prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — 7.2.1 Länsstyrelseni : Definitionen av begreppel miljöfarlig verksamhet i 1 § ML omfattar endasl emissioner i luft och vattenområde. anser all paragrafen bör formuleras om så alt den även avser förorenande av mark och grundvatten. 7.2.2 Länsstyrelseni : Genom alt både koncessionsnämn den och länsstyrelserna föreslås bli enda prövningsmyndigheier har möjlighe ten till samordning tillskapats vid prövning av i. ex. byggande i och anläggande av miljöfarlig verksamhei. borde närmare ha utretts i före liggande belänkande. gäller också skydd mol förorening av grundvat ten vid exempelvis utsläpp infiltration av avloppsvatten. Prop.1980/81:92 3jj, 7.2.3 i län: 1direkliven uppdras åt ulredningen att bl. a. behandla vissa samordningsproblemmed annan lagsliflning. Särskill omnämns i direkliven samordningsfrågor som rörmiljöskyddslagen och vattenlagen. I vattenlagen finns endasl vissa allmännaregler om skydd mot förorening av grundvatten och miljöskyddslagen innehållerheller inga uttryckliga beslämmelser i dessa avseenden även om viss praxis härhar utvecklat sig. En annan samordningsfråga som direktiven anger är frågan omtippning av fasla ämnen i vattenområde, som f. n. prövas enligl såvälmiljöskyddslagen som vattenlagen. Detla är två exempel på oklarheter som oftavållar problem och merarbete i del prakliska miljövårdsarbetet. Länsstyrelsenanser del vara en brist att ulredningen här inle följt direkliven och försöktlösa ett par myckel ofta återkommande frågeställningar vid prövning avmiljöfarlig verksamhet. anser del angelägel att dessa frågorinte skjuls åt sidan. Det är därför väsentligt att de las upp imiljöskyddsulredningens kommande belänkande. 7.2.4 i län: Enviklig fråga som i Krislianslads län därvid framförde gällermiljöskyddslagens tillämpningsområde. Miljöskyddslagen är f. n. ej lillämpligpå förorening av grundvatten. Detla medför vissa svårigheier när del gälleralt förhindra utsläpp av föroreningar på och i marken. anser del vara en brist alt denna väsenlligafråga ej beaktats av ulredningen. 7.2.5 i Väslerbollens län: Det synsällsom utvecklats sedan mil jöskyddslagens tillkomst om i vilken mån grundvaltenskyddssynpunkier skall vägas in i prövningen av ärenden enligl miljöskyddslagen har inle varil enhetligt. Således har kunnat konstaleras all synsättet ofta varierat från ell generellt förbud mot påverkan av grundvattnet lill ett mera nyanserat syn sätt, där utgångspunkten varit om frågan gällt ett ur vallenförsörjningssyn- punkl skyddsvärt eller icke skyddsvärt grundvatten, 7.2.6 : Vad gällerprövningspliklens omfallning anser alt del bör övervägas ominte grundvaltenskyddel bör fillgodoses inom miljöskyddslagens ram, 7.2.7 kommun:Miljöskyddsuiredningen har hänskjutil frågan om skydd mot förorening av grundvallenlill ell kommande belänkande. Hälsovårdsnämnderna har f,n. med slöd av 7 kap, 38 § ihälsovårdsstad gan kunnal föreskriva åigärder lill skydd mot föroreningar av grundvatten, I förslag lill ny hälsoskyddsstadga---- har denna paragraf utmönst rats. Kommunen förulsätler att del forlsatla arbelel med ovannämnda lagsliflning samordnas så alt inle möjlighelerna att skyddagrundvattnet lillfälligl bortfaller. 1980/81:92 389 7.2.8 : Deinledande bestämmelserna i miljöskyddslagen anger de naturliga resurser somman viU skydda med lagen. Man anger där bl. a. i flera paragrafer"vattendrag, sjö eller annat vattenområde". harständigt återkommande ärenden där risken för grundvattenförorening är aktueUoch har i en del fall haft svårigheter finna lagUgt stöd för beivrande av sådanförorening. Det har ifrågasatts huruvida man icke skulle till ovan angivnavattenbegrepp även kunna foga "grundvatten". 7.2.9 kommun: Det är i dagpraxis att vid prövning enligt miljöskyddslagen öven beakta företagetsinverkan på grundvattnet trots att det inte finns stöd för detta i lagen.Kommunen finner detta otillfredsställande och föreslår att 1 § andra stycketfår följande lydelse: "användning av mark, byggnad eller anläggning på såsätt som eljest kan medföra förorening av grundvatten, vattendrag, sjö ellerannat vattenområde ..." Omäven grundvattenfrågan kunde prövas enligt miljöskyddslagen borde minskadbyråkrati kunna åstadkommas. måste ett flertal ärenden prövasbäde enhgt miljöskyddslagen och vattenlagen. 7.2.10----- Samarbetskommitténför hälsovårdsnämnderna i rikets större kom muner: ---- vill för egen del understryka vad som framkommit i ett par yttranden,nämligen att frågan om grundvattenskyddet inom miljöskyddslagstiftningens ramlöses genom komplettering av 7 och 10 §§ miljöskyddslagen. Prop.1980/81:92 390 sammanfattning av betänkandet(SOU 1978:43) Miljökostnader, Miljön i samhällsekonomin kostnadsslag,kostnadsfördelning, styrmedel Utredningensarbele har inriktats på dels en allmän, översiktlig karlläggning av kostnadernaför miljövården, dels studier av ell anlal problemområden, 1 de senare harslorl iniresse ägnats styrmedelsfrågorna. Utredningens delbetänkanden harremissbehandlats liksom en del av det övriga malerial som utarbetats. Desynpunkler som därvid förts fram har utredningen således kunnal dra nytta av isitt arbele med sluibelänkandel. Huvuddelen av slulbeiänkandel har ägnats enekonomisk analys av miljöpolitikens olika koslnader och inläkler, hur dessakoslnader fördelas och hur olika styrmedel påverkar kostnadsfördelningen ochmöjlighetema all nå miljöpolitiska mål till lägsta samhällsekonomiska kostnad.De lidigare betänkandena, remissbehandlingen av dessa samt den ekonomiskaanalysen har lell fram till de slutsatser och förslag som redovisas i kapitel14 och 15, Miljöproblem och miljövårdsåtgärder i Utsläppav föroreningar oeh andra ingrepp i miljön förorsakar problem av olika slag, Imånga fall märks påverkan förhållandevis snabbt och framförallt i utsläppensnärområden. Ofta är också effekterna sådana all de försvinnersedan utsläppet upphört, 1 andra fall kan effeklerna av visslororeningsllllförsel bli märkbara försl efter hand. när påverkan nån en vissnivå. Påtagligast blir de i utsläppens närområden, men också områden långl frånuisläppskällorna berörs efter hand. Övergödning av sjöar och vattendrag,försurning, anrikning av tungmetaller o. dyl. i näringskedjomaär exempel pådenna typ av miljöeffekter. De återgår i allmänhel myckel långsami sedanutsläppen upphörl. Svårast all komma ål är långiidseffek-lerna, dvs. denpåverkan som blir märkbar försl efter myckel lång lid och oftiisl är myckellångvarigi beslående eller irreversibel och spridd över slora områden. Övergödningav sjöar och vattendrag förorsakas i första hand av närsalter. Utsläppen avsådana från den kemiska industrin och framför alll från de kommunalaavloppsanläggningurna har under de senasle åren nedbringats avsevärt. Deviktigaste källorna lill fosforutsläpp är en lOO-lal kemiska industrier, ca 1400 kommunala avloppsanläggningar och ca 130 000 jordbmksföretag, Utlakningenav närsaller från jordbrukel har ökat under de Prop.1980/81:92 391 Övergödningen av sjöarnapåverkar också deras syrehushållning. Ungefär samma effekt har utsläppen avsyreförbrukande organisk substans. Huvudsakliga källor lill sådana utsläpp ärett 100-tal massa- och pappersfabriker saml avloppsanläggningarna, genom vilkaäven utsläppen från de flesta av 700 livsmedelsfabriker sker. Utsläppen frånalla dessa verksamhetsområden har minskat kraftigt de senasle åren. Tungmetaller har visal sigkunna anrikas i näringskedjorna. Utsläpp av sådana ämnen förekommer främsi frånell 40-lal järn-, stål- och metallverk, caI00gjuterierochca700ylbehandlingsinduslrier, Kvicksilverulsläppen har minskatmycket påtagligt . Huvuddelen av resterande utsläpp härrör frånca 7 000 landläkare, några få batteri fabriker, ell 100-lal kemiska fabriker,några 10-ial gruvor och metallverk samt från förbränning av fossila bränslen.Huvudsaklig källa för blyulsläpp är landets 3,8 milj. motorfordon. En storkälla är också några få metallverk. Ämnen med liknande förmåga all anrikas iorganismerna ärde klorerade organiska föreningar som förekommer i vissabekämpningsmedel i jord- och skogsbruk samt i utsläpp från ett 50-lal massa-och pappersindustrier och ell 10-lal petrokemiska induslrier. Giftiga ämnen har oftalångtidseffekter. Bl, a. har många lillsalskemikalier inom industrin visat sigha del. Rester av sådana kemikalier förekommer i avloppsvallnel från bl, a. ca60 gruvor. 100 massa- och pappersfabriker, 40 lexlilfabriker, 1 600 ivätlerier,några I OOO-tal verkstadsindustrier och några 100-lal kemiska fabriker.Avgaserna från motorfordon bidrar med andra sådana ämnen. Kunskaperna om dessagiftiga ämnen är brisilälliga. Alll fler har upptäckts och del bedöms sannoliktall ell stort antal produkler som f. n. används inom industrin kan komma allvisa sig ha sådana egenskaper. Försurningav mark och förorsakas främsi av svaveldioxider från förbränning av oljaoch från vissa industriprocesser saml av kväveoxider från dessa källor och frånmolortrafiken. Huvudsakliga källor är 1-1,2 miljoner enskilda oljepannor föruppvärmning, ca 100 energiproducerande anläggningar, några få cemenifabrikeroch ca 40 järn-, slål- och metallverk, Processvavel kommer främst från ett50-tal massafabriker och en 30-ial andra induslrier. Mer än 50 "> avdel svavel som faller ner över beräknas härröra från utländska källor. Motorfordonulgören väsentlig källa till såväl föroreningen av tätortsluften sombullerproblemen i tätorterna. Förbränning av olja för uppvärmning påverkarockså starkt luften i tätorterna. Till bullerproblemen bidrar flygtrafikenkring de 220 flygplatserna i landel. Buller alstras också vid de störreinduslrikomplexen. Föroreningssilualioneni landel som helhel speglas främst genom redogörelser för övergödnings- ochförsurningsförhållanden i sjöar och vatlendrag saml för luftkvaliteten ilälorlerna. Av landels omkring 100 000 sjöar är huvuddelen förhållandevisopåverkade av Pöroreningsutsläpp. I norra beräknas några få procenivara övergödda av närsaller medan i 10-20 proceni visar lydligatecken på övergödning, I högre eller lägre grad försurade sjöar finns i helalandel, dock främsi i de sydvä.slra delarna. Koncentrationen av svaveldioxid ilälorternas luft ligger i allmänhel på en 10-20 gånger högre nivå änbakgrundsnivån långl från föroreningskällor. Observerade koncentrationer i destörsta tätoriema ligger i allmänhet lägre än 1980/81:92 392 nalurvårdsverkelsriktvärde för högsla godiagbara hall. I några tätorter överskrids dessa dockregelmässigi, Foiokemiska smogreaktioner förekommer i siorsiäderna. Miljövårdenbedrivs genom åigärder av tre principiellt skilda slag. Det förslå är skydd avvissa områden genom fysisk planering eller andra former av säkersiällande. Delandra är skydd av naturmiljön mot negativa effekter av mänsklig verksamhei,främsi genom förebyggande tekniska åtgärder, miljöskydd. Del Iredje,slutligen, är återskapande eller nyskapande av önskvärd miljö. Grovlräknat har investerats i miljövårds-åtgärder,framför allt miljöskydd, . De årliga drift- och käpiial-kostnadernaför kommuner och industrier kan uppskattas till 1,5-2,. Dessamiljövårdsinsalser molsvarar sammanlagl avbruilonationalproduklen . Resultaten av de gångna årensmiljöskyddsinsatser har framför alll kunnal registreras i form av minskadeutsläpp av föroreningar. Beräkningar visar t, ex, all utsläppen av olikaorganiska och suspenderade ämnen till sjöar och vatlendrag minskal lill närmarehälften , Sloftulsläppen lill atmosfären har halverats.Utsläppen av svaveldioxid har kunnal minskas i viss utsträckning. Praktisktlaget alll avloppsvatten från tätorterna behandlas nu i reningsverk med längregående rening än slamavskiljning. Molsvarande redovisning av effekterna imiljön saknas i ston sell. Rent allmänt står del dock klart att den tidigarenegaiiva ulvecklingen kunnat brytas i fråga om många föroreningstyper och ävenalt miljösiiuaiionen avsevärt förbällrals på många håll. 1den svenska miljövärdspoliliken ligger tyngdpunkten på administrativa styrmedelmed fysisk planering och tillståndsprövning som de viktigaste. Generella förbudmot eller regler för viss verksamhet förekommer på en del områden, dock iblandmed möjligheler till undantag efter särskild prövning. Lokaliseringsprövningförekommer för bl, a. ett anlal lyper av lyngre industrietablering,Produkinormer lillämpas i några fall. Direkta utsläpps-normer lillämpas endasli fråga om motorfordon. För vissa slag av utsläpp, främsi lill luften, haremellertid riktlinjer uiarbeiais. vilka i kombination med lillsiåndsprövningenfår styrande effekt. För en anlal verksamheter gäller anmälningsskyldighet. Denfysiska planeringen styr lokaliseringen i stort av olika samhällsakti-viieiersom induslri verksamhei, bostadsbyggande, medan tillståndsprövning,utsläppsnormer m, fl, regler kan sägas ange förutsällningarna för olikaverksamheler i del enskilda fallet. Ekonomiskastyrmedel används endast i begränsad ulslräckning, och då som komplement lillde administrativa. De san k tioner som iinvänds förall ge eftertryck åladministrativa styrmedel är t, ex, ofta ekonomiska Ivite, böter, skadestånd),Exislerande avgifter las mestadels ul i finansieringssyfie. i, ex. för altläcka de företagsekonomiska kostnaderna för avfallshantering eller provtagningoch laboratorieanalys. Någon ansats lill avgift med styrande Prop.1980/81:92 393 syflefinns också medan däremol avgifter som relateras lill de samhällsekonomiskakostnader som en miljöstörning orsakar, dvs, avgifter som täcker kostnadernaför exlerna effekter, inle förekommer. Subventioner knyts främsi tillgenomförande av åtgärder som föreskrivs i tillståndsbeslul el. Vidsidan av de administrativa styrmedlen i form av l, ex. generella regler ochförbud eller villkor efter särskild prövning och de ekonomiska, l. ex,subventioner, finns andra vägar för styrning i olika avseenden. De kan samlasunder rubriken insamling och spridning av kunskap, dvs, forskning, ulbildningoch infomiation. Miljövårdsarbete utomlands och i internationellaorganisationer Miljöproblemär inlernalionella i flera avseenden. De flesta länder, särskill de på ungefärsamma utvecklingsnivåer, möler l.ex. i huvudsak samma slags föroreningar. Dessahärrör från egen produktion och konsumtion, men beror också på all föroreningarmed vindar och valienslrömmar sprids mellan länderna. Handeln med miljöfarligavaroroch ämnen medverkar också lill all miljöproblem sprids. Ett enskilt landkan .således endasl i begränsad omfallning lösa sina miljöproblem självt,Inlernationellt samarbele kan därför ibland vara ell nödvändigl medel för allnå även nationella miljömål med avseende på immissionsbegränsningar. Med hänsyntill de omfallande insatser i fråga om forskning, teknikutveckling m, m, somkrävs innebär samarbele länderna emellan också ell effekfivareresursutnyttjande. Skyddel av de gemensamma naturresurserna som världshaven ochlufthavet kräver gemensamma mål. Även skyddel av resurser, som väl ligger undernationell jurisdiktion, men som har avgörande belydelse för hela jorden, är istor Ulslräckning en inlernalionell angelägenhet. Detinlernalionella samarbetet pä naturvårdens och miljövårdens omräden har ocksåefter hand fått en allt slörre omfallning. Praktiski tagel alla mellansiailigaorganisationer, både de med världsomspännande och de med regional räckvidd hari slörre eller mindre ulslräckning sådana frågor på sina program, S;imarbeie imindre grupper av stater och en mängd bilaterala avlal och överenskommelser hörockså lill bilden, liksom mera informella kontakter, inte minsl på forskningensområde. Flerlalelav FNs fackorgan, kommissioner m, m. sysslar i någon ulslräckning mednaturvårds- och miljövårdsfrågor. Som ett av resullalen av konferensen ommänniskans miljö i inrällades , Slyrelsen för FNsmiljöprogram, för alt leda det inlernalionella miljösamarbetet. skallsamordna miljövårdsprogrammen inom FN-systemet. Ulöver FN-syslemet finns ettanlal andra organisationer med världen som verksamhelsområde och miljö- ochnaturvård på programmet. Medlemskapet varierar, men i de flesta fall är dessaorganisationer inle mellanstatliga, ulan räknar bland sina medlemmar ideellaorganisationer, velenskapliga institutioner och andra internationellaorganisationer. Även regeringar och ämbetsverk kan dock della. Många av dessaorganisationer återfinns på naturvård sområdet. 1980/81:92 394 Degemensamma problemen och förulsällningarna för samarbele och likartadelösningar gäller kanske i än högre grad för regioner eller grupper av länder påsamma utvecklingsnivå än globall. Flera organisationer med främstvästeuropeiska medlemmar har gett miljövårdsfrågor ston utrymme. Det slarkasambandet mellan ekonomisk utveckling och miljöproblem har medfört attorganisationer som skapats för all främja ekonomisk utveckling efter hand fållen mycket omfattande miljövårdsverksamhet. Delta gäller bl. 197 anlog ell antalvägledande principer rörande internationella ekonomiska aspekter pämiljöpolitik, i första hand den s. k, Polluter Pays Principle, PPP, dvs.principen om förorenarens kostnadsansvar. PPP är enbart en effektivitetsprincipsom syftar till all uppsatta mål skall nås lill lägsta samhällsekonomiskakostnad. Den säger ingenting om hur förorenarens betalningsansvar skallutkrävas, dvs, hur styrmedlen skall ulformas. 1 programmel för OECDs fortsallaarbele på miljövårdsområdet iniar frågor om förorening över gränserna -transfrontier pollution - en central plals. Del nordiska .samarbetetpå miljövårdsområdet leds under nordiska ministerrådet av den nordiskaämbelsmannakommitién för miljövårdsfrågor. Huvudpunkterna i ulvecklingen avdel nordiska samarbetet är en samordning av miljövårdsålgärder i de nordiskaländema när så är lämpligl, ett genomförande av gemensamma nordiska projekt påmiljövårdsområdet och ell utbyte av informalion om miljövårdsarbetet i deenskilda länderna, viktigt resultat av del nordiska miljövårdssamarbetet ärden nordiska miljöskyddskonvenlionen, Arbeteli de inlernalionella organisationerna utmynnar oftast i rekommendationer lillmedlemsländerna om riktlinjer och principer förderas nationellamiljövårdsarbete, Dessulom samlas ett riki malerial av utredningar, översikteroch informalion. Förall hårdare binda ländernas politik i en viss fråga sluts konventioner mellanberörda stater. De länder som ansluler sig till konventionen förbinder sig allvidta eller avslå från vissa preciserade åtgärder. Staterna förutsälls genomnalionell lagstiftning och övervakning svara för att reglerna i konventionenefterlevs. Resultaten av konventionen blir således hell beroende av deenskilda staternas sätt all genomföra sin del av överenskommelsen, Deendasanklionsmöjligheler som finns ärdeolika ländernas sanktioner mol egnamedborgare som överträder de nationella bestämmelserna, Däremol saknassanklionsmöjligheler mol stater som inle fullgör sina åtaganden. Konventionernapå miljövårdsområdet gäller främsi skyddet av haven och särskilda havsområden.Svenska kustvatten berörs av sju olika konventioner. Inom ramen för detinlernalionella miljövårdsarbelei görs också översikter över medlemsländernasnationella miljövårdsarbete. En strävan alt samlareglering av olika miljövårdsfrågor i en övergripande miljöskyddslagsliftningkan därvid noteras, liksorn en önskan om en samlad miljöadministralion genommiljömyndigheter, ministerier eller samordningsorgan. Miljöskyddslagar avramlagsiyp rapporteras ha iräll i krafl eller hålla på all utarbetas i fleraländer. För tillämpningen av sådan lagstiftning utnyttjas i en del fall och förvissa ämnen eller utsläppstyper generella. Prop.1980/81:92 395 bindandenormer och standards. 1 andra fall bygger laglillämpningen främsi på bedömningari det enskilda fallet, ofta med ledning av vägledande standards och riktlinjerför utsläpp. Bland de styrmedel som redovisiis intar regleringar ochtillståndsprövning i olika fomier en central plats. Del samlade inlryckel av deolika ländernas redogörelser är emellertid ell ökal iniresse för avgifter. Deexislerande avgifternas huvudsakliga funktioner är finansiering ochkostnadsfördelning. Avgifter infördes tidigast på vatienvårdsområdel, medanavgifter på andra lyper av miljöstörningar .som luftföroreningar, buller,industriavfall m, m, har börjal tillämpas under de senasle åren, PPPangesi många länder vara ledande för fördelningen av kostnaderna för demiljövårdsålgärder som beslutas, I flertalet fall tillämpas dock olika formerav slöd (subsidier, förmånliga lån) till sådan induslri som varil i verksamheidå respektive regleringar införts. Miljöproblemär inte några nya föreieelser, men de har under de senasle årtiondena bliviifler och även av andra orsaker kommil all uppmärksammas alltmer. Den ökandekoncentrationen till tätorter har ökal punklbelasiningen på miljön,Konsumiionsslandarden har ökal med slörre tryck på miljön som följd.Produktionstekniken har varil miljöslösande på grund av allanvändningen av miljöfaktorerna länge varit kostnadsfria lill skillnad frånandra produktionsfaktorer som arbetskraft och råvaror. Ökad och mera spriddkunskap om föroreningars miljöeffekter har också bidragit till den växandeuppmärksamhelen, liksom del slörre utrymmet för iniresse för god miljö sedan degrundläggande maleriella behoven läckts. Välfärden har alltmer kommil all bliberoende av tillgång lill god miljö vid sidan av konsumtion av varor ochtjänster, ekonomi av svensk typ med i de flesta fäll decentraliserade produktions- ochkonsumiionsbeslui fungerar i vissa sammanhang prissysteniet som en styrorganför all uppnå en i någon mening effektiv' produktion och konsumtion. Priset påen vara kan sägas ulgöra ell mån på den uppoffring (i form av råvaror,arbelskraft osv,) som sker i olika led fram till dessatt konsumenten köpervaran. Om alla dessa uppoffringar avspeglas i prissättningen kommer ingen allföriora på att någon köper varan, dvs, alla dessa uppoffringar kompenseras.Såväl produktions- som konsumiionssek-lorn ulnylljar skilda slag avmiljöresurser och släpper ut restprodukter i miljön. En del av denna användningav miljön medför uppoffringar. Om ersällning inte erläggs för dessauppolTringar kommer varornas priser inte att ge korrekt information, och prissystemeisstyrande och kompenserande egenskaper försämras. Miljöproblem är exempel påfall då prissysiemel inle vidarebefordrar korrekt informalion, Detla ger upphovlill s, k, negaiiva externa effekter. En negaliv extern effekl föreligger dåeit eller flera förelags produktion och/eller en eller flera individerskonsumtion försämrar produktionsvillkoren för T e,x, en produktion övrigaföretag och/eller levnadsstandarden för andra individer ulan att och konsumtion som gerstörsta möjliga totala betalning erläggs av den eller dem som åsladkommereffekten. Den negaiiva välfärd enligt någon mäi- exlerna effeklen ärsåledes en kosinad som drabbar andra än den som meiod. 1980/81:92 396 åstadkommereffeklen, kan i. ex, vara förhållandel vid produktion av en viss vara.Därmed uppslår en skillnad mellan de kostnader producenten räknar med och deverkliga kostnaderna för varan, mellan den privaleko-nomiska och densamhällsekonomiska kosinaden. Sambandet mellan dessa båda kostnader och externaeffekter kan förenklal beskrivas: .samhällsekonomiska kostnader -privaiekonomiska koslnader ¥ exlerna effekter. Densamhällsekonomiska kostnadskalkylen används emellertid sällan som underlag vidprissälining o. dyl. Skälen härtill är främst svårigheterna all fastställavärdel på de externa effeklerna och det faklum all någon entydig äganderän lillmiljöfaktorer som luft och inte finns. Produktions- ochkonsumlion.sakiiviieler ger ofta upphov till.restprodukter. Restprodukternakan tas om hand som returprodukter eller avfall, eller släppiis ul somföroreningar i miljön. Den totala kostnaden som drabbar samhällel lill följd avall reslproduklcr bildas beslår av koslnader för att förhindra utsläpp,koslnader för all förhindra skador till följd av au utsläpp sker och slutligende koslnader som skador och olägenheler till följd av utsläpp innebär. För eneffektiv miljöpolitik gäller del alt finna den koslnadskombinalion som ger denlägsta lolala kosinaden.