prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att lill Lån till aktieteckningm.m. i Svenska för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 444 15 Forskning och utveckling inom energiområdet m. m. 15.1 Inledning och översikt Forskning och utveckling inomenergiområdet är ett viktigt led i energipolitiken. Omfattande insatser görs istatlig regi. Delegationen (I 1975:02) förenergiforskning (DFE) har. i enlighet med tilläggsdirektiv (dir. 1979:61). redovisat förslag till fortsatta insatser inom HuvudprogramEnergiforskning i betänkandet (SOU 1980:35) Energi i utveckling - Program förforskning, utveckling och demonstration inom energiområdet 1981/82-1983/84(EFUD 81). Betänkandet har remissbehandlats. Sammanfattning av ochsammanställning av remissyttranden över betänkandet återtmns i bilaga 1.21. De programansvariga organen inomhuvudprogrammet har ingivit anslagsframställningar avseende /82samt redovisat lämnade projektstöd och gjorda ekonomiska åtaganden inomhuvudprogrammet. Nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) har inkommit med skrivelser rörande dels industriellvindkraftsatsning, dels ansvarsfördelningen mellan NE och statensnaturvårdsverk (SNV) i fråga om energitillförselns miljökonsekvensforskning. (1 1978:08)tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 1978:101) med uppdrag att utreda frågan om den fortsatta verksamheten vidR2-reaktorn i Studsvik. Utredningen har avlämnatbetänkandet (Ds I 1980: 9) Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn i Studsvik.Betänkandet har remissbehandlats. Sammanfattning av och sammanställning avremissyttranden över betänkandet återfinns i bilaga 1.22. haringivit anslagsframställning för /82 ochjörslag till treårsplanför verksamheten i Studsvik budgetåren 1981/82-1983/84. Yttranden över planen har avgivitsav (), naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR). statenskärnkraftinspektion (SKI). styrelsen för teknisk utveckling (STU). programrådetför radioaktivt avfall (PRAV). AB Asea-Atom samt . har iaugusti 1980 till industridepartementet inkommit med en skrivelse rörandebidrag för avveckling av reaktorn . Efter remiss har yttranden över skrivelsen avgivits av SSIoch SKI, har iaugusti 1980 lill industridepartementet inkommit med en skrivelse rörande länför finansiering av investeringar i bolagets avfallsanläggningar samt anmälanom vissa följdinvesleringar. Efter remiss har yttranden överskrivelsen avgivits av SSI. SKI och PRAV. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 445 har vidarei särskild ordning lill industridepartementet överlämnat en strategisk plan jörbotagets verksamhet /82-1983/84. AB Svensk Alunskifferutveckling () har hemställt omanslag för förgasning av alunskiffer för utvinning av skifferns organiskaenergiinnehåll. Efter remiss har yttranden iärendet avgivits av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statensindustriverk (SIND), NE, DFE, oljeersättningsdelegationen (OED) och . Dessutom har inkommit med synpunkter iärendet. Direktör harbiträtt inom industridepartementet med förhandlingar i syfte att utarbetaförslag till erforderliga överenskommelser för att möjliggöra uppförande av enförsöksanläggning för produktion av syntesgas för framställning av metanolbaserad på inhemsk råvara. Ett flertal kommuner, länsstyrelser och företag harinkommit med skrivelser i ärendet. Det underiag som jag nu harredovisat kompletteras av vissa rapporter m. m., vilka jag kommer att nämna idet följande. 