prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt regleringsbrevet för1980/81 skall rådet planera den icke energiinriktade verksamheten på sädanisätt atl omfalt- 1980/81:100 Bilaga16 92 ningenpå sikl inle överstiger 110 milj. kr. Drygt hälften avrådets budget /81 om totalt 268,9 milj. kr. Förslag lill verksamhet under treårsperioden1981/82-1983/84 bygger på förutsättningen atl de i det följande föreslagnaändringarna av finansieringen genomförs. Det procentuella uttaget av byggforskningsavgifter harvarit oförändrat sedan den . Finansieringen under planperiodenbör enligl rådet bygga pä oförändrat uttag av byggforskningsavgifler, dvs.0,7%. Fr.o.m. /80 används en sjundedel av byggforskningsavgifternatill atl finansiera program 5, Energihushållning. Den situation som har utvecklats föranlederemellertid en annan bedömning från rådets sida. Energifrågan kan enligt rådetinte längre lösas med byggnads- och installationslekniska förändringar inom eni övrigt oförändrad bebyggelse- och byggnadsverksamhet. Ökat utnyttjande avlokala energikällor innebär alt samhälls- och byggnadsutformning, liksomboende- och förvaltningsorganisation, påverkas i hög grad. Inom den allmänna byggforskningen, dvs. programmen 1-3.finansieras redan nu sådan FoU som direkt eller indirekt ger nödvändigtkunskapsunderlag för elt effektivt energiutnyttjande och hushållning medenergi i byggnader. Denna forskning motsvarar resursmässigl mer än väl denandel av byggforskningsavgiflen som rådet använder för forskning inom program5, Energihushållning. Enligl rådets uppfattning bör därför den FoU som direktavser energihushållning i fortsättningen helt finansieras genom anslag.Byggforskningsavgifterna skulle i så fall användas endast för programmen 1-3samt den allmänna byggforskningens andel av programmen 6-8. Som en följd avdetla skulle rådet få en något enklare finansieringsbild. Den allmänna byggforskningen måste med den föreslagnafinansieringen bedrivas inom de ramar som fondens reserv kan ge. Rådet avserdärför att planera denna del av verksamheten så alt fondens reserv kanbibehållas på en tillräcklig nivå för atl även tillåla långsiktiga åtaganden.Denna nivå bör i enlighet med rådets lidigare bedömning i VP 77 vara kring 20%av årsomsättningen i fonden. Rådet anser att experimentbyggnadsverksamhelen börkunna utvidgas och avse verksamhet även inom programmen 1-3. Stödet börfinansieras med ett särskilt anslag för experimentbyggnadslän på motsvarandesätt som inom energiområdet. För de extra kostnader för planering, utvärdering m.m.orsakade av den föreslagna utvidgningen av experimentverksamhelen bör enligtrådet även bidragsmedel från fonden kunna utgå. Liksom för energiprojekten kanalltså lån och bidrag behöva kombineras för alt experiment skall komma tillstånd. Sådana bidragsmedel har räknats in i rådets finansieringsförslag. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 93 Genom avgifter beräknas fonden för byggnadsforskningunder /80 ha filiförts 101 milj. kr. Till della kommerstatsanslaget B 15. Byggnadsforskning som för samma budgetår var 10 milj. kr.Övriga inläkter bl. a. ränteintäkter, beräknas lill 24 milj. kr. /80 beräknas fonden förbyggnadsforskning på detta sätt ha tillförts 135 milj.kr. Härtill kommersärskilda anslag för de energiinriktade verksamheter som rådet ansvarar för.Totalt var rådets ulfall för verksamheten under /80 242,6milj.kr., varav 126,6 milj.kr. har avsett energiinriktad verksamhet. För innevarande budgetär räknar rådet med alt fondenexkl. särskilda anslag för energiinriktade verksamheter tillförs 126,7 milj.kr., varav 8 milj. kr. ulgörstatsanslaget B 15. Rådet beräknar atl fondreserven vid utgångenav /81 kommer all vara 64 milj. kr. Rådet begär för budgetåret1980/81 elt statsanslag om 8,5 milj. kr. I årets anslagsframställning redovisar statens råd förbyggnadsforskning en plan för den samlade verksamheten under budgetåren1981/82-1983/84. Rådets verksamhet inom den energiinriktade verksamheteningår dels som elt led i genomförandel av energisparplanen för befintligbebyggelse, dels som etl led inom energiforskningsprogrammel. Regeringen avser atl lägga framdels en proposifion som behandlar energihushållning i befintlig bebyggelse delsen proposition som bl.a. behandlar energiforskningsprogrammel för perioden1981/ 82-1983/84. Regeringen kommer i dessa propositioner all redovisa sinaställningstaganden angående behovel av resurser för forsknings- och utvecklingsinsatsersaml experimenlbyggande inom rådets energiinriktade verksamheter. Innan jag går närmare in på de av rådet framfördaförslagen vill jag påminna 1971 (prop. 1971:4) anmälda avsikten alt regeringen för redovisar sinasynpunkter pä forskningsverksamhetens huvudsakliga inriktning. Målen för forsknings- och utvecklingsarbetet undertreårsperioden / 82 1983/84 bör enligt min mening för det första vara alteftersträva resullal som, med beaktande av de sociala och fördelningspoliiiskasträvandena i bostadspolitiken, minskar kostnaderna för byggandet och boendet.Det andra målel bör vara all eftersträva resullal som höjer den tekniska utvecklingsnivånoch därigenom bidrar lill alt främja export av teknik, komponenter ochmaterial och som medför alt behovel av import minskar. Rådets nu redovisade verksamhetsplan innehåller enomfattande beskrivning av de problemområden som enligt rådet behöver belysasmed forsknings- och utvecklingsarbete. 1 den ärliga verksamhetsberättelsenredovisar rådet översiktligt den forsknings- och utvecklingsverksamhet som harbedrivits inom de olika programområdena. För atl ställning skall 1980/81:100 Bilaga 16 94 kunnatas till inriktningen ochomfattningen av verksamhetsplanen för hela treårsperioden behövs enligl min mening en samlad analys ochutvärdering av den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som rådet har bedrivit, framför allt /79-1980/81. Jag avser all la initiativ till en sådananalys och utvärdering. 1 avvaktan härpå är jag vad beträffar verksamhetsplanens inriktning inte nu beredd alt laställning lill mer än planens förstaverksamhetsår /82. För den icke energiinriktade byggforskningen vill jag inför /82 framhållaföljande. Till atl börja med finner jag det nödvändigt attprioritera de forskningsområden som ligger inom rådets program 3Byggnadsteknik. Enligt min mening börnivån pä denna salsning för /82 vara den som anges irådets huvudalternativ. Det är enligl min uppfattning viktigt atl finna ny teknik anpassad till stadsförnyelsearbelet. Behov föreligger också avteknik och metoder för att sänka underhällskostnader och för att åtgärda byggnadsskador. Genom bl.a. enkunskapsöversikt över hälsofarligaämnen i inomhusmiljön kan grunden läggas för en forskning som tillgodosernormmyndigheternas kunskapsbehov. Inom det bostadspolitiska omrädel villjag peka på behovet av att övergripande samhällsekonomiska studier ulförs. Desamhällsekonomiska konsekvensernaoch effekterna på de enskildas boendekostnader av ny- ochombyggnadsverksamhelen samt underhållet av byggnader behöver kartläggas.Vidare bör effekterna av byggnadsinvesteringarna och underhållet med avseendepå ekonomisk tillväxt, sysselsättning, handelsbalans och kreditmarknadkartläggas. När det gäller bostadsbyggandets kommunalekonomiska konsekvenserhar visst forsknings- och utvecklingsarbete påbörjats men kunskaperna i dessa frågor är begränsade och behöver ökas. Etl annat område som bör analyseras är debostadspolitiska styrmedlen. Samhälletsslöd till bostadsproduktionen ochbostadskonsumtionen är omfattande.Stöd ges såväl inom bostadspolitiken som inom skattepolitikens ram. Det finns anledning all fortlöpande övervägainriktningen av subventionerna medhänsyn lill såväl defördelningspolitiska som de bostadspolitiska effekterna och fill de ekonomiska konsekvenserna för slaten och kommunerna. Mot denna bakgrund bör studiergenomföras angående effekterna av del bostadspolitiska stödsystemet på bådeprisbildning och bostadskostnader samt om valet mellan generella ochselekliva stödsystem. Effekterna av olikastödsystem pä kapitalbildning och resursanvändning inom bostadssektorn är också av intresse. Detta arbele bör kompletterasmed forskning som ger underlag för direkt effektivisering av statsmakternasstyrmedel. Jag anser vidare att vikt bör läggas vidforskningsinsatser inom det av rådetangivna området samhällsplanering och energi. De kraftiga satsningar som f.n. görs och som i framliden kommer allgöras inom energiområdet bör bl.a.baseras pä samhällsekonomiska utvärderingar. Jag ser positivt på Prop.1980/81:100 Bilaga 16 95 rådets avsikt alt starta enforskargrupp inom detta område. Insatserna inom omrädel samhällsplanering ochenergi bör åtminstone ligga i nivå med den som anges i rådets huvudalternativ. Forsknings- och utvecklingsarbetet inom energi-och teknikområdena bör kompletterasmed projekt inom de av rådet angivna områdena fastighetsförvaltning samt bostads- och stadsförnyelse.Det primära syftet är att erhålla lägre kostnader för drift och underhåll, förombyggnad och förtätning avbefintlig bebyggelse. Projekt som kan väntas ge resultat som förbättrar den kommunala beslutsprocessen börenligt min mening stödjas. Informationsverksamheten inom rådet är enligt minuppfattning betydelsefull.Informationen skall ge den överblick och del sammanhang som erfordras för attforskningsresultaten skall kunna användas av olika avnämare.Informationssystemet bör följaktligen vara utformat med tanke i första hand påde avnämare som inle är forskare. Jag tänker på konsult-och byggföretag, bostadsförvallare och kommuner. Sammanfattande kunskapsöversikterbör ges ul anpassade till olika avnämare. Det bör ocksä finnas lämpligl underlag för myndigheternasinformationsspridning. inom energiområdetinrättades genom beslut (prop. 1976/77:107, CU 1976/77:32. rskr 1976/77:244). Nämndens uppgift ärenligt beslutet att bereda, planeraoch samordna den verksamhet med lån lill experimentbyggande inomenergiområdet som infördes genom samma riksdagsbeslut. Rådet föreslår attprövningsnämnden avskaffas från . Rådet anser atl nämndens huvudsakliga uppgift att i eltuppbyggnadsskede vara etl beredande,planerande och samordnande organ nu är slutförd. Nämndens uppgifter kan enligt rådets uppfattning numera skötas dels av rådets kansli enligt normala rutiner, dels avrådet i plenum. Jag delar rådets uppfattning att prövningsnämndeninte avses vara ett permanent organ.Jag är dock inte beredd atl nu föreslå alt prövningsnämnden avskaffas. Nämnden bör först slutföra sitt arbele med att utarbeta regler och medverka lill att viss praxis utbildas för avskrivningsbeslut för experimentbyggnadslän inom energiområdet. Jagförordar atl regeringen inhämtar bemyndigande alt - då nämndensarbete kan anses slutfört besluta om avskaffande av prövningsnämnden förforskningsinriktat experimentbyggande. Jag kommer i del följande all som elt led isträvan att få till stånd ett ökat experiment- och utvecklingsarbete inombostadsområdet föreslå regeringeninrättande av elt nytt anslag Län lill experimenlbyggande inom bostadsförsörjningen. Verksamheten föresläs bedriven avstatens råd för byggnadsforskning i nära samarbete med bosladsverket. Regeringen har pä initiativ av statens råd förbyggnadsforskning uppdragit ät rådetall i samråd med statskontoret och riksrevisionsverkei se över rådets organisation och redovisningssystem.Bakgrunden lill översynen är alt omfattningen av forskningsverksamheten underetl par är har fördubb- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 96 lats.Översynen genomförs enligt regeringens direktiv med den förutsättningen att rådet inle kommer alt tilldelasökade resurser för förvaltningskostnader.Jag avser atl med beaktande av resultatet av översynen föreslå regeringen att bl.a. meddela föreskrifter för rådetsförvaltningskostnader samt kostnaderför information och internationellt samarbete. Enligl vad jag har erfarit avser statens institutför byggnadsforskning atl hos regeringen hemställa om alt institutetsverksamhet utvärderas. Jag avser låta genomföra en sådan utvärdering. Rådet föreslår i sin anslagsframställning atlsådan forskning som avser energihushållningframdeles i sin helhet skallfinansieras med anslag. Detta ärenligl rådet en förutsättning för alt verksamheten skall kunna genomföras i den omfattning som anges i rådetshuvudalternativ. Enligt beslut av (prop. 1975:30, CU 1975:28. CU 1975:203) uttas byggforskningsavgiften fr.o.m. är 1976 med 0,av avgiftsunderlaget. Fr.o.m. budgetåret1979/80 (prop. 1978/79:115 bil. 3 s. 44. CU 1978/79:37. rskr 1978/ 79: 394) används O, I av de 0.7 procentenheternaför att finansiera forskning ochutveckling inom energihushållningsområdet. Rådet föreslår att dessa av byggforskningsavgiftenskall användas till finansiering av forsktiing inom den allmännabyggforskningen, dvs. rådets program 1-3, som direkt eller indirekt kanförväntas ge etl kunskaps- och beslutsunderiagför en effektivare hushållning med energi i byggnader samt att den forskning som direkt avserenergihushållning, dvs. rådets program 5, i sin helhet finansieras med anslag.Jag anser del f.n. inle möjligt att förordaden ökning av medelstilldelningen som ett genomförande av rådets förslag skulle medföra. För /82 beräknarjag behovet av medel för rådetsverksamhet till 8,5 milj.kr. Rådetbör planera sin verksamhet påsådant sätt att den icke energiinriktade verksamheten till budgetåret1984/85 inte överstiger 117 milj. kr.i det penningvärde som råder /82. Jaghemställer atl regeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen att besluta om avskaffande av prövnings experimentbyggande. 2. till Byggnadsforskningför /82 anvisa ett anslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 97 Lån till experimentbyggande inom energiområdet m. m. 1979/80Utgift 12 279000 Reservation 35806927 1980/81Anslag 31000000 1981/82Förslag 31000000 Anslaget betecknades lidigare Lån lill experimenlbyggandem.m. Pä grund av förslag om inrättande av ell nytt anslag Lån lillexperimenlbyggande inom bostadsförsörjningen ändras beteckningen lill Lån tillexperimentbyggande inom energiområdet m.m. Regeringenavser att i särskild proposition behandla frågor omenergihushållning i befintlig bebyggelse. Inriktningen och omfattningen avverksamheten inom anslaget Lån lill experimentbyggande inom energiområdet m.m.är beroende av regeringens förslag i denna proposition. I avvaktan härpå böranslaget las upp med ell preliminärt belopp i statsbudgeten. Jag hemställer attregeringen föreslår att, i avvaktan på proposifion inom området, för Låntill experimentbyggande inom energiområdet m.m. för /82 beräknaett reservafionsanslag av . Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 1979/80Utgift 1125334000 Reservation 1588913677 1980/81Anslag 800000000 1981/82Förslag 800000000 Regeringenavser alt behandla frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse i ensärskild proposition . 1 avvaktan härpå bör anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. tas upp med preliminärtbelopp i statsbudgeten. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, förVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. för budgetåret1981/82 beräkna elt reservationsanslag av . 7 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 16 98 Lån till experimentbyggande inom bostadsförsörjningen Nytt anslag (Förslag) 5000000 föreslog ibelänkandet (SOU 1976:26) BosladsverketSamordning - decentralisering bl.a.ökade statliga aktiviteter för alt stödja experimentverksamhet ochutvecklingsarbete inom bostadsbyggandet. Utredningen aktualiserade också fråganom att införa län eller bidrag för all stödja experimentverksamhel.Förslagel redovisades i prop. 1977/78:93 (s. 195). Bostadsslyrelsen och planverket har haft iuppdrag att lämna en redogörelseför erfarenheterna av experimentverksamhel och utvecklingsarbete inom bostadsbyggandet saml belysa behovet avålgärder som kan stimulera till en ökad aktivitet pä området. anser atl den verksamhet som bedrivs avbyggforskningsrådet med lån tillexperimentbyggande inom energiområdet bör kunna utvidgas och avseexperiment inom hela byggnadssektorn. Bostadsslyrelsen har redovisat erfarenheterna avhittillsvarande stöd till experimentoch menar bl. a. alt det krävs en förbättring av det ekonomiska stödet för att täcka sådana kostnader för projektav experiment- eller ulvecklingskaraklär och som inle kan räknas in i elt påvanligt sätt beräknat läneunderlag eller inte bör påverka bostadskostnaden idet berörda projektet. Belräffande det ekonomiska slödel för experiment-och utvecklingsarbete hänvisarbostadsstyrelsen i sin anslagsframställning lill del förslag sombyggforskningsrådet lämnar i sin anslagsframställning. för byggnadsforskning framhåller i sinanslagsframställning atl del finns begränsade möjligheler att fäbidrag ochlån för experiment- och utvecklingsprojekt. För enstaka projekt avstort värde kan regeringen anslå medel frånanslaget för förbättring av boendemiljön. Bostadsslyrelsen kan vidare geförhöjda län till projekt somberäknas fä exlra kostnader på grund av särskilda kvaliteter. Få experiment har enligt rådet emellertid kommittill stånd med hjälp av de nämndamöjligheterna. Långivningen är detaljreglerad av författningar som främsl haranpassats fill nyproduktionen. Besluten fattas på grundval av färdiga ritningar och anbudskoslnader, dvs. såsent alt det ekonomiska risktagandet blir stort. Besluten får vidareprejudicerande verkan, vilkel leder till en viss återhållsamhet. Rådet föreslår därföratt en annan ordning för finansiering av experiment bör prövas. Efter samråd medbostadsslyrelsen föreslår rådet därför alt särskilda medel ställs till förfogande för lån fill experimentverksamhet inområdets Prop.1980/81:100 Bilaga 16 99 programsamhällsplanering, byggnadsplanering och byggnadsteknik. Lånen skall kunna gestill förelag, kommuner, organisationer etc. för all täcka de merkostnader somexperimenten innebär och för vilka normala län inle är tillfyllest. Under enförsta period föreslås verksamheten fä karaktär av försök och inriktas på någraavgränsade ämnesområden. Den löpande administrationen av experimenlbyggnadslånenbör enligl rådet liksom nuvarande experimentbyggnadslån inom energiområdet skötasav . Rådet äskar en beslutsram för /82 om 7,5milj. För budgetåren 1982/83 och 1983/84 äskar rådet en beslulsram om 10milj.kr. resp. 15 milj. kr. Slödel bör finansieras med ett särskilt anslag. För extra kostnader för planering, utvärdering m.m.orsakade av experimentverksamhelen bör enligt rådet även bidragsmedel fränfonden kunna ulgå. Sådana bidragsmedel har räknats in i rådels samladefinansie-' ringsförslag för byggforsknings verksamheten. Som exempel på områden där experimentverksamhel ärsärskilt angelägen vill rådet nämna följande: - Drift och underhåll av kommunala anläggningar medalternativa säll att planera, samordna och ekonomiskt optimera förvaltningen. - Bosiadsutformning med nya lägenhetslösningar, ökadflexibilitet och elasticilet, annorlunda fördelning mellan enskilda ochkollektiva delar i boendel. Dessa experiment kan ske i både nybyggnad ochombyggnad. - Ombyggnader med särskild inriktningpä ökad tillgänglighet i äldre bebyggelse sä atl gamla kan bo kvar i sinmiljö. - där olikaformer för annorlunda fördelning av arbele och ansvar prövas. Syftet med dessaär all nedbringa förvaltningskostnaderna, minska hårt slitage ochvandalisering saml stärka de boendes samhörighet med bostadsområdet. - Ombyggnadsteknik,reparationsarbeten saml nya material med särskild inriktning på bättre ekonomioch bällre arbetsmiljö för byggnadsarbetare. - Installationssystem vars verkningssättbehöver prövas i full skala för all bällre än hittillsutvinna erfarenheler om funklionssäll och driftorganisalion. Inom energiområdet har statens råd förbyggnadsforskning ansvar för särskilda medel för lån till forskningsinriktatexperimentbyggande (prop. 1976/77: 107, CU 1976/77:32, rskr 1976/77:244).Verksamheten har senast behandlats av med anledning av 1980 årsbudgetproposition (1979/80:100 bil. 16, CU 1979/80:17, rskr 1979/80:212). Enligt rådet är erfarenheterna av verksamheten goda ochvisar all användning av ny teknik har påskyndats genom en planmässigintegration mellan FoU-verksamhelen och praktisk prövning av dess resultat.Demon- 1980/81:100 Bilaga 16 100 slralions-och informationsverksamhet är vidare enligt rådet nödvändiga delar i enlyckad utvecklingsprocess. Del är enligl min uppfattning möjligt atl bedrivaexperiment- och utvecklingsarbeteinom bostadsförsörjningen och genomföra projekt lill lägre kostnader än för sedvanliga lösningar. 1 vissafall kaii emellertid de beräknadebyggnadskostnaderna för experimentbyggande komma att överstiga dekostnader som kan anses vara fastighetsekonomiskl försvarbara. Den del av byggnadskostnaden som sålunda inte kanfinansieras genom nuvarandefinansieringsregler behöver därför kunna stödjas på annat sätt. Experimentverksamhelen inom bostadsförsörjningenbör enligt min uppfattningpåskyndas. För all stimulera utvecklingen och möjliggöra genomförande av projekt där särskilda kostnader kanförväntas uppstå förordar jagdärför att möjlighet skapas för särskilda lån till experimentbyggande inom bostadsförsörjningen.Slalens råd för byggnadsforskning bör ges ansvarel för verksamheten. Den av mig förordadeverksamheten för experimenlbyggande bör ses medtl i den redan bedrivna forsknings- och utvecklingsverksamheten påområdet. Den bör omfatta alla typer av bostadshus och syfta till resultat som ger goda bostadskvaliteter till lägre kostnader. Under anslaget B 15. Byggnadsforskning harjag redovisat minuppfattning om den huvudsakligainriktningen av byggforskningen. Jag förordar atl lån lill experimentbyggande kommer lill användning iforskningsverksamheten inom två avrådets program, nämligen program 3 byggnadsteknik och program 2 byggnadsplanering. Medlen under anslaget avses täcka den del avbyggnadskostnaderna som inte kan finansieras med nuvarande finansieringsregler.Syftet med experimenten bör varaalt erhålla lösningar som kan ha god möjlighet att fä en mer allmän tillämpning inom den närmastetioårsperioden. Ett nära samarbete bör äga rum mellan rådet ochbosladsverket i handläggningen av experimenlbyggnadsärenden. Del gäller delsatt genom bostadsverketsvälförgrenade och breda kontaktytor med kommuner, enskilda, projektorer ochbyggare fånga upp idéer och uppslag, dels att genom aktivt informations- och demonslrationsarbeleföra ul resultat av lyckade experiment.Formerna för delta samarbete bör myndigheterna själva utveckla. Kunskapernaoch erfarenheterna inom experimentbyggande inom energiområdet bör utnyttjasi sammanhanget. För att få en snabb behandling avexperimenlbyggnadsärenden är del enliglmin uppfattning nödvändigl atl formerna för den i vissa fall sannolikt nödvändiga dispensgivningen frän gällande normerförbereds av statens planverk. Enligt vad jag har erfarit avser statensplanverk alt la nödvändiga kontakter medSvenska kommunförbundel för att möjliggöra en snabb handläggning päkommunal nivå. 1980/81:100 Bilaga 16 101 Stödet för experimenlbetingade byggnadskostnaderbör beviljas i form av ränte- och amorteringsfria lån. Frågan om lånen skallåterbetalas helt eller delvis bör motbakgrund av en fastighetsekonomisk bedömning prövas senast efter 10 år.Villkoren för omprövning av lånen bör anges i sambandmed att de beviljas. Del bör ankomma pä regeringen all pröva frågor om avskrivning av lånen. Den löpandeadministrationen av lånen efteromprövningen bör liksom av de nuvarande experimenlbyggnadslånen inomenergiområdet skötas av bostadsslyrelsen. Om särskilda kostnader uppstår, t. ex. till följdav all de experimentella delarna avbyggnaden måste ersättas med byggnadsdelar av konventionell typ, börfrågan om reglering av sädana kostnader prövas vid den nämnda omprövningenav lånen. Slöd lill förberedelser och utvärdering ochinformation m. m. bör kunna lämnas iform av bidrag frän fonden för byggnadsforskning. Jag vill i sammanhanget understryka alt demöjligheler som framför allt bostadsslyrelsenhar all stödja insatser av experiment- och utvecklingskaraktär börutnyttjas även i fortsättningen. Verksamheten med lån fill experimenlbyggande börutvärderas efter en treårsperiod.