prop · G40387 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:87 om vissa frågor om hemslöjden; Regeringen föreslår alt anta de förslag som harlagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen läggs fram förslag till riktlinjer för detslalliga slödel lill hemslöjden. Den nuvarande rådgivande hemslöjdsnämnden vidstatens industriverk föresläs bli ersatt med ett självständigt beslutandeorgan, . Vidare anges att organisationen på regionalnivå bör omfatta två länshemslöjdskonsulenler i varje län.Huvudmannaskapet skall kunna uiövas av anlingen hemslöjdsförening eller landstingskommun.Finansieringsansvaret föresläs delas mellan slal och landstingskommun. Vidarenämns all konsulenlverksamhelen för de speciella slöjdområdena sameslöjd och knypplingi framliden bör byggas ut. Ett väsentligt ökat stöd föreslås till och andra organisationer som bedriver hemslöjdsverksamhet. Slödetavses i fortsållningen inte vara begränsai lill huvudsakligen ideell verksamhei.För /82 beräknas . till Främjande av hemslöjden. 1 1980/81. Närvarande: Statsminister , statsråden , , , , , Äsling, Söder. Krönmark,, , , , , . , Adelsohn, Danell.Petri. Proposition om vissa frågor om hemslöjden Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefenför industridepartementet en särskild utredare med uppgift attgenomföra en översyn av gällande riktlinjer för det slalliga stödet lillhemslöjden, Utredaren' har överlämnat belänkandel (SOU1979:77) Hemslöjd - kulturarbete, produktion, sysselsättning, i vilkel förslagläggs om ett ökal samhällsstöd. En sammanfattning av belänkandel bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning över remissvaren bör fogas lill protokollet i della ärende sombilaga 2. 1980/81:100 (bil. 17 s. 51) har regeringenföreslagit aU, i avvaktan på särskild proposition i ämnet tillFrämjande av hemslöjden för budgetåret 1981,82 under fjortonde huvudtitelnberäkna ell reservationsanslag av . Jag anhåller nu om att få ta upp dessa frågor. Utredningen slår inledningsvis fast att hemslöjden harstor belydelse från ekonomisk, kulturell och social synpunkt. Ekonomiskt tordeslöjden ha särskild betydelse som kombinationssysselsältning i glesbygdoch som deltidsarbete för äldre arbetskraft och hemarbetande. Hemslöjdsverksamhetenär ett väsentligt inslag i det svenska kulturlivet. Den textila slöjden tordevara den mest levande, utpräglade och utbredda folk-' RiksdagsledamotenAnna 1980/81:87 3 konsten i vårt land. Slöjdens sociala betydelse bestar bl.a.i att den kan erbjuda meningsfull sysselsätlning ål människor, som har svårtall finna andra sysselsällningsaliernativ. Remissinstanserna delar ulredningens principiella syn pähemslöjdens betydelse för del svenska samhället. Jag instämmer i ulredningens uppfattning belräffandehemslöjdens betydelse frän ekonomisk, kulturell och social synpunkl. Del ärdärför enligl min mening lill belydande del ell samhällsintresse alt iryggahemslöjdens existens och utvecklingsmöjligheter. finns del, vid sidan av det speciella slöd som utgär över anslagelFrämjande av hemslöjden, fiera olika stödformer som kan utnyttjas för hemslöjdsverksamhei.Hemslöjden ingär exempelvis i målgruppen förde regionala utvecklingsfondernas verksamhei.Inom ramen för gällande beslämmelser finns generella slödmöjligheler i form avkrediter och företagsservice. Ett annat exempel är slödel lill företag ochkommuner i glesbygd som utgår under fjortonde huvudtitelns anslag C 3. Slöjdens karaktär av binäring och dellidssysselsätlning gör den vällämpad att använda som sysselsältningspolitiskt instrument, i synnerhet iglesbygd. Jag vill emellertid framhålla betydelsen av all stödet lillhemslöjden inle medför sådana förändringar i verksamhetens karaktär som stridermot definitionen pä hemslöjd. Av särskill vikl är därvid all hemslöjdens starkalokala eller etniska förankring i bygd, miljö och traditioner bevaras. Vidarebör slöjdandet bygga pä smä produktionsenheter, ofta enstaka personer, medkunskap om hela tillverkningsprocessen