prop · G403137 · 1980-12-31 00:00:00 — beslutadden 19 febmari 1981. Regeringenföreslär alt anlaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Vissaändringar i stödet lill dagspressen föreslås. Förslagen bygger till övervägandedel på dagspresskommitténs (B 1978:01) betänkande (SOU 1980: 32) Stödet tilldagspressen. I propositionen belönas all det statliga stödets allmännainriktning bör upprätthållas, med huvudsyftet att verka för konkurrens ochmångfald inom dagspressen. Statenhar sedan är 1967 gett stöd till dagspressen, enligl regler som sedan vid olikatillfällen ändrats. Genom förslagen i propositionen erhåller fä- och flerdagarstidningarmed högst i hushållstäckning en viss begränsad höjning avproduktionsbidragen till en sammanlagd kostnad av 21,4 milj. kr. Samdisiribulionsrabalten.utvecklingsbidraget och etable-ringsstödet reduceras i mindre utsträckning,vilket ger en sammanlagd besparing på 12,1 milj. kr. Viktenav ökad samverkan mellan tidningsföretag understryks. Tidningarna bör självata ansvar för effektivisering och kostnadsbesparingar genom olika former avsamproduktion, vilket ocksä skulle göra branschen bättre att bemötatillfälliga konjunktursvängningar. Desammanlagda kostnaderna för förslagen i propositionen uppgår för budgetåret1981/82 till 337,6 milj. kr. lill slöd lill dagspressen. Härtill kommer 25milj. i form av reservationsanslag till län till dagspressen ur pressenslänefond. 1 1980/81. Prop.1980/81:137 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden . , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , . ,, , , . Proposition om stödet till dagspressen Med stöd av regeringens bemyndigande den 19 januari 1978tillsattes en kommitté med åtta ledamöter' för att göra en allmän översyn avbestämmelserna om slalligl slöd lill dagspressen. Kommittén, som anlog namnetdagspresskommittén (B 1978:01), lade fram slutbelänkandel (SOU1980:32) Stödet till dagspressen. En sammanfattning av betänkandel bör fogas lillprolokollel i detta ärende som bilaga I. Efter remiss har yllranden över belänkandel avgelts av stalskonloret,riksrevisionsverkei (RRV), iNO), presslödsnämnden.Centralorganisationen /SR (/SR), (), i (LO), (), Svenska Journalisljörbimdel. Svenska veckopressens lidningsiilgivareförening (VECTU), FöreningenSvensk jäck-press (FACTU), Svenska annonsbladsiilgivareföreiiingen. och Tidningarnastelegrambyrå (TT). Härutöver har skrivelser inkommit från Eesli Päevalchi.Poslens disiri-biilionsrörelse, statens invandrarverk (). AB Tiinbro,Grafiska arbetsgivare- och induslriorganisationerna (GAl). ' Justitieombudsmannen , ordförande, samtriksdagsledamoten , utredningssekreteraren , dåv.borgarrådet , sekreteraren , riksdagsledamotenSven-Erik , riksdagsledamoten och partisekreteraren . Prop.1980/81:137 3 (SRF) samt kulturnämnderna i . Norsjö.Skellefteå och kommuner. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 2. En sammanfattning av en av utredningen utarbetad översiktav dagspressens ekonomi bör fogas till protokollet som bilaga 3. 1980/81: 100 (bil. 12 s. 98) har jag anmält altjag avsåg att förelägga en särskild proposition om ålgärder för stödtill dagspressen som bygger på de förslag som har presenterats av dagspresskommitténi betänkandet Stödel till dagspressen. I avvaklan på denna proposition harregeringen föreslagit alt för /82 beräkna dels ettförslagsanslag benämnt Stöd till dagspressen av , dels ett reservationsanslagbenämnt Län till dagspressen av . Jag anhåller nu alt få la uppdessa frägor. Dagspresskommiltén har i sitt slutbetänkande Stödet tilldagspressen granskat det statliga presstödet och utvärderat de nuvarandestödformernas effekter och betydelse. Kommittén har haft i uppgift atlsärskilt belysa möjligheterna att utforma bidragsreglerna så att de stimulerar lillökad produktionssamverkan och andra kostnadsbesparingar genom samverkan samtäven i övrigt befrämja god hushållning. Kommittén har ulgålt ifrän alt deeventuella förändringar i presstödet som kunde länkas bli resultatet av översynsarbelelskall rymmas inom ramen för begränsade utgiftsökningar i förhällande till vadsom f.n. anvisas för stöd till dagspressen över statsbudgeten. Kommitténkonstaterar atl det statliga slödel syftar till atl dels förbättra deekonomiska villkoren för tidningar i marknadsmässigt underläge, dels underiättaetablering av komplemenltidningar. Presspolilikens mäl är alt vända koncentralionsprocesseninom dagspressen och verka för konkurrens och mångfald. Reglerna för bidragsgivningenskall därtör vara sä konstruerade att huvuddelen av bidragen går till tidningarsom har ekonomiska svårigheter pä grund av sin ställning på marknaden. Kommitténframhåller atl presstödet har åstadkommit viktiga förändringari dagspressens strukturulveckling. Konkurrensen har i stora delar av landetåtertagit den styrka den hade . och en rad nya tidningarav komplementkaraktär har startats. Det finns två grupper inom dagspressen somutan presstöd skulle behöva ompröva sin verksamhel. Den ena är fädagarstidningarmed högst i hushållsläckning pä utgivningsorten och den andra flerdagarstidningarmed högst i Prop.1980/81:137 4 För övriga grupper är den ekonomiskahandlingsfriheten tillräckligt stor. Kommittén har inle funnil nägra presspoliliskaeller pressekonomiska motiv till atl ändra slödels inriktning eller allmännautformning. De förslag lill regeländringar som kommittén framlägger ligger medtvå undantag inom ramen för presstödets rådande struktur. Elt flertal remissinstanser däribland TCO, LO, . TU och ansluter sig lillutredningens uppfattning att det inle finns nägra presspolitiska eller pressekonomiskaskäl att ändra inriktningen eller den allmänna utformningen av presstödet. Däremolefterlyser slatskonlorel förenklingar i stödsystemet och förordar en ordningdär presslödsnämnden ges möjlighet all göra en skälighetsbedömning när denfördelar slödel. Denna bedömning skulle gälla bäde bidragsmottagare och stödelsstorlek. RRV anser atl stödel bör vara mera utpräglat selektivt och syfta lillatt ge en lillfällig hjälp äl tidningar i ekonomiska svårigheier. Liksom stalskontorelanser RRV alt mängden stödformer gör systemet svårhanterligt, och menar atl detvaril värdefullt om kommittén diskuterat differentieringen av presstödet. RRVanser ocksä att presstödet bör ges en sädan inriktning att samverkan mellantidningar främjas, och NO undrar om det inte vore möjligt alt i större ulslräckningsammankoppla stödet med stimulans till kostnadsbesparingar, t.ex. så att enförutsättning för slöd skulle vara att tillgängliga produktionsresurser ulnylljaseffektivt. Enligt min uppfattning har det statliga presstödet under I97()-Ialetpä del hela taget haft avsedd verkan. Genom att stödja tidningar i marknadsmässigtunderläge och bidra lill elableringar av komplementtidningar har presstödetverkat för konkurrens och mångfald och därmed en breddad och fördjupaddemokrati. Även om en omarbetning av presstödets struktur i och för sig skullekunna leda lill vissa förenklingar, anser jag inte alt sädana ingrepp ärpåkallade. Nuvarande stödformer har visal sig i stort sett ändamålsenliga, ochi likhel med dagspresskommiltén och de flesta remissinstanserna anser jag all presslödelsnuvarande utformning och allmänna inriktning bör behållas. Jag vill dock understryka att även om man från statenssida varit beredd lill stödinsatser framför allt för att säkra en mångfald inompressen, ligger det primära ansvaret för pressens framtid givetvis påtidningsföretagen själva. Dessa bör därför söka effektivisera och rationaliserasin verksamhet i största möjliga män. En förutsättning både för en stabilarekonkurrenssituation och olika tidningars möjligheler att hävda sig är allförelagen är beredda alt samverka. Samverkan kan etableras pä flera säll ochbör eftersträvas i så slor ulslräckning som det är möjligt ulan all denenskilda tidningens självständighet och egenart äventyras. Enligl min meningbör del statliga stödet i högre grad än vad som har varil falletanvändas för alt stimulera lill olika samverkansformer. 1980/81:137 5 2.2Ekonomiska ramar för presstöd Dagspresskommilténhar analyserat dagspressens ekonomi . Utvecklingen varåren 1978 och 1979 relativt gynnsam. Bland de bidragsberättigade tidningarnaredovisade gmppen fädagarstidningar med högst i hushållsläckning klara resultatförbätlringarår 1979, även om gmppen är beroende av statligt bidrag för sin utgivning. Fädagarstidningarmed i hushållstäckning har vanligen en gynnsam situation. Fleratidningsföretag förbättrade avsevärt sin ekonomi är 1979, och något generelltstödbehov finns inte för denna gmpp. Bland flerdagars-tidningarna befinner sig landsortsfidningarnamed högsl i hushållsläckning i etl bekymmersamt läge. hardessa tidningar legat på underskott efter presstöd på mellan I och 3,5 milj.kr., och gruppen berördes knappast av den trendmässiga förbättringen år 1979.Landsortstidningar med högst i hushållstäckning har en bällre ekonomi änden förta gmppen, och denna gmpp är överiag eknomiskt stabil. Bland övriga landsortstidningarmed 4-7 nr noterade flera tidningsföretag resultatförbättringar år1979. En rad tidningar vände föriust i överskott eller lyckades höjaöverskottet. Avde fyra storstadstidningarna . , Dagen och visade de tvä förstnämnda etl knappl överskott är 1978, medan Dagenhade etl litet och ett myckel stort underskott. År 1979höjdes bidragen vilket bidrog till atl de tre förstnämnda åter redovisadeknappa överskott och bl.a. därför kunde halvera sin förlust.Med undanlag av gick ocksä kvällspressen framåt. Övrigadagstidningar, t. ex. tidningar på andra spräk än svenska, tidningar meddistribution i huvudsak utanför riket, samt tidningar på har i mängafall vissa ekonomiska bekymmer, även om resultatförbältringar noterades underår 1979. Dagspresskommitténklargör alt dagspressens ekonomi var genomgående god. Även analysen av1979 års siffror visar på god lönsamhel, och utvecklingen för är 1980 bedöms havaril gynnsam för de flesta förelagen trots en försämradannonskonjunktur. Mot denna bakgrund föreslog jag i propositionen (1980/81:20)om besparingar i stalsverksamhelen m. m. att dagspresstödet borde reducerasmed 30 milj. kr. /82 och att reduktionen till sin huvuddel bordekunna las ul genom en sänkning av samdislributionsrabalten. Konstitulionsulskotlet(KU 1980/81:9) ansäg atl besparingar kunde göras även pä presslödsomrä-det.Besparingarnas fördelning och inriktning fanns del enligl utskottet anledningatt återkomma lill när del aviserade förslagel skulle föreläggas riksdagen.Riksdagen hade inget att erinra mol konslitutionsutskoltels förslag (rskr1980/81:58). Detfinns emellertid tecken pä att den gynnsamma utvecklingen frän åren 1978 och1979 nu håller på alt vända. Prop.1980/81:137 6 bestäms i stor utsträckning av deras ställning päannonsmarknaden. förmärkles en avmattning itidningarnas annonsackvi-silion. noterades en klart negativ tendensmed en minskning av annonsvolymen för hela dagspressen pä 3,i förhällande lillsamma period föregäende år. Förluster gjordes främst i landsortspressen. även slorsladspressen av annonsbortfall i storleksordningen 3-8%.Under början pä är 1981 har den negativa tendensen ytterligare förstärkts, meden nedgång för slorsladspressen på . Flera tidningsföretag räknar meden ylterligare minskning av annonsvolymen. Annonsbortfallet kan bli väsentliglstörre än beräknat. Vissa stora annon-sörer har meddelat att man har för avsiktall skära ner sin annonsering i dagspressen högsl avsevärt. Om detaljhandeln i övriglgör liknande reduktioner, skulle det kunna innebära markanta annonsförlusterför dagspressen. Om prognoserna för utvecklingen pä annonsmarknaden är 1981visar sig vara riktiga kan slora delar av dagspressen råka i allvarligaekonomiska svårigheter. Mol denna bakgrund anser jag del befogal all revidera min lidigareuppfattning att en besparing pä presstödet på 30 milj. kr. vore möjlig altgenomföra. Av skäl som jag strax skall beröra bedömer jag all enbesparing vad gäller produklionsstödet inte är möjlig. En mindre besparing pä samdistri-butionsrabaltenbör dock kunna genomföras. Denna rabatt har lett lill en snabb uppbyggnad av enfysisk samdislribulion. Belydande rationaliseringsvinster har gjorts,som distributionen är en konkurrensfaktor riktad motmindre tidningar. Dagspressen torde vara klar över fördelarna med det rådande syslemel,och en mindre reduktion av utgående rabatter torde inte hota det uppbyggda syslemel.Jag föreslår därför att rabatten sänks generelll med ell öre per utdelatexemplar. skulle ge en besparing på 9,1 milj. kr. Jag anser också atl anslaget för utvecklingsbidrag börsänkas från 12,0 till 10,0 milj. kr. En sådan sänkning skulle knappast verkainskränkande pä det utvecklingsutrymme som finns inom dagspressen, i synnerhetinte om bidrag utgår enligt den prioriteringsordning som jag kommer all föreslåi del följande. En reduktion av elableringsstödet frän 4,8 lill 3,8 milj. kr.bör ocksä kunna genomföras. De anförda medelssänkningarna skulle innebära ensammanlagd besparing på 12,1 milj. kr. För atl upprätthälla den statliga presspolilikenshuvudsyfte, konkurrens och mångfald, är det enligt min mening nödvändigt att nustötta de tidningar som träffas hårdast av en vikande annonsmarknad, dvs. lågtäckningstid-ningarna.Dagspresskommittén framhåller att bäde fä- och flerdagars läg-täckningslidningarskulle behöva ompröva sin verksamhet om de inte hade tillgång till etlsubstantiellt presstöd. Del är atl märka atl kommilléns analyser bygger på dejämförelsevis goda . Den positiva utvecklingen är 1979 har inteförmält stabilisera ekonomin för flerdagars- Prop.1980/81:137 7 tidningarna med högst i hushållstäckning. Om dessatidningars position inte förstärks, kan utvecklingen leda lill etl växandeantal monopolorter. För att förhindra att dagspresstrukturen ulvecklas i sådanriktning fordras enligt min mening atl stödel till dessa tidningar förstärks.Jag föreslår därför en uppräkning av produklionsbidragen pä för flerdagarstidningarmed högsl i hushällsläckning. Den föreslagna höjningen bör åtföljas avvissa justeringar i de maximibelopp som gäller för produktionsbidragen.Maximibeloppet för storstadstidning som utkommer minst börsåledes höjas frän . För landsortstidning somutkommer minst och vars täckningstal uppgår till högst 20%bör maximibeloppet höjas frän . Den sammanlagdakostnaden för dessa förändringar har beräknats till 19,1 milj. kr. Del är fulll klart alt ocksä fädagars lågtäckningstidningarkommer all drabbas hårt av en konjunkturnedgång. Många av dessa tidningarskulle knappast existera ulan presstöd. För att föregripa en snabb, negaliv utvecklingvill jag föreslå att produklionsbidraget för dessa tidningar höjs från 750000kr. för icke-rikstidningar och frän I . till I 600000kr. för rikstidningar som utkommer . För rikstidning somutkommer tvä dagar bör produktionsbidraget höjas frän 1 500000 kr.till . Den sammanlagda kostnaden för dessa förändringar kan beräknaslill 2.3 milj. kr. Den sammanlagda ökade koslnaden för säväl fler- som fädagarstidningarkan alltså uppskattas till 21.4 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang behandla frägan om hur presstödetskall relateras till kostnadsutvecklingen. Dagspesskommitténframhåller att en tidnings ekonomi i stor utsträckning bestäms avtidningens ställning på annonsmarknaden. Syftel med produktionsbidragen är altkompensera svagare tidningar för bristande annonsintäkter. Följaktligen måsteproduktionsbidragen för all motsvara sitt syfte rent teoretiskt följautvecklingen pä annonsprisrnarknaden. Kommittén konstaterar att så inte harvarit fallet under senare är. Trots att statsmaklerna med vissa mellanrumräknat upp produklionsbidragen så har kompensationen för bristandeannonsintäkter i realiteten gradvis försvagats. Kommitténs analyser anses intetyda på all dagspressens annonsberoende avtar. Kommittén tar för givet att delkommer alt krävas återkommande höjningar av bidragen. För att motverka ensuccessiv urholkning av presstödet föreslär man därför att ell automatisktuppräkningssystem baserat på annonsprisulvecklingen införs fr.o.m. den I juli1981. Uppräkningsmetoden bör prövas av minst fem är. Ett antal remissinstanser (bl.a. TCO och LO) hälsarförslaget med tillfredsställelse som en säkerhet mol risken förtidningsnedläggningar. Majoriteten (statskontoret, RRV, NO, TU och SAF) äremellertid kritisk. Statskontoret och RRV menar alt en indexreglering skullestrida mol Prop.1980/81:137 X strävanden alt minska automatiken i de offentligautgifterna. RRV och anser ocksä atl etl indexinnebären prioritering av presstödet framför andra offentliga utgifter sominte har likvärdiga garantier. Enligt NO och TU är det också generellt svårt atlskapa ett korrekt och väl fungerande index, och statsmakterna skulle sannoliktav en rad skäl med vissa mellanrum föranledas alt företa en översyn av systemetoch göra justeringar. Jag delar dessa invändningar. Omständigheterna för detidningsföretag som uppbär presstöd är skiftande i det enskilda fallet, och enautomatisk uppräkning skulle sannolikl kräva elt flertal ingrepp för atl äsladkommalikartade villkor för alla. Del kan också vara principiellt betänkligt atl indexreglerastatliga bidrag av denna art. bl.a. skulle en sädan reglering kunna ge intryckav atl stödet till enskilda tidningar är permanent, och dessutom atl stödel ingårsom en del i en branschstruktur som inte förväntas undergå nägra egentligaförändringar. Av dessa orsaker kan jag inte acceptera förslaget. Förändringar istödels omfattning och inriktning bör göras med vissa mellanrum och bestämmasav den faktiska situationen för den delen av pressen som är i behov av slöd. 2.3 Ändringar i stödsystemet I presstödssammanhang avses med dagspress dels allmännanyhetstidningar, dels publikationer av dagspresskaraktär med minst elt nummerper vecka. Dagspresskaraklär får en publikation om den har allmänna nyhetstidningarsinnehållsslruktur och redigeras som sådana. Dagspresskommil-lén konstaterar alldel oftast är uppenbart om en publikation har dagspresskaraklär eller inte.Däremot kan vissa problem uppslå vid gränsdragningen mellan publikationer avdagspresskaraktär och organisationstidningar. Kommittén ser ingen anledningatt ändra gällande definitioner. Beträffande hittillsvarande praxis att bedömaen edition av en tidnings upplaga som självständig om andelen särskiljanderedaktionellt innehall är , anser kommittén atl del knappast finns nägrapresspoliliska skäl att höja kravel på andelen unikt material. framhåller i sitt remissvar denekonomiska betydelsen av att bli klassificerad som dagstidning i form avskatteförmåner och bidragsmöjligheter. Del finns enligt nämnden en klar tendensatt tidningar genom produktförändringar m. m. försöker anpassa sig till dagstidningsbegreppei,en tendens som man anser kommer att förslärkas ju förmånligare dagspressenbehandlas jämfört med andra tidningar och lidskrifter. På samma säll hävdarnämnden atl bestämmelsen om andelen särskiljande redaktionellt innehåll i ensjälvständig edition stimulerar förelag all skapa bidragsberättigade editioner.Eftersom avgränsningen är svår, samlidigl som utslaget har stor ekonomiskbetydelse för ett tidningsföretag, skulle del enligt nämnden vara värdefulltmed en viss flexibilitet i regelsystemet. 1980/81:137 9 Rättentill produktionsbidrag kunde t. ex. ställas i relation till andelen unikt malerialmed en nedre gräns vid de som f. n. gäller. anser ocksäatt rikstidningskravet bör konkretiseras och skärpas, eftersom en tidningrelativt lätt kan skaffa sig den spridning i olika delar av landet som behövsför alt erhålla stöd som rikstidning. Nämnden föreslår att rikstidningdefinieras som "en tidning vars upplaga fill övervägande del avsattsutanför ulgivningsregionen men i olika delar av landel och i minst hälften avA-regionerna". Kravel pä en abonnerad upplaga på minst 10000 ex. börenligt nämnden kvarstå. Som jag haranfört är det viktigt alt presstödet trots sin selekliva karaktär utgär efterallmänt verkande regler. Det är då viktigt att dessa regler är sådana atlutrymmet för inte avsett utnyttjande och missbruk är så litet som möjligt. Motbakgrunden av del samhällsekonomiska lägel nu och inom överskådlig framfid ärdet ocksä väsentligt att tillgängliga resurser kommer den angelägna ochbehövande delen av tidningarna till del. Jag finner därför altpresstödsnämndens förslag till preciseringar bör genomföras. Dagstidningsbegreppeibör därför avse allmän nyhetstidning och publikation av dagspresskaraktär medreguljär nyhetsförmedling och/ eller allmän politisk opinionsbildning. En sädandefinition överensstämmer med nuvarande praxis. Jag anser vidare i likhetmed presstödsnämnden att en edition av en tidning bör innehålla en större andelunikt material för att anses vara självständig än vad som för tillfälletgäller. Produktionsbidrag till en självständig edition bör därför ulgå iproportion lill andelen unikt material, på så sätt att bidraget börjar utgå vid51 % sädani material. För alt uppnä fullt produklionsbidrag enligt dennuvarande ordningen skall i fortsättningen krävas . Däremellan höjs bidragetstegvis i takt med att andelen unikt material ökar, på så sätt att varje proceniunikt material ökar bidraget med en femtondel. Dessa regler bör införas . Bestämmelsen torde hindra spekulativa editionsstarter. Försjälvständiga editioner som har uppburit fullt bidrag genom att deinnehållit egel redaktionellt innehåll, bör särskilda hänsyn tas somger tidningsföretagen en rimlig möjighet att anpassa sig till de skärptakraven. För dessa editioner bör de nya reglerna införas försl bidragsårel 1985.Genom att andelen eget redaktionellt innehåll bedöms utifrån förhållandena åretinnan bidragsåret, kommer de nya skärpta reglerna alt tillämpas pä utgivningenefter för dessa editioner. Av samma anledning bördefinitionen av rikstidning förändras. Som rikstidning bör räknas en tidningvars upplaga till övervägande del avsätts utanför utgivningsregionen men iolika delar av landet och i minst hälften av A-regionerna. Spridning i enA-region bör anses föreligga när minst 50 exemplar avsälts i regionen. Kravetpå en abonnerad upplaga pä minst 10000 exemplar bör kvarstå. Prop.1980/81:137 10 Jaghar tidigare i avsnitt 2.2 redogjort för mina förslag om ökal produktionsstödför i huvudsak lågtäckningstidningar. I delta avsnitt tar jag upp de förslag belräffandeproduktionsbidragen som dagspresskommiltén har lämnat. Huvuddelenav det statliga presstödet utgår f. n. i form av produktionsbidrag. Del finnstre huvudgrupper av tidningar med rätl till fulll produktionsbidrag, nämligen fädagarstidningarmed högsl i hushållstäckning, flerdagarstidningar med mer än 10000 ex iupplaga och högst i hushållstäckning, samt flerdagarstidningar med högst10000 ex i upplaga och högst i hushållstäckning. Produklionsbidrag utgår iregel till tidning som är i huvudsak abonnerad, har minst 2000 ex i abonneradupplaga, har en annonsdel på , har ett abonnemangspris som inteuppenbart avviker frän abonnemangspriset för liknande tidningar, samt som inte gesut av förelag som ger ul annonsblad i betydande omfattning eller som står inära förhällande lill sädant företag. Dagspresskommilténföreslär vissa ändringar i tilldelningsreglerna. Med avseende på fädagarstidningarföreslås all det skall räcka att upplagan är abonnerad till övervägande del,dvs. till sä atl tidningen för skall kunna marknadsföras- t. ex. genom ökad satsning pä lösnummerförsäljning - under en etablerings-eller relanseringsfas ulan att produklionsbidraget äventyras. Vidare föreslåsatt kravet pä högsla annonsandel skärps från till för atl ylterligaremarkera all stödet avser s.k. redaktionella komplementtidningar. kommit fram till atl del bör sättas ell krav pä lägsta volymredaktionellt innehåll för att garantera etl rimligt ansvar för information ochopinionsbildning.