prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Det kan gälla tillgången studiematerial, cirkelledarens kunskaper ochförmåga att stimulera gmppens deltagare atl söka kunskap och studiecirkelnsegen sammansättning. Frågan om en verksamhet skall berättiga till statsbidrageller ej bör alltså inle göras till en fråga om ämne. Folkbildningsutredningenställer upp ytteriigare ett kriterium för att verksamheten skall komma ifrågaför studiecirkelbidrag. Kommittén menar all avgörande bör vara atlstudiecirkeln har möjlighet alt fungera som en kamratkrets som bedriverstudier. Enskilda studier, gmpp-akliviteler av annat slag, somföreningssammankomster, träffar för Ullverkning av prydnadsföremål osv. böralliså inte betraktas som folkbildningsarbete hur värdefulla dessa aktiviteterfrån andra synpukter än kan anses vara. Detta leder till krav på en korrektinformation om studiecirkeln och sludieämnel till blivande deltagare. Studiecirkelbidragetbör inte heller utgå lill aktiviteter där utövandet är det centrala.Slatsbidrag över anslaget till sludiecirkelverksamhet bör alltså inte heller ifortsättningen utgå till sport, gymnastik, idrott, friluftsliv och spel. Kommitténföreslår vidare att de nuvarande föreskrifterna för studieverksamhet, somanordnas i samarbete med företag, som driver undervisning på affärsmässigbasis eller .som ett led i sin affärsmäsiga verksamhet, bör gälla även ifortsättningen. 1980/81:127 87 Kapitel6 Folkbildning för eftersatta grupper Folkbildningsulredningenrefererar en rad undersökningar, skrifter, uttalanden av fackligaorganisationer och propositioner, där de fördelnings-poHliska målen behandlas.Riksdagen har i samband med vuxenutbildningsreformen beslutat om ett flertalreformer av fördelningspolitisk karaktär. Kommittén konstaterar attdet är svårt att bedöma vilka fördelningspolitiska effekter, som deulbildningspolitiska reformerna haft. Forskningen är begränsad och derapporter, som föreligger, har sociologisk inriktning. Undersökningarnaomfattar i regel inle tiden , då den mest konsekventafördelningspolitiska reformen genomfördes. Kommittén refererar bl.a.Broström/och fördelningspolitik, (1977), somsammanfattar situationen: För att uppnå de fördelningspoliiiska målen måstefrämst de resurssvaga rekryteras. De resurssvaga efterfrågar vuxenutbildning ilägre grad än de resursstarka. Rekryteringen motsvarar ej detfördelningspolitiska målet eftersom utbudet styrs av efterfrågan. Delta kanbero på att del finns en grundläggande konflikt mellan service- ochfördelningspoliUska mål. Det görs i vuxenutbildningen ingen åtskillnad mellan-dessa mål. Målgmpperna är otydliga. Att nå formellt kortutbildade har blivitliktydigt med att bedriva fördelningspolitik. Atl peka på kortutbildade ärotillräckligt, då skillnaderna inom denna grupp är stora. Endast deresursslarka inom gruppen kan nås. Systemets generella utformning befrämjar denservicepoliliska rekryteringen. Vissa organisationer ställer sig inle bakom defördelningspoliiiska målen och i förening med atl det saknas styrinstrumentkommer resurserna alt inriktas på servicepoliUsk rekrytering. Kommittén konstaterar attgenomförda åtgärder har haft svårt att tränga på djupet och att nå de verkligtresurssvaga. Del är viktigt att framtida ålgärder på ett bättre sätt ger deönskade effekterna. Kommittén menar att generella metoder måste kompletterasmed selektivt utformade åtgärder och föreslår a) att den nuvarandeämnesprioriteringen upphör och atl selekliva mot speciella gmpper riktadebidrag införes, b) alt grupper med svårastudiehinder ges särskilt stöd, c) atl den uppsökande verksamhelenförstärkes och ulvidgas lill nya områden, d) attden negativa effekten i nuvarande system, som förutsätter en konU- nuerlig volymökning, så långt möjligt reduceras och e) atlen klarare målgmppangivelse genomföres. De gmpper, som enligtkommitténs mening bör erhålla riktade bidrag, är människor i glesbygd och påvårdinstitutioner, handikappade, invandrare och kortutbildade/lågmotiverade. Kommitténföreslår vidare att glesbygdsstöd skall utgå för verksamhet Prop.1980/81:127 88 utanförg-orter i de regionalpolitiska stödområdena 3-6. Glesbygdsstödet motiveras medatl det i flera avseenden blir dyrare alt initiera och genomföra verksamhetutanför g-orter än inom dessa. Kostnaderna för resor och traktamenten ochtransporter ökar. Cirklarna blir ofta små och riskerna för bortfall avdellagare blir större. Detta kan betyda högre kostnader för lokalavdelningarna. Folkbildningsulredningenhar diskuterat utförligt frågor, som rör folkbildning bland handikappade.Kommittén påpekar att handikappade inte har några "särskilda" behovoch har därför fört in frågorna i resp. sammanhang. Kommittén menar attfolkbildning bland handikappade inte kan avgränsas till att endast avsemänniskor med handikapp utan måste också inbegripa omgivningen, t. ex. anhörigaoch handikapprörelsen. Kommittén anser att det kommer att finnas service och verksamheti samhällel, där det med hänsyn till kravet på normalisering och principen omintegrering och med beaktande av anordnarens ekonomiska resurser är ennödvändig fömtsättning atl särskilda bidrag utgår. Det finns behov av altanpassa studielokaler, av ledsagartjänst. Den enskilde harockså svårigheier genom bristande självkänsla, dålig ork och kroppsfunktioner,som inte räcker till. Iintegrationsfrågan intar kommittén den ståndpunkten att integrerad verksamhetskall vara regeln och att segregerad verksamhet skall vara undantag. Folkbildningsutredningenkonslalerar all den traditionella informationen om studiemöjligheter tillallmänheten inte når fram till alla människor med handikapp. Det kan gällablinda, döva och utvecklingsstörda. Information om vad studieförbunden har atterbjuda skilda handikappgrupper bör sålunda anpassas till behoven och ges enhög prioritet. Kommittén lägger förslag om särskilda medel för uppsökandeverksamhet bland handikappade. Man vill också undanröja hinder av annat slaggenom att föreslå medel för t. ex. barntillsyn. Resortill och från studielokalen är för många handikappade ett av de svårasteproblemen. förutsätter att kommunerna tillhandahållerfärdtjänst för de handikappade i syfte att göra del möjligt för dem att delta ikultur- och folkbildningsverksamhet. På samma sätt bör den sociala hemhjälpensuppgifter vidgas. Genom dess förmedling skall ledsagare kunna följa med tillstudiecirklar, teatrar, bio, föreningsmöten etc. Vidare behövs det tolkservicetill döva, gravt hörselskadade och talskadade. Inom vatje landstingsområde börfinnas tolkcentraler dit den som är i behov av tolk kan vända sig. Denkommunala bör, när så erfodras, ge personlig assistens i studiesituationer. Mångamänniskor med handikapp är hänvisade till alt leva på vårdinstitution underlängre eller . Dessa människor blir lätt kulturellt isolerade.Studieförbunden bör enligt kommittén aktivera sig i syfte att bryta dennaisolering. Inom institutionsvården finns skilda uppfattningar Prop.1980/81:127 89 omvem från institutionens sida som skall handha studie-, kultur- ochfritidsaktiviteter. utgår från att larinitiativ atl reda ut och för de anställda klargöra ansvarsfördelningen ochsyftet med folkbildningsverksamhet på vårdinstituUoner. Studieförbunden skallsjälvfallet vara anordnare och närmasl ansvariga även för den verksamhet som debedriver inom vårdinstiluUonerna. Folkbildningsutredningenbehandlar frågor som rör folkbildning för invandrare. Med utgångspunkt frånriksdagens beslul om mål och riktlinjer för invandrarpoliUken (prop. 1975:126,InU 1975:6) diskuterar kommhtén vad det belyder atl blivit eltinvandrarland, där språk och kulturer blandas. Det är angelägel atl invandrarnakan bevara sill hemspråk och utveckla sin kultur. Språksvårigheterna utgör detstörsta hindret när enskilda invandrare önskar della i studieförbundensreguljära verksamhet. Gmndläggande kunskaper i svenska språket är enliglkommittén nödvändiga för varje invandare, som bor och arbetarinom det svenska samhället. Studieförbunden bör i ökad utsträckning samarbetamed