prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredningen om styrmedel förnäringslivets energihushållning, LO och ansluter sig iprincip till förslaget att genom lagstiftning tvinga fram en möjlighet tillanvändning av andra bränslen än olja men anser att det finns skäl att vänta medlagens ikraftträdande. Utredningen om styrmedel för näringslivetsenergihushållning anför: finns på många håll ettintresse att övergå till fasta bränslen i stället för olja - och då främst kol- och detta oberoende av någon lagstiftning. Lagen kan komma att bli enytterligare stimulans till övergång till kol. Det av statsmakterna formulerademålet för energipolitiken är övergång från olja till uthålliga, helst inhemskaoch förnybara, energislag med minsta möjliga miljöpåverkan. Varje typ av fast bränsle kräverenligt betänkandet särskild utrustning för att kunna användas. Eftersomlagförslaget i sin nuvarande utformning förutses leda till att kol i storutsträckning kommer att föredras framför inhemska bränslen kan man ifrågasättaom inte lagen i tillämpningen kommer att få till följd att målet - helstinhemska och förnybara energislag -kommer att bli svårare att uppnå. Vi delar vidare OEA;s bedömning attlagförslaget inte bör genomföras i dess nuvarande utformning om statsmakternafinner att en ökning av kolanvändningen förorsakad av lagen inte bör ske avhälso- och miljöskäl. Innan statsmakterna tagit ställning från miljösynpunkttill formerna för kolanvändning i större skala kan man annars riskera attmiljöskyddslagen och denna lag kan komma i kollision. LO som i likhet medLandstingsförbundet anser att lagen ej bör träda ikraft förtån miljöreglerutarbetats och införts ansluter sig i princip till förslaget att en särskildlag tillskapas med syfte att direkt styra inriktningen av nyaeldningsanläggningar samt valet av panntyp och bränsle vid utbyte av förslitnapannor. En lag om fastbränsleanvändning pä det föreslagna sättet kan enligt LOleda till snabbare övergång till långsiktigt billigare eldningssyslem. Fastbränsleeldning skulle menar LOi nuvarande situation innebära att i första hand kol kommer till användning sombränsle pä grund av rådande prisrelafioner. LO anser att avgörande miljöskältalar för att den nämnda lagen om utförande av vissa eldningsanläggningar för fastabränslen inte 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 575 skallsättas i kraft förrän miljöskyddsregler och gränsvärden fastställts förfastbränsleanvändning, däribland också torv och skogsbränslen. LO anser att enfrån samhällets sida styrd övergång till fasta bränslen måste förenas medgarantier för att miljöbelastningarna inte ökar och för att en medvetennaturvårdspolitik med avseende pä energisektorn möjliggörs. LO anser att den föreslagna lagens ikraftträdandebör anstå tills tillräckliga miljöregler utarbetats och införts. Det senarebör enligt LO ske . kommun är positiva fill grundtankarna i detframlagda förslaget men anser att innan något lagförslag beslutas måste blandannat nedanstående punkter få en genomgripande belysning och en för samhälletgodtagbar lösning: Totalsamordning av energiresurserna dvs. central fördelning avener-gislagsanvändning regionall sett (för regionen lämpligaste energislag).Därav följer att olika regioner ej skall behöva "slåss" om sammabränsle. Principbeslutur miljösynpunkt skall fattas på departementsnivå dvs. regionalaanläggningshavare skall ej behöva förhandla med naturvårdsverk etc. angåendeemissions omfattning. Behovetav transportapparat och konsekvenserna därav fastställas. - Leveransen av fastbränsle måstesäkras. Exempelvis ägandeförhållande vad gäller torvtäkt löses. Leveranser avvedbränsle säkras t. ex. med kvotavverkning. - Ekonomiska konsekvenser, behovav stödåtgärder, styrmedel vad gäller investeringar, enhetligt energipris.Geografiskt läge eller annat skäl (regionalt energislag) skall ej betydaskillnader i energipris mellan regionerna. som instämmer i betänkandetsallmänna värderingar om nödvändigheten av att minska vårt oljeberoende iuppvärmningen genom övergång till fasta bränslen anför: Det framlagda lagförslaget kan enligt utredningenleda till att kolanvändningen ökar väsentligt och accepterar intestatsmakterna en sådan ökning av hälso- och miljöskäl kan inte lagförslagetgenomföras. Genomförandet är således beroende av ett klarläggande av de miljö-och hälsorisker som finns och de miljökrav man vill ställa vidfastbränsleeldning. För kommunens planering och byggnadslovsgivning är det avstor vikt att mera preciserade miljökrav framtages. motsätter sig inteutredningens förslag under förutsättning att lönsamheten vid fastbränsleeldninggaranteras och anför: Med garantier för krediter och lönsamhet samtbeslut om vilka miljörestriktioner som skall gälla borde det enligtförbundsstyrelsens mening vara möjligt att uppnå en tillräckligt snabb övergängtill fastbränsleeldning utan Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 576 Möjligen kan lokala opinioner av rädsla förogynnsamma miljöeffekter fördröja främst kommunala beslut att använda fastabränslen. En lagstiftning kan i så fall verka pådrivande och dessutom markerastatens ansvar för energiförsörjningen. Förbundsstyrelsen motsätter sig därförinte den föreslagna lagstiftningen under förutsättning att lönsamhetengaranteras. Den utveckling utredningen villframtvinga har enligt SCPF redan påbörjats inom massa- och pappersindustrin.SCPF som därför anser att det inte är nödvändigt att lagstifta anför: Det kan dock ligga något iutredningens tanke att det kan finnas en viss tröghet i övergången till fastabränslen beroende på bl. a. de högre investeringskostnaderna, miljöskäl ochkunskapsbrist. Därför vill vi inte kategoriskt motsätta oss alt lagstiftningtillgrips vid nybyggnader för att snabbare reducera landets oljeberoende. Deundantag och dispensmöjligheter som utredningen föreslår är också enligt vårmening tillräckliga för att förhindra orimliga kostnadseffekter av omställningfrån olja till fast bränsle. sominte vill motsätta sig en lagstiftning i huvudsak enligt OEA:s förslag anförföljande förutsättningar för sin tillstyrkan: - Lagen utformasså att alla nytillkommande eldningsanläggningar, oberoende av storlek,omfattas av samma villkor. Nödvändiga dispensregler utarbetas. - Särskiltstatsbidrag utgår till fastbränsleeldade ijärrvärmeanläggningar om så visar signödvändigt för att upprätthålla konkurrensförmågan gentemot individuellaoljeeldade anläggningar. - Fjärrvärmelånen utvidgas så attde ökade investeringskostnaderna för fastbränsleeldade anläggningar, utöver eventuella statsbidrag, kan täckas till rimliga villkor. - och dekommunala byggnadsnämnderna skärper kon trollen av mindre enskilda pannanläggningar, så atl lagens krav på dessa efterföljs. Dispensmöjligheter tillämras restriktivt. - Tolkningen av lagensbestämmelser och dispenser bör lämnas av lokal byggnadsnämnd. Sådan dispens skall vara knuten till den lokala energi planeringen. Överklaganderätt bör föreligga. Detta särskilt mot bak grund av önskemålet om en aktiv energiplanering. - 1977 årstillägg i ellagen tillämpas utan väsentliga undantag, dvs. el föruppvärmningsändamål levereras ej till områden som har eller planeras fäQärrvärme. Undantag bör endast medges för elleverans i avvaktan påIjärrvärmeanslutning. - Kartläggning avtillgångarna pä skogsenergi och torv slutförs skyndsamt. - Miljökraven påfastbränsleeldade anläggningar fastläggs. - Utbildningen avdriftpersonal utvidgas. - Lagen träder i kraft tidigast eldningssäsongen 1984/85. förordar atten övergång till fasta bränslen sker försiktigt. Härigenom kan man enligtverket dra nytta av den forskning som f. n. bedrivs vad gäller både miljöförhållandenoch tekniska åtgärder. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 577 för byggnadsforskningsom anser att lagförslaget måste omarbetas anför; Tillämpning av det framlagdalagförslaget i dess nuvarande form skulle leda till att risken för bindningartill storskaliga energisystem skulle öka. Enligt rådets uppfattning måstelagförslaget kopplas till ett kompletterande lagförslag. Detta skall behandlafrågan om styrning av utvecklingen av såväl produktionsanläggningar somdistributionssystem för värme mot en ökad flexibilitet vad gäller användningenav skilda typer av energiförsörjning. Av väsentlig betydelse är därvid attbeakta sambandet mellan centralens storlek och möjlig bränsleanvändning, valav temperaturnivå i distributionssystemet samt möjligheter att sänka dennanivå genom framtida konvertering. Även ledningsnätets dragning, som skalltillåta skilda storie-kar för värmecentraler, samt inverkan avenergihushållningsåtgärder i bebyggelsemassan skall beaktas. , kommun,, SPI samt avstyrker att den föreslagnalagstiftningen genomförs. , och anseratt den eftersträvade övergången till fasta bränslen kommer att ske spontant.Domänverket som i likhet med kommun anser att ekonomiska styrmedelär att föredra framför lagstiftning anför: delar icke utredningensuppfattning om lämpligheten av en lagstiftning. Utöver de risker som tidigareframhållits innebärande att en lagstiftning framtvingar satsningar ochinvesteringar i en snabbt föråldrad teknik, vill verket framhålla följande. Pä grund av att det tar längre tidalt etablera ett rationellt flöde och rationell förbränning av inhemska fastabränslen än motsvarande hantering av kol, där det redan finns beprövad, äldreteknik för brytning, distribution och förbränning, skulle en lagstiftningmedföra bred satsning pä kol även inom områden där det visar sigatt det både ur företags- och samhällsekonomisk synpunkt hade varit meraändamålsenligt att satsa på inhemska bränslen. Är investeringarna en gånggjorda blockeras möjligheterna att utnyttja inhemska bränslen. Om det visar sig ättoljepannorna går att elda med förgasade fasta bränslen eller med blandningenolja-finmalda fasta bränslen kan det också visa sig att man p.g.a.lagstiftningen tvingats till felaktiga investeringar. vill bestämt avstyrkaatt i nuvarande utvecklingsskede utnyttja lagstiftning som styrätgärd enligtutredningens förslag. vill i stället förorda fortsatta, lämpligtinsatta ekonomiska och administrativa styråtgärder som syftar tillintroduktion av fasta bränslen framför olja och av inhemska bränslen framförimporterade. Flertalet av de remissinstanser somär positiva eller i princip positiva till OEA:s förslag angerförsörjningstryggheten som tillräckligt motiv för lagstiftning. 38 Riksdagen1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 578 ÖEF anser att det är av storbetydelse för både försörjningstrygghet och försörjningsberedskap att det målför utvecklingen av fastbränsleutnyttjande som statsmakternalade fast 1979 verkligen nås. SIND delar utredningens uppfattningatt det är väsentligt att sä snabbt som möjligt minska det stora oljeberoendetoch att en övergång till eldning med fasta bränslen därför bör eftersträvas. delar OEA:suppfattning att försörjningssäkerheten har stor betydelse. Ökad användning avfasta bränslen, särskilt ved och torv, skulle otvivelaktigt medföra enförbättring av försörjningsberedskapen. Ökad användning av kol, som är ettimporterat bränsle, kan också höja försörjningssäkerheten i vissa krissituationerdels genom riskspridning, dels genom att risken för störningar i tillförseln avkol kan bedömas vara mindre än tillförselstörningar i fräga om olja. Mot dennabakgrund anser oljelagringskommittén att det frånförsörjningsberedskaps-synpunkt vore fördelaktigt om de störreeldningsanläggningarna kunde anordnas för eldning med fasta bränslen. Fräga böremellertid prövas även i ett vidare energipolitiskt perspektiv än detoljelagringskommittén har att företräda. Flertalet remissinstanser framföratt en förutsättning för fastbränsleeldning är att produktion, handelsled ochdistributionsvägar för fasta bränslen etableras. () anför: Enligt KBS mening är en väsentligförutsättning för fastbränsleeldning att anläggningarna görs omställbara. Enannan väsentlig JTörutsättning är att produktion, lokala handelsled ochdistributionsvägar etableras. Flera försök pågår och idéer testas