prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Verkel bör därvid tillse atl syftet med bidraget- en lillfredsslällandeflygtrafikförsörjning till och fränGotland - även fortsättningsvis upprätthålls.Bidraget bör beräknas så alt överskridande av anslaget undviks. Jag har ingetatt erinra mot LlN:s beräkning av bidragsbehovel för /82. Jaghemställer atl regeringen föreslår all tillErsättning till för särskilda rabatter vidfiygtra-ftk på Gotlandför /82 anvisa etl förslagsanslag på . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag utreder enligt sin instruktion (1978:555) allvariig luftfartsolycka och tillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhet enligl bestämmelser i luftfartslagen(1957:297), luflfartskungörel-sen(1961:558) och kungörelsen (1966:436) om undersökning av militära Prop.1980/81:100 Bilaga 9 61 skall vidare följa den nationella och internalionellautvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet ochsamarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggandeverksamhet. och chefen för flygvapnet skall svaraför kostnaderna för verksamhet. Antalet civila och militärahaverier och resursätgången för all utreda haverierna skall ligga till grundför fördelningen av kostnaderna. begär en ökning av anslaget med243000 kr. för pris- och löneomräkning m.m. Ytterligare kanslipersonal behövsenligt kommissionen. Kommissionen är enligt gällande bestämmelser skyldigatl utreda samtliga haverier med omkomna oavsett typ av luftfartyg. Det kanenligt kommissionen hävdas atl en sådan utformning av bestämmelserna inteerbjuder tillräcklig flexibilitet för atl tillgodose flygsäkerheten i desshelhet. Från flygsäkerhetssynpunkt kan det sålunda vara mer angeläget attutreda ett haveritillbud än att undersöka elt haveri med en omkommen där haveriorsakenär klar. Den bästa lösningen kan måhända vara all kommissionen ges rätt atlsjälv bestämma när utredning av viss händelse bör igångsättas. Kommissionen anser sig ha ell ansvar för atl dessrekommendationer kommer in i säkerhetsarbetet. Enligl kommissionen är delangeläget all utredningsorganet följer upp att säkerhelsbefrämjanderekommendationer snabbi behandlas och genomförs där så rimligen kan ske. 1 skilda skrivelser har vissa betänkligheter organisation och arbetssätt framförts. En granskning arbetsformer anses önskvärd. Chefen för fiygvapnet tillstyrker haverikommissionensanslagsframställning. är oroat över kostnadsutvecklingen ochanser alt kommissionen bör beakta möjligheterna till kostnadsbesparande samordning med andra myndigheter ochinstanser. 1 verkets ekonomiskt hårt belastade situation kan inle verkettillstyrka någon utveckling som innebär ylterligare ökade resurser till civilhaveriulredningsverksamhet. Man bör enligt verket pröva i vad utredningsansvar bör begränsas till haverier ochallvarliga tillbud inom denyrkesmässiga luftfarten. Verkel pekar här på atl en stor del av kommissionensarbetsresultat utgörs av utredningar rörande privatflyg och flygsport. och chefen för flygvapnet avslyrker attnågra ändringar görs i statens instruktion som förändrar nugällande 1980/81:100 Bilaga9 62 rollfördelningmellan kommissionen och säkerhelsmyndigheterna. Kommissionens rekommendationerkan enligl luftfartsverket enbart riktas till säkerhelsmyndigheterna som skallavgöra vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av rekommendationerna. Slalens har arbetat i ungefär tvåår. Del är enligt min mening naturligt all se över verksamheten sedan praktiskerfarenhet erhållits av arbete. Översynen bör ske med utgångspunktdels i förslagen i prop. 1977/78:88 om inrättande av en central myndighet förutredning av allvarligare civila ochmilitära flygolyckor m.m., dels i de erfarenheter som erhållits. Del bör vara en uppgift för berördamyndigheter atl i samråd göra en sådan översyn. För /82 har jag beräknat medel för haverikommissionensarbete enligt del generelll gällatide besparingsalternativet. 1980/81 Beräknad ändring 1981/82 Jaghemställer alt regeringen föreslår alt till för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag på I . Riskgaranti till viss flygtrafik på 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 1 enlighet med bemyndigande (prop.1978/79:149, / 79:17, rskr 1978/79:275) undertecknades den 28 maj 1979avtal mellan regeringarna i , och rörande inrättande av entvärgående flygförbindelse på . Enligt avtalen lämnar de avi:alsslutande ländernaberörda flygföretag riskgaranlier för viss täckning av eventuellt underskott itrafiken. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 63 Irafikprogramperioden1 uppgår från svensk sida garantibeloppel lill800000 kr. För kommande trafikprogramperiod har de flygbolag som svararför trafiken begärt en höjning avgarantibeloppen fill följd av inträffade kostnadsökningar. Jaghemställer all regeringen föreslår atl lill Riskgaranti till viss flygtrafik påNordkalotten för /82anvisa ell förslagsanslag på I . 1980/81:100 Bilaga 9 64 är eltaffärsdrivande verk med huvuduppgift all svara för landels postservice, inkl.postgiro. Del innebär alt postverket i första hand skall förmedla information, lättgods ochbetalningar. Verket driver också annan verksamhet. Postverke* utför sålundauppdrag ål staten - i.ex. skalteuppbördoch utbetalningar av pensioner och barnbidrag - och ål PKbanken - främst insättningar och uttag påbankböcker men också vissa andra tjänster. utför äventjänster åt andra banker. Vidare driververkel busstrafik i , sköter upphandling av kontorsmateriel förstatsverket och bedriver industriell verksamhet, i första hand för alt lillgodosepostverkets eget behov: tryckerier för frimärken och andra tryck, mekaniskverkstad, bil- och bussverkstäder. har i sin anslagsframställning för budgetärel 1981/82 begärt alt få finansiera