invandrarnas organisationer. Folkbildningsulredningen anser alt invandrarnapå allt sätt bör stimuleras alt engagera sig i folkbildningsarbete och föreslåralt riktade bidrag till invandrarverksamheten skall utgå under en övergångsUd.Bidragen föreslås ulgå till invandrarnas kulturella aktiviteter och lillcirkelstudier i svenska språket, i hemspråk och i samhällsorientering. Folkbildningsutredningendiskuterar åtgärder bland kortutbildade och lågmotiverade. Kommittén menar altbetecknande för de resurssvaga gmpperna är låg moUvation när del gäller altdelta i samhällets utbildningverksamhet, kuhurakliviteter, förenings- ochsamhällsliv. De saknar ofta förmågan alt la tillvara sina egna intressen inästan alla de situationer som etl demokraUskt samhälls- och arbetsliverbjuder. Kommittén vill hitta kanaler som leder fram till inle bara deformellt utan främsl de reellt lågutbildade. Folkbildningsutredningenrefererar utredningar och rapporter som tyder på atl utbildningsinsatser avtraditionellt slag inte kan överbrygga de utbildningsklyftor som de ojämlikalärosiluaUonema i arbetslivet skapar. Om man vill eliminerautbildningsklyftorna och förverkliga de vuxenpedagogiska målsättningarna såmåste man framför allt skapa en aktiv lärosituation, som är integrerad iarbetslivet. De lågmotiverade kan tydligen bäst aktiveras genom personligkontakt med "uppsökare", som har goda insikter om den uppsöktessociala situaUon. De bör ske i den uppsöktes vardagssituation och genomförassåväl på arbetsplatser som i bostadsområden. Kommittén föreslår riktade bidragoch andra åtgärder för att aktivera de kortutbildade och lågmotiverade. Måletbör nås genom uppsökande verksamhel på arbetsplatser, i bostadsområden ochgenom selekliva projekt i glesbygd, bland arbetslösa, handikappade, språkligaminoriteter, jordbmkare, fiskare och hantverkare. Kommitténbehandlar frågan om barntillsyn vid föräldrars cirkelsludier 1980/81:127 90 ochkonstaterar att samhällets barnomsorg är en angelägenhet. Behovet avbarntillsyn i samband med cirkelstudier medför emellertid särskilda krav påservice, som kan vara svåra för en institution att tillgodose. Flertaletstudiecirklar bedrivs ju på kvällstid. föreslår altansvaret för barntillsyn i samband med cirkelstudier läggs på studieförbundenoch alt bidraget i första elapp begränsas till studiecirklar i den uppsökandeverksamhelen. Förbunden bör ha frihet att anordna barn-tillsynsverksamheten pådet sätl som bäst svarar mol behoven. Kommittén föreslår attbidraget lill uppsökande verksamhet i bostadsområden och för specialprojeklkraftigt uppräknas. Samhälletsbidrag studieförbundens verksamhet utgår från stat, landsting ochkommuner. Dessa var från böijan relativt blygsamma men har kommitatl omfatta ca 3/4 av verksamhetens kostnader. Direkt som elt led iverksamhetens utveckling och indirekt som riktningsgivare för de kommunalabidragen har de statliga bidragen spelat en avgörande roll. Statens bidragutgår till studieförbunden centralt för organisationskostnader, pedagogiskverksamhet samt handikappverksamhet. Vidare utgår statliga bidrag Ullstudieförbundens lokala enheter för cirkel-verksamhet och kulturarrangemang. Påmotsvarande sätt lämnar primärkommunerna bidrag tillstudieförbundsavdelningarna för studiecirklar och andra former av verksamhet.LandsUngen lämnar bidrag till studieförbundens regionala aktiviteter.Sammantaget har staten för /80 budgeterat ca 930 milj. kr. Ikapitel 7 lämnar folkbildningsutredningen en relativt utförlig redovisning föralla de statliga delbidrag, som studieförbunden erhåller för såväl cenlral somlokal verksamhel. Folkbildningsutredningenhar diskuterat vilka allmänna krav som bör ställas på elt nytt bidragssystem. remissynpunkter, som kommittén erhållit på sin debattskrift. Folkbildningeni framtiden, framhålls som elt starkt krav alt bidragen skall utformas så attstudieförbunden bevarar sin självständighet, kan arbeta flexibelt och anpassasig till nya och förändrade behov. Ett annat krav från studieförbunden är attbidragen