prop · G403117 · 1980-12-31 00:00:00 — U-centmms inriktning och kostnadsläge är av avgörandebetydelse för möjligheterna att utnyttja kurserna. Biständspolitiska målenskall vara vägledande. Mission stöder lokaliseringen av u-centrummen påpekar att avgifterna inte får bli alltför höga. anser att det beträffande länderskunskapredan finns ett rikt erfarenhets- och källmaterial samlat dels inom SIDA, delsinom de s.k. världsdelsinstituten. Dessa källor bör i första hand utnyttjas. Frikyrkan Hjälper finner den utbildning utredningenföreslår vid u-centrum värdefull, men är tveksam om den föreslagnautbildningen kräver ett centrum av den omfattning som anges i utredningen.Andra mindre kostnadskrävande lösningar föresläs bli föremål för ytterligareutredning. () avstyrkerförslaget att u-centrum inrättas. Sandöskolan, och nuvarande elevkårer anserförslaget till verksamhet vid u-centrum präglas av en syn på utbildning sompassivt kunskapsinriktad. Man kan inte nå den förståelse för andrakulturmönster och värderingar man eftersträvar enbart genom att lära sig faktaom ett land; Utbildningen måste omfatta förståelse för underutvecklingens orsaker,internationella beroendeförhållanden och biståndets effekter. eventuellt u-centrumbör förläggas till tillsammans med språkenheten. Statsanställdas förbunds och Statstjänstemannaförbundetsavdelningar vid avvisar bestämt anställning på ""för en del av personalen på u-centrum. Pedagogiken vid u-centrum blir etlpassivt kun-skapsinhämlande. Förståelse för andra kulturmönster och värderingarkan inte nås enbart genom att lära sig fakta om elt land. Utbildningen om u-ländernamåste sättas in i elt mer globalt perspektiv. U-centrum och språkenheten börlokaliseras till . 4 Språkundervisning inför u-landstjänst språkenhetenLokalisering, funktion, personal, samordning med fredskår, u-centrum och SIDA Sammandrag av remissorganens synpunkter () och () anser att den föreslagna språkenheten bör ligga i /Uppsalaområdet.Ambassaden i föreslår lokalisering till / Uppsala-området,alternativt //Lund-omrädet. Prop.1980/81:117 63 Enrad remissinstanser förordar atl den föreslagna språkenheten knyts till Sandöskolan.BUN, styrelsen för internationell utveckling (SIDA), kommunslyelse.Statens skola för vuxna i (SSVH) och Svenska Sparbanksföreningenföreslår dessutom ett utvidgat samarbete mellan Sandöskolan och SSVH förspråkundervisning. Ambassaderna i ,och saml SRK är tveksamma till den föreslagna nivån förspråkenheien och anser atl risk för dubblering föreligger. Ambassaderna i Daccaoch samt kommersiella konsultförelag (SWEDTEL) betonarvikten av lokalspråksutbildning och välkomnar eller rekommenderar atl sådanutbildning förläggs i värdlandet där så är lämpligt, eventelli genom respektiveambassads försorg. Riksrevisionsverkei(RRV) anser all SIDAs språkutbildningskapacitet kunde utnyttjas effektivare. Statskontoret,() och Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) framhålleratt språkenheten bör föriäggas till samma plats som förberedelseutbildningen,utan att la ställning lill lokaliseringen. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) anser alt för Vuxna, Komvuxoch Sandöskolan skulle klara språkutbildningen om nuvarande resurser byggdes ul.En särskild språkenhet vid behövs inte. Under stiftelensuppbyggnadsskede skulle den utnyttja SlDÄs kursverksamhet och världsdelsihstilutensdokumentation och erfarenhet. () framhåller alt det krävs ytterligare lärarresurser för att klara av denföreslagna undervisningen. Den omfattande språkträning som eleverna vid Sandöskolanerhåller ses som ytterligare skäl mot en nedläggning av skolans nuvarandeverksamhet. ställer sig BUN posifiv till utredningens förslag aU lillSandöskolan knyta den föreslagna språkenheten. Samarbetet med SSVH, sominleddes sedan någon tid tillbaka, med s.k. varvad språkutbildning är en modellsom därvid ytterligare skulle kunna utvecklas. Statskontoretstöder förslagel att verksamheten kan ses i två avgränsade delar. Lokalspråksutbildningenoch den