prop · G403181 · 1980-12-31 00:00:00 — omförmedling av samtal med texttelefoner; Regeringen föreslår all antaga de förslag somhar upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. 1 propositionen föreslås atl skall anordnaförmedlingstjänst för samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner.Verksamheten skall börja under /82 och byggas upp gradvis underen period av . skall ersättas budgetårsvis i efterskott förförmedlingstjänsten från anslag under huvudtitel. I 1980/81. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , Söder, Krönmark,, , , , , , , , ,, Proposition om förmedling av samtal med texttelefon I betänkandet (SOU 1976:20) Kultur åt alla föresloghandikapputredningen (S 1966:38) ålgärder för att döva och vissa andra grupperhandikappade skulle kunna telefonera. Föredraganden, dåvarande statsrådet , anfördeenligt ulredningens förslag, att en detaljplan för hur de handikappade skullefå tillgång fill telefon borde utarbetas (prop. 1976/77:87, sid. 118). Dettaborde ske inom en särskild beredningsgrupp med uppdrag all även ta fram ettnärmare underlag för ställningstagande till frågan om finansieringssätlel.Riksdagen beslöt i enlighet härmed (SoU 1976/77:28, rskr 1976/77:326). Genom beslut bemyndigade regeringendåvarande statsrådet att tillkalla en beredningsgrupp med angivnauppdrag. Gruppen antog namnet textlelefongruppen (S 1977:15). Texttelefongruppens första betänkande (Ds S 1978:16)Telefon för döva, vilket avlämnades . föranledde förslag frånregeringen om riktlinjer för fillhandahällande av texttelefon (prop.1978/79:99, sid. 200). beslöt enligt propositionen, och fr. o. m. den1 erhåller döva m.fl. texttelefon utan exlra engångsavgift (TU1978/79:18, rskr 1978/79:1218). lämnade texttelefongruppen', vars arbele avslutats ordförande,departementsrådet , avdelningschefen ,departementssekreteraren , överingenjören ochsekreteraren . 1980/81:181 3 därmed, betänkandel (Ds S 1980:8) Telefon för döva, förmedlingav samtal med texttelefon. Betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivits avstatskontoret, , , ,landstingsförbundet, handikappinstitutet. Handikappförbundens centralkommitté.De handikappades riksförbund, . och hörselskadade barn och FöreningenSveriges dövblinda. En remissammanställning bör fogas lill protokollet sombilaga!. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Utgångspunkter Jag har i dessa frågor samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. beslut att döva, gravt hörselskadade,dövblinda och talskadade har rätt att få texttelefoner utan att erlägga extraengångsavgift är ett uttryck för en väsentlig grundsats för vår politik ihandikappfrågorna. Denna har brukat sammanfattas med begreppen integration ochnormalisering. För telefonlrafiken betyder begreppen, all även de nämndahandikappgrupperna skall kunna telefonera och själva bli uppringda. 1979 underströks det, att en avtelefonens främsta uppgifter är att upprätthålla sociala kontakter mellanmänniskorna. Det framhölls, au samhällets telefonnät är ett minst lika viktigtkommunikationsmedel för handikappade som för andra. Jag vill starkt betonadessa synpunkter. Telefonen är ett bland våra allra viktigaste redskap försocial gemenskap. I har praktiskt taget var och en, som vill det,tillgång till telefon. Detta gör det till ett särskilt angeläget inlresse föralla att ge de döva och de övriga handikappgrupperna tillträde tilltelefongemenskapen. beslut fullföljer en betydelsefulletapp i della avseende. Genom beslutet erhåller, som jag redan nämnt, döva, gravthörselskadade, dövblinda - av texttelefongruppen gemensaml benämnda lelefondöva- samt talskadade texttelefon utan att behöva betala extra engångsavgift. Dennaär f. n. Texttelefonen, som utgörs av en skrivmaskin för utskrift ochen TV-skärm för läsning av texten, tillhandahålls av . Det sker efterordination enligt samma regler som inom landstingskommunernas verksamhet medhjälpmedel åt handikappade. ersätls från socialdepartementels