prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Utredaren bör även ta upp försäljningsskatten på bl.a.personbilar, vilken enligl gällande regler beräknas på fordonens Ijänslevikt.Utredaren bör därvid pröva om och på vilkel sätt del är möjligt och lämpliglatl särbehandla elbilar i fråga om försäljningsskallen. Del ankommer däremotinle på utredaren atl la upp frågan om en särbehandling av de eldrivna fordonennär det gäller mervärdeskallen. Med hänsyn bl.a. lill den pågående utvecklingen avelfordonen finns det etl stort intresse av all beskaltningsfrågan klarläggs.Utredningens arbele bör därför bedrivas skyndsamt. Om utredaren finner del varalämpligt bör denna fråga kunna behandlas särskilt, utan all resultatet av annalarbele, I.ex. utvärderingen av kilometerskatlesyslemel, avvaktas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen utvidgar utredarens uppdrag i enlighet med vad jag har förordat. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till bruttoskattekommittén (B1979:04) Departementschefen, statsrådet , anför. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag den13 en kommitté (B 1979:04) med uppgift att utreda olika former avbrulloskatler (bruttoskattekommittén). Kommilléns uppdrag är alt ge enfördjupad teknisk redovisning av de valmöjligheter som finns i fråga om sådanaskatter och av konsekvenserna av olika lösningar. I enlighet med sina direktiv avgav bruttoskattekommittén iseptember 1979 en preliminär redovisning i deibetänkandet (Ds B 1979:3)Brulloskatler. Därefter har kommittén avvaktat nya direktiv om inriktningen avetl fortsatt arbete. Jag vill nu la upp denna fråga. Huvudintresset i debatten om bruttoskatter har kommit attknytas till frågan om en s.k. allmän produktionsfaktorskatt och dess för- ochnackdelar jämfört med i första hand dagens mervärdeskall ocharbetsgivaravgifter. har i sill delbetänkande diskuteratvad basen för en 1980/81:103 182 sådan allmän produktionsfaktorskatt i princip skulleomfalta och sökt ge en redovisning av skallens samhällsekonomiska verkningar.Vidare har kommittén skisserat två olika tekniska modeller för den praktiskautformningen. Kommitténs delbetänkande har remissbehandlats. Av desynpunkler som därvid framkommit framgår klart alt de skisserade modellernainrymmer flera olösta problem - vilket brutloskallekommillén också varitmedveten om. Skattemyndigheterna bland remissinstanserna har också genomgåendeframhållit alt handhavandet av en ny skall skulle komma att kräva betydanderesurser och erinrat om de svårigheier som föreligger all rekrytera och behållakompetent personal redan lill nuvarande uppgifter. På kort sikt kan del därförinle vara aktuellt all införa en produkfionsfaklorskalt av den skisseradetypen. vill jag framhålla att de övergripandeskatlepolitiska synpunkler som motiverat brutloskallekommilléns uppdragkvarstår. Bred enighet råder om del angelägna i all minska del nuvarandeuttaget av inkomstskall. Några mer betydande sänkningar är emellertid f.n. inlemöjliga utan all statskassan tillförs motsvarande inkomster på annal säll. Deolika punktskatterna kan därvid inle utgöra något verkligt allernaliv lillinkomstskatten, utan härför krävs skaller med bredare baser. Enligl min mening bör i denna situation utredningsarbetetfortsätta som ell led i ell mer långsiktigt arbele för alt reformeraskallesyslemel. Lika väl som i fråga om I.ex. progressiv ulgiftsskatl ellerreal inkomstbeskattning behöver beslutsunderlaget i fråga omproduklionsfaklorbeskattningen förbättras. Atl utredningsarbete drivs i frågorav denna typ innebär alltså inle all slatsmaklerna redan i princip fallatbeslut om alt införa resp. skalleform, ulan endast atl man vill skapa slörreklarhet om innebörden av de principiellt olika reformvägar som förespråkas idebatten. Bruttoskattekommitténhade myckel kort lid till förfogande för alt utarbeta sin första rapport ochåtskilliga frågor återstår alt belysa. Vid remissbehandlingen har ocksåsynpunkter framkommit som förtjänar närmare övervägande. Bland de punkter därvidare undersökningar är motiverade kan nämnas - denprincipiella avgränsningen av skallebasen, särskilt frågan om behandlingen avränlor och utdelningar saml avkastningen av bostadskapitalet - gränsdragningenmellan vad kommittén kallat allmän och speciell skattskyldighet, särskilt medtanke på konkurrensneutraliteten mellan enskilda företag och organ inom denoffentliga sektorn - avvägningenmellan del principiellt riktiga, som kan tvinga fram komplicerade regler förskatteunderlagets beräkning, och del administrafivl önskvärda, som myckelstarkt talar för enkla och lällillämpade regler. Kommittén bör också sträva efter att konkretisera sinaöverväganden genom att i huvuddragen utarbeta den lagtext som krävs. Produkfionsfaklorskaller är primärt tänkta alt tas ul hosförelagen, där produktionsfaktorerna utnyttjas. haremellertid pekat på all del i vissa fall, I.ex. i fråga om ränlor, kan varatekniskt svårt all därvid undvika en oönskad kedjebeskattning. Ett alternativkan då vara all la ul skatten direkt hos de hushåll som ytterst slår sommottagare av de akluella betalningarna. Kommittén har dock ansett all sådanalösningar faller utom ramen för dess uppdrag, som inte avser beskattningen avhushållen. Jag anser emellertid att del bör vara kommittén obetaget atl studeraäven skaltekon- 183 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 12 struktioner som innebär att någon del avproduktionsfaklorskalten las ul hos hushållen. Däremot bör den allmännainkomstbeskattningen av hushållen fortfarande lämnas utanför. Jag vill betona atl utredningsuppgiften fortfarande ärleknisk. Om en ny skatteform skall införas, och när det i så fall bör ske, kanavgöras endast i elt vidare skatlepolitiskl sammanhang. Brultoskattekommillénsuppgift är atl ge en del av underlaget för sådana ställningstaganden. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om förenklade rutiner för rapportering avsjuk- och föräldraledighet för statsanställda m.fl. som omfattas av arbetsgivarinträde Del framgår av 3 kap. 16 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring (AFL) att arbetsgivaren har rätt all hos den allmännaförsäkringskassan uppbära arbetstagarens sjukpenning, om kollektivavtal harslutits mellan arbetsgivaren och huvudorganisation om s.k. arbetsgivarinträde(A-inträde). Sådant avtal föreligger för statligt anställda saml för vissakommunall anställda som har statligt reglerade löner. I förordningen (1976:1061) om sjukledighet i statligtreglerad anställning m.m. har regeringen närmare angett vilka reglerarbetstagare hos slaten m.fl. skall iaktta dels vid sjukdom, dels vidIjänsfiedighel i samband med barns födelse eller för vård av barn. Där angesexempelvis att sjukanmälan möjligt skall göras tillanslällningsmyndighelen och alt försäkran om sjukdomsfallet skall lämnasomedelbart efter återinträdet i ijänsl. Vid längre sjukfrånvaro än sju dagarskall behovel av ledighet styrkas genom intyg av läkare eller tandläkare.Vidare föreskrivs all en arbetstagare under sjukledighet inte får ulföraförvärvsarbete eller vägra atl ta emot den som besöker honom i hemmet påuppdrag av myndigheten eller den allmänna . Vid ledighet isamband med barns födelse eller vid vård av barn skall försäkran lämnas varjemånad under ledigheten och efter ledighetens slut. Regeringen har vidare genom ett cirkulär (1966:736) bl.a.reglerat de sjuklöne- och sjukvårdsförmåner m.m. som utgår fill statstjänstemänm.fl. Där åläggs anställningsmyndigheterna all anmäla sjukdomsfall lill försäkringskassanpå blanketten "Sjukkorl A-inträdé'. möjHgt skall även blankellen"Försäkran i samband med sjukdomsfall" översändas lill kassan jämteläkarintyg i förekommande fall. Efter sjukperiodens slut skall sjukkor-teiåtersändas lill myndigheten med uppgift om de dagar för vilka sjukpenningutgår. Vid tjänstledighet i samband med barns födelse eller förvård av barn används blanketterna "Föräldrakort A-inträdé' och"Försäkran för havan- 1980/81:103 184 deskapspenning/föräldrapenning" respektive"Försäkran för särskild föräldrapenning" på motsvarande säll somsjukkort och försäkran vid sjukdomsfall. Rutinerna är i huvudsak desamma förföräldrapenning som för sjukpenning. Hos beräknas sjuk- och föräldrapenningmed ledning av de uppgifter myndigheterna lämnar. Den beräknade ersättningenrapporteras till ADB-system. Myndigheter som tillämpar automatisk löneulräkningrapporterar motsvarande grunduppgifter även lill löneuträkningssystemet,I.ex. Sjukpenning och föräldrapenning som tillkommer myndighetersom är anslutna till SLÖR och F-SLÖR - med undantag för och dess verksaml domänverket och luftfartsverket - överförs från försäkringskassorna tillell särskilt uppsamlingskonto hos () för alt därefteråterföras till statsverket. För affärsverken m.fl. utbetalas ersättningen lillanställningsmyndigheten. Slalens löne- och pensionsverk (SPV) har i en skrivelsefill regeringen pekat på möjligheterna all förenkla rapporleringsrufinerna. Deuppgifter del här gäller rapporteras lill och behandlas i både löneulräknings-och sjukförsäkringssystemen. SPV anser alt man bör pröva om del går all ersällaförsäkringskassornas hantering av uppgifter som gäller statsanställda m.fl. somomfattas av A-inträde med direkt dalaöverföring från löneuträknings-systemenlill försäkringskassornas ADB-system. Enligt skrivelsen uppgick antalet sjukdomsfall år 1978till 875.000 för dem som omfattades av A-inträde. Den särskilda hanteringen avSjukkort A-inträde m.m. beräknas ta per fall hosanslällningsmyndigheterna. Den förenklade ordningen skulle, enligl SPV,innebära alt en besparing motsvarande kostnaden för ca 100 årsarbetare skullekunna göras hos de statliga myndigheterna. Enligl prehminära beräkningar somgjorts hos RFV kan dessutom försäkringskassornas handläggning minskas i enomfallning som motsvarar kostnaden för 380 årsarbetare. Den totala besparingenberäknas uppgå lill ca , varav ca 10 miljoner avserde statliga myndigheterna. Enligl 3 kap. 2 och 3 §§ AFL (1962:381) skallförsäkringskassan fastställa den sjukpenningsgrundande inkomsten (SGI) ochompröva den beräknade framtida inkomsten när det finns anledning fill det.Försäkringskassorna fattar över 600.000 beslut om SGI för dem somomfattas av A-inträde. För della åtgår närmare 200 årsarbetare. Vissa affärsdrivande verk har pålalal all aklualiseringenav SGI-uppgifler-na inte fungerar fillfredsställande, vilket medför att denersättning sotn utbetalas fill affärsverken m.fl. ofta blir felaktig. Del finns enligt SPV skäl all förmoda all sammaaklualiseringsproblem gäller för flertalet som omfattas av A-inträde. Det voredärför bällre om ersättningen beräknas med ledning av de akluellalöneuppgiflerna. Dessa kan överföras direkt från lönesystemen fillsammans medövriga uppgifter om varje ersältningsfall. Dels uppnås därigenom ett bällreunderlag för beräkning av ersättningen från den allmänna försäkringen, delsminskar det arbetet med dessa ärenden väsentligt. Dessutom kanSGI-registreringen förenklas. Det gäller framför allt belräffande dem för vilkaersällning inte aktualiseras. De beräknas vara inemot hälften av alla somomfattas av A-inträde. Den årliga besparingen av en sådan ordning kanuppskattas till ca . 185 Kommittéer: Budgetdepartementet Del IIB: 12 En viklig förutsätlning är dock all frågan omSGI-regislrering av anställda som har blandad inkomst, dvs. de som har inkomstav såväl anställning som annal förvärvsarbete, kan lösas på lämpligl sätt ochatt effektiva rutiner kan åstadkommas för ersättningar som inle omfattas avA-inträde, dvs. vissa ersättningar inom föräldraförsäkringen saml ersättningenvid repelifionsulbildning. Enligl minmening bör förutsättningarna för all förenkla rapporleringsrufinerna ienlighet med SPV:s förslag närmare undersökas. Jag förordar därför atl ensärskild utredare tillkallas med uppgift att utreda och lämna förslag lill deförändringar av regler och rufiner som bör göras i della sammanhang. Förslagelbör även omfalla erforderliga ändringar i gällande författningar m.m. Utredarenbör bl.a. pröva möjlighelerna alt undanta dem som omfattas av A-inträde frånskyldigheten all lämna inkomsluppgifler fill saml allersätta försäkringskassornas hantering av uppgifter för dessa grupper meddirekt dataöverföring från löneuträkningssystemen fill försäkringskassornasADB-register. Utredarenbör därvid beakta de särskilda regler som gäller vid långvarig sjukledighet,bl.a. anslällningsmyndigheternas åliggande att följa upp densjukskrivningsfrekvens och de sjukskrivningsorsaker som annars ankommer påförsäkringskassorna. Enligl SFS 1962:407 skall en arbetsgivare lämna uppgiftlill allmän försäkringskassa om de anställningar som är avsedda att vara längreän . Uppgift skall också lämnas om all sådan anställning harupphört. Utredaren bör undersöka möjligheten att förenkla anmälningsförfarandelför myndigheter som tillämpar automafisk löneuträkning. Utredaren bör i sammanhanget belysa vilka konsekvenserförslagen kan få för SLÖR och andra löneuträkningssystemi vilka utbetalning sker fill personer som omfattas av A-inträde. Förslagen börockså belysas från säkerhels- och konlrollsynpunkt. Utredaren bör kunna la upp även andra frågor medanknytning lill de jag nämnt. Utredaren bör, förutom lids- och kostnadsberäkningar, ävengöra beräkningar av besparingseffekter på olika sikl samt lämna förslag tillhur förslagen skall genomföras. Utredarenbör hålla nära kontakt med berörda myndigheter, bl.a. SPV och RFV saml medsjukpenningskommitlén (S 1978:04). Utredaren bör vidare vid arbetets början ochunder arbelets gång informera berörda personalorganisationer och bereda demtillfälle all framföra sina synpunkler. Utredaren bör arbeta skyndsamt och sträva efter all i ellförsta steg lämna förslag till nya rutiner m.m. som kan tillämpas från och medden . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar del statsråd som har lill uppgift att föredra ärendenom arbets-och anställningsvillkor i allmän Ijänsl all tillkalla en särskild utredare med uppdrag alt utredaoch utarbeta förslag fill förenklade rutiner för rapportering av sjuk- ochföräldraledighet för statsanställda m.fl. som omfattas av arbetsgivarinträde atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annalbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommilléanslag. Del II B:14 8kr. 1980/81:103 186 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 13.Tilläggsdirektiv till energiskattekommittén (B 1979:06) Departementschefen,statsrådet , anför. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade min företrädareden en kommitté (B 1979:06) med uppgift bl. a. alt utreda frågan omatl inordna det energiskattebelagda området under mervärdeskallen och atlinföra en av energipolitiska skäl betingad och samhällsekonomiskt avvägdenergiskatt i import- och producentledet. Ikommitténs uppdrag ingår också all belysa frågan om de slora ekonomiskaöverskott som, på grund av principerna för prissättningen på elektrisk kraft,kan uppslå hos ägare av äldre kraftanläggningar, främsl vattenkraftverk.Kommittén skall bedöma om förhållandena motiverar särskilda åtgärder inomenergibeskattningens ram. 1979/80:170 omvissa energifrågor framhölls atl del fanns anledning alt fördjupa bedömningenav denna fråga och utarbeta konkreta alternativ. Kommitténs uppdrag när delgäller de s. k. övervinsterna vid viss kraftproduktion bör därför nu utvidgaspå del sättet atl kommittén skall presentera tekniska modeller för hur eltingripande mot sådana övervinster kan vara utformat. Jaghemställer atl regeringen utvidgar kommitténs uppdrag i enlighet med vad jaghar anfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 14.Översyn av reglerna om uppskov med beskattning av realisationsvinst Departementschefen,stalsrådel , anför. Vidrealisationsvinslbeskatlningen gäller som en allmän princip all en realiseradvinst skall beskallas oberoende av om vinsten reinvesleras eller inte. Dennaprincip gäller utan inskränkning belräffande annan egendom än fasligheter. Ifråga om vinst vid fastighelsavyllring har däremot ell viktigt 187 Kommittéer: Budgetdepartementet DelIIB:14 Under vissa förulsällningar kan nämligenden som säljer en fastighet med vinst och köper en ny fastighet få uppskov medbeskaltningen av vinslen. 1 sambandmed atl behandlade ell förslag om vissa ändringar iuppskovslagstiftningen begärde den atl en utvärdering skulle göras avuppskovssystemet och dess effekter (SkU 1978/79:16, rskr 86). haräven senare återkommit till frågan om en översyn av uppskovsreglerna (SkU1979/80:22). Regeringenhar tidigare denna dag beslutat föreslå atl reglerna för beräkning avrealisationsvinst vid fastighelsavyllring ändras på några väsentliga punkter(prop. 1980/81:32). De nya reglerna innebär bl.a. atl rätten tillindexuppräkning av ingångsvärde m.m. begränsas vilket på sikl kommer attmedföra en inte obetydlig skärpning av beskattningen. Mol den bakgrunden anserjag det angeläget all den av begärda översynen av uppskovsreglerna nukommer fill .stånd. Uppdraget bör anförtros åt en särskild kommitté medparlamentariskt inslag. Innan jaggår in på de riktlinjer som bör gälla för utredningsuppdraget lämnar jag enredogörelse för nuvarande regler och deras tillkomst. Ianslutning lill att realisalionsvinstreglerna för fasfigheter ändrades på ellgenomgripande säll infördes särskilda uppskovsregler(prop. 1968:88, BeU 43, rskr 275, SFS 1968:276). Enligl dessa regler förelågrätt fill uppskov vid vissa Ivångsavyllringar och därmed jämställdaförsäljningar. Efter förslag av realisationsvinslkommiltén (SOU 1975:53)infördes möjligheler lill uppskov även vid vissa frivilligaförsäljningar av jordbruksfastigheter och schablonbeskatlade villafastigheler(prop. 1975/76:180, SkU 63, rskr 384, SFS 1976:343-347). Sedan uppskovsreglernaändrats i såväl formellt som materiellt hänseende genom beslut av statsmakternahösten 1978 finns reglerna samlade i lagen (1978:970) om uppskov medbeskattning av realisationsvinst (UppskL). Nuvarande regler innebär i korthetföljande. Uppskovmed beskattningen kan erhållas vid vissa Ivångsavyllringar oberoende av vilkelslags faslighet avyllringen avser. De olika avyttringsfal-len-expropriation m.m. -finns angivna i 2 § UppskL. Som förutsätlning för uppskov vidivångsavyttring gäller atl den skatlskyldige har förvärvat eller avser atlförvärva en fastighet (ersättningsfastighet) som är jämförlig med den avyttradefasligheten saml atl realisationsvinsten uppgår lill . Vidare kanuppskov erhållas enligt 3 § UppskL vid en frivillig avyttring, om säljaren ären fysisk person och den avyttrade fastigheten anfingen är enjordbruksfastighet eller en schablonbeskattad villafaslighet. Som förutsättningför uppskov i frivilligfallen gäller dels all den skattepliktiga vinslen uppgårtill , dels all den skatlskyldige har varit bosalt på denavyttrade fastigheten i följd som harinfallit närmasl före avyllringsdagen, dels all den skattskyldige har förvärvateller avser all förvärva en ersättningsfastighet som han har bosatt eller avseratt bosätta sig på. Ersättningsfastigheten måsle vara en jordbruksfastigheteller en schablonbeskattad villafastighet. Gemensamtför tvångs- och frivilligfallen är all ersättningsfastigheten måsle förvärvasinom från avyllringen av den fastighet lill vilken realisafionsvinstenhänför sig. Har ersältningsfasfighelen förvärvals före denrealisafionsvinstgrundande avyllringen, får uppskov medges om del kan antas altförvärvet har skett för atl ersätta den avyttrade fastigheten. 1980/81:103 188 frivilligfallen krävs vidare alt den skallskyldigebosätter sig på ersättningsfastigheten efter förvärvet (5 § UppskL). () får medge undantag från kravet i 3§ UppskL på viss lids bosättning på den avyttrade fastigheten. Verket kan ävenmedge förlängning av de tidsfrister som enligl 5 § UppskL gäller för förvärv avoch bosättning på ersättningsfastigheten. I de fall då säljaren avlider innanhan har hunnit anskaffa en ersättningsfaslighel eller hunnit bosätta sig påfasligheten kan RSV medge atl dödsboets förvärv av ersättningsfastighet och ennärstående persons bosättning på ersättningsfastigheten skall anses medföra atlkraven på förvärv av och bosätlnng på ersättningsfastigheten är uppfyllda. Uppskov medges med ett belopp som motsvarar helarealisationsvinsten, om vederlaget för den avyttrade fastigheten motsvarareller understiger del pris som betalas för ersättningsfastigheten. Om däremotvederlaget för den avyttrade fasligheten överstiger priset förersättningsfastigheten, medges uppskov endasi med elt belopp som motsvararskillnaden mellan realisationsvinsten och det överskjutande beloppet (6 §första stycket UppskL). Frågan om uppskov med realisationsvinstbeskattning prövasav laxerings-nämnden vid laxeringen för del beskattningsår då skalleplikt förrealisationsvinsten inträdde (i regel avyttringsåret). Har enersättningsfaslighel inte anskaffats eller - i förekommande fall - bosättninginte skett när laxeringen fastställs, krävs för uppskov all bankgaranli lämnasför ell skallebelopp motsvarande av reahsalionsvinsten (7 § första stycketUppskL). Om del senare visar sig att ersättningsfastighet inle förvärvas ellerbosättning inte sker inom de föreskrivna lidsgränserna, skall den skattskyldigepå talan av skallechefen eflerbeskatlas för uppskovsbeloppel i den ordning somgäller för eflertaxering (9 § första stycket UppskL). Medges uppskov, skall uppskovsbeloppel inle las fram lillbeskattning förrän ersättningsfastigheten avyttras. Uppskovsbeloppel beaktas påså sätt alt omkoslnadsbeloppel för ersättningsfastigheten minskas med uppskovsbeloppetsedan detla har indexuppräknats från del år då ersättningsfastighetenförvärvades fill del år då avyllringen äger rum (11 § första stycket UppskL).Enligt punkt 3 av ikrafllrädandebestämmelserna till UppskL skall dock omräkningav uppskovsbeloppel inle avse lid före utgången av , om uppskov harbeviljats enligt äldre regler. Det lidigare behandlade förslaget omändrade realisalionsvinslregler innebär dock i princip att uppskovsbeloppel -liksom ersättningsfastighetens ingångsvärde - skall indexuppräknas först fråndet fjärde året efter det då ersältningsfasfighelen förvärvades. Innan jag går närmare in på riktlinjerna för kommitténsarbete vill jag därutöver framhålla följande. Uppskovsreglerna måsle uppfattassom etl viktigt inslag i vårt system för beskattning av realisationsvinster påfastigheter. Det kan från flera synpunkler anses motiverat all behållamöjligheterna lill uppskov både i tvångs- och frivilligfallen. Sålunda lalarallmänna skälighelssynpunkler för all den som på grund av I.ex. expropriationtvingas sälja en fastighet och då realiserar en vinst skall kunna skjuta uppbeskattningen av vinsten om han reinvesterar den i en ny fastighet. 1frivilligfallen gör sig liknande synpunkter ofta gällande. Även om entvångssituation i mer begränsad mening inle föreligger, kan ell byle av bostadändå i många fall framstå som en nödvändighet på grund av t. ex. ändradeanställnings- eller familjeförhållanden. Slopas uppskovsreglerna, finns delrisk för all man får betydande inlåsningseffekler på faslighelsmark- 189 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B: 14 nåden, vilkel i sin lur bl. a. kan hämma rörligheten påarbetsmarknaden. Mol denna bakgrund bör utgångspunkten för kommillénsarbete vara att uppskovsmöjlighelerna i sina huvuddrag skall finnas kvar även iframliden. Detla hindrar inte alt det kan vara motiverat all i olika avseendenjustera reglerna. Syftet med den av begärda översynen måsle vara allklarlägga om och i vilken mån sådana justeringar är påkallade. Huvuduppgiften för kommittén bör vara atl se över uppskovsreglernaför fasfigheter. Det finns dock anledning all i della sammanhang ta upp ocksåell par angränsande frågor. Den ena gäller tillämpningen av de föreslagna nyareglerna för indexuppräkning vid fastighelsavyllring och samordningen mellandessa regler och uppskovslagstiftningen.