och ha ell belydande inslag av manuelltarbete. Jag övergår nu till alt behandla vissa frågor om centraltmyndighetsansvar, hemslöjdskonsulenlernas verksamhei saml fördelningen av detstatliga stödet till hemslöjden. Ulredningen anser att hemslöjden har ett klart samband medsåväl näringspolitik som kulturpolitik. För att hemslöjdens olika intressen på eftändamålsenligt säll skall kunna beaklas inom näringspolitikens ram bör den tillstatens industriverk knutna rådgivande hemslöjdsnämnden ersättas med ellsjälvständigt och beslutande organ, . Iadministrativt hänseende bör denna emellertid vara bunden till industriverket.Till den nya nämnden bör ett kansli som svarar för del löpande arbetet knytas. Flertalet remissinstanser delar ulredningens uppfattningoch anser att ett självsländigl beslutande organ bör inrättas. För egen del vill jag anföra följande. Prop.1980/81:87 4 Jag finner ulredningens förslag betriiffande förändringari den nuvarande organisationen vara lämpliga. Sälunda bor den nuvaranderådgivande hemslöjdsnämnden ersällas med ell självständigt och beslutandeorgan, . Nämnden bör disponera de medel som riksdagenanvisar for verksamheien. Nänmden bör ha cn allsidig sammansältning och representeraolika samhällssektorer och inlressen med väsenlliga beröringssynpunkler medhemslöjden. Med hänsyn lill det statsfinansiella lägel bör enligt min meningnämnden inle nu erhålla nägon egen kansliorganisation. Som föredragande ålnämnden bör fungera den förste hemsltijdskonsulenl stmi finns vid sialensindustriverk. Nämndens verksamhei bör adminislralivt förläggas tillindustriverket. Det ankommer pä regeringen att beslula om nämndens sammansättningoch närmare verksamhet. Utredningen föreslår an länshemslöjdskonsulenlernas verksamheibyggs ut till all omfatta i princip tvä länshemsltijdskonsulenter i varje län.den ena med inriktning pä härd slöjd, den andra pä mjuk slöjd. Enligl Ulredningenbör huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenterna kunna uiövas avhemslöjdsförening eller landstingskommun. Beträffande finansieringen av länshemslöjdskonsulenternaföreslår utredningen ett fortsalt delat ansvar mellan stal ochlandstingskommun. Utredningen räknar därvid med all landslingskomnumernasbidrag skall vara minst lika slora som statens. Del slora fterlalel av remissinstanserna tillstyrkerbifall lill ulredningens förslag om alt inrälla ivå konsulenlljänsler i varjelän, Belräffande huvudmannaskapet för länshemslöjdskonsulenterna delar sigremissinstanserna i princip i två lika slora grupper. Den ena instämmer i ulredningensförslag, medan den andra förordar endast landstingskommunerna som huvudmän. Flerlalelremissinslanser delar emellertid ulredningens uppfattning att konsulenlverksamhelenskall vara helt samhällsfinansierad och att ansvaret skall delas mellan staloch landstingskommun. För egen del instämmer jag i ulredningens upplänning nuvarande organisationen på regional nivä bör byggas ul sä alt del iframtiden i varje län finns tvä länshemslöjdskonsulenler, en med inriktning pähärd slöjd och en med inriktning på mjuk slöjd. 1 radande samhällsekonomiskaläge kan emellertid inle någon utbyggnad ske nästa budgetår. Del bör enligl minmening bli en framlida uppgift för au inom ramenför anvisade medel avgöra i vilken ordning och i vilken takt utbyggnaden avden regionala organisafionen skall ske. Jag instämmer även i ulredningens uppfallning atthuvudmannaskapet 1980/81:87 5 för länshemsltijdskonsulenterna bör kunna uiövas av anlingenhemsltijds-förening eller landsfingskommun. 