prop · G403204 · 1980-12-31 00:00:00 — 4.2 Olika huvudlinjer beträffande utformningen av ATP-rättenför småbarnsföräldrar De arbetsinkomster en försäkrad har haft under sin aktiva fidär avgörande för rätlen till tilläggspension. Pensionsgrundande är denförsäkrades inkomst av förvärvsarbete fr. o. m. det år då han fyller16 år t. o. m. delar då han fyller . Pensionsgrundande är även vissaersättningar som iräder i stället för förvärvsinkomster, t. ex.föräldrapenning, vårdbidrag och sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Den pensionsgrundande inkomslen motsvarar summan avförvärvsinkomster och sådana ersättningar som är pensionsgrundande i den månsumman uppgår lill en viss minimigräns, nämligen det vid årets ingång gällandebasbeloppet (. ) -I- . Maximigränsen för beräkning av denpensionsgrundande inkomslen utgör 7,5 gånger samma basbelopp. , förvilkel pensionsgrundande inkomst fastställs, skall den försäkradetillgodoräknas pensionspoäng. Pensionspoängen utgör den pensionsgrundandeinkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. Ålderspension från filläggspensioneringen utgår underförutsättning atl pensionspoäng har tillgodoräknats den försäkrade . Storleken av den ålderspension som börjar utgå vid åldermotsvarar av produkten av basbeloppet för den månad för vilken pensionenskall utges och medeltalet av de pensionspoäng som har tillgodoräknats denförsäkrade. Har pensionspoäng tillgodoräknats för rner än beräknasmedeltalet på de 15 bästa åren (15-årsregeln). Har pensionspoängtillgodoräknats eller mindre beräknas medeltalet på poängen för de anlalår som finns. För full pension krävs att pensionspoäng har tillgodoräknatsför minst 30 år 1980/81:204 40 (30-årsregeln).Om en person har mindre än 30 poängår minskar pensionen med 1/30 . Utförligredovisning av gällande rätt finns i bilaga. Arbetsgruppenskall lägga fram förslag till förbättrat ATP-skydd för de grupper som vårdarbarn i hemmet. Arbetsgruppen har i enlighel med uppdraget studerat tre olikalösningar, nämligen ensjälvständig rätt till ATP med angivande av ett visst poängtal för den lid vårdenomfattar, enrätt tiU sänkning av det antal poängår som behövs för full pension och enrätt att fillgodoräkna sig vård av barn under ett visst år som grund för att fäåret tillgodoräknat som etl poängår. Självständig rätt tdl A TP med angivande av ett visst poängtal förden tid vården omfattar Pensionspoängenför ett visst är beräknas som tidigare nämnts genom atl den pensionsgrundande inkomslenunder året delas med basbeloppet vid årets ingång. För att med det härdiskuterade alternafivet pensionspoäng skaU kunna bestämmas på grundval av vårdav bam måste därför vårdarbetet på något sätt värderas i pengar. Härviduppkommer flera frågor främst frågan om vilket ekonomiskt värde vårdarbetetskall åsättas. Vidare uppstår frågan om pensionspoäng skall tillgodoräknasendast dem som utför vårdarbete på heltid eller om även de som kombinerarförvärvsarbete med vårdarbete skall få tiUgodoråkna sig samma pensionspoäng, eventueUllägre, som tillskott fill en poäng som beräknas på förvärvsinkomsterna. TiUålderspension utgår (jämför avsnift 3 i bilaga) ett pensionstillskott för depersoner som har låg eller ingen ATP. För att en tilläggspension skallöverstiga pensionstillskottet fill ålderspension måste enligt den fr. o. m. den1 gällande nivån för pensionstiUskott, av basbeloppet, den genomsnittligaårsinkomsten vara lägst . i dagens penningvärde under minst 15 år.Vidare måste den försäkrade ha pensionsgrundande inkomst under . Omen person har arbetat endast måste motsvarande inkomst vara lägst 40 400kr. Pensionstillskott på samma nivå utgår också tUl änkepension. Tillförtidspension från folkpensioneringen utges pensionsfillskott med dubbelt såhögt belopp, dvs. av basbeloppet fr. o. m. den 1 juU 1981 och detkrävs därför en högre inkomst för att denna skall få betydelse förpensionsnivån. Vissapersoner som har kombinerat omvårdnaden om sina barn med förvärvsarbete kan således få en tilläggspension som inte är högre än vad som motsvarar detbelopp som utgår i form av pensionstillskott. Åven de som förvärvsarbetar pådeltid och ägnar resten av sin tid åt att vårda barn skulle därför kunna habehov av att få pensionspoäng beräknad på sitt Prop.1980/81:204 41 Med hänsyn bl. a. härtill är det tveksamt omman bör införa en rätt lill pensionspoäng av viss storlek för enbart denkategori som utför vårdarbete i hemmet på heltid. Om man skulle utvidga möjigheterna att erhållapensionspoäng till att omfatta även dem som utövar vårdarbete på dellid, samfidigtsom de förvärvsarbetar deltid, uppkommer emellertid problem vid värdering avvårdarbetet i förhållande till förvärvsarbetet. Vidare måsle i det enskildafallet en utredning göras angående omfattningen av vårdarbetet. Kraven påadministration skulle därmed mångdubblas. Från administrativa och tekniska utgångspunkter skulle deldock vara enklast att låta en utvidgad rätt till filläggspension för vård avbarn endast gälla den som vårdar barn på heltid. Omvårdarbetet skulle värderas i pengar uppstår även frågan vilka belopp som bordeifrågakomma. Om en självständig rätt till tilläggspension skall intjänas genomvård av barn måste värdet av denna uppskattas till minsl ett basbelopp jämte100 kr. för att pensionspoäng skall erhållas. Som tidigare nämnts uppgår garantinivån inom föräldraförsäkringen till 37kr. per dag, vilket innebär . Det förefaller dock mindrelämpligt att vårdarbetet värderas högre vid beräkning av ATP ån vad som fakfisktutgår i ersättning från föräldraförsäkringen. Denna skillnad accentuerasytterligare om man väljer en högre nivå exempelvis den ersättning som utgår fillkommunal barnvårdare. I följande exempel visas effekterna på storleken av enålderspension från tilläggspensioneringen vid en värderad årsinkomst för vårdav barn på helfid fill , . Dessa inkomstermotsvarar 0,01, 1,00 resp. 2,00 pensionspoäng. En person som förvärvsarbetar under och härviderhåller en pensionspoäng som är 2,50 (motsvarande en inkomst på ca .) får en tilläggspension som är av basbeloppeti. Omdenna person vårdar barn och vårdarbetet under vartdera året gespoängen 0,01, 1,00 resp. 2,00 ökas tilläggspensionen med noll, åtta resp. 16 %av basbeloppet. ' 60 X 10 X 2,50 X basbeloppet O 50 basbelopp A. Medelpoäng (10 x 2,50 + 4 x 0,01) : 14 = 1,79 B. Medelpoäng (10 x 2,50 H- 4 x 1,00) : 14 = 2,07 C. Medelpoäng (10 x 2,50 -t- 4 x 2,00) : 14 = 2,36 60 X 14 X 179 X basbeloppet O 50 basbelopp 100 x 30 3 60 X 14 x 2,07 X basbeloppet O 58 basbelopp 100 X 30 C 60xl4x2,36xbasbeloppet O gg basbelopp 1980/81:204 42 I exemplet ger således pensionspoängen för vården av barnen viss ökning av tilläggspensionen enligt alternativ B och C. I alternativ Ablir tilläggspensionen lika stor utan tillgodoräknande av de fyra vårdåren. Omexemplet varieras så alt denna person i stället har ett mindre anlal förvärvsårån 10 skulle tilläggspensionen bli av basbeloppet och en ökningenligt alternativ B och C skulle inle få någon egentlig ekonomisk betydelse fördenna person eftersom den tillkommande tilläggspensionen skulle avräknas motpensionstillskottet. För atlvisa denna effekt kan nämnas ett extremfall. En person som harmaximal pensionsgrundande inkomst av förvärvsarbete så all pensionspoängen blir6,50 (motsvarande ca .) får enligt nu gällande regler entilläggspension av av basbeloppet. Om samma person dessutom vårdar barn i2 år och vårdarbetet ges poängen 0,01, 1,00 resp. 2,00 ger det entilläggspension av , resp. av basbeloppet. Närvärdarbetet vårderas fill . (ex. A och B) medförvårdnaden säledes ingen effekt eftersom filläggspensionen i form avålderspension i dessa fall ligger under nivån för pensionsfillskott, 0,45 xbasbeloppet. Endasi i exemplet där varje vårdar värderas fill . (2,00poäng) medför dessa någon reell förbättring av ålderspensionen. Till enförtidspension skulle inte ens i detla exempel värdåren få någon ekonomiskbetydelse, eftersom pensionstillskottet här är större. Över huvudlaget gäller atl vid fillämpning av den s. k. 15-årsregeln skulle med del härdiskuterade alternativet uppkomna förbättringar endast för personer som heltsaknat förvärvsinkomst eller haft en lägre sådan än vad vårdåren värderas lill.År det för vårdåren angivna poängtalet lägre än genomsnittspoängen förförvärvsarbete och har den försäkrade färre än med pensionspoäng avförvärvsarbete, medför delta alt den genomsnittpoäng som bestämmer pensionensstorlek minskar på grund av de tillkommande vårdåren. Det sagda belyder inteatt den slutliga pensionen blir lägre. Om en person har färre än 30 poängårgrundade på förvärvsarbete, medför 3 60x 3 X 6,50X basbeloppet O 39 basbelopp 100 X 30 '' A. Medelpoäng (6,50 -t- 6,50 4- 6,50 + 0,01 -I- 0,01) :5 = 3,90 B. Medelpoäng (6,50 -t- 6,50 -I- 6,50 + 1,00 -I- 1,00) : 5= 4,30 C. Medelpoäng (6,50 H- 6,50 -I- 6,50 4- 2,00 -I- 2,00): 5 =4,70 60x 5 X 3,90 X basbeloppet O 39 basbelopp g 60 X 5 X 4 30 X basbeloppet 43 basbelopp 100 X 30 ' 60 X 5 X 4 70 X basbeloppet g basbelopp 100 X30 '' 1980/81:204 43 nämligen den s. k. 30-årsregeln att pensionen ökar med1/30 för varje vårdar. Den sammantagna effekten bUr därför i myckel beroende aven persons individuella förhållanden, såsom vilka förvärvsinkomster denneuppburit av förvärvsarbete och hur han förvärvsarbetat resp. vårdatbarn. För de personer som helt saknat förvärvsinkomster eller haft sådana barakort fid skulle som nämnts en viss förbättring uppnås. Detta gäller dock enbartunder förutsättning att vårdåren är tillräckligt många och värderas så högt altfilläggspensionen storleksmässigt överstiger gränsen för rätt till pensionstillskott. Enligt nu gällande regler får en person utanförvärvsinkomst inte någon tilläggspension. Om vederbörande erhåller exempelvis2,00 poäng (motsv. en inkomst av .) för 10 vårdar blirtilläggspensionen av basbeloppet. Den på grund av vården förvärvade ATP-rätten skullesåledes medföra en räll till en årlig tilläggspension i form av ålderspensionmed belopp motsvarande av basbeloppet. Med hänsyn till att pensionslillskolleltill ålderspension från folkpensioneringen fr. o. m. den Ijuli 1981 utgör 45 %av basbeloppet medför en sådan regel i det angivna exemplet ingen förbättringeftersom pensionstillskottet reduceras i motsvarande mån som tilläggspension ulgår. Såvitt gäller förtidspension ulgår till denna dessutomalltid pensionstillskottet med ett belopp som motsvarar dubblapensionstillskottet till ålderspension och det skulle krävas att fleri vårdar åsattesett högre poängtal för att en tilläggspension skulle överstigapensionstillskottet till förtidspension. 