inom dettaområde med statliga bidrag. En tänkbar väg att utveckla dessa försök är atlstatliga byggnader inom ett avgränsat område samordnas och att en planupprättas för omställning av eldningsanläggningar. Upphandling av bränsle börsedan göras från flera leverantörer på relativt långsiktiga kontrakt och så attbränslekvalitéer kan blandas. KBS är för sin del berett att på statsmakternasuppdrag vidareutveckla ett mer detaljerat förslag i frågan. som liksom SIND och domänverket för framliknande Innan slutgiltigt ställningstagandetas till den föreslagna lagen, bör ytterligare klarläggas hur bränsle förfastbränsleeldning skall produceras, lagras och distribueras, varvid även andrabränsleslag än kol beaktas, såsom ved, flis och torv. Utredningen synes främstha studerat konsekvenserna inom panncentraler vid övergång till fastbränsle ochkoncentrerat utredningsarbete till kolalternativet. kommun tar liksom ,och kommuner och upp bränslefrågan ochunderstryker bränslets 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 579 avgörande roll i ekonomiskt hänseende. För en störreoljeeldad hetvattencentral, som drivs som baslastenhet, motsvarar enligt Umeåkommun anläggningskostnaden endast 1/bränslekostnad. Kommunen somvidare vill peka på skillnaden mellan ä ena sidan de regionala bränslena -torvoch flis och å andra sidan kol anför: Kostnaderna för de regionalabränslena är osäkra. Denna osäkerhet förstärks ifråga om torv av statens kravpå ospecificerade torvbrytningsavgifter. Härtill kommer atl de regionalabränslena är skrymmande, vilket medför höga transportkostnader och enbegränsning till lokala, ofullständiga marknader. Även om den framtidakostnaden för kol är högst osäker, är del dock för detta bränsle fräga om enbred internationell marknad med för dagen väl definierade priser. Avgörande för de regionala bränslenas användning i störrecentraler är deras ekonomiska konkurrenskraft gentemot kol och de miljökrav somställs på sistnämnda bränsle. Man måste härvid räkna med en utveckling även påreningssidan. Om man önskar en utveckling av de regionala bränslena börvillkoren för dessa snarare förbättras än försämras. Enligt kommunen skulle följande åtgärder kunna underlättade regionala bränslenas introduktion: i) snabbare tillståndsförfarande för torvkoncessionerii) befrielse från statliga avgifter vid torvbrytningiii) befrielse från tillstånd enligt BL § 136a. kommun anser det vidare somsjälvklart att sopor bör räknas som fast bränsle, och att detta bör framgå avlagen. Kommunen vill vidare framhålla att med de strängare krav som ställts påde elproducerande anläggningarna sä bör även el räknas som fast bränsle. Att bedöma behovet av fastabränslen kan anses ingå i kommunernas skyldigheter enligt lagen om kommunalenergiplanering. I fräga om lokala energitillgängar ligger det nära till handsatt kommunerna engagerar sig i utvinning, lagring, förädling och transporter avfasta bränslen. Samverkan mellan flera kommuner kan i detta avseende visa sigfördelaktig. Det är styrelsens uppfattning att en omfattande övergångtill användning av fasta bränslen förutsätter ett aktivt statligt engagemangför att trygga försörjningen med sådana bränslen Svenska värmeverksföreningenmotiverar sin åsikt att en lag bör träda ikraft /85 bl. a. medbränslevalsfrågan och anför: För mindre hetvattenpannor tordeved eller torv vara det lämpligaste fasta bränslet. Här ger emellertid iallmänhet oljeeldning fortfarande bästa ekonomi, och tekniskt återstår mycketarbete med utveckling och provning av komponenter för förbränning, hantering,lagring och transport av inhemska fasta bränslen. En lagstiftning enligt OEA:sförslag kan således - om den genomförs alltför snabbt medföra dyrbara investeringari icke färdigutvecklad teknik. Dessutom synes tillgången på inhemska bränsleninte vara fullt klar- Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 580 lagd ännu; en planering på regional nivå måste genomföras.Oljeersättningsdelegationens fortsatta arbete samt ochSkogsstyrelsens utredning