prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Demonstrationsverksamheten ger också möjligheler attstödja svensk industri pä komponenttillverkningssidan innanmarknadsintroduktion kan ske. Lantbruksslyrelsen anser, atl forsknings- ochulvecklingsarbelel bör ta till vara del intresse för energifrågorna som finnsinom lantbruksbefolkningen. DFE föreslår för treårsperioden1981/82-1983/84 en ny indelning av programmet Energitillförsel i delprogrammenSkogsenergi, torv m.m.. Energiodling. De remissynpunkter som har framförts härpå har varit positivalill den mer ändamålsenliga indelningen. DFE föreslår alt de störstaresurserna inom programmet koncentreras på kort- och medellångsiktigalösningar. Avvägningen av insatserna på olika delprogram i DFE:s huvudförslaghar kommenterats av elt antal remissinstanser. Prioritering föreslås på sädanaområden där en introduktion ligger nära i tiden. SINDoch slalens valtenfallsverk understryker att en kraftsamling bör göras för allpä kort lill medellång sikl reducera oljeberoendet, OED instämmer liksom SIND iden prioritering DFE har gjort genom atl förlägga huvuddelen av insatserna lillbränslen som kan ersätta olja, främst inhemska faslbränslen. men efterlyser enännu starkare koncentration lill kortsiktigt betydelsefulla områden. Svenska värmeverksföreningenframhåller all om en prulning av DFE:s huvudförslag skulle bli akluelli: bördenna prulning inle drabba omrädel skogsenergi och torv m.m. enligtföreningens uppfattning, just lör dessa bränslen, inklusive kol. somanläggningar i del koria perspeklivel behöver demonslreras i full skala samlerfarenheler vinnas om landels 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 485 oljeberoende så snabbt som möjligt skall kunna reduceras.Sveriges civilingenjörsförbund förordar däremot DFE:s lägre alternativ för debåda delprogrammen Skogsenergi, torv m.m. och Energiodling. a. för att alltför snabbt sätta igång stortorsök eller bygga upp storaförsöksanläggningar och påpekar också brister i kunskaperna om de restriktionersom kommer att gälla för olika energisystem. De ekologiska och miljömässigakonsekvenserna vid utvinning av torv och skogsenergi saml vid energiodling ärhärvid väsentliga att klarlägga. Förbundel anser vidare att de åtgärder sommest sannolikt pä kort sikt väsentligl kan minska landets oljeberoende, utanatt energitillförseln blir en för samhällsutvecklingen gränssättande faktor,är introduktion av kolteknik samt mer hushällande system för användning avenergi. Dessa områden bör sålunda ges hög angelägenhetsgrad. En utökad salsningpå kolomrädet med anledning av atl kompetensmässigt ligger långt efterden internationella utvecklingen förordas även av energisparkommittén. delar inte DFE:soptimistiska förhoppningar att I.ex. kol snabbt kan ersätta olja i ett korttidsperspektiv. Lantbruksslyrelsen framhåller atl stor försiktighet bör iakttasvid införande av en omfattande kolförbränning. DFE anser att det tidigaredelprogrammet Lättvattenreaktorer bör utgå ur energiforskningsprogrammet medhänsyn till bl. a. kärnkraftteknologin får anses etablerad. DFE förutsätterdärvid att krav på upprätthållande av hög kompetens inom kärnsäkerhetsområdet istället kan tillgodoses genom olika insatser utanförenergiforskningsprogrammel. SKI, programrådet förradioaktivt avfall och Näringslivets energidelegation m.fl. betonar vikten avatt kompetensen bibehålls på en hög nivå för att 12-reaktorprogrammel skallkunna genomföras. Farhågor uttrycks av , statensvaltenfallsverk och SKI atl de resurser som finns vid ejkan bibehållas. AB Asea-Atom och Svensk kärnbränslejörsörjning AB ser också medoro på nedskärningarna och påpekar att betydelsen av forskning vidutbildnings- och andra institutioner på områden av vikt för kärntekniken harunderskattats. Asea-Atom menar att berörda myndigheter och samhällsorgan måsteha tillgång till kvalificerad expertis för sin funktion. När det gäller finansieringen avkärnsäkerhetsforskning anser NFR. och statensvattenfallsverk att det förefaller rimligt alt även fortsättningsvis viss delav forskningen bekostas över statsbudgeten. Organisatoriskt kan denna liggainnanför eller utanför energiforskningsprogrammet. Synpunkter pä detta lämnasfrån bl. a. som vidare föreslår atl verksamheten äveni fortsättningen bör ha konstruktionen som etl programelemenl, dock ejnödvändigtvis inom energiforskningsprogrammel. Tillsynsmyndigheterna skulle istället kunna vara eventuella intressenter. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 486 civilingenjörsförbundanför liksom Näringslivets energidelegation att DFE tenderar att bortse frånatt el är en distributionsform av energi oberoende av vilken råvara somanvänds. Samhällsekonomiskt kan det vara fördelaktigt att distribuera energimed hjälp av el i stället för alt låta fossila bränslen, biomassa m.m.transporteras långa sträckor. En utökad energihushållning skulle enligt de bådaremissinstanserna kunna underlättas om el introduceras i större omfattning. Till grund för DFE:s förslag ifråga om programmet Energitillförsel ligger energipolitiska ulgängspiinkler,bl. a. kraven pä minskat oljeberoende och ett större utnyttjande av förnybaraenergikällor. anser atl det förtjänar framhävasatt det är nödvändigl att komplettera rent energipolitiska motiv med andra,exempelvis miljöhänsyn, sysselsättningspolitik och näringslivets utveckling. Delprogrammen Skogsenergi, torv m. m. och Energiodling DFE föreslår att målet fördelprogrammet Skogsenergi, torv m.m. bör vara att undanröja de hinder sornfinns för ett utnyttjande av skogsenergi och torv på kort eller medellång siktoch som kan undanröjas med forsknings- och utvecklingsinsatser.Lantbruksstyrelsen anser atl ett lämpligt mål för insatserna på biomasseomrädetär att till mitten av 1980-lalel möjliggöra för statsmakterna att fatta beslutavseende såväl forsknings-och utvecklingsinsatserna som förändringar ienergisystemet . En samlad utvärdering av biomasseomrädetbör enligt styrelsen därför komma lill stånd ochriktlinjer för en sådan formuleras i den kommande energipropositionen.Styrelsen förordar vidare liksom domänverket och Svenska kraflverksföreningenen kraftfull och intensifierad satsning på delprogrammet Skogsenergi, torv m.m. Denna uppfattning biträds även av . som menaratt energiodlingsförsök kan uppskjutas till förmån för siorförsök rörandeskogsavfall, torvproduktion och torvanvändning. påpekar attansträngningar att minska oljeberoendet ej får undanskymma betydelsen av attbl. a. produktion av värdefullt industrivirke intensifieras. delarDFE:s uppfattning atl osäkerhet när det gäller miljöfrågorna är ettintroduktionshinder för energiråvaror som skogsenergi och torv men anser iövrigt att tekniken är känd och att det stora hindret vid sidan om oklarheter imiljöfrågorna är tillständs- och prövningsfrågan, dvs. en fråga avadministrativ karaktär. Även domänverket påpekar atl den tidsutdräkt somnuvarande koncessionsförfarande orsakar är att betrakta som hinder. anser alt de antagna volymerna 17 MmYmeddagens teknik och 26 MmYmed utvecklad teknik troligen är något för höga såvittinte nu utnyttjad induslrived skall tas i anspråk. Nya forskningsresultatrörande markbiologi pekar mot en ökad restriktivitet vid uttag av hyggesrester,jämfört med tidigare bedömningar. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 487 Verkets egna utredningar tyder påatl endasi av hyggesarealen kan utnyttjas för uttag av hyggesresler.Delvis kan delta balanseras I.ex. genom gödsling men de därvid ökadekostnaderna torde ändock begränsa de tekniskt/ekonomiskt tillgängligakvantiteterna på sädana marktyper. Synnerligen viktigt är därför altintensifiera markbiologiska studier för att säkra bedömningarna av den urbiologisk synpunkt tillgängliga råvarupo-tentialen. anser att med enframgångsrik teknikutveckling det kan vara möjligt atl uppnå detskogsenergiutnytljande som DFE skisserar. Av de potentiella tillgångarna påskogsenergi torde enligt statens råd för skogs- och jordbruksforskning och LRFmer än finnas inom privatskogsbrukel. Detta talar enligt de bådaremissinstanserna för alt en betydande del av utvecklingsinsatserna förenergiproduklionssystem bör inriktas på relativt småskaliga lösningar, vilketinte kommer till klart uttryck i DFE:s betänkande. Även är av denna uppfattning. Förbundet anservidare alt DFE i sitt betänkande återger en missvisande bild avutvecklingsmöjligheterna för energiproduktion inom småskogsbrukel jämfört medvad för skogsbrukets energiproduktion kommit framtill. anser atl inhemskabränslen på grund av sina areella produktionsmönster fär större oljeersättandepotential om torv och energived kan hanteras tillsammans senast vidförbränningsanläggningarna. Vidare framhåller verket, liksom statens råd förskogs- och jordbruksforskning och OED alt kvalitetsdeklarerade handelsbränslenär en viktig förutsättning för uppbyggnaden av en bränslemarknad baserad påinhemska bränslen. framför atl omvissa typer av alternativa energislag skall kunna utnyttjas markför produktions- och dislributionsanläggningar redan nu måste reserveras i denfysiska planeringen. Närmare omfattning och former för denna markreservalionär enligl verket angelägna forskningsuppgifter. lämnar synpunkter påde olika forskningsområden som rör skogsenergi och energiskog och finner därvidatt området systemfrågor kan bedrivas på en lägre nivå än DFE:s huvudförslagmed hänsyn lagen till alt viss verksamhet pågår utanförenergiforskningsprogrammet. Styrelsen anser vidare atl etappmälen förskogsenergiproduklionsområdet lättare kan uppnås genom mer begränsade insatserän vad som är fallet beträffande energiskog. , domänverket och OEDanser det angeläget att betydande insatser inom delprogrammet Energiodlingägnas energiskogsodling. Enligt uppfattning är det docktveksamt om en bedömning av områdets energiproduktionsmöjligheter kan ske redan1985-1986. Styrelsen ifrågasätter sålunda om det är möjligt alt dra tillräckligtsäkra slutsatser från en enstaka omloppsperiod av energiskogsodling 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 488 för en sådan bedömning. Antagligen måste fleraomloppsperioder studeras. För att kunna göra en säker bedömning fordrasnämligen bl. a. kunskaper om produktionsförhållandena i åldrande bestånd avenergiskog. påpekar att det störstahindret för en hög avkastning vid biomassaproduktion ulgöres av kunskapsbristbeträffande optimering av dessa grödors produktion. LRF noterar medtillfredsställelse förslaget om ökad verksamhet med storförsök inomenergiskogsodlingen. Enligt förbundets uppfattning bör motsvarande försökgenomföras beträffande särskilda energigrödor och vass. för skogs-och jordbruksforskning anser att antalet energiskogsodlingar måste utökas säalt fiera klimatzoner blir representerade i storskaliga försök. Rådet framfördessutom att innan uppodling av våtmarker sker i större skala eventuelltändrade hydrologiska betingelser pä omgivande skogsmark måste kartläggas. SMHImenar att studier av de hydrologiska och ekologiska effekterna bör ingå oavsettvilken av DFE:s ambitionsnivåer som väljes. Jordbrukstekniska insiiuiet anseratt insatserna beträffande maskinutveckling inom odlingslekniken bör forceras. Den störa satsningen på energiskogifrågasätts av . Dessa skogar torde enliglnämnden på grund av sina för landskapsbild och naturmiljö förödandekonsekvenser inte kunna accepteras i sådan skala som fordras för alt de skalllämna annat än ett marginellt bidrag till den framtida energilillförseln.Beträffande avkastningsmöjligheterna för energiskog anför Sverigeslantbruksuniversitet: Utredarna pekar på mycket stora potentiella möjlighelerför produktion av biomassa. Genomgående saknas emellertid bakgrundsreferenser,varför sifferuppgifterna måste tas med en viss reservation dä de ger uttryckför väl stor optimism. Detta gäller exempelvis uppgiften atl intensivodladenergiskog på våtmark förväntas kunna ge en produktion av 20-30 tontorrsubstans per ha i de södra och mellersta delarna av landet. Som jämförelsekan nämnas atl knappast någon gröda kommer upp till mer änhälften av denna avkastning. SLU vill därför instämma i och understrykautredarnas påpekanden om att osäkerheten i dessa skattningar ännu är stor. Utredarna framhåller atthögintensiv odling av energiskog pä myrmark har förutsättningar att ge densttirsta biomassatillväxten, vilket dock knappast torde vara fallet. Högreproduklionssiffror kan säkerligen erhållas om samma odlingsleknik tillämpas päjordbruksmark dä dessa områden ofta är gynnsammare ur klimatisk synpunkt. understryker dessutomde varierande användningsmöjligheterna för olika typer av energigrödor. Ävenskogsstyrelsen anser att de av DFE angivna intervallerna för energiskogsodlingförefaller vara höga och menar att siffrorna anger en övre gräns för maximaltmöjlig produktion. Styrelsen pekar också pä domänverkets storförsök vidFinnmossen, där man kalkylerat med en genomsnittlig produktion av TS/åroch ha, dvs. ca hälften av vad DFE anger. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 489 Torvproduktion i liten ochmedelstor skala samt metoder för torvutvinning året runt betraktar statensvaltenfallsverk, domänverket och i somangelägna forskningsområden. Exploatering av små objekt skulle enligtdomänverket relativt lätt kunna samordnas med skogsbruk i de fall torvenförekommer i skogsmiljö. LRF påpekar att efterfrågan på förbränningsanläggningarför fasta bränslen är så stor att även undermålig utrustning säljs på marknaden.Enligl förbundets uppfattning bör en offentlig provningsverksamhet komma tillstånd omfattande förutom själva förbränningsanläggningen även den vanligastekringutrustningen. DFE föreslår atl den tekniskautvecklingen av förbränningsanläggningar för inhemska bränslen skall inriktasmot anläggningar mellan 0,1 och I MW. framhåller attteknikutveckling för småskalig eldning (mindre än 0,1 MW) av biobränslen avmiljöskäl är en angelägen uppgift. Delprogrammen Bränsleförädling och Produklionsanläggningar DFEs huvudalternativ fördelprogrammet Bränsleförädling tillstyrks av bl. Förbundet anser det angeläget att prioritera framtagningav sådana bränslen som är lätt anpassbara till det befintliga energisystemetoch transportsektorns stora oljeberoende gör att en relativt betydande satsninginom delta område är motiverad. Bränsleblandningar med kol/olja ellerkol/vatten tilldrar sig stort intresse bland remissinstanserna, då landetsoljeberoende eventuellt kan minskas påtagligt utan större ombyggnader avbefintliga oljeeldade anläggningar. förordar denna satsning. Svenska kommunförbundetföreslär att utvecklingen bör bedrivas med sådan omfattning och intensitet altett införande på kommersiell bas kan påbörjas redan under första hälften av1980-lalet. OED anser också att bränsleblandningar är ett intressantalternativ, som vid blandning olja/inhemska bränslen kan minskatransportkostnadernas betydelse för användning av inhemska bränslen ochdärigenom utjämna de skillnader som finns regionalt mellan tillgång ochefterfrågan pä inhemska bränsleråvaror. tillstyrker en kraftfullsatsning pä delprogrammet Bränsleförädling. Motivet är järn- ochstålindustrins starka oljeberoende, som härmed skulle kunna reduceras.Omvandlingsprocesser för fasta bränslen genom förvätskning och förgasning kanenligt få stor betydelse, särskilt förfordonssektorn, om förlusterna vid omvandlingen kan minskas eller utnyttjas föri.ex. Forskningsverksamhet inom della område bör därförprioriteras. SMAB anser att delprogrammetBränsleförädling ej är anpassat lill de energipolitiska utgångspunkterna vadavser syntetiska drivmedel. De förslag som DFE framlägger om systemstudier ochutarbetande av introduk- 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 490 tionsstrategier är enligt SMAB redan delvis överspeladeoch i stället föreslås en stark koncentrering av delprogrammet. SMAB anservidare atl förgasningstekniken underskattas i betänkandet som ett verktyg attpå ett särklassigt miljövänligt sätt konvertera och därmed möjliggöraanvändning av även mycket orena och relativt sett billiga råvaror. framför atlbetydligt större vikt bör läggas vid etanolframställning både med avseende påkortsiktig produktion från socker eller stärkelse och långsiktig produktionfrän cellulosa och hemicellulosor. Nya tekniska genombrott påetanolproduktionssidan kommer enligt troligen att öka etanolenskonkurrenskraft som bränsle, kemisk råvara och speciellt som oktantalshöjandetillsats. civilingenjörsförbundbedömer det som mycket angeläget att insatserna vad avser förutsättningarna föroch konsekvenserna av olika förbränningsprocesser för kol och inhemska bränsleninom delprogrammet Produktionsanläggningar bedrivs på åtminstone nivån DFE:shuvudalternativ. Enligt bör både små och medelstoraanläggningar bli föremål för studier i syfte att förbättra planerings-ochbeslutsunderiaget för kommunerna. Miljöfrågor i samband med ulnyltjande av fasta bränslen Många remissinstanser anser detangeläget atl de hälsoeffekter som kan uppslå i samband med produktion ochutnyttjande av kol, torv och skogsråvaror för energiproduktion noga kartläggs.Hit hör , . statens geotekniska institut, statensnaturvårdsverk, statens råd för skogs- och jordbruksforskning, domänverket ochlänsstyrelsen i . anser att det speciella ochutanför energiforskningsprogrammet finansierade forskningsprogrammetKol-Hälsa-Miljö, , bör utvidgas och göras mer allomfattande så althälso-och miljöaspekter även för andra energislag studeras, Energi-Hälsa-Miljö.NFR menar att den av DFE redovisade översikten över forskningen om miljöeffekterbehöver kompletteras för att ge en mera fullständig bild av behov och resurser. De miljövärdskrav som ställsupplevs av Svenska värmeverksjöreningen ha en starkt bromsande effekt påutnyttjandet av fasta bränslen, kol, skogsenergi och torv. En forceradforskning saml utvärdering av internationella resultat och miljövärdskrav anserföreningen därför måste ges hög prioritet inom svensk energiforskning. anser attdet är svårt alt få en klar bild av hur mycket av äskade medel som är avseddaför forskning om miljöeffekter vid utnyttjande av förnybara energikällor.Verkets egen uppfattning är alt kostnaderna för forskning om miljökonsekvenserav nya energislag och framtagning av erforderlig miljöteknik skall belastaenergiforskningspror grammet. Verket anför vidare: Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 491 Delegationen förutsätter att miljörestriktionernaskall klarläggas . Förbränningsanläggningarnas miljöbelastningar,deras konsekvenser för hälsa och miljö och därav föranledda miljörestriktionerförutsätts enligt delegationen vara klara . bedömer att de miljöfrågor som nuär aktuella i programmet, bör ha belysts på ett acceptabelt sätt till 1984.Långsiktig uppföljning kommer dock att krävas inom vissa projekt. Medel förfortsatta studier efter den tidpunkten bör kunna las upp i naturvårdsverketsanslagsframställning. bör det vara möjligt att i vissa delfrågorformulera krav på det utvecklingsarbete som eventuellt krävs för atl lösadessa miljöproblem. Verket anser i motsats till delegationen att arbetet medförbränningsanläggningarna kommer att kräva insatser under hela programperioden,t. vill betona att vissa miljöfrågorkommer att kräva insatser även efter 1984 inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Den tekniska utvecklingen fortskrider. Detta skaparnya situationer. Ett exempel på elt område där fortsatta insatser kommer attkrävas är förvätskning och förgasning. Miljöproblemen är för dessa tekniker avhelt annat slag än för förbränning. Redan nu kan förutses att vissa projekt somdrivs inom det s. k. (Kol, Hälsa, Miljö) kommer att krävafortsatta studier , då verksamheten skall vara avslutad. LO anser det är viktigt att framtagningen av nyteknik och nya energikällor också innefattar teknik för skydd av yttre miljöoch för uppfyllande av arbetsmiljökrav som ställs. Statens strålskyddsinstilut påpekar destrålskyddsproblem som kan uppstå i samband med förbränning och bearbetning avkol och torv. Det är angeläget att la med dessa aspekter i etl tidigt skede avplaneringen. Vindenergi har inte tilldragit sig något slörreintresse hos remissinstanserna. Flertalet remissinstanser anser det viktigtalt det uppstartade vindenergiprogrammet fullföljs. Detta understryks av bl.a. och . De resultat som framkommit dels i ,dels i utlandet, motiverar väl det fortsatta arbetet och det är viktigt altprototyparbetel följs upp och utvärderas. Erfarenheterna härifrån blir enviklig grund för den framtida bedömningen av vindkraftens möjligheter. Däremotanser vi det vara alltför tidigt alt redan nu börja studera "andra"generationens vindkraftaggregat. Resurserna bör koncentreras till alt sänkakostnaderna för första generationens aggregat. Möjlighelerna till detta börvara goda men måste prövas i konkreta anläggningar. Inom VÄST planeras etl projektmed målsättning alt konstruera och bygga etl par mellanstora vind-krafiaggregat(0.5-1 MW) där alla möjligheler till kostnadssänkningar och rationaliseringarskall beaktas. Etl sådant projekt kan väl inpassas i det statligavindenergiprogrammet och ylterligare bredda grunden för introduktion avvindkraften. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 492 Sveriges civilingeitjörsjörbund ochSvenska elverksföreningen ifrågasätter vindenergins belydelse på kort sikt menkonstaterar atl teknikutveckling bedrivs utomlands. De bada remissinstansernaanser därför att det lekniska kunnandet lill stora delar bör köpas utomlands.Resursbehovet skulle därmed kunna sänkas. De tvä beställda prolotypaggregatenbinder dock upp stora delar av resurserna. Enligt civilingenjörsförbundet börinsatserna härutöver framför allt inriktas på systemaspekter samt hur effekt-och energilillskottet kan integreras i elsystemet i övrigt. lill sill yttrande över DFE:s förslag till energiforskningsprogram förperioden /79- 1980/81. i vilket tveksamhet framfördes införvindenergisatsningar. eftersom de sammanhängande miljö- och naturvårdsproblemenframstår som betydände, som den utvunna kraftens begränsadetillgänglighet väsentligen minskar värdet av en storskaligvindkraftsutbyggnad. framhåller i sitt remissyttrandemiljöfrågorna som en mycket angelägen forsknings- och utvecklingsuppgift. Delprogrammen Teknikbevakning och Tillförselsystem I delprogrammet Teknikbevakning harett antal energitekniker, som kan fä belydelse på lång sikt, samlats. och anser atl vissa teknikområden,exempelvis sol- och vågenergi, inte kan ge något betydelsefullt tillskott tillenergiförsörjningen och sålunda kan hållas pä en lägre nivå än den av DFEföreslagna. SIND och anser atl satsningarna ärbefogade, speciellt som dessa bedrivs i inlernationellt samarbete. SINDförespråkar en koncentration av insatserna, varvid några teknikområden somI.ex. kolförvätskning och solceller begränsas till bevakningsnivå. Vad gäller geotermisk energi anserSveriges geologiska undersökning alt det är angeläget att de olika geolermiskamöjligheterna inom landel kartläggs innan omrädel förs lill bevakningsnivå. pekarpä den stora satsningen på utveckling av väleteknologi som görs utomlands, framforallt i , och som måste ses mot bakgrunden av den påverkan som enkoldioxidproduklion vid förbränning kan få pä jordatmosfären och klimatet. Beträffande delområdet nykärnteknik anser att den av DFE föreslagnaresurstilldelningen, 8 milj. kr., är orealistiskt låg. För att säkerställa denefterfrågade aktiva bevakningenbör den dubbla summan (16-18 milj. Vidare ger bolaget synpunkler pä att medel förteknikbevakning för urananrikning bör beräknas inom energiforskningsprogrammetsamt atl kärnvärmereaktorer bör ingå på samma grunder som bridreaktorer m. m.Näringslivets energidelegalion framhåller också atl forskning och utvecklingav kärnvärmereaktorer fortsättningsvis bör bedrivas, varvid en bällrevalfrihet vid framtida beslut om värmesystem för städer skulle uppnås. 1980/81:90 Bilaga 1.21 Industridepartementet 493