prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För atl underlätta placeringen av arbetshandikappadehar omplacerings-förordningen (1974: 1006) ändrats. Ändringen innebär altrekryteringsbe-gränsande ålgärder skall kunna vidtas även i samband medomplacering av arbetshandikappade. För att effekten av insatt arbetsvärd skall bli denavsedda krävs alt aktiva rehabilileringsålgärder vidtas avanslällningsmyndigheterna. Som jag anförde i besparingspropositionen ämnar jagföreslå regeringen all ge SAMN i uppdrag att i samarbete med vissaanställningsmyndigheter se över åtgärder och metoder som används inom ramen förden förebyggande och rehabiliterande verksamheten och lämna förslag lill eneffektivisering av denna. Jag vill också erinra om alt jag ibesparingsproposilionen anförde all åtgärder till slöd för arbetshandikappadeinom det kommunala området sä 1980/81:100 Bilagall 107 långlmöjligt bör bekostas av de medel som kommunerna själva disponerar på samma sättsom gäller för bl. a. slalliga myndigheter. Jag framhöll atl även kommunernamåsle ta ell ansvar för all genom bl. a. omplacering av arbetshandikappade lillreguljära tjänster lösa de problem som kan uppstå. Den statsunderstöddaverksamheten tar procent av anslaget i anspråk. Det är f.n. inte möjligt att bedöma i vilken omfattningmedelsbehovet kan komma alt påverkas med anledning av de ålgärder som jag nuhar redovisat. Med ledning av den beräknade belastningen under budgetåret1980/81 anser jag atl anslaget bör föras upp i statsbudgeten med 107 milj. kr.lill nästa budgetår. Jaghemställer all regeringen föreslår atl till Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering för /82 anvisa elt förslagsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids sådana kostnader förjämslälldhelsarbele som normall inle kan anses ingå i myndigheternas uppgifteroch som de saknar medel för. a. bestrids kostnader för åtgärder somstimulerar utveckling av nya metoder för jämslälldhelsarbetel. Medel frånanslaget anvisas myndigheterna efter prövning av statens arbetsmarknadsnämnd ivarje enskilt fall. Som jag har anfört vid min anmälan av punkt 6 i bilaga3 lill budgetpropositionen (För flera huvudtitlar gemensamma frågor) bör medelfrån anslaget även försöksvis kunna användas för alt i några fall betala en delav lönekostnaderna för praktikanter som är beredda att välja elt otradilionelltyrke. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Jämställdhet inom statsförvaltningen /82 anvisa elt förslagsanslag av I . samordnar och genomförförhandlingar enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ellerenligt kollektivav- 1980/81:100 Bilaga11 tal, i den månförhandlingen avser frågor som förbereds inom för beslut avriksdagen, regeringen eller statsråd och som inte syftar till kollektivavtal.Rådet svarar vidare för information enligl nämnda lag eller kollektivavtal idessa frågor. Chef för förhandlingsrådel är en generaldirektör. Beräknad ändring 1981/82 Pris-och löneomräkning m. m. De besparingar somförhandlingsrådet enligl huvudförslaget har redovisat innebär minskade medelför lokalkostnader (-. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagalt regeringen föreslår atl lill för /82anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget utgår bidrag lill Slatshälsan i enlighet med avtal mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om statligföretagshälsovård m. m. För /82 skall enligl avtalet tillSlatshälsan ulgå 83 milj. kr. Beloppet skall i samband med all medlen anvisasstiftelsen omräknas utifrån förändringar i konsumentprisindex med utgångspunktfrån prisförhållandena . Jag hemställer att regeringenföreslår att lill Bidrag till stiftelsen /82 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilagall 109 Viss förslagsverksamhet m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget betalas ersättningar och belöningar iförslagsverksamheten i den utsträckning beslut härom meddelas avstatsförvaltningens centrala förslagsnämnd. Förhandlingar pågår mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om nya bestämmelserför förslagsverksamheten. Nämnden finner del särskilt angeläget all en nyslimulanspristävling anordnas med tanke på att förslagsverksamheten syftar lilleffektivitetshöjning inom statsförvaltningen. Delär enligt min mening angeläget att insatser för förenklingar och besparingarstimuleras på olika sätt. Förslagsverksamheten fyller därvid en viktig uppgift.Jag biträder därför förslagsnämndens förslag all anordna en ny pristävling. Jaghemställer atl regeringen föreslår all lill Viss förslagsverksamhet m.m. för /82anvisa ett förslagsanslag av . F 14.Vissa skadeersättningar m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Frånanslaget betalas bl. a. ersättningar som staten skall utge på grund avskadeslåndsskyldighet och som avser fall där förmånstagaren inte innehar ellerhar innehaft statligt reglerad anställning. Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl till Vissa skadeersättningar m. m. för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 11 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 16093774 15 560000 16812000 Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighetmed uppgift alt handlägga frågorrörande statlig och kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerligaorganisationen, handha medels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevakaslalens rätt och allmänna intressen. Chef för kollegiet är en generaldirektör. Kollegietär organiserat pä sju enheter,nämligen en allmän avdelning, elt advokalfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscentral, eltrevisionskontor, ell arkivkontor och en administrativ sektion. Vid kollegiet finns som rådgivande organ ellexpertråd för medelsplaceringsfrägor. (5 000) För /82 räknar kollegiet inle mednågon förändring som på något merpåtagligt sätt kommer atl påverka arbetsuppgifterna. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 111 giethar utformat sin anslagsframställning enligl huvudalternativet, dvs. endasi medpris- och löneomräkning samt en kostnadsminskning . För verksamheten vid redovisningscenlralen harkollegiet dock enligt regeringens särskilda anvisningar utformatanslagsframställningen med utgångspunkt i ell av riksrevisionsverkei framförtförslag om överföring av verksamheten inom redovisningscenlralen hosriksarkivet lill motsvarande enhet inom kammarkollegiet. Pris- och löneomräkning I 928000kr. Inom kollegiet pågår en strävan att- utan åsidosättande av rättssäkerheten - förenkla handläggningsrutiner m. m.De av regeringen påbjudna besparingarna verkar i sammariktning. De områden som verket närmast har sin uppmärksamhet riktad påärarkivkonlorel och fondbyråns kyrkofondssektion, beträffande vilka översynpågår i fråga om arbetsuppgifter, organisation m.m. Den i föregående årsbudgetproposition omnämnda förvaltningsrevisionen som ulförs avriksrevisionsverket pågår fortfarande. Den tväprocentiga minskningen av medelsanvisningen somhuvudalternativet innehåller uppgår lill . Huvuddelen av detla belopphänförs lill anslagsposten Lönekostnader där kollegiet räknar med elt flertalbesparingar om sammanlagt . Kollegiet räknar vidare med att antaletförrättningar under /82 skall minska något i förhållande tilltidigare år. En minskning av anslagsposten Reseersättningar med . bördärför vara möjlig. Eftersom redovisningscentralen inle har sin verksamhetfinansierad över statsbudgetens anslag till kammarkollegiet ulan genom avgiflerhar någon minskning där inom huvudalternativets ram inte beräknats. Kammarkollegiethar beräknat hela minskningen inom den anslagsfinansierade delen avverksamheten. Kollegiet har räknat med all t. o. m. budgetåret1981/82 kunna genomföra anbefallda kostnadsminskningar utan all inskränkaverksamheten eller nämnvärt föriänga handläggningsliden inom något område. Omdäremot ytteriigare ihinskningar efter nämnda period skall bli möjliga,förutsätter della antingen all någon form av rationalisering, som f. n. ej kanförutses, genomförs eller atl verksamheten pä någon punkl inskränks ellerupphör. Enligl regeringens särskilda anvisningar för årets anslagsframställ ning skall kammarkollegiet utforma denna med utgångspunkt i atl verk samheten vid redovisningscentral skall övertoras till motsva rande enhet inom kammarkollegiet den . 1 samarbete med har kollegiet gått igenomarbetsuppgifter m.m. inom redovisningsgrupp. Erfarenhetsmässigtvarierar transaklionsmängd och slag av transaktioner m. m. inom rätt vidagränser. Kollegiet har dock kommit till slutsatsen att kollegietsredovisningscentral för atl ta över verksamheten vid riksarkivels motsvarandeenhet behöver tillföras fyra tjänster jämte medel för lillfällig personal m. m. 1980/81:100 Bilaga 11 112 Behovet av medel för resor har beräknats rätthögt. Många av myndigheterna inomriksarkivels redovisningsgrupp ligger i landsorlen.. Kollegiet bedömer det vara angeläget alt särskilt under deförsta åren efter en omorganisationbesöka samtliga myndigheter för alt lösa gemensamma problem, medverkalill angelägna omläggningar m. m. Även behovet av expensmedel ökar ganska myckel.Den drygaste kostnaden beräknas för kuvert och telefon. Försändelsernaav datamaterial sker i särskilda, förhållandevis dyra kuvert. Den utvidgadeverksamheten vid redovisningscenlralen kan rymmas inom kammarkollegiets nuvarande lokaler. Slansulruslningen beräknas behövakompletteras i mindre omfattning. Mot bakgrund av detta föreslår kammarkollegietatt utgiftsposterna i den särskildadriftslaten för kollegiets redovisningscentral ökas med sammanlagt 874000 kr.om förslagel atl verksamheten vid riksarkivels redovisningscentral överförs lill kammarkollegiets redovisningscentral genomförs. Kostnaderna fördelar sig på lönekostnadermed , sjukvård , reseersättningar , expenser30000 kr. saml kostnader för datamaskinlidoch stansulrustning med 250000 resp. . Vidare uppkommer ett utökat behov av medel hosmyndigheterna inom riksarkivetsredovisningsgrupp om dessa ansluts lillden avgiftsfinansierade redovisningscenlralen vid kammarkollegiet. Kollegietsberäkning härav uppgår till I 275000kr. En sådan beräkning är emellertid myckel osäker. Den modernisering av statens budget som enligtstatsmakternas beslut genomfördes lill innevarande budgetår innebär dels enbudgelteknisk omläggning, dels enallmän höjning av den ekonomiadminislrativa nivån i statsförvaltningen. Budgelmoderniseringensinriktning på en höjning av den ekonomiadminislrativa nivån istatsförvaltningen kommer all ställa slörrekrav på redovisningscentralernas medverkan i myndigheternas utvecklingsarbete. Små myndigheter kan inteförväntas ha detaljerad kunskap om system S eller övriga delar avstatens ekonomiadminislrativa system(SEA-systemet). Detta innebär ökade krav på redovisningscenlra-lernasservice gentemot de små myndigheterna. a. denna bakgrund har riksrevisionsverkeitagit initiativ lill en översyn av verksamheten vid denredovisningscentral som är knuten lill . Dennaredovisningscentral betjänar inemot 50 myndigheter, de flesta myckel små, som är verksamma inom arkiv- och museisektorerna och övriga kulturområden. Vidredovisningscentralen finns f.n. sextjänster. Av översynen framgår atl redovisningscenlralen hos haren för liten omfattning för alt kunna fungera på avsett sätt oberoendeav semester och annan frånvaro hos personalen och atl systemdriften lillstörsta delen har måst ulföras vid en annan redovisningscentral. Vidare har ellstort behov av utbildning och rådgivning i ekonomiadminislrativa Prop.1980/81:100 Bilagall 113 frågorhos de myndigheter som är anslutna till redovisningscenlralen kunnatkonstateras. behov är emellertid svårt alt tillgodose med tillgängligaresurser. Riksrevisionsverkei har - i samråd med ochkammarkollegiet - föreslagil alt verksamheten vid redovisningscentralen hosriksarkivet uppgår i redovisningscentralen hoskammarkollegiet, varvid berörd personal förs över från tillkammarkollegiet. Kammarkollegiet har i sin anslagsframställning förnästa budgetår begärt de förstärkningar som verkel anser sig behöva för all laöver verksamheten vid riksarkivels redovisningscentral. Härav framgår atl detyllerligare personalbehovet uppgår lill fyra tjänster i stället för de sex somf. n. finns hos . 1 inledningsskedet behövs också medel för lillfälligpersonal. Däremot behöver kollegiet inte något lokallillskoll. Vidare föreslåsökade medelsanvisningar för resor och expenser m. m. har i sin årliga rapport över denslalliga redovisnings- och revisionsorganisalionen yttrat sig överkammarkollegiets yrkanden. Verket tillstyrker därvid den föreslagnatjänsteorganisationen och finner det rimligt med ell tillfälligtresurstillskott under del första året. Behovet av medel för resor kan enliglriksrevisionsverkets mening öka mol bakgrund av den stora efterfrågan pårådgivning, utbildning och information hos myndigheterna i riksarkivetsnuvarande redovisningsgrupp. Myndigheterna i gruppen är spridda över helalandet. Verket anser det vidare lämpligt att registreringsutruslningen vid riksarkivetförs över till kammarkollegiet. När del gäller frågan om alt kompensera de anslutnamyndigheterna för den taxedebitering som kammarkollegiets redovisningscentrallill skillnad från redovisningscentral försöksvis tillämpar anförriksrevisionsverket att medelsbehovet vid anslutna myndigheter är beroende avdels iransaklionsmängden, dels utnyttjandet av redovisningscentralens tjänster.Verket kan f. n. inte bedöma i vilken utsträckning anslutna myndigheter kommeralt utnyttja dessa tjänster. föreslår därför atlverksamheten vid kammarkollegiets redovisningscentral får uppvisa etlunderskott del inledande året. Därefter föreligger elt bällre underlag för attberäkna medelsbehovet vid anslutna myndigheter. Kammarkollegiet bör enliglriksrevisionsverkels uppfattning i anslutning lill anslagsframställningen /83 lämna en särskild analys av underskottet vidredovisningscentralen. För egen del vill jag - efter alt ha samrått med chefenför - anföra följande. Den översyn som har ägt rumgenom riksrevisionsverkels försorg har visat atl redovisningscentralen vidriksarkivet är för liten för all driflmässigt kunna fungera på ettlillfredsslällande sätt och all oberoende av exempelvis semestrar ochsjukfrånvaro kunna ge den kamerala service som de till redovisningsgruppenanslutna myndigheterna är beroende av, inte minst i etl statsfinansielll lägedär allt slörre krav ställs på myndigheterna i ekonomiadminislralivt avseende. 8 1980/81. 1980/81:100 Bilagall 114 För atl tillgodose kravet på en väl fungeranderedovisningscentral kan olika lösningar diskuteras. En möjlighet skulle varaatt knyta redovisningscentralen till en ny värdmyndighel inom nuvaranderedovisningsgrupp. Detta alternativ kan dock knappast bidra lill en förbättringeftersom redovisningscenlralen fortfarande skulle vara liten och sårbar. Jaghar därför funnit atl förslagel all låta verksamheten uppgå i den som bedrivsvid kammarkollegiets redovisningscentral innebär den bästa lösningen på problemet. Redovisningscenlralen vid kammarkollegiet har en välfungerande driftorganisation och god kompetens inom det ekonomiadminislrativaområdet. Dessulom finns en utbyggd utvecklings- och utbildningsfunklion. Vidarekan nämnas all denna redovisningscentral f. n. har en viss överkapacitet.Sammantaget innebär detta alt myndigheterna inom riksarkivels redovisningsgruppkan erbjudas en bättre service till en lägre sammanlagd kostnad förstatsverket. Tjänsterna vid riksarkivels redovisningscentral böralltså nästa budgetår tillföras kammarkollegiet. Övertaliga tjänster bör vidvakanser inle återbesättas. Jag beräknar det sammanlagda medelstillskottetlill kammarkollegiet till . Jag har därvid bl. a. beaktat att ävenkostnaderna för datorbearbetningar sjunker om det inte behövs några särskilda körningar för del.Chefen för kommer alt vid sin anmälan av anslag lillriksarkivet för nästa budgetår ta upp del minskade anslagsbehovet hosriksarkivet. Den därvid beräknade anslagsminskningen uppgår lill . Vid kollegiets redovisningscentral bedrivsförsöksverksamhet med taxebeläggning, vilket innebär atl myndigheterna iredovisningsgruppen betalar för den service som redovisningscentralentillhandahåller enligl taxa. Eftersom taxeprincipen inte lillämpas inomriksarkivets redovisningscentral borde anslagsfinansierade myndigheter i dennaredovisningsgrupp få medel på resp. anslag för alt betala taxorna. Som riksrevisionsverkei har anfört är det emellertidmycket svårt att i förväg uppskatta i vilken omfattning de nytillkommandemyndigheterna kan tänkas utnyttja redovisningscentralens tjänster. Jag anslutermig därför lill riksrevisionsverkels förslag som går ut på att de myndighetersom f. n. tillhör redovisningsgrupp inte skall delta i försöksverksamhetenmed laxedebitering förrän det finns etl tillförlitligare underlag för attberäkna de anslagsförstärkningar som skulle behövas. Del bör framhållas alldenna lösning inle innebär någon yllerligare belastning på statsbudgeten ävenom elt bokföringsmässigt underskoll uppkommer i slaten förredovisningscentralen. 1 övrigt beräknar jag kammarkollegiets anslag för nästabudgetår med utgångspunkt i huvudförslaget. Min medelsberäkning framgår avsammanställningen. Med hänvisning till vad jag anfört och till dennahemställer jag att regeringen föreslår alt till Kammarkollegiet för /82 anvisaett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilagall 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82Förslag har lilluppgift atl efter uppdrag av regeringeneller chef för departement föra förhandlingar med kommun, landstingskommuneller annan icke-statlig huvudman, främsl om villkor för samverkan mellan staten och huvudman inom sjukvård,utbildning eller forskning. Överenskommelse som träffas av nämnden skallregelmässigt underställas regeringens prövning. Nämnden skall vidare efteruppdrag av markförval-tande myndighet föra förhandlingar om överlåtelse avstaten tillhörig mark till kommuneller landstingskommun för samhällsbyggnadsändamål. Nämnden svarar även för viss samordning i ärenden om förvärv av mark frånkommun och överlåtelse av statlig eller kyrklig mark till kommun. består av en överdirektör och vissa särskilt förordnade ledamöter. För atl biträda nämnden iolika förhandlingsfrågor anlitar nämnden dessutom ett stort antal experter. Beräknad ändring 1981/82 Kostnader för utrednings-och förhandlingsarbete Omfattningen av nämndens verksamhet styrsväsenlligen av i vilken ulslräckningnämnden får förhandlingsuppdrag och uppdragens karaktär. Det är f.n. inte möjligt att överblicka i vilken utsträckning pågående slörre utrednings- och förhandlingsuppdrag kommeratt kunna slutföras under innevarandebudgetår eller vilka frågor someljest kommer alt kräva utrednings-och förhandlingsarbete under /82. Nämnden räknar med en i allt väsenlligt oförändrad verksamhet under nästabudgetär. I. Anslagsbehovet ökar med . till följd av pris- och löneomräkning. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 Nämnden skall enligt gällande anvisningar redovisaell besparingsalternativ. Ett sådanl alternativ innebär ell med ca 60000 kr.minskat anslagsbehov. Vid bedömningen av möjligheten att genomföra detta besparingsallernativvill nämnden fästa uppmärksamheten pä att verksamheten vid nämnden kännetecknasav ständiga omprioriteringar av arbetsinsatserna mellan de skildaförhandlingsområdena. Karakteristiskt för förhand-lingsverksamhelen är atttidtabell och tidsåtgång endasi i begränsad ulslräckning kan påverkas avnämnden. Nämnden måsle också vara beredd att med kort varsel disponera omresursinsaterna. Mot denna bakgrund föreslår nämnden all anslaget förnämndens verksamhet räknas till avrundat 3,3 milj. kr. för nästa budgetår. Jag biträder förhandlingsnämndens förslag lill anslagför nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslår att till för budgetåret1981/82 anvisa ell förslagsanslag av 3 300000. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal därav utrikes resor Lokalkostnader Expenser 4-246000 - 886000 4-1000 - 4000 4- 5 000 - 29000 4- ,56 500 - 88000 4- 33 500 - 140000 4-342000 -1147 000 Nämnden anser all verksamheten skall bedrivas med sammaunderlag som för budgetärel 1980/81 och atl inga omprioriteringar avverksamheten är aktuella. Prop.1980/81:100 Bilaga 11 117 Nämnden avser under /82 alt fullföljaoch avsluta tidigare påbörjade projekt inom patient- och sjukvårdsområdet samletl projekt om förbättrad information lill äldre i samhället. Pris- och löneomräkning . Nämnden redovisar etlhuvudalternativ men begär att besparingsbeloppet inte skall avräknas. 1 samband med förslag om ålgärder för alt få lill stånden vidgad samhällsinformation fastslog vissa riktlinjer församhällets informationsåtgärder (prop. 1971:56, FiU 1971:23, rskr 1971:182). Dessa innebar i korthetföljande. Informationsåtgärder är en integrerad del av myndigheternasverksamhet. Information bör ses som elt medel bland andra för atl uppnå de målsom gäller för vederbörande myndighets verksamhet. Avgörande för ominformationsåtgärder väljs bör alltså vara om dessa kan antas vara det mesteffektiva medlet med beaktande av resultat och kostnader.Informationsverksamheten bör därför planeras och budgeteras samordnat med övrigaåtgärder. När det gäller information om sådan verksamhet som påett avgörande sätt berör den enskilde medborgaren måste kraven på samhälletsinformation ställas högt. Detta gäller särskilt sådan information som berörmedborgarnas rättigheter och skyldigheter, exempelvis sociala förmåner, rättalt delta i allmänna val och skyldigheten att avge självdeklaration. Målel börhär vara att nä samtliga medborgare. 1 den mån dagspressannonsering används föralt nå samtliga medborgare bör denna ske i samtliga dagstidningar. Motsvarandebör gälla regionalt, då annonseringen avser befolkningen i ett visstgeografiskt område. (NSl) /72 som etl led i det då akluella arbetet med att få till stånden vidgad samhällsinformation. Nämnden gavs i uppgift att verka för samordningav de offentliga organens informationsbehov och i syfte att samhällets resurserför samhällsinformation utnyttjades effektivt. Nämnden skulle därvidfortlöpande hålla sig underrättad om myndigheternas och andra offentligaorgans informationsplaner och la de initiativsom nämnden fann nödvändiga med hänsyn lill sin samordningsuppgift. yttra sig lill regeringen över ansökningar om medel förinformationsändamål samt insamla och bearbeta erfarenheterna påsamhällsinformationens område och förmedla resultaten till dem som kunde antasha nylta av dem. Nämnden skulle även lämna rekommendationer rörandeomfattningen av och metoderna för annonsering. 1 mån av resurser kunde nämndenpå begäran ge myndigheter och andra offentliga organ råd i frågor om informationsverksamhet. med atl NSl inrättades anvisades ettreservationsanslag. Viss informationsverksamhet, om 15 milj. kr. Avsik-9 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga 11 118 lenvar alt NSl efter framställning frän berörda myndigheter skulle kunna anslåmedel till informationsprojekt som myndigheterna inle själva disponerade medelför. NSl skulle också kunna ta initiativtill informationsinsatser. De informationsprojekt som i första hand avsågs varsådana som syftade lill atl upplysa medborgarna om deras rättigheter ochskyldigheter. Särskild vikl borde läggas vid sådana projekt som innebar en samordningav olika myndigheters informationsverksamhet. Nämnden är vidare administrativ huvudman för den förriksdagen och departementen gemensamma tidningen . Nämnden beslår av tio ledamöter. finns ett kansli med 14 anställda ochdessutom åtta anställda för tidningsutgivningen. utarbetade påregeringens uppdrag en diskussionspromemoria där olika allernalivbelräffande samhällsinformationens inriktning och nämndens verksamhet redovisades.Promemorian remitterades till ell stort antal myndigheter och organ. Promemorianoch de synpunkter som framkom under remissbehandlingen behandlades ibudgetpropositionen 1979. De riktlinjer som lidigare gällt för samhälletsinformation till medborgarna och som antagits av riksdag lades i alltväsenlligt fast (prop. 1978/79: 100 bil.