4.2.2 Alternativ II. Rätt till sänkning av det antal poängårsom behövs för full tilläggspension För rätt till full tilläggspension krävs enligt huvudregelnatt pensionspoäng har tillgodoräknats under (30-årsregeln). Omdessa 30 poänggivande år ligger före pensionsålderns inträde ellertidigare, om de bildar en sammanhängande följd av år eller år uppdelade påflera perioder har ingen belydelse. Har pensionspoäng tillgodoräknats förmindre än minskas pensionen med 1/30 för varje felande år. Ipensioneringens inledningsskede bar 30-årsregeln ersatts med en 20-årsregel förförsäkrad som är född under något av . För den som är född undernågot av fordras i stället för den ' Medelpoäng: (10 x 2,00) : 10 = 2,00 60 X 10X 2,00 x basbeloppet n .tn i, ..u.,) --------- IW73Ö--- °'° basbelopp Prop.1980/81:204 44 som är född , för den som är född osv. På liknande sålt som övergångsreglerna är utformade förpersoner födda skulle regler kunna utformas för dem som haravbrott i förvärvsverksamhet på grund av vård av barn. Härvid skulle exempelvisvarje vårdar upp lill visst maximum dras ifrån talet 30. Pensionen reduceras om antalet poängår är mindre än 30. Enperson som förvärvsarbetat i fillräcklig omfattning får 20/30 av fulltilläggspension, den som arbetat får 15/30 av full tilläggspension osv.Om kravel skulle reduceras med hänsyn till antalet vårdar skulleexempelvis förvärvsarbete och fyra vårdar ge full tilläggspension enligtföljande. ')f, 76 förvärvsår = år, dvs. En regel som innebär alt värdåren påverkar nämnaren vidpensionsberäkningen skulle dock kunna innebära att en person som har medförvärvsinkomst och t. ex. fyra vårdar skulle få en större tilläggspension änvad som är möjligt för den som bara har förvärvsarbetat och en pensionöverstigande maximum enligt nuvarande regler: 30/30. I sådant fall skullenämligen i det angivna exemplet vårdåren medföra att pensionen uppgick till j_. eller 4 av full pension. För atl undvika denna effekt måste för dettaalternativ en kompletterande spårregel införas. Det diskuterade alternativet skulle dessutom innebära enstörre systematisk förändring av grunderna för ATP-systemet än vad som ärnödvändigt för att tillgodose de vårdarbetandes behov av ATP-skydd. Från prinipiellsynpunkt är detta alternativ därför mindre lämpligt. Åven andra invändningarkan anföras mot detta alternativ. Dessa behandlas närmare nedan under avsnitt4.2.4. 4.2.3 Alternativ III. Rätt alt tillgodoräkna sig vård avbarn som grund för att få året tillgodoräknat såsom ett poängår I samband med utbyggnaden av föräldraförsäkringenaktualiserades tanken på att garantera förälder som avstår från förvärvsarbeteför att värda barn i hemmet ett visst antal poängår inom ATP. Syftet med dendiskuterade garantiregeln år att den medverkar fill att förbättra det ATP-skyddsom föräldern bygger upp på grundval av förvärvsarbete. Utgångspunkten för elt förslag om att ge den försäkradeett pensionsår för varje vårdar skulle vara att förälderns förvärvsår utökasmed det antal år som förälder vårdar barn. Härigenom skulle man liksom inärmast föregående alternativ inte behöva göra en ekonomisk värdering avvårdarbetet i hemmet. De år som tillgodoräknas