allmänna förberedelseulbildningen bör i stor utsträckning varaberoende av samma material och lärare, varför en organisatorisk, lösning böreftersträvas där lokalspräkutbild-ningen och den allmännaförberedelseutbildningen förläggs till samma plats. Också deltagarfamiljernassamordningsproblem torde minska om en sådan lösning valdes. () föreslår effektivare utnyttjande av SIDAs utbildningskapacitet fo;r såvälspråk som annan förberedelseutbildning. Ambassadeni anser alt språkenheten endast bör ge undervisning i speciellaspråk. Ambassadeni Dacca betonar vikten av kunskap i lokalspråk och föreslår att den kunskapsom ges i bör kompletteras med en föriängd lokalspråkutbildning påheltid vid ankomsten till värdlandet. Ambassadeni Dar-es-Salaam anser att språkenheten bör erbjuda kurser även pä högre nivå.Arbetsgivarna bör ersätta språkenheten enligt samma grunder som föreslås för u-cenirum. Ambassadeni anser att språkkunskaper kan inhämtas vid redan etableradeläroanstalter. Lokaliseringen till skulle göra under- 1980/81:117 64 visningen mindre attraktiv för avnämarna. ,, eller skulle vara lämpligare. Ambassaden i tillstyrker utredningens förslag omspräkenhet. Ambassaden i välkomnar utredningens förslag om altställa medel till ambassadernas förfogande för främjande av studiecirklar ivärdlandsanknutna frågor samt studier i lokala språk. De personella och finansiellaresurserna för detta förslag förfogar ambassaderna inte över. Ambassaden i anser att "språkenheien tordeinnebära en dubblering, i varje fall i den mån den erbjuder utbildning ivärldsspråk, som ju finns säväl inom del allmänna skolväsendet som i allaformer av vuxenutbildning och det kan ifrågasättas om det inte är effekfivare atlutnyttja existerande resurser". Syftet med språkenheten torde vara altbibehålla Sandöskolan. Svenska Röda Korset (SRK) anser alt den grundläggandespråkutbildningen i engelska, franska och spanska upp till nivå 3 bör äga rumvid universitet, vuxenutbildning, studieförbund m.m. SRK föreslåratt inten-sivträningi språk och undervisning i lokala språk bl. a. förläggs till Sandöskolan. ser Sandöskolans föreslagna språkenhetsom en nödlösning. förordar all all språkutbildning bör föriäggastill Sandöskolan. och vill förlägga språkenheten till /Uppsala-området. kommersiella konsultföretag (SWEDTEL) tror altdel vore möjligt att föriägga utbildningen av vissa lokalspråk utomlands. Afrikagrupperna () anser att man bör bygga ul SSVH ochframför allt kontakten SSVH-BUN. Mission ISKM) är positiv till förslagetalt Sandöskolans specialutbildning i språk blir kostnadsfri. ifrågasätter behovet av ettsärskilt språkcentrum och anser att Statens skola för vuxna pä etl effektivaresätt än kan utnyttjas av både offentlga, enskilda organisationer ochföretag. Sandöskolan, 1979/och nuvarande elevkårer instämmeri förslaget att språkenheten förläggs till . Statsanställdas förbunds och Statstjänstemannaförbundetsavdelningar vid instämmer i utredningens förslag'atlspråkutbildningen förläggs lill och förutsätter samordning med andra anordnare. Kursverksamheten vid () säger sigkunna erbjuda bättre och billigare språkutbildning än den föreslagna språkenheien.Företaget har erfarenhet av att skräddarsy språkutbildning efter behov. Statens skola för vuxna (SSVH) i hänvisar tilldet nuvarande samarbetet med SIDA och Sandöskolan och framhåller alt utbildningför enskilda och grupper visar pä goda resultat till låga kostnader eftersomredan gjorda investeringar i utbildningsplaner, lokaler, kompetenser och administrationhar kunnat utnyttjas. Därför har SSVH goda möjligheter alt samordna lokala ochcentrala insatser för ett skräddarsytt utbildningsprogram, SSVH har genom sinuppgift atl vara komplement lill vuxenutbildning elt omfattandekontaktnät över riket. SSVH vill fästa uppmärksamheten på att den modell avdistansutbildning som skolan använder, myckel väl låter sig förenas med u-landsupp- Prop.1980/81:117 65 drag.SSVH samverkar med Svenska Statens språkkurser på hemmaplan ochintensivspråkkurser utomlands. () påpekar att företaget, genom sitt pågåendesamarbete med för Vuxna (SSVH), kan erbjuda språkträningutomlands som ett komplement till SSVHs utbildningsmodell för specialiseradspråkutbildning. A. Sammandragav remissorganens synpunkter SARECbetonar att bl. a. de u-landsinriktade fackkurserna vid universiteten skaparen kunskapsmässig bas för framtida u-landsarbete och därför bör byggas ut. pekar på möjligheterna att förbättra i återföringen avfackkunskaper, från exempelvis konsulter via högskolan till utresande personal. samt framhåller att de redan nubedriver u-landsinriktad fackutbildning som delvis skulle kunna nyttiggöras viddet föreslagna u-centrum. Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) anser det viktigt att u-lands-kunskaperna kommerin redan i grundutbildningen och att man där skapar en bas för framtida u-landsarbete.De vid flera universitet befintliga fackkurserna med u-landsinriktning börstödjas och byggas ut. Tekniska Högskolan menaratt fackkunskapen i allmänhet torde återfinnas inom högskolevärlden somresultat av konsultuppdrag, forskningsprojekt och utbytesverksamhet. Detinnebär alt kontakter med u-centrum och högskolorna måste upprättas. bör arbetsgivaren medverka till att hemvändande personerserfarenhet ställs till förfogande genom u-centrums försorg, men formernahärför berörs inte. Dessa frågor är väsentliga för alt u-centrum skall kunnafungera på ett tillfredsställande sätt och bör utredas ytterligare. Umeåuniversitet tar fasta på alt det i utredningen påpekas att hälsovårdsplanerarei ökande grad efterfrågas av . Vid i hälsovårdsinspektörer. Fördjupningskurser planeras och flerastuderande förbereder sig för forskarutbildning. Om en fackutbildning skullekomma till stånd inom detla område bör bli huvudman för denna. Vidareanordnar "forum för främjande av tvärvetenskap" vid en10 poängs kurs i humanekologi som direkl skulle kunna vara lämpad somförberedelsekurs för u-landstjänst och utan svårighet skulle kunnadecentraliseras till eller ges på distans. Del kan också nämnas att detvid ett flertal institutioner pågår projekt med inriktning pä u-landsfrågor ochatt etl flertal experter med erfarenhet av biståndsarbete är verksamma viduniversitetet. Latinamerikainstitutetnämner i detta sammahang att institutet kontaktats av och preliminärt träffatöverenskommelse med att anordna en tredagarskursom , skräddarsydd för näringslivets och förvaltningens behov.Kursens uppläggning och 1980/81:117 66 utformning skulle ansluta till de inlernalkurser som fidigareanordnats av i arabvärldskunskap. påpekar atl u-landsinriktadfackutbildning redan finns vid både och Lantbruksuniversitet.Det torde med måttliga insatser från t.ex. SIDA, SAREC, näringslivet ochfackliga organisationer vara möjligt att öka utbytet av dessa utbildningaravsevärt. 6 Långsiktig utbildning (högskolor och universitet) Sammandrag av remissorganens synpunkter Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), (),() och Mission (SKM) stöderutredningens förslag om intensifierad internationalisering av utbildningsväsendetoch förordar nära samarbete mellan den föreslagna stiftelsen ochuniversitetsväsendet. () anser atlinternationaliseringen bör omfatta hela skolan och att intemationellasekretariat bör inrättas vid Universitets- och högskoleämbetet ochuniversiteten. () instämmer vad beträffar internafionellasekretariat vid högskolor. stöder förslagel om ökad salsning på stipendier ochforskningsanslag men anser liksom och Latinamerikainstilu-telall möjlighelerna för de existerande ulbildningsvägarna inom universitet ochhögskolor att tillgodose delar av behovel av u-landsutbildning är goda.Ambassaden i anser att ökade medel bör avsättas för internationelltforskningssamarbete med inbjudan av gästforskare och gästföreläsare. SAREC påpekar att den föreslagna organisationen inte färutvecklas på bekostnad av den fackligt och ämnesmässigt integrerade u-landsutbildningenvid universitet och högskolor. Styrelsen för internationell uiveckling (SIDA) konstateraratt samhällets utbildning syns otillräckligt anpassad till vårt faktiskaberoende av omväriden i allmänhet och omfattningen av våra kontakter med u-länderna.För att få till ständ en större internationalisering av universitet ochhögskolor krävs ell ökat tryck frän de intressenter, som i sin rekrytering tillu-landsuppdrag nästan konfronteras med bristande grundkunskaper. kan genom sin breda förankring hos dessa intressenterkomma att utöva ett sädani tryck. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) betonarinternationaliseringen av undervisningen vid universitet och högskolor ochunderstryker att "ulan en fortgående internationalisering och u-landsinriktningav universitetens reguljära utbildning och forskning kommer den föreslagnaorganisationen inte atl nå särskilt långt". Den får inte utvecklas päbekostnad av den fackligt och ämnesmässigt integrerade u-landsutbildningen inomuniversiteten och högskolorna. Den måsle bli etl kompliment. Ulredningen harbetonat skillnaden mellan det föreslagna u-centrum och de akademiska 1980/81:117 67 SAREC vill betona att del även behövs etlnära samarbete och utbyte av erfarenheler. () förslår att stiftelsen bordesamverka med UHÄ vid fördelningen av högskolornas sk internalionaliseringsmedeloch att dessa medel borde reserveras för enskilda större satsningar (lex u-landsutbildning).SI framhåller alt betydligt större belopp i så fall måste anvisas. Dennuvarande knappa tilldelningen är redan alltför hårt ianspråktagen för behov avren baskaraktär inom det internationella utbildningsutbytel. Ambassaden i anser att ökade medel bör avsättasför internationellt forskningssamarbete med inbjudan av gästforskare ochgästföreläsare. Ett närmare samarbete bör komma till ständ mellan de olikasvenska institutionerna, som skapar u-landsarbele och den svenska utbildningsorganisationen. saknar i utredningen en översiktöver den traditionella utbildningen med internationella inslag, som finns vidde flesta universitet. anser inte att utredningentillräckligt diskuterar den akademiska utbildningens centrala roll. univershet understryker vikten av ökadinternationalisering bl.a. för att samhället skall fä fram kvalificerad och föru-landstjänst lämplig personal. Latinamerikanska insfitutet föreslär all frägan om förberedelseulbildningför uppdrag i u-land utreds ytteriigare särskilt vad gäller förutsättningarnaatt uppnå en vidgad förberedelseulbildning genom utbyggnad av existerande,såväl ämnes- och språkinriktad som land- och regionspeciali-seradutbildningskapacitet inom universitet och högskolor. () och () understryker vikten av en fortsatt internationalisering avden svenska skolutbildningen samt en förbättrad språkutbildning. () delarutredningens uppfattning om internalionaliseringssträvandena men villframhålla att utbildningens internafionalisering bör omfatta hela skolan.Internationella sekretariat vid UHÄ och universiteten bör inrättas för allsamordna internationaliseringen av utbildningen. Centralorganisationen /SR delar utredningensuppfattning all långsiktig påverkan av den svenska resursbasen för u-landstjänstgöring,i vid bemärkelse, bör ägnas mer uppmärksamhet. () föreslår atl u-ländernassituation tas upp i det allmänna utbildningssystemet och all högskolorna får ökaderesurser att behandla ämnet. jör nordisk Asienforskning () stöderutredningens förslag om intensifierad internationalisering av den akademiskaundervisningen samt om ökad satsning pä stipendier och forskningsanslag. Densakkunskap som finns på universiteten bör utnyttjas bättre än vad utredningenföreslär. Mission (SKM) stöder förslaget om atl deinternationella frågorna kommer in i den normala utbildningsgången så tidigtoch medvetet som möjligt för att bredda basen för framtida rekrytering till u-landsljänst.Universiteten bör få utökat stöd för ytteriigare internationalisering. () anser attinternationaliseringen av den högre utbildningen bör stärkas. Kristna Ungdomsråd (SKU) förordar ökad satsningpå fortbild- Prop.1980/81:117 68 ning av universitetens lärare inom områden, som bedömsangelägna för u-landsutbildningen. () instämmer i atl internationella sekretariat bör finnasvid högskolorna. 