prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Pågrund av lillgängen på medel på anslagel har endast ett formellt belopp på I000 kr. Med hänsyn till del statsfinansiella läget och motbakgrund av den förhållandevis ringa betydelse som de statliga lånen har förkommunernas möjligheter att finansiera sina markköp föreslår jag alt låneformenavvecklas. Jag förordar all delta sker i och med utgången av budgeläret1980/81. Inga beslul all bevilja markförvärvslån bör således meddelas efter den30 . Under /82 bör medel för lån till kommunalamarkförvärv anvisas endast i den omfattning som krävs för all betala ut de lånsom har beviljats Inom hitlills fastställda ramar. Jag kommer all redovisamedelsbehovet budgetproposition. Jag hemställer att regeringen föreslår alt godkänna vad jag har förordat i fräga om avveckling avlän lill kommunala markförvärv. [4] Energisparande åtgärder. Det är av slor betydelse för bl.a.landets ekonomi alt vi minskar vär energianvändning, framför allt användningenav sädan energi som importeras. Som tidigare i många sammanhang har konstaterats ärförutsättningarna att spara energi särskilt goda inom bebyggelsen. För attstimulera enskilda medborgare all vidla energisparande ätgärder har underdrygt sex år 1980/81:20 5 lämnats ell särskilt energisparslöd i form av lån ochbidrag. Utvärderingar som har gjorts bl. a. av visar att storamängder energi har sparats genom statens och enskildas insatser. Regeringen beslöt alt tillkalla endelegation (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse(energihushållningsdelegationen). Delegationens huvuduppgifter är att följa utvecklingeninom områden av betydelse för energihushållning i befintlig bebyggelse och attfölja genomförandel av energisparplanen och vid behov initiera åtgärder sommöjliggör jämförelse mellan uppnådda resultat och förväntade effekter av olikainsatser. Delegationen skall redovisa sitt arbete i god lid före denomprövning av energisparplanen som skall göras före /82. Sedan energlsparstödet infördes har det Inträffat storaförändringar pä energisparområdel, vilka i första hand återspeglas ienergiprisels utveckling under senare lid. Den reala prisökningen - alltsåutöver inflationen -för l.ex. villaolja var - mars1980 så stor som . Denna utveckling medför bl.a. att lönsamheten av attvidta energisparande åtgärder har ökal. Man kan tänka sig olika motiv för all ge bidrag tillenergisparande åtgärder. Ett motiv som framhölls i regeringens proposition(1977/78:76) med energisparplan för den befintliga bebyggelsen är all bidragetskall medföra att den faslighelsekonomlska kalkylen bringas i överensstämmelsemed en samhällsekonomisk kalkyl. Det kraftigt ökade energipriset har fält tilleffekt att en rad energisparåtgärder är säväl fastighets-ekonomiskt somsamhällsekonomiskt lönsamma. Myckel tyder pä alt de kraftiga energiprisökningarsom har skett har varit den viktigaste orsaken fill attfastighetsägare har genomfört eller planerar all genomföra åtgärder för allminska energianvändningen. Det finns därför enligl min mening nu anledning aftse över del statliga bidraget inom denna sektor. När det gäller lånedelen av energisparslödet framhöll jagi ell tidigare sammanhang (prop. 1978/79: 115 med riktlinjer förenergipolitiken) alt ett av de väsentligaste inslagen i del nuvarande energisparslödetär att fastig-heisägarna tillförsäkras en fullgod finansiering av de energisparålgärdersom är önskvärda frän samhällelig synpunkt. Denna fräga är föremål förenergihushållningsdelegationens överväganden. Det är vidare angeläget all arbeten med energisparandeåtgärder utförs i sådana former att de sociala åtagandena för arbetskraftentryggas och att sociala avgifter och skatter betalas. För att de åsyftadeenergibesparingarna skall uppnås är del också angeläget att de ätgärder somutförs blir riktigt gjorda. Åtgärderna är i mänga fall av sådan karaktär ochomfattning, liksom flertalet mindre reparations- och underhållsåtgärder päfastigheter, att de i belydande omfattning