1980/81: 100 (bil. 17 s.142) har regeringen föreslagit att, i avvaktan pä särskildproposition i ämnet, för /82 beräkna 1. till Energiforskning ett reservationsanslag av 1 000kr. 2. till Bidrag till verksamhetenvid ett reservationsanslag av . Jag anhåller att nu fä ta upp dessa frågor. Samordnade statliga insatser påforskning och utveckling inom energiområdet har bedrivits inom ramen förHuvudprogram Energiforskning i en första treårsperiod under budgetåren1975/76-1977/78. En fortsättning med en andra treårsperiod har beslutats avriksdagen (prop. 1977/ 78: 110. NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341) ochlöper efter vissa av beslutade förändringar (prop. 1978/79:115 bil.I, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429, prop. 1979/80:100 bil. 17, NU 1979/80:70.rskr 1979/ 80:410) ut i och med utgången av detta budgetår, DFE har, som jag nämnde,lämnat förslag om fortsatta insatser inom huvudprogrammet . DFE:s förslag har remissbehandlats och har bemötts i huvudsak positivtav remissinstanserna. Efter samråd med cheferna förkommunikations-, utbildnings-, jordbruks- och bostadsdepartementen samtstatsrådet förordar jag med utgångspunkt från DFE:s förslag att ett nyttHuvudprogram Energiforskning genomförs under budgetåren 1981/82-1983/84. Jagkommer i det följande (avsnitt 15.2) att närmare redogöra för mina förslagbeträffande huvudprogrammet. Jag kommer därvid också att redovisa mina syn- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 446 punkter på internationellt samarbete inom området, påhögskolans roll för kunskapsuppbyggnaden, på utvecklingen av energiforskningenefter utgången av den föreslagna treårsperioden samt på organisationen för genomförandeav huvudprogrammet. Därefter tar jag upp frågan omverksamheten i Studsvik (avsnitt 15.3) och vissa frågor rörande projekt förförgasning av inhemska bränslen i syfte att framställa syntetiska drivmedel(avsnitt 15.4). Vid behandlingen av prop.1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken m.m. förordade näringsutskottetmed anledning av motionerna 1978/ 79:1010, 1495, 1652, 2020 och 2427 attnationella utvecklingsbolag skulle inrättas inom områdena energi, miljövård ochtransportsystem. beslöt (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) i enlighetmed utskottets hemställan att som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet hade anfört. Vid behandling av frågan om anslagtill för /80 gjorde näringsuiskouet (NU1978/79: 60) vissa uttalanden om bl. a. samarbete mellan Studsvik EnergiteknikAB och det föreslagna utvecklingsbolaget för energiområdet. beslöt(rskr 1978/ 79:429) alt som sin mening ge regeringen till känna vad utskottethade anfört. För att lämna närmare förslag ominriktning och utformning av de angivna bolagens verksamhet harplaneringschefen biträtt inom industridepartementet. Hansförslag har remissbehandlats. Med hänsyn till att frågan om allmänna riktlinjerför denna verksamhet bör behandlas i ett sammanhang kommer jag att ta upp dennafräga i samband med att jag redovisar mina förslag vad gäller stödtill teknisk Utveckling m. m. inom ramen för förslag till riktlinjer förindustripolitiken. 15.2.1.1 Energiforskningsprogrammet 1978/79-1980/81 beslutade (prop.1975:30 bil. I, NU 1975:30, rskr 1975:202) att genomföra ett treårigtHuvudprogram Energiforskning. Till grund för beslutet lågenergiprogramkommitténs förslag i betänkandet (SOU 1974:72) Energi programför forskning och utveckling. För huvudprogrammet anvisades en ram om 366milj. beslutade , somjag har nämnt, om en förlängning av huvudprogrammet med . Förslag om ettsådant program lämnades av DFE i betänkandet (SOU 1977:56) Energi - program förforskning, utveckling, demonstration (EFUD 78). Huvudprogrammet är uppdelat i sexprogram. Programansvaret är fördelat mellan STU,transportforskningsdelegationen (TFD), statens råd för byggnadsforskning (BFR),NE och DFE. Vissa medel för energirelaterad grundforskning fördelas dessutom avSTU och NFR och anvisas till Studs- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 447 DFE har förutom programansvar till uppgiftalt verka för samordning av och att ta fram underlag för övergripande planeringav den totala forsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet.Själva forsknings- och utvecklingsarbetet utförs inte av de programansvarigaorganen utan av andra myndigheter, högskolor, forskningsinstitut, företag,uppfinnare, konsulter etc. Kännetecknande för verksamhetenunder innevarande treårsperiod 1978/79-1980/81 är för flertalet program bl.a.att insatserna successivt koncentreras och