7 Bistånds- och katastrofutbildningen på Sandöskolan Sammanfattning av remissorganens synpunkter Ambassaderna i , och ,Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), () och (),(), () och () samt () motsätter sig inte att den nuvarandeverksamheten vid avvecklas enligt utredningens förslag. Svenska Röda Korset(SKR), () och Statsanställdas förbunds och Statstjänstemannaförbundetsavdelningar vid föreslår en omorganisation och nedskärning av dennuvarande verksamheten i syfte att öka effektiviteten och kontakten med denkonkreta biståndsverksamheten, (lex genom förläggning av hela u-landsutbildningentill Sandöskolan). (), ambassaden i (), Centralorganisationen /SR och stöder helt eller delvis särskilda yttrande. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), ambassadeni , Tekniska högskolan i , Frikyrkan Hjälper och 1979/80 årsoch nuvarande elevkårer vid föreslär alt frågan om bistånds- och kalaslrofutbildningensframtid vid utreds ylterligare. Styrelsen för internationell utveckUng (SIDA) vill ha enöversyn av den nuvarande utbildningen på . Nämnda översyn bör göras avstiftelsen och bör ske med beaktande av vilka andra aktiviteter, inom ett brettprogram för förberedelse och utbildning för uppdrag i u-land, som med fördelkan förläggas till Sandöskolan. () föreslär atl verksamhetenvid liksom utformas med syfte att påverka den svenska resursbasenoch anser att u-landsulbildningen även i fortsättningen bör kunna utgöra ettalternativ till värnplikten. Den resursbreddande utbildningen vid Sandöskolanbör utformas som 2-5 månadskurser för 60-80 deltagare och mer än hittillsinriktas på yrkesgrupper som efterfrågas i . BUN föreslår vidare attkortkurser kring internationella frågor och biståndsproblem anordnas på Sandöskolani samarbete med myndigheter, insfitutioner och organisationer. Universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) ansluter sig lillförslaget att gradvis avveckla bistånds- och kalastrofutbildningen vid . () motsätter sig inte atl katastrof-och bislåndsutbildningen på Sandöskolan gradvis avvecklas. Ambassaden i Dar-es-Salaam biträder förslaget atlbistånds- och kalastrofutbildningen avvecklas. 1980/81:117 69 Ambassaden i ansluter sig till särskildayttrande när det gäller verksamheten vid . Ambassaden i stöder utredningens förslag omsuccessiv avveckling av Sandöskolan. Ambassaden I anser att den nuvarande verksamhetenvid bör avvecklas. Dock försvinner därmed den enda nu existerandelångsiktiga och djuplodande bislåndsutbildningen. Behovet av en sådan utbildningförefaller inte motsvaras av tillräckligt konkreta förslag i utredningen. Ambassaden i ansluter sig till utredningens förslagoch därmed en effektivare användning av anslaget pä som nuendast fördelas på 100 elever på Sandöskolan. Svenska Röda Korset (SRK) föreslår att utbildningen vid Sandöskolanbibehålls, men atl skolans kapacitet bättre utnyttjas genom atl ett störreantal personer ges en kortare utbildning. På läng sikt påverkas därigenom densvenska resursbasen ytterligare. TekniskaHögskolan anser att man bör avvakta innan man bedömer Sandöskolansrekryteringsfrämjande effekt. Tekniska Högskolan anser att någon form avfrivillig långsiktig bistånds- och kataslrofutbildning där antagningenanpassas till rekryterande organisationers behov, måsle finnas. i anser att Sandöskolani framtiden bör fungera som den föreslagna språkenheien och u-centrum. Svenska Ärbetsgivarejöreningen(SAF) och () har inga invändningar mot att dennuvarande katastrof- och bislåndsutbildningen på läggs ned. (/SR) framhåller att förslagelatt lägga ned den speciella katastrof- och biståndsutbildningen vid ,skulle innebära en allvarlig nedrustning av denna typ av biståndsutbildning. () tillstyrker att den nuvarandeverksamheten vid läggs ner och ersätls i enlighet med utredningensförslag. () anser att BUN-utbildningenbör