skall följa kostnadsförändringar och att jämställdhet skall uppnåsmellan olika utbildningsanordnare. Deönskemål, krav och synpunkter, som från skilda håll framförts i anslutning tilldiskussionen om nytt bidragssystem summerar kommittén i följande punkter: Konsekvenserna vid fullkostnadstäckning bör belysas. Det bör prövas om målet mednuvarande s.k. prio-bidrag bättre kan nås på annat sätl. Prop.1980/81:127 91 Ett mål bör vara att på siktkunna erbjuda kostnadsfria cirkelstudier. Jämställdhet mellan olikavuxenutbildningsanordnare bör eftersträvas. Ett framlida bidragssystem börha starka fördelningspolitiska inslag och i hög grad försöka tillgodose deutbildningsmässigt och kulturellt eftersattas behov. Bidragsformerna för verksamheti glesbygd, bland handikappade, invandrare och för den uppsökande verksamhetenbör omprövas. Bidrag till barntillsyn vidcirkelsludier bör prövas. Frågan om kostnadsfördelningmellan stat och kommun bör belysas. Möjligheler till nya ochkombinerade studieformer samt integrering av olika verksamhetsformer börprövas. Bidragssystem, som låter siganpassas till löne- och prisutvecklingen, bör prövas. Behovel av ökad tillsyn ochkontroll bör undersökas. En ökadinsUtulionaliseringsgrad bör motverkas. En förenklad administrativredovisning bör eftersträvas. Det fria och frivilligafolkbildningsarbetets flexibilitet bör upprätthållas. Därefter gör kommitténvissa principiella överväganden. Bl.a. behandlas frågan om konsekvenser vidfull kostnadstäckning. kommer till den slutsatsen attom staten skulle svara för bidrag som ger hundraprocentig kostnadstäckningskulle en rad negativa konsekvenser uppslå för studieförbunden. Kommittén anser del inlerimligt att fömtsatta atl staten skulle acceptera en fri arvodes- ochlönesättning för ledare, fackmän och administrativ personal, om man på löpanderäkning skall svara för hela kostnaden. Skulle resultatet bli statligtreglerade tjänster, menar kommittén att detta inte är förenligt med fritt ochfrivilligt folkbildningsarbete och studieförbundens sätt att utse ledare ochövriga medarbetare. Folkbildningsulredningen anser dock alt slaten börkunna ge bidrag som i princip men inte lill varje krona ger fullkostnadstäckning för de kostnadsposter, som slalen har alt ansvara för. Folkbildningsutredningenanser att den nuvarande ämnesprioriteringen skall upphöra. bör degenerella bidragen uppräknas så att de ger studieförbunden möjlighelatt erbjuda cirkelstudier avgiftsfritt eller lill en mycket begränsad avgifl.Emellertid är det enligt kommitténs uppfattning nödvändigt med vissa riktadeUlläggsbidrag i avvaktan på att de statliga bidragen räknas upp, så alt de iprincip svarar mot full kostnadsläckning. Stödet till kortutbildadeoch andra gmpper vill kommhtén koncentrera till uppsökande verksamhet. Sammauppfattning har kommittén beträffande stödet till en arbetsplatsorienteradverksamhet. Ett sådant slöd bör enligl kommittén kunna tillgodoses genomförstärkta bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Prop.1980/81:127 92 Kommitténhar haft i uppdrag alt belysa frågan om kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun. Många skäl talar enligt kommittén för en viss omfördelning på så sättatt staten skulle påtaga sig en slörre andel. Ett av skälen härtill är demycket varierande bidragsvillkor som gäller i olika kommuner. Kommitténföreslår att staten övertar bidragsgivningen tillstudieförbundsavdelningarnas instruktions- och administrationskostnader, medankommunerna får svara för bidragsgivningen till studiematerial. att bidragsobjekten blir desamma för stat resp. kommun som ibidragsgivningen till vuxenutbildning. Eftersom kostnaderna förinstruktion och administration är större än för studiematerial, blir den nyakostnadsfördelningen efter hand till fördel för kommunerna. alt kommunerna utnyttjar för att förstärka sin bidragsgivning. Folkbildningsutredningenföreslår atl ett enhetligt grundbidrag införes för studiecirkelverksamhelen. Igmndbidragel samordnas nuvarande bidrag allmänna