att en klarare profil håller på attutvecklas genom all många projekt som igångsattes videnergiforskningsprogrammets början antingen har avvecklats eller fortsalts istörre skala. Inom vissa områden har tekniken t. o. m. nåttintroduklionsstadiel. Resultat från den hittillsvarandeverksamheten m.m. inom de olika programmen har presenterats i ett stort antalrapporter. Som exempel härpå kan nämnas följande redogörelser och rapporter,som har utgivits av programorganen inkl. DFE. Energianvändning under utveckling -Volym 1 och II(STU Energiinformationnr 188 och 189-1980) Styrning av energianvändningen i transportsektorn (TFD1979:4) Energieffektiviteten för person-och godstransporter i - en jämförande analys (TFD 1979:1 och TFD1979:2) Termokemisk energilagring (BFR G28:1980) Energiplanering (BFR G30:1980) Energi och bebyggelse i ett långsiktigt perspektiv (BFRG3I:I980) Solfångare (BFR G32:1980) Värmepumpar (BFR G33:1980) Gruppcentraler för småskalig Ijärrvärme (BFR G34;I980) Solvärmt tappvatlen (BFR G35:1980) Den framtida bränslemarknaden i (NE 1980:2) Publicerade bedömningar av bidrag från nya energikällor(NE 1980:3) Hetvattenteknik (NE 1980:6) Strukturering och kartläggning avmetoder för omvandling av biomassa (NE 1980:13) Miljökonsekvenser videnergiproduktion ur torv. biomassa och kol (NE 1980:15) Förnybara energikällor - ensammanställning av aktuella bedömningar (DFE-rapporter nr 21 och 22) deltagande iforskningssamarbetet inom (lEA) och annatinternationellt energiforskningssamarbete - en sammanställning (nr24) Biomassa som energiresurs (nr 27) Forskningsprogrammet (nr 28) Att styra energianvändningen (nr 34). 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet I tabell 15.1 redovisasforskningsprogrammets omfattning /79-1980/81 uppdelatpå program och delprogram. Av tabellen framgår också underprogramperioden disponerade medel samt med stöd av givna bemyndiganden gjordaåtaganden för budgetåren 1981/ 82 och 1982/83. Beloppen avser läget den 31oktober 1980. Tabell 15.1 Anvisade och disponerade medel inomHuvudprogram Energiforskning /79-1980/81. Läget perden (milj. ade medel budgetår" 1978/79-1980/81 1982/83'' processer m. m. Trä, massa och papper Övriga processer inom industrin Energianvändning för transporter o( Planering, styrfaktorer, statistik Planering och uppföljning av " Ingår fr. o, m. /80 inte ihuvudprogrammet. '' Ingår fr.o.m. /80 i beloppen fördelprogrammen Värmepumpar och Solvärmesyslem och energilagring m. m. *' I disponerade medel 1980-10-31ingår hela den beräknade kanslikostnaden m.m, förbudgelåren 1978/79-1980/81. '' 1 disponerade medel avseende /83 ingåräven åtaganden för /84 (totalt 0.7 milj. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 1978/79-1980/81 1978/79-1980/81 1982/83" Allmänna energisystemstudier m. m. Programsamordning m. m. Styrelsen för teknisk utveckling Med huvudprogrammet sammanhängande insatser Statens totala stöd till forskning,utveckling och demonstration inom energiområdet uppgår för perioden1978/79-1980/81 till ca 1440 milj. kr. Drygt hälften härav kanaliseras viaenergiforskningsprogrammet. De övriga insatserna har huvudsakligen karaktärenav demonstrationsstöd. Sådant stöd administreras av SIND, lantbruksstyrelsenoch BFR. SIND har svarat för det stöd till prototyper ochdemonstrationsanläggningar för effektivare energianvändning elleroljeersättning inom industrin, transport- sektorn ochenergiproduktionsanläggningar som har funnits t. o. m. den 31 december 1980.Lantbruksstyrelsen administrerar motsvarande stöd inom trädgårdsnäringen. BFRsvarar för stöd till energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet(EUD), huvudsakligen avseende energisparåtgärder i befintliga byggnader, samtför lån till fördyrade byggnadskostnader i samband med forskningsinriktatexperimentbyggande på energiområdet. Stöd utgår också i särskild ordning tillverksamhet vid . bedriver,liksom andra kraftföretag, forsknings-och utvecklingsverksamhet, somfinansieras med rörelseintäkter. Totalt har 145 milj. kr. budgeterats förbudgetåren 1978/79-1980/81. Därvid har inte inräknats verkets del ifinansieringen av projektet (KHM). Verksamheten inriktashuvudsakligen på teknik för elproduktion och därtill hörande insatser. Förutomvattenkraft- och kärnkraftanlägg-30 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 450 ningaromfattar den fossileldade kraftverk (kol, torv) samt solenergi, vindkraft,energilagring och torvutvinningsmetoder. Vidare görs insatser för rationellenergianvändning i industriella processer, för fordon samt förlokaluppvärmning. Kärnkraftproducenterna finansierar därutöver kärnsäkerhets-och strålskyddsforskning liksom den verksamhet som bedrivs av PRAV. Undertreårsperioden /79-1980/81 omfattar dessa insatser för vattenfallsverketsammanlagt ca 120 milj. kr. Vidare bedrivs inom det av vattenfallsverket påregeringens uppdrag igångsatta projekt (KHM) verksamhet för attutreda och redovisa miljövänlig kolteknik som kan tillämpas under 1980-talet.Projektet påbörjades och beräknas pågå . Kostnadernaär beräknade till ca 36 milj. kr. För /81 har medelsbehovetberäknats till ca 16 milj. kr. Projekt (KBS) igångsattes avkärnkraftproducenterna i samband med den s.k. villkorslagens tillkomst för attvisa hur lagens krav beträffande använt kärnbränsle och radioaktivt avfall kanuppfyllas. T.o.m. har disponerat ca 120 milj. kr., varavca 27 milj. kr. Utveckling av processer för utvinning avalunskifferns energi- och mineralinnehåll genomförs av . har förtreårsperioden /79-1980/81 erhållit statliga lån om 128 milj. kr. Härutöver bedrivs betydande egenfinansieradforskning och utveckling på energiområdet inom industrin. Säkra uppgifter omkostnaderna härför saknas f. n: Jag har dock erfarit att DFE förbereder åtgärderför att förbättra kännedomen härom. 15.2.1.3Energiforskning i andra länder, internationellt samarbete m. m. Ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbetebedrivs inom energiområdet i flertalet industriländer, huvudsakligen i syfteatt öka graden av självförsörjning med energi. Även i vissa utvecklingsländerpågår utvecklingsverksamhet för att bl. a. kunna ersätta olja. har ett antal globala långsiktigaenergisystemstudier presenterats. ("World Energy-Looking aheadto 2020'), som publicerades och ('Energy in a FiniteWorld'), som enligt vad jag har erfarit kommer att publiceras , täckertidsperioden resp. 2030. De beskriver de problem som uppstår viden omställning av energisystemet från huvudsakligt beroende av olja ochnaturgas till omfattande utnyttjande av kol, kärnkraft och förnybara energikällor.Vidare har 16 kolanvändande och kolproducerande länder gemensamt genomfört englobal kolstudie ('Worid Coal Study'). (lEA) hargenomfört ett systemanalytiskt projekt, i vilket har studerats hur det framtidaenergisystemet påverkas av införande av ny energiteknik påtillförsel- och användningssidan. Resultaten av dessa studier presenteraskortfattat av DFE i EFUD 81 (s. 62-65). 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 451 lEA har granskat medlemsländernaspolitik och program för forskning, utveckling och demonstration päenergiområdet och har funnit att de sammanlagda statliga insatserna ökade med12,i fast penningvärde . Insatserna pä kärnenergioch fossila bränslen är fortfarande dominerande men insatserna påenergibesparing och förnybara energikällor har ökat. Av tabell 15.2, hämtad urEFUD 81, framgår de statliga insatserna inom lEA, ,, och den europeiska ekonomiska gemenskapen(EG) fördelade på olika teknikområden. Tabell 15.2 Totala statliga insatser på forskning,utveckling och demonstration 1979 och fördelningen påolika teknikområden (i procent) Totalt miljarder kr. 12,5'' Stödleknik (transmission, lagring, systemstudier m. " Exkl. EG:s energiforskningsprograrri på I 200 milj.kr./år. '' Inkl. visst basstöd till , menexkl. medverkan iinternationellt forsknings- och utvecklingssamarbete pä energiområdet skerfrämst inom ramen för lEA och i samarbete med de nordiska länderna. Dessutomdeltar i den europeiska atomenergigemenskapens (Euratom)samarbetsprogram på