om tillgången på skogsråvara för eldningsändamål böravvaktas. SCPF tar upp frågan omkonkurrerande användning av skogsbränslen och anför: 1 de kostnadskalkyler som redovisaspå sid. 34 i betänkandet framgår atl kol då är det billigaste alternativet. Vidandra kostnadsrelationer än dem som utredningen antagit, t. ex. om den avutredningen framförda tanken på stimulans av förbrukningen av inhemska fastabränslen genomförs, kan kolets kostnadsfördel snabbt komma att minska. Medtanke på ett den ekonomiskt tillgängliga tillgången på torv är begränsad kanvedeldning då bli ett ekonomiskt alternativ. Regionalt i landet är detta redanfallet. Eftersom skogsbränsle (gallrings- och hyggesavfall m. troligtvisunder avsevärd tid kommer att vara ett dyrare bränsle än flis frän rundved,exempelvis björkmassaved, är det en uppenbar risk för att en knapp fiberråvarakommer att eldas upp, vilket delvis också sker i de nya anläggningar som ursprungligenbyggts för att utnyttja skogsbränsle. SIND PM 1980: 2. "Ökadeldning med skogsråvara. Möjligheter och konsekvenser." Urskogsindustrins synpunkt är det synnerligen angeläget att detta faktumuppmärksammas och åtgärdas. Eventuellt statligt stöd till eldningsanläggningarsom skall eldas med träfiberråvaror måste ovillkorii-gen utformas så att inteskogsindustrin berövas viktiga delar av sitt råvaru-underlag. Vi vill i detta sammanhang erinra om det förslag till nybyggnadslag som lagt fram. Den paragraf som bl. a.reglerar förbrukningen av fiberrävara (136a§ BL) föreslås ändrad så attgränsen för prövning höjs från nuvarande 10000 mY till 25000 m'f fiberråvara.En sådan förändring skulle innebära att ett stort antal planer och projekt pårelativt stora eldningsanläggningar inte längre skulle prövas med uppenbar riskför atl dessa anläggningar kan komma att elda massaved i stället för skogsbränsle. Vår uppfattning är att prövningen antingen bör bibehållasvid nuvarande gräns, 10000 mf, elieratt kompletterande regler, som motverkar ensådan utveckling, införes i den nya lagstiftningen. Branschen kommer att närmareutveckla sina synpunkter i denna fråga i det svar över promemorianTillåtlighetsprövning av viss industriell verksamhet m.m. (DsBo 1980:2), somskogsindustrin genom Skogsindustriernas () avger tillBostadsdepartementet. Vi ber i denna fråga få hänvisa till SISUs yttrande somlämnas medio oktober. ÖEF som behandlar bränslefrågan från beredskapssynpunktanför: En ökad användning av inhemskabränslen i normala tider förbättrar vår försörjningstrygghet eftersom densårbara delen av vår energiförsörjning minskar. Genom en normalt etableradinhemsk verksamhet skapas en bättre bas för åtgärder i situationer med akutastörningar i vår bränsleimport, dvs vår beredskap inför kriser ökas. Ävenbehovet av särskilda beredskapsåtgärder, t. ex. oljelagring, minskar. Allamöjligheter till inhemskt energiutnyttjande bör därför tas tillvara. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 581 Också ökad användning av kol förbättrar vårförsörjningstrygghet och beredskap jämfört med nuvarande starkaoljeimportberoende. Visserligen är också kol ett importbränsle, men genom ökatkolutnyttjande kommer bränsleimporten att spridas på ett större antal länder.Genom detta minskar konsekvenserna av importstörningar som beror pä händelseri ett enstaka bränsleexporterande land. I den mån kolpannor utformas på sådantsätt atl de är lättare att ställa om till inhemskt bränsle än oljepannor ökarockså beredskapen inför störningar i bränsleimporten. ÖEF konstaterar att behovet av beredskapåtgärderkvarstår även efter en övergång till kol. Åtgärderna kan avse bl. a.förberedelser för omställning fill inhemskt bränsle och bereskapslagring avkol. OEA har inte särbehandlat bränsleblandningar ochförgasning av tunga restoljor och andra bränslen. Detta tas upp av , , , CDL och . , som arbetar med att utvecklapartialförgasning av tunga restoljor enligt den s. k. GCC-processen anför: Detär viktigt att blivande åtgärder med anledning av föreliggande utredning ejlägger hinder i vägen för anläggningar som baseras på GCC-processen och andraliknande metoder utan att tvärtom åtgärder vidtages för att underlättagenomförandet av projekt som med ny miljövänlig teknik vidgar basen förprimärbränslen. Arbete pågår i för att utveckla flytandebränslen som i varierande utsträckning baseras på kol. Ett sådant bränsle kankomma att framställas ur kol så att en tjockoljeliknande konsistens erhålles.Förslaget i utredningen bör utformas så att anläggningar utförda för flytandebränslen som huvudsakligen baseras på kol får uppföras oberoende av bränsleförbrukningoch drifttid. provas i bränslen som består aven blandning av kol och olja bl. a. i avsikt att reducera oljeberoendet. Detkan inte uteslutas att sådant bränsle kan bli aktuellt såväl vidombyggnad som vid nybyggnad av el- och värmeproducerande anläggningar. Dispensbör kunna medges för sådana anläggningar speciellt i det fall att kolandelen ibränslet är hög. NE anser att del mycket väl kan bli ekonomisktintressant att ersätta eldningsolja med kol eller inhemskabränslen i blandningar som kan eldas i befintliga oljepannor. På något längresikt kan enligt blandningar som innehåller olja och resten kolsamt något vatten komma till användning. Om biandbränslen utnyttjas bör derasfast-bränsleandel enligt räknas in i systemets totala fastbränslekapacitet. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 582 Flertalet remissinstanser tar uppfrågor om miljökrav vid fastbränsleeldning. En övergång till fasta bränslenmedför att nya miljöproblem skapas jämfört med oljeeldning. Utsläppen av stoftoch svaveldioxid torde minska med användning av känd teknik, medanutsläppen av kväveoxider, kvicksilver och polycykliskt organiskt material kommeratt öka kraftigt. Avfallsmängderna kommer dessutom att mångdubblas.Fastbränsleeldning kan också skapa problem med närmiljön för vissa dåligtlokaliserade anläggningar. tar speciellt upp frågan om emission avpolycykliskt organiskt material (POM) vid fastbränsleeldning och anfördärvid: vill understrykaatt fortsatt uppmärksamhet behöver ägnas åt utsläpp av cancerogena ämnen sompolycykliskt organiskt material (POM) till följd av fastbränsleeldning. Mindrepannor har högre specifikt utsläpp än större enheter och utsläppen är i höggrad beroende av förbränningsförhållandena. Låg fukthalt i bränslet samt högförbränningstemperatur minskar utsläppen av POM. Enstaka mätningar visar attutsläppen av POM frän olje- och kolpulvereldade pannor med jämförbarastorlekar blir av samma storleksordning. Förbränning av ved och torv gerbetydligt större utsläpp. Utsläpp vid förbränning av kol i rosteldade pannor ärännu ej studerat. Överhuvudtaget är storleken på utsläppen osäkra. Inom ramen för naturvårdsverketsNE-projekt och Kol-Hälsa-Miljöproj-ektet behandlas dessa frågor, där enbiologisk och kemisk karakterisering av utsläppen kommer att genomföras. I avsaknad av eriorderliga underiagkan nu ej bedöma vilka hälsO' och miljöeffekter en ökademission av POM kommer att medföra till följd av fastbränsleeldningen. Tekniskaåtgärder för begränsning av dessa utsläpp bör emellertid kunna genomföras ochnaturvårdsverket avser att återkomma i frågan när ovanstående utredningargenomförts. är vidare kritiskttill användning av fastbränsle i småpannor och anför: Användning av fasta bränslen ismåpannor medför miljöproblem. En centralisering av värmeanläggningar innebärstora fördelar härvidlag. förordar att fasta bränslen till enbörjan används i stora anläggningar där effektiv rening och tillsyn lättare kanbäras ekonomiskt. ÖEF, som liksom SIND och NE anseratt miljökraven vid fastbränsleeldning måste fastställas anför: Lagstiftning är emellertid intefillräckligt. F.n. råder oklarhet bl.a. om vilka miljökrav som ställsbeträffande såväl koleldade anläggningar som anläggningar för eldning medinhemska bränslen. Detta leder inte bara till långdragna och osäkratillståndsprövningar utan också till svårigheter att bedrivaprojekteringsarbete och all göra rikliga investeringskalkyler.