anslagErsättning lill för texttelefoner med det belopp som motsvarar de exlraengångsavgifterna för texttelefoner, som tillhandahållits handikappade inom denberättigade personkretsen. Prop.1980/81:181 4 2.2 Behovel av förmedlingstjänst Vid min anmälan av anslaget Ersättning till förtexttelefoner i årets budgetproposition (prop. 1980/81:100. bil 8, sid. 228)har jag räknat med alt 1 200 personer i den berättigade gruppen kommer att erhållatexttelefon under innevarande budgetår. Närmare 300 personer fick texttelefonunder förra budgetåret. Texltelefongruppen bedömer i sitt slutbetänkande, medviss minskning av sin tidigare beräkning, att de handikappades totala behov avtexttelefoner kommer att stanna vid 5 600. Gruppen håller fast vid sin tidigareuppfattning om ordinationslakten och räknar i slutbetänkandet med att behovetav texttelefoner i princip skall vara tillgodosett under /84. Jag anser mig kunna göra samma bedömningar somtexttelefongruppen i dessa båda avseenden. Ca 1 500 handikappade inom denberättigade personkretsen torde komma all ha texttelefon vid slutet avinnevarande budgetår. Innehavet av texttelefon är en fördel för den enskildeäven utan tillgång till förmedling av samtal mellan sådana telefoner ochvanliga telefoner. Barndomsdöva är en grupp med stor samhörighel, varsvardagliga sociala kontakter i stor utsträckning äger rum inom gruppen. Ävenför andra handikappade, som kan få texttelefon utan atl erlägga extraengångsavgift, har genom reform öppnats en viklig möjlighel tillkommunikation, som har belydelse inte minst inom del egna föreningslivet. Rätten all få texttelefon men inle kunna telefonera tillabonnenter med vanlig telefon och inte kunna bli uppringd av dem innebär docken fortsatt isolerad belägenhet. Texttelefongruppen har därför framhållit, med texttelefon också skall kunna kommunicera med alla som har vanligtelefon -annars uppstår isolerade kommunikationsöar. Tillträdel tilltelefongemenskapen är sålunda en fråga inte bara om texttelefoner utan även omförmedling av samtal mellan dem och vanliga telefonapparater. Dessa synpunkterunderströks proposition. För egen del finner jag det mycket tillfredsställande, attlexttelefongruppen i sitt slutbetänkande har angivit riktlinjer för hurförmedling av samtal med texttelefoner kan ordnas. Gruppens uppfattning i dessafrågor grundas på erfarenheter från en försöksverksamhet, som i en andra etappägde rum inom . För den närmareuppläggningen av försöket och dess genomförande får jag hänvisa tilltexttelefon-gruppens redovisning i bilaga 1. Texttelefongruppen uttalar, att försöket gav positivaresultat och klarl visade att förmedling av samlal med texttelefoner börutföras av . Remissinstanserna har samma uppfattning. Televerketbekräftar i sitt yttrande, att förmedlingsverksamhet i verkets regi är möjlig atlgenomföra. Prop.1980/81:181 5 Även jag är övertygad härom. Framgången med försöksverksamheten understryks av en radskrivelser till mig och genom andra opinionsyttringar från enskilda personeroch övriga intressenter. Genomgående har man beklagat, att försöksverksamhetenmed samlalsförmedling upphörde och uttalat slarkaönskemål om att den skulle återupptas. Förslaget från texttelefongruppen innebär att förmedlingav samtal med lexltelefoner införs i regi enligt de rikllinjer somgruppen har angivit i betänkandet. Gruppen föreslår vidare, alt verket får iuppdrag alt närmare planera förmedlingsverksamheten. Remissinstanserna tillstyrker dessa förslag. Enligt min uppfattning bör beslut omtillhandahållande av texttelefoner fullföljas genom att förmedling av samtalmellan sådana telefoner och vanliga telefoner ordnas av . Regeringenbör utverka godkännande av de angivna riktlinjerna för förmedling avsamlal med texttelefon. Därefter får det ankomma på regeringen att meddelateleverket uppdrag om utformningen av verksamheten. Texttelefongruppen har närmare analyserat det kvantitativabehovet av förmedling. Som jag redan har nämnt, instämmer