1 varje län bör frågan om huvudmanna-skapelkunna lösas i samförstånd mellan hemslöjdsförening, landstingskommun,konsulenter och . Genom möjlighelen lill ell alternalivlhuvudmannaskap erhålls en fiexibilitel sä att frägan kan avgöras med hiinsyn lillde speciella förutsällningarna och uppfattningarna inom varje län. Jag delar utredningens uppfallning all länshemslöjdskonsulenlernaskall vara hell samhällsfinansierade och att del ekonomiska ansvaret skalldelas mellan stal och landstingskommun. Jag anser alt statsbidraget lill länshemslöjdskonsulenlernabör ulformas som ell schablonbidrag beräknal i förhällande lill den genomsnillligaårslönen för konsulenterna. Bidraget bör beräknas lill av den genomsnillligaårslönen exkl, slalligl löne-kostnadspulägg. Statsbidraget bör liksom hitlills liimnastill huvudmannen. Statsbidraget bör lämnas endasl under förulsällning attvederbörande landstingskommun svarar för samtliga älersläende koslnader förverksamheten och alt konsulenlverksamhelen bedrivs i enlighel med de ibetänkandet angivna riktlinjerna. Jag räknar därvid med attlandstingskommunernas bidrag kommer all vara minsl lika slora som statens. 4.2 Konsulentinsatser inom speciella slöjdområden Utredningen föreslär all statsmedel bör utgå för alt hellbekosta en Iredje sameslöjdskonsulenl och för att delvis bekosta en spetskonsulenl.Vidare anser utredningen all del f.n. inte finns underlag för alt föreslåinrättande av en särskild hemslöjdskonsulent för invandrare. De remissinstanser som har behandlal frägan om en Iredjesameslöjdskonsulent och en spelskonsulent är i princip positiva lill ulredningensförslag. Vissa åsiktsskillnader föreligger beträffande huvudmannaskap ochfinansiering. Några remissinslanser föreslär att en särskild tjänst som invandrarkonsulenlinrättas. De fiesta instanserna som har behandlal frägan delar emellertid ulredningensuppfallning. För egen del anser jag del vara önskvärt all konsulenlverksamheleninom de speciella slöjdomrädena knyppling och sameslöjd, byggs ul. Jag delardärvid ulredningens uppfallning belräffande huvudmannaskap och finansiering. statsfinansiella läge som råder kan denna uibyggnad emellertid inte skenästa budgetår utan får göras när ekonomiska förulsätlningar härför finns. Jag vill i della sammanhang betona värdet av alt den verksamheisom bedrivs vid Föreningen inle går förlorad ulan kan bibehållasför framliden. Jag vill även understryka betydelsen av att sameslöjden slårunder överinseende av samerna själva, så all del samiska kulturarvet kanbevaras och utvecklas. Del blir en uppgifi för attbevaka dessa områden. Prop.1980/81:87 6 Jag finner i likhei med ulredningen att del f.n. inle bör inriillasen särskild tjänst som hemslöjdskonsulent för invandrare. Det bör emellertidåvila och länshemslöjdskonsulenlerna all knytakontakter med och väcka intresse för slöjdlradilioner bland olikainvandrargrupper. Ulredningen anser det angeläget med ell väsenlligl utökat slödlill (). Emellertid bör enligl ulredningendel statliga slödel lill organisationer som bedriver hemslöjdsverksamhet inleexklusivt vara förbehållet SHR. Vidare föreslär utredningen att det statligastödet i fortsättningen inle skall vara begränsai lill ideell verksamhei inomhemslöjden. Del slora fierlalet av remissinstanserna instämmer i ulredningensförslag i dessa frägor. För egen del finner jag del moliveral med ell väsentligt utökatstöd lill SHR. så all förbundel skall kunna fullgöra sina vikliga uppgifter föralt främja svensk hemslöjd och dess utveckling. Vidare bör i fortsäliningenäven andra slöjdorganisalioner än SHR kunna erhålla bidrag för projekl eller verksamheiav belydelse för hemslöjdens utveckling. Anslaget B 15. Främjande av hemslöjdenbör i forlsältningen kunna utnyttjas mer obundet. Användningsområdena bör inlevara begränsade lill i huvudsak ideell verksamhet. I likhei med utredningen anserjagemellertid all anslagel inle bör användas till att täcka eventuella driftsunderskolivid den av SHR drivna kursgården Sälerglänlan. Del böråvila den , som jag har förordat skall inrättas, attnärmare fördela de medel som anvisas under anslagel. De frågor som utredningen i sitl belänkande tar upp , bör särskill uppmärksammas av . Belräffande de frågor rörande utbildningen inom hemslöjdsområdeioch verksamheien vid Sälerglänlan, Hemslöjdens gärd, som ulredningen behandlat,hänvisar jag till vad statsrådet har anfört lidigare denna dag (prop.1980/81:100 bil. 12 s. 