vara kvar, men över biständsanslagen. BUN-utbildningen bör kompletteras medarbete i u-land. () anser att Sandöskolan fyller etl regionalpolitiskt syfte iÅdalen. De säväl personella som materiella resurser som byggts upp vid skolanbör beaktas vid en förändring. Staten har gjort stora investeringar iutbildningslokaler och personalen har stor erfarenhet av u-landsutbildning. FPUanser att Sandöskolans resurser bör utnyttjas i den nya organisationen. En fömtsättningför en avveckling av den nuvarande verksamheten är dels atl utbildningen för deenskilda organisationernas volontärer förläggs till och får en omfattningmotsvarande den nuvarande utbildningen dels alt volonlären har möjlighel att färäkna fullgjord u-landstjänstgöring som värnplikt. och Swedish Cooperalive Centreansluter sig till utredningens förslag att verksamheten vid upphöroch ersätts med fredskårs- och språkutbildning. () instämmer i förslaget omnedläggning av Sandöskolan i nuvarande former men påpekar att man börtillvarata den erfarenhet skolan har och dess lärarkår. Frikyrkan Hjälper föreslår att Sandöskolans resursertillvaratas pä ett bättre sätt än vad utredningen föreslår. Möjligheten att etteventuellt u-landsgymnasium förläggs till Sandöskolan bör utredas. 1980/81:117 70 Sandöskolan, 1979/och nuvarande elevkårer påpekarall för att förbättra utnyttjandet av skolans kapacitet har BUN:s personal ochelever föreslagit bl.a. en nedskärning i utbildningens längd ochen organisatorisk anknytning till arbete i . Det är viktigt attutnyttja de resurser, och det kunnande som finns pä Sandöskolan, framförallt lärare med praktisk erfarenhet av biståndsarbete. SFs och STs avdelningar vid föreslår ennedskärning av utbildningens längd och en organisatorisk anknytning till arbelei . En nedläggning av bistånds- och katastrofutbildningen vid Sandöskolanär ett steg tillbaka. Den är den siörsta och mest målmedvetnasatsningen på att bredda den svenska resursbasen. ansluter sig i slora drag lillRingmars särskilda yttrande. Sammandrag av remissorganens synpunkter (), Kramforskommunstyrelsen. Frikyrkan Hjälper, (), SverigesKristna Ungdomsråd, (SKU), ambasaden i , (), (), (), Vapenfria Arbetsgruppen vid och 1979/ och nuvarandeelevkårer vid anser alt u-landsutbildningen även i fortsättningenbör kunna utgöra elt alternativ lill värnplikten. universilel anser alt värnpliktsutbildningen vid BUNkan upphöra. Svenska Röda Korset (SRK) anser alt kravet på attbiståndsutbildningen vid skall vara ett alternativ till värnpliktkan modifieras eller till och med helt utgå. () avstyrker förslaget att 4-6 månaders u-landsutblldning plus minst två årsu-landsarbete skall gälla som alternativ lill fullgjord värnplikt/vapenfritjänst. Man bör enligt TCO inte kräva längre alternalivtjänst än normal värnpliklstjänsl.BUN tillstyrker atl fullgjord fredskårs- eller volontärs-tjänst i u-land omminst skall kunna godkännas som genomförd värnplikt eller vapenfri tjänstplus atl efter avslutat uppdrag i u-land gå igenom en uppsamlingskurs i Sverigepä . Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) anslutersig lill utredningens bedömning, att det medför slora praktiska nackdelar attha biståndsutbildning som alternativ till värnplikt. Styrelsen påpekar dockalt elt bi-ståndsinriktat alternativ för värnpliktiga och vapenfria ijänsteplikligahar setts som positivt av flera medborgargmpper. () föreslår atl verksamhetenvid liksom utformas med syfte atl påverka den svenskaresursbasen och anser alt u-landsutbildningen även i fortsättningen bör kunnautgöra ett alternafiv till värnplikt. BUN tillstyrker att fullgjord fredskårs-eller volontärtjänst i u-land om plus uppsamlingskurs i Sverigeskall kunna godkännas som genomförd värnplikt eller vapenfri tjänst. 1980/81:117 71 Ambassaden i BrasUia ansluter sig till yttrande.Värnpliktiga bör kunna göra samhällstjänst i form av u-landsulbildning. Ambassaden i Dar-es-Salaam biträder utredningens förslag lillell u-landsinriktat alternativ lill värnplikt och vapenfri tjänst.