har resulterat i all den s,k, gråarbetsmarknaden ställer sina tjänster till föri'ogande, Slalen bör aktivthindra att 1980/81:20 6 statliga medel används lill s. k. grå verksamhet.Regeringen kommer därför senare denna dag att besluta om regler för detstatliga energisparslödet som skall förhindra sådan verksamhet. För all erhållastöd till energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse skall i framlidenkrävas alt den som erhåller stöd kan uppge vem som har utfört arbetel.Uppgiften skall sedan ligga till grund för skattemyndigheternas arbete. Den somutför arbetet själv kommer i fortsättningen att få slöd för kostnader för material. Energihushållningsdelegationen kommer attöverlämna ett betänkande belräffande den framlida inriktningen m.m. avenergisparverksamheten 1 befintlig bebyggelse. Enligt vad jag har erfaritredovisar delegationen i sitt betänkande förslag om vissa ändringar 1 delbefintliga stödsystemet. Delegationens förslag kommer efter remissbehandling attligga lill grund för den proposilion om omprövning av energisparplanen somregeringen skall lämna lill . Jag finneringen anledning all föregripa den samlade bedömning av energisparverksamhetensom dä kommer alt göras. Jag är därt'ör inte heller beredd att nu lämna merdetaljerade förslag om besparingar inom detta område. Min preliminärabedömning är dock all den översyn av energisparslödet som jag har förordatborde kunna leda lill besparingar på ca 300 milj. kr. Vidare är det minbedömning att besparingarna kan göras utan alt möjligheterna alt uppnå den avriksdagen angivna riktpunkten för energisparandel försämras. Jag hemställer att regeringen låter få tillfälleatt ta del av vad jag har anfört i det föregående om energisparande ätgärder. [5] Bidrag till översiktlig planering. Anslaget Bidrag lillöversiktlig planering är avsett för stöd i huvudsak lill sådan kommunalöversiktlig planering som hänger samman med den fysiska riksplaneringen. Förinnevarande budgetär uppgår anslagel till 3 milj. kr. Arbetet med att i den kommunala planeringen fullfölja defastlagda riktlinjerna för hushållning med mark och vatten bedöms i huvudsakkunna vara genomfört under innevarande och nästa budgetår. Frågor som därefterkvarstår torde i allmänhet kunna behandlas inom ramen för kommunernasfortlöpande planeringsverksamhet. Med hänsyn härtill och till behovet av altbegränsa de statliga utgifterna anserjag all anslaget bör minskas lill 2 milj.kr. för /82 och upphöra fr.o.m. /83. När nyafrågor aktualiseras inom den fysiska riksplaneringen, vilka kräver kommunernasmedverkan, får behovet av statligt slöd till den kommunala planeringen ånyoprövas. 1980/81:20 7 Jaghemsläller att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat om en avveckling av bidraget till översiktligplanering. 1980/81:20 Bilaga 13 1980/81:20 I Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna1-3. 5-6: statsrådet såvitt avser punkten 4 Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM INDUSTRIDEPARTEMENTETSVERKSAMHETSOMRÅDE Från industridepartementets huvudtitel - den fjortonde -betalas i huvudsak koslnader för slöd lill industrin, teknisk forskning ochindustriell utveckling, insatser för regional utveckling, åtgärder inomenergiområdet, bl. a. för energisparande inom näringslivet, och vissa åtgärderför mineralförsörjning. Härtill kommer koslnader för departementet och vissamyndigheter samt medel för investeringar inom affärsverken, statens vatlenfallsverkoch förenade fabriksverken, och medel till statsägda förelag. De industripoliliskainsatserna har inneburit en kraftig ökning volymmässigt avindustridepartementets huvudtitel. Även om huvuddelen av ökningen gått tillstöd lill vissa industriföretag, har insatserna förstärkts vad gällerde mindre och medelstora förelagen samt teknisk forskning och industriellutveckling. Vidare haren hög ambitionsnivå kunnal upprällhällas belräffandeåtgärder för den regionala utvecklingen. har en utbyggnad av den induslripoliliskaorganisationen gjorts pä regional nivä. Jag tänker härvid främst på deregionala utvecklingsfonderna. Inom energiområdet har utvecklingen påoljesidan lett till ökade anspråk på statsbudgeten för att spara energi i niiringslivetoch för alt trygga vår försörjning med olja. Chefen för budgetdepartementet har denna dag redovisat denallmiinna bakgrunden lill behovet av minskade utgifter på statsbudgeten. Molbakgrund hiirav och med beaktande av den uppbyggnad som skett inom de induslri-och energipolitiska områdena samt med hänsyn lill all vissa tidsbegränsadeinsatser nu börjar ta slut har jag och stalsrådel prövat möjligheternaall inom våra resp. områden begränsa koslnaderna på slalsbudgelen. Viredovisar våra överväganden i del följande. I 1980/81. Prop.1980/81:20 2 För egen del vill jag framhålla all de akluellabesparingarna främst inle skall beröra insatser för all främja indusiriell uivecklingoch expansion, vilkel är en avgörande förutsällning för all vi skall ålervinnavår balans gentemol omvärlden. Trols nuvarande statsfinansiella läge kan delkomma all bli nödvändigt all i framliden i undanlagsfall göra satsningar av engångsnaturlör utsatta företag, där föriitsällningar finns all pä sikl skapa varaktiglönsamhet. .Sådana insatser måsle begränsas till de fall. som med hänsyn lillden långsikliga industriella och regionala utvecklingen är mesl angelägna,medan däremol lillfiilliga sysselsatlningsproblem i första hand får lösas med hjälpav arbetsmarknadspoliliska medel. 2 Kreditverksamhet hos regionala utvecklingsfonder De regionala utvecklingsfonderna kan besluta om dels egnakrediter i form av rörelselån eller prodiiklulveeklingslån. dels - sedan våren1980 -garantier för län pä den ordinarie kredilmaiknaden. Verksamheten reglerasi förordningen (1978:506) om kreditslöd genom regional utvecklingsfond (omlryckl1980: 124). I kredilverksamheten ingår också all förmedla krediter till företagfrån privata och helt eller delvis ställiga kreditinslitul. Fondernas egenlångivning är avsedd all vara ell komplemenl lill del ordinarie kreditväsendet. den I juli 1978-den 31 december 1979beviljade fonderna egna lån pä totalt ca 720 milj. kr. En belydande del av nyullåningenvarje är finansieras med statliga medel över reservafionsanslagel B 13. MedelstillskoltlUl regionala iiivcckling.sfoiidcr. De sammanlagda medels-tillskotten tillfonderna för budgelåren 1979/80 och 1980/81 uppgår lill resp. 300 milj. kr. och125 milj. kr. Härmed hai- slalen anvisat lolall 1425 milj. kr. som bidrag lillfondernas långivning. Diirlill kommer all ulveeklings-fonderna ivarvsregionerna har lillförls sammanlagl 105 milj. kr., varav högsl 70 milj.kr. har kunnal användas iiven föi all bilda inveslmeulbolag i vissa regioner.Räntor och amorteringar som llylai in på uleslående lån kan fonderna användaför nyullåning och för all läcka fiirhisier. Nyullä-ningskapaeilelen under budgetårel1980/81 kan heriiknas lill lolall ca 400 milj. kr. Förutomalt bevilja egna lån kan fonderna nu iiven sliilla garantiei' lör län som lämnasul av bankei- oeh andra krcdilinsliliil. Varje fond får slälla garantier isådan omfallning all summan av uleslående kapilalskuklei' för de lån som fondenhar garanleral uppgår lill högsl 2()/'r av fondens egel kapital (jfi prop.1979/80: 101 bil. NU 1979/80:32. rskr 1979/80: 172). Del egna kapitalel ifonderna motsvaras i huvudsak av de liinemedel som slalen har anvisat.Sammanlaget har fonderna f. n. ell garanliiilrymme på ca 300 milj. kr. Enbetydande del av delta garanliiilrymme kan beräknas bli ianspräkstaget redanunder innevarande biidgelår. Prop.1980/81:20 3 Som framgått av min inledning har de regionalautvecklingsfonderna under de senasle åren erhållit betydande medelstillskott.Detta har varit i överensstämmelse med den höga ambitionsnivån när fonderna harbyggts upp. 1 rådande statsfinansiella läge bör emellertid enligt min mening enstörre andel av fondernas kreditslöd lämnas i form av garantier genom altutrymmet för fondernas garantigivning ökas. På så sätt minskas behovet av medelstillskoltför fondernas egen utlåning för budgetårel 1981/82. Jag avser däiför i minanmälan till budgetproposilionen 1981 inle förorda någon medelsanvisning underanslaget Medelstillskott lill regionala utvecklingsfonder. Detta innebärenminskning med 125 milj. kr. i förhällande lill innevarande budgetär. Jag ärmedveten om att denna ordning, vid jämförelse med innevarande budgetär, germinskade möjligheter för fonderna att bevilja nya län. Jag räknar dock med altfonderna kan ytterligare intensifiera verksamheten med alt förmedla krediterfrån i första hand det reguljära bankväsendel. Detta torde underlättas av altjag i min anmälan till budgetpropositionen 1981 avser alt förorda att fondernafår vidgad möjlighel alt teckna garantier. Garantiulrymmel bör således ökasmed 125 milj. kr. till sammanlagl 425 milj. kr. I enlighet med regeringens bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för industridepartementet en särskild utredare meduppgift att genomföra en förutsättningslös utvärdering av informationssystemetföretag-samhälle, (DIS-systemel). Utredaren' överlämnade sittbelänkande (Ds I 1980: 5) En utvärdering av DIS-systemel där han förordar ennedläggning av del nuvarande DIS-systemel. Utredningens sammanfattandeutvärdering bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 13.1.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning över remisssvaren börfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 13.2. DIS-systemet författningsreglering och organisation antog (prop. 1975/76: 166. NU1975/76:68. rskr 1975/ 76:402) lagen (1976: 349) om uppgiftsskyldighel iplaneringsfrågor. Genom denna lag, som trädde i krafl den , avlöstesen drygt treårig försöksverksamhel (jfi prop. 1972: 116. NU 1972:62. rskr1972:340) av ell last system för informationsutbyte mellan förelagen och samhällel,del s.k. informationssystemet företag-samhälle (DIS-systemel). 1980/81:20 4 mationssystem beslår av tre delar, nämligen informationfrån företagen till samhället, information från samhällel lill företagen ochinformation inom den offentliga sektorn. Lagen om uppgiftsskyldigheli planeringsfrågor innebär i huvudsak följande. Näringsidkare är efter anmaningav myndighet som regeringen bestämmer skyldiga all skriftligen tilllänsstyrelsen eller översiktligt redovisa bl.a. hurden ekonomiska utvecklingen av verksamheten väntas bli och vilka förändringarav produktionen, sysselsättningen eller driften som planeras eller väntas.Denna uppgiftsskyldighel får åläggas högst tvä gånger åriigen. Uppgifternainhämtas genom enkäter lill företagen. Detta sker f.n. en gäng och skallbåde ge underlag för den samhälleliga planeringen och vara till hjälp förlokala och regionala myndigheter för alt urskilja de arbetsställen som kan hasärskild betydelse för planeringen eller för andra samhälleliga verksamheter.Beträffande sådana arbetsställen förutsätts en uppföljning genom muntligakontakter på regional eller lokal nivä. liksom kommunstyrelsenkan kalla näringsidkare lill överläggningar i frågor angående företaget som ärav väsentlig betydelse för länet eller kommunen. Länsstyrelse och kommun ärskyldiga all informera näringsidkare om slallig resp. verksamhei ochplanering. Lagen innehåller också bestämmelser om vidareförmedling avinformation som samhällsorganen får från företagen. Vid tillämpning av lagenskall iakttas att den som är uppgiftsskyldig inle betungas onödigt. Enligl förordningen (1976:462) om tillämpningen av lagen (1976:349)om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor skall det informationsutbyte mellanförelag och samhälle som avses med lagen ledas, samordnas och utvecklas avdelegationen för informationssystemet företag-samhälle (). skall bedrivasin verksamhei sä alt samhällsorganens behov av information för planering pålokal, regional och central nivå och förelagens information om samhällsorganensplanering och verksamhet tillgodoses på ell ändamålsenligt sätt. Samtidigtåligger det att verka för att myndigheters insamlande av uppgifler omföretagens planering samordnas så alt onödigt dubbelarbele undviks. Enliglriksdagens beslul skulle befattning med inlormalionssyslemel ses som ettprovisorium i avvaktan på en slutlig lösning. Efter en tvåårigutvecklingsperiod, dvs. den . skulle sålunda ansvarel för ledningenoch samordningen av informationssystemet övergå lill sialens industriverk. Vidförnyat ställningstagande till den orga-nisaioriska frågan bedömdeemellertid att del ännu fanns behov av ell ledningsorgan avDIS" karaklår. beslöl därför (prop. 1977/78:100 bil. NU1977/78:42. rskr 1977/78:207) alt l.v. skulle beslå, men den iadministrativt hänseende knytas till sialens industriverk. Sekretariatsfunktionernahar alliså överförts lill verkel. 1980/81:20 5 De uppgifter som inhämtas genom informationssystemet är iförsta hand avsedda för användning pä regional och lokal nivå. Tillgängen tillenkäternas förelagsvisa information är begränsad lill denna nivå. På centralnivå används de summerade uppgifterna bl.a. för industriverkets löpande pro-gnosverksamhel. Påregional och lokal nivå avsågs materialet komma lill anviindning dels som ettunderlag för länsplaneringens prognoser, dels som en utgångspunkt för meraföretagsvisa bedömningar, vilka skulle leda lill niirmare kontakter mellanskilda länsorgan och berörda företag. Med utgångspunkt i analysen i DIS-ulredningensbetänkande kommer jag nu att kortlatlal gå igenom DIS-systemets olikaanvändningsområden. Jag liigger därvid tyngdpunkten pä den del av systemet somberör informationen frän förelagen lill samhället. I betänkande görs en uppdelning ioperaliv och statistisk användning inom systemet. Möjlighelen all använda DIS-syslemeloperativt som ett "larmsystem"" spelade en viklig roll när delplanerades. Genom syslemet skulle s.k. '"inlressania fall'" kunnaidentifieras och kommunikationskanaler skapas för all närmare behandla de inlressaniafallen. Redan i prop. 1975/76: 166 uttalades emellertid en viss (veksamhel ominformationssystemets möjligheter all uppfylla målsiiilningen all fiäna som elllarmsystem. För altbelysa DIS-systemets användning som larmsyslem har utredningen genomfört enundersökning av 72 fall som enligt utredningen måsle betraktas som intressantavilken definition man än skulle viilja. Den fräga som undersökningen avsåg varom den förslå informafionen kom via . Av de 72 fallen kom den förstainformafionen lill liinssiyrelsen i de utvalda länen endast i 9 fall via DIS-enkälen.Mer än hallien av dessa gällde . På den kommunala nivån hade ingelfall kommil lill kommunens kännedom genom DIS-enkiilen. Resullalei belraklas enliglDIS-utredningen som ett slarkl stöd för upplänningen all DIS-enkälen i sinnuvarande utformning är otillfredsställande när del giiller all uppfyllafunktionen som ett larmsystem. Utredningensuppfattning på denna punkt delas av flerlalel av remissinstanserna. Länssiyrelseni län anser all syslemel har begriinsningar när det gäller all spåra inlressaniafall. Man framhåller all enkiilperiodiei-leten medför all uppgifterna snabbiblir inaktuella och all diirftir informella kontakter blir av väsenfiigt slörrebetydelse niir del giiller all skapa ell förlroendefulll samarbete mellan niiringslivoch olika samhiillsoigan. Liknande synpunkter anförs av flera kommuner. Specielllliamhälls all andra kontaktkanaler successivt vuxit fram. Riitlviks kommunanför l.ex. Prop.1980/81:20 6 DIS-systemet allt mer kommil att belraklas som onödigparallell lill redan exislerande informationskanaler. Den stalisliska användningen av systemdelenföretag-samhälle gäller i första hand länsstyrelser och kommuner på regional nivåsamt statens industriverk på central nivå. Länsstyrelserna använder den DIS-märklastatistiken i länsplaneringen.dels i prognosverksanihelen. dels iproblem-orienterade utredningar. Enligl utredningen varierar DIS-malerialels användningoch betydelse i prognosarbelel mellan länen. Hälften av länsstyrelserna hartill utredningen angett all materialet används i slor utsträckning och hälfteni mindre ulslräckning för prognoser. Denstatistik ur DIS-systemet som anviinds som material i prognoserna gäller både iitfulloch förväniningiir främst för investeringar, sysselsättning och produktion. Altuppgifterna ur DIS-systemel kommer till användning i fråga um utfallet berorenligt utredningen på all dessa uppgifter kommer tidigare än motsvarandeuppgifter i den reguljära induslrislatisiiken. I några fall saknas ocksåmotsvarande uppgifter i den reguljära slatisliken -del giiller fiämslinvesteringar och ulvecklingshinder. Med den uppläggning somlänsplaneringsarbetet har verkar enligl utredningen utfallsuppgif-terna ha enviss betydelse. Utredningen framhåller emellertid all med den inriktning ulvecklingsarbeletfåll inom DlS-detegalionen vad gäller den stalisliska användningen riskföreligger all DIS-enkiilen inle anpassas till samhiillets lolala behov avstatistiken i fräga utan i första hand tar sikte pä liinsplaneringen. En sådan faslslälldförhandspriorilering av ett visst an-viindningsområde kan enligl DlS-ulredningenleda lill nylloförluster på annat håll. DIS-malerialetanvänds vidare i länsstyrelsernas prognoser över syssel-siillningsutvecklingeninom induslri och partihandel. Dessa prognoser ligger lill grund för prognoseröver befolkningsulvecklingen i län oeh kommuner. Inom länsstyrelserna verkar enliglutredningen prognoserna spela en viss roll bland annat material för att få en allmiinöverblick av det framtida lägel. Betydelsen varierar emellertid enliglutredningen mellan liinen. Betriiffande kommunernas statistiska anviindning av DIS-enkälensam-manfallar utredningen sin utvärdering på följande säll: - DIS-enkälentill industrin och partihandeln betyder inle så myckel för de flesta kommuner,även om många kommuner lar del av enkäterna -men då i slor utsträckningrelativt ytligt. - Det-skulle inlebli så slor nyltolörliisl för kommunerna om DIS-enkälen avskaffades. - Kommunerna harett visst behov av mer helläekande skriftlig förelags-information (statistik)men den behöver icke vara årlig. - Det finns dockkommuner där slalistikanvändningen ulgör en integrerad del av planeringen ochdär därför DIS-enkiilen är av slörre belydelse. - En del kommunergör och kommer all göra egna enkäler för all tiicka sina speciella behöv. 1980/81:20 7 - Muntliga kontakter är effektivare än enkäler för de kommunalaändamålen. En viktig anledning till detta utfall av utvärderingen lordeenligl utredningen vara alt DIS-enkälen icke läcker de mindre företagen och inleandra näringsgrenar än industrin och partihandeln. Pä central nivå utnyttjar industriverket DIS-syslemel slalistiskt.DIS-systemets roll i prognosverksamheten synes enligl iilredningen inte varasärskild stor när det gäller förväntningsuppgifter. För verkels bianschstu-dierbehövs tillgång till uppgifter om enskilda förelag som doek gällande regleromöjliggör. 1 den män DIS-syslemel kommer lill slalislisk användning beror detenligl utredningen på bristande aktualitet i den reguljärastatistikproduktionen. 1 stort fiamhållerremissinstanserna all användningen av DIS-maleriulel som slatisliskt underlagharen viss belydelse. Sålunda framhåller länsstyrelserna i ochKalmar län att ulfullsuppgilterna ger en mer akiuell bild än den årliga indusirislalistikensom publieeras med upp lill ell par ärs eftersläpning. Länssiyrelsen i Kalmarlän förordar all resurser salsas på en snabbare framställning av indusirislalistikenså all resullal föreligger senasi eller del alt uppgifterna har läninals.Kritiska synpunkter på den siatisliska användbarheten finns också redovisade.Länsarbetsnämnden i län har haft tillgäng lill DIS-malerialet ulan något lilllalle uinyllja del i verksamheten. kommun anför all DlS-syslemelsroll som sysselsältningsslalislik har myckel begränsat värde. som iir en eenlral användare av DIS-malerialet Iramhäller i sillremissvar all man ulnyujal ulfallsuppgifterna i flera sammanhang på grund avderas aktualitet oeh dissaggregeringsmöjligheter. 3.2 SystennUJcii suintiälle-forcuii'