prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — I stället har samordningen genomförts med hjälpav relativt grova schablonregler. Dessa finns i 7 S Annell-lagen och har, efterändringar sora gjordes , följande innebörd. Avdragsrätten prövas i tvåsteg. Avdrag vägras i första hand föirutdelning pä aktier som ägs av a) svenskt förvaltningsföretagvars innehav raotsvarar av röstetalet församtliga aktier i det utdelande bolaget och b) svensktaktiebolag eller svensk ekonomisk föreningvars innehav motsvarar eller mer av röstetaletför samtliga aktier i det utdelandebolaget, om företaget inte visas varaskattskyldigt för utdelningen. För utdelning på övriga aktiermedges avdrag under förutsättning att rainst av dessa övrigaaktier ägs av en eller flera av följande kategorier av aktieägare: Prop.1980/81:39 35 a) annan än svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening eller utländsktbolag, b) förvaltningsföretagvars innehav raotsvarar högst av röstetalet, c) svensktaktiebolag eller svensk ekonomisk föreningsom visas vara skattskyldig för utdelningenoch d) utländskt bolagsom betalar kupongskatt för utdelningen med helt eller reducerat belopp. Utdelning på aktier utgör i regel intäktav kapital (38 § 1 mom. KL). I vissa fall skallutdelningen dock behandlas som rörelseintäkt (punkt 2 av anvisningarna till 28 § KL). Om någon avyttrar en rätt tillutdelning utan att överlåta aktien, behandlas vederlaget för utdelningsrätteni regel som intäkt av kapital. Den som har förvärvat en sådan friståenderätt och lyfter utdelningen frän bolaget skall som intäkt av kapital redovisa skillnaden mellan utdelningenoch vederlaget för utdelningsrätten. En fysisk person ärenligt 53 § 1 mom. KL och 6 § 1 mom. SIL skattskyldig för aktieutdelning om han vid utdelningstillfället är bosatt iSverige. Om han är bosatt utomlands, är han däremotinte skattskyldig enligt KL och SIL förkapitalintäkter. På aktieutdelning som uppbärs av en utomlands bosatt person utgår i ställetkupongskatt (om inte skattesatsen ärnedsatt genom dubbelbeskattningsavtal). Från summan av utdelningsintäkter och andra kapitalintäkter medges enligt 39 S 1 mom. KL avdrag för förvaltningskostnaderoch för låneräntor som inte skall hänföras till någon annan förvärvskälla. Uppkommerunderskott, är detta avdragsgillt som allmänt avdrag. Om kapitalintäkterna överstigerförvaltningskostnader och räntor, fåren fysisk person göra Prop.1980/81:39 36 ett extra avdrag enligt 39 § 3 mom. KL, det s.k. sparavdraget. Ett sparavdrag infördesredan år 1955. Syftet var både att stimulera sparandet och att förenkla taxeringsarbetet. Avdraget var ursprungligen100 kr. för en ensamstående person och . har avdraget successivt höjts och det uppgårnumera till . för ensamstående och . Sparavdraget får inte överstiga skillnaden mellan kapitalintäkterna och de avdragsgilla kostnaderna. Avdraget får alltsåinte leda till underskott. Makar fårfritt fördela avdraget mellan sig. Avkastning påaktier kan erhållas inte bara i form av utdelning(direktavkastning) utan också genom värdestegring. Realiserad värdestegring päaktier beskattas enligt realisationsvinstreglerna i 35 § 3 mom. KL. Dessa fick sin nuvarande principiellautformning genom lagstiftning våren 1976.Man skiljer raellan aktier som har innehafts mindre än (nya aktier) och aktier som har innehafts (äldre aktier). När nya aktier avyttras beskattas hela den framräknade vinsten. Vid avyttring av äldre aktier