prop · G403200 · 1980-12-31 00:00:00 — Sädana överenskommelserbör träffas redan innan den ingivna ansökanbehandlas av Internationella 01;(lOK). Det mäste förutsättas att partema därefter medverkar till att uppfylla de i överenskomraelsen fastlagda kraven till Lägsta möjlirakostnad. Omfattningen av statens ansvar för den budget som upprättas för genomförandet av spelen kan komma att päverkas av att viss investeringsverksamhet eventuelltgenomförs med andra över statsbudgeten anslagna medel. T.ex. kanlokaliseringsstöd inom ramen för regionalpolitiken bli aktuellt för delar av de föreslagnainvesteringarna i Åre. Det kan gälla exempelvis liftar eller snökanoner. Prop.1980/81:200 48 tiska medel kan bli aktuella för vissa byggnadsobjekt om sysselsättningslägetså påfordrar. För några av de i den tidigare framställningennämnda investeringarna gäller att investeringen i fråga avses bli genomförd oberoende av spelen men i nuvarande planer ligger senare än 1988. En tidigareläggning av sädana investeringar - t.ex. televerketsmateriel och den s.k. Östra förbifarten i - bör inte belasta OS-budgeten, men välbetraktas som statligt finansieringsansvar via resp. . OS-budgeten bör i dessa fall enbart belastas med de räntekostnader som blir följden av tidigarelagdautgifter. Andra tänkbara kostnader för statsverket - som utredningen nu inte låtit belasta OS-budgeten, men som i ooh för sig i ett aenare skede kan visa sig böra göra det - är t.ex. om luftfartsverket mäste göra inveateringarför att öka kapaciteten vid Frösö flygplats. I några hänseenden har kommunema förklaratsig villiga att göra avsteg från principen att staten skall bära det totala ekonomiska ansvaret. Mot en för de båda kommunema gemensam ersättning motsvarande av biljettintäktema åtarsig kommunerna att ställa tävlingsarenoma till förfogande för spelen och tillhandahålla service i den omfattning som tävlingsarrangemang av det här formatet kan kräva.Det innebär att kommunema svaorar för att det finns tillgång till parkeringsplatser ooh sanitäraanläggningar och att de sörjer förbl.a. brandförsvar, sophämtning och annan renhållning. Kommunema avser att sinsemellan avtala om fördelningen av den gemensamma ersättningen. Koramunema har vidare åtagitsig att kostnadsfritt ställa mark till förfogande förde anläggningar som behövs för genomförandet av spelen. Vidare faller ett visstplaneringsarbete liksom ett samordnande ansvar för de lokala aktiviteterna påkoramunema. Detsamma gäller viss representation och denlokala marknadsföringen av spelen. Kommunernas medverkan i övrigt, aom med nödvändighet måste bli av betydande omfattning,kommer däremot att ake inom ramen för en av staten garanterad budget. Prop.1980/81:200 49 Som redain nämntsbör IOK:s behandling av den ingivnaansökan föregås av en överenskommelse mellan staten, kommunema ooh berörda idrottsorganisationer. En sådan överenakommelaebör bl.a. omfatta kommunemas nuredovisade åtaganden beträffande förberedelseoch genomförande av spelen och i fräga om mark föranläggningarna. Genomförandet avolympiska vintertävlingar i är en uppgift som i hög grad engagerar inte bara Olympiaka Kommitté (SOK) och de berördaolympiska specialförbunden utan också idrottsrörelseni övrigt. Det mäste förutsättas att idrottsorganisationema redan under planläggningen av spelen ställer sin kunskap till förfogande ochi viss utsträckning också bidrar med sina administrativa resurser. När det sedan gällersjälva tävlingarna får det förutsättas attorganisationerna utan ersättningskrav genom frivilligainsatser svarar för erforderliga funktionärer och annan personal som behöva för den rena tävlingaverksaraheten. Inte minst idrottsorganisationemaa medverkan blir av atorbetydelse för vilket utfall som kan förväntas i förhållande till deberäknade kostnaderna. Kan spelengenomföras till lägre kostnad änvad som budgeterats kan det vara rimligt att i visa utaträckning kompenaera organiaationema för deras insatser i den mån det totala ekonomiska utfallet av spelen gerutrymme för sådant bidrag. tidigare nämndaöverenskommelsen bör för idrottsorganiaa-tionemasdel innebära ett åtagande i huvudsaklig överena-atämmelae med vad ovan aagta om genomförandet av tävlingarna.Till de frågor som bör regleras i det sammanhanget hör också specialförbundens godkännandeav dels befintliga och planerade anläggningarför spelens genomförande, dels standard och omfattning av den tävlingaverksamhet aom planeras. Åtagandena bördokumenteras i avtal eller i annan lämpligform. 1980/81:200 50 Ansvaret för planeringoch genomförande av spelen bör, som förutsätts i , anförtros en organisationskommitté. kan diskuteras vilken verksamhetsform som är lämpligast för en sådankommitté. Be altemativ som ligger närmast till hands förefaller vara antingen en statlig stiftelse eller en i vanlig ordningutsedd statlig kommitté. Det förhållandet att verkaamhetenunder ett ganska långt inledningsskede helt måste finansieras med statliga anslag och överhuvudtaget at.itens dominerande ekonomiska ansvartalar för den sistnämnda verksamhetsformen. Ett ställningstagande i denna fråga kan emellertid anstå tills vidare. Oavsett vilken verksamhetsform som väljs måste kommittén ges en sammansättningsom garanterar staten ett avgörandeinflytande över verksamheten. Det är en given följdav statens ekonomiska åtaganden. Enligt skalli kommittén ingå I0K:3 svenska ledamöter och densvenska olympiska kommitténs ordförande och sekreterare. Beträffande sammansättningeni övrigt bör gälla att företrädare för .Tiyndigheter eller bolag som i alldeles särskilt höggrad blir engagerade i planering och genomförandebör vara representerade i kommittén. Dit höri förata hand och . Beträffande kommunernas medverkan ikommittén hänvisas till vad som nedan sägsom inrättande av tävlingskommittéer. En strävan bör vara att sålångt möjligt begränsa organisationskommitténs arbetsuppgifter vad gäller det praktiska arbetet inför och under spelen. Det kan visa sig lämpligt att vissa delar av statens åtaganden i samband med spelen fullgörs vid sidan av organisationskommittén. Visaa åtagandenkan verkställas direkt av det statliga verkeller företag inom vars ansvarsområde verksamheten faller. Exempel pä detta ärteleverket vad beträffar telekommunikationer, TV- ochradiodistribution. Detsamma kan gällapost- och myntverken, och luftfartsverket. Prop.1980/81:200 51 Det kan vidare som redan antytts förutsättas att enbetydande del av planerings- och förberedelsearbetetkan klar.-iS av med hjälp av den administration som koraraunemaoch idrottsorganisationema förfogar över. Även när det gällersjälva genomförandet av spelen bör det vara möjligt att avlasta organisationskommittén en rad praktiska uppgifter. I kommunemas och idrottsorganisationemastidigare redovisade åtaganden ingår inte att sörjaför de särskilda arrangemang som krävs till följdav att det är fråga om , såsom vissaceremonier m.m. Vidare brukar traditionellt information och annan liknandeservice lämnas av särskilda värdinnoreller värdar. I åtagandena ingärinte heller sådana uppgifter som bevakning, sjukvärd och dopingkontroll. En stor del av dessauppgifter kan dock säkert med fördel administreras lokalt pä de tvåtävlingsortema. Vad nu sagts om förberedelsernaför spelen och spelens genomförande leder till att det kan vara lämpligt att resp. kommun tillsammans medrepresentanter för idrottsorganisationema bildar entävlingskommitté för vardera tävlingsorten. Tävlings-kommittéerna böri oin tur var.i representerade i organisationskommittén och omvänt. En sädan organisationsmodell innebär att organisationskommittén får kontrakteratävlingskoramittéema för vissaspecificerade uppgifter som skall fullgörasrr.ot en avtalad ersättninrr. Som framgått av dentidigare redogörelsen komraer spelen att kräva vissa nyanläggningaroch utbyggnader pä de båda tävlingsortema. Genomförandet av den byggnadsverksamheten kräver att kommunema medverkar även vid sidan av de uppgifter de får inora resp. tävlingskommitté. Redan nu har kommunema i viss utsträckning åtagitsig en sådan medverkan. En lämplig ordning kan visa sig vara att koramunema åtar sig att inora givna ekonomiska ramar ansvara för den