fusionsenergiområdet. Härutöver förekommer på vissaområden bilateralt samarbete. lEA-samarbetet har under de senasteåren växt kraftigt och ytterligare projekt förbereds. Detta samarbete harspelat en betydande roll för planering och genomförande av det svenskaenergiforskningsprogrammet. En ingående s. k. examination av Sverigesenergiforsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet och energipolitikgenomfördes i lEA:s regi . Forsknings- ochutvecklingssamarbete på energiområdet inom administreras av ellergenomförs inom ramen för flera olika organisationer.. Nordisk Industrifondarbetar bl. a. med planering av samarbetsprojekt inom energiforskningsområdetsom berör flera nordiska länder. En rad nordiska fackorgan, såsom nordiskabyggforskningsorganens samarbets- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 452 grupp (NBS) och NORDEL, bedriver sedan lång tid tillbakaforsknings-och utvecklingsarbete inom energiområdet. Olika initiativ har ocksåtagits för att främst på informell väg ytterligare stärkadet nordiska samarbetet på energiforskningsomrädet. Inom lEA/presenterades våren1980 två energistrategier för industriländerna, nämligen dels lEA;sgruppstrategi för forskning, utveckling och demonstration baserad pä resultatfrän det nämnda systemanalysprojektet, dels 's (lETG) strategi för kommersialisering av lovande nyenergiteknik. Den förstnämnda är bl. a. avsedd att ge vägledning vidutformningen av nationella strategier och utvecklingsprogram. lEA har gjort enprioritering av olika typer av ny teknik på grundval av möjliga energibidragoch tidpunkter för införande, osäkerheten i nuvarande kunskap om tekniska ochekonomiska karakteris-tika samt den betydelse tekniken kan ha som ett"säkerhetsalternativ" vid en oväntad utveckling på energiområdet. Försvensk del bör enligt DFE observeras bl. a. att solvärme, kolförvätskning ochalternativa drivmedel har placerats i högsta prioritetsklass. Jag har erfaritatt DFE avser att presentera en till svenska förhållanden anpassadstrategirapport, baserad på lEA: s systemanalysarbete, gruppstrategin samt deövriga strategiska överväganden som har gjorts i samband med utarbetandet avEFUD 81. Systemanalysarbetet har fortsatts som ett reguljärt samarbetsprojektinom lEA. DFE har av regeringen utsetts att även i fortsättningen svara för densvenska medverkan i samarbetet. Jag återkommer (avsnitt 15.2.3.3, 15.2.3.12)till mina synpunkter på betydelsen av det fortsatta sy slemanalysarbetet. 15.2.2.1 DFE:s förslag till energiforskningsprogram1981/82-1983/84 DFE behandlar i EFUD 81 en tredjetreårsperiod, 1981/82-1983/84, av det samlade statliga programmet förforskning, utveckling och demonstration inom energiområdet. Utgångspunkternaär energipolitiska riktlinjer och direktiv, givna av regering och riksdag,energisituationen internationellt och inom landet, samhällsekonomi,naturresurser, miljörestriktioner, kunskaps- och utvecklingsläge saml resurserför utveckling och förändring inom energisystemet. Huvuduppgiften är att byggaupp kunskaper och att delta i den process som omsätter dem till praktiskverksamhet för att förändra vårt energisystem. Faktorer med starkt styrandeinverkan på forskningsprogrammet anges vara följande: Utvecklingen påde internationella energirävarumarknaderna, Sverigesnuvarande stora oljeberoende, återspeglat i höga kostnader och sårbarhet vidstörningar i tillförseln, 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 453 politiskabeslut rörande inriktning och begränsningar i utnyttjandet av vattenkraft ochkärnenergi samt långsiktig inriktning på varaktiga, helst inhemska ochförnybara energikällor, utvecklingen avenergianvändningen inom industri, transport och bebyggelse, tillgången påoch utvinningen av inhemska energirävaror, samverkan ochkonkurrens mellan organisationer och företag inom den statliga, kommunala ochprivata sektorn, mekanismer förresultatutnyttjande och genomförande av förändringar samt DFE redovisar tre programförslag för perioden /82-1983/84: Etthuvudförslag som bygger på att nuvarande