är40 % av vinsten skattepliktig. Beskattningen träffar den nominella vinsten. Indexuppräkning av anskaffningskostnaden raedges alltså inte. Avdrag förförlust på nya och äldreaktier medges på motsvarande sätt resp. av den nominella förlusten. Frånskattepliktig vinst på äldre aktier medges ett särskiltschablonavdrag. Avdragsbeloppet uppgårnumera till . För beräkning av anskaffningskostnaden föräldre aktier finns en regel omgenomsnittsberäkning och en särskild schablonregel. Enligt den förstnämnda regelnskall man som anskaffningsvärde för en äldre aktieta upp den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga äldreaktier av samma slag som den avyttrade. Vid beräkningen måste hänsyn tas till de tillskott och avyttringar av aktier av ifrågavarande slag som har skett sedan den skattskyldigeförst förvärvade Prop.1980/81:39 37 någon av aktierna. Genomsnittsberäkningen ärobligatorisk för sädana aktier som inte är noterade på börs eller föremål för liknande notering. Vid avyttring av noteradeaktier har den skattskyldige rätt att i stället tillämpaden särskilda schablonregeln. Enligtdenna regel får anskaffningskostnaden bestämmas till hälftenav den nettolikvid som erhålls för aktien eller andelen. Detta betyder att den skattepliktiga vinstentas upp till (av =) av nettolikviden. För att underlätta övergången till 1976 årsregler har man infört särskilda hjälpregler för beräkning avanskaffningskostnaden för sådana aktier som hade innehafts under när de nyareglerna började tillämpas. Hjälpreglernainnebär att den skattskyldige har rätt att vid genomsnittsberäkningen utgåfrän vissa schablonvärden i ställetför den faktiskaanskaffningskostnaden. Vid beskattningen av makar behandlas kapitalinkomster ochrealisationsvinster som B-inkomst. I avsnitt 7.3.1.3 återkommer vi till de regler som gäller förbeskattning av B-inkomster. Det finns anledning att i detta sammanhang erinra om att särskilda skattelättnadermedges inom ramen för det s.k. värdesäkra lönsparandet. Bestämmelsernafinns i lagen (1978:423) om skattelättnaderför vissa sparformer. De innebär att en s.k. sparskattereduktion medges avdet belopp som har satts in på lönsparkonto och med - numera -av belopp som harbetalats in pS aktiesparkonto och vid åretsutgång motsvaras av andelar iaktiesparfond enligt lagen (1978:428) om aktiesparfonder eller innestår pä konto för inköp av sådana andelar. Vissa förutsättningar näste vara uppfyllda för att sparskattereduktion skall medges. En förutsättning är att sparandet sker regelbundet genom minst sex mänadsinsättningar.Sparskattereduktion får enligt huvudregeln inte beräknas påhögre sparbelopp än . Räntanpå sparkontomedel är skattefri och föraktiefondspa- Prop.1980/81:39 38 randet finns regler som medför skattefrihet för värdestegring på fondandelar som har innehaftsrainst fem är. Aktie-sparfonderna lämnar inte utdelning till fondandelsägarna. 2.2.2 Institutionella placerare ra.fl. Om man i ett system som bygger på principen ora dubbelbeskattning beskattaraktiebolagen för de vinstmedel som de uppbär från andraaktiebolag i form av utdelning, koramer sådanavinstmedel att beskattas två eller fleragånger inora bolagssektorn innan deocksä beskattas hos aktieägare utanförbolagssektorn. En sådan beskattning i tre eller fleraled brukar kallas kedjebeskattning. Till en början försökte raan nästan helt förhindra kedjebeskattning. Enligt KL gällde ursprungligen att svenska aktiebolag - medundantag