prop · G40368 · 1980-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrivs att förordningen (1963:216) om exlra avskrivning och särskiltinvesleringsavdrag vid inkomstlaxeringen skall upphöra alt gälla vid utgångenav . Prop.1980/81:68 339 Närvarande: f. d. justitierådet , regeringsrådetHilding, justitierådet Vängby. Enligl lagrådet tillhandakommet utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde har regeringen pä hemställan av dåvarandestatsrådet och chefen för budgetdepartementel Mundebo beslutat inhämtalagrådets yllrande över förslag lill om ändringi kommunnlskallelagen (1928:370). 2. lag omeldsvådefonder, 3. lagom ändringi lagen (1951:763) omberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 4. lag om ändring i lagen (1960:63) omrält till förlusluljämning vid taxering för inkomsl, 5. lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän invesleringsfond. 6. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän invesleringsreserv, 7. lag om ändring i lagen (1958:575)om avskrivning ä vissa oijelagringsanläggningar, m. m., 8. lag om upphävande av förordningen(1963:216) om exlra avskrivning och särskill investeringsavdrag vidinkomsttaxeringen. Försingen har inför lagrådet föredragils avdepartementsrådet , biträdande skaltedireklören ochkammarrättsassessorn . Föredragning inför lagrådet har pågått dålagförslagen ännu icke erhållit slutlig utformning och åtskilliga inom lagrådetdärvid framförda jämkningsförslag av väsentligen lagteknisk eller redakfionellnatur har beaktats i de förslag som genom remissen överlämnats till lagrådet. Förslagen föranleder följande yllrande av lagrådet: Lagen om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Den grundläggande skatterältsliga författningen,kommunalskatlelagen, har tillkommit och undergått ell otaländringar ulan lagrådsgranskning. Genom grundlagsreform komskallelagslifining-en all falla inom det i princip obligatoriska området förlagrådets granskning. De ändringar i bl. a. kommunalskattelagen, som regeringennu föreslår, är de första av mer omfattande natur som över huvud tagelremitterats lill laerädel. 1980/81:68 340 Redan kommunalsknlielagens uppbyggnnd. med en fördelningnv bestämmelser som i och för sig hnr snmma vnlöv pä lagtext i egentligniening och anvisningar, gör den svåröverskådlig. De ständigt äterkommniideiiiidving-arna och tilläggen har gjort det än svårare för nndra än verklignexperter på rätlsomrädel ntt tillgodogöra sig lagens innebörd. I nvvnktnn päden mera genomgripnnde översyn nv sknttelngstiflningen som förr eller senaremåste bli nödvändig bör varje möjlighet att förenkla och fövenhellign regelsystemetlas till vara. Del framstår som önskvärt att, när ändringnr nv oliknanledningar görs i kommunalskattelagen, tillfället ocksä utiiylljns för nllförbällra lagens syslemaiik och begriplighel. De nu remillerade Ingföislngen behnndlar ell stort nntnlfrägor av dispnrnl karaktär pä företagsbeskattningens område. Lngrädel hnr intefunnit anledning lill principiella erinringar mot de lösningar som vnlts. Deföreslagna ändringarna i kommunnlskaltelngen iiinefntlnr ocksä en likriktningav bestämmelser pä olika ställen i Ingen, exempelvis i frägn om avskrivningar iolika inkomstslag, en likriktning som lngrädel i överenssläm-melse med delförut nnfördn hälsar med tillfredsställelse. Vnd nngår de enskildabestämmelserna hnr lagrådet, säsom inledningsvis fvamhållils. haft tillfällenll vid föredragningen framföra försing som i allt väsenlligl benklnts i den nuföreliggnnde remissen. Hämlöver vill lngrädel änförn följnnde. Punkt 2 a av anvisningarna lill 36 § Genom beslut hnr regeringen tilllngrädel remitterat förslag lill en ändring av förevarande anvisningspunkt somnvses skola träda i krnft den 1 janunri 1981. Vid del forlsnttnIngsliflningsarbelel måste tillses ntl nämnda förslag och förevnrnnde försingsninordnns. Punkt 1 av anvisningarna till 41 § De föreslagna nya bestämmelserna i tredje stycket nvnnvisningspunklen har enligl lagrådels uppfallning fält