skulle inte bära något poängtalsom kan få effekter på 15-årsregeln. Vårdåren skulle alltså enligt dettaalternativ bli av betydelse endast vid tillämpningen av 30-årsregeln. Prop.1980/81:204 45 Effekterna av en sådan regel kan belysas med ett parexempel. A En förälder har varit förvärvsarbetande i 26 är, varav15 år med pensionspoäng 1,00 (motsvarande en inkomst om .) och11 år med pensionspoäng 2,00 (motsvarande ). Medelpoängen bUr då 1,73och tilläggspensionen i form av ålderspension av basbeloppet eller f. n.14 484 kr/år«. Om föräldern dessutom får fyra poängår för vårdarbete blirlilläggspenio-nen av basbeloppet eller f. n. B Om inkomsten av förvärvsarbete i stället ger enpensionspoäng av 3,00 (motsvarande .) under totalt blirtilläggspensionen i form av ålderspension av basbeloppet eller f. n. Med fyra vårdar ökar tilläggspensionen i form avålderspension fill av basbeloppet eller f. n. 4.2.4 Förslag till utformning av ATP-rätt försmåbarnsföräldrar En jämförelse mellan de olika alternativa lösningar vilkaskisserats under 4.2.1.2.3 ger vid handen att de olika metoderna ger i principsamma effekt så snart den försäkrade har 15 förvärvsår eller fler medpensionsgrundande inkomst under förutsättning att det poängtal som skulle kommai fråga enligt alternativ I är lägre än genomsnittspoängen för förvärvsåren. Omenligt det alternativet vårdarbetet skulle ge högre poäng än genomsnittspoängenför förvärvsåren, höjs medelvärdet och föräldern erhåller en förbättring av sinATP-pension i förhållande fill övriga alternativ. Om å' andra sidan vårdarbetetger en lägre poäng än genomsnittspoängen för förvärvsåren medför den ekonomiskavärderingen av vårdåren alt föräldern får en lägre tilläggspension än enligtövriga alternativ, såvida föräldern har mindre än med pensionsgrundandeinkomst. I avsnitt 4.2.1 har visats att alternativ I medför problembl. a. når vårdarbetet skall värderas ekonomiskt. Det finns f. n. ingen lämplignivå att knyta an till. För att vårdarbetet skall kunna åsättas ett poängtalkrävs atl det värderas till ett högre belopp än vad som utgör garanfinivå inomföräldraförsäkringen. Vidare medför reglerna om pensionstillskott attvårdarbetet måste värderas mycket högt och pågå för att medfören, för 6 60X 1.73 > g g,, basbelopp (/år). 7 60X 1,73 x30x basbeloppet g 33 basbelopp (/år). a 60 X 3,00 X 10 X basbeloppet qg, basbelopp (/år). " 60 X 3,00 X 14 X basbeloppet basbelopp (/är). Prop.1980/81:204 46 de grupper som har obetydlig anknytning tillförvärvslivet, högre tilläggspension än pensiontillskott. Till detla kommer all en ekonomisk värdering avvårdarbetet lorde vara svår att begränsa till dem som vårdar barn på helfid. Med hänsyn härtill och då som ovan angivits de andraalternativen i vissa fall ger större ökning av tilläggspensionen för dem somutför vårdarbete anser arbetsgruppen att metoden med ekonomisk värdering avvårdarbetet (alt. I) är olämplig. En jämförelse mellan alternativen att låta vårdårenpåverka nämnaren vid tillämpning av 30-årsregeln och alt låta dessa adderas lillförvärvsåren kan illustreras med följande exempel. A En person har med pensionspoäng förförvärvsarbete och dessutom fyra vårdar. Medelpoäng 2,00. Enligt alternativ II och III blir tilläggspensionen 92resp. av basbeloppet'. Resultatet för denna person blir alltså bättre medalternativ III. B En person har med pensionspoäng avförvärvsarbete och dessutom fem vårdar. Medelpoäng 4,00. Enligt alternativ II resp. III blir tilläggspensionen144 resp. av basbeloppet-. Del blir även här bättre med alternativ III.Maximal skillnad lill fördel för det sista alternafivet ger tre poängår av förvärvsarbeteoch 26 vårdar. Delta teoretiska exempel ger 30-26 i ""P' fö "'' " ""P" " "motsatta ytteriigheten uppkommer för det fall att den försäkrade föräldern medhjälp av vårdåren kommer upp i exakt det antal år som behövs för fulltilläggspension. Om exempelvis föräldern har pensionspoäng för förvärvsarbeteför och får fyra vårdar ger detta 26/26 enligt alternativ II och 30/30 enligt alternafiv III. Idenna situation är alltså alternafiven likvärdiga. Inte under några omständigheterkan dock alternafiv II ge ett fördelakfigareresultat än alternativ III. Alternativ III ger således del bästa materiella resultatetför föräldrarna. saknar det de allvarliga problem av både principielloch administrativ art som alternafiv I med värdering av vårdarbetet ger. 1Alt.II: 60 X 2,00 x 20 xbasbeloppet g gj basbelopp Alt. III: 60 X 2,00 x 24xbasbeloppet g basbelopp II: 60 X 4.00 x 15 x basbeloppet j 44 basbelopp I UU X Z,j , j 60 X 4,00 x20xbasbeloppet j gg Prop.1980/81:204 47 Av ovannämnda exempel framgår att en förälder får denstörsta fördelen av den lösning som skisseras i alternafiv III, avsnitt 4.2.3.Alternativet atl ge föräldern etl pensionsår när han eller hon under elt årvårdat barn i hemmet är alltid bättre än att minska antalet poängår som krävsför full ATP. är det etl mindre principiellt ingrepp i ATP-systemet.Denna metod har även använls fidigare i lagsliftningen i liknande situationer(15 kap. 2 § AFL i dess lydelse fram till ). Vidare kommervårdåren att härigenom bli mer likställda med förvärvsår. Mol bakgrund av vad som här anförts förordar arbetsgruppenalternativ III. innebär atl en förälder ges rätt att under vissaförutsättningar fillgodoräkna sig vård av barn som grund för att få ett åransett som ett pensionsår vid beräkning av filläggspension. 4.3 Närmare utformning av regler om pensionsår för vård avegna barn i hemmet Enligl nuvarande regler är föräldrabegreppel identiskt iföräldraförsäkringen (4 kap. 2 och 8 §§ jfr. 20 kap. 2 § AFL) och föräldraledighelslägen.Med föräldrar avses biologiska föräldrar, fosterföräldrar och adopfivföräld-rar.Som förälder betraktas även dem med vilken föräldern är eller har varit gifteller har eller har haft barn, om parlerna stadigvarande sammanbor. Föräldrabegreppeli föräldraförsäkringen är väl etablerat och arbetsgruppen föreslår att sammabegrepp läggs till grund för rätten till tillgodoräknande av pensionsår förvård av barn. Såsom har nämnls skall syftet med en garantiregeli första hand vara att tillförsäkra dem som avstår från förvärvsarbete för atlvårda eget barn i hemmet en rätt lill pensionsår vid beräkningen avtilläggspension. Beträffande vårdbegreppet bör man anknyta lill innebörden avbegreppet värd av barn inom föräldraförsäkringen. En första förutsätlning bördärför vara att föräldern faktiskt vårdar barnet genom att la hand om det underden aktuella tiden. Något krav på alt föräldern helt eller delvis skall avslåfrån förvärvsarbete behöver dock knappasi uppställas. I de fall en föräldertjänar . eller mer () träder nuvarande regler ifunktion och pensionsgrundande inkomst beräknas för del året. Om en förälderbedriver heltidsstudier kan föräldern inte anses vårda barnet ochvårdar bör därför inte kunna erhållas. 30-årsregeln inom ATP har anpassats så atlden skall ge tillfälle till sludier utan förlust av ATP. Den primära orsaken lill all föräldern avslår frånförvärvsarbete skall således vara alt hon eller han faktiskt vårdar barn. 1980/81:204 48 förälderinte kan fillgodoräkna sig pensionsår om barnet vistas påsjukhus eller anstalt. En förälder som uppbär hell vårdbidrag och därför avstårfrån förvärvsarbete, för att vårda barnet, erhåller pensionspoäng beräknadefter vårdbidraget. Det blir i det fallet därför inte aktuellt att filllämpa denu föreslagna nya reglerna för beräkning av tilläggspension. Om förfidspensionutgår till en förälder, som uppfyller kraven på att vårda barn, bör föräldernfå fillgodoräkna sig vårdåret på samma sätt som han eller hon får tillgodoräknasig pensionsgrundande inkomst om föräldern har inkomst av förvärvsarbete vidsidan av pensionen. Har förtidspensionen beräknats med antagandepoäng blir detemellertid inte aktuellt att tillgodoräkna föräldern vårdar. Inom föräldraförsäkringenanses det i regel tillräckligt att en av föräldrarna vårdar barnet. Ersättningutgår därför inte med mer än garantinivån till en förälder med hemmamake.Ersättning utgår inte heller till båda föräldrarna åven om de vårdarbarnet. En förålders rätt till ledighet enligt lagen (1978:410) om rätt fillledighet för vård av barn, m. m. är däremol inle beroende av om den andraföräldern har möjUghet eller fakfiskt är hemma för att vårda barn. Såvittgäller en garanfiregel om rätt fill ATP för vård av barn bör i enlighet med vadsom gäller för föräldraförsäkringen endast en förälder kunna få fillgodoräknasig pensionsår för etl och samma barn . Pensionsårskall fillgodoråknas endasi då förälder vårdar barn och inte då förälder tillföljd av studier eller annan orsak avhåller sig från förvärvsarbete. Det tersig i det läget lämpligt att vården av barn bör omfatta en fid av mer ån etlhalvt kalenderår för att en förålder skall kunna tillgodoräkna sig det spm ettpensionsår. Det kan t. ex. inte vara rimligt att en förälder får fillgodoräknasig ett helt pensionsår för elt barn som föds i t. ex. november eller decembermånad. Vidberäkning av vårdtiden bör olika vårdperioder kunna läggas samman.Åven vårdperioder för ohka barn kan läggas samman. Något krav på ensammanhängande vårdfid bör därför inte uppställas. Om båda föräldrarna avlöservarandra i vården och anmäler att de vårdar barn bör den av föräldrarna som fakfisktvårdar barnet större delen av årel fillgodoråknas detta. Några problem bordeknappast uppkomma, eftersom det torde vara sällsynt att två föräldrar, underett år avstår från förvärvsarbete i sådan utsträckning att inte någon av dem erhåUerpensionsgrundande inkomsl. Om de är heltidsstuderande kan de som nämnts inte samfidigtmed studierna anses vårda barn. 4.3.3Vårdtid som får tillgodoräknas för intjänande av ATP Somtidigare nämnts har en förälder möjlighet att under en viss fidavstå från förvärvsarbete utan alt förlora råttet till fuU tilläggspension. Vidfillämpningen av en garantiregel om ATP-rätt för vård av barn bör såsom Prop.1980/81:204 49 sagts vård av barn under slörre delen av etl årmedföra atl föräldern får tillgodoräkna sig etl pensionsår. Frågan uppkommer dåför hur många vårdar en förälder högsl skall kunna intjäna pensionsår enligtdenna garanliregel. Avsikten med en garantiregel är att en förälder med desshjälp skall kunna komplettera de år med pensionspoäng han eller hon harförvärvat enligl nuvarande regler.