jag i lexltelefongruppensbedömning att antalet texttelefoner inom den berättigade personkretsen kommer atlutgöra ca 1 500 vid slutet av innevarande budgelår och ca 5 600 vid fullbehovstäckning under /84. På grund härav börförmedlingsverksamheten byggas upp gradvis. Gruppen räknar med alt televerketsförmedlingsservice kan komma igång tidigast . Televerketbedömer, atl förmedlingscentraler kan startas i begränsad omfattning 6-8månader efter beslut och atl reguljär verksamhet med full kapacilet beräknaskunna vara införd efter omkring . Jag finner det angeläget attuppbyggnaden av förmedlingstjänsten sker i enlighet med bedömningoch all den påbörjas . I sin behovsanalys har textlelefongruppen utgått frånförsöksverksamhetens erfarenheter om bl, a. samtalsfrekvens och samtalensspridning på veckodagar och tider . Analysen har försetts medförbehåll med hänsyn lill viss osäkerhet i gjorda antaganden. Gruppen harvidare räknat med atl förmedlingen skall vara öppen mellan kl. 7och , mellan kl. 8 och samt mellan kl. 9 och . framhåller i sill remissyllrande, att del ärsvårt att bedöma omfattningen av en framtida förmedling i full skala.Försöksverksamheten pågick inom vissa geografiska områdenmed förhållandevis få deltagare och ger, som också textlelefongruppen betonar,inte säkert Prop.1980/81:181 6 underlag för alla beräkningar. För egen del anser jag att verksamheten bör byggas upp i laklmed efterfrågan och med hänsyn lill praktiska och finansiella möjligheter.Eftersom bör svara för förmedlingstjänsten kommer den att i viss månkunna integreras med verkets övriga verksamhet. Detta ger enligt min mening förutsätlningarför att utnyttja resurserna effektivt och att anordna och bygga uppsamtalsförmedlingen på ett adekvat sätt. Jag anser att lexltelefongruppensbehovsanalys i fråga om förmedlingsrcsurser är en bra utgångspunkt förplanering och genomförande av förmedling. 2.5 Telefoner för dövblinda beslut om tillhandahållande avtexttelefoner gäller även dövblinda. De har därigenom rätt atl få texttelefonutan alt erlägga extra engångsavgift. Genom att den vanliga texttelefonens TV-skärmkan förstora text, kan denna telefon användas av döva med brukbara synrester.Men personer med synskärpa därunder blir beroende av att få texten ipunktskrift. Beslutet innefattar i och för sig även sådana apparater,men de har ännu inte funnits tillgängliga. När så blir fallel - textlelefongruppenräknar med att det kommer all ske - kan de således enliglgällande regler lämnas ut, utan alt den dövblinde behöver erlägga den exlraengångsavgiften. Texttelefongruppen utgår ifrån atl det behövs särskildaförsök med punklskriflsskrivande dövblindtelefoner för att pröva deras driftsäkerhetoch dövblindas möjligheter all använda apparaterna. harutarbetat etl projekl i delta syfte. Detta har lagts upp så att kommunikationkan äga rum med de vanliga texttelefonerna samt - genom den nu förordadesamtalsförmedlingen - med övriga abonnenter. Jag har samrått med chefen försocialdepartementet i denna fråga, och hon avser alt föreslåregeringen alt bevilja medel från allmänna arvsfonden för projektet. Texttelefongruppen diskuterar två möjligheter förfinansiering av verksamhel med förmedling av samtal med lexltelefoner.Den ena möjligheten är att kostnader för förmedlingen ersätls överstatsbudgeten. Det skulle enligt gruppen i så fall ske med anlitande av socialdepartementetsanslag Ersättning lill för texttelefoner. Ersättningen skulle utges budgelårsvisi efterskott. Eftersom verksamheten föreslås börja under nästa budgetår, skulleanslagsbehov för ändamålet uppkomma första gången under /83. Treav texttelefongruppens sex ledamöter förordar detla finansieringssätt. Den andra finansieringsmöjligheten innebär, att leleverkelutan särskild 1980/81:181 7 ersättning från anslag över statsbudgeten bär koslnadenför förmedlingen av samtal med texttelefoner. 1 detta fall skullefinansieringen komma atl ske genom televerkels avgifter och kostnaderna såledesbelasta telefonabonnenterna. Om detla sätt atl finansiera verksamheten har treav lexttelefongrup-pens ledamöter, bland dem ordföranden, förenat sig. Det ärsåledes gruppens förslag i finansieringsfrågan. I sin diskussion erinrar textlelefongruppen om sinaöverväganden i det första betänkandet, som ledde till beslut om tillhandahållandeav texttelefoner och ersättning lill över statsbudgeten för de extraengångsavgifterna. Gruppen framhåller, alt utgångspunkten för övervägandena nuär annorlunda. Förmedling av samtal är en servicefunktion, som gäller samtligatelefonabonnenter. Den skall ge alla abonnenter av texttelefon och allainnehavare av vanliga telefoner möjlighet att ringa varandra.Förmedlingsverksamheten är en nalurlig serviceuppgift för , varskostnad bör belasta verkets intäkter för den totala samtalslrafiken. Textlelefongruppenredovisar även synpunkten, alt en av verkel finansierad förmedlingstjänstkommer att strikt affärsmässigt vara olönsam för , och att dettaskulle strida mot principen om kostnadsläckning för olika grenar avaffärsverkens verksamhel. Även frågan om en särskild avgifl för samtalsförmedlingdiskuteras i betänkandet. Tanken att sätta en sådan avgift så atlförmedlingsverksamheten blev ekonomiskl självbärande avvisas av textlelefongruppen.Avgiften skulle nämligen bli så hög - kanske . per förmedlat samtal -alt den skulle motverka reformens syfte. Gruppen reser invändningar även mot enlägre avgifl för denna service och framhåller särskilt, att avgiften skullekomma alt slå olika, beroende på vilken abonnent som måste betala den. För texltelefonabonneniermed handikappersättning kan enligt gruppen hävdas, att avgiften kompenseras avdenna. Handikappersättning kommer emellertid inte dem till dei som blivilhandikappade efter . De flesta vuxendöva hör till denna grupp ochskulle alltså få vidkännas merkostnader för sitt handikapp, när de anlitarförmedlingstjänsten. Dessulom skulle abonnenter med vanlig telefon, dvs.hörande personer, få erlägga den särskilda avgiften när de ringer fill enabonnent med texttelefon. Trols dessa redovisade invändningar anser textlelefongruppenatl vid alternativet finansiering över statsbudgeten av förmedlingsverksamhetenen särskild samtalsavgift bör tas ut för anlitande av servicen. Avgiften börenligt gruppen dock inte sältas högre än lill . per förmedlat samtal. Texllelefongruppens kostnadsberäkningar för förmedlingbygger på den behovsanalys som jag redan har redovisat och som gjortshuvudsakligen med ledning av erfarenheterna från försöksperioden . Deuppkommande kostnaderna under /82 vid inledning av verksamhetenhösten 1981 anges till 4,4 milj. kr. 1 takt med tillkomsten av flertexttelefoner ökar därefter kostnaden och beräknas vid full ulbyggnad /85 lill 13 milj. kr. Vid finansiering över statsbudgeten skullesåledes på 1980/81:181 8 grund av efterskottsläckning uppkomma anslagsbehov fr. o. /83. som jag redovisat, attteleverkets kostnader för verksamheten med förmedling av samtal medtexttelefoner skall bäras av verkel genom samtalsavgifterna. Om dennauppfattning har, som jag likaså redan nämnt, tre av gruppens ledamöter, blanddem ordföranden, förenat sig. De tre övriga ledamöterna har i en reservation, som endastavser finansieringsfrågan, uttalat att koslnaden för televerkels samlalsförmedlingbör bestridas över statsbudgeten. De anser att skälen för beslut år1979 om finansiering av den extra engångsavgiften för texttelefonerna ärgiltiga även för samtalsförmedlingen. Enligt reservanternas mening är det idetta avseende ingen principiell skillnad mellan förmedlingsverksamhet ochtillverkning av texttelefoner. Texttelefongruppens finansieringsförslag uppfyllervidare enligt reservanternas åsikt inte direktiven (Dir. 1980:20) till samtligakommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer; förslagetkompenseras inte av molsvarande besparing utan leder till ökade koslnader föroffentlig konsumtion genom utnyttjande av tjänster. Enligtreservanternas uppfattning är det vidare mycket väsentligt, alt affärsverkeninte åläggs all bedriva verksamhel som inle läcker sina kostnader. Del bör endasiske, om merkostnaderna täcks av särskilda anslag. Reservanlerna uttalar ävenden meningen, alt risken är uppenbar att den motivation som behövs för attutveckla förmedlingsverksamheten försvinner, om åläggs att bedrivaden utan att kostnaderna blir läckta. Det skulle inte vara till fördel vare sigför de handikappade eller för . Samtliga remissinstanser utom statskontoret och televerketbiträder texttelefongruppens förslag au kostnaderna för förmedlingsverksamhetenskall bäras av . För egen del förordar jag, att verksamhelen finansierasgenom anslag på stalsbudgelen under uppbyggnadsskedet, men atlfinansieringsfrågan därefter kan komma att las upp till förnyad prövning. Ulöverde skäl som reservanterna i texttelefongruppen har anfört, vill jag införuppbyggnadsskedet av förmedlingstjänsten framhålla följande. TexUelefonernaordineras av landstingskommunalt anställd personal enligt samma regler somgäller för hjälpmedelsverksamheten. tillhandahåller telefonerna pågrund av ordination och ersätts enligt beslut för engångsavgifternaöver statsbudgeten. Förmedlingstjänsten behövs för att de döva och övrigahandikappade inom den berättigade personkretsen skall kunna utnyttja texttelefonernaför kommunikation med vanliga telefoner. Tillhandahållandet av texttelefoneroch den därav betingade förmedlingstjänsten bör ses som en sammanhållenverksamhet och därför finansieras på samma sätt. 1 likhet med reservanlerna itexttelefongruppen anser jag således atl skälen för beslut angåendeengångsavgifterna, åtminstone under verksam- Prop.1980/81:181 9 hetens uppbyggnadsskede, är giltiga även förförmedlingstjänsten. Jag har tidigare, liksom textlelefongruppen ochteleverket, framhållit att gruppens behovsanalys för omfattningen av förmedlingstjänstenär behäftad med viss osäkerhet. Därmed är givetvis - understrykerdetta - de gjorda kostnadsberäkningarna på motsvarande sätt osäkra. Det ärdärför enligt min mening angeläget att regeringen och , särskilt underuppbyggnadsskedet, år kan följa hela verksamheten och göra behövligaställningstaganden på grundval av årliga anslagsframställningar. I frågan huruvida en särskild avgifl bör las ul förförmedlingstjänsten har olika synpunkler anlagts. Texttelefongruppen har varitenig om att en särskild avgifl om högst . per förmedlat samtal bördebiteras abonnenten, om kostnaderna för förmedlingstjänsten skall bestridasöver statsbudgeten. Även anser att en mindre avgifl kan las ut.Övriga remissinstanser, som yttrat sig i frågan, går emot en sådandelfinansiering genom abonnenterna. För egen del kan jag inte ansluta mig till uppfattningenalten särskild avgift skall las ul för förmedlingstjänsten. Ett viktigt syftemed texlielefonreformen är atl döva och hörande skal! kunna ringa tillvarandra. En särskild avgift skulle motverka detta syfte och uppfattas somorättvis. Med de förbehåll som jag har gjort beträffande osäkerheteni texttelefongruppens kostnadsberäkningar kan jag ansluta mig till dem. Detinnebär att förmedlingstjänsten under vart och etl av de kommande fyrabudgetåren och med början bör dimensioneras med utgångspunktfrån följande ekonomiska ramar i löne- och prisläget . Under /85 beräknas förmedlingstjänsten mednuvarande utgångspunkter nå full utbyggnad, och kostnaden för förmedlingstjänstunder budgetåren därefter stabiliseras således på denna nivå. Ersättningen lill för förmedlingstjänsten börbestridas från förslagsanslag Ersättning till televerketför texttelefoner. Ersättningen bör, liksom ersättningen för texttelefonerna,erläggas budgetårsvis i efterskott. Verksamheten under löpande budgetår fårfinansieras genom användning av den rörliga kredit som disponerar iriksgäldskontoret. De räntekostnader som därvid uppkommer skall inräknas iersättningen lill leleverkel. Genom all efterskollstäckning bör tillämpas, uppkommeringen utgift för staten för förmedlingstjänst under näsla budgetår, och medelför denna verksamhet behöver inle beräknas under anslaget för budeetåret1981/82. 1980/81:181 10 Utrymme för satsningen på förmedlingstjänst skall skapasgenom omprioritering av medel från annan verksamhet inom socialdepartementetsområde. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna de angivna riktlinjerna församtalsförmedling med texttelefoner. Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. 1980/81:181 11 Betänkandel (Ds S 1980:8) Telefon för döva, förmedling avsamlal med texttelefon. (Avsnillen 1-3 saml bilagorna ej medtagna). 4 Olika möjligheter till samtalsförmedling Vi framhöll i vårt delbetänkande att man med entexttelefon i princip även skall kunna kommunicera med alla som har vanligtelefon. Risken är annars stor att isolerade '"kommunikationsöar"uppslår. För atl möjliggöra en sådan kommunikation krävs att skrivnameddelanden överförs till tal och vice versa. Det finns i princip flera möjligheteratt ordna en sådan överföring eller informationsförmedling. Det f. n.enda realistiska alternativet bygger på personlig assistans. Denna kanåstadkommas genom att vissa personer (förmedlare) har tillgång lill både en texilelefonoch en vanlig telefon. Förmedlarna är placerade vid en s. k.förmedlingscentral, där de tar emot samtal som skall utväxlas mellan döva ochhörande. Ett inkommande samtal på texttelefonen från en barndomsdöv eller lalskadadperson kan genom förmedlarens hjälp överföras till en hörande. Denne rings uppav förmedlaren, som läser upp texten för den hörande och skriver ner svaretfrån denna på texttelefonen. En döv abonnent läser svaret på sin apparats TV-skärm.Den som blivit döv i vuxen ålder behöver inte skriva ner vad han/hon vill haframfört. Han/hon kan tala direkt lill förmedlaren, som vidarebefordrarsamtalet och sedan skriver ut den hörandes svar på texttelefonen. En lalskadadperson å andra sidan kan la emot ett muntligt svar men skriver sina meddelandenlill förmedlaren. I prop.1978/79:99 framhöll dåvarande chefen för :"Allmänt kan sägas att den lekniska utvecklingen på telekommunikationsområdetleder lill alt nya teletjänster kan komma atl introduceras, vilka bör kunna fåstor betydelse för de handikappade. Jag tänker därvid särskill på text-TV och data-TV-syslem".Som ett exempel på en generell åtgärd som förbättrar handikappades möjligheteralt telefonera erinrade statsrådet om den successiva övergången lill knappsatstelefoner,som bl. a. underlättar nummertagningen. Del finns anledning alt här någotberöra dessa framtidsperspektiv, som möjligen innebär atl den personligaassistansen blir en övergående lösning av förmedlingsproblemet. Elt intressant alternativ bygger på möjligheten atlutnyttja utrustning för s. k. talsyntes och talideniifiering. 1 elt längreframtidsperspektiv framstår användandet av såväl talsynletisering somtalidentifiering som fullt möjligt. Delta innebär att den skrivna texten kanomvandlas till syntetiskt tal och det talade ordet till skrift. Försök med dylika utrustningar pågår vid fleraforskningscentra i och andra håll i världen. Utvecklingen av syslem för omvandling av fortlöpande text till tal 1980/81:181 12 (talsyntes) har kommit relativt längt. Det finns i dagmöjlighet att mata in text (i praktiken i form av en telexhålremsa ellerliknande) med normal läshastighet och få ul en talsignal. I de flesta fall skertalsyntesen genom alt stavelser och ord byggs upp på basis av språkets minstabeståndsdelar -fonenien - efter regler som följer språkets struktur. Regelgeneralorn är i princip en liten dator, och reglernafinns lagrade i etl minne. Den elektriska ulsignaicn är väl lämpad förutmatning till telefonnätet och avlyssning i en vanlig telefonapparat. Redanmed dagens system kan man uppnå en hög uppfattbarhctsprocenl, och med ännunågra års utvecklingsarbete torde syntetiskt tal vara elt allmänl accepteratalternativ lill inspelat mänskligt tal. På talanalyssidan är problemen betydligt större.