prop · G403194 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:194 omvissa ändringar i fråga om mark- och konkurrensvillkoren för statligabostadslån m, m.; Regeringenföreslår att anlaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att det s. k. markvillkoret för bostadslån slopas i frågaom lån för ny- eller ombyggnad i saneringsområden och atl det upphävs temporärtbeträffande lån för nybyggnad av s.k. styckebyggda småhus iexploateringsområden. I anslutning härtill föreslås också en viss ändring i grundemaför markprisprövningen i ärenden om bostadslån samt en förlängning avövergångstiden för undantag från markvillkoret i fråga om sådan mark iexploateringsområde som innehas . 1propositionen föreslås vidare atl det s.k. konkurrensvillkoret för bostadslånupphävs temporärt och att möjligheterna till produktionskost-nadsanpassadbelåning vidgas som villkoret inte gäller. Ändringarna föreslåsträda i kraft och gälla i låneärenden i vilka preliminärtlånebeslut meddelas , dock endast ombyggnadsarbetena har påbörjats före utgången av . I 1980/81. Närvarande:Statsminister , statsråden , , , , ,, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , Propositionom vissa ändringar i fråga om mark- och konkurrensvillkoren för statligabostadslån m. m. Mark-och konkurrensvillkoren infördes efter beslut av (prop.1974: 150, CU 1974:36, rskr 1974:372). Syftet med villkoren är dels attförbättra kommunernas möjligheter alt utöva inflytande över markanvändningenoch dels all öka konkurrensen i bostadsbyggandet. Markvillkoretinnebär att bostadslån beviljas endast om kommunen har förmedlat marken påvilken bostadsbyggande skall ske. Villkoret gäller i princip oavsettlåneändamål och hustyp. Vissa övergångs- och undantagsbestämmelser finns dock. Konkurrensvillkoretinnebär krav på att byggnadsarbetena skall ha upphandlats genom infordrande avanbud och genom prövning och antagande av anbud ulan föregående förhandling medanbudsgivare. Konkurrensvillkoret gäller för nybyggnad av hyres- och bostadsrältshussamt gruppbyggda småhus, dvs. småhus som lånesökanden uppför för försäljning. Regeringenbeslöt atl ge i uppdrag all belysa effektemaav mark- och konkurrensvillkoren. I uppdraget ingick att kartlägga markvillkorelseffekter för ny- och ombyggnadsverksamheten med avseende på konkurrensförhällandena,bostadsbyggandets omfattning och kommunernas markpolitik. Styrelsen skulle ävenredovisa de förslag till åtgärder som kunde komma fram från bl.a. kommuner och byggherrar.1 uppdraget ingick vidare att redogöra för konkurrensvillkorets tillämpningoch effekler samt atl redovisa de förslag som därvid skulle Prop.1980/81:194 3 komma att aktualiseras. Även effekterna av bestämmelsernaom särskilda fömtsättningar för egenregibyggande borde redovisas. Bostadsslyrelsen har i skrivelse den 2 januari 1981redovisat uppdraget. En sammanfattning av styrelsens redovisning bör fogas sombilaga lill protokollet i detta ärende. Bestämmelserna om mark- och konkurrensvillkoren finns i 6resp. 11-14 §S bostadsfinansieringsförordningen (1974:946). Ytteriigare bestämmelseromkonkurrensvillkoret finns i 48 § andra stycket samt 51 och 67 S§ sammaförordning. Vidare finns bestämmelser om mark- och konkurrensvillkoren ibostadsstyrelsens tillämpningsföreskrifter till nämnda paragrafer. Murkvillkoret innebär atl bostadslån för ny- ellerombyggnad endast beviljas om kommunen eller ell aktiebolag, som helt ägs avkommunen och vars verksamhel uteslutande består i att förvärva eller förvaltamark, har till lånesökanden för genomförande av byggnadsföretaget överlåtit marken,upplåtit den med tomträtt eller överiåtil tomträtt till marken. Med kommun ochkommunalt aktiebolag jämställs landstingskommun och landstingskommunaltaktiebolag. Från markvillkoret har gjorts vissa undantag. Det gällersålunda inte i fråga om lån lill s. k. styckebyggda småhus, om sökandensförvärv av marken inle är förenat med sådana villkor som binder sökandensupphand-Ung av material och byggnadsarbeten till en viss byggintressent. Med styckebyggdasmåhus avses i detta sammanhang småhus som skall bebos av den som söker lånet.Vidare gäller inte mark villkoret om lånesökanden har ägt marken eller innehaftden med tomträtt . Om marken är belägen inom ettområde utan samlad äldre bebyggelse, s. k. exploateringsområde, krävs dock attansökan om bostadslån ges in före . Markvillkoret gäller inteheller när lånet i huvudsak avser vissa särskilda ombyggnadsåtgärder såsomboendemiljöåtgärder, energisparåtgärder, åtgärder mot radon m. m. Från markvillkorets tillämpning har vidare generellt undantagitsvissa förvärv. Det gäller bl. a. förvärv på exekutiv auktion, förvärv genomarv, gåva, testamente m. m. eller genom fusion samt förvärv som görs av vissabostadsrättsföreningar. I fråga om förvärv genom arv, gåva, testamente m. m.gäller undantaget dock endast under förutsättning alt markvillkoret inte hadeutgjort hinder för lån till förre ägaren. Förutom de generella undantagen från markvillkoret kanlånemyndigheterna medge undantag (dispens) i det särskilda fallet. 1 fråga omhus i områden med samlad äldre bebyggelse, s.k. saneringsområden, kan länsbostadsnämndenmedge dispens om del finns särskilda skäl. Beträffande ti /81.1 saml. Prop.1980/81:194 4 hus i exploateringsområden krävs ett särskilt medgivandeom undantag av . Ett sådant medgivande får lämnas endast efteransökan av kommunen och om starka skäl föreligger. Som har framgått av det föregående innebär konkurrensvUlkoretatt bostadslån får lämnas endast om byggnadsarbetena upphandlas genominfordrande av anbud och genom prövning och anlagande av anbud ulan föregåendeförhandling med anbudsgivare. Som yllerligare förutsältning gäller attlånesökanden inte får ha antagit ett anbud som är påtagligt sämre än andraanbud och detla innebär att anbudsgivaren gynnas på ett otillbörligt sätt. Prövningen av konkurrensvillkoret ankommer i första hand påkommunen. får frångå förmedlingsorganets yttrande endastom det finns särskilda skäl. Om förmedlingsorganel har tillstyrkt lån skalldock nämnden göra en särskild prövning av upphandlingen om sådan prövning harbegärts av anbudsgivare eller när det annars finns anledning till det. Kravet på viss upphandlingsform som fömtsättning förbostadslån gäller endast i fråga om nybyggnad av hyres- och bostadsrältshussamt gruppbyggda småhus. Kravet är inte absolut. Lån kan beviljas även om upphandlingenhar skett på annat sätt, t.ex. efter förhandling. För atl detta skall ske krävsdock atl upphandlingen kan antas vara minst lika fördelaktig somanbudsupphandling och även i övrigt lämplig. Även prövningen enligl dessagrunder ankommer i första hand på kommunen. får frångåförmedlingsorganets yttrande endast om det finns särskilda skäl för det. Motsvarande gäller i fråga om s. k. egenregibyggen, dvs.en nybyggnad som utförs av ägaren lill marken eller av tomträtlshavaren. Äventill sådana projekt får bostadslån lämnas, men endast om kostnaden för byggetbedöms inte översliga kostnadsnivån vid anbudsupphandling och om egen-regibyggemed hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet kan anses vara en lämpligproduktionsform. Jag lar först upp frägan om ändring av murkvillkoret. Markvillkorel infördes år 1975.1 proposition 1974: 150 (s.379) angavs alt ett markvillkor skulle vara etl verksami medel när del gälleralt genom en markfördelning tillse alt bostadsbyggandet anförtrosbyggherrar som har bästa förutsättningar och vilja alt bygga goda och billigabosläder. Föredragande statsrådet anförde som ett grundläggande motiv förmarkvillkoret atl del skulle medföra minskad konkurrens om marken och därmeddämpa prisnivån. hade ingen erinran mot det anförda (CU 1974:36, rskr1974: 372). Prop.1980/81:194 5 Vad först gäller saneringsområden anför bostadsslyrelsen iden lidigare nämnda skrivelsen alt det är svårt att uttala sig ommarkvillkorets effekter på främst konkurrensen om mark i sådana områdeneftersom utsikten alt få bygga och därmed benägenheten att förvärva mark i höggrad är beroende på kommunens inställning. Den ändring i byggföretagensmarkförvärvspolitik som här tycks ha skett hänger enligt styrelsen samman medatt det kan upplevas som osäkert all bedriva en byggnadsverksamhet som ärberoende av kommunens tillstyrkan. Enligl vad jag har erfaril har kommunernanär det gäller saneringsområden i viss utsträckning använt markvillkorel föralt slälla krav i fråga om överlåtelsepriscr, lägenhetsfördelning vid ombyggnad,gårdssanering m.m. Sin främsta betydelse tycks markvillkoret därvid ha haft föröverlålelsepriserna. har för sin del tolkat resultatet avutvärderingen som atl kommunerna anser att villkoret allmänl sett har haftpositiva effekler för bostadsbyggandet. Markvillkorel utgör enligt styrelsen enbetydelsefull grund för kommunens mark- och bostadspolitik. Styrelsen har föregen del inte funnil några bärande skäl för alt markvillkoret bör slopas. Även jag anser att markvillkoret i princip har haftpositiva effekter med hänsyn till syftena bakom villkoret och är, som jag straxskall återkomma lill, för exploateringsområdenas del i princip beredd atl delastyrelsens uppfattning. I fråga om saneringsområden beror emellertid effekternasannolikt mindre på att kommunerna har ökat sina markförvärv. Del är oklarthuruvida kommunerna över huvud tagel har ökat sina direkta markförvärv i sådanaområden som en följd av markvillkoret. Effektema i saneringsområden lorde iförsta hand ha uppnåtts genom del inflytande vid beslut om dispens frånmarkvillkoret som kommunerna har givits i tillämpningen. Därvid har del som jagnämnde varil möjligt för kommunen alt ställa krav i fråga om överiålelsepriser,lägenhelsfördelning, gårdssanering m.m. Jag anser det angeläget att slå vakt omkommunernas inflytande i hithörande frågor. Behovet av ett sådant inflytandekan emellertid tillgodoses även på annal sätt än genom alt man ställer ett kravpå markupplåtelse från vilket kommun sedan har möjlighet att gedispens. Jag vill här erinra om den allmänna utvidgning av detkommunala inflytande i lånefrågor som genomfördes (prop. 1977/78:93, CU1977/ 78:28, rskr 1977/78:265) och som innebär att kommunens (förmedlingsorganets)yUrande i låneärenden, i vilka kommunen inle är sökande, får frångås endasi omdet finns särskilda skäl. Som exempel på fall dä särskilda skäl föreligger,dvs. när länsbostadsnämndens bedömning bör ha företräde, nämns i prop.1977/78:93 (s. 170) tolkningsfrågor som gäller tillämpningsområdet för statligastödformer. Vidare nämns produktionskostnadsprövningen och alt avsteg frånkommunens bedömning bör göras i de fall denna strider mot reglerna för lån- ochbidragsgivningen. Kommunerna har således numera elt i princip avgörandeinflytande i alla lånefrågor utom sådana som har att göra medtillämpningsområdet för Prop.1980/81:194 6 långivningen saml kostnads- och regelfrågor. Vad särskiltgäller småhus villjag också erinra om det inflytande i hithörande frågor somkommunen kan utöva med anledning av kravel på visst kommunall ansvar förförlust på statslånet. Jag anser att det utökade kommunala inflytandet ilåneärenden som infördes är tillräckligt när det gäller att lillgodosebehovet av elt kommunall inflytande över överlåtelsepriser,lägenhetsfördelning, gårds-sanering och liknande frågor i saneringsområden. Jagförordar därför atl sådana frågor som har kunnat prövas inom ramen fördispenser från markvillkoret i saneringsområden får omfattas av det kommunala inflytandeti lämplighetsfrågor och att markvillkoret slopas i saneringsområden. Vad jag nu har förordat gäller även s. k. styckebyggdasmåhus i saneringsområden. Med styckebyggda småhus avses småhus som skallbebos av lånesökanden själv. För sådana hus gäller markvillkoret generelll baraom sökandens förvärv av marken är förenat med villkor, varigenom sökandensupphandling av material och byggnadsarbeten binds till viss byggintressent.Bestämmelsen har till syfte att motverka att byggföretag genom förvärv ochöverlåtelse av mark skaffar sig ensamrätt till byggandet på sådan mark. Följdenav att markvillkoret i saneringsområden slopas blir att dessa frågor får prövasinom ramen för det kommunala inflytandet i lämplighetsfrågor. I sammanhanget vill jag också beröra den särskildamarkprisprövning som skall ske i ärenden om bostadslån för ny- eller ombyggnadav småhus i saneringsområden. Bl.a. i dessa fall gäller alt bostadslån fårbeviljas endast om det pris till vilket marken har förvärvals inte överstigervad som är skäligt. Bestämmelserna om della finns i I6§bostadsfinansieringsförordningen. Enligt dessa skall man vid bedömningen inteta hänsyn till i priset ingående kostnad för att ställa i ordning marken förbebyggelse. I övrigt sker bedömningen med ledning av de värderingsgrunder somgäller vid expropriation. Jag anser det vara tillräckligt med den prövning avöverlåtelsepriser i saneringsområden som kan ske inom ramen för det kommunalainflytandet i lämplighetsfrågor. Att dessutom göra en prövning enligtbestämmelserna i 16 § torde inte behövas. Jag förordar därför att den särskildamarkprisprövningen enligt 16 § bostadsfinansieringsförordningen inte skall omfaltaärenden om bostadslån för ny- eller ombyggnad i saneringsområden. Jag övergår nu till markvillkoret i exploateringsområden.Av bostadsslyrelsens utvärdering framgår att enskilda intressenter har minskatsitt markinnehav i exploateringsområden. Ätskilliga länsbostadsnämnder ochkommuner anser att prisutvecklingen har dämpats och att denna tendens ärstarkare i exploateringsområden än i saneringsområden. Detla lalar enligt minmening för att markvillkoret i exploateringsområden Prop.1980/81:194 7 i huvudsak har tillgodosett de syften som låg bakominförandet av del. att ge kommunema rädighet över marken för att därigenombåde kunna påverka hur marken fördelas mellan olika byggherrar och eliminerakonkurrensen om exploateringsmark. Dessa syften är enligt min mening lika akluellai dag som när markvillkoret infördes. Atl bostadsbyggandet nu är lägre än ibörjan av ändrar enligt min mening inte detla förhållande. Jagdelar därför uppfattning atl markvillkoret bör bibehållas iexploateringsområden enligt i huvudsak nuvarande regler. Jag vill dock la upp frägan om en förlängning avundanlaget från markvillkoret för sädan mark i exploateringsområden somlånesökanden har ägt sedan den . Sådan mark är f. n. undantagenfrån markvillkorel lill utgången av . Bostadsslyrelsen framhåller bl.a.alt byggföretag m. fl. fortfarande äger belydande markområden som inte kommeratt tas i anspråk före den . Om kommunerna inte förvärvar denna marki god tid före detta datum finns enligl styrelsen slor risk för atl markvillkoreldå blir ell hinder för bostadsbyggandet inom exploateringsområden. Styrelsenerinrar om den av beslulade avvecklingen av den statliga långivningentill kommunala markförvärv och anser alt kommunernas möjligheter att finansieraeriorderliga markförvärv måste tillgodoses genom att en tillräcklig kreditvolymställs lill kommunernas förfogande. För egen del anser jag att det med hänsyn till det ekonomiskaläget för kommunerna inte är möjligt att kräva alt dessa på den lid somåterstår fram till skall förvärva den mark som behövs för atltrygga ett kontinuerligt bostadsbyggande. Jag kan därför inle bilrädabostadsstyrelsens förslag. Del är dock angeläget atl undvika störningar ibostadsbyggandet på grund av att det övergångsvis saknas mark förbostadsbebyggelse som utförs med stöd av bostadslån. Den övergångstid undervilken markvillkoret inte gäller för mark som har innehafts sedan den 1november 1974 bör kunna utsträckas något. Jag förordar alt övergångstidenförlängs med , dvs. det nuvarande undanlaget i fråga om äldre markförvärvi exploateringsområden bör gälla till utgången av . Jag vill samtidigtunderstryka att den av mig nu föreslagna föriängningen bör ses som enextraordinär ålgärd för att underiätta bostadsbyggandet under de närmaste åren.Den föreslagna förlängningen ger kommuner och markägare etl visst rådmm. Detfår nu ankomma på dessa att vidta de nödvändiga dispositionerna beträffandeden mark som berörs. Någon ytteriigare föriängning av övergångstiden bör intekomma ifråga. har också föreslagit att beslutanderättenangående dispens från markvillkoret i exploateringsområden skalldecentraliseras från till länsbostadsnämnderna. Det ankommerpå regeringen all besluta i sådana frågor. Jag avser att i ett annat sammanhangföreslå regeringen att besluta i enlighet med styrelsens förslag. Vad jag har sagt innebär att markvillkoret bibehålls för Prop.1980/81:194 8 Elt undantag bör dock enligt minmening göras såvitt gäller sådana småhus som skall bebos av lånesökanden, s. k.styckebyggda småhus. Som jag har redovisat i det föregående gäller markvillkoreti dessa fall endast om förvärvet av mark är förenat med villkor varigenomsökandens upphandling av material och byggnadsarbeten binds till en viss byggintressent. Bostadsslyrelsens utvärdering innehåller inte någraöverväganden eller förslag belräffande frågan om markvillkorel för styckebyggdasmåhus. Av ulvärderingen framgår dock atl en allmän översyn av lånereglerna förstyckebyggda småhus har påbörjats inom styrelsen. Denna översyn kommer ävenalt beröra markvillkorel för sådana hus. Som jag återkommer till i det följande vid min behandlingav konkurrensvillkoret är det nödvändigt atl öka bostadsbyggandet i landet, ivart fall temporärt. En av de ätgärder som därvid bör vidtas är atl medbeaktande av de gmndläggande syftena bakom lånereglerna undanröja sådanl somkan anses utgöra ett hinder för etl ökat bostadsbyggande. Reglerna ommarkvillkoret för styckebyggda småhus anser jag kan utgöra ett sådant hinder. Isyfte att öka bostadsbyggandet förordar jag därför elt temporärt slopande avmarkvillkoret såvitt gäller bostadslån för styckebyggda småhus iexploateringsområden. Den allmänna dämpningen av efterfrågan på småhus undersenare lid. talar enligl min mening för att regeln kan slopas tillfälligt utanatt del leder till prisökningar. Jag vill också erinra om vad jag i detföregående har anfört om kommunernas inflytande i låneärenden. Det av mig förordade undantaget för styckebyggda småhusbör gälla i fråga om lån som beviljas den 1 juli 1981-den 30 juni1982. Jag övergår nu lill frågan om ändring ikonkurrensvillkoret. Konkurrensvillkoret innebär att bostadslån för nybyggnad färbeviljas endasi om byggnadsarbetena har upphandlats i konkurrens. Egenregi och förhandlingscntreprenadkan också godtas under förutsätlning aU kostnadsnivån inte är högre än ombyggnadsarbetena hade upphandlats i konkurrens. Dessutom prövas atl egenregieller förhandlingsentreprenad är en lämplig produktionsform i det enskildafallet. Kommunen har etl avgörande inflytande vid sistnämnda bedömning.Konkurrensvillkoret gäller inte i fråga om styckebyggda småhus. Enligt gällande regler får s. k. produklionskostnadsbelåninglillämpas vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus under förutsättning attprojektet är upphandlat i konkurrens. Övergångsvis fårproduktionkostnads-belåning ges även i fråga om förhandlingsupphandlade projektoch egenre-giprojekl (CU 1980/81:4, rskr 1980/81: 13). Från skilda håll har framförts att konkurrensvillkoret ärett hinder för bostadsbyggandet. utvärdering ger visserligeninte något belägg för denna uppfattning men slyrelsen framhåller atl man inlehar funnit någon metod atl avläsa de verkliga effekterna av villkoret. I årels budgetproposition (prop. 1980/81: 100 bil. 16)framhöll jag beho- Prop.1980/81:194 9 vet av att bostadsbyggandet ökar. tillgängligauppgifter om bostadsinvesteringarna under innevarande år tyder dock på atldessa inle konimer att bli av den omfattning som jag förutsatte i början avdetta år och som är önskvärda från bostadspolitisk synpunkt. Enligt vad jag harerfarit skulle ett slopande av konkurrensvillkoret i förening medproduktionskostnads-belåning även för hyres- och bostadsrättshus som byggs iegen regi eller är upphandlade efter förhandling ha en betydandestimulanseffekt på bostadsbyggandet. Med hänsyn till behovel av altbostadsbyggandet ökar förordar jag som en stimulansåtgärd attkonkurrensvillkoret slopas tillfälligt och alt de nuvarande möjligheterna tillproduktionskostnadsbelåning för hyres- och bostadsräushus vidgas lillförhandlingsentreprenader och egenregiprojekt som villkoret integäller. Jag återkommer i det följande till den period under vilken villkoretinte skall gälla. Mitt förslag om produklionskostnadsbelåning innebär att,om byggnadsarbetena har upphandlats efter förhandling, låneunderlagel färbestämmas tiil det belopp som motsvarar kostnaden enligt det antagna anbudetmed skäligt tillägg för sådana kostnader som inte omfattas av anbudet. För låntill en sådan nybyggnad som skall ulföras av ägaren till marken får låneunderiagetmotsvara den i ärendet uppgivna kostnaden. I likhet med vad som gäller i frågaom produktionskostnadsanpassad belåning av konkurrens-upphandlade projekt bördock kostnaderna för del förhandlingsupphandlade projektet eller egenregiprojektetjämföras med ett på sedvanligt sätt framräknal pant värde. Om dessa kostnaderväsentligen överstiger pantvärdet bör bostadslån inte lämnas. Vidare bör intehögre låneunderlag kunna fastställas för egenregiprojekt och förhandlingsupphandladeprojekt än för ett motsvarande projekt som är upphandlat i konkurrens. Jag kommer inte att i detta sammanhang la ställning tillde av bostads-styrelsen föreslagna ändringarna av konkurrensvillkoret. Dettabör i stället ske när även effekten av de av mig föreslagna ändringarna beträffandeproduktionskostnadsbelåningen kan bedömas. Det av mig förordade temporära slopandet avkonkurrensvillkoret och de ändrade förutsättningarna för s. k.produktionskostnadsbelåning bör gälla för ärenden i vilka preliminärt beslutmeddelas t. o. m. under förutsältningatt byggnadsarbetena påbörjas . Som ytterligareförutsättning bör gälla att låneansökan skall ha inkommit till kommunen (förmedlingsorganel)före utgången av . Med denna avgränsning av tillämpningsområdetför stimulansåtgärderna kommer dock ett antal icke anbuds-upphandlade projekl.för vilka preliminärt beslut har meddelats före och för vilkalåneunderiaget har fastställts enligt den s. k. schablonmetoden, atl erhållahögre kapitalkostnader än de som omfattas av de nya reglerna. Det förhällandetall byggherren har funnit det förenligt med sina intressen atl genomföra ettsådant byggnadsföretag lalar enligt min 1980/81:194 10 bedömningför att denne har funnit företaget kostnadsmässigt konkurrenskraftigt vidjämförelse med projekl som har upphandlats i konkurrens och som har medgetts produktionskoslnadsbelåning.Av detta skäl och med hänsyn till att syftel med milt förslag är all stimulerabostadsbyggandet finner jag inle skäl atl ge förslaget någon retroaktivtillämpning. Även statsfinansiella skäl talar mot delta. Detföreslagna temporära slopandet av konkurrensvillkoret och de ändrade fömtsättningarnaför s. k. produktionskoslnadsbelåning beräknas medföra en ökning av bostadslänmed 37 milj. kr. och en ökning av räntebidraget del första året med 4 milj. kr.Förslagel medför inte någon kostnadseffekt för statsverket under budgetåret1981/82. Effekternaav atl markvillkoret för styckebyggda småhus i exploateringsområden ochkonkurrensvillkoret slopas temporärt saml effekterna av de ändrade fömtsättningarnaför s.k. produktionskostnadsanpassad belåning bör enligt min mening utvärderas.Jag avser atl i annat sammanhang föreslå regeringen atl en sådan utvärderingkommer till stånd. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar igrunderna för markvillkoret och markprisprövningen som jag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om alt temporärt slopa konkurtensvillkoret och att under den tidkonkurrensvillkoret inte gäller införa produktionskostnadsbelåning för hyres-och bostadsrättshus som inle upphandlas i konkurrens. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl anlaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:194 11 Sammanfattning av utvärdering avmark- och konkurrensvillkoren i fråga om bostadslån