målsättningar för verksamheten inomolika programdelar bibehålls. förutses därvid ökadekostnader i förhällande till innevarande period. Ett förslaginom den lägre ekonomiska ram som svarar mot insatserna under budgetåret1980/81. Målsättningarna måste därvid sänkas i förhällande till innevarandeperiod. Programorganensförslag på högre ekonomisk nivå än i DFE:s huvudförslag. Därutöver redovisas i enlighet meddirektiven dels en forcering av de på kort och medellång sikt viktigasteområdena, dels en sänkning av ambitionsnivån för de mest kostnadskrävandedelarna. De tre alternativens ekonomiska omfattning sammanfattas itabell 15.3. Tabell 15.3 DFE:s förslag till resurstilldelning forbudgetåren 1981/82-1983/84 (milj. i industriella processer m. m. för transporter och samfärdsel Samordning m. m. Huvudförslaget inrymmer utvecklingoch demonstration för att pä kort och medellång sikt bidra till effektivareenergianvändning och ersättning av olja och för att ge vägledning vid beslutmed långsiktig räckvidd som måste fattas . Parallellt därmedingår forskning och utveckling för att på medellång och läng sikt omvandlaenergisystemet så att det med hög effektivitet och i stor omfattning kanutnyttja förnybar energi. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 454 Grunden för arbetet har lagts under föregående ochinnevarande treårsprogram. På grund av att ett flertal insatsområden går in iresurskrävande utvecklingsskeden ligger huvudförslagets ekonomiska nivå överdet nuvarande programmets. Förslaget på den lägre nivån svararmot en prolongering av den ekonomiska ramen för /81, menmefdför att ambitionsnivån och målen för programmen under innevarande periodinte kan hållas fast. DFE har valt att så långt möjligt bibehålla nivån på deprogramdelar, där forskningsprogrammet är den främsta drivkraften iutvecklingen. En följd härav är att nedskärningar sker främst i stödjandeprogram. Sådana är främst de som avser näraliggande utnyttjande avsparmöjligheter och inhemska energikällor. Trots att forsknings- ochutvecklingsintensiva program sålunda har prioriterats befarar DFE attförseningar a* kunskapsunderlag och introduktion av ny teknik uppstår samt attrisken kan komma att öka för felsatsningar till följd av bristandekunskapsuppbyggnad. Programorganens förslag till ökadeinsatser har, utan att DFE har gjort egna avvägningar, summerats i ettytterligare alternativ. Förutsättningar skapas genom detta alternativ, enligtDFE:s bedömning, för att fördjupa utvecklingsresultaten och därigenom ökasäkerheten i beslutsunderiaget när det gäller att förbättraenergielTektiviteten på kort och medellång sikt och att snabbare ta nyaenergikällor i bruk. kan insatser för grundläggande och långsiktigforskning ökas. 15.2.2.2 Allmänna remissynpunkter pä DFE:s förslag DFE:s betänkande har i huvudsakbemötts positivt av remissinstanserna. Energiförsörjningssituationen ochdet aktuella forskningsläget som bakgrund till de avvägningar som DFE har haftatt göra anses vara i huvudsak korrekt beskrivna. Som lämplig ekonomisk ram förverksamheten anger många remissinstanser en nivå ej understigande DFE:shuvudförslag. Det viktigaste målet är enligtremissinstansernas uppfattning att snabbt ersätta den ekonomiskt betungande ochotrygga oljeanvändningen. En klar opinion framträder i remissvaren för enoffensiv satsning pä teknisk utveckling som kan bidra till en snar lösning avangelägna energiförsörjningsproblem. Tiden bedöms på många områden nu varamogen att lämna ett utredande skede och att välja väg i sådana fall där fleraalternativ har hållits öppna. Från flera håll uttrycks önskemål om enkoncentration av verksamheten. En sådan kraftsamtling bör, enligt fleraremissinstansers uppfattning, dra fördel av de möjligheter som öppnar sig genominternationellt samarbete och leda till en koncentration till områden där värtland har särskilda behov, t. ex. på grund av vårt klimat eller vår industriellaprofil. Flera instanser påminner om att även industripolitiska motiv bör varabärande för inriktningen av utvecklingsarbetet.