prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — medförslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokollet. Ipropositionen föreslås att Norrlandsfonden erhåller nya riktlinjer för sinverksamhet för tiden samt att en ram av . fastställs förstatens bidrag fill Norrlandsfonden under budgetåren 1981/ 82-1985/86.Förslagen innebär väsentligen att Norrlandsfonden inom ramen för oförändratanslag i ökad omfattning inriktar sitt stöd mot industriellt utvecklingsarbete. 1 1980/81. Närvarande:stalsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , och . Propositionmed förslag till ändrade riktlinjer för Norrlandsfondens fortsatta verksamhet m.m. StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr 1961:233),har till uppgift att främja näringshvets utveckling i , främst iNorrbottens län. Riktlinjerna för fondens nuvarande verksamhet antogs avriksdagen är 1976 (prop. 1975/76:200, NU 1976/ 77:7, rskr 1976/77:50). Enligtdessa riktlinjer skall särskild uppmärksamhet ägnas åt inlandskommunerna.Vidare skall fonden stödja etablering och utbyggnad av dels industri som är gmndadpä norrländska råvaror, dels sådan verksamhet i övrigt som är stödberättigadenligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fonden skall även tainitiativ lill och stödja utredningar och inventeringar som bedöms vara avbetydelse för det norrländska näringslivet, samt främja samordning av regionalindustriell service i . Vidare skall fonden ta initiativ till sädantforsknings- och utvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla norrländskaråvarutillgångar eller som pä annat sätt är av betydelse för det norrländskanäringslivet. Sedanriktlinjerna för Norrlandsfonden senast fastställdes har det regi-onalpolifiskastödet och de regionala utvecklingsfondernas insatsmöjligheter avsevärtförstärkts inom de stödformer där Norrlandsfonden är verksam. Med slöd avregeringens bemyndigande tillkallade därför dåvarande chefenför industridepartementet en särskild utredare för alt utreda frägan om Nortlandsfondensfortsatta ställning och uppgifter inom samhällets industri- ochregionalpolitiska organisation. Utredaren', som för sitt arbete antogbenämningen Norrlandsfondsulredning-' F. d. riksdagsledamoten . Prop.1980/81:51 3 en,har avlämnat belänkandet (Ds 1 1980:8) Norrlandsfondens framlida roll inomsamhällets industri- och regionalpoliliska organisation. I betänkandetföreslås bl.a. ändrad inriktning av verksamheten syftande till förbättradanpassning till samhällets övriga regionalpoliliska insatser. Betänkandet, sominnehåller också en redogörelse för nuvarande förhållanden, bör fogas lillprotokollet i delta ärende som hUaga 1. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av statskontoret, riksrevisonsverkel (RRV),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),statens industriverk (SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU), Sverigesgeologiska undersökning (SGU), länsstyrelserna i , Väslernorrlands, Västerbotiensoch , Centralorganisationen /SR (/SR). , (), ,landstingen i , och , Landsorganisationeni (LO), Norrlandsfonden. Stiftelserna , ,och läns utvecklingsfonder, Sveriges arbetsgivareföreningoch i ett gemensamt yttrande, ,. () samt hantverks- och industriorganisation -Familjeföretagen (SHIO). UHÄhar bifogat yttranden frän företagsekonomiska institutionen vid iStockholm, nationalekonomiska institutionen i , rektorsämbetet vid Umeåuniversitet, högskoleregion samt konlakt-och forskningssekretariatet vidhögskolan i och tekniska fakultetsnämnden vid nämnda högskola. Länsstyrelseni har bifogat yttranden frän och Örnsköldsvikskommun, /samt . iVästerbottens län har bifogat yttranden från länsarbetsnämnden samthandelskammaren i samma län. LOhar bifogat yttrande från Svenska Skogsarbetareförbundel. anger att Post- och () deltagit ibehandlingen av ärendet och har förklarat sig instämma i föreningens yttrande. slutligen framhåller att föreningen med sitt yttrandebiträder de synpunkter som har lämnats till föreningen från LänssparbankenNorrbotten, sparbank samt kansliet i , vilket representerar i . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Prop.1980/81:51 4 fastställde senast riktlinjer för Nortlandsfondensverksamhetsinriktning. Tillkomsten av de regionala utvecklingsfonder (prop.1977/78:40, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110), förstärkning och vidareutvecklingav det regionalpolitiska stödet (prop. 1978/79:112, AU 1978/79: 23, rskr1978/79:435) liksom bildandel av regionala investmentbolag (prop. 1976/77:125,NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345; prop. 1977/ 78:40, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110) gav regeringen anledning att tillkalla en särskild utredare föratt mol bakgrund av de ökade samhällsinsatser som sålunda hade beslutats inomNorrlandsfondens verksamhetsområde överväga fondens framtida roll inom induslri-och regionalpolitiken. En redogörelse för fondens nuvarande verksamhet och organisationlämnas i bifogade betänkande. Sammanfattningsvisbör dock nämnas att Norrlandsfondens hittillsvarande verksamhet omfattarfrämst stöd lill forskning, utredningar och inventeringar, industrielltutvecklingsarbete samt industriell utbyggnad. Nortlandsfonden har t. o. m. år1979 lämnat stöd med totalt 691 milj. kr. Av nämnda stöd har huvuddelen gälltstöd lill industriell utbyggnad. En förskjutning från stöd lill industriellutbyggnad till slöd för industriellt utvecklingsarbete har ägt mm under senareår. Under är 1979 var således Norrlandsfondens stöd lill industriellt utvecklingsaibetei det närmaste lika stort som stödet till industriell utbyggnad.Förstärkningen av del regionalpolitiska stödet samt utbyggnaden av deregionala utvecklingsfonderna har medverkat lill att denna förskjutning ägt mm. Utredaren framhåller alt behovet av nya arbetstillfällenär särskilt stort i de fyra nordligaste länen och att industrins andel avsysselsättningen i dessa län ligger under riksgenomsnittet. Vidare framhållerutredaren att den utbyggnad som hav sketl av de samhälleliga insatserna för attfrämja näringslivets utveckling i dessa län främst har tagit sikte päfinansiering av nya produktionsanläggningar. När det gäller utvecklingen av projeklsom ännu inte har nätt så långt all produktionen kan startas finns behov avytterligare insatser. Utredaren har mol denna bakgrund prövat omNorrlandsfondens arbetsuppgifter och resurser helt eller delvis bör föras övertill andra organ för all resurserna skall utnyttjas effektivt. Utredarne hardärvid funnit att en fortsatt verksamhet inom Norrlandsfonden är att föredraframför en överföring av arbetsuppgifter och resurser till andra organ. En klarare fördelning av arbetsuppgifter mellan Nortlandsfondenoch de berörda utvecklingsfonderna bör dock ske. Utredaren anser sälunda atttyngdpunkten i Norrlandsfondens verksamhet bör förskjutas mot insatser inomområdet industriell utveckling och främst avse sädana projekt som genom sinstorlek eller på annat sätt inte kan stödjas av de regionala 1980/81:51 5 utvecklingsfonderna.Till följd av de ökade möjlighelerna alt genom det regionalpoliliska stödetfinansiera industriella utbyggnadsprojekl föreslår utredaren att fondensinsatser vad gäller stöd till industriell utbyggnad bör minska kraftigt iomfattning. Utredaren framhållervidare att betydande personella insatser bör göras av fonden när det gäller attföra fram utvecklingsprojekt till ett genomförande. En följd därav bör varaatt Norrlandsfonden koncentrerar sina insatser till färte projekt än f.n.Utredaren föreslår inga geografiska förändringar av fondens verksamhet. Ifråga om fördelningen av insatserna föreslås att fonden till gmnd för sittarbete bör lägga myndigheternas beslut om den regionala utvecklingen, så altverksamheten sker i samklang med övriga åtgärder som staten vidtar för attutveckla näringslivet i de berörda länen. Flertalet remissinstanserinstämmer i utredarens bedömning all behovet av särskilda insatser för attskapa