prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — ActionsConcertées stödjer forskning och utvecklingsarbete inom framför allt nyateknikområden, där branschforskningsinstitut, universitet och industrin gårsamman i gemensamma program. Programmen är tidsbegränsade och avser i huvudsakgrundforskning och tillämpad forskning. Ett företag kan få av sinaprojektkostnader läckta medan en forskningsinstitution kan få upp till 100%.Actions Concertées finns inom i storl sett alla branscher. För varje specielltaktionsområde bildas en särskild kommitté som ansvarar för planering,medelsfördelning etc. Ansvaretför L'å ITnnovation vilar pä Agence Nalionale pour la Valorisalion de laRecherche (), som ombildades . 1 samband med ombildandetregionaliserades organisationen med en Delegation Régionale de TANVAR i varjedepartement. L'Aideå ITnnovation, som startades , syftar till atl hjälpa fram innovationergenom stöd till industriellt utvecklingsarbete såsom utveckling av nya ellerförbättrade produkter och processer, framtagning av prototyper,marknadsundersökningar, demonstrationsanläggningar och nollserieproduktion.Stödet sträcker sig fram till marknadsintroduktion. Staten bidrar med upp till50% av kostnaden. Bidraget betalas sedan tillbaka om det går bra för projektet. ANVARadministrerar även ett annat relativt nystartat program, nämligen La Prime åITnnovation. Detta program har tillkommit för att stimulera användning avextern expertis i små och medelstora företag. Detta skall uppnås genom attstaten subventionerar kostnaderna för atl anlita konsulter o.d. Stödet är satttill av konsultkostnaden eller maximalt per företag och är. Förutomdessa stödformer lämnas ocksä statliga krediter för marknadsföring av nyaprodukter. av kostnaderna täcks genom statliga medel som ställs tillförfogande mot mycket fördelaktiga räntevillkor. Tvåtyper av skattelättnader kan direkt hänföras till forskning och utvecklingsarbete.För det första är koslnader för forsknings- och ulveck- Prop.1980/81:130 77 lingsverksamhetavdragsgilla upp till belopp som motsvarar företagets bruttovinst för det årkostnaderna har uppstått. För det andra har skapats förmånligaavskrivningsvillkor för investeringar för forsknings- och utvecklingsverksamhet.En avskrivning kan beviljas för . Resterande beloppkan avskrivas enligt normal avskrivningsplan. Isyfte att stimulera uppbyggnaden av privata finansieringsorgan som kantillgodose behovet av egenkapital och långsiktig kapitalförsörjning för nya innovativaföretag och entreprenörer kan staten också ge särskilda skatteförmåner. Genomsådana stimulerades bildandet av investmentföre-taget pour leFinancement de ITnnovation (SOFINNOVA) . Aktieägarna är i huvudsakfranska och utländska banker. Företaget har byggt upp en väl spriddaktieportfölj i små och medelstora innovations-företag. SOFINNOVA har dock ännuinte kommit igång i den utsträckning som planerats. Arbetepågår f. n. i för atl bygga upp en innovalionspolitik för l98()-talet.De innovationspolitiska insatserna kommer att koncentreras till att förbättraincitamentsstrukturen, att skapa ett teknikmedvetande, att minska olika typerav utvecklingshinder inom olika områden, upphandling, lagstiftning,beskattning, finansiering, utbildning. IJapan har industri- och handelspolitiken samordnats och inpassats i denlångsiktiga ekonomiska planeringen. Basen för den industriella utvecklingen iJapan var länge importerad teknik från och . Attutnyttja och förbättra teknologi framtagen i väst har varit en japanskspecialitet. Ett nationellt forsknings- och utvecklingsprogram skapades imitten av med syfte atl få till stånd storskaliga innovationer påområden där den enskilda sektorn inte själv kunde bära riskerna. Speciellaskatteregler infördes och särskilda organ bildades för stöd till teknisktforsknings- och utvecklingsarbete och för att försörja industrin medriskkapital. Päsenare tid har en ny politik inletts som är inriktad på utveckling av egenteknologi. Huvudansvaretför stöd till tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete i ligger hosAgency of Induslrial Science and Technology (AlST), som är ett organ inomMinistry for International Trade and Industry (). En stor del av AIST:sverksamhet är inriktad på nationella forsknings- och utvecklingsprogram inomområden där insatserna är så stora eller tidsperspektivet så långt attindustrin inte kan väntas själv svara för finansieringen. Forsknings-och utvecklingsinsatserna i är inriktade mot att lösa energi- ochmiljöproblemen samt atl förstärka den japanska industristrukturen. Detsistnämnda skall ske genom alt staten hjälper fram nästa generationindustrier, till vilka räknas informations- och elektronikindustrin samt flygindustrin. Prop.1980/81:130 78 Även i lämnas skattereduktion för forskning ochutvecklingsarbete. Systemet är utformat så alt om forsknings- ochutvecklingsulgifterna överskrider den största insatsen av sådanautgifter sä medges skatteavdrag för av sådant överskridande.Det största belopp som kan dras av är av den totala skatten. I får vidare etl företag under anskaffningsåretskriva av en tredjedel av kostnaden för utrustning som behövs för att"utveckla nya produkter som är nödvändiga för del ekonomiskaframåtskridandet" eller som kommer att "producera eller användateknologi som är ny för ". För attstimulera enskilda förelag till tillväxt bildades ensärskild bank. AIST spelar stor roll för attplacera långa lån hos i syfte att utnyttja ny teknik föratt bygga upp privata företag. En särskild organisation för små och medelstoraförelag. Small and , bidrar på samma sättmed län till små och medelstora företag. () är ett statligt utvecklingsföretagefter brittiskt mönster. Syftet är att främja utveckling av ny teknologi avnationell ekonomisk betydelse och att föra ut teknologi i industrielltillämpning. JRDC lämnar bl.a. lån med villkorlig återbetalning och förmedlarlicenser. JRDC har varit relativt framgångsrik i projekt baserade påuniversitetsforskning. 8.3 Teknisk forskning och utveckling i Den totala forsknings- och utvecklingsverksamheten iSverige uppgick enligt () statistik lill6797 milj. kr. Huvuddelen av detta forsknings- och utvecklingsarbete bedrevsinom industrin samt vid universitet och högskolor: utfördes inominduslrin, vid universitet och högskolor samt resterande vidmyndigheter, affärsverk, privata institut och organisationer. Industrinfinansierade av de totala kostnaderna medan äterstoden till heltövervägande del finansierades av staten. Såväl vad gäller utförande som finansiering har tendensenunder senare år varit att en ökande andel har fallit pä industrins lott. Denstatliga organisationen för stöd till forskning och utvecklingsarbete kankaraktäriseras som sektoriserad, decentraliserad och pluralistisk.Sek-toriseringen innebär att forskning och utvecklingsarbete ses som ett medelför att uppnå de samhälleliga målen och att insatserna inom olika sektoreravvägs mot andra möjligheter att uppnå resp. sektors mål. Decentraliseringeninnebär att besluten i stor utsträckning fattas under regeringsnivån, hos desjälvständiga myndigheterna och de forskningsutförande organen. Pluralismeninnebär att finansieringen sker genom beslut i många olika organ och attresurserna kanaliseras pä många vägar till de utförande organen. 1980/81:130 79 Utbildningsdepartementethar ansvaret dels för den dominerande delen av universitets- ochhögskoleorganisationen, dels för de flesta av forskningsråden, som sköter denrörliga finansieringen av grundforskningen. Industridepartementet har detcentrala ansvaret för stöd lill teknisk forskning och utvecklingsarbete, medanövriga departement svarar för resp. fackområde. Högskolanär landets största resurs för teknisk-vetenskaplig forskning. En successivutbyggnad av den sektoriella organisationen har dock skett som en följd av attforskning och utvecklingsarbete har tillmätts allt större betydelse församhällsutvecklingen. Verksamheten inom högskolan har dock en avgörandebetydelse för att bevara och på lång sikt förstärka kompetensen i svenskindustri. Mot den bakgrunden är det angeläget atl åstadkomma en ökad samordningmellan insatserna inom främst teknisk och naturvetenskaplig forskning ochutbildning inom område och forsknings- ochutvecklingsinsatserna inom industridepartementets område. En viss sådansamordning har också skett . Chefenför kommer att ta upp frägan omförslag till flerårigt forskningsprogram. 1 samband därmed kommertidsomfattningen av programmet att övervägas. En avpassning kommer dock att skeså att forskningsprogrammen inom industridepartementets resp.utbildningsdepartementets områden kan samplaneras. Härigenom tasnästa stora steg mot en mer samordnad politik för teknisk och naturvetenskapligforskning och utbildning och industriellt utvecklingsarbete. Styrelsen för tekniskutveckling (STU) är statens centrala förvaltningsmyndighet för stöd tillteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. STU:s verksamhel är iförhållande till de sektoriella organen av kompletterande natur. STU:sinsatser är koncentrerade till projekt för kunskapsuppbyggnad inomteknikområden av betydelse för svensk industris framtida konkurtenskraft ochtill industriella utvecklingsprojekt. Stöd utgår i det förta fallet vanligensom rent bidrag och i det senare i allmänhet som bidrag med villkorligåterbetalningsplikt. För att stödjaindustriella utvecklingsprojekt förbi prototypsladiet och fram till kommersiellproduktion finns för de mindre och medelstora företagen de regionalautvecklingsfonderna och för större företag för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). Dessa organ lämnar stöd med villkorligåterbelalningsskyldighet om normall högst av projektkostnaden. Vid sidanav dessa fonder lämnar bl.a. Investeringsbank lån till industriellautvecklingsprojekt som inte kan finansieras på den vanliga kreditmarknaden. Statensstöd till industriellt utvecklingsarbete sker även i indirekta former. Somexempel kan nämnas statens stöd till SIS - iSverige. 1980/81:130 80 lill samt påverkar och päverkas av i storl sett allaformer av teknisk utveckling. Verksamheten lägger grunden och ger impulser Ullpraktisk tillämpning av ny teknik. Den statliga investeringen under de senasteåren i en ny anläggning för statens provningsanslalt i innebär också etlstöd till det industriella utvecklingsarbetet. På della sätl har industrin fåtttillgång till moderna och avancerade resurser för materialprovning ochkvalitetskontroll, vilka ofta utgör elt värdefullt och nödvändigt komplementlill företagens egna laboratorier. Ett annal exempel på delta är investeringeni ett manöver- och våglaboratorium vid statens skeppsprovningsanstalt iGöteborg. Fartyg och offshore-tekniska konstruktioner kan här provas i enrealistisk miljö.' 1 Sverigesvarade fyra branscher tillsammans för av hela industrinsforsknings- och utvecklingssatsningar, nämligen elektronikindustrin (),transportmedelsindustrin (), maskinindustrin () och läkemedelsindustrin(). Dessa branscher är ocksä de mest forsknings- och utvecklingsintensiva. Sambandetmellan förelagsstoriek och forsknings- och utvecklingsinlen-sitel är starkt.Företag med mer än 1 000 anställda svarade för av tolalaforsknings- och utvecklingsinvesteringarna men stod för av dentotala produktionen. Dessa företag har en forsknings- och utvecklingsinlensitetpä . Företag med mindre än 200 anställda svarar för lite avforsknings- och utvecklingsinvesteringarna och har lägre intensitet än 1,. Orsakernatill atl stora företag har hög forsknings- och utvecklingsinlensitet är flera.Slora företag har oftast en stark marknadsposition som kan befästas och ökasgenom forskning och utveckling, eftersom nya produkter differentierar utbudet.Forskning och utvecklingsarbete innebär ett visst risktagande. Utfallet avforsknings- och utvecklingssatsningar är normalt osäkrare än investeringar irealkapilal. I stora företag kan resultaten av forsknings- ochutvecklingsarbete fördelas på flera produktgrupper, varigenom sannolikheten atldra nytta av forsknings- och utvecklingssatsningarna blir större. Vissastordriflsfördelar kan anlas finnas i forsknings-och utvecklingsverksamhet,eftersom möjligheterna till kunskapsintegra-tion ökar och specialutrustning kanutnyttjas bättre i stora forsknings- och utvecklingsavdelningar. Även omsäledes de stora forsknings- och utvecklingssatsningarna görs i storföretagen,visar elt flertal internalionella undersökningar att de stora innovationerna,dvs. innovationer baserade på radikalt ny teknik och med språngartadutvecklingspotential, huvudsakligen görs inom små, ofta nyetablerade företag.De stora företagen är genom kapitalinvesteringar ofta uppbundna kring ett visstproduktsortiment och de stora forsknings- och utvecklingssatsningar som görs ärhårt styrda mot utveckling av det egna produktsortimentet. Följande sammanställning, baserad på SCB:s staUslik, visarkostnaden för industrins forsknings- och utvecklingsverksamhet för år 1977uppdelad på olika branscher. Vidare anges verksamhetens intensitet iförhållande till förädlingsvärdet 1975 som . Bransch koslnader % avförädlings- ulom skeppsvarv och båt- Kemikalie-, gödselmedels-, kemisk industri ulom läke- Massa-, pappers- och pap- Järn-, slål- och ferro- Industri för instrument, foto- och optikvaror, ur Tegel-, cement- och annan Porslins-, lergods-, glas- Textil-, beklädnads- och smörjmedels-, asfalt- och Grafisk industri, förlag En motsvarande redovisning för gruppen myndigheter,affärsverk, privata institut och organisationer lämnas i följandesammanställning, som är baserad pä SCB:s statistik. Härav framgår att destörsta insatserna gjordes inom försvarssektorn () och kärnenergiforskning(). Dessa andelar har dock minskat något . 6 1980/81. 1980/81:130 82 Trävaror,massa, papper 63,0 Maskinteknik,elektroteknik 43,9 Matematik, fysik 38,7 Järn, slåloch metall 35,3 Offentlig sektor (exkl. universitet och hög skolor) 582.0 (ej industriella), privata insti tut och organisationer 632.4 Forskning och utvecklingsarbete i bedrivs somnämnts främst vid universitet och högskolor samt inom induslrin. Forsknings-och utvecklingsverksamheten vid lärosätena domineras dock klart av utprägladeforskningsaktiviteter medan insatserna inom industrin till mycket stor delbestår av utvecklingsarbete. Forskningsdelen inom industrins forsknings-ochutvecklingsverksamhet uppskattas till . och högskolor antasforskningen utgöra av forsknings- och utvecklingsverksamheten. Tillgänglig statistik täcker f. n. inte alla områden därforskning och utvecklingsarbete förekommer. Bl.a. ingår inte tekniskuppdragsverksamhet, byggnadsindustri, el-, gas- och värmeverk och, framförallt, hälso- och sjukvård. Vidare saknas uppgifter för universitets- ochhögskolesektorn. SCB har dock uppskattat denna sektors forsknings- ochutvecklingskostnader till ca 1400 milj. kr. Analys av brislerna inuvarande statistik indikerar att insatserna för forskning ochutvecklingsarbete är väsentligt underskattade. 8.4 Motiv och former för statligt stöd till forskning ochutvecklingsarbete Flera skäl kan äberopas för atl staten bör gä in ochstödja forskning och utveckling. - För att forcera utvecklingen inom vissa samhällssektoreroch snabbare uppnå för samhället angelägna mål fordras statliga stödåtgärder.Energiområdet är ett exempel härpå. 1980/81:130 83 - Denföretagsekonomiskt motiverade forsknings- och ulvecklingsvoly-men är för litenfrån samhällsekonomisk synpunkt. Detta gäller speciellt där avståndet tillpraktisk tillämpning är storl, t. ex. för grundforskning inom olika områden.Det gäller också s.k. samhällsnyttiga innovationer, exempelvishandikapphjälpmedel, som uppfyller angelägna behov men erbjuder en alltförbegränsad marknad för att vara företagsekonomiskt intressanta. - Mindre företagoch uppfinnare har i allmänhet inle de resurser som fordras för industrielltutvecklingsarbete, som de utgör grunden för den industriellaförnyelsen i samhället. - På mångaområden har utvecklingskostnaderna blivit så slora all även ett storl företagkan stå och falla med ett enskilt utvecklingsprojekt. Detta tillsammans medföretagens sjunkande soliditet gör risktagandet orimligt stort för det enskildaföretaget. Företagen tenderar att satsa på kortsiktiga och säkra projekt vilketpå lång sikt hämmar konkurrenskraften. Ett lands innovationsklimat är resultatet av en mångfaldåtgärder inom en rad olika områden. Som exempel härpå villjag ta upp följande. - Genomutbildning och forskning kan kompetensen i samhällel höjas och erforderligkunskapsbas byggas upp. - Genom attstimulera tekniköverföring såväl mellan olika foretag och organisationer iSverige som mellan och utlandet kan ett ökat tekniskt kunnandetillgodogöras i näringslivet. - Genom skatte-,avdrags- och bidragssystem och genom insatser för minskad byråkrati iföretagens miljö kan företagens kostnader för forskning och utvecklingsarbeteminskas och de ekonomiska drivkrafterna för uppfinnarverksamhet ochegenföretagande förbällras. - Genomprojektbundna lån eller bidrag kan riskerna med satsningar på forskning ochutveckling minskas. - Genom normer,standarder och offentlig teknikupphandling kan marknaden för nya produkter ochprocesser påverkas. - Genom attförbättra lillgången pä riskvilligt kapital i lämpliga former kan nyetableringav teknik- eller innovationsbaserade företag underiättas. Den industripolitiska medelsarsenalen utgör sålunda baraen del av de åtgärder med vilka slaten kan påverka den tekniska förnyelsen isamhällel. Industripolitiken syftar till att påverka industrinsarbetsförhållanden och utveckling i etl långsiktigt, nationellt perspektiv inomramen för övergripande samhälleliga målsättningar. Utgångspunkten församhällsinsatserna inom industripolitiken är att det slutgiltiga ansvaret förvarje industriell 1980/81:130 84 satsning, t.ex. introduktion av ny teknik eller nyaprodukter pä marknaden, måste ligga hos företaget. Det är företagen som bäst kännermarknadsförutsättningarna. Tilltron till en marknadshushållning är således engrundläggande utgångspunkt i den politik som regeringen har valt i syfte altstärka en industriell expansion. Ett flertal internationella studier har visat att det ärde nyetablerade teknik- eller innovationsbaserade småföretagen som har densiörsta växtkraften och ger det största tillskottet av nya arbetstillfällen isamhället. Bl.a. brist pä eget kapital är ofta ett hinder för framväxten avsådana företag. För att undanröja detta kommer jag, som jag Udigare berört, attföreslå regeringen att under nästkommande , i samband med attsmåföretagsfrägorna behandlas, återkomma till denna fråga. Slalens stöd lill forskning och utveckling samlinnovations- och uppfinnarverksamhet är ett viktigt medel i en politik somsyftar till att stärka och utveckla svensk industri. Genom satsning påforskning och utveckling kan produktivitetsutvecklingen i industriproduktionenfrämjas och därmed industrins konkurrenskraft. Genom att stimulerautvecklingen av ny teknik skapas förutsättningar för innovationer som ärgrunden för industrins förnyelse. Genom att stödja utveckling av småskaligteknik och teknik för informationsöverföring skapas förutsätlningar för ettdecentraliserat samhälle och en regionalt välbalanserad utveckling. Genomautomatisering kan monotona och hälsovådliga arbetsmoment elimineras. Teknikens möjligheler är således stora och använd på rättsätt är tekniken ett kraftfullt och oundgängligt instrument för att tillgodoseangelägna samhällsbehov. Industriell tillväxt förutsätter utveckling ochförnyelse. Genom stöd- och stimulansåtgärder i olika former skapas bättreförutsättningar för industrins egna initiativ. Statens stöd till forskning och utveckling sker såväl genomselektiva stödåtgärder som genom olika slag av mer generella stimulansinsatser.Med selektiva stödåtgärder avser jag åtgärder riktade mot ett bestämt företageller en bestämd organisation. Statens slöd till för teknisktutvecklingsarbete inom dataområdet är elt exempel härpå. De stödformer för teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete som jag här kommer atl behandla närmare, är insatser av mereller mindre generell natur. Den tradhionella och renodlat generella stödformenutformas vanligen som nägon typ av skaltefavör i samband med koslnader förutvecklingsarbete, antingen direkt vid taxeringen eller genom olika typer avfondavsättningar. Stödel utgär här utan krav pä projektgranskning fränstödgivarens sida. Prop.1980/81:130 85 Övrigasamhälleliga icke-selektiva stödåtgärder ulgör i allmänhet någon form avprojektbundna bidrag eller lån med eller ulan villkorlig äterbetalningsskyldighet.De är generella i bemärkelsen att de inte är avsedda för nägot specifiktföretag eller organisation. Statsmakterna avsätter i detta fall medel fördelfinansiering av forsknings- och utvecklingsprojekt. Slöd kan erhållas efteransökan hos av statsmaklerna utsett organ. Detta organ granskar och prioriterarprojektförslagen inom ramen för de direktiv som statsmakterna har angivit.Stödel syftar i allmänhet lill att lyfta av en del av riskerna för enskildaprojekt. Utvecklingsstödi samband med upphandling utgör en annan möjlighet för samhället att stimuleraindustriellt utvecklingsarbete. Metoden är intressant med tanke pä de storabelopp som används för upphandling inom offentlig sektor och medhänsyn till den betydelse som förekomsten av en kund med särskilda krav kan haför en industriell utvecklingsprocess. Därtill kan läggas stödåtgärder avtypen rådgivnings-, service- och förmedlingsverksamhet. Existerandeicke-selektiva stödformer i omfattar bäde genuint generellt stöd, iform av särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, ocholika former av projeklbundet stöd. del av statens stöd till teknisk forskning och utveckling i samhälle ochnäringsliv kanaliseras genom STU, vars stöd till teknisk forskning sker genomfinansiering av ramprogram och projekt för kunskapsuppbyggnad huvudsakligenvid kollektivforskningsinstitut och vid de lekniska högskolorna. STU:sinsatser för produktutveckling inom näringslivet sträcker sig i huvudsak fränidéprövning lill framtagande av prototyper. Denna del av utvecklingsprocessenpräglas huvudsakligen av tekniska risker. Ungefären fjärdedel av de STU-finansierade utvecklingsprojekten resulterar inom fyraår i nya produkter på marknaden. Del åriiga försäljningsvärdet av dessaprodukter har erfarenhetsmässigt visat sig bli tre till nio gånger större änSTU:s lämnade finansieringsstöd till utvecklingsarbetet. Förde mindre och medelstora företagen tar de regionala utvecklingsfonderna viddär STU:s insatser slutar. Utvecklingsfonderna kan bl.a. lämna län om högst 3milj. för produktutvecklingsprojekt från prototyp till s.k. nollserie inkl.vissa produktionsförberedelser. Här är det framför allt fråga om kommersiellarisker. Som jag har redovisat förordar jag att nya regler införs förproduktutvecklingslån från de regionala utvecklingsfonderna. Närdet gäller investeringar i utvecklingsprocessens avslutningsskede, iproduktionsutrustning och vid start av serieproduktion kan lämna lån. I detta fall är det fråga om mer ordinära kredit- 1980/81:130 86 risker även om risktagandel vanligen är större än vadövriga på marknaden förekommande kreditinstitut normalt accepterar. För att ytterligare stimulera utvecklingsarbetet inomframför allt de större svenska industriföretagen har det stöd och denfinansiering som kan lämnas av STU, de regionala utvecklingsfonderna ochInvesteringsbanken kompletterats med stöd frän Industrifonden, som stöderutveckling av nya produkter, processer och system med upp till 50 milj. kr.Stödet riktar sig mol projekt som kan bedömas ha hög lönsamhet pä längre siktmen där de lekniska eller kommersiella riskerna är stora och ulvecklingsstegenär större än normalt. Utvecklingsprojekt av betydelse för svenskenergiförsörjning kan få stöd genom det statliga programmet för forskning ochutveckling inom energiområdet. Huvudprogram Energiforskning, vars fortsättningunder treårsperioden /82 - 1983/84 regeringen har lämnat förslagom (prop, 1980/81:90).