studiecirklar,universitelscirklar och cirklar i svenska för invandrare. Vidare inordnas isamma bidrag nuvarande delbidrag till ledararvode, fackmannaarvode, socialakostnader samt rese- och traktamentskostnader. Det innebär bl.a. att utrymmeges för bidrag lill rese- och traktamentskostnader i hela landel.Grundbidragets storlek framräknas med riksmedelscirkelns kostnader somunderlag. Vidare föreslår kommittén en reformperiod omfattande 5 steg, därgrundbidragel i första steget skall motsvara av riksmedelscirkelnsgmndbidragsberättigade koslnader. I det sista steget fömtsätts atl bidragetskall uppgå lill . Inuvarande bidragssystem förekommer en omfattande dispensgivning.Folkbildningsutredningen vill utforma bidragsvillkoren för grundbidragel så attdispenserna minskar. Föf atl ändåkunna möta de behov som otvivelaktigt finns av avvikelse frångmndbidragsvillkoren föreslår kommittén en extra resurs, som bl. a. kananvändas till förformer lill gmndbi-dragsberätligad studiecirkel, till exlraledare i studiecirklar, till förhöjt arvode för särskilt kvalificeradecirkelledare och till cirklar, som i övrigt faller utanförgmndbidragsvillkoren. Den extra resursen skall också kunna användas för kortakurser i studieförbundens regi. Den extra resursens storlek styrs avgmndbidragets omfattning. Dettidigare bidraget till kulturprogram i föreningslivet inom studieförbundensram vill folkbildningsuUedningen omforma och utveckla till ett bidrag lillannan bildningsverksamhet. En uppräkning föreslås med hänsyn till bidragets nyainriktning. Detnya bidrag instmkUons- och administrationskostnader som föreslås får enschablonmässig utformning. Bidragets storiek bör enligl kommitténs uppfattningslyras av verksamhelsvolymen i såväl studiecirklar som annan bildningsverksamhet. I bidraget finns inbyggt elt gmndskydd för avdelningen och dessanställda genom att en viss del av bidraget skall avsättas lill en garanti- ochlikviditetsfond. 1980/81:127 93 Kommitténföreslår atl bidragen till studieförbundens centrala verksamhel får en någolannorlunda utformning än . Dels föreslås inrättandet av ett basbidrag, somblir Hka för alla studieförbund och dels föreslås alt bidraget lillorganisationskoslnader och pedagogisk verksamhel får utgöra en viss andelav totalt förmedlade bidrag till studieförbundens lokala enheter. Vidareföreslås atl bidragen uppräknas för att bättre motsvara dagens kostnadsläge.Till studieförbundens handikappverksamhel föreslås särskilda bidrag. Dessaskall utgå dels till pedagogisk verksamhet, dels till produktion avstudiematerial, dels till tekniska och organisatoriska stödåtgärder. Samtidigtföreslås att tilldelas särskilt bidrag för anpassningav studiematerial för synskadade inklusive dövblinda. För atl komma tillrättamed den bristfälliga anpassning lill löne- och prisförändringar, som har varilett mycket framträdande problem i samhällets bidragsgivning tillstudieförbunden föreslår folkbildningsutredningen en ny ordning. Förslagetinnebär alt tillsynsmyndigheten fåi- i uppdrag att varje höst inkomma Ulldepartement och kommunförbund med kompletterande beräkningsunderlag för denstatliga och kommunala bidragsgivningen till studieförbunden. Ambitionerna atl fåfördelningspolhiska inslag i bidragsgivningen tillgodoses enligt kommitténgenom förslagen om riktade bidrag och om vidgade insatser i den uppsökandeverksamhelen. De riktade bidragen skall enligt förslaget utgå till verksamhel iglesbygd inom de regionalpolitiska områdena 3-6. Kommittén föreslår vidare attUll studiecirklar med handikappade skall Ulläggsbidrag utgå om studiernasyftar till att utveckla handikappades färdighet alt meddela sig. Så även lillcirklar som avser att informera om olika former av handikapp och desskonsekvenser men också till cirklar som avser alt utbilda medlemmar ihandikapporganisationer med syfte atl göra dem bättre skickade att tillvaratasina inlressen i samhället. Med hänsyn lill atl kommittén vill slopaspecialbidraget till svenska för invandrare föreslås elt särskilt riklat bidraglill invandrarverksamhel. Frågan om huvudmannaskap för den gmndläggandeundervisningen i svenska för invandrare utreds i annan ordning. Den nuvarandeförsöksverksamheten med uppsökande verksamhet i bostadsområden bör enliglfolkbildningsutredningen permanentas och utbyggas till alt också omfattaspecialprojekt för vissa gmpper. understryker att om kortutbildade,lågmotiverade och andra eftersatta grupper skall kunna aktiveras i bildnings-och utbildningsverksamhet är det nödvändigt med en kraftig förstärkning avbidragen för uppsökande verksamhet såväl på arbetsplatser och i bostadsområdensom för särskilda projekt. också förslag belräffande bidrag tillFolkbildningsförbundet och dess regionala organ länsbildningsförbunden. 1980/81:127 94 Kapitel8 Tillsyn, kontroll och utvecklingsarbete Folkbildningsutredningenkonstaterar atl SÖ av tradition varit tillsynsmyndighet förfolkbildningsarbetet. har dessutom etl flertal andramyndigheler förmedlat bidrag lill verksamheter. förslag underlättas en integraUon av studie- och kulluraktivilelemai studieförbundens verksamhet. Denna integration kan komma att motverkas omflera myndigheter får tillsynsansvar. Kommittén ser därför helst atl endasi enmyndighet svarar för statens bidrag och är . Kommittén anserdock inte att den har befogenhet atl föreslå inrättandet av en nyUllsynsmyndighet. Den frågan bör, enligt kommittén, övervägas i annan ordning. Folkbildningsutredningendiskuterar också den granskning och kontroll av studieförbundens verksamhet.,som bör genomföras. Kommittén föreslår alt studieförbunden själva får ett ökatansvar för Ullsyn och kontroll av verksamheten. Särskilda medel avdelas fördelta. Genomden föreslagna decentraliseringen av tillsyns- och gransknings-funkUonerna börtillsynsmyndighetens egen verksamhel kunna begränsas sUckprovskontroller avolika, verksamheter i olika delar av landel. Vidare bör myndigheten medverka iutbildningen av revisorer inom förbunden. Folkbildningsulredningentar vidare upp frågor om forskning och ut-veckUngsarbete inom folkbildningensområde. Kommittén föreslår att studieförbunden skall få ökade egna resurserför ett reguljärt utvecklingsarbete för studiecirkelverksamheten ochkulturaktiviteterna. Resurser för forskningsinsatser av större omfattning börenligt kommitténs mening disponeras av . Ansökan omforskningsmedel skall kunna göras av studieförbund eller högskoleinstitutioner.Tillsynsmyndigheten föreslås även få ansvar för informationsspridning avforskningsresultaten. Prop.1980/81:127 95 Sammanfattning av Komvux och studieförbund. Arbetsfördelningoch samråd (SOU 1979:92), delbetänkande från komvux-utredningen Komvux-utredningenredogör för inrättandet av vuxenutbildning (komvux), dess mål ochuppgifter. Kommittén påpekar att målen för vuxenutbildningen under 1970-taletalltmer har inriktats mot utbildning för korttidsutbildade och att komvux fåtti uppgift att medverka till att överbrygga utbildningsklyftor i samhällel,stärka individernas ställning på arbetsmarknaden och bidra de studerandespersonlighelsutveckling. Kommittén redogör också för de bestämmelser somreglerar verksamheten i komvux och för komvux utveckling och omfattning. Kommitténföreslår följande formulering av de allmänna målen för vuxenutbildning: 1. attminska utbildningsklyftorna och därigenom verka för ökad jämlikhet och social rättvisa, 2. att öka de vuxnas förmåga attförstå, kritiskt granska och medverka i kulturellt, socialt och politiskt livsaml därigenom bidra till det demokratiska samhällets utveckling, ' 3. att utbilda vuxna förvarierande arbetsuppgifter, medverka lill arbetslivets förändring och bidratill full sysselsättning samt därigenom främja utveckling och framsteg i samhället, 4. att tillgodose de vuxnasindividuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheter och alt gedem tillfälle alt komplettera ungdomsutbildningen. Eftersamråd med folkbildningsulredningen föreslår komvux-utredningen att målen förden kommunala vuxenutbildningen formuleras på följande sätl: