prop · G40386 · 1980-12-31 00:00:00 — om ändring i 6 kap. 3 § jordabalken; Regeringen föreslär alt antaga det förslag somhar upplagils bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. 1 propositionen föreslås att den s.k. ulmätningsränlan enligl6 kap. 3 8 jordabalken höjs från 6 till 10 proceni. Lagändringen föreslås trädai kraft den Ijuli 1981. I 1980/81. Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs alt 6 kap. 3 8 jordabalken' skall ha nedan angivna lydelse. När myndighelvid utsökning eller i annat fall fördelar medel mellan rättsägare i faslighel,har borgenär rält all för fordran, som är förenad med panlräll i fastigheten,med den företrädesrätt inteckningen medför enligl lag få betalning ur medlenintill panlbievels belopp. I den mån detta ej förslår, erhåller borgenärenbetalning ur medlen genom ett tillägg. Delta fär icke överstiga femlon proceniav pantbrevets belopp jämle sex proceni årlig ränta pä delta belopp frän dendag då fastigheten utmättes, konkursansökan gjordes eller de medel nedsättessom eljesl skall fördelas. När myndighelvid utsökning eller i annat fall fördelar medel mellan rättsägare i faslighel.har borgenär rätt all för fordran, som är förenad med panlräll i fastigheten,med den företrädesrätt inteckningen medför enligt lag fä betalning ur medlenintill pantbrevels belopp. I den mån della ej förslår, erhåller borgenärenbetalning ur medlen genom ell lillägg. fär icke översliga femton proceniav pantbrevets belopp jämte lio proceni årlig ränta pä della belopp frän dendag då fastigheten ulmälles, konkursansökan gjordes eller de medel nedsättessom eljesl skall fördelas. Har flera pantbrev överlämnats som pant för fordran ochhar inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de eflervarandra, skall bestämmelserna i första stycket om pantbrevels belopp avsepantbrevens sammanlagda belopp. Denna lag Iräder i kraft . Om den itillägget ingående räntan skall bestämmas med ulgångspunkl frän som harinfallit före lagens ikraftlrädande. gäller dock 6 kap. 3 8 i dess äldrelydelse. ' Balken omlryckl 1971: 1209. Prop.1980/81:86 3 Närvarande: statsrådet . ordförande, ochstatsråden . Mogärd, Åsling, Krönmark, Burenslam , . , , , . Lagrådsremiss om ändring i 6 kap. 3 § jordabalken (Ju 1979:02) tillkallades i början av1979 för all ulreda frägor angående panträltsreglerna i faslighels-, sjö- ochlufträtten (kommiltéberältelse del II s. 9-15). Utredningen' har i en skrivelse den18juni 1980 lill justiliedepartemenlel hemställt all den s.k. ulmätningsränlanenligt 6 kap. 3 8 jordabalken höjs frän 6 lill 10 proceni. Skrivelsen har remissbehandlats. Till prolokollel i della ärende bör fogas delsutredningens skrivelse som bilaga 1. dels en förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 2. I skrivelser lill juslitiedeparlemenlel den 5 och 14november 1980 har sladshypolekskassa. SparbankernasIntecknings-aktiebolag och resp. bankinspektionenframfört ylleriigare synpunkler i ärendel. Skrivelserna bör fogas till prolokolleli della ärende som bilaga 3. Vid fördelning av medel mellan rättsägare i en faslighelhar enligt 6 kap. 3 8 jordabalken en borgenär räll all för enfordran som är förenad med panlräll i fastigheten få betalning genom ell särskill lillägg. i den män pantbrevets belopp inle räcker. Delta tillägg får inle översliga 15 proceni av pantbrevets belopp (del s.k. fasta tillägget)jämle 6 proceni ärlig ränla på pantbrevets belopp frän den dag fastigheten ulmälles. konkursansökan gjordes eller medlen nedsättes (den s.k. ulmätningsränlan). ' Särskild utredare f. d. justitierådet , 1980/81:86 4 ulnytljas inle bara för betalning av ränla och andra biförpliklelserutan även för en kapitalfordran, om denna är större än pantbrevets belopp (se prop.1971: 179 s, 31 och 46). Ränla och andra biförpliklelser fär ocksä tas ut urpantbrevets belopp. I en skrivelse lill jusliliedeparlementethar sladshypolekskassa hemslällt att tillägget skall höjasmed hänsyn till ränleutvecklingen på kapitalmarknaden. Det fasta tillägget föreslogshöjt från och utmälningsräntan frän 6 till 10 proceni, Sladshypolekskassansskrivelse har efter remissbehandling överlämnats lill panlbrevsulredningen.Enligt direktiven bör utredningen mot bakgrund av vad som hat kommil fram vidremissbehandlingen av skrivelsen vara oförhindrad att pröva om del över huvudtaget är berätligal att ha en konstruktion med särskill tillägg! kommittéberältelsedel 11 s, 15). I den nu aktuella skrivelsen anför panlbrevsutredningen alt man inleär färdig med sill definiliva siällningslagande till reglerna om tillägg menatt en provisorisk uppjustering av räntenivån lör utmälningsräntan inte begränsarde allernaliv till slullig reglering som ulredningen arbetar med. Ulredningenföreslår alltså all utmälningsräntan höjs från 6 lill K) procent. Vidremissbehandlingen har ulredningens förslag fält ett övervägande positivt moUagande.Flera remissinslanser framhåller dock all en höjning av utmälningsräntan inle är tillräcklig. allmänna hypoteksbank och Föreningenmellan ombudsmännen hos lands-hypoteksinslilulion föreslår att utmälningsräntanhöjs lill 15 proceni och del fasta tillägget till 20 proceni. föreslår all utmälningsräntan faslslälls i förstahand lill gällande diskonto med ell lillägg av och i andrahand till 12 proceni. Även andra remissinslanser anser all en anknylning lilldiskontot bör övervägas i della lagstiftningsärende eller vid pantbrevsulredningensfortsatta arbete. Domslolsverkel och riksskatleverkel anser all del inte finnsbehov av någon provisorisk ändring. Ulredningens förslag avstyrks dessutom avSveriges advokatsamfund och länsbostadsnämnden i . Advokatsamfundetframhåller bl.a. att de olägenheter som har påvisats kan undanröjas genom allkreditgivaren begär pantbrev på ell högre belopp än lånet. För egen del vill jag framhälla alt del är angelägel allparterna kan utnyttja hela det inlecknade beloppet vid långivningen. Avsiktenmed bestämmelserna om ell särskill tillägg lill panlbrevets belopp är att göradelta möjligl. Bestämmelserna utformades emellertid mol bakgrund av de räntorsom gällde på kapitalmarknaden under slutet av 1960-lalet. Det fasia tilläggetfastställdes så all del väl skulle motsvara tvåårsränlan på nyare inleckningshandlingar.Utmälningsräntan anknöts lill dröjsmålsränian enligl då gällande 9 kap. 108 handelsbalken.dvs. (se prop. 1970: 20 del B s. 277). diskonio är f n. lioproceni och enligt 6 8 räntelagen (1975:635) molsvarar dröjsmålsräniandiskontot med ett lillägg Prop.1980/81:86 , ; 5 av , dvs. Vid faslighctskredilerar räntan för bottenlån f, n. minsl 12.7 proceni och för topplän avsevärthögre. Av vad jag nu har anfört framgär att en längivare i detränteläge som råder inte har full säkerhet för räntor och lilläggsföipliktelserom han länar ul ell belopp som molsvarar hela det inlecknade beloppet.Tillägget fungerar alltså f. n. inte på del sätt som förutsattes vidjordabalkens tillkomst. Jag delar ulredningens uppfattning all del är lämpligt attnu höja utmälningsräntan i avbidan på resullalei av ulredningens fortsattaöverväganden om panlraltsreglerna i jordabalken. Vid tillkomslen av räntelagen diskuterades om det i 6 kap.3 8 jordabalken angivna procenttalet borde bytas ut mot enhänvisning till ränlelagen (se prop. 1975: 102 s. 109). Del ansågs emellertid inleförenligt med panlrätlskonslruklionen i jordabalken alt knyla utmätningsräntantill en varierande räntefot. Härvid framhölls del bl.a. alt en sådan anknylningskulle leda lill ovisshet hos efterföljande rällsinnehavare när del gäller attbedöma värdel av deras säkerhet. Enligt min mening bör frågan om en anknytning av ulmätningsränlanlill diskonio övervägas yllerligare av panlbrevsutredningen som ellav flera alternativ för all på komma lill rätta med de svårighetersom har uppkommit vid tillämpningen av bestämmelserna om tillägg. Jag är alltsäinte beredd att i delta lagstiftningsärende frångå den ståndpunkt som intogsvid räntelagens tillkomst. Det innebär att ulmätningsränlan fortfarande