arbetstillfällen är särskilt stort i de fyra nordligaste länen och attfonden bör bibehållas. Några remissinstanser, bl.a. RRV, ifrågasätter dock omde behov av en mer differentierad bransch- och storleksstruktur på företagensom föreligger i de nordligaste länen bäst tillgodoses genom en rad olikaorgans insatser inom likartade områden och med likartade stödformer. Utredarens förslag attfondens insatser förskjuts mot området industrieU utveckling och främstomfattar större projekt tillstyrks av huvuddelen av remissinstanserna.Länsstyrelsen i liksom /SR framhåller att industrielltutvecklingsarbete också bör inbegripa kommersiell och marknadsmässigutveckling av nya produkter. i anser däremot attden föreslagna uppdelningen och inriktningen onödig och olämplig och attberörda organisationer klarar ut dessa gränsfrågor. Föregen del vill jag anföra följande. Sedan statsmaktema senasttog ställning till Norrlandsfondens verksamhet har samhällets insatser för attutveckla näringslivet i kraftigt förstärkts. Jag syftar härvid främstpä de regionala utvecklingsfondernas verksamhet och de ändrade reglerna för regionalpolitisktstöd. Del fmns därför anledning att överväga Norrlandsfondens ställning ochuppgifter inom samhällets regional- och industripolitiska organisation. Liksomutredaren och det övervägande antalet remissinstanser anser jag att fondensverksamhet bör fortsätta men att en klarare fördelning av arbetsuppgifter mellanNorrlandsfondens och de regionala fonderna bör göras. Enligt min bedömningminskar därigenom bl.a. risken för oklarheter både hos Norrlandsfonden, de regionalautvecklingsfonderna och berörda företag. Nortlandsfonden bör sålunda i ökadomfattning stödja projekt som genom sin storlek eller på annat sätt inte kanstödjas av de regionala utvecklingsfonderna. Särskild uppmärksamhet bör ägnasprojekt som berör flera län. Jag delar alltså utredarens uppfattning attNorrlandsfondens inriktning bör 1980/81:51 6 förskjutasmot ökade insatser inom området industriellt utvecklingsarbete och att en ökad koncentrafiontill färre och större projekt bör eftersträvas. I likhet med iNorrbottens län och /SR anser jag att också kommersiell och marknadsmässigutveckling bör inkluderas. Ifråga om fondens geografiska verksamhetsområde biträder jag i likhet medflertalet remissinstanser utredarens förslag. Det bör således även ifortsättningen i huvudsak omfatta de fyra nordligaste länen med särskild uppmärksamhetpå och inlandskommunerna. Vidare bör myndigheternas beslul omden regionala utvecklingen ligga till grund för Norrlandsfondens verksamhet, såatt den står i samklang med övriga åtgärder som staten vidtar för alt främjautvecklingen i de berörda länen. Jagövergår nu till att behandla frägor om Nortlandsfondens stöd till forskning,utredningar och inventeringar. Vadbeträffar Norrlandsfondens stöd till forskning har utredaren inte funnitanledning att föreslå några ändringar i rådande regler, praxis och omfattning. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslagel att gällande regler bör bibehållas. Nägrainstanser har dock vissa erinringar. UHÄ anser att vissa resursöverföringar tillförmän för ökat stöd till forskning bör ske pä bekostnad av stödet tillindustriell utbyggnad. /SR framhåller all den relativt minskade satsningenpå forskning, som har ägt rum frän fondens sida, är oroande men att detta ändåbör ses mot bakgrund av tillkomsten av bl. a. högskolan i , Metallurgiskaforskningsstationen och att vissa delar av SGU lokaliserats till Norriand. Eftersomnågra vägande erinringar inte gjorts mot utredarens bedömning och jag för egendel inte har några erinringar anser även jag att gällande praxis och omfattningbör bibehållas. Vadgäller fondens verksamhet inom området utredningar och inventeringar harutredaren föreslagit att administrationen av den årliga s.k. mineraljaktenöverflyttas till SGU, medan fonden behåller uppgiften som uppdragsgivare. Iövrigt har utredaren inte föreslagit några förändringar av verksamheten inomnämnda område. Detövervägande antalet remissinstanser har tillstyrkt att gällande förhållandenbehålls och avvisat förslaget om överföring av mineraljakten till SGU. Endasttvå instanser, samt utvecklingsfonden i Väster-nortlands läntillstyrker förslaget. RRV anser att uppgiften kan övertas av nämnden förstatens gruvegendom och gmvbolagen. Föregen del bedömer jag att praxis vad beträffar utredningar och inventeringarbör bibehållas. När det gäller förslaget att flytta över administrationen av mineraljaktentill SGU har jag i likhet med flertalet remissinstanser inte funnit nägravägande skäl till ändring av nu gällande förhållanden. Jagövergår nu fill att behandla frågor om Norrlandsfondens stöd till industriellutveckling och industriell utbyggnad. Vadgäller stöd till industriellt utvecklingsarbete har utredaren, som jag 1980/81:51 7 harframhållit, föreslagit att den tyngdpunktsförskjutning mot sådant slöd somredan gjorts från fondens sida skall fortsätta. Stödet till idustriellt utvecklingsarbetebör alltså utgöra huvuddelen i fondens verksamhet. Utredaren har iövrigt vad gäller stöd till industriellt utvecklingsarbete framhållitsvårigheterna att ta steget från tekniskt fullgod produkt till den tidpunkt närdet är möjligl att få avsättning för produkten. Mot denna bakgrund föreslårutredningen att marknadsföringssatsningar inom och utom landet,samverkansprojekt mellan olika nortländska företag och liknande åtgärder ägnasökad uppmärksamhet. När det gäller mindreutvecklingsprojekt bör enligt utredaren en avgränsning ske gentemot deregionala utvecklingsfondernas produktutvecklingsstöd pä sä sätt att Nortlandsfondensstöd främst inriktas mot större projekt, där beloppsbegränsningarna för deregionala utvecklingsfonderna lägger hinder i vägen, länsövergripande projektsamt projekt i samverkan med störte företag. Utredaren har ocksäföreslagit att bör verka mera aktivt för att initieraoch driva utvecklingsprojekt. Detla motiverar också enligt utredaren, att Nortlandsfondenbl. a. söker samarbete med de organ som upprättas för samråd mellan STU och deregionala utvecklingsfonderna. Förslagetfår stöd av huvuddelen av remissinstanserna. anseratt förutsättningen för att åstadkomma en avgränsning av denna del avNorrlandsfondens verksamhet i förhållande till de regionala utvecklingsfondernanödvändiggör all utvecklingsfondernas produktutvecklingslån konstrueras eftersamma riktlinjer som Norrlandsfondens lån med villkorligåterbetalningsskyldighet. STU framhåller behovet av belysning av vilkakonsekvenser den föreslagna inriktningen får för Norrlandsfondensdimensionering och för fördelning av finansiella ramar mellan fonden ochberörda utvecklingsfonder. i anser dock attNorrlandsfonden internt bör få avgöra de eventuella avgränsningarna gentemot utveckUngsfondernavilket enligt innebär att nuvarande låneregler bibehålls. Vidareanser att större nyetableringsprojekt är sällsynta varför detinte är meningsfullt att genomföra en alltför hård gränsdraging mellan storaoch smä projekt. Föregen del finner jag det ändmålsenligt att få fill stånd en bättre avgränsningmellan Norrlandsfonden och de regionala fondemas utvecklingsprojekt i enlighetmed vad utredaren föreslagit. I likhet med i Västemorrlands länanser jag dock att gränsdragningen inle bör göras alltför hård utan ge utrymmeför en bedömning från fall till fall. Jag finner därför att en gränsdragning ihuvudsak bör göras i enlighet med utredarens förslag men att Nortlandsfonden isamråd med de regionala utvecklingsfonderna bör få avgöra den rent praktiskatillämpningen. Fonden bör också löpande samråda med de andra medelsbeviljandeorgan som 1980/81:51 8 verkari de fyra länen, bl. a. STU och Fonden för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden). Vadbeträffar reglerna för Nortlandsfondens och de regionala utvecklingsfondernasproduktutvecklingslån delar jag utredarens och industriverkets uppfattning ombehovet av anpassning. I avvaktan på översyn av reglerna för de regionalafondernas produktutvecklingslån är jag emellertid inte beredd att förorda någraändringar i Norrlandsfondens eller de regionala utvecklingsfondernas reglerför låneformen. Även inom ramen för lokaliseringsstödet kan stöd ulgå förproduktutvecklings- och marknadsföringskostnader. Stödet kan då utgä i form avlokaliseringslån. När det gäller den närmare samordningen mellan dessa närabesläktade stödformer avser jag att återkomma i annat sammanhang. Iövrigt delar jag utredarens uppfattning vad gäller Nortlandsfondens verksamhetinom området industriellt utvecklingsarbete. Utredarens förslagangående Nortlandsfondens stöd till industrieU utbyggnad innebär altverksamheten begränsas kraffigt. Enligl utredaren kan investeringar i byggnaderoch maskiner och ökat rörelsekapital i de flesta fall numera finansieras utanatt Norrlandsfonden behöver medverka. Förslaget har mött en positiv reaktionhos flertalet remissinstanser medan några remissinstanser har haft erinringar.Med hänvisning till det regionalpolitiska stödet och de regionalautvecklingsfondernas utbyggnad ställer bl. a. statskontoret, AMS,länsstyrelserna i och , LO, TCO och sig bakom förslaget. Norrlandsfonden, som i princip är posifiv tillförslaget, anser dock att i projekt som inte delfinansieras medlokaliseringsstöd fonden bör ges störte frihet att t.ex. föra vidare lyckadeutvecklingsinsatser genom krediter i form av rörelsekapital. ärpä grundval av framtagen information tveksam till den kraftigt föreslagnaneddragningen av lån fill industriell utbyggnad. Enligt min mening ärutredarens förslag en naturlig följd av den förändring och förstärkning somhar gjorts av det regionalpolifiska stödet samt de regionala fonderna. I likhetmed utredaren och flertalet remissinstanser förordar jag att Norrlandsfondenendast i undantagsfall, t. ex. i sädana fall som fonden själv anför, bör lämnatill industriell utbyggnad. Utredarenföreslår vidare att nuvarande stöd i form av amorteringslän eller lånegarantiför banklån samt bankgaranti för leveransåtaganden m. m. bibehålls. Jagbiträder detla förslag. I de fall amoteringslån beviljas bör dock villkoren sålångt möjligt anpassas fill vad som gäller för lokalisfe-ringslån. Jag övergår nu till attbehandla vissa frågor vad gäller handlingsprogram för Norrlandsfonden. Utredaren har föreslagitatt Nortlandsfonden skall upprätta åriiga hand-Ungsprogram för sin verksamhet.Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget varav några med vissaerinringar. Några remissinstanser har dock avstyrkt förslaget. 1980/81:51 9 Till dem som har tillstyrkt förslaget hör bl.a,länsstyrelserna i och . ,i och LO. LO framhåller dock alt det föreslagnahandlingsprogrammet mäste kopplas och samordnas med de regionalautvecklingsfondernas verksamhei medan andra remissinstanser anser atthandlingsprogrammen inte bör omfatta ellårsperioder och inte vara alltfördetaljerade och låsta. Landslingsförbundel saml i Västerbotienslän och i föreslår treåriga handlingsprogram och avöversiktlig art. Norrlandsfondenframhåller all en viklig arbetsförutsättning för fonden är flexibilitet ochfrihet att angripa industrins problem selektivi liksom möjligheterna alt snabbtla hand om en idé och påbörja ett arbete. kräver enligl fonden lyhördhetför behoven av insatser saml möjlighel all agera utifrän generella riktlinjersom inte innebär låsta situationer. Från den utgångspunkten anser fonden detknappast meningsfullt att utarbeta ett handlingsprogram som riskerar all låsaanpassningsförmågan. läns utvecklingsfond finnertillvägagångssättet betungande och anser att Norrlandsfonden självständigt,men på grundval av fortlöpande kontakter med övriga regionala organ, bör gesmöjligheter alt precisera riktlinjerna för sin verksamhei. Enligl min mening kommer fonden i och med den föreslagnainriktningen mol slörre men färre industriella utvecklingsprojekt att allt merövergå till mera långsiktiga insatser. Utredarens förslag gör del enligt minmening möjligl alt med utgångspunkt i en ändrad målsättning redovisa vissa arbetsområdensom fonden finner angelägna för insatser under det närmaste året men ocksälöpande in i . Detta innebär dock inte all fonden förlorar sinflexibilitet och anpassningsförmåga ulan endast att inriktningen mer konkretläggs fast och all motiven för fondens verksamhet görs mer uppenbara. Jagdelar således utredarens uppfattning att Norrlandsfonden skall upprätta årligahandlingsprogram som översiktligt indikerar fondens kommandeverksamhetsinriktning. Jag övergår nu till att behandla frågor som rör Norrland.sfondensframtida finansiering. Utredaren har enligl direktiven haft att inom ramen för demedel som f. n. anvisas lill Norrlandsfonden framlägga förslag rörandefondens framtid. Norrlandsfondens disponibla medel har tillungefär lika delar bestätt av dels statsanslag, dels råntor och amorteringar.Utredaren räknar med att en ökad inriktning mot industriella utvecklingsprojektmedför ökade läneförlusler främst till följd av den högre risknivån. Vidarekommer enligt de regler som gäller en större del av utestående lån att löpautan ränta. Denna påverkan på Norrlandsfondens disponibla belopp för nyutlåninginlräder dock enligl utredaren försl efter två lill . 1980/81:51 10 Frågan om finasiering och anslagels omfattning har baratagils upp av vissa remissinslanser. Bl.a. anser i Väslernorrlandslän all fondens anslag bör ökas lill 50 milj. kr. dels med tanke påfondens förändrade inriktning, dels med hänsyn till alt inflationen harurholkat de nuvarande anslagen som har varil oförändrade en längre lid.Länsstyrelsen i har i stort samma uppfattning och föreslår attanslaget till fonden höjs till 40 milj. kr. Jag har förståelse för de argument som har förts fram omökade årliga anslag lill Norrfandsfonden. Del statsfinansiella läget som kanväntas bestå även gör dock att jag inte är beredd alt förordanågra ökade årliga anslag. Vad beträffar finansiering finner jag i likhet medutredaren och vissa remissinstanser det också angeläget all klarlägga attNorrlandsfonden kan ta upp även regionallån från Nordiska invesleringsbanken (NIB).Riskerna för läneförlusler bör emellertid noga beaktas av fonden, eftersom läneförlusleri en ökad verksamhei hell kommer all belasta dess fondkapital. Norrfandsfondenoch ytterligare några remissinstanser har pekat pä behovet av rimligplaneringsperiod för verksamheten. Jag förordar därför all rikilinjer förNorrlandsfondens verksamhei i enlighel med vad jag har anfört nu fastställs . Vidare förordar jag all en ekonomisk ram förmedelstillskott lill Norrlandsfonden för femårsperioden /82-1985/86 nufastställs till 150 milj. kr. Fondens handlingsprogram och anslagsframställningbör sedan ligga lill grund för statsmakternas beslul om årlig medelslilldelning.Vad gäller anslaget för budgetårel 1981/ 82 avser jag återkomma i budgetpropositionen1981. Utredaren har lämnat förslag till nya stadgar för fonden.Det ankommer på regeringen alt sedan har beslutat om riktlinjerna förverksamheten fastställa stadgar för fonden. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att 1. godkänna de avmig förordade riktlinjerna för Norrlandsfondens verksamhet för liden . 2. fastställa enram av . för slatens bidrag till Norriands-fonden under budgelåren1981/82-1985/86. Prop.1980/81:51 II Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1980/81:51 13 Norrlandsfondens framtida roll inom samhällets industri-och regionalpolitiska organisation Ds I 1980: 8 1980/81:51 15 TillStatsrådet och Chefen för industridepartementet Genombeslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen förindustridepartementet, statsrådet , att tillkalla en särskild utredare meduppdrag att göra en översyn av Norrlandsfondens ställning och uppgifter inomsamhällets industri- och regionalpolitiska organisation. Med stöd av dettabemyndigande förordnades den dåvarande riksdagsledamoten () lill särskild utredare. Som experter att biträda utredarenförordnades departementsrådet och kanslirådet ,industridepartementet.