332-333). har i sin anslagsframställning för budgetåret1981/82 beräknat . under anslaget Främjande av hemslöjden i avvaktanpå resultaten av hemslöjdsulredning. I enlighet med vad jag har anfört beräknar jag, i enlighelmed huvudförs- 1980/81:87 7 lägel, för de nuvarande länshemslöjdskonsulenterna och förIvå same-slöjdskonsulenler . För Svenska Hemslöjdsföreningars Riksförbundberäknas . och för övrig verksamhet . Slutligen beräknar jagför , vari ingår lönekoslnaderna förtjänsten som förste hemslöjdskonsulcnl. Sammanlagtbör alltså anslagel B 15. Främjande av hemslöjden för budgetårel 1981/82 förasupp med . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagall regeringen föreslär alt 1. godkänna de avmig förordade rikfiinjerna för del statliga slödel lill hemslöjdsverksamhelen, 2. godkänna all med de uppgifler som jag har angelt inrättas den Ijuli1981, 3. lill Främjandeav hemslöjden för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1980/81:87 8 Sammanfattning av betänkande av hemslöj(dsutredning Hemslöjd - kulturarbete, produktion, sysselsättning (SOU1979:77) I Allmän bakgruiKJ (kapitel 2-6) 1 kapttd2 behandlas vis.sa utgångspunkter och begrepp. Vid minen av börjadeslöjdandel i hemmen au kallas för hemslöjd. Detla hängde samman medindustrialismens genombrott och alt en kulturell rörelse började bildas kringhemslöjden som produktionsform. Avtradition kan slöjdandel inom hemslöjdsområdei delas in i två huvudgrupper, husbehovsslöjdandeoch saluslöjdande. Till dessa två huvudgrupper kan läggas slöjdande somskapande och aktiverande verksamhet på fritid saml slöjdande i terapisyfie. Karakiärisiiskiför hemslöjden är all slöjdlillverkningen hell eller delvis är en manuelltillverkning, ell handens arbete, Slöjdandet påverkas av vardagliga behov samlpraktisk funktionsduglighet och estetiska kvaliteter hos slöjdprodukien.Slöjden kan i huvudsak delas in i två områden; mjuk slöjd (textil slöjd, läder-och skinnarbeien m. och hård slöjd (träslöjd, smide och metallslöjd, roislöjdm. m.). Eu särbegrepp är sameslöjden. 1kapitel 3 ges en bakgrund lill dagens hemslöjdsverksamhei och samhällels synpå hemslöjden. Hemslöjd till husbehov och till avsalu är av myckel gammalldatum. Fram lill 1800-talets mitt var hemmen landels största tillverkare avalla de varor som behövdes till kläder, föda, utrusining i bostaden, redskapoch transportmedel. Industrialismens genombrott följdes av en tillbakagång förhemslöjden. De svåra missväxlåren under slutel av och början av 1870-laleiledde emellertid till au hemslöjdens betydelse omvärderades. Det kom attframstå som en samhällelig uppgifi all skapa ökade försörjningsmöjlighetergenom all främja hemslöjden, som betraktades som främsi en binäring lilljordbruket. 1 kapitd4 beskrivs hemslöjdsföreningarnas och slöjdarnas organisationsarbete. Deinsatser som gjordes för hemslöjden under senare hälften av 1800-ialel leddefram till bildandet av den första hemslöjdsföreningen . () bildades . Riksförbundetomfattar 53 hemslöjdsföreningar med sammanlagl ca 11 000 individuelltanslutna medlemmar. () bildades somen särskild organisation för slöjdare. 1kapitel 5 redovisas en enkät utredningen genomfört om bl. Enkälen riktade sig till samtliga länshemslöjdskonsulenleroch lill sameslöjdskonsulenterna. Sammantaget tyder konsulenternas uppgifter påatt antalel saluslöjdare i landet är 13000 Prop.1980/81:87 9 Enbart via hemslöjdsorganisaiionerna försäljs slöjd från närmare 2 900 slöjdare,Sameslöjdskonsulenierna uppger sig ha kontakt med, eller kännedom om, 640 sameslöjdaresom slöjdar på hel- eller deltid och är beroende av slöjden som inkomstkällaeller av själva slöjdprodukierna. Av dessa är ca 420 saluslöjdare. Enligtsameslöjdskonsulenterna finns del en klar tendens all antalet slöjdareökar, främsi . Några närmare uppgifter om slöjdande iannan form än saluslöjdande har inte lämnats av konsulenterna. Slöjdandelär spritt över hela landel, men förefaller alt vara mesl utbrett i skogslänen.En påfallande slor