prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — l")et finns emellertid en koslnadsmässig och evenluellt enprogrammässig koppling mellan FM4- och FM5-nätens utformning, varför det kanfinnas anledning alt åtminstone preliminärt la ställning till utformningen avFM5-nätet . Del bör observeras att de beslut som träffas omutformningen av de nya FM-näten genom frekvensplanen låses för lång lid framåt.Väsentliga förändringar i nätens utformning bedöms inte kunna åstadkommas sedanfrekvensplanen fastställts. De nya näten kan utformas på en mängd olika sätt medavseende på möjligheten till sändningar på olika nedbrytningsnivåer(sändningsområden). Följande huvudalternativ beträffande FM4-nälel harutkristalliserats i samarbete med och dess dotterbolag. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 75 1 - Hela landet 46 2 - Län(lokalradioområde) 1 65 - Hela landet ' 3 -Näringsgeografiska områden \ inom län (1-6 i vaqe län) I 110 - Län(lokalradioomräde) I - Hela landel / 4 - Enskild kommun | - Län(lokalradioområde) I 131 - Hela landel I i samtliga alternativ har förutsatts atl nuvarandemöjlighet till sändningar pä lokalradioområdesnivå i FM3 bibehålls. Vidare harförutsatts stereosändningar i FM4 i samtliga alternativ. Ett FM4-nät enligl alternativ I eller 2 beräknas, underförutsättning all medel beviljas fr.o.m. /82, kunnafärdigställas . Om FM4-nälel skall utformas enligt alternativ 3eller 4 beräknas del under samma förutsätlning kunna las i bruk successivt åren1984-1986. ÄvenFM5-nätet kan utformas på en mängd olika sätt. Med stöd av ställningslagande i frågan,förordar atl FM4-nälet etableras i enlighet med alternativ 4,vilket i huvudsak innebär att sändningar över var och en av landets ca 280kommuner i princip blir möjliga. FM5-nälel bör ges samma utformning somFM4-nätel. Utbyggnaden av regional-TVenligl beslut skulle ulöver nödvändiga omrangeringar i TV2-nätelockså kräva en omfattande komplettering av nätet pä grund av bristandeöverensstämmelse mellan regiongränser och täckningsområden. För atl lösa destörsta problemen beräknas investeringar om 30-35 milj. kr. 1föregående års anslagsframställning anfördes atl anslag skulle erfordras förstfr. o. m. / 86. Preliminära önskemål om en tidigareläggning avutbyggnaden har emellertid framförts av , varför iden nu framlagda utbyggnadsplanen inräknat ell belopp om ca 22 milj. kr.,fördelat på samtliga fem budgetår. Frågan kommer emellertid att utredas ytterligare isamråd med , specielll som en ulbyggnad förutsätter attkonsumenterna anpassar sina antennarrangemang lill de nyasändningsförhållandena. Som regel, måste också TV-mollagaren, när de nyasändarna lagils i bruk, ställas in på en särskild kanal under den korla tid regional-TV-sändning pågår. Därför kandet av ekonomiska och tekniska skäl vara lämpligt all, i stället för atl nugenomföra en utbyggnad, t. v. låta regiongräns i många fall avvika frånlänsgräns. Belräffande sändarslationerför AM anför verket all man i samråd med har prioriterat enutbyggnad av "MV" högst. Eftersom "MV" ulgörersättning för MV-sändaren i , 1980/81:100 Bilaga 12 76 somnumera används för utlandsprogram i slor utsträckning, har del bedömts att"MV" lämpligen finansieras på samma sätt somullands-sändningarna på kortvåg, dvs. på tredje huvudtiteln under rubrikenSveriges Radios programverksamhet för utlandet (såväl kapitalkostnader som egentligdrift). I tidigare anslagsframställningar harangetts att de tre MV-slationerna iGöteborg, och kan vara i drtfl längst intill är 1985 medanMotala LV bedöms kunna vara i bruk lill 1980-talets slut utan störreinsatser. Masterna vid MV är emellertid i sådåligt skick atl avsevärda reinvesteringar(1-2 milj. krävs om stationen ska bibehållas. Tillgången på sändarrör för MV, vilka ejlängre tillverkas, har visat sigvara sämre än som fidigare har beräknats. Del är därför högst osäkert om stationen kan vara kvar i drift ända , vilkel bedömt vara önskvärt. Denna sändare iläckningshänseende utgör nämligenetl komplement till MV iavvaktan på all "MV" etableras. undersöker emellerfid möjligheterna atl anskaffaersätl-ningsrör från ufiändskateleförvaltningar som redan har bytt ut sina gamla sändare. Med anledning av det anförda bör MVbibehållas endast om starka skälframkommer. I annat fall föreslås nedläggning av MV vid utgången av /81, varförmedel för ovannämnda reinvesleringej förutses. MV föreslås bibehållas i drift t. v. Utbyggnaden av tilldelningen "GotlandLV" har prioriterats högst efter "MV". Den äravsedd att ersätta LV och ger med sin placering avsevärt större räckviddtill lägre driftkostnad än LV.Om ulbyggnad skall företas, bedömerteleverket det angeläget alt projekteringigångsätts redan under /82 så att stationens exakta lokalisering och utformning kan fastställas. Fördelta ändamål erfordras 200000 kr.under /82. Stationen är kostnadsberäknad lill totall 18,4milj. och kan färdigställas . Utbyggnaden av övriga tilldelningar, främst"LV", har behandlats i tidigare anslagsframställningar. Medelhärför förutses f. n. ej under /82, ulan avvaktarregeringens slutgiltiga övervägandenoch redovisning av sin syn på behovet av AM-ljudradiosänd-ningar på MV-och LV-banden. En eventuell reduktion av anslagenunder femårsperioden med 1 bör enligl i första handdrabba nya tjänster, dvs. utbyggnaden för bättre regional-TV-täckning,utbyggnaden av en AM-slation påGolland saml utbyggnaden av FM4-nätet. Den sistnämnda skulle därvidutsträckas ytterligare ell år i tiden. Tillsammans skulle detla innebära en minskning av anslagen underfemårsperioden med ca 67 milj. kr., dvs.i genomsnitt ca 13,5 milj. kr. Vidare bör i ett trängt lägeutbyggnaden av TVl- och TV 2-näten för att förbättra täckningen i Prop.1980/81:100 Bilaga 12 77 stort sett kunna halveras, vilketskulle innebära en reduktion med ca 14 milj. kr. för hela femårsperioden, dvs.i genomsnitt ca 3 milj. kr. Slutligen erfordras för atl uppfylla riktlinjenbelräffande en eventuell minskningav anslagen all utbyggnaden med reservsändare för och därav betingad tillbyggnad reduceras medca 5 milj. kr. För /82 räknar verket meddriftkoslnader för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten omsammanlagt 223,3 milj. kr. Häravavser 156,1 milj. kr. ersättning för programdistribution, 55,5 milj. kr. ersättning för debitering och uppbörd avTV-avgifier saml 11,7 milj. kr. ersättning för avgiftskontroll. Vid beräkning av kostnader har hänsynej tagits till de förslag fill ändrade former för avgiftsuppbörden somframlagts av TV-avgiftsut-redningen(U 1978:15) i promemorian (DsU 1978:16) TV-avgifier:inkasse-ring, kontroll ochavgiflsskolk saml av den särskilde utredaren (1980:05) för en rättslig översyn av ålgärder motavgiflsskolk i promemorian (Ds U 1980:7) Avgiftsfinansiering av radio/leve.Inle heller har hänsyn tagils till delförslag till separat syslem föravgiflsuppbörd som ingivils lill regeringen av i maj1980. 1 sin anslagsframställning för /82har beräknatanslagsbehovet till 16 milj. kr.Beloppet avser bl. a. förvärv och ombyggnadav fastighet i , nybyggnad i , tillbyggnad i samt inlösen av fasligheter i ochSundsvall. 1 () anslagsframställningför /82 presenterarmoderbolaget sin samlade bedömning av medelsbehovel. 1 bilagor redovisar de programproducerandedotterbolagen sina anslagsframställningar. Moderbolagelsmedelsframslällning sammanfattas påföljande sätt. Under de tre budgetår som har gått sedan riksdagoch regering lade fastmålsättningen för utvecklingen av rundradioverksamheten t. o. m. budgetåret1985/86 har programföretagen vidtagit en rad åtgärder för alt förverkligamålsättningen med användning av de medelstillskott som fållför ändamålet. (SvTV) räknar med all vidutgången av /81 istort sett ha förverkligat målsättningen för regionaliseringen avriksprogramproduktionen till den del den förutsätter medelstillskotl. Av de4 veckotimmar med vilka distriktens programproduktion skall öka 1980/81:100 Bilaga 12 78 kommerman atl i det närmaste ha förverkligat de för vilka särskilda medel beräknas. Återstående 2veckotimmar i distrikten skall komma till stånd genom en omstrukturering mellan Stockholmoch distrikten under återstoden avavtalsperioden t.o.m. budgetåret1985/86. Riksradio AB:s(RR) plan för regionaliseringen av riksprogramproduktionen i radio innebär alt denna är genomförd vidutgången av avtalsperioden. Planen innebär atl det nettotillskott av 40veckotimmar som skall tillföras distrikten fördelas jämnt över avtalsperiodenmed ca 6 veckolimmar . /81 kommer distriktens riksprogram-produktion all haökat med 6,5 veckolimmar. () har påböijat en ulbyggnad av den regionala verksamheten. Utbyggnaden av regional-TV-sändningarna skerenligl SvTV:s planer. Sändningar i Norrköpingkom igång /80. I har SvTV skaffat lokaler och håller på med förberedelser för all startaregional-TV-sändningar i mars 1982.Enligt uttalande skall planeringen bygga på allUmeå blir nästa regional-TV-station. SvTV:splanering innebär all regional-TV-starten där kan ske 1983/84. SvTV räknar vidare med alt regional-TV-sändningarskall kunna starta i . För återstående områden(, , Slockholm) räknar SvTV med alt regional-TV-sändningar kankomma igång först . Lokalradio AB:s (LRAB) utvecklingbaseras på en utvecklingsplan somarbetats fram inom företagel och som siktar lill alt skapa förutsättningar till nyhets- och allmän programverksamhet iveckan och för all decentralisera verksamheten till redaktioner utanför huvudorterna. Deresurstillskott som LRAB tillförts har använts för att konsolideraverksamheten och för all påbörja genomförandet av utvecklingsplanen. Invandrarprogrammen har byggts ut. SvTV har bl. a.utökat de finska sändningarna medelt egenproduceral magasinsprogram en gång . RR har fortlöpande byggtut minoritetsspråken. Under /81 ökar invandrarprogrammen iradion med . Programverksamhet på spanska startar. URökar hemspråksverksamheten på finska. Försöksverksamheten med lext-TV pågår. SvTV ökarvidare utbudet av repriser. Programföretagen har på olika säll vidtagitålgärder för kvalitetsförbättringari programutbudet. SvTV:s insatser har framför allt inriktats på den lunga produktionen där målsättningen är alt iförsta hand komma upp i den nivå somgällde i början av 1970-talel. En fast TV-ensemble har inrättats. RR har ökal utbudet av levande musik. Båda programföretagenhar dessutom ökalutrikesbevakningen. Programföretagens åtgärder inom ramen för kvalitetsförbättringar innebär atl utomståendemedverkar i större omfattning. Programföretagens förslag för /82innebär ålgärder för atl fortsättaden inledda utbyggnaden enligl statsmakternas målsättningar. 1980/81:100 Bilaga 12 79 förverkligande av statsmakternas målsättningarförutsäller ytterligare resurstillskott. Redan en oförändrad verksamhetställer anspråk på sådana bl. a. för alt täcka in helårseffekler av hittillsbeslutade åtgärder. SR bedömer att denfortsatta utbyggnaden bör bygga på ett ärligt medelsfillskott om under återstoden avavtalsperioden t. o. m. 1985/86. En lägre medelstilldelning innebär alt planernamåste omprövas och att statsmakternas målsättningar inte kommer att kunnauppnås. Det är emellerfid nödvändigl alt programföretagen ges ett fastunderlag för sin planering. Deåtgärder som vidtas sker inom ramen för planer som omfattar . Prioriteringar som görs på grundval av ell årsmedelstilldelning blir orationella. Investeringarna har missgynnats i statsmakternasmedelstilldelning vilket har lett till en obalans mellan drift- ochinvesleringsmedel. En fortsall låg tilldelning av invesleringsmedel leder orationell medelsanvändning och äventyrar nuvarande verksamhet ochgenomförandel av utbyggnaden. SR föreslår att avgiftsmedlen för /82 ökas med 65 milj. kr. fill 1315 milj. kr. i genomsnilfiigtprisläge /80. Beloppen uppräknas automatiskt för utvecklingen avkonsumentprisindex (KPl). SR föreslåratt den avgiftsfinansierade verksamheten tillförs investeringsmedel om135 milj. kr. Mollagaravgifterna påverkas främsl av den allmännakostnadsutvecklingen. Beräkningarnaav de erforderliga höjningarna bygger på vissa anlaganden om utvecklingen av KPL För budgetåret1980/81 upptas KPl-ökningen fill 8 %och /. Varje procents avvikelse från antagandetbelyder ca 12 milj. kr. Med dessa antaganden om KPI-ulvecklingen måslemoitagaravgiflen ökas fr. o. /82 även vid en oförändrad verksamhet. Den måste då höjas med 88kr. avser den allmänna moitagaravgiflen och . Moitagaravgiflen inkl. farglillägg skulle därmed uppgåtill . mot f. n. Den medelstilldelning SR föreslår innebär altavgiften / 82 måslehöjas med . avser den allmänna moitagaravgiflen och . avser färgtillägget.Moitagaravgiflen inkl. färgtillägg blir därmed . Användningenav medelslillskotlen 1978/79-1980/81 I propositionen 1977/78:91 angavs en rad mål förradio- och TV-verksamheten underden kommande avtalsperioden. Dessa är bl. a. följande. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 80 - Regionalisering avriksprogramproduktionen i radio och TV så all andelen regionall produceraderiksprogram vid avtalsperiodens slut uppgår till av den produktion i radiooch TV som kan utlokaliseras - Permanentning och ulbyggnad avregional-TV - Utbyggnad av programverksamhetenför invandrare m. fl. - Kvalitetsförbättringar iproduktionen. Till de angivna målen kommer de som angavs förlokalradion i lokalra-diopropositionen. Från har i särskild ordning inhämtatsuppgifter om medlens användning. Nedanstående sammanställning bygger påprogramföretagens budgetar för de angivna åren. Eftersom budgetarna beaktarförväntade kostnadsförändringar under budgetåret är beloppen inle identiskamed de i budgetpropositionerna upptagna medelslillskotlen. Beloppen äruttryckta i olika penningvärden. 1978/79 1979/80 1980/81 Regionalisering av riksproduktion Lokalradio Särskildagrupper Kvalitetshöjningar Övrigt +54,9 +65,3 +58,05 Riksradion och televisionen har utarbetat planer för hurregionaliseringen skall genomföras. SvTV redovisade sin plan inför förra årets budgetproposition. Riksradion har ökatsändningstiden i distrikten . Detta innebär atl inemot enfjärdedel av målsättningen för sändningstidsökningen i distrikten uppnåtts.Televisionen har ökal distriktens sändningslid . Detta innebäratt inemot hälften av målsättningen realiserats. För dessa ändamål har ibudgetarna avsatts fijlhopa drygt 27 milj. kr. Beträffande permanenlningen och utbyggnaden avregional-TV konstaterade 1978 atl del mål som angavs i propositionenfick ses som en rekommendation. SvTV:s plan för den regionala utbyggnadenomfatlar även regional-TV. Inom ramen för denna plan har regional-TV-sändningarstartat i . Förberedelser pågår för all startasändningar i . Som en del av permanenlningen avregional-TV-sändningarna gjordes en standardhöjning för de fyra försöksområdenöver vilka regional-TV sändes 1978. För regional-TV-ulbyggna-den har SvTVavsatt inemot 12 milj. kr. av medelstillskotten i budgetarna. Lokalradion har /79-1980/81tillförts ca 33 milj. kr. av medelslillskotlen för alt konsolidera ochförstärka lokalradioverksam-helen. Insatserna har dels siktal lill en generellförstärkning av lokalradio- 1980/81:100 Bilaga 12 81 stationernasresurser, dels till särskildainsatser i storstadsområdena och i . Några av syftena medden generella förstärkningen har varit attskapa förutsättningar för en bevakning av verksamheten utanför huvudorterna och till atl öka medverkan av utomstående. Insatserna för särskilda grupper har avsett olikamålgrupper. Televisionen har gjort en kraftig ökning av reprisverksamhetensärskilt vad avser den lunga produktionen.Repriserna har ökat från 12 till 16veckotimmar under perioden.Kostnadsökningarna härför upptas till6 milj. kr. För.sökel med lext-TVhar påböijats och försöket pågår alltjämt. Av driftmedel har avsatts 1,7 milj. kr. härför.Härtill kommer vissa investeringskostnader.Insatserna för språkliga minoriteter har ökal både i lokalradion, riksradionoch i televisionen. Riksradion har ökat sändningstiden för sådana program med 356 limmar. Etl nytt invandrarspråk(spanska) har fillkommit.Sändningstiden för minoritetsspråk i lokalradion ökade mellan 1978/79 och 1979/80 . Itelevisionen har tillkommit ett egenproduceralfinskt magasin som sänds en gång under högsäsong. Kostnadsökningarnaför dessa insatser för språkliga minoriteter uppgår fill drygt 7 milj. kr. De största insatserna med hjälp avmedelslillskotlen har gjorts för kvalitetshöjningar av skilda slag. Totalt harca 57 milj. kr. av medelslillskotlen använtshärför. Det bör beaktas att även de insatser som lokalradion gjort för attförslärka sin verksamhet slår ut i form av kvalitetshöjningar i programutbudet.Både riksradion och televisionen har förbättrat utrikesbevakningen. Radion har tillförts nyakorrespondenter i , och . Televisionen harfått en ny korrespondent i Tokio och harförstärkt bevakningen i , och . För dessa ändamål har de båda bolagen använt ca 2,6 milj. kr. Riksradion harupphävt restriktionerna beträffande spelandet av skyddad musik. Tillkomsten av Berwaldhallen harinneburit väsentligt förbättrade förutsättningar för den levandemusiken. Hallen har också redan blivit ettbegrepp inom musiklivet. De största insatserna för kvalitetsförbättringar har syftat lill alt öka förutsättningarna för gestaltande produktionoch för medverkan av utomstående. Elt uttryck härför är tillkomsten av TV-ensemblen, för vilken resurstillskott har tillförtsSlockholm, och med 6,3 milj. kr. De insatser som televisionen gjort för produktionen i har inneburiten ökning av frilansfilmen med 25%från 40 lill 50 limmar och av utläggningar fill fria producenter från 10till . Omorganisationen har tagit i anspråk en del avmedelslillskotlen. Av de ca 10 milj. kr. som faller på sådana ändamålavser emellerfid en del kostnader för atttillförsäkra riksradion en självständig ställning vilkel var ett avmålen proposition. De besvärliga lokalförhållandena för koncernen harinneburit atl en del av medelstillskottet fått tas i anspråk för nyförhyrningaroch för ökade 6 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga12 82 Totalt uppgår merkostnaderna för sådana ändamål tillca 14 milj. kr. Anslaget till radionämnden för /81uppgick ursprungligen lill 1,3 milj. kr. Därutöver har nämnden erhållit etttilläggsanslag om . för att läcka extraordinära kostnader som uppstårnär nämnden skall granska radions och televisionens programutbud ikämkraftsfrågan inför folkomröstningen. För /82 har nämnden beräknat ellmedelsbehov om sammanlagt , vilkel bl.a. möjliggör all en assistenttjänslpä halvlid skulle kunna omvandlas lillheltidstjänst och att en vikarie kan anlitas för föredragningar under en och enhalv sommarmånad. Avgiftsfinansieringav radio/teve. Efter regeringens bemyndigande uppdrogs ål en särskildutredare' att belysa vilka rättsliga åtgärder som kunde vidtagas för atlnedbringa det s.k. avgiflsskolket. Utredaren har överlämnatbetänkandet (Ds U 1980:7) Avgiftsfinansiering av radio/leve. Betänkandet har remissbehandlats. I del följande ges en kortredovisning av vissa av utredarens förslag. I direkt anslutning till förslagenredovisas också remissinstansernas synpunkler. I betänkandet föreslås att debileringen av TV-avgifterliksom i första hand skall grunda sig på anmälan. Dessutom föreslåselt alternativ som utgår från att betydligt av hushållen inneharTV-mottaga-re. Den alternativa debileringsgrunden innebär atlbetalningsskyldighet skall åläggas den som skäligen kan antas innehaavgiftspliktig TV-motlaga-re. Denna presumtionsregel kan brytas genom atl densom ifrågasätts vara betalningsskyldig avger skriftlig försäkran på heder ochsamvete alt han inte innehar någon avgiftspliktig TV-apparat. Oriktigauppgifter i detla hänseende innebär normalt all man riskerar ansvar förbedrägeri enligt vanliga regler. En stor majoritet avremissinstanserna,7«.s-////eAflnj/enj, kammarrätten i , riksåklagaren(), (), , datainspektionen,, datalagstiftningskommittén (DALK), , centrcdorganisationen /SR, SR, och Föreningen , avstyrker den föreslagnapresumtionsregeln på sinsemellan något olika grunder. ,och statskontoret kan tänka sig atl tillstyrka förslagel medvissa modifikationer. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 83 Samtliga remissinstanser understryker behovel avåtgärder mol avgiflsskolket. Utredarens förslag om allernaliva ålgärder inomdel rådande systemets ram tillstyrks av ell flertal remissinsianser.Kammarrätten i , RRV, , , /SR och SR föreslårpåföljdsskärpningar i form av att dagsböter införs för underlåten anmälan avTV-innehav och i form av retroaktivt betalningsansvar. RÅ, , , SRoch en rad kronofogdemyndigheter förordar skärpta kontrollåtgärder, framförallt genom pejling. Enligt riksdagsbeslut om radions ochtelevisionens verksamhet /79-1985/86 skall verksamhetenbyggas ut och förbättras. En regionalulbyggnad skall ske, så altdistriktens andel av riksprogramprodukfionen för radio och TV ökar från ca 30%lill . Satsningen innebär också alt de regionala nyhetssändningarna i - byggs ut så atl de omfattar samtliga distrikt. Denna senareutbyggnad behöver dock inte vara helt genomförd vid avtalsperiodens slut. Enrad kvalitetsförbättringar skallvidare genomföras. Bl.a. motiverar radions och televisionens kulturansvar enökad frilansmedverkan, liksom en större andel gestaltande inslag.Sändningstiden i TV skall i stort vara oförändrad, bortsett från att etl mindredagblock med repriser på försök skall införas. En ökad programverksamhet förvissa publikgrupper såsom språkligaoch etniska minoriteter, hörselhandikappade och synskadade skall ocksåeftersträvas. har vidare betonat att del är angelägel all lokalradioverksamheten tillförs personellaoch ekonomiska resurser, som gör det möjligt atl successivt förverkliga de målsom sattes upp för lokalradion riksdagsbeslut. I förra årets budgetproposition anförde jag alt dekostnadsberäkningar för reformverksamheten som Radioredovisat i den då aktuella anslagsframställningen vida översteg deberäkningar som legat till grund för regeringens och riksdagensslällningstagande . Jag anförde vidare bl. a. följande. Med hänsyn både lill förutsättningarna vid slällningstagandeoch det samhällsekonomiska lägel, nu och inom överskådlig framlid, anser jagdel uteslutet alt avgifterna höjs på det säll som har skisserati sin anslagsframställning. Skulle del program för radio- och TV-verksamhetensulbyggnad som har uttalat sig för inte kunna genomföras utan altkostnaderna ökar i den takt som anger, finns del enligt minmening risk för all reforminsalserna måste begränsas eller fördelas över enbetydligt längre lidsperiod än vad som ursprungligen var avsikten. Mot bakgrundav det anförda anser jag det vara nödvändigl att införnästa års anslagsframställning gör en noggrann genomgång av olikareforminsatser och särskilt undersöker kostnader för dessa och deraskonsekvenser för TV-avgiftens utveckling. 1 anslagsframställningen börallernaliva planer för reforminsatser under av- 1980/81:100 Bilaga 12 84 lalsperiodenpresenteras vilka även medger betydligt långsammare höjningar av TV-avgiften änenligt årets anslagsframställning. Det finns anledning alt också frånregeringens sida noga följa kostnadsutvecklingen på radio- ochTV-områdel. Motdet anförda hade inget att erinra. I den nu aktuella anslagsframställningen frånSveriges Radio tas problemet upp. a. framkommer all Radiosberäkningar av reformkostnadsutvecklingoch nödvändiga TV-avgiftshöjningar i stort sett stämmer överens med dem som redovisades etl år fidigare. Mot denna bakgrund och mol bakgrunden av atl detsamhällsekonomiska läget ytterligare har försämrats under det senasteåret, anser jag del vara nödvändigl attregering och riksdag omprövar sina ställningstaganden till den framtida radio- och TV-verksamheten. Ensådan omprövning bör omfatta verksamhet, men också den radio-och TV-verk-samhel som handhas av och byggnadsstyrelsen.Ställningstagandet bör gälla bl. a.reformverksamheten, frågan om rationaliseringskrav på radio- ochTV-verksamheten, formerna för kostnadsökningskompensa-lion samlförutsättningarna för planering m. m. I det senare avseendet delar jag bedömning atl del ärangelägel alt koncernen kan bygga sin planering på en realistisk uppfattning omhur medelstilldelningen kan komma att utvecklas.