en någol otydligformulering. Lngrädel föreslår alt andra meningen i slyckel ges följandelydelse: 'T de fall resullalei har påverkats av all lager, pägäende arbeieneller fordringsposl har tagits upp med för lågt belopp eller skuldpost med förhögt belopp sknll dock pä yrkande nv den skallskyldige justering av delbokförda resultntet underläins i den mån det är uppenbart all denne - iöverensstämmelse med reglernn för inkomstberäkning i denna lag - genomdispositioner i bokslutet avseende nämnda tillgängs- och skuldposter ellergenom slörre nvskrivningnr på anläggningstillgångar än som skett skulle hakunnal redovisa ett lägre resultat än det som skulle framkomma efterjusteringen." Därefter skall följn den föreslagna Iredje meningen istycket. 1980/81:68 341 Okvalificerad tomlrörelse nnses enligl punkl 2 feinleslyckel nv nnvisningarna lill 27 § kommunalsknllelngen hn nvbrufils, om denskntlskyldige och dennes make inte sålt någon byggnadstomt under de senasle tiokalenderåren. Tomtförsäljning som sker härefter beskattas i princip endaslenligt realisationsvinslreglerna. Någon bestämmelse om att lagernedskrivningskall återföras vid sådan beskattning finns inle . I det remitteradeförslaget upptas en bestämmelse i sjätte stycket av anvisningspunkten, enligtvilken utan hinder av att någon byggnadstomt inle sålts en ytterligare avyttring av byggnadstomt skall anses ulgöra led ilomtrörelse, om nedskrivning av byggnadstomt har skett i rörelsen ochnedskrivet belopp inte har återförts fill beskattning minst fio år företaxeringsåret. För dem som anpassat sig till de gamla reglerna föreslås ipunkten 2 av övergångsbestämmelserna en övergångsregel som innebär att enförelagen nedskrivning inte skall påverka tioårskarensen, om nedskrivningenåterförs till beskattning vid 1983 eller taxering. I motiveringenuttalas därvid, att om sädana omständigheter föreligger att en försäljning avtomten under beskattningsår för vilket taxering sker skulle habehandlats enligt realisationsvinslreglerna på grund av bestämmelserna i punkl2 femte stycket av anvisningarna lill 27 § kommunalskatlelagen, eventuellnedskrivning som gjorts fidigare fär anses ha formlöst fallit bort. Del kanemellertid inträffa att fioårsfristen räknat från senaste tomlförsäljningenlöper ut först och att vid bedömningen av en efler tioårsfrislensulgång skedd tomlförsäljning konstateras, att tidigare verkställd nedskrivninghar återförts lill beskattning senare än före taxeringsåret men likvälföre ikraftträdandet av de nu föreslagna beslämmelserna. Avsikten torde varaalt i delta fall realisationsvinstreglerna ändå skall lillämpas. För alt dellaskall framgå fullt tydligt, kan punkt 2 av övergångsbestämmelserna förslagsvisges följande lydelse: "De nya bestämmelserna i punkl 2 sjätte styckei avanvisningarna till 27 § tillämpas inte i fråga om nedskrivning som haråterförts till beskattning senasi vid taxering." 1980/81:68 342 Lagen om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkonistskatt för ackumulerad inkomst Genom beslul har regeringen lilllagrådet remitterat förslag tiU lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkningav statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomsl, vilkel berör bl. 3 § 4 mom,och punkt 1 av anvisningarna lill 1 S och avses skola träda i kraft den 1januari 1981, Vid del forlsalta lagstiftningsarbetet fär tillses att nämndnförslag och del nu föreliggande samordnas. Förslagen lämnas ulan erinran. Prop.1980/81:68 343 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , ÅsUng, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , Elias- Propositionmed förslag till ändrade regler för den skattemässiga behandlingen avinventarier, fastigheter och pågående arbeten, m. m. Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 2 lag om eldsvådefonder 3 lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkomstskall för ackumulerad inkomst 4 lag om ändring i lagen (1960:63) om rätt tillförlustutjämning vid taxering för inkomst 5 lag om ändring i lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond 6 lag om ändring i lagen (1979:610) om allmäninvesteringsreserv 7 lag om ändring i lagen (1958:575) om avskrivning ävissa oijelagringsanläggningar, m. m. 8 lag om upphävande av förordningen (1963:216) omexlra avskrivning och särskilt investeringsavdrag vid inkomsttaxeringen. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde , Prop.1980/81:68 344 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Lagrådet har i allt väsenlligl godtagit förslaget. Jag ansluter mig till de av lagrådet föreslagnaförlydligandenn av punkt 1 av anvisningama till 41 § och punkl 2 avövergångsbestämmelsema, Enligl punkl 4 av anvisningama lill 22 § och punkl 16 avanvisningarnn till 29 § KL fär i regel av anskaffningsvärdet för enmarkanläggning dras av genom ärliga värdeminskningsavdrag. Resterande avanskaffningsvärdet är över huvud taget inle avdragsgillt. 15 § första styckeic) lagen om allmän investeringsfond föreskrivs i konsekvens med detla all ell fondulnyttjandefår avse endast den avskrivningsbara delen av anskaffningsvärdet. Nyssnämndaanvisningspunkter innehåller också regler om hur ett fondutnylljande inverkarpå den ordinarie avskrivningsräiten. Om dessa regler lillämpas enligl sinordalydelse kan dock resultatet bli att avdragsrätten kommer att överstiga av anläggningens anskaffningsvärde, Detla har självfaUet inle varit meningen.Jag föreslår därför att reglerna om samordning mellan ordinarie avskrivning ochfondulnyttjande ändras sä alt del klart framgår att ett fondulnyttjande inlemedför alt 75 %-spärren kan överskridas. Härutöver bör några redaktionellajusteringar göras i 29 § och lagförslagels ingress. RSV har i en skrivelse till budgeldepariementet satt ifräga om inte den slopade avdragsrälten för spritdrycker och vin i samband medrepresentntion bör föranleda en utvidgning av förelagens uppgiftsskyldighel.RSV föreslår närmare besläml alt 25 a S taxeringslagen (1956:623) komplelterasmed en föreskrifl om alt koslnader för spritdrycker och vin skall - oaktalkostnaderna inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen - anges särskilt. För egen del kan jag ansluta mig lill RSV:s uppfattningatt avdragsförbudel för kostnader för spritdrycker och vin motiverar enuttrycklig regel om att dessa kostnader skall - när de över huvud lagetförekommer - redovisas öppet i deklarationens representalionsbilaga, Detlaminskar risken för alt mindre nogräknade skattskyldiga döljer koslnader försprit och vin bland koslnaderna för andra former av representntion. Jag kanockså anslutn mig till den av RSV föreslagna lagtexten, I sammanhanget börvidare framhållas att kravet på en öppen redovisning av eventuella koslnaderför spritdrycker och vin torde förutsätta alt den skattskyldigesräkenskapsunderlag innehåller uttryckliga uppgifter om i vad mån spritdryckeroch vin förekommer. Det fär ankomma på RSV att i samråd med BFN vid behov lämnaanvisningar om hur denna uppgiftsskyldighel i praktiken bör fullgöras. och har framfört synpunkter pä den i lagrådsremissen föreslagnadefinitionen nv arbete på löpande räkning. har vidare hävdat att vissa problem kan uppkommai samband med övergängen till de nya reglerna för beskattning avbyggnadsverksamhet. Vad de båda föreningarna anfört ger endasl på en punktanledning lill 1980/81:68 345 ändrat ställningstagande i förhållande till delremitterade förslagel. Jag syftar på punkt 3 av övergångsbestämmelserna, dvs.de regler som gör del möjligl för en "smillnd" byggmästarvilla altefler avskatlning föras över lill realisationsvinstsyslemet. För nll sädanavskatlning skall fä äga rum fordras enligt lagrådsremissen dels nll denskallskyldige varil bosatt på villan , dels all varken denskallskyldige eller någon denne närstående utförtannat byggnadsarbete på villan än normall underhäll. Förslaget innebär medandra ord alt en byggmästarvilla aldrig kan bli fri från smittan ombyggmästaren flyttat in eller utfört annat än normall underhällsarbele underåren 1978-1980. Enligl min mening kan det emellertid framstå som slötande allredan inträffade händelser fär lill konsekvens alt möjligheten lill avskatlningbortfaller. Jag föreslär därför att femårsperioden kortas ned till tvä år. Förall en smittad byggmästarvilla skall kunna förlora sin karaktär avomsättningstillgäng bör det således vara tillräckligt all den skallskyldigevaril bosatt pä fasligheten saml all denne under dennaivåårsperiod underiålil alt själv - eller genom sin make eller ett närståendebyggnadsförelag - ulförn annat än normalt underhållsarbete på villan. Huvuddelenav de föreslagnn ändringnrna i KL skall enligt lagrädsremissen träda efler den dag, då lagen enligt uppgift utkom frän trycket i Svenskförfattningssamling, men börja lillämpas försl vid 1984 ärs taxering. För allunderlätta samordningen med annan pågående lagstiftning rörande KL bör enliglmin mening själva ikraftträdandet flyttas fram till den 1 januari 1982.Alltjämt bör dock gälla alt de nya reglerna skall tillämpas första gången vid1984 ärs taxering. Framflyllningen innebär således inle nägon ändring i sak.För undvikande av missförstånd vill jag ocksä påpeka att de i lagrådsremissenredovisade undantagen från principen om tillämpning fr. o. m. Så bör exempelvis förbudet mot avdrag för koslnader för spritdryckeroch vin tillämpas redan på representafion som utövas fr. o. m, den 1 janunri1981. Denföreslagna kompletteringen nv 25 n S taxeriugslngen är liksom ändringarna i KLlagtekniskt sett av okomplicerad natur. Med hänsyn bl. a. till detta anser jagdet inle nödvändigt alt inhämta lagrådets yttrande över dessa förslag. Lagen om allmän investeringsfond, m. m. Enligt 1 § andra stycket lagen om allmän investeringsfondskall - såvida ett förelag haft neltoiniäkt av säväl jordbruksfastighet somrörelse eller bedrivit flera jordbruk eller flera rörelser - avdragel för fondnvsäliningengöras i den förvärvskälla vars nettointäkt före avdraget är högsl. Enlikalydande regel finns i 4§ andra slyckel Ingen (1980:456) om insällning pätillfälligt vinstkonto. I samband med behandling nv Ingsliflningen omtillfälligt 1980/81:68 346 vinstkonlo väcktes förslag om att nu nämndn regel skulleslopns (motion 1979/80:2077). Enligt skatteutskottets inening talade emellertidadministrativa skäl mot all införa full frihet i fräga om valet avförvärvskälla för avdraget för vinslfondsavsältningen. Utskottet ville dockinte bestrida att ett förelag stundom kunde ha ell berättigat intresse av attgöra avdrag för avsältning till vinstfond i annan förvärvskälla än den med denhögsta nettoinläklen. Ulskoltel ansåg därför all regeringen borde ta upp frågani den lill hösten aviserade propositionen om ändringar i företagsbeskattningen(SkU 1979/ 80:62 s. 17 och 18). biföll vnd utskottet nnfört (rskr1979/ 80:422). För egendel delar jag uppfnltning nll den nuvarande bestämmelsen om rättförvärvskälla för avdragel för avsättning lill vinslfond nägon gäng kan medföraonödiga komplikationer för företagen. Motsvarande gäller i fräga om denallmänna investeringsfonden. Jag föreslår därför ntl förelaget självt skall fävälja i vilken förvärvskälla avdragel skall göras. Av praktiska skäl bör dockliksom hitlills gälla att avdragsrätten för visst beskattningsår skall varabegränsad till en förvärvskälla. Det bör således inle vara tillätet att för ettoch samma beskattningsår fördela avdragsrälten mellan olika förvärvskällor. Av 9 S andra stycket lagen om allmän invesleringsfondframgär alt ett företag, som tagit ut den s. k. fria sektorn, mäste la ianspråk ett dubbelt sä slort belopp av sin fond för godkänl invesleringsändamäl.Jag föreslär all denna regel komplelteras med en uttrycklig föreskrifl om nllianspråktagandet skall göras under det beskattningsår dä uttaget skell. De föreslagna ändringarna av 1 och 9 SS är inte av sädanbeskaffenhet att lagrådets yttrande behöver inhämtas. Några redaklionelln förtydlignnden bör göras i 4 och 6 §§lagen om eldsvädefonder saml i lagen om ändring i lagen (1958:575) omavskrivning ä vissa oijelagringsanläggningar, m, m. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslär att nnlagn (/e/5 de nv lagrådet granskade förslagen med vidtagnaändringar. dels inom budgetdeparlemenlel upprättade försing till 9lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 10 lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning pätillfälligt vinstkonto. Prop,1980/81:68 347 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular all genom proposilion föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:68 349 Proposition ..................................................................... ...... 1 Propositionens huvudsnklign innehåll............................. ...... 1 Lngförslag....................................................................... ...... 5 Lag om ändringi kommunnlsknttelngen (1928:370) ...... 5 Lag omeldsvädefonder ........................................... .... 82 Lag om ändringi Ingen (1951:763) om beräkning nv stnllig inkomstskatt för ackumulerad inkomsl 87 Lagom ändring iIngen (1960:63) om rätt till förlusluljämning vid laxering för inkomsl 95 Lng om ändringi Ingen (1979:609) om nlliniin invesleringsfond 97 Lag om ändringi Ingen (1979:610) om nllmän invesleringsreserv 105 Lng om ändringi lagen (1958:575) om nvskrivning ä vissn oijelagringsanläggningar, m. m 107 Lag omupphävande nv förordningen (1963:216) om extra avskrivning och särskiltinvesleringsavdrag vid inkomsttnxeringen ................................................... 108 Lag om ändringi taxeringslagen (1956:623) ......... .. 109 Lag om ändringi lagen (1980:456) om insällning pä fillfälligt 110 vinstkonlo Utdrag nv protokoll vid regeringssnmmnnträde den 22 mnj1980 , . 1 Inledning..... ......................................................... 111 2 Allmänmotivering ................................................... .. 112 2.1 Maskiner och andra inventarier........................ .. 112 2.1.1 Invenlnriebegreppel.............................. .. 112 2.1.2 Avskrivningsmeloder.............................. .. 115 2.1.3 Avskrivning iinkomslslnget tjänst, m. m .. 119 2.2 Fasligheter....................................................... 120 2.2.1 Inledning............................................... 120 2.2.2 Förskjutning avvärdeminskningsnvdrng pä bygg- , nad och mnrknnläggning. m. m...... .. 121 2.2.3 Avskrivning vidanvändning av fastighet för annnt ändamål än som bostnd 122 2.2.4 Denskntlemässign behandlingen nv skndor på fastigheter 123 2.2.5 Besknttning nvförsäkringsersättning e.d 128 2.2.6 Projekteringsulgifler............................... .. 129 2.2.7 Invenlarier pännnan fnslighel............... .. 130 2.2.8 Vissn vidremissbehnndlingen nklunlisernde frågor 131 2.2.9 Avsäilning lilleldsvädefonder................. .. 134 2.3 Begreppelknpiinlförlusi.................................... 135 2.4 Pägäendearbeten........................................... 138 Prop.1980/81:68 350 2.4.1 Allmänna synpunkter............................. 138 2.4.1.1 Behovet av nylagstiftning........... 138 2.4.1.2 Lngstiftningens omfattning och princi-pielln uppbyggnad 139 2.4.2 Arbete pälöpnnde räkning ................... 141 2.4.3 Arbele tillfast pris ................................. 143 2.5 Byggnadsrörelse och handel med fastigheier .. 148 2.5.1 Inledning................................................ 148 2.5.2 Begreppenbyggnndsrörelse och handel med fasligheter 150 2.5.3 Fastigheter somomsältningstillgäng i rörelse , , . 2.5.3.1 Byggnadsrörelse.......................... ... 152 2.5.3.2 Handel medfnstigheler................ ... 156 2.5.4 Närståendesfastighetsinnehav............. ... 157 2.5.5 Aktier ochnndelnr i faslighetsföretag, m, m, , . 2.5.6 Ultngsbeskatlning................................. 163 2.5.7 Arv nvfnstigheler m. m........................... ... 166 2.5.8 Resultalutjämningoch konsolidering...... 169 2.5.8.1 Avdrag förvärdeminskning pä omsätlningsfastighel 169 2.5.8.2 Nedskrivning avomsättningsfastigheter . 2.5.8.3 Avsättning tillresullatutjämningsfond ,. 2.6 Tomlrörelse....................................................... ... 175 2.6.1 Inledning............................................... ... 175 2.6.2 Frnmtidnexploateringsulgifter............... ... 176 2.6.3 Återföring nvnedskrivning av tomtlager ... 176 2.7 Handel med värdepapper................................. ... 178 2.7.1 Nedskrivning avlager av värdepapper.. 178 2.7.2 Beskattning nvärvda värdepapper....... ... 179 2.8 Vissa frägorangående rätt beskattningsår...... 180 2.9 Kvittning vidfel i bokslut................................... 185 2.10 Representnlionskoslnnder................................ 189 2.11 Vissa övrigafrägor............................................ ... 191 2.12 Ikraftlrädande................................................... 192 2.13 Avslulandesynpunkler...................................... ... 194 3 Upprättadelagförslag............................................... ... 195 4 Specialmotivering..................................................... ... 196 4.1 Förslagel lilllng om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) 196 4.2 Försingel tilllag om eldsvädefonder................. ... 223 4.3 Förslaget lilllng om ändring i Ingen (1951:763) om beräkning av slallig inkomstskall förackumulerad inkomst ........................................................... 231 1980/81:68 351 4.4 Förslaget tillIng om ändring i Ingen (1960:63) om riill lill förlusluljämning vid taxeringför inkomst 231 4.5 Förslagel tilllag om ändring i Ingen (1979:609) om nlliniin invesleringsfond 231 4.6 Förslaget tilllng om ändring i Ingen (1979:610) om nllmän investeringsreserv 233 4.7 Förslaget filllag om ändring i lagen (1958:575) om avskrivning å vissnoljelngringsnnläggningnr. in, m......................................................................... 234 4.8 Förslaget lilllag om upphävnnde nv förordningen (1963:216) om extrn avskrivning och sävskiltiiivestevings-avdrag vid inkomsttnxeringen ..... 234 5 Hemställan ,............................................................. ... 234 6 Beslul........................................................................ 234 Bilaga 7-5 Se del B.......................................................... Bilaga 6De remitterade förslagen................................... 235 Utdrag av lagrådets protokoll (1. Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 6november '617 SlocktiDlm IWll Prop.1980/81:68 1 Sammanfattning av betänkandet Beskattning av företag (SOU1977:86 och 87) Ibegreppet företagsbeskattning inryms ett flerial skilda ,skatietbrmer. Sålundakan såväl olika bmtloskatler som skaller på ftjrelngens nettovinster betecknassom företagsskatter. En huvuduppgift (or beredningen har varit all diskuteraeffeklerna av och de inbördes snnibanden mellan dessa olika skaltefornier. Betänkandetär disponerat på följande sätt. 1 kapitlen 7-7 redogörs för beredningensdirektiv m. m. och för de olikn delarna i det nuvarandefö-retagsbesknttningssystemet. Kapitel5 inneliåileren översiktlig framställningav regionalpolitikens mål och medel. Dessa inledande kapitel ligger till grundför de i kapitel 6 redovisnde utgångspunkterna för beredningens överväganden, Ikapitd 7 behandlas bruttoskaiier. En bruitosknil utgår oberoende av företagetsresullal och beräknas l, ex, på förelagels lolala inläkler eller koslnader.Skallen kan vara antingen generell eller selekliv. Med generella bruttoskaiiermenas i pnncip skaller som iräffar samtliga produktionsfaktorer inom en stordel av samhällsekonomin (skatter med bred bas). Ett exempel på en sådan skattär mervärdeskatten som grundar sig på företagens nel-loförädlingsvärden. Somexempel på selektiva bruttoskaiier kan nämnas arbelsgivaravgifier ochenergiskatter, dvs, skaller som utgår i förhållande lill kosinaden för vissproduktionsfaktor. En annan använd beteckning på selekliva brulloskaller ärprodukiionsfaktorskalter. Iavsnitt 7.2 diskuterar beredningen olika modeller för utformning av skaller påförädlingsvärde.