andel av saluslöjdarna, 45 96, finns enligt enkäten i dessalän, Slöjdandet har särskild betydelse för kvinnornas sysselsättning, isynnerhet i skogslänen och i fjällområdet. av de slöjdare somlevererar slöjd till hemslöjdsorganisationerna är 22 96 är över 60år och endast 6 96 är . Nyrekryteringen sker också främst i de äldreåldersgmpperna. Flertalet slöjdare är deliids-slöjdare. Mångabedömningar pekar pä au slöjdandel, inle minst slöjdandel för husbehov och somfritidssysselsättning, ökat i hela landel. Av den omfattandekursverksamhet som bl. a. studieförbunden och hemslöjdsorganisaiionernabedriver kan utläsas ell kraftigt ökal iniresse för ulbildning i slöjdämnenoch för eget slöjdande. Kapitel6 om hemslöjdsverksamheten i bygger på uppgifter som ulredningen harinhämtat från hemslöjdens riksorganisationer i de övriga nordiska länderna. 1alla nordiska länder bedrivs en både lill innehåll och omfattning belydandehemslöjdsverksamhet. 1 verksamheien ingår som väsenlliga beståndsdelar ellorganiserat konsulent- och rådgivningsarbeie samt landsomfattandehemslöjdsrörelser. I alla de berörda länderna utom ingår affärsdrivandehemslöjdsföreningar i hemslöjdsorganisationerna. Det totala antalel medlemmar i de nordiska riksorganisationerna kan uppskaltaslill sammanlagt ca 70 000 personer. Den största omfallningen har konsulent-och rådgivningsverksamheten i . Endasl på bedrivs konsulentverksamhelhell ulan statligt stöd. Enliglriksorganisationernas bedömningar, som är tämligen osäkra, torde del finnas 60000 eller fier saluslöjdare totalt i . Inga uppgifter har redovisats omövrigt slöjdande. Detnordiska samarbetet sker bl, a. genom , som bildades år1927, och inom sameslöjdens område främst mellan same-organisalionerna i deberörda länderna. II Bedömningar och förslag (kapitel 7-12) 7 Hemslöjdens roU - utredningens grundsyn Karaktäristisktför hemslöjden är alt dagens produktion har gamla slöjdtraditioner ochkulturtraditioner som grund. Att hemslöjden har kunnat bevara och utveckla sinsärprägel även i modern tid hänger samman med n t9SiV8/. Prop.1980/81:87 10 deslora insalser som har gjorts bl, a, av den organiserade hemslöjdsrörelsen förall i vida kretsar väcka intresse för och skapa medvetenhet om hemslöjdenskännetecken. Del är därför genom eu samspel mellan del aktiva slöjdandet ochdet ideella arbetel som hemslöjdsbegreppet ges ett åskådligt och praktisktdefinierbart innehåll, som främst kan avläsas i de slöjdpro-dukier somframställs. Del säu på vilkel kvalilelskänslan har hållils levande i hemslöjdeni ston har avgörande betydelse för slöjdens livskraft och dess möjligheter attengagera många människor i slöjd som skapande verksamhet. Slöjdandethar en omfallning och utbredning som visar att hemslöjdsproduktionen för euslorl anlal människor har belydelse som sysselsättning och inkomstkälla.Slöjdens traditionella slällning som binäring, i första hand lill jord- ochskogsbruk, har trängts tillbaka, men är ändå fortfarande en realitet, Främsi lordeslöjden ha belydelse som kombinationssysselsältning i glesbygd och som huvudsakligendeltidsarbete för äldre arbetskraft och hemarbetande, Slöjdprodukiionensekonomiska belydelse, såväl för de enskilda hushållen som i ett slörresamhällsekonomiskt perspektiv, är svår au närmare ange. Det slöjdande som skersom frilidssysselsätining och för husbehov har en omfattning som väsentligt lordeöverstiga saluslöjdandeis. Den lolala slöjd-produktionen representerar ett belydandeekonomiskt värde. Hemslöjdsverksamhelenulgör ett väsentligt inslag i svenskl kulturliv. Slöjden har särskild belydelsegenom alt den ulgår från lokala fömlsältningar och ger möjligheter för i stonsett alla. oavselt ekonomiska, sociala och geografiska förhållanden, all med ulgångspunkli gamla kulturtraditioner producera med egna händer och forma sin miljö. Dentextila slöjden, som främsi har formats och utövats av kvinnor, torde vara denidag mesl levande, utpräglade och utbredda folkkonsten i vårt land. Isocialt av.seende har slöjden belydelse genom alt den kan erbjuda meningsfullsysselsättning ål människor som av olika skäl har svårt att finna andra sysselsäliningsalternaiiv.Slöjden används även i aktiverande och rehabiliterande syfte i lerapiverksamheiinom sjukvård, äldrevård och annan institutionsvård. Ulredningenulgår från all hemslöjden även kommer alt ha betydelse urekonomisk, social och kulturell synpunkl. Med hänsyn lill de frågor som fåttökad aktualitet genom samhällsutvecklingen finns skäl au berörahemslöjdens roll som produktionsform i ett något vidare perspektiv. Mångsidigheteni slöjden har blivit en alll mer betydelsefull faktor i takt med attmekanisering, sektorisering och datorisering har kommit au prägla stora delarav dagens arbetsliv. Slöjden förefaller att svara mot vissa grundläggandebehov av skapande verksamhet som har betydelse för människors självkänsla ochvälbefinnande. Denna slöjdens i gmnden kulturella belydelse har fåll alltstörre vikl och förtjänar växande uppmärksamhet. Hemslöjdsprodukiernahar kommit alt bli ett komplement - och i viss mån ett alternativ - till induslrielllmassframsiällda varor. Slöjdprodukten har en egen identitet. Slöjdprodukien harockså i allmänhel genom produktionsformen ett socialt och kulturelltdefinierbart ursprung, vilket ger slöjdprodukien ett särskill värde. Hemslöjdenhar bevarat en mångsidighet och ursprunglighet genom sin lokala förankring. Denär därigenom en in- Prop.1980/81:87 H spiraiionskällaför annan skapande och konstnäriig verksamhei saml industriell formgivning ochen motvikt till del kommersiella masskullurul-budei, 1hemslöjdsverksamhelen i de nordiska länderna finns erfarenheler, gemensamma inlressenoch en kulturell rikedom i slöjdens uttrycksformer som bör las lill vara i ett ökalnordiskt samarbele. bör ses som en viklig uppgifi också ur samhällelig synpunkl,t. ex. i del nordiska rådels arbele. De i hemslöjdsverksamhelen samladeerfarenheterna lorde även fylla en uppgifi i iniernaiionelli ulvecklingssamarbeieför all slödja strävanden all la lill vara inhemska kuliuriradilioner ochproduktionsformer i utvecklingsländerna. Hemslöjdenbygger primärt på lokal produktion för lokala behov. Förnybara naiurråvarorlas lill vara. Genom an grundläggande tekniker för omvandling av naiurråvaror lillfärdiga bruksting bibehålls kan i viss mån en alllför ensidig lekniksirukiurmotverkas. Ur resurshushållningssynpunki och teknologisk synpunkl kanhemslöjden sägas utgöra - om än i blygsam skala - en utvecklingspotential i detmoderna industrisamhället. Allirygga hemslöjdens existens är lill belydande del ell samhällsintresse. Delsamhälleliga slödel till hemslöjden är emellertid otillräckligt för att ge denödvändiga förutsäuningarna för della, varför utredningen lägger fram förslagom ell ökal samhällsstöd. 8 Hemslöjdsverksamhet och samhällsstöd Närings-,regional- och sysselsättningspolitiskt stöd till hemslöjdsverksamhet Destatliga stödformerna lill slöjdare och hemslöjdsverksamhei kan grovl selldelas in i tre huvudgrupper; kullurpolitiska stödinsatser, generella näringspolitiskainsalser samt regional- och sysselsätlningspolitiska insalser. AnslagelFrämjande av hemslöjden kan sägas spänna över samtliga nämnda områden. Med visslfog kan emellertid hävdas att de kullurpolitiska inslagen väger över, eftersom slödenligt gällande riktlinjer i princip får ulgå endasl till den ideella delen av hemslöjdsverksamhei. Hemslöjdensom näringsgren utgör målgrupp för de regionala utvecklingsfonderna, sominrättades med de tidigare företagareföreningarna som bas. Uppgiflersom utredningen har inhämtat visar alt fondernas (förelagareföreningarnas)lånemöjligheter i synnerligen få fall har uinyltjals för hemslöjd. Inte hellerfondernas förelagsservice har - utom med vissa undanlag - kommil hemslöjden tilldel i nämnvärd omfattning. Tillkomslenav de regionala utvecklingsfonderna har inneburit att de generella siödmöjligheiernalill småföretagen i form av krediter och företagsservice har byggis utväsentligt.