tillbyggnad ooh nybyggnation som behövs. Prop.1980/81:200 52 En viktig ekonomisk ooh organisatorisk fråga är hur OS-intäk-tema och eventuella upplånade - av staten garanterade - medel disponeras. Somtidigare nämnts kan det vara en fördel att göravissa investeringar tidigare än beräknat bådemed hänsyn till inflation och med tanke på tillfälligaprisförändringar inom exempelvis byggnadabranschen. En annan fördel raed en tidigareläggning av investeringarna äratt investeringskostnaderna då lättare kan jämföraa med TV-intäktema.En svårighet vid ett eventuelltkontraktsskrivande med TV-bolag ärju att bedöma kontraktsbeloppets värde vid slutbetalningen fyra är . Tidigt konträktsskrivande parat med tidigare investeringar ger därför en bättre kontroll av OS-spelens bokslut. Mot dessa fördelar skall alltså vägas ränteförlusterna, som kan bli betydande.En handlingsberedskap i form av god likviditet har ett avsevärt ekonomiskt värde.Utredningen föreslär därför att den centrala organisationskommittén får en garanterad likviditet sora möjliggör attredovisade fördelar kan n.ås. 5.5 Sammanfattande 3lutsat.-;er Som redan inledningsvis framhållits har den korta utredningstiden inte möjliggjort någramer detaljerade beräkningar vad gäller intäkteroch kostnader förknippade raed olympiska vinterspeli . Å andra sidan har ett relativt gott imderlagfunnits för utredningens arbete, främst 1977 årsOS-utredning och den av Falu/genomfördautredningen. Vidare har överläggningar med berörda kommuner, organisationer och experterinora flera av de aktuella områdenabidragit till att fördjupa underlaget för utredningens bedömningar. Sammantaget kan det utredningaraaterial sora stått till förfogandesägas vara tillräckligt förde relativt översiktliga bedömningar som utredningen har haft till uppgift att göra. Avgörande för det ekonomiska utfallet av spelen är vilket internationellt intresse sora finns för tävlingarna.Det finns goda skäl att anta att detta intresse även framgent kommer att vara stort. 1980/81:200 53 och Are har goda allmänna förutsättningar för att arrangera de tävlingar som ingåri . På de båda orterna finns redan huvuddelen av erforderliga tävlingsarenor och de yttre förutsättningarna för att anordna spelen är i huvudsak goda. På båda orterna finns vidare en omfattande erfarenhet avstora tävlingsarrangemang, liksom ett stortantal kunniga frivilliga medarbetare. Detta bör vara en god garanti för att dennadel av arrangemangen kommer att fungera bra. Vad .gäller de allmänna förutsättningarna förolympiaka vinterspel i och Åre1988 finns egentligen bara ett mer betydande problem, nämligen hotellkapaciteten i . Inte minst frän massmedias sida kommer betydande krav att ställas pägoda förläggningaraöjligheter. En viss tvekan finns vadgäller Faluns möjligheter att tillhandahålla tillräckligtmånga hotellrum av god klass. Dennafråga bör, om regering ooh riks-da.3 principiellt ställer sig oakom tanken pä i , granskasytterlip-are. En noggr-ann kartläggning avbefintliga hotellrum i Faliirericnen ber ake, liksom en bedömning av vilka nybyggen som kan bli aktuella. Utredningen har iakttagit stor fcrsikiighet vidgranskningen av Falu/bedönningarav nödvändiga investeringar, massmediaarrangeraang, driftkostnader och intäkter. Som framgårav särskild tabell pekar de bedömningar utredningen gjort på ett möjligtunderskott i storleksordningen 70 milj.kr. Det bör då betonas att detta är den av utredningen bedömda Tiskep. för ±prlusteT_. I det fortsatta förberedelsearbetetbör det vara möjligt att eli.-ninera vissa av de risker som r;>'Tnsi den angivna summan. Bels bör vissa avde kostnader som tagits upp kunna begränsas,dels bör möjligheter finnas att förstärka intäkterna.Utredningen har också vad gäller i.nvesteri.igar ooh driftkostnader i kalkylenarbetat in tämligen stora summor för oförutseddautgifter. Olympiska arrangemang har råkat ut för ekonomiska bakslag. I drabbades man sälunda av under- Prop.1980/81:200 54 skott i storleksordningen 20 milj.kr. Som orsak anges svagorganisation, scm dels ledde till dåligbiljettförsäljning, dela till trarsportkaos som skrämde bort tusentals tiorister. Vi.iare hävdas att arrangörerna träffade ett dåligtavtal beträffande TV-rättighetema. Införde i år1984 har redan visats ett stort internationellt intresse och avtal har redan träffats om TV-intäkterav betydande storlekaordning. Med den organisationskunnighet aom finns i Falunoch Åre, liksom inom hela den svenskaidrottsrörelsen, och den långa planeringstid som står till förfogandeinför 1988 bör det knappast finnas risker för bakslag förorsakadeav en dålig organisation. Ekonomisk översikt (milj.kr.) Kostnader: ..läggningar - ?al'jn ld2 - Ofcr-.itsett 30 212 - SverigesTelevision .\3 35 - lokalkostnader 5 176 - ..äntor 25 - Reser"/ 2G 'len ir 'oeräknadi i?30 års penningvärds. Ss iock k: i te:rten beträffande TV-intäktema. Prop.1980/81:200 55 Det bör starkt betonas att det ekonomiskautfallet av olj-m-piska vinterapel i mycket hög grad är avhängigt de intäkter man kan få genom föraäljning av TV-rättighetema.Falu/.lre-konmitténs bedömning, vilken accepterats av utredningen, kan sägas vara försiktig.I kalkylen har antagits samma intäktersom beräknas få. Ingenting i de undersökningar utredningen gjort tyder på att man börräkna med en lägre summa, oen självfalletfi.nns risker förknippade med hänsyn till den långatidsrymd som ligger mellan de bedömningarsom nu görs och 1988. Å andra sidan akall avtal om TZ-rättighetema träffas1984, dvs. Vad gäller TV-intäktema börnoteras att den uppskattning som gjorta i nominella tal motsvarar vad Sarajevofår åra apel. Ca hälften av dessa intäkter lyfts dock av först1984. I den här föreliggande kalk;'len har hela i.itäkten,330 milj.kr., lagts in bland övriga i.ntakteroch kostnader vilka beräknats i I98O års prisnivå. 3et ekonomiska ansvaret i den händelse de cij-mpiska spelen skulle gå med förlustfaller på staten. Varken de berörda kommunema eller idrottsrörelsen ärberedda att ta nägra ekonomiska risker. Kvar somytterst ansvarig står säledes staten. Om staten börta denna risk, som alltså enligt utredningens bedömning börligga högst i storleksordningen 70 milj.kr.,fär bedömas mot bakgrund av svaret påbl.a. - Skulle olympiskavintsrspel i ge vårt land så god PR att den angivna risken är värd att ta? - Tillför de ett så betydanae valutainflöde genom turistströmnen attdetta motiverar risktagan-det? - Ar det på sin platsatt - som alltii deltagit i i andra länder - "bjuder igen" enoc att nu taansvaret för OS-arrangemangen? 1980/81:200 56 Skulle oljTipiska vinterspel i Sveri.je ge den svenskd. idrotts rörelsen en sådan stimulans att de jynnsamna effektema för elit- och breddidrotten motiverar att staten tar den angivna risken? Utredningen har inte ansett det ligga inom dess uppdragatt besvara dessa frägor. De - liksom det sammantagna värdet av svaren pädem - bör i stället bedömasav regering och riksdag. Det utredningsförslagsom nu lagts fram bör - om regeringen ställer sig positiv till i /Åre 1988 - göradet möjligt för regeringen att i proposition till delsange principerna för en statlig ekonomisk garanti isamband med spelen, dels göra en bedömning av omfattningen av de ekonomiska risker som är förknippademed en sådan garanti. Regeringen kan också i propositionen begära bemyndigande att, inom ramen för de principer som angetts i propositionen, aenareför statens räkning ingåavtal med berörda kommuner och organisationer. Godkänner regeringens förslag och ställersig därjämte kommunema genom beslut i resp. kommunfullmäktige positiva till förslagen bör det fortsatta arbetet enligtutredningens mening utformas aå attytterligare förhandlingar sker mellan staten, berörda kommuner och berörda organisationer . Kan slutlig enighet då nås mellanparterna kan den ingivna ansökan kvarstå inför IntemationellaOlympiska Kommitténs session i Baden Baden den 29september 1981. I samband med de fortsatta förhandlingarnabör också vissa ännuoklara problem (främst hotellkapaciteten i ) ytterligare studeras. Vissa pester i investerings-ochdriftkalkylema bör också bli föremål för raerdetaljerade studier än vad som har varit möjligt att nu genomföra.