böranges med ell fasl procenltal. Den av ulredningen som ett provisorium föreslagna höjningenär enligt min mening väl avvägd och jag föreslår alltså all utmälningsräntanhöjs till 10 proceni. Ulredningen anser att det inte behövs nägraövergångsbestämmelser till den föreslagna höjningen av utmälningsräntan.borisen frän del fallet att ell exekuiivi förfarande redan har inletts vidlagändringens ikraftträdande, Ulredningens bedömningar i fråga om behovet av övergångsbeslämmelserhar lämnats ulan erinran av flertalet remissinstanser. advokatsamfundoch anser dock att det behövs särskildaövergångsbestämmelser med lanke pä äldre inteckningar, eftersom lagändringenförsämrar säkerheten för innehavare av loppinleckning-ar. För egen del vill jag anföra följande belräffande behovelav övergångsbeslämmelser. En höjning av ulmätningsränlan kan inverka påutdelningen till en borgenär, vars fordran är förenad med panlräll som harsämre rält än en annan panthavares. En sädan verkan inträder givetvis endasl omköpeskillingen och andra medel som skall fördelas inle läcker borgenärernasfordringar. Innehavare av rättigheter i faslighel lorde i praktiken knappastberöras av ändringen. Även om höjningen av utmälningsräntan undantagsvis kaninverka på tl 1980/81. I saml Nr 86 Prop.1980/81:86 6 uidelningen till en panthavare med sämre rätt. torde dennainverkan bli myckel begränsad. Härtill kommer ati den övergängsreglering somskulle behövas, om man helt och hållet vill undgå sådana verkningar, skulle blikomplicerad och vålla praktiska svårigheter. Värdet av den föreslagnalagändringen skulle därmed minska. På grund av det sagda anserjag liksom de allra flestaremissinstanserna all den nu akluella provisoriska lagändringen inte börkompliceras genom särskilda övergångsbeslämmelser borisen frän att. somutredningen har föreslagit, utmälningsräntan bör vara 6 proceni om den skall besiämmasmed utgångspunkt frän som har infallit före lagändringens ikraftträdande. 1 264 8sjölagen (1891: 35 s. 1) finns bestämmelser som motsvarar 6 kap. 3 8jordabalken. Utredningen har för sin del inle föreslagit någon ändring av dessabeslämmelser men några remissinslanser anser alt även ulmätningsränlan isjölagen bör höjas frän 6 lill 10 proceni. För anserjag att del inle nu bör göras nägon provisorisk ändring i fråga om utmälningsräntanenligt sjölagen. Bidragande till min ståndpunkt är all behovet av övergångsbeslämmelserär annorlunda när del gäller farlygskrediler än fastighetskrediler. Frågan omen ändring i sjölagen får alltså anstä i avvaktan pä ulredningens fortsallaöverväganden. Den nu föreslagna ändringen i 6 kap. 3 8 jordabalken börträda i kraft den 1 juh 1981. 1 enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats ell förslag till lag om ändring i jordabalken. Förslaget bör fogas lill prolokollel i delta ärende sombilaga 4'. Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringen beslular i enlighel med föredragandenshemställan. ' Bilagan har uteslutils här. Förslaget är likalydande meddet som är fogat till propositionen. 1980/81:86 7 Skrivelse från pantbrevsutredningen tili Ulredningen skall enligl direkliven (Dir 1979: 5) prövahuruvida bestämmelsen i 6 kap. 3 8 jordabalken (JB) om lillägg bör ändras. Vidfördelning av medel mellan rällsägare i fasiigheien har borgenär rätt all förfordran, som är förenad med panträtt i fastigheten, fä betalning ur medlenintill pantbrevets belopp. I den mån detla inle räcker får han betalning genom elllillägg. Tillägget fär inle översliga av panlbrevets belopp jämle 6 proceniärlig ränla pä della belopp räknai från den dag fasiigheien Utmättes ellerkonkursansökan gjordes. Om medelsfördelningen sker av annan anledning än ulmälningeller konkurs skall ränlan räknas frän den dag då medlen nedsättes. I skrivelse till jusliliedeparlementethar sladshypolekskassa hemslälll all liUäggel skallhöjas. Den fasla delen av liUäggel föreslås höjd från ochden andra delen av tillägget, den s.k. ulmätningsränlan. föreslås höjd från 6 . Stadshypotekskassan har som skäl för yrkandet äberopai riinle-slegringenpå kapitalmarknaden efter JB:s tillkomst. Utredningen har alltså all pröva om en höjning avtillägget nu kan anses motiverad och är därvid oförhindrad all gä in på fråganom del över huvud taget är lämpligt alt ha en konstruktion med särskilttillägg. Ulredningen har hafl överläggningar med banker och kreditorganisa-lioner.Svenska bankföreningen har hemslälll all ulredningen också överväger om inletilläggets storlek kan anknytas lill diskontot. har framhållit del nära sambandet mellan dröjsmälsräntaoch ulmälningsränla. För en fordran som är förfallen till betalning beräknas enligl6 8 räntelagen (1975:635) ränta enligl en räntefot som molsvarar del vid varjelidpunkt gällande diskontot med en förhöjning av fyra procentenheier. Storlekenav dröjsmålsräntan beror sålunda av diskontot. Diskontot avgör därigenom indireklhur slor säkerhel en borgenär behöver för all vid medelsfördelningen få betaltför sin fordran pä dröjsmålsränta. Den tidsperiod för vilken dröjsmålsräntanberäknas sammanfaller hell eller delvis med tidsperioden för beräkning av uimäiningsränlan.Om utmälningsräntan anknyts till diskontot åstadkommer man enligl bankföreningenen aulomalisk anpassning av tilläggets storlek lill borgenärens behov av säkerhel. Utredningen har vidare fåll del av en inom riksskatleverkelutarbetad promemoria om översyn av beslämmelsen i 6 kap. 3 8 JB om blockbildning.Beslämmelsen åsyftar det fall dä en borgenär har flera pantbrev som säkerhelför sin fordran. Om inteckningarna har samma företrädesrätt eller gälleromedelbart efler varandra skall borgenärens fordran försl las ut av pantbrevenssamlade belopp och därefter ur tilläggen. Enligl ett rättsfall från högstadomstolen (NJA 1974 s. 353) skall sammanslagning av pantbreven göras även omborgenären endasl har säkerhel i form av andrahands-panl i pantbrev. 1promemorian framhålls all del visat sig all svårigheier uppslår vid lillämpningav blockbildningsbeslämmelsen. om något panl-brev inom blocket är utmätt. Dellahar enligt promemorian medfört att beslämmelsen inte lillämpas på samma säll avalla överexekutorer. Prop.1980/81:86 K Utredningen (iverväger möjligheten att lata blockbildningMcgcIngalla endasl i de fall dä samiliga pantbrev har överl;mmais som pniiiarsäkerhetför en och samma fordran. En möjlighet finns ocksä att hell slopa blockbildningengenom all införa en bestämmelse om att fastighetens ägare skall uppbärautdelningen pä tillägget i den män detta inle behovs for att täcka panthavarensfordran. Tillägget skulle dä med avseende pä panisattninti. utmätning och mcdelsftiidelninufölja samma regler som galler for övcihv-potek i pantbrevels belopp. En sädanordning skulle medföra vissa förenklingar i del exekutiva förfarandet genom atidet blir lättare att upprätta sakägari'(M-ieckningcn. Vissa invändningar kandock riktas mol delta uppslag. Utredningen är inle färdig med sin definitiva sliillningslagandclill reglerna rörande lillägg. Sladshypolekskassan har hemställt att inredningenöverväger om tillägget provisoriskt kan höjas i avvaktan p;i det slutliga uiredningsresultalet. För alt bedöma om storleken av lilläggei är tillräcklig hai-utredningen gätt igenom cil antal exekutiva auktioner pä fasiighelei- som hållitsunder 1979 och fram till och med april månad. Hur undersökningen hargjorts redovisas i ett följande avsnitt. Undersökningen visar att lillaggets storlek, utom i nägraenstaka läll. räckt för ati täcka kreditinrättningarnas fordringar. För län somhar meddelats av bottenlåneinstitul ingår i materialet emellertid inte nägralän som löper med högre räntesals än . Utredningen har sökt beräknahur utfallet av de exekutiva auktionerna skulle ha blivit om lånen hade löptmed den ullåningsränla på som las ul för botlenlåni bosiadshus. Slulsatsen av denna beräkning är att det fasta tillägget bordekunna behållas på nuvarande nivå. men att ulmätningsränlan mästehöjas till för att botlenlåneinsiituten skall få godtagbar säkerhetlör de lån som lämnas. För banker och andra kredilinrättningar som lämnar topplånpå vilka räntan ofta överstiger är en höjning av utmälningsräntantill U) procent förmodligen inle fulll tillräcklig. Dessa kreditinstitut äremellertidinle på samma sätt som hypoleksinstilulen hänvisade till all som säkerhet hållasig lill enbarl pantbrevet och tillägget, (m en kreditupplysning visar all detföreligger en viss risk för att den som söker länet kan komma att brista ibetalning, finns möjlighelen all begära borgen eller annan tilläggssäkerhet, l.ex.i form av andrahandspant i framförliggande pantbrev. Behovel av en höjning avtillägget bör därför bedömas i första hand med hänsyn till botlenlåneinslitulenssituation. Utredningen anser starka skäl tala för alt sladshypolekskassansönskemål om en omedelbar höjning av utmälningsräntan tillgodoses. alt en sådan åtgärd inte lägger hinder i vägen för slullig regleringav bestämmelserna om tillägget enligt nägot av de allernaliv som nämnis. Dellainnebär bl.a.. alt några invecklade övergångsbeslämmelser för den provisoriskalösningen inte skall behövas. Ulredningen har vid sina överväganden kommil lill del resullalei,alt en provisorisk uppjustering av räntenivån för ulmätningsränlan inte begränsarde allernaliv till slullig reglering av beslämmelserna som utredningen arbetarmed. Prop.1980/81:86 9 Av skäl som kommer att redovisas i det följande harutredningen vidare ansett sig kunna konstatera, alt några andra övergängsbestänmiciserinte fordras än all den höjda utmätningsräntan inte skall tillämpas i sådanafall dä exekutivt förtärande har inletts eller, vid medelsfördelning i annat fall.medlen nedsatts före lagändringen. Med åberopande av vad sålunda anförts lämnar utredningen följande Lag om ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs att 6 kap, 3 8 jordabalken skall ha nedan angivna Ivdelse, När myndighet vid utsökning eller i annat fall fördelarmedel mellan rättsägare i faslighel. har borgenär räll alt för fordran, somär förenad med panlräll i fasiigheien. med den föreirädesräii inteckningenmedför enligt lag få betalning ur medlen intill pantbrevets belopp. I den mändelta ej förslår, erhåller borgenären betalning ur medlen genom ell lillägg.Detta fär icke överstiga femton procent av pantbrevets belopp jämle .vev procentårlig ränta pä della belopp frän den dag då fastigheten ulmälles,konkursansökan gjordes eller de medel nedsättes som eljest skall fördelas. När myndighet vid utsökning eller i annat fall fördelarmedel mellan rällsägare i faslighet. har borgenär rätt att för fordran, somär förenad med panträtt i fastigheten, med den företrädesrätl inteckningenmedför enligt lag få betalning ur medlen intill panlbrevets belopp. I den mån detlaej förslär. erhåller borgenären beialning ur medlen genom ell tillägg. Delta färicke översliga femlon procent av pantbrevets belopp jämle lio proceni årligränta på della belopp frän den dag dä fasiigheien ulmälles. konkursansökangjordes eller de medel nedsättes som eljesl skall fördelas. Har flerapantbrev överlämnats som pant för fordran och har inteckningarna sammaföreträdesrätt eller gäller de efter varandra, skall beslämmelsernai första styckei om pantbrevets belopp avse pantbrevens sammanlagda belopp. Lagenträder i krafl den , börjal löpa före nämnda dag. Lagengäller dock ej i fall då ränlan har 1.2 Om remissbehandling av förslaget Sladshypolekskassans framsiällning omhöjning av det fasla tillägget till 20 proceni och ulmätningsränlan till 10procent har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren har upprättatsinom departementet. Utredningens förslag om höjning av ulmätningsränlanskiljer sig från sladshypolekskassans framställning endasl däri all den fastadelen av tillägget inle föresläs höjd. Frågan kan därigenom anses vara lillräckliglremissbehandlad. Prop.1980/81:86 10 2 Ränteutvecklingen för bottenlån i bostadshus Vid liden för JB:s ikraftträdande var räntan för nyabollenlån i bosiadshus 6-7 proceni. Fram lill 1975 läg ränlan i nivån 8-9procent. höjdes räntan lill och denuppgår numera lill 11,7 proceni. (Samma utläningsräntor hartillämpats av övriga bottenläneinslilul.) Denna utveckling framgår av nedanstående tabell som visar stadshypoteksinstitutionensutläningsräntor . I/l -2.S/8 6.45 <-/, 26/8 -31/12 6.95 '/, I/l -19/2 6.95 '/f 20/2 -14/3 l.s/3 -31/12 1/1 -1.V2 6.7 '/r 16/2 -1-3/10 6.45 9'r 14/10-31/12 1/1 - 2/3 3/3 -13/7 14/7 -31/12 7.45 ''Å I/l -31/12 7.45 '7, I/l -14/9 7.45 "/, 15/9 -31/12 I/l -31/12 I/l -31/12 1/1 - 8/4 1.1 <-/, 9/4 -19/8 20/8 -31/12 I/l -23/4 24/4 -31/12 1/1 -17/10 18/10-31/12 I/l -31/12 1/1 -21/2 22/2 -23/7 24/7 -31/12 1/1 -10/7 11/7 -30/9 1/10-2.5/11 26/11-31/12 I/l -24/1 19/3 - 3 Undersökningen av exekutiva auktioner 3.1 Uppläggningen av undersökningen Av de fasligheler som utmalts gär bara en mindre del lillexekutiv försäljning. 1 de flesta fall kan fastighetsägaren få lill sländ enuppgörelse med borgenärerna eller själv försälja fastigheten. Borgenärerna kanmedverka lill en överlåtelse genom all låta köparen överta lånen. Enligluppgift medverkar kredilinslilulen till att gäldenären själv säljer fastighetenendasl om de fär koslnader och förfallna räntor belalda. Del är bara om fasiigheien försäljs exekutivt som del framgärom säkerheten för länet har varit tillräcklig. Vid frivilliga uppgörelserställs den saken inle pä sin spels. Prop.1980/81:86 , 11 Ulredningen har gent)ml"ört en undersökning av exekutivaauktioner för att la reda pä om tillägget faktiskt räckt till för att täcka kreditinstitutensfordringar. Svensk bostadsfinansiering AB (Bofab)och Sparbankernas inlecknings AB (Spinlab) har lämnat uppgift om de exekutivaauktioner vid vilka instituten bevakat fordringar. Stadshypoteksföreningarna och Bofab har lämnal uppgift omsamtliga auklioner och fram lill och med april månad. Delrör sig för sladshypoieksföreningarna om 36 auktioner och för Bofab om 18auktioner. Spinlab har lämnat uppgift om auktioner som hållits under liden Ijanuari1980 011 . sammanlagt 16 försäljningar. Utredningen har vidare inhämtat upplysningar från överexekutorernai och län och därvid lagil del av akterna frän exekulivaförsäljningar som gjorts och förslå månaderna 1980. För Slockholmslän rör del sig om 40 och för län om 7 försäljningar. 3.2 Tidsperioden för beräkning av utmätningsräntan Ulgängspunklen för beräkning av ulmätningsränlan videxekutiv försäljning är den dag då fastigheten utmäts eller ansökan om konkursgörs. Utmälningsräntan löper för köpeskillingsfördelningen.Enligt 11 8 lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendom börfastigheten säljas om hinder inte möler eller anståndbeviljas. Utan synnerliga skäl fär anstånd inte beviljas utöver ett år.Bestämmelsen gäller inte om fastigheten är utmätt för skatter, böter och andra offentligrätlsligafordringar. Vid auklioner där Spinlab eller någon sladshypoleksföreninghar bevakat en fordran härden kortaste liden frän utmätningen tillköpeskillingsfördelningen varil och den längsta . Ihälften av försäljningarna var handläggningsliden kortare än 340 dagar.Huvuddelen av försäljningarna tog mellan . I nio fall var handläggningslidenlängre än ; i sju av dessa var fastigheten utmätt för skall, då någontidsfrist för försäljningen inte gäller. 1 län såldes sju fasligheter.Handläggningstiden uppgick i fem fall lill mellan . 1 ett falltog det och i ett . I båda dessa fall hade fastigheten utmällsför skatter. I Slockholms län såldes och tillhopa40 fasligheler. I huvuddelen av fallen. 25. tog försäljningen omkring ett år.närmare bestämt mellan . Kortaste handläggningstiden var etthalvår. För fem försäljningar var handläggningsliden mer än tvä är. 1 ett fallkrävdes närmare och i ell fall översteg tiden fyra är. 1 dessa fall var fasiigheienulmäll för skaller. Hur slorl lillägg lill panlbrevets belopp som vid denexekutiva auktionen kan las i anspråk för alt täcka borgenärens fordransammanhänger direki med hur lång lid det exekutiva förtärandet lagil.