för bl.a. banker och försäkringsföretag - var befriade från skatt påalla utdelningsinkomster. har skattefriheten av olika skäl begränsats.Vi har numera ett ganska komplicerat regelsystem sora innebär att kedjebeskattning eller frihet från kedjebeskattning är beroende av bl.a. det aktieägandeföretagets verksamhet ochaktieinnehavets storlek. Bestämmelsernafinns i anvisningarna till 54 § KL. De kansammanfattas enligt följande: a) äri princip skattskyldiga för mottagen utdelning men kan undgå beskattninggenom att vidareutdela medlen. menas här företag som uteslutande eller sägott som uteslu tande förvaltar värdepapper o.d. Bland förvaltningsföretagen intar investmentföretagen en särställning. av mottagen utdelning utan att skattefriheten går förlorad . b) Bankföretagen är i princip befriade från skatt påutdel ning som belöper på s.k. organisationsaktier men ärskatt skyldiga för utdelning pä andra aktier. Detsamma gäller företag som bedriver annan s.k.penningrörelse (t.ex. handel med värdepapper). Prop.1980/81:39 39 c) Ett försäkringsföretagsom utgör skadeförsäkringsanstalt i KL:s mening är fritaget frän beskattning närutdelningen belöper pä organisationsaktier. För livförsäkringsanstal terna finns inte nägon bestämmelse om skattefrihet i anvis ningarna till 54 § KL. Den del av deras nettointäkt av ka pital- och fastighetsförvaltning som belöper på pensions försäkringar är dock undantagen frän beskattning enligt 30 § 2 raom. d) För övriga rörelsedrivande företag gälleratt de i prin cip är befriade från skatt påutdelning under förutsättning att aktieinnehavet i det utdelande bolaget motsvarar av röstetalet för samtliga aktier i detta bolag eller betingas av det mottagande bolagets jordbruk, skogsbruk eller rörelse. Utdelning på övrigaaktier, s.k. kapitalpla ceringsaktier, är skattepliktig. Försäkringsföretagen, investmentföretagen och vissa andra förvaltningsföretagsamt rörelsedrivande företag sora har kapitalplaceringsaktier brukar räknas till de s.k. institutionella placerarna. Tilldenna grupp hör också aktiefonderna. Allmänna pensionsfonden och vissa stiftelser. Vanliga aktiefonder beskattasi princip för sina utdelningsinkomster men får avdrag förutdelning son läranas till fondandelsägarna (punkt 7 av anvisningarna till 38 § och punkt 4 av anvisningarna till 39 § KL). Utdelning som tillfaller aktiesparfond är däremotskattefri hos fonden. Allmänna pensionsfonden är helt befriad från skattskyldighet för utdelningsinkomster (53 §1 mom. första stycket punkt d KL). Detsanmagäller vissa s.k. kvalificerat allmännyttiga stiftelser (53 § 1 mom. förstastycket punkt e KL). När det gäller skattskyldighet för värdestegringsvinster på aktier måsteman skilja mellan aktier som utgör omsättningstillgångarhos säljaren och andra aktier. Vinsten på aktier av det förstnännda slaget Ijeskattas som rörelse intäktmedan vinster på övriga aktier i regel beskattas enligt realisa- Prop.1980/81:39 40 tionsvinstreglerna i 35 § 3 mom. KL (se beträffande dessaregler avsnitt 2.2.1 ovan). Liksora närdet gäller utdel-ningskomster är dock Allmännapensionsfonden och de kvalificerat allmännyttigastiftelserna befriade från skatt på realisationsvinster. Aktiefonder beskattas för vinster på nyaaktier men är däremot befriade från skatt på vinster som framkommer vid avyttring av äldre aktier (54 §första stycket punkt j KL). Prop.1980/81:39 41 De börsnoterade företagen svarar förmer än hälften av den svenska industrins totala förädlingsvärde. Även medandra mått mätt - antal anställda, investeringar, export ra.m.-representerar dessa företag en betydande del av detsvenska näringslivet. F.n. är aktierna i 98 bolaginregistrerade på . Av de 98 börsföretagen är11 banker och försäkringsbolag medan 19 tillhörkategorin investmentbolag ("rena" och "blandade"). Deinregistrerade aktierna noteras påden s.k. A-listan. Ytterligare 38 bolags aktier noteras pä Svenska fondhandlareföreningens lista (fondhandlarlistan) . Fr.o.m. gäller nya regler för handeln med värdepapper i . Enligt de nya reglerna förbehålls fondbörsverksamheten . Fondhandlarlistan får finnas kvar bara övergångsvis. Avsikten är att det i fortsättningenskall finnas två kurslistor (A:I och A:II) vidStockholms fondbörs. På vilken lista ett visst lolags aktier skall noteras blir beroende avbl.a. aktiekapitalets storlek och aktiernas spridning. Kursvärdet av de noterade aktierna var den30 ca . Av detta värdekan uppskattas falla på hushållen, påinvestmentföretag, på försäkringsföretagoch lika mycket på övriga företag. Ytterligare kan hänföras tillAP-fonden, vissa bankers pensions- och personalstiftelser, andra enskildastiftelser m.n. Återstående belöperpå offentligrättsliga ägare(kommuner, myndigheter m.m.), intresseorganisationer, utländska ägarem.fl. Prop.1980/81:39 42 sammanställer regelbundet material frånflera källor om olika placerarkategoriers köp av aktier (inkl. nyteckning av aktier ochkonvertibla skuldebrev). I skilda sammanhang har uppgifter för tiden t.o.m. år1977 redovisats', i tabell 3:1 redovisas siffror också . DSOU 1978:13 bil. 3 (t.o.m. ), roll (Aktiespararnasskriftserie nr 7, 1979) och expertrapport av i SOU 1979:9 1980/8 J:39 fN i-o 'Tr rvj o iD ld "a- o ro (N <- fN \D iD ' O SX) m a> 00 CN lD fN CO CN m r CTl VD fN rn CN - ro - n 00 *x> " cn U5 CN t CN r- ro ro o 03 r- VD CT- ro 00 (Ti T- fN CN - r- vo O r- r CN uo r- r~- m ro " T- r- CN) m TT o CO '3' ro < I ix> < CM «- OJ -'-'nJ [fi U-. c c: T! -1 T3 OJ -" OJ c yi vj A.) QJ -r-, IJ > 4-) q-i -H rn c/) 0 m c :fD fö .H ra C JJ > > -H J r-l [fi ,-H tfi +J JJ CU Qj 1980/81:39 44 Av tabellen framgårbl.a. att investmentföretagen och -framför allt - försäkringsföretagenfortsätter att uppträda son nettoköpare.Dessa placerare har köpt aktier med belopp som betydligt överstiger vad som belöper på dem i fråga om nyteckningar. Aktiefondernas betydelse på aktiemarknaden ökade starkt i mitten av 1970-talet.Under senare år har denna utveckling dämpats, detta trots att åtskilliga aktiesparfonder har bildats inom ramen för det s.k. värdesäkra lönsparandet.Under år 1979 tillfördes aktiesparfonderna närraare 130 nilj. i kapital frän allmänheten.Bakom siffran 44 milj. kr. i nettoköpav aktier 1979 döljersig därför en betydande inlösen avandelar i vanliga aktiefonder. Denna utveckling har fortsatt under innevarande år. I gruppen "övriga"ingår hushållen nen ocksårörelsedrivande företag, stiftelser m.fl. Totalt sett har de som tillhör denna kategori - bortsett från det stora - antingen nettosåltaktier eller nettoköpt aktier med belopp som väsentligt understiger deras andel avnyemissionsvolymen. vet man att vissa förhållandevis stora placerare, som ingår i gruppen men som ligger utanför hushållssektorn,har varit nettoköpare av aktier. Det finns därför fog för att anta att hushållen stadigthar minskat sin andel av aktiestocken. Bedömningenatt hushållens andel f.n. inte uppgår till ner änca grundas pä bl.a. detta förhållande. Det finns vissa undersökningarom aktieägandets spridning inom hushällssektorn. Av intresse här är i första hand det material sora fil. redovisat i sin rapport on den svenska förnögenhetsfördelningens utveckling. Rapporten har utarbetats på uppdrag av utredningen (Fi 1975:03) om löntagarna och kapitaltillväxten och den Prop.1980/81:39 45 återfinnsi SOU 1979:9). Spants rapport grundas på en deklarationsundersökning för inkomståret1975. Undersökningen utformades som ett tillägg till årligainkomstfördelningsundersökning. Deklarationer från ca 8 000 hushållsamlades in och bearbetades. Ett "vanligt" urval skulle ha gett ettotillförlitligt resultat i fråga om aktier och andra till-gängar som erfarenhetsmässigt är ojämnt fördelade och av denna anledning överrepresenterades de förmögna hushållen starkt. Av de 8 000 hushållen bestod såledesca 3 000 av ett särskilt "förmögenhetstillägg" medan övriga5 000 utgjorde ett slumpmässigt, stratifierat urval av"vanliga" hushåll. Enligt Spants undersökninginnehades ca 1/3 av värdet av hushällens sammanlagda innehav av börsaktier3) av hus-häll ned en skattepliktig (netto) f omogenhet på ninst 1 nilj. Ca 3/4 av värdet hänförde sig till hushållned en förmögenhet över gränsen förförmögenhetsskatt, . Hushällens börsaktier fördeladesockså på storleksklasser. Det visade sig att ca 1/4 av värdet av hushållensbörsaktier hänförde sig tillhushåll med högst . Ytterligare ca 1/4 belöpte pä hushåll ned mellan . i börsaktier medan den resterande hälften innehades av hushåll raed aktieinnehav på mer än . 2)lnon den nämndautredningen förbereds f.n. en rapport som kommeratt innehålla ett mer detaljerat material onaktieägandet i . 3)l Spants undersökningavses ned börsaktier aktier i bolag som noteraspå A-listan och fondhandlarlistansant andelar i aktiefonder och aktiesparklubbar. Prop.1980/81:39 46 Enligt Spants undersökningdeklarerade 334 000 hushåll innehav av börsaktier vid 1976 irs taxering4). Detta motsvarar av alla hushåll. De 334 000 hushällen fördeladesig efter "portföljstorlek" på följande sätt. Värde (kr.) Antal (%) 300 000 - 3,3 100 000 - 300 000 8 25 000 - 100 000 23 5 000 - 25 000 ' 25 1 - 5 000 40 4)l vissa andra undersökningar- som inte grundas på deklarationsmaterial - har antaletaktieägare uppskattats till närraare 1 miljon. Spant anger i sin rapport (SOU1979:9 s. 53ff) några tänkbara förklaringar till de skilda uppgifterna.Medan Spants undersökning avser hushåll son deklarerat innehav av bör.saktier, har man 1 andra undersökningar ofta uppskattat antalet individer somupplever sig som aktieägare. Antalet ägarhushållunderskattas sannolikt i en deklarationsundersökning eftersom åtskilliga aktieägare är befriadefrån deklarationsskyldighet (främst pensionärshushåll med lågainkomster). Därtill kommer de som underlåtit att deklarera sitt aktieinnehav eller redovisarinnehavet under felaktig rubrik (andel i aktiefond kan t.ex. hänföras till"andel i ekonomisk förening" eller "övrig tillgång").I sammanhanget kan nämnas att statens industriverk i enutredning (SIND 1960:5) redovisat material som ger vid handen att antalet"små" aktieägare har ökatunder en följd av år alltmedan hushållensandel av aktiestocken minskat. Prop.1980/81:39 47 Av Spants rapport framgårinte hur börsaktierna eller utdelningarna fördelar sig påolika inkomstgrupper. Vi har ansett det angeläget att på denna punkt göra en kompletterande undersökning (1975 Jrs undersökning), baserad på samma datamaterial som Spänt har använt.Vi har också genom tagit fram material ora sarabandet mellan hushållens inkomster och utdelningar (1978 årsundersökning). Detta material grundas på 1978 årsinkorastför-delningsundersökning. uppgiftsinsamling för det särskildatilläggsurvalet av förmögna hushåll är ännu inte fullt avslutad. Det urval som har stått till vårtförfogande har därför - tillskillnad mot urvalet undersökning - inte innehållit något särskilt förmögenhetstillägg utan bestått av närmare10 000 "vanliga" hushåll. I bäde 1975 och undersökningarär hushällen fördeladepå två kategorier, ensamstående ochgifta/sammanboende (ett annat hushållsbegreppanvänds i taxeringssammanhang). I båda undersökningarna- och framför allt undersökning- ingär i urvalet bara ett litet antalensamstående skattskyldiga medutdelningar'. Det är därför för kategorin ensamståendevanskligt att dra slutsatser om sambandet raellan utdelning och inkorast. För kategorin gifta/ sammanboende kan däremot redan påbasis av det f. n. tillgängliga materialet dras vissaslutsatser. Sålunda visar tabell 3:3 spridningenav aktieägandet i olika inkomstgruppermedan tabell 3:4 visar sambandet mellan utdelningsinkomstens storlek ochbeskattningsbar inkomst. 5)Med utdelning avses i 1975 och undersökningarbara utdelning från bolag på A-listan och fondhandlarlistan. Prop.1980/81:39 48 Statligt beskattningsbar Andel makar/sammanboende inkomst för make/samman- med utdelningsinkorast år boendemed den högsta 1978 (%) inkomsten (kr.) Makarnas/sanman- Statligt beskattningsbar inkomst boendes sanman- för nake/sanman- lagda utdelning boende ned den högstainkomsten (kr.) (kr.) Nedre Median Övre kvartil kvartil (4 001 - Av tabell 3:4 frångår bl.a. att förhälften av de gifta/sammanboendehushållen i utdelningsintervallet , var hushållets högsta statligt beskattningsbara inkomst lägre än 75 000 kr.I fråga ora en fjärdedel av dessa hushåll var denna inkomst lägre än . och i fråga ora en fjärdedel högre än . Förmögenhetstillägget saknas, som redan nämnts, i 1978 årsundersökning och det är därför inte meningsfullt att ange motsvarande värden i högreutdelningsintervall. En motsvarande beräkningpå grundval av undersökningger dock vid handen att nedianvärdena fortsätter att stiga ävenför större utdelningsinkomster än Prop.1980/81:39 49 Enligt 1975 årsundersökning var således medianvärdetför giftas/sanmanboendes sammanlagdastatligt taxerade inkomst - den inkomstvariabel som fanns tillgänglig -. i utdelningsintervallet 1 . Varken 1975 eller 1978 årsundersökning är särskilt tillförlitlig närdet gäller att uppskatta skatteuttaget på hushållensutdelningsinkomster. Vi har ändå gjort en sådanuppskattning och kommit till en "genomsnittlig" marginalskattesats på . Med "genomsnittlig"raarginalskatte-sats avser vi de förhushållen tillämpliga marginalskattesatserna "vägda" efter storleken av resp. hushålls utdelningsinkorast. En beräkning av skatteuttaget pä hushällens helautdelningssumma bör således ge ett lägre värde än . Ändringari skatteskalor och många andra förhållanden gör att uppskattningen av den genomsnittligamarginalskattesatsen blir osäkert Det förhällandet attskatteuttaget alltid beräknats med utgångspunkt i den högstabeskattningsbara inkomsten påverkar t.ex.resultatet, i vilken riktning är dock intehelt givet, vid uppskattningen har hänsyninte tagits till effekten av begränsningsregeln(80/85-procentregeln) och sparavdraget. Sparavdraget betyder ganska mycket för det sammanlagda skatteuttaget. Enligt undersökningredovisade ca 250 000 hushåll utdelningar (300 000 hushåll i 1975 årsundersökning). Av de hushåll som inte redovisade några utdelningsinkomster utnyttjade endast ca en fjärdedel hela sparavdraget (dvs. med 800 resp. 1 600kr.). Motsvarande andel för hushåll med aktieutdelningar var ca två tredjedelar. Denna andel franstår sora högmot bakgrund av att en stor del av de aktieägandehushållen har blygsamma utdelningsinkomster.Så var t. ex. enligt både 1975 och 1978 årsundersökningar andelen hushåll med raindre än100 kr. i utdelningar resp. av alla hushåll med utdelningar. En motsvarande uppskattning beträffande 1080 årsutdelningsinkomster bör ge något lägre andelareftersora utdelningarna på grund av höjd genomsnittlig direktavkastning har ökat kraftigt . 4 1980/81. 1 saml Nr 39 Prop.1980/81:39 51 4 FÖRt.TAGEN.S EFTERI-RÅGAN PÅ RISKKAPITAL 4.1 Företagens s itu. har det nkett en omfattande försvagning av börsföretagens soliditet, dvs. en minskning av det egnakapitalets andel av det totala kapitalet. Om denna utveck-. ling tortjiätter äventyriis företagens förmåga till kapitalförsörjning och därmedockså investeringarna och syssel-sättn ingen, De fallande soliditetstalon fraragår av tabell 4:1, Den översta raden i tabellen ger uttryck för den i företagens bal an.<;räkn ing.r redovisade soliditeten. Ilasta rad visarhur den juster.=ide soliditeten har utvecklats under den studerade, perioden.Det bokförda värdet på anläggningstillgångar har liär ersatts ned återanskaff ningsvärdet minskat med ackumuleradekalkylmässiga avskrivningar. Vid beräkningen av den justerade .soliditeten har således hänsyntagits till den dolda förmögenhetsökning som uppstår i inflationstider och som delvis kompenserar skuldökningen', Den justerade soliditeten har därför intefallit i lika hög grad som den i balansräkningarna redovisade soliditeten. Även den justerade soliditeten har emellertidkraftigt försämrats. Av tabell 4:1 framgårvidare att den genomsnittliga skuldräntanunder den studerade perioden var mycket lågom än stigande. Den låga genomsnittliga räntekostnaden beror pä att iskulderna inräknas även skulder som löper utan ränta, t.ex. skattekrediter och leverantörsskulder. Genom att öka skuldsättninq. ',graden kunde företagen hålla avkastningen pä eget kapital uppe så länge avkastningen på totalt llDet bör frji.ihållas att de återan.skaff n ingsvärden sora har angetts !iär ar schablonmässigtberäknade och utomordentligt osäkra. Prop.1980/81:39 52 kapital översteg dengenomsnittliga räntekostnaden. Företagens kostnadsökningar medförde att totalavkastningen då sjönk raer än i tidigare konjunkturnedgångar. Närtotalavkastningen sjönk till en lägre nivåän den genomsnittliga skuldräntan förbyttesden positiva effekten av en hög skuldsättningsgrad i sin motsats. Den höga andelen skulder ledde med andra ord till attavkastningen pä det egna kapitalet föll mer änvad som skulle ha varit fallet vid ett raer normalt förhållandenellan eget och främmande kapital. Vinstkollapsen berodde således förutompå kostnadsökningen päatt företagens soliditet hade urholkats.Utvecklingen är ett exempel pä att en högskuldsättningsgrad, dvs. en låg .soliditet, genom den s.k. hävstångs-effekten)leder till stora variationer i avkastningen på eget kapital. Hävstångseffekten kan beräknas enligtföljande formel: