjlighelen att förkorta handläggningstiden. Huruvida dennamöjlighet bör utnyttjas torde få bedömas med hänsyn till vad som framkommer ombolagets avsikt och förmåga att fullfölja ärendei (jfr SOU 1971:15 s. 391). Viddenna bedömning bör enligt min mening regi.strerings-myndighelen beakla, omsökandens avsikt kan antas vara all endast fördröja avvecklingen av elt bolagmed lägre registrerat kapital än . Denföreslagna lösningen föranleder inte någon ändring i lagen om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m. 2.7Ikraftträdande m. m. Arbetsgmppenmenar att del är angelägel atl ålgärder i fråga om fatliglikvidationernavidtas möjligt. Med hänsyn härtill anser arbetsgruppen att deföreslagna ändringarna i 13 kap. 15 § aktiebolagslagen bör träda i kraft föreövriga ändringar, nämligen efter den dag då lagen utkommit fråntrycket i . Arbetsgruppen föreslår vidare en särskildövergångsbestämmelse av innebörd alt bestämmelserna om fatliglikvidation intefår lillämpas efter ikraftträdandet av lagändringen även om likvidatorn harförordnals . Jagdelar arbetsgruppens uppfattning att det är angeläget att fattiglikvidationernaavskaffas möjligt. Som har framhållits praktiska och ekonomiska skäl för atl man inle avskaffar möjlighelentill fattiglikvidation förrän . Då har övergångstiden föraktiebolag med ett mindre aktiekapital än 500(X) kr. gått ut och del länkbaraantalet likvidations- och konkursförfaranden kommer alltså att minska. Jagförordar alltså att ikraftträ idedagen sätts till den . Vid sammatidpunkt bör även övriga behandlade lagändringar träda i kraft, ulom såvittgäller höjningen av aktiekapitalet. Bestämmelserna om fattiglikvidation bör fätillämpas efter den endast om anmälan lill rätten har gjortsdessförinnan. föregående avsnitt om höjning av aktiekapitalet föreslagna lagändringen börträda i kraft efter det att lagen utkommit i Svenskförfattningssamling. Närdet gäller kostnaderna för den nu föreslagna reformen bör beaktas att detövervägande antalet aktiebolag som f. n. upplöses genom fatliglikvi-dafiontorde ha ett aktiekapital om endast . Det är därför sannolikl atlantalet fattiglikvidafioner i vilket fall som helst skulle ha minskat avsevärtefter . Åtminstone på viss sikt måste det emellertid antasatt avskaffandet av möjligheten till fattiglikvidation ökar 1980/81:146 24 Det är dock inte möjligt att nu fömtsäga det anlalkonkurser som blir en följd av den föreslagna lagändringen. Enligt aktuellauppgifter har antalet konkurser ökat . Frågan omstatsverkets koslnader för ett ökal anlal konkurser får las upp senare ianslutning lill behandlingen av budgeten för /83. Arbetsgruppenifrågasätter avslutningsvis om det med hänsyn till den snabbapenningvärdeförändringen bör införas en ordning av innebörd att akfiekapitalelindexregleras genom en anknytning till basbelopp eller liknande. Denna tankehar vid remissbehandlingen utsatts för en omfattande kritik. Också jag villuttala mig mol en sådan ordning. Systemet torde bl. a. kunna leda fill enbetydande rättsosäkerhet och innebära ökade administrativa bekymmer förföretagen och myndigheterna. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). 2. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggningav domstolsärenden, 3. lag om ändring i lagen (1973:303) om ändring ilagen (1944:705) om aktiebolag. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5'. 4.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen Förregistrering skall bolaget anmäla vem som utsetts till styrelseledamot,verkslällande direktör och suppleant saml till firmatecknare ävensom deraspostadress och personnummer. För registrering skall även anmälas av vilka ochhur bolagels firma tecknas. Anmälangöres första gången när bolaget enligt 2 kap. 9§ anmäles för registrering ochdärefter genast efter del atl ändring inträffat i förhållande som anmälts ellerskall anmälas för registrering enligt första stycket. Rätl att göra anmälantillkommer även den som anmälningen gäller. Ändrasbolagets postadress, skall bolaget genast anmäla del för registrering. Varjeår efter den ordinarie bolagsstämman skall bolaget till regislreringsmyndighetensända in en aktuell förteckning över bolagets styrelseledamöter, verkställandedirektör, suppleanter och firmatecknare med upp- 'Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydande med dem som är fogade tillpropositionen. 1980/81:146 25 gift om deras postadress och personummer. Förteckningenskall sändas in med att en avskrift av årsredovisningen ochrevisionsberättelsen sänds in enligt II kap. 3§ andra stycket. Ett aktiebolag är skyldigt att anmäla vissa förhållandensom rör bolaget fill patent- och registreringsverket. I fråga om bolagelsställföreträdare skall enligt 8 kap. 15 § anmälan göras om ställföreträdarensnamn, postadress och personummer. Uppgiftema skall tas in iaktiebolagsregistret. Den 1 juli1981 träder vissa ändringar i aktiebolagslagen i kraft (prop. 1979/80:143, LU1980/81:4, rskr 1980/81:39, SFS 1980:1104). Bl.a. införs regler om att etlakfiebolag senast efter den ordinarie bolagsstämman lillregislreringsmyndigheten skall sända in en aktuell förteckning över bolagelsstyrelseledamöter, verkställande direktör, suppleanter och firmatecknare meduppgift om deras postadress och personnummer (8 kap. 15 § fjärde stycket). Enmotsvarande uppgiftsskyldighet införs beträffande bolagets revisorer (10 kap.15§). Uppgifterna i förteckningarna skall inte registreras iaktiebolagsregistret. Om uppgiftsskyIdighelen inte fullgörs kanregistreringsmyndigheten förelägga och döma ut vite enligt 19 kap. 2 §. Senast enmånad efter det att resultaträkningen och balansräkningen har blivitfastställda vid ordinarie bolagsstämma skall enligt 11 kap. 3 § andra stycketen avskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsen sändas in lill regislreringsmyndigheten.I prop. 1979/80: 143, där den berörda skyldigheten atl sända in enförteckning över bolagets ställföreträdare m. m. logs upp till behandling,anfördes (s. 178) atl bolaget kunde fullgöra skyldigheten genom att foga denaktuella förteckningen till årsredovisningen. Patent-och registreringsverket har framhållit alt del för att underlätta verketshandläggning är av största vikt alt verkel på en gång får tillgång tillårsredovisningen, revisionsberättelsen och de berörda förteckningarna. För atldetta säkert skall bli fallet bör del finnas en särskild författningsbestämmelsehärom. Jagansluter mig till vad palentverket har anfört. 8 kap. 15 § Qärde stycket och 10kap. 15 § andra stycket har justerats så att det klart framgår alt aktiebolagskall sända in ifrågavarande förteckningar till regislreringsmyndighetensamtidigt med atl avskrifterna av årsredovisning och revisionsberättelse sändsin. I denna fråga har jag samrått med chefen för handelsdepertemenlet. 10 kap. 15 § För registrering skall bolaget anmäla vem som utsetts tillrevisor samt dennes postadress och personnummer. Bestämmelserna i 8 kap. 15 §andra stycket skall härvid lillämpas. Varjeår efter den ordinarie bolagsstämman skall bolaget lill registreringsmyndighetensända in en aktuell förteckning över bolagels revisorer med uppgift om deraspostadress och personnummer. Förteckningen skall sändas in med att enavskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsen sänds in enligt II kap. 3§ andra stycket. Prop.1980/81:146 26 Ändringen har behandlats vid 8 kap. 15 §. 13 kap. 15 § När likvidatorerna framlagt slutredovisning är bolagetupplöst. Anmälan därom skall genast göras för registrering. Utan hinder av vad i första stycket sägs kan ägare till entiondel av samtliga aktier hos likvidatorerna påkalla bolagsstämma förbehandling av fråga om talan enligl 15 kap. 5 §. Bestämmelsen i 9 kap. 8 §andra meningen äger molsvarande tillämpning. Om likvidatorerna finner att bolaget är på obestånd ochinte kan betala likvidationskostnaderna, skaU de ansöka om att bolaget försättsi konkurs. Paragrafen innehåller regler för upplösning av bolag. Tredje stycket innehåller f. n. bestämmelser omfattiglikvidation. De nya bestämmelserna i detta stycke har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.1). De nya bestämmelserna innebär att fatliglikvidationernaavskaffas och ersätts med en ordning av innebörd atl bolagets upplösning imotsvarande fall sker genom konkurs. Likvidatorerna har alltså en skyldighetatt agera för atl få bolaget försatt i konkurs, om tillgångarna inte täckerlikvidationskostnaderna. Enliglkonkurslagens bestämmelser utgör obestånd den enda grunden för konkurs.Prövningen av frågan om en gäldenär är på obestånd eller inle sker genom ensamlad bedömning av gäldenärens förmögenhelsställning och möjligheter atl irätt tid betala sina skulder. När det gäller elt bolag som enligt den nuvarandeordningen omfattas av reglerna om fattiglikvidation måsle man räkna med attbolaget är på obestånd. Likvi-dafionsbeslutet innebär atl bolagetskall avvecklas och skulderna betalas oavsett om de har förfallit tillbetalning eller inte. De beräknade likvidationskostnaderna kan i praktikenoftast behandlas som förfallna skulder. En gäldenär som är på obstånd skall på egen ansökanförsättas i konkurs. Eftersom likvidatorerna under likvidationen är istyrelsens och den verkställande direktörens ställe, bör deras uppgift om atlbolaget är på obestånd godtas. 13 kap. 18 § Om någon anmälan rörande bolaget ej kommit in tillregistreringsmyndigheten , skall denna på lämpliglsätt undersöka huruvida bolaget upphört med sin verksamhel. Vinnes ejupplysning all bolaget fortfarande består, skall del avföras ur registret ochär därmed upplöst. Uppkommer därefter behov av likvidationsåtgärd, skall påansökan av den vars rätt därav beröres en eller flera likvidatorer förordnasav rätten. Kallelse till första bolagsstämman skall ske enligt 16§. Ändringen innebär att den nuvarande fjärde meningen harutgått ("Om ej fall som avses i 15 § Iredje stycket föreligger, skalllikvidationen genomföras."). Vid avskaffandet av fatliglikvidationernahar hänvisningen fill 13 kap. 15 § Iredje stycket framstått som obehövlig ochdärför slopats. 1980/81:146 27 Prövastvist om inlösen enligt 9 § av skiljemän och är det ostridigl mellan parternaatt lösningsrätt föreligger eiler förklaras i skiljedom atl sådan rätt är förhanden utan all lösenbeloppel samlidigl faslställes, är aktieägarna skyldigaatt lill moderbolaget överlämna sina akfiebrev med påskrift om överlåtelse, ommoderbolaget ställer av skiljemännen godkänd säkerhet för kommande lösenbeloppjämte ränta. Akfieägarnahar rätt till skälig ränta på lösenbeloppet för liden från det säkerhet ställtsfill dess lösenbeloppet förfaller till betalning. Ändringeninnebär alt orden "betalar fastställt lösenbelopp" i första styckethar tagits bort eftersom de har ansetts onödiga (jfr lagrådets och föredragandestatsrådets uttalanden vid den nya aktiebolagslagens tillkomst, prop. 778 och 788). Harfastställt lösenbelopp erbjudits aktieägare ulan alt denne överlämnat sinaaktiebrev, skall moderbolaget utan dröjsmål nedsätta lösenbeloppet enligtlagen (1927: 56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Därvid får förbehållom rätt atl återtaga del nedsatta beloppet ej göras. Ändringenär föranledd av att den ifrågavarande lagens rubrik har ändrats (prop.1979/80:119, LU 1980/81: 1, rskr 1980/81:139, SFS 1981:130). Harsäkerhet ställts enligl 11 § eller nedsättning skett enligt 12 §, ärmoderbolaget ägare lill aktierna. Innan akliebreven överlämnats lill moderbolagetmedför breven i sådant fall endast rätl för innehavaren alt mot överlämnande avbreven till moderbolaget eller få ut lösenbeloppet jämte ränta. Haraktiebrev ej överlämnats inom en månad från det moderbolaget blivit ägare fillaktien, kan nytt till moderbolaget ställt akliebrev utfärdas. Det nyaaktiebrevel skall innehålla uppgift att det ersätter äldre brev. Överlämnasdärefter del äldre aktiebrevet lill moderbolaget, skall brevet överlämnas filldotterbolaget för att makuleras. Dennu föreslagna ändringen innebär alt den nuvarande ettårstiden i andra stycketersätls med av en månad. Ändringen har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.5). 1980/81:84 med förslag till lag om införande av utsökningsbalken m. m.har föreslagits atl ordet "överexekutor" i paragrafens första styckeskall bytas ut mot "". Dennalag träder i kraft den . 13 kap. 15 § tredje stycket i dess äldrelydelse tillämpas dock, om anmälan till rätten har gjorts före utgången av år1981. Övergångsbestämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7). 1980/81:146 28 4.2 Förslagettill lag om ändring i lagen om handläggning av domstolsären den Ändringeni 6 § andra stycket 3 innebär atl likvidafionsärenden som inle är tvistiga kanavgöras av en lagfaren domare. Ändringen har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.4). 4.3 Förslagettill lag om ändring i lagen om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag Ändringeni punkten 4 har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6). Ändringeni punkten 5 är redaktionell. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen lill 1. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggningav domstolsärenden, 3. lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1980/81:146 29 () har av regeringen fått i uppdrag att göra enöversyn av lagstiftningen mol organiserad och ekonomisk brottslighet. Rådethar i enlighet med uppdraget för översynsarbetet bildat en styrgrupp ochsärskilda arbetsgmpper. En av arbetsgrupperna har prövat möjligheterna attlagstiftningsvägen förebygga missbruk av aktiebolagsformen. Styrgmppenbestår numera av rikspolischefen , ordförande, f, d.riksdagsledamoten , rättschefen ,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten ,riksdagsledamoten i , avdelningschefen kanslichefen . Gruppens sekreterare är juris doktorn . Densärskilda arbetsgruppen har i sin senasle sammansättning bestått avkanslichefen i brottsförebyggande rådet , ordförande, auktoriseraderevisorn , länsrådet och rådmannen , Gruppens sekreterare har varil hovrättsfiskalen . Arbetsgruppen har i dennapromemoria utarbetat vissa förslag till ändringar i aktiebolagslagensbestämmelser om likvidationsförfarandel, m. m. På en punkt har ledamotenBångstad avgetl reservation. Styrgruppen har anslutit sig till arbetsgruppensförslag. Reservation har dock avgelts av ledamoten . 1980/81:146 30 1 Förslag tilllag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 2 Förslag tilllag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) 3 Förslag tilllag om ändring i lagen (1946: 807) om handläggning av domstolsärenden 4 Förslag tillförordning om ändring i aktiebolagsförordningen (1975:1387) 2.1 Upplösning avbolag ............................................. 2.2.2 Förfarandet påbolagsstämman ..................... 2.2.3 Förfarandet hosrätten.................................... 2.2.4 Bolagsorganenunder likvidationen .............. 2.2.5 Genomförandetav likvidationen...................... 2.2.6 Likvidationensavslutande och bolagets upplösning ... 2.3 Upplösning av 5000-kronorsbolag ........................ 4 Konkurs ochackord .................................................... 6 Nordisk räll ................................................................. 7.2 Konkurslagskommitténsbetänkande (SOU 1979:13) Konkurs och rätten atl idka näring 7.3 BRÅ PM (1979:5) Akfiebolagslagen - förstärkt skyddfördel bundna kapitalel, m.m............................................. 8 Missbruk av likvidalionsinsiilulel 8.2 Uppgifter frånmyndigheler..................................... 8.3 Uppgifter frånlikvidationsakter ............................ 8.4 Uppgifter ilitteraturen .......................................... 9 Vissa statistiska uppgifter .......................................... 13 Utseende avlikvidator ................................................ 1980/81:146 31 I Reservation inom arbetsgruppen ...................... II Reservation inom styrgmppen .......................... Prop.1980/81:146 32 Undersenare år har del kommit en ström av rapporter om att aktiebolag används förekonomisk brottslighet. Inom ramen för den översyn av lagstiftning motorganiserad och ekonomisk brottslighet som f. n. företas av brottsförebygganderådet, har upprättals en särskild arbetsgrupp med uppgift att prövamöjligheterna att lagstiftningsvägen förebygga missbruk av aktiebolagsformen. Aktiebolaget är den isärklass mest utnyttjade associationsformen för företagsamheten i vårt land.Grunden för dess popularitet är att aktieägarna inte är personligen ansvarigaför bolagets skulder. Deras risktagande är begränsat till vad de betalat försina aklier. Men friheten från personligt betalningsansvar kan locka lillmissbruk. Lagstiftaren har genom regler bl. a. om skydd för det bundnakapitalet sökt förebygga all aktiebolagsformen utnyttjas för brottsligverksamhet. Rapporter under senare lid har emellertid visat atl aktiebolagtrots detta utnyttjats som instrument för ekonomisk brottslighet. Arbetsgruppenhar mol denna bakgrund lagt fram förslag om ändringar iaktiebolagslagsliflningen i syfte att ytteriigare förebygga missbruk avaktiebolagsformen (PM 1979:5 Aktiebolagslagen -förstärkt skydd för del bundnakapitalet, m. m.). Förslagen övervägs nu inom med siktepä en lagrådsremiss . Uppgifternaom missbruk av aktiebolagsformen har bl.a. gällt konkurs. Statsmakterna harockså vidtagit åtgärder för atl förebygga sådant missbruk.Sålunda har institutet fattigkonkurs (185 § konkurslagen i dess lydelse 1977:675) avskaffats med verkan fr. o. m. den (SFS 1979: 340).Reformen innebär bl. a. att förvaltare i fortsättningen skall förordnas i allakonkurser. Förvaltaren skall utreda orsakerna till obeståndet samt undersöka omdel finns återvinningsmöjligheler och om gäldenären kan misslänkas förgäldenärsbrott. Han har även anmälningsplikt beträffande misstanke omgäldenärsbrott och vissa andra grövre brott.