prop · G40392 · 1980-12-31 00:00:00 — Tydligt är all ulredningens förslag intetillfredsställande fångar in del fall alt ell allvarligt överutsläpp bådepågår kort lid och medför ringa . Utformningen av avgiftssystemet bör med hänsyn till detanförda övervägas ytterligare. En utväg skulle kunna vara all man nöjer sigmed en mer allmänt hållen regel av innehåll all miljöskyddsavgift skallbestämmas främsi med hänsyn lill den överträdelsen medfört, eventuelltmed tillägg all avgift där så kan ske skall påföras för varje dygnöverträdelsen fortgått. Del får aniagas att koncessionsnämnden kommer alltillämpa en sådan bestämmelse med försiktighet tiUs närmare erfarenhet vunnitsav avgiftssystemet. Någon maximering av avgiften synes därför ej erforderlig.Önskas emellertid en sådan kan denna sältas lill förslagsvis 100 gånger del vidliden för överträdelsen gällande basbeloppel enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. En regel om maximibelopp bör komplelteras med möjlighet attfastställa avgiften till högre belopp, om särskilda skäl föreligger därtill,t. ex. att vinningen är avsevärt högre än maximibeloppet. 45 §: Föregåendelagrum (44 a §) stadgar liksom andra slyckel förevarande paragraf straff förden som (fysisk person) begår viss förseelse. I första styckei föreskrivs attden som begår viss förseelse skall påföras miljöskydds-avgift. I paragrafen börinlagas föreskrifl alt miljöskyddsavgifi kan påföras såväl fysisk som juridiskperson. 46 §: Som framgålli del föregående förordar hovrällen en lösning som i väsenlliga delar avvikerfrån vad utredningen föreslagit. I fräga om del förslag till lagtexl somulredningen har lagt fram vill hovrällen anföra följande. Avsikten synes vara all miljöskyddsavgiften skall beräknasper dygn i de fall där sä kan ske----- . Reservationen synes böra kommatill uttryck i Allavgiften skall besiämmas med hänsyn lill omständigheterna i del särskildafallet är självklart och behöver inle utsägas i lagtexten. Andra stycket synes vara avsett att tillämpas inte baranär vinningen över stiger del maximibelopp som kan fastställas enligt första styckei, ulan också när avgiflsberäkning inle kan ske . Det senare fallet har in le kommil lill uttryck i lagtexten. I anslutning lill exempel 1----- anförs bl. a. att delgällde att förmå fö retaget alt upphöra med pågående överträdelse, varför miljöskyddsavgifien bestämdes till ett högre belopp än som eljest var motiverat. Uttalandet ger in tryck av alt avgiften skall bestämmas också med hänsyn lill all företaget kan aniagas fortsätta överträdelsen även sedan avgift påförts. 1980/81:92 296 lämpningär givetvis inle godtagbar. Miljöskyddsavgifterkan enligt förslagel komma alt uppgå till betydande belopp och avgifternasstäUning i förmånsrätlsUgl hänseende vid konkurs därigenom få inle oväsentligbetydelse. Då avgifterna, bl. a. med hänsyn till syflel all varasanklionsmedel, på många sätt är alt jämställa med böter saknas anledning alttillerkänna dem bättre förmånsrätt än sådana. Det bör därför siadgas altmiljöskyddsavgifier skall ha förmånsrätt vid konkurs enligt 19 §förmånsrättslagen (1970:979). 4.3.2- Kammarrätteni Slockholm: En administrafiv sanktionsavgifl bör enligl kammarrättens mening vara så konstruerad att dess slorlek kan beräknas på ell enkelt schablonmässigt säll. Avvägningsproblem kan visserligen enligl kammarrättens erfarenhet inte undgås när på grund av särskilda skäl eftergift eller nedsättning av avgift kan komma i fråga, men ett system där avväg ningsproblem uppkommer redan vid bestämmandel av avgiften i normalfal let är enligl kammarrättens mening inte lämpligt. Ett sådant system kan befa ras leda lill godtycke och ojämnhet i rällslillämpningen. Detta förhållande är specielll oroande på grund av de myckel slora belopp det kan bli fråga om. Införandel av ett avgiftssystem kommer alt verka hämmande på fö retagarnas spontana kontakter med myndigheterna och försvåra det samar bete som är önskvärt. Om förslagel härom likväl skulle anses böra genomfö ras, vill kammarrätten belräffande ulformningen av den föreslagna lagbe stämmelsen om påförande av miljöskyddsavgifi anföra följande. Avmotiven framgår att miljöskyddsavgifien skall kunna påföras ej endast fysiskapersoner utan även juridiska personer. Detta framgår dock inte av denföreslagna laglexten, som snarare tyder på motsatsen. Deföreslagna beslämmelserna i 45 § bör ges en annan avfattning. Om möjligt börklargöras bättre vem som skall drabbas av miljöskyddsavgifien. Omdet föreslagna avgiftssystemet blir infört, tillstyrker kammarrätten förslagetlill ändring av 20 § kommunalskattelagen. 4.3.3---------------- Kammarkollegiet:Miljöskyddslagsliftningen rör områden där i och för sig obetydliga misstag och urakllålenheter ofta kan förorsaka accelererande skadeverkningar. Häri kan visserligen Ugga ett moliv lill alt såsom utred ningen förordar införa ett mera strikt verkande avgiftssystem. Systemets huvudsyfte bör emellertid vara att förebygga och motverka alla skador på miljön. Effektiva kontrollmöjligheter måste stå tUl buds, om ett system upp byggt helt i enlighet med ulredningens förslag skall kunna fylla detta syfte. Tillfredsställande resurser lorde i vart fall f. n. inle finnas. Enligt vadulred ningen själv anförl---- verkar de nuvarande mätmetoderna knappast Man har i själva verkel alt realistiskt räkna med all de i många fall svårbemästrade miljöproblemen fordrar ett förtroendefullt sam arbete mellan företagare och sakkunniga myndigheter för alt kunna lösas. ----- Inrapporterar företagaren lojalt ett genom olyckshändelse eller av 1980/81:92 297 misstag inträffat åsidosättande av miljöskyddsföreskrift, riskerar han -------- likväl att drabbas av sanktioner som inle alltidler sig så oväsentliga Han kan sålunda lockas alt dölja om något felaktigt inlräffat. Hanshandlande kan visserligen då komma att överskrida gränsen lill vad som ärstraffbart. När och om hans förfarande sent omsider blir uppdagat, erbjuderemellertid de straffrättsliga sanktionerna knappasl någon tillfyllestgörandebol mot de kanske svårreparabla skadeverkningar som hans uraktlåtenhet kan haförorsakat. Ofta har kanske också preskriptionstiden utgått. Visserligen synesulredningen ha utgått från alt i vissa situationer ursäktliga överträdelser inte skall behöva medföra miljöskyddsavgifter Till bättre gagn för miljöskyddsintressel voredock förmodligen all i lagtexten införa ett klarl uttalande av innebörd attmiljöskyddsavgifi inle skall påföras för försummelse, som inte beror på varesig uppsåt eller oaktsamhet, om företagaren skyndsamt inrapporterar delinlräffade lill lillsynsmyndighelen och om han dessulom snarasl vidtar deåtgärder som skäligen kan påfordras av honom för alt förebygga ell upprepandeoch vidare skadeverkningar. Kollegiet finner ulredningens förslag beträffande nyttpåföljdssystém i och för sig värt beaklande. Förslagel bör dock göras fillföremål för ytterligare genomarbetningar och överväganden, innan det kan läggaslill grund för lagstiftning. 4.3.4 : Vid avgiflsprövningen böromständigheier i det enskilda fallet bedömas myckel restriktivt. Till dessaomständigheier räknas då självfallet inte överlrädelsens/överutsläppelsomfallning. Hänsyn lill olika omständigheter bör endasl las när del synesuppenbart obilligt all inle göra det. erinrar om all hänsynlill t. ex. förorenarens vilja au avhjälpa ett fel las redan genom avgiftenskonstruktion. Den som snabbi åtgärdar en överträdelse betalar avgift förkortare lid än den som agerar långsamt. I vissa fall ger ulredningens förslag uirymme för beslutom avgifter på förhand. Detta gäller främsi reningsanläggningar som inlefärdigställs i lid. Här bör det vara möjligl all redan i prövningsvillkorenange en avgift som skall utgå för varje dygns försening. Sådana"förseningsavgifter" lillämpas i byggbranschen. Någon kontinuerlig uppmätning och analys av utsläppen äroftast inte möjlig för en rimlig kosinad. Kontrollen måste därför i regelbaseras på stickprov. -------- 1 de flesta fall sker mätningar och provtagningarinte utan med vissa intervaller. Ulsläppsvillkoren är oftautformade som vecko-och månadsmedelvärden eller ibland anges att ett utsläpp"normall" inle får överskrida ett vissl värde. Om medelvärdetöverskrids måsle enligl uppfattning avgift kunna påföras förvarje dygn i perioden. Även i de fall där utsläppsmängderna är maximerade ochalltså aldrig får 1980/81:92 298 överskridas, men provtagning sker med vissa intervaller,bör avgift kunna påföras för , trots att man inie medmätningar har påvisat all överskridande sketl . I sådana fall fårmätresultaten anses utgöra indicier på all reningsutrustningen inte fungeratpå rätt sätt . Den föreslagna utformningen av 46 § förstaslyckel kan möjligtvis tolkas så, all del måsle visas genom mätresultat e. d.för all överträdelsen skett för att dygnsavgifi skall kunna påföras.Antingen måsle lagtexten omarbetas eller också måste del av förarbelena klarlframgå an avgiften skall kunna besiämmas i ovan angivna fall.Utsläppen av vissa parametrar går inle att mäta med någon slörre precision.Som redan framhållits i miljökoslnadsutredningens yttrande bör endastmätlekniskl säkerställda överskridanden föranleda miljöskyddsavgifi. I många fall kan del vara lämpligast all koppla såvälvillkor som avgifter till reningsutrustningen och dess kvalitet snarare än tillsjälva utsläppen. Några exempel skall nämnas pä detla. Föreskrivenreningsutrustning har ej färdigställts i räll tid. Avgiften kan besiämmas medhänsyn lill uppskjutna kapilal- och driftskostnader. Reningsutrustningvisar sig ha lägre kapacitet än vad som föreskrivits. Avgiften kan besiämmasmed hänsyn lill kapitalkostnaden, som regel skillnaden mellan aktuell kosinadoch vad som borde nedlagts. Reningsanläggningenhar ojämn funktion. Detla beror ofta på en kombination avkonslruklionsbrisler, otillräckligt underhåll och dålig skötsel. Även här gårdel all få fram ett renl tekniskt-ekonomiskt underlag för all bestämmaavgiften. I ovan relaterade fall skulle man ej i första hand behövastudera själva överulsläppel. Därigenom undvikes ocksä problem medmätnoggrannhet o. d. och rätt använd kan avgiften i dessa fall väntas få denönskvärda förebyggande effekten. Givelvis måste också själva överulsläppelläggas lill grund för bestämning av miljöskyddsavgifi, l.ex. i sådana fall därde tekniska sambanden är mindre uppenbara. Ocksä i de fall utsläppen beror påbrist på kemikalier får en annan bedömning än den rent teknisk-ekonomiska göras,eftersom kosinaden för kemikalier är ganska ringa medan effekten kan vara stor. -------- Nalurvårdsverkels mening är också altmiljöskyddsavgifi inle skall vara regel utan endasl skall drabba sådana fall därpåföljd redan nu är önskvärd från miljöskyddssynpunkl, men där nuvarande systemej fungerar. Ulredningens förslag, som är otillräckligt underbyggt på dennapunkt, skulle emellertid leda till ett helt annat resullal. -------- Här saknas emellertid det vanligaste fallet,nämligen övemlsläpp av begränsad omfattning.-- Det förekommer ofta alt utövare hafl problem meddriftstörningar utan all dessa varil av haverikaraklär och med tillfälligaövemlsläpp som följd. Dessa innebär formellt sådan överträdelse som avses iförslaget lill 45 §. Ofta leder sådana begränsade utsläpp ej till de direktamiljöeffekter som beskrivs i 1980/81:92 299 I de flesta fall kan den berördautövaren anses ingå i den majoritet som lojalt försöker följa miljöskyddslagen.Eftersom del normall inte är risk för att allmän eller enskild räll kankränkas eUer del som regel ej rör sig om uppsåt eller oaktsamhet har detvarken funnits möjlighet eller anledning att koppla in de rättsvärdandemyndighelerna. 1 slällel anges i aUmänna råd för tillsynenligt miljöskyddslagen, RR 1978:4, avsniu 3,5: Driftstörningar, fel påreningsutrustning eller oljeutsläpp genom olyckshändelse o. d. av sådanomfattning alt de kan leda till slörre överskridanden av tillåtna utsläppskall omgående anmälas lill och hälsovårdsnämnden. 4.3.5 ningar mot utredningens utformning av reglerna om miljöskyddsavgift grun dar sig främst på att avgiften föreslås bli den enda påföljden vid alla överträ delser av miljöskyddslagens regler med undanlag för de allra grövsta. Förslä gel skulle möjligen kunna accepteras, om del vore så all flertalet överträdel ser utgjorde vinningsbrolt, dvs. förövades i avsikt all uppnå ekonomiska för delar. uppfattning är alt detta inte är fallet. Det över vägande anlalel överträdelser av gäUande lillslåndsvillkor beslår säkerligen av, var för sig, relativi obetydliga försummelser som i många fall kan återfö ras på bristfälliga instruktioner till driflpersonalen och otillräcklig övervak ning. Denna lyp av överträdelser kan inte med framgång bekämpas med en miljöskyddsavgifi, molsvarande värdel av företagarens genom över trädelsen, eftersom någon sådan i regel inle uppkommer. För alt över huvud taget få lill slånd någon samhällsreaktion mol dessa överträdelser vilka sammantagna medför betydande miljöskador och som dessutom le der till att respekten för gällande lillslåndsvillkor försvagas skulle manbli tvungen all överge avgiftens anknylning lill vinningsbegreppet och basera av giften på en mycket fri skälighetsbedömning. Detta måsle emellertid innebä ra en klar försämring i förhållande till dagsbolssystemel, som dock har den fördelen alt reaktionen genom alt vara anpassad till den ansvariges betal ningsförmåga uppfattas som någorlunda "rättvis". Härtill kommer attvar ken naturvårdsverkels eller koncessionsnämndens organisation är lämpad för att handlägga det stora anlal småförseelser som om respekten för lagstift ningen skall upprällhällas bör bli föremål för prövning. I detla sammanhang vill koncessionsnämnden också beröradel förslag till avgifter på s. k. övemlsläpp som framlagts av miljökostnadsuiredningen i dess sluibetänkande (SOU 1978:43) "Miljökostnader". Enligl deltaförslag -------- bör avgift utgå i samtliga fall då överutsläpp konstaterats och avgif ten skall vara känd i förväg, vilket åsladkommes genom all den fastställs i samband med prövningen av verksamheien och efler hand revideras med hänsyn lill penningvärdes- och andra kostnadsförändringar. Förslaget är enUgt koncessionsnämndens mening oacceptabelt. Del är bara en del av lill- Prop.1980/81:92 300 slåndsvillkoren som kan och bör formuleras i sådana termeralt de kan läggas lill grund för en taxa på övemlsläpp. I många fall gårvillkoren ut på ati vissa skyddsåtgärder e. d. skall genomföras ulan att deraseffekt i förväg kan anges i form av maximala ulsläppsvärden. Också där del ärmöjligt all konstruera en taxa, skulle arbetet därmed innebära en mycket slorbelastning på koncessionsnämndens i förhållande till arbetsuppgifternabegränsade kapacitet. Risken är uppenbar alt tyngdpunkten i prövningen blevförlagd liU frågorna om överutsläppsavgifternas slorlek. Med hänsyn till attavgifterna är avsedda alt utgå hell oberoende av om utsläppen subjektivt settär ursäktliga eller ej, måste de maximalt tillåtna utsläppsvärdena inrymmabetydande marginaler för "normala" driftstörningar, vilket kanbefaras leda till en allmän höjning av den faktiska störningsnivån. Härtillkommer den enligt koncessionsnämndens mening myckel betydelsefullakonsekvensen all i förväg fastställda avgifter på övemlsläpp kommer alt uppfattassom ett godkännande från samhällets sida av att övemlsläpp sker, förutsatt attvederbörande förelagare är beredd att betala härför. En dylik "ransoneringmed plånboken" kan befaras få myckel olyckliga verkningar, när del gällerallmänhetens lilltro till de miljövårdande myndigheternas opartiskhet ochoberoende av ekonomiska inlressen, och starkt nedsätta de vanliga människornasvilja alt för egen del undvika onödiga utsläpp.--- Miljöskyddsavgifien bör------- reserveras föröverträdelser av typ och torde därför komma i fråga endasl i ett begränsat antal fall. Avgiften bör drabba den fysiska eller juridiska person som utövar den ifrågavarande verksamheien, eftersom det är utövaren som kan bereda sig genom all bryta mot eller gällande lillståndsvillkor. Avgiftens slorlek bör så nära som möjligl molsvara vinningen, men givetvis blir del ofta nödvändigl med skönsmässiga uppskattningar. De exempel på avgifts- bestämning som lämnats i miljöskyddsulredningens specialmolivering -------- synes kunna tjäna till ledning vid rättstillämpningen. 4.3.6 Stiftelsen ochluftvårdsforskning: Avgifter na motsätter sig stiftelsen emeUertid bestämt. De sanktioner som lagen med ger och en förbällrad tillsyn bör enligt stiftelsens mening vara tillräckUgaför all komma till rätta med notoriska överträdelser-------- . Med hänsyn lill de högsl varierande tillslåndsregler somföreligger, är del ytlersl svårt annat än i vissa specifika fall att fastställa vad som ärnormalul- släpp.------- har i många, för att inle säga i de flesta, företagutbildats en praxis att konlakl las med tillsynsmyndigheten om någol sker sompåverkar utsläppet negativt. Härigenom kan förelaget få råd och anvisningaroch tillsynsmyndigheten vidtaga mått och steg med hänsyn tillomständigheterna. Liknande kontakter tas ofta med reningsverken då förelagenär anslutna lill sådana. Dessa kontakter är informella och kan tas av personal. 1980/81:92 301 Omföreiagei kan belastas med en avgift är del troligt all rapporteringen läggs påett annat plan i föreiagei och därmed försenas. En möjligast öppenkommunikation mellan förelagen och tillsynsmyndigheten är i hög grad önskvärd. 4.3.7 :--- Genomförbarheteni praktiken av en sådan ordning har kollegiet emellertid svårt alt bedöma, dåde grunder på vilka avgifterna skulle baseras inle mera ingående konkretiseratsi ulredningen. Åtskilliga svårigheier lorde möta. Även i sitt yltrande överMlKOs belänkande Miljökostnader där ocksä förslag om ett avgiftssystemframfördes fann kollegiet anledning framhålla alt olika prakliska konsekvenserinle föreföll tillräckligt belysta. Kollegiet vill ifrågasätta om inte ettbeslut om ett sådanl syslem bör anslå tills i sammanhanget berörda myndigheierfått närmare studera och praktiskt utforma ett syslem mera i detalj för allmöjliggöra en säkrare bedömning. 4.3.8 i län:Utredningen beskriver i speeialmotiveringen lill 46 § ett anlal tänkta falldär miljöskyddsavgifi skulle ulgå och anger ocksä hur stor avgiften kunde hablivit i de olika fallen. har inga väsentliga invändningar moldessa beskrivningar, men anser alt ulredningen valt fall där del vore relalivllätt all bedöma en skälig miljöskyddsavgifi. Bland ulredningens exempelåterfinns sålunda inte den överträdelse som torde vara vanligast, nämligenotillåtna utsläpp från en anläggning med godkänd och funktionsdugligreningsanläggning. Dessa överträdelser beror ofta på bristande uppmärksamhethos drift personalen, och medför vanligen inga nämnvärda ekonomiska fördelarför företaget. Alt då bestämma miljöskyddsavgiftens storlek med ledning avdessa ekonomiska fördelar vore inle rimligl; avgiften skulle bli så låg atthotet om den inte skulle verka avskräckande. Avgiftensslorlek bör vidare på riågol säll relateras lill den miljöskada somöverträdelsen orsakat. Otillåtna utsläpp av beständiga eller svärnedbrylbaraföroreningar bör sålunda resultera i särskill höga avgifter och delta även omöverträdelsen ej medfört ekonomiska fördelar för utsläpparen. Länsstyrelsenmenar vidare att utredningen borde ha berört de svåra bevisfrågor som kanuppkomma, särskill vad gäller utsläpp lill luft och utsläpp av kompliceradeblandningar av organiska substanser. Länsstyrelsenanser sig dock kunna förorda all beslut fallas om all ett sy stem med miljöskyddsavgifter införs. De oklarheter som berört ----- bör dock övervägas yllerligare. 4.3.9------------------------------- Länsstyrelseni : vill dock understryka all allvarligabrister fortfarande finns vad gäller kontroll- och mätutrustning, och all dessabrisler torde komma att finnas under åtskillig lid framåt. Delbör vidare understrykas alt avgiftsgrundande faktorer måste vara av 1980/81:92 302 otvetydig art. Underlålenhel att inge erforderlig ansökan/anmälaneller brott mol tidsbestämda villkor i tillstånd och besked kan här betraktassom försummelser av den arl, som bör avgiftsbeläggas. All avgiftsbeläggaöverutsläpp är däremot mycket svårt eftersom det i de flesta fall lorde kommaalt saknas en hell invändningsfri ulsläppskonlroll. Det lorde erfordras altre-ningssteg hell eller lill väsentliga delar kommil ur funktion, som medför sådanklarhet i överutsläppssilualioner, alt förfarandet med nalurvårdsverkelsanmälan lill koncessionsnämnden leder lill alt miljöavgift döms ut. Del lek-,niska konsialerandel erfordras således som komplement till mätvärden frånulsläppskontrollen. Principen att innehavaren av miljöfarlig verksamhei självansvarar för drift- och ulsläppskonlroll kan medföra all en avgift förövemlsläpp frestar lill alt rapportera orikliga mätresultat. Vad gäller brott mot lidsbundna villkor, uteblivnamälvärdesrapporier elc. bör ell enklare avgifisförfarande kunna införas därlänsstyrelsen direki beslular om avgift enligl en förutbestämd taxa Oämförförseningsavgifter vid deklaration, felparkering, haslighetsöverlrädelser). 4-3.10 i : De nuföreslagna reglerna för fastställande av miljöskyddsavgift är betydligtklarare än vad som tidiga re föreslagils av miljökostnadsuiredningen. vUl dock under slryka all allvarliga brisler fortfarande finns och av allt att döma kommer att finnas under åtskilliga år framöver bl. a. vad gäller kontroll- och mät utrustning. LänsslyreLsen anser det angelägel all ett avgiftssystemkan införas sä snart som möjligl. Det föreslagna systemet kan i och för sigvara lämpligt men bör snarasl preciseras. 4.3.11------------------------------------- Länsstyrelseni : Miljöskyddsavgifien kan dock förväntas medföra minskad benägenhet från industrins sidaatt vid pröv-ningstillfällel acceplera miljöskyddskrav l. o. m. sådana somredan är etablerade. Dessa krav har ju tillkommit under förhållanden som måslebetraktas som mera "toleranta". En sådan diskussion riskerar allförlänga prövningstiden och också ta i anspråk ökade resurser från samtligainblandade parter industrin samt prövnings- och tillsynsmyndigheterna. Vissa svårigheier kan också uppkomma alt formulera kravenför verksamheten så precist all bedömningen av om överträdelse har sketl kanbli hell entydig. Kan delta inle åstadkommas följer en inte oväsentligadminislraliv ärendehantering. vill för sin del förorda en yllerligareutveckling av frågeställningen och en exemplifiering av hur krav på olikamiljöfarliga verksamheter skall formuleras innan definitiv slällning lages idenna del. 4.3.12------------------------------------------ Länsstyrelseni : Införandel av en miljö skyddsavgifi ulgör ett lämpligl instrument för att avskräcka från överträdd- 1980/81:92 303 ser av föreskrivna utsläppsvillkor. 4.3.13------------------------------------- Länsstyrelseni : Visserligen är föreslagna regler för beslämmande av miljöskyddsavgifi väsentligen klarareän vad som tidigare föreslagils av miljökostnadsuiredningen (SOU 1978:43).Fortfarande föreligger dock påtagliga brisler i fråga om exempelvis basdalaoch kontroll- och mätutrustning. Frågan om införande av avgifter inommiljövårdsarbetet bör därför bli föremål för yllerligare utredning. 4.3.14--------------------------------------------------- Länsstyrelseni : avgiftssystem för överutsläpp kan dock medföra nackdelar som noga börövervägas innan eti sädant system införs. Det bör också studeras vad avgiftssystemet kommer att innebära t. ex. för en viss industribransch med många enheter och många kända föroreningar.---- Det nuvarande päföljdssystemet måsle alltså förslärkas.Detla skulle, som ett alternafiv till avgiftssystemet, kunna lösas genom allell strikt straffrättsligt ansvar införes för överträdelser utan nuvarandebevisbörda all överträdelsen har medfört skada. 4.3.15 i : Erfarenheterna frånde gångna årens miljöskyddsarbete visar alt påföljden vid brott mol miljöskyddslagen måste avsevärt skärpas. I har förekommit flera fall av allvarliga över- utsläpp av miljöfarliga ämnen till naturmiljön.