prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — I Forsmarksalternativet krävs beslut omgenomförande om värmeleverans skall kunna påbörjas år 1989.Även Himmerfjärdsalternativet kräver beslut om genomförande under våren 1981för att värmeleverans frän det första blocket skall kunna börja år 1987.Referensalternativet bedöms som det som är lättast atl genomföra. SIND anser mot bakgrund av givnadirektiv att fjärrvärmeförsörjningen skall grundas på koleftersom värme från Forsmark inte hinner komma i fråga. Referensalternativetbedöms som överlägset eftersom det ger den snabbaste minskningen avoljeberoende, är billigast och ger den bästa handlingsfriheten för att på1990-talet utnyttja värme från Forsmark. Del praktiska genomförandet av dealternativ som studerats i industriverkets utredning är avhängigt beslut avberörda kommuner. Regeringen uppdrog därför ät industriverketatt samråda med berörda kommuner. Med skrivelse 1980.02.15överiämnade industriverket en rapport om samrådet. I rapporten dras följandeslutsatser. Beslutssituation för utökad värmeproduktion är följande: (Filtja eller Himmerfjärden) Av ekonomiska och miljömässiga skälbör regionala lösningar eftersträvas. Alternativet med värme frånkärnkraftverket i Forsmark bör utredas mera i detalj. börmarkera intresse för en regional kolbaserad anläggning. En sådan skulle kunna varabelägen i Augustendal i kommun. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 241 , och Södertäljebör söka få till stånd en gemensam lösning. En sådan kan vara ett koleldatkraftvärmeverk i . ochMälaröarnas samlade behov av kollager och koltransporter bör ses över i ettstörre och långsiktigt sammanhang. En fortsatt och till och med utökadoljedrift i små anläggningar medför försämringar för boendemiljöer och högreboendekostnader relativt en koleldad regional lösning. Under samrådssamtalen framfördesmycket starkt frän kommunalpoli-tiskt håll alt den utvärdering som görs avsamrådsrapporten och remissyttrandena från berörda kommuner och myndigheteröver sammanställs i en klar meningsyttring frän berördadepartements sida. 2 Sammanställning av remissyttrandena Efter remiss av ulredningenStorstockholms fjärrvärmeförsörjning SIND 1979:4 har yttranden avgetts avstatens industriverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statensplanverk, , i , utredningenom omställbara eldningsanläggningar (I 1977:11) (OEA),oljeersättningsdelegationen (I 1977:01) (OED), , , ,, , . , , , , Tyresöoch kommun. Centrala driftledningen (CDL), samt . Härutöver har i anslutning till remitteringen inkommityttranden från , energiaktiebolag (STOSEB), ABNynäs , föreningen samt ett samordnat yttrande frånföreningar i stadsdelen i . och Haningekommun har avstått från all avge yttranden. , statensvattenfallsverk, i . , , ,, och kommun har avgett yttranden efter del attindustriverkets samrådsrapport förelåg. i och Svenska Värmeverksföreningenbehandlar i yttrandena vissa allmänna fjärrvärmefrågor. tar uppfrågan om fjärrvärmens miljömässiga fördelar och anför: 16 1980/81. I .saml.Nr 90. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 242 "har i flerasammanhang påtalat miljöfördelarna med fjärrvärme. En centralisering avuppvärmningen innebär betydande minskningar av framför allt koncentrationen avsvaveldioxid i luft, men man kan även förvänta sig en minskning av andraluftföroreningar. Ett alternativ med ett stort antal kol- eller vedeldadevärmecentraler framstår dock som ett mycket sämre alternativ." betonarockså alt utbyggnaden av tjärrvärmenä-ten bör avpassas sä atl införandel avsolvärmesyslem inte onödigtvis fördyras . "Genom fjärrvärmeutbyggnadenansluts större delen av regionens bebyggelse till kollektiva vattenburnasystem. Detta ger stor frihet i val av uppvärmningsform . Planverketställer sig positivt lill målel att ansluta sä stor del av bebyggelsen sommöjligt." Ett kommande produktionssysten bördock enligt verket byggas upp så att handlingsfrihet att övergå tillandra energikällor skapas samt alt hushållningsåtgärder inte försväras. i länanser atl hanteringen av fasta bränslen bör begränsas till ett fåtalanläggningar och anför: "En integrering avtjärrvärmesystemen över kommungränserna på det sätt som föreslagits iutredningen bör dock genomföras för att begränsa hanteringen av fastabränslen till ett fåtal anläggningar med lämplig utrustning ochlokalisering." Svenska värmeverksföreningenbetonar alt förulsällningen för att en fortsatt utbyggnad av fjärrvärme skallkunne ske planenligt är all nya produktionsanläggningar kan komma lill ståndrelativt snabbi. Föreningen vill kraftigt understryka att beslut omutbyggnaderna måsle fallas . Flertalet remissinstanserframhåller det allvarliga i att fjärrvärmeförsörjning så gottsom uteslutande är grundad pä olja som bränsle. Ö£F anser alt referensallernativelunder 1980-lalel är det alternativ som bäst uppfyller huvudmålet, dvs. ÖEF anser vidare att Forsmarksalternativet pä både kortoch lång sikl kommer att medföra ett större oljeberoende än de tvåkolalternaliven. ÖEF menar att den ytterligare elproduktionskapacitel somerhålles i referens- och Him-mertjärdsalternativen kan användas till elvärmeoch därmed ersätta lätt eldningsolja. Forsmarksalternativet har därför enligtÖEF ett större beroende av speciellt lätt eldningsolja. ÖEF anser attresonemanget är tillämp- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 243 ligt även för de kärnkraftverk som är lokaliserade inärheten av och . "När åtgärder vidtas för attminska oljeberoendet är det värdefullt atl dessa avser både lätta och tungaoljeprodukter. Om minskningen enbart avser tunga oljeprodukter, såsom iForsmarksalternativet, ökar behovet av att erhålla större andel lätta produktervid raffineringen av råolja. En insats för att genomföra Forsmarksalternativetkan således som en konsekvens öka behovet av en katalytisk krackeranläggning.Det synes angeläget att närmare belysa i vilken utsträckningreferensallernativel, eventuellt utvidgat till att bli tilllämpal även päövriga orter med kärnkraft, medför ett mindre behov av katalytisk kracking iSverige." anser attdel viktigaste är att fä igång en lösning som snabbt reducerar det nästantotala oljeberoendet i regionens fjärrvärmesystem. Vattenfallsverkel är berettatl medverka till en lösning som genom förankring hos kommuner och myndigheterhar förutsättningar att bli genomförd. vill vidareframhålla att en minskning av oljeberoendet måsle tillmätas avgörande betydelsevid beslut om nya anläggningar för värmeproduktion i . framgår av rapporten all beslut om ett flertal värmeproducerandeanläggningar måste fattas . Det är menar verket väsentligtatt dessa anläggningar utformas för koleldning för att reducera oljeberoendet. tar ställning förreferensalternativet, eventuellt i modifierad form eftersom det enligt verketger den snabbaste minskningen av oljeberoendet. anför att det nära90-procentiga oljeberoendet måste minskas och en fortsatt utbyggnad avtjärrvärmesystemen baseras på annat bränsle än olja. "Även om en utbyggnad iForsmark kommer till stånd, måste etl annal system för värmeförsörjning skapas,dels för att trygga uppvärmningen , dels för att ha somkomplettering till en eventuell överledning av hetvatten frän Forsmark. Ettsådant system för regionens värmeförsörjning måste baseras påproduktion av helvatten och eventuellt även elkraft i koleldadeanläggningar." OEA anser att störreeldningsanläggningar för framställning av bl.a. hetvatten och ånga ifortsättningen inte bör utformas sä all de enbart kan eldas med olja. De börenligt OEA i allmänhet byggas sä att de har lekniska förutsättningar för attomedelbart kunna drivas med fast bränsle som kol, torv eller skogsbränsle. OEA anför vidare: "I huvudsak strider inget avde alternativ som industriverket redovisar mol OEA:s förslag. OEA saknaranledning att ta ställning lill vilket alter- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 244 nativ som är lämpligast. OEA vill dock framhålla attbyggande av oljeeldade anläggningar i avvaktan pä en definitiv lösning avfrågan om fjärrvärmeförsörjning bör undvikas." OED anser att samtliga alternativinnebär en kraftig och väsentlig reduktion av oljeberoendet . OEDdelar utredningens uppfattning att inom det aktuella tidsperspektivet måste kolbli den mest väsentliga ersättningen för olja i Storstockholmsomrädet om inteForsmarksalternativet väljs. Enligt Svenska värmeverksföreningenär en ökad användning av kol för energiproduktion generellt sett nödvändig avekonomiska och energipolitiska skäl. Det är enligt föreningen mot denbakgrunden angeläget att koleldade kraftvärmeverk kommer till stånd.Beroendet av olja för uppvärmningssektorn skulle då enligt föreningen minskaoch den kompletterande elkraftsproduktionen ske med minsta möjligabränsleinsats. STOSEB anser att det är synnerligenangeläget att snabbi minska regionens oljeberoende. BeträffandeForsmarksalternativets oljebesparing anför STOSEB: "STOSEB har i samarbete medVattenfall i tidigare utredningar visat att betydande oljebesparingar istorleksordningen olja kan uppnäs genom överföring av helvattenfrån Forsmark." STOSEB anför vidare: "Överföringsledningen ochombyggnaden i för helvatlenle-verans till Stor-Slockholm harkostnadsberäknats till ca . Som ovan redovisats gerForsmarksalternativet en oljebesparing av ca I miljon ton/år. Dennaoljebesparing ger en minskad oljekostnad motsvarande ca /år.På några år kan sålunda såväl överföringsledningen som hela ombyggnaden iForsmark vara betalda genom oljebespa-ringsvinster (oljepris /ton under1980-talet)." Koncentration av produktionsanläggningar och långa överföringsledningar kan enligt ÖEF och Statens planverkvara en nackdel ur försörjningssynpunkt. ÖEF anser att referensalternativet,som innehåller fler produktionsanläggningar än övriga alternativ och somdärtill saknar de övriga alternativens stora överföringsledningar, är mindresårbart i en krigssituation. ÖEF framhåller vidare att om ett haveri som slårut alla blocken eller de stora överföringsledningarna i Himmerfjärds- ellerForsmarksalternativet inträffar under en fredskris på oljeområdet kankonsekvenserna bli betydande för , eftersom lagren avimportbränsle, som i Himmerfjärdsalternativet består av kol och som iForsmarksalternativet består av uran, inte är möjliga att använda i oljeeldadeanläggningar. 1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 245 ÖEF anser att referensalternativet är överlägset frånberedskapssynpunkt, särskilt under krig och vid fredskris på energiområdet.Statens planverk är inne på liknande tankegångar och anför: "Koncentrationen avproduktionen till en eller ett fåtal platser samt de storaöverföringsledningarna i Himmerfjärds- och Forsmarks-alternativen innebärrisker för försörjningstryggheten. Man måste gardera sig mot ett haveri ianläggningarna eller ett brott på överföringsledningarna genom att bygga upp enlika stor reservkapacitet i hetvattencentraler, hälla avsevärda oljelager etc.Hela oljetillförselapparaten måsle därmed behållas intakt för att omedelbartkunna sättas in vid produktionsslopp." Flertalet remissinstanser harbehandlat miljöfrågor. anser det vara en stor brist attutredningen inte har presenterat några detaljerademiljökonsekvensbeskrivningar. Detta hade enligt underlättatbedömningen av de olika alternativen från miljö- och naturvårdssynpunkl.Statens naturvårdsverk behandlar i sill yttrande de olika lägena förkraftvärmeverk från miljö- och naturvårdssynpunkt. Läget är enligt verkettveksamt från miljösynpunkt. Störningar i form av buller och damm kan, medhänsyn till det korta skyddsavståndet mellan anläggning och bostäder, förväntasom inte mycket långtgående skyddsåtgärder vidtages. En förutsättning förlokalisering till är enligt att långtgåendemiljöskyddsåtgärder vidtas. Beträffande läget Igelsta anför : "Den kuperade terrängen medgeren naturlig begränsning av olägenheter i form av buller och stoftspridning.Naturvårdsverket bedömer därför att lokaliseringen som sådan är acceptabelfrån miljösynpunkt." Lokalisering till Värtan är enligtnaturvårdsverket ej tillåten enligt miljöskyddslagens tillåtlighetsregler. Beträffande läget Lövsta anför : "Med tanke pä den relativtöppna terrängen finns risk för störningar vid den närmaste villabebyggelsen ominte särskilda skyddsåtgärder vidtages. De naturiiga förutsättningarna förbullerskärmning och minskad stoftspridning är dåliga." "flera fördelar genom attHimmerfjärdsverket ersätter Igelsta. Filtja och Värtan vilket innebär att destörningar av närmiljön som diskuterats ovan försvinner. Anläggningensplacering långt ifrån tättbebyggda områden kommer att medföra att ett måttligtantal människor utsattes för kortvarigt höga halter av luftföroreningar.Himmerfjärdsalternativet medför också färre antal transporter av aska och slaminom tättbebyggda områden." Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 246 Från naturvärdssynpunkt innebäremellertid detta alternativ enligt "atl ett sä gott somoexploalerat område långt inne i Himmerfjärden las i anspråk för industriellverksamhet genom byggande av kraftvärmeverket och anläggande av kolhamn.Därtill kommer att mark måste tas i anspråk för bostäder och annansamhällsutbyggnad. Man har därtill orsak förmoda att lillkomslen av hamnenleder lill yllerligare induslrialisering av Näslandel. Utöver att rekreationsmöjlighelernainom friluftsområde spolieras innebär detta även risker förallvarlig påverkan på omgivande markområden på Sorunda- och Mörkölanden vilkarepresenterar betydande naturvårds- och friluftslivsintressen." Beträffande Forsmarksalternativet anför : "Ur de miljöskyddssynpunkternalurvårdsverkei har all la hänsyn till framstår Forsmarksalternativet somfördelaktigt även om föroreningsutsläpp kan tillkomma på annat häll vidersättning av den minskade elproduktionen." Stålens naturvårdsverk diskuteraräven de nya lägen och alternativ som aktualiserades i industriverketssamrådsrapport. Beträffande läget Augustendal anför verket: "Augustendal i kommunhar utpekats som en lämplig plats för kolkraftverk. Området har utmärktahamnförhällanden och medger plats för de planerade kolkraftverken i Värtan ochMårtensdal. Det finns inget detaljerat förslag som anger platsen förkraftverket. Området är dock präglat av en del äldre industribebyggelse samt enoljehamn. Närmaste bostadsbebyggelse i Augustendal är väl skyddat på grund avden kuperade terrängen. En nackdel är att området ligger mitt emotBlockhusudden på varifrån landskapsbilden kan komma att störas.Naturvårdsverket finner det troligt att en kolanläggning kan accepteras inomområdet men en fördjupad studie är nödvändig. a. bör anläggningensinplacering i landskapet studeras." tar särskilt uppsvavel- och avfallsfrågor, varvid man anför: "I samtliga alternativ utomför hetvattenledningen från Forsmark är en stor stad som medutnyttjande av värmefallet för elproduktion en stor källa till utsläpp avsvavelföroreningar. Om svavellagstiftningen följs innebär den planeradeutbyggnaden av fjärrvärmesystemet en ökning av svaveldioxidutsläppen fränuppvärmningsanläggningar i från dagens /år till någotöver /år. Utsläppen är så stora att man får en påverkan av betydelsepå försurningsläget och även svartlistningen i regionen. Försurningen är redani dag allvarlig framförallt i . Enligt naturvärdsverketsuppfattning krävs därför åtgärder för att minska utsläppen vid i första hand denytillkommande koleldade anläggningarna. Rökgasavsvavling framstår därvid somdet bästa alternati- 1980/81:90 Bilaga1.10 Industridepartementet 247 vetmen användning av särskilt lågsvavligt kol bör inte uteslutas. Dylika åtgärderär kostnadskrävande men å andra sidan är de ekonomiska förutsättningarna förproduktion av värme och el i mottrycksanläggningar mycket goda. Kommunerna harju också möjligheter till tvångsanslutning av abonnenter via lagstiftningen omkommunal energiplanering. Det från miljövårdssynpunkt sämsta alternativet,många små koleldade värmeanläggningar kan därför knappast bli aktuella även vidhårda miljövårdskrav på stora anläggningar. anser vidare attStorstockholms kolförsörjning samt deponering av aska och slam ytteriigare börstuderas. Härvid bör kolhanteringen samordnas regionalt så att lagren vidrespektive anläggning kan minskas. Vidare bör avfallshanteringen samordnas isyfte att uppnå en regional lösning." anser att en effektiv avsvavlingär nödvändig om inte uppnådda miljövinster genom ijärrvärmeutbyggnaden skallspolieras. Ytterligare ett problem, som enligt planverket måste upmärksammasinnan ställning kan tas till kolbaserad energiproduktion, är hur deponering avaskan skall ske. anser attForsmarksalternativet är det från miljösynpunkt bästa av de tre alternativen.En förutsättning är dock menar verket, att fortsatt utbyggnad av kärnkraft fårske. Enligt får kolanvändning i stor skalainte medföra att redan uppnådda miljöförbättringar i regionen av nuvarandetjärrvärmeutbyggnad går förlorade. En effektiv rening av rökgaserna utöver vadindustriverket antagit i sina ekonomiska överväganden kan därför bli nödvändigenligt som vidare anför: "Oavsett eventuella åtgärder ägnade attreducera utsläppen av stoft, svaveldioxid, nitrösa gaser samt metaller i gasfasi rökgaserna frän koleldningen bör tillkommande anläggningar förbaslastproduktionen av hetvatten och elkraft förläggas så långt norr ut iregionen som möjligt med hänsyn till dels den förhärskande vindriktningen från sydvästdels markens stora känslighet för försurning i de centrala delarna avSödertörn." Ett antal remissinstanser framhåller fördelar medatt integrera fjärrvär-mesystemet så att koleldade anläggningar behöveruppföras på så få platser som möjligt. Förutom anser Lidingökommun. Föreningen och f\eraföreningar i att enlokalisering till Värtan inte bör komma till stånd. , som anser att en ökadanvändning av kol inte behöver innebära en försämrad miljösituation, anför: "Genom att införa fjärrvärme begränsas delokala utsläpp, som sker frän enskilda oljeeldade anläggningar.Införandet av eldning med andra fossila bränslen i enskilda pannanläggningartorde knappast kunna accepteras medan i nya koleldade kraftvärmeverk modernteknik utnyttjas och särskild omsorg läggs ner vid hantering av bränsle, askaoch slagg. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 248 Erfarenheter frän och , där kol används imycket stor utsträckning för fjärrvärmeproduktion, indikerar att miljöfrågornavid koleldning kan lösas." , ochUppsala kommun ifrågasätter om inte utredningen borde ha räknat med ett störreenergisparande. Innan kol införs i större skala börenligt en utredning genomföras som belyser kolets transport-,lagrings- och deponeringspro-blem i Storstockholms- och samlsom föreslår en samlad lösning, organisatoriskt och hanteringsmässigt. vill starktunderstryka att den utvärdering som görs av industriverkets samrådsrapport ochremissyttrande från berörda kommuner och myndigheter över SIND-utredningensammanställes i en klar meningsyttring från berörda departements sida. Ett antal remissinstanser tar uppalternativ ulöver de tre som utredningen studerade mera i detalj. påpekar attnaturgas ej beaktats som ett möjligt bränsle. och Nynäspetroleum aktualiserar syntetgas som ett alternativ för Storstockholmsvärmeförsörjning. menar att trotsatt utredningen teoretiskt har räknat fram ett möjligt solvärmetillskott på upptill av regionens totala värmebehov, sä tilläts denna uppgift inte påverkaförsörjningssystemen . Några remissinstanser behandlarfjärrvärmesystemens flexibilitet. Enligt är det angeläget attett fullständigt utbyggt fjärrvärmesystem i regionen utformas så flexibelt atten direkt anpassning till framtida ändrade uppvärmningsbehov till följd avenergibesparingar, annan lokalanvändning samt utnyttjande av små lokalaenergikällor blir möjlig. OED betonar att det är viktigt attuppmärksamma de mängder skogsavfall och solvärme som kan utnyttjas inom området.Därvid är det enligt OED också väsentligt att kraftvärmesystemel byggs upp påett sådant sätt att alternativa energikällor smidigt kan kopplas in i systemeti ett längre perspektiv. Enligt STOSEB är det av betydandevikt alt alla alternativa bränslen utnyttjas så långt det är tekniskt,ekonomiskt och miljömässigt möjligt, men att det av utredningen och av tidigareutredningar framgår atl möjligheterna atl utnyttja dessa bränslen somersättning för olja är relativt marginella. Detta undanskymmer, menar STOSEB,emellertid inte behovet av kraftfulla satsningar på att utnyttja sådanabränslen så långt det är möjligt och ekonomiskt rimligt. STOSEB är berett tillett fortsatt engagemang i dessa frågor. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 249 anseratt solvärme och andra alternativa energikällor ej kan ge några väsentligabidrag till värmeförsörjningen i ett tättbebyggt storstadsområde avStorstockholms karaktär inom överskådlig tid. Värmeförsörjningen inom dennaregion måste därför, enligt föreningen, framåt baseras på fossilabränslen eller uran. 2.7 överväganden och förslag Remissinstanserna är överlagpositiva till utredningens överväganden och förslag. ÖEF, ,. och 7"y-resö kommun. Centraladriftledningen samt förordar att Storstockholmsfjärrvärmeförsörjning ordnas enligt referensalternativet. ÖEF anser att referensalternativetsammantaget är överiägset både och på . kommun anser att det är svårtatt med utredningen som underlag tillstyrka något av alternativen men atlIjärrvärmeutbyggnaden i princip bör ske enligt referensalternativet. EnligtSolna kommun bör dock kosl-nadskonsekvenserna för de enskilda kommunernaklarläggas före ett slutligt ställningstagande. ochlänsstyrelsen som yttrat sig sedan industriverkets samrådsrapport förelågförordar att fjärrvärmeförsörjning ordnas enligtreferensalternativet eller enligl etl modifierat referensalternativ däranläggningarna i Värtan ersatts av anläggningar i Augustendal i kommun. anser attreferensallernativel kan läggas lill grund för den fortsatta planeringen. Detbör dock enligt planverket kompletteras med utredningar om de enskildakommunernas specifika möjligheter att tillvarata lokala energikällor i olikatidsperspektiv. , och Sundbybergskommun, regionplane- och nä-ringslivsnämriden, samtSTOSEB anser att referensalternativet med möjlighet alt senare ansluta tillForsmarksalternativet bör ligga till grund för fjärrvärmeförsörjningen. delar utredningenspositiva syn pä referensalternativet men framhåller att ettenergiförsörjningssystem grundat pä en förgasnings-anläggning i påett ändamålsenligt sätt kan integreras i alternativet. anser altForsmarksalternativet är fördelaktigt från miljösynpunkt. Vidare förordarNynäshamns kommun att det av föreslagna förgasningsprojektetblir föremål för en allsidig utredning. anser attForsmarksalternativet samt ett alternativ med uppvärmning av mednaturgas är de fördelaktigaste om Prop.1980/81:90 Bilaga 1.10 Industridepartementet 250 hänsyn enbart tas till de miljövårdsfrågornaturvårdsverket har att ansvara för. anser alt det kan finnasförutsättningar att lokalisering till Augustendal i kommun tillgodosermiljöskydds-, naturvårds- och ekonomiska krav. I så fall skulle enliglnaturvårdsverket ett modifierat referensalternativ kunna ligga till grund förden försatta planeringen av fjärrvärmeförsörjning. kommun förordarForsmarksalternativet som man betonar att koleldade anläggningar mednu känd teknik lokaliserade till Värtan. ej kan tillstyrkas. , och Södertäljekommun tar ej ställning till utredningens förslag utan uppehåller sig i sinayttranden vid frågor som rör och kommun anför att kommunen är beredd att medverka till byggande av ettoljeeldat kraftvärmeverk i i samt alt kommunen är tveksamtill förläggning av ett koleldat kraftvärmeverk på denna plats. Huddingekommun anser sig, utan angivande av bränsle, vara beredd atl medverka tillbyggande av ett kraftvärmeverk i . kommun är beredd attuppföra en koleldad hetvattencentral i Igelsta i kommun. Kommunen ärdock ej beredd att medverka till tillkomsten av ett koleldat kraftvärmeverk iIgelsta. kommun är däremot beredd att delta i ett koleldatkraftvärmeverk i eller vid Himmerfjärden i .