prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Rådets informationsverksamhet omfattar förutom kurs-och konferensverksamhet även publikationer, rapporter och praktiskaverksamhels-tips. Rådet avser all regelbundet ge ul översikter av aktuellautredningar m. m. på barn- och ungdomsområdel. Sammanlagt begär rådet underförevarande anslag en ökning med , varav . Medhänvisning lill vad jag har anfört under anslaget Statens ungdomsråd:Förvaltningskostnader beräknar jag under förevarande anslag en besparing om17000 kr. Jag har vidare räknat med att anslaget skall minska med ylleriigare20000 kr. Dessa medel bör tillföras anslaget Statens ungdomsråd:Förvaltningskostnader. Jag hemställer all regeringen föreslår all till : Utrednings- ochinformationsverksamhet för /82 anvisa ell reservationsanslag av960000 kr. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. 1979/80Utgift 40176147 1980/81Anslag 46315000 1981/82Förslag 40995000 Från anslaget utgår bidrag till den centralaverksamheten inom de ungdomsorganisationer som regeringen förklaratberättigade till statsbidrag enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag lillungdomsorganisationer (omtryckt 1975:466, ändrad senast 1980:286). Vidare utgårbidrag till vissa samarbelsorgan samt bidrag i särskild ordning till dencentrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag lill central verksamhet utgår enligt nyssnämnda förordning endasi till organisation som bedriver verksamhethuvudsakligen bland barn och ungdom och som har minst 3000 medlemmar i åldern7-25 år saml lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner.Som medlem räknas den som under närmast föregående redovisningsår har varitansluten till lokalavdelning inom organisationen och som därvid har haftsladgeenliga möjligheler att påverka beslut rörande organisationens verksamhetoch inriktning. Dessulom krävs atl avgift har eriagts till organisationen fördel verksamhetsår som upphörde under nämnda redovisningsår. 1980/81:100 Bilaga 12 214 Statsbidraget utgår i form av grundbidrag ochröriigt bidrag. Del rörliga bidraget /81 till . permedlem i intervallet 3001-40000 medlemmar och lill . per medlem över 40000. Vid beräkningen av bidraget till vissa organisationer med verksamhet bland handikappade barn ochungdomar gäller att bidrag utgår omorganisationen har mer än 1 500 medlemmar i åldern . Utöver grundbidragutgår därvid röriigt bidrag även för antalet medlemmar i intervallet1501-3000 varvid bidraget per medlem är . 1 övrigt utgår bidrag enligt degenerella bestämmelserna. För organisation som första gången erhåller bidrag till central verksamhet samt för organisation som inte längre uppfyllervillkoren i fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gäller särskilda bestämmelser om statsbidragetsstorlek. Beräknad ändring 1981/82 -5 087 500 Bidrag till vissa sam- Särskilda bidrag till vissa ungdomsorganisa- föreslår alt grundbidragelökas från . till 320000 kr.Rådet föreslår vidare all , elevers centralorganisation. Pingstförsamlingarnasungdomsarbete saml fortsättningsvis skall få centralt slöd enligl gällande förordning. En gradvis inlrappningföresläs varvid reformen skulle fåfulll genomslag fr.o.m. /83. Rådet har under grundbidraget beräknat en ökning med . lill Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete, med . vardera fillElevförbundet och samt med . Rådet begär vidare enökning av anslaget till och hemgårdar (RSFH) och med . Rådet föreslår dessulom alt bidraget lill RSFH avvecklas underen fyraårsperiod. Sju nya organisationer begär att få blibidragsberättigade. föreslåratt fem av dem, nämligen . Grekiska riksförbundet.Handikappförbundens ungdomskommitlé och blirbidragsberättigade. Beträffande de fyra första föreslås var sill grundbi- 1980/81:100 Bilaga12 215 dragi särskild ordning. För föreslåsinlrappning enligt gällande regler. Rådet föreslår atl medlen lill rörligt bidrag skallökas med . För att medverka till en utjämning mellan organisationerav olika storlek föreslår rådet atl den nuvarande tröskeln vid 40000 medlemmaravskaffas. Rådet föreslår vidare ett nytt system med lika stort bidrag förvarje medlem. Bidraget föreslås vara . Rådet föreslår att bidraget lillhandikapporganisationer skall ökas med . 1 enlighet med vad jag har redovisat i propositionen(1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten, m.m. bör en besparing om 5milj. genomföras under förevarande anslag. Vidare bör anslaget höjas med1,7 milj. kr. med hänsyn till inträffade koslnadsstegringar. För grundbidragtill ungdomsorganisationerna beräknar jag ett medelsbehov av . (-). För nästa budgetår bör helt grundbidrag lillstalsbidragsberätligad ulgå med . ).Jag har för Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete beräknat ett anslag av 445000kr. För Elevers och beräknar jag465000 kr. För Skytterörelsens beräknarjag . Med hänsyn till budgetläget samt till den föreslagnabesparingen är jag inte beredd atl förorda att bidrag skall ulgå till några nyaorganisationer. För rörligt bidrag beräknar jag för nästa budgetår eltmedelsbehov av , vilket innebär en minskning med . en effekt av den nämnda besparingen medan 2430500kr. beror på vikande medlemsunderlag. Det röriiga bidraget bör förändras så atl etl enhetligtbelopp om . per medlem utgår för antalet medlemmar över 3000. För handikapporganisationernas del förordar jag enhöjning . per medlem i intervallet 1 501 3000 medlemmar. Bidraget till de tre samarbelsorganen Föreningen , kristna ungdomsråd och ungdomsorganisationerslandsråd beräknar jag till I . Del ankommer pä regeringen att bestämmaom bidragels storlek för resp. samarbelsorgan. och hemgårdar samtSvenska samernas ungdomsförbund beviljas ur detta anslag bidrag isärskildordning. Jag har för dessaorganisationer beräknat oförändrat anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkänna de förändrade regler för bidrag lill ungdomsorganisatio nernas cenirala verksamhet som jag har förordat, 2. till Bidrag tdl ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet m.m. för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Kartong: S. 215, rad 25 Slår: 5086500 Rätlat lill: 5087 500 rad 26 ": 2656000 " ": 2657000 rad 34 " : 1 114000 ' " : 1140000 1980/81:100 Bilaga12 216 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet 1979/80Utgift 90226425 1980/81Anslag 99770000 1981/82Förslag 91510000 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetutgår enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer(omtryckt 1975:466, ändrad senast 1980:286). Berättigad till statsbidrag för lokal verksamhet ärdels de ungdomsorganisationer som enligl I § nämnda förordning förklaratsberättigade atl erhålla bidrag under anslaget Bidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m., delsSveriges riksidrotlsförbund och övriga organisationer med organisalionsstödunder huvudtitel, dels de ungdomsorganisationer somerhåller stöd i särskild ordning under anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Statsbidrag utgår under /81 med 11 kr.för varje bidrags-berättigad sammankomst. Med sådan sammankomst förstås en avlokalavdelning planerad och anordnad sammankomst som varat ochmed minst fem deltagare i åldern . Under /80 genomfördes 8221676bidragsberättigade sammankomster för dellagare i åldern . Det är enökning med 472 960 sammankomster. Bidraget utgår /79 med11 kr. per bidragsberättigad sammankomst. Rådet föreslår en ökning med 1 kronaoch , dvs, till och per sammankomst. Rådet beräknar en ökning av antalet sammankomster med5,vilkel innebär 9150000 sammankomster och motsvarar en anslagsökning med14688000 kr. Som jag kommer att närmare utveckla under nästföljandeanslag har jag funnit del angelägel atl stöd ges till ungdomsorganisationernas ferieverksamhet. Finansieringen avdetla stöd bör enligt min mening ske genom en överföring av medel frånförevarande anslag. Jag förordar därför alt elt belopp om 7 milj. kr. förs övertill anslaget Bidrag lill ferieverksamhel inom ungdomsorganisationerna. För altmöjliggöra en sådan omprioritering bör bidraget per stalsbidragsberälligadsammankomst minskas med . Med hänsyn till den ökning avorganisationernas lokala verksamhet som dock kan förutses bör anslaget föras uppmed . Jaghemställer alt regeringen föreslår atl lill Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverkamhet för /82 anvisa etl förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga12 217 Bidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna 1981/82Nytt anslag (förslag) 7000000 har regeringen beviljat medel ur allmännaarvsfonden fill försöksverksamhet med sommaraktiviteter företrädesvis . Medlen har fördelats efter beredning i socialslyrelsen.1 beredningsarbetet har bl. a. deltagit. Behovel av statsbidrag till ferieverksamhet harredovisats av barnstugeulredning i betänkandena (SOU 1974:42) Barnsfrilid och (SOU 1975:94) Barns sommar saml av ulredningen om skolans inrearbete i betänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö. 1 betänkandet Barns sommar görs en omfattandekartläggning av behovel och vilka möjligheler föreningslivet har alt medverkai ferieaktiviteler. Även i belänkandet Skolans arbetsmiljö påtalas behovel avaktiviteter utanför skoltid, 1 propositionen (1975/76:92) om utbyggnad avbarnomsorgen behandlades bl. a. vissa frågor om fritidshemmens verksamhet.Enligl propositionen skall fritidsverksamheten bedrivas i form av fritidshemoch därtill anknuten fritidsverksamhet samt familjedaghem för barn t.o.m. 12års ålder. fattade beslut i enlighet med propositionens förslag (SoU1975/76:28, rskr 1975/76:219). 1 propositionen (1975/76:39) om skolans inrearbete gavs kommunerna elt övergripande ansvar för atl allmänfrilids-verksamhet före och efter skoldagen erbjuds alla barn i åldrarna 7- 16år. Föreningslivet borde i största möjliga ulslräckning anförtros denna verksamhet.1 propositionen förordades också att åldersgränsen för statligt bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle sänkas från 12 lill . Eltnytt bidrag till allmän fritidsverksamhet föreslogs. fattade besluti enlighet med propositionens förslag (UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367). Från ungdomsorganisationernas sida har framhållits attförsöksverksamheten med sommaraktiviteter bör ersättas av en reguljärverksamhet. delar organisationernas uppfattning att eltsärskilt bidrag bör utgå för organisationernas ferieverksamhel. Ungdomsrådetgav i sin anslagsframställning för /81 en utförlig orienteringom behovet av särskilda medel för ferieaktiviteler för barn. Därtillredovisades erfarenheter av bidraget till allmän fritidsverksamhet. 1979/80:100 bil. 8 uttalade föredragandestatsrådet under avsnittet Ungdomsvård m. m. att frågan om formerna för etteventuellt fortsatt stöd till ungdomsorganisationernas ferieverksamhet intekunde lösas ulan närmare utredningar och överläggningar. Föredraganden räknademed atl nödvändiga initiativ skullelas inom . 1980/81:100 Bilaga12 218 Behovet av ferieverksamhel för barn och ungdomar harökal myckel krafligl . Den försöksverksamhet som bedrivits medsommaraktiviteter för yngre skolbarn har givit mycket positiva erfarenheter.En stor del av dessa aktiviteter har organiserats och genomförts av föreningar.Verksamheten har inneburit god omsorg om barnen som den givitföreningarna möjlighet att nå nya medlemsgrupper och bedriva utåtriktadeaktiviteter. Mot bakgrund av de eifarenheter som framkommit underförsöksverksamheten förordar jag att ett nytt anslag benämnt Bidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna inrättas fr.o.m. /82.Jag beräknar anslaget, som bör vara ett reservationsanslag, till 7 milj. kr.Dessa medel har förts över från anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet. Som jag har nämnt har försöksverksamhetenbedrivits i form av sommaraktiviteter för yngre skolbarn. Enligt min mening börbidraget lill ferieverksamhet även kunna ulgå fill föreningsledd verksamhetunder sportlov, ferier i samband med de stora helgerna eller andra längreledigheter under terminerna. Jag förutsätter dock att huvuddelen av verksamhetenkommer att bedrivas under sommarterierna. Verksamheten bör i första handomfatta barn i åldern , men bör även kunna omfalla ungdomar på grundskolanshögstadium. De principer som hittillstillämpats vid fördelning av medel till ungdomsorganisationerna försommaraktiviteler bör i huvudsak gälla även vid fördelningen av det reguljärastödet. Stor frihet i fråga om verksamhetens innehåll och inriktning måstelämnas till den enskilda sökandeorganisationen. Verksamheten bör slå öppen för alla barn utan krav på medlemskap i en organisation. Det innebärinte att organisationen måste göra avkall på sin idémässiga del avverksamheten. Profilen bör bibehållas så att deltagarna på detla sätt kan lärakänna olika organisationer. Medel bör kunna utgå till personal- ochmaterialkostnader, kost och logi, kostnader för planering och utvärdering avverksamheten, informationsinsatser och extra resor. Även kostnader förutbildning och fortbildning bör kunna ersättas. bör svara för bidragsfördelningen pägrundval av underlag från ungdomsorganisationerna. bör samråda medsocialslyrelsen inför beslut om medelsfördelningen mellan de olika organisationerna. Jag avser att föreslå regeringen att ge statensungdomsråd i uppdrag alt föreslå närmare bestämmelser för verksamheten. Enutvärdering av dessa bestämmelser bör göras . Jaghemställer alt regeringen föreslår atl I. godkännade av mig förordade riktlinjerna för statsbidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna. 1980/81:100 Bilaga12 219 2. fill Bidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna för /82 anvisa ell reservationsanslag av7000000 kr. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag () har som sin främsta uppgift all främja saklig upplysning om verkningar avalkohol-och narkotikabruk på individ och samhälle och därmed sammanhängandefrågor. CAN spelar en central roll i den alkohol- och narkolikaupplysning sombedrivs av frivilliga organisationer inom skolväsendel samt inom andraspeciella målgrupper. CAN har vidare elt omfattande bibliotek som betjänarsåväl forskare som övriga med intresse för ger ut . Till CAN är 39 organisationer anslutna, däriblandLandsorganisationen i , och . Verksamheten leds av en styrelse som består av tolvledamöter. Regeringen utser en ledamot, tillikaordförande, och (), universitets- och högskoleämbetet samtsocialstyrelsen utser vardera en ledamot samt ersättare. Förbundelsombudsförsamling utser åtta ledamöter med ersättare. Kostnaderna för förbundetsverksamhet läcks i huvudsak genom det statliga bidraget. Verksamheten slårunder tillsyn av SÖ som också betalarul statsbidraget. /78 är personalen formellt anställd vidSÖ med tjänstgöringen förlagd till CAN. SÖ beräknar prisomräkningen lill . En besparing enliglhuvudalternativet bör inle drabba CAN:s lönekostnadspost under anslagetSkolöverstyrelsen ulan bör i sin helhet tas ut under förevarande anslag. På förslag från delegationen försocial forskning har regeringen beslutat om en tvåårig försöksverksamhet meddokumentationscentral för narkomanvårdsforskning. Försöksverksamheten harplacerats vid CAN:s bibliotek som en integrerad del av dess verksamhet.Försöksverksamheten startade den . SÖ föreslår att verksamhetenpermanentas och att medel motsvarande dem som lidigare utgått förförsöksverksamheten anvisas under förevarande anslag. SÖ begär för deltaändamål . Jag har erfarit atl försöksverksamheten meddokumentationscentral för narkomanvårdsforskning kommer all pågå även undernästa budgetår inom ramen för den verksamhet som delegationen för socialforskning bedriver. Jag är därtör inte beredd alt nu förorda altförsöksverksamheten Prop.1980/81:100 Bilaga 12 Jaghar under detta anslag beräknat en besparing av . Anslaget bör förasupp med . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag till ochnarkolikaupplysning för /82 anvisa ell reservationsanslag av2170000 kr. Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Genom riksdagsbeslut (prop. 1976/77:108, KrU1976/77:40, rskr 1976/77:232) uppdrogs åt en särskild samarbelsnämnd att prövafrågor rörande statsbidrag till central verksamhet hos organisationer som bedrivernykterhetsarbete. Samarbetsnämndenbeslår av sju ledamöter. Nämnden utses av regeringen i sänder ochefter förslag från de bidragsberättigade organisationerna. Beräknad ändring 1981/82 Organisationsstöd lill vissa nykterhetsorga nisalioner m.fl. (-2000000) Nämnden begär att anslaget fill nykterhetsrörelsenskall räknas upp till ell belopp som motsvarar . Nämnden begärsammanlagt 20 milj. kr., vilket innebär en ökning med . Jag har räknat med en höjning av anslaget med 400000kr. Eftersom det bidrag om 2 milj. kr. som innevarande budgetår utgår som enengångsanvisning för särskilda insatser faller bort minskar dock anslaget med1,6 milj, kr. 1980/81:100 Bilaga 12 221 Jaghemställer atl regeringen föreslår att tillOrganisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. för /82 anvisa etlreservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 12 223 SKOLVÄSENDET Vissa gemensamma frågor Det slatsfinansiella läget har gjort detnödvändigt att genomföra betydandebesparingar också inom skolområdet. Regeringen har således i propositionen(1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten m.m. (besparingspropositionen)förelagt förslag om besparingar på statsbudgeten för /82 såvitt avserskolväsendet om ca 286milj. I samma proposition har också lagts fram elleraviserats förslag om organisationsförändringar inom ochgymnasieskolan och om ändringar avtidigare beslut om utökade resurser inom , vilka beräknas medföra en besparing på statsbudgetenför /83 med ytterligare ca 400milj. Genom beslut den 18december 1980 (UbU 1980/81:15, rskr 1980/ 81:120) har avslagit propositionens förslag om tvåprocentig minskning av driftbidrag lill m. m.och gymnasieskolan. Detla förslag varförbundet med förslag om att en fjärdedel av de inbesparade medlen skulle användas som slöd tillkommuner med särskilda behov. Sammantagnaskulle förslagen ha inneburit en statlig besparing under /82 om sammanlagt ca 222 milj. kr.I övrigt har i alltväsentligt bifallit de i propositionen framlagda förslagen på skolväsendelsområde. I rådande ekonomiska läge finner jag detnödvändigl att staten gör en avsevärtslörre besparing än som följer av beslut. Enligt min mening är en procentuell nedskärning avdriftbidrag till och gymnasieskolan del bästa sättet att åstadkomma enbesparing av den storleksordning somerfordras. Under anslagen Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. ochBidrag lill driften avgymnasieskolor kommer jag därför attföreslå en tvåprocentig minskning av driftbidrag lill dessa skolor i linje med förslagel ibesparingsproposilionen. Som jagframhöll i besparingspropositionen arbetar vissa kommuner med svåra problem.Besparingar måsle där, för all vi skall kunna närma oss målet om en i hela landel likvärdig ulbildningsstandard, i vissutsträckning kompenseras genom nya insatser. Jag kommer därför, likaledes ilinje med förslag ibesparingspropositionen, att föreslå alt en del av de genom den tväprocentiga minskningen inbesparade medlenskall användas för särskilda stödåtgärder. Mina förslag därvidlag kommerjag att redovisa dels under elt nytt anslag.Särskilda ålgärder på skolområdet, dels under anslaget Utbildning förundervisningsyrken. 1980/81:100 Bilaga 12 224 Den svenska skolan förfogar vid en internalionelljämförelse över betydande resurser.Besparingar av den omfallning som och evenluellt framöver aktualiseras måstedock göras utifrån klara prioriteringar i syfte alt undvika attkostnadsminskningar leder till all av fastställda ulbildningspolitiska mål inte kan nås. Inom vissaområden bör besparingar undvikaseller starkt begränsas. Del kan också bli nödvändigl alt kombinera besparingarmed resursökningar lill speciella ändamål. Förslagen i besparingspropositionenoch de förslag i linje med dessa som jag nu lägger fram bygger pä sådanaöverväganden. Jag vill inledningsvis ange några av de prioriteringar som enligl min mening börvara vägledande för besparingar på skolområdet. Ett övergripande mål för skolan är atl erbjudaeleverna en likvärdig ulbildningsstandard oberoende av i vilken skola de går.Resursfördelningen måste ges en markerat behovsrelateradinriktning. Som jag anförde ibesparingsproposilionen bör därför kommuner med särskilt stora problem på skolområdet kunna få utökade resurser.Jag aviserade i besparingspropositionen också förslag om atl konstruktionen avstatsbidragssystemet förgrundskolan med en rörlig förslärkningsresurs får en motsvarighet inom gymnasieskolan fr.o.m. /83genom att det fill varje skolenhetknyts en resurs för lärarhandledning som totalt för hela landet i besparingspropositionen beräknats lill ca125 milj. kr. Genom att dessulom ävenandra resurser inom gymnasieskolan, vilka f. n. är bundna för vissa ändamål, t. ex. timmar till förfogande, gruppdelning och stödundervisning, läggs samman med handledningsresursen fårskolorna möjlighet alt prioritera sina insatser på etl helt annal sättän . Denna inriktning av omfördelningen av de statligaresurserna för skolverksamheten bör ges ytterligare tyngd genom omfattandeålgärder för atl förbättrasituationen i kommuner med många obehöriga lärare. Insatser till slöd för handikappade elever och invandrareleverbör öka. Jag återkommer lill dessa frågor i del följande. Den höga ambitionsnivån i fråga om antaletutbildningsplatser i gymnasieskolansom fastlagts genom beslut med anledning av budgetpropositionen 1980 samt propositionen 1979/80: 145om åtgärder för alt främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan m. m. måste upprätthållas. Dimensioneringen av gymnasieskolans olikastudievägar bör ges en mer bestämd inriktning mol arbetsmarknadens behov.Skolväsendet bör även framgent ges tillräckliga resurser för utvecklingoch förnyelse. Jag avser alt i böljan av år1981 föreslå regeringen all förelägga en proposition omskolforskning och personalutveckling. Vad jag nu haranfört innebär att besparingsåtgärder måste inriktas på all med bibehållna ulbildningspolitiska mål söka rationalisera inom dengrundläggande organisafionen. Jag hari besparingsproposilionen visat på möjlighetenatt se över tillämpningen av bestämmelserna för tilldelning av basresurserlill mellanstadium. Jag förutsätter härvid all 1980/81:100 Bilaga 12 225 länsskolnämndernainte ändrar nuvarande praxis när del gäller bibehållande avglesbygdsskolor. Enligl anvisningarna för myndigheternasanslagsframställningar /82 måste budgetarbetet mol bakgrund av rådande slatsfinansiella läge präglas av slor restriktivitet.Del förutsätts att myndigheternas eventuella krav på ökade resurser inom eltområde alllid kompletteras medförslag till motsvarande minskningarpå andra områden inom myndigheternasverksamhet. () har med hänsyn till dessa anvisningar inte lagt fram några förslag lill reformer i sin anslagsframställning /82, eftersom SÖ:s arbete med besparingsallernativ ännu inte kunnat slutföras. SÖ hardock redovisat de reformförslag somSÖ anser angelägna om reformutrymme kan skapas. Eftersom SÖ således inte föreslagit att dessa reformer genomförs, redovisar jag dem i allmänhet inte. 1 den mån jag genombesparingar på andra områden harkunnat tillgodose SÖ:s reformönskemål framgår det emellertid av mina förslagunder anslagen lill skolväsendel alt även SÖ har ansett förändringenangelägen. De förslag som jag kommer att redovisa i detföljande under anslagen lill skolväsendeloch efter samråd med chefen för under anslagen Utbildning för undervisningsyrkenoch Ersättning lill vissa lärarkandidater innehåller väsentligaförbättringar på angelägna områden. Jagvill betona all jag kan framläggadessa förslag endast genom att jag inom ramen för dessa anslagföreslär besparingar som uppgår lill lika stort belopp. De förslag lillökade resurser som redovisas under anslagenär således finansierade genom omprioriteringar. I samband med diskussionen om möjligabesparingsåtgärder vill jag erinra om gymnasieulredningens (U 1976:10)uppdrag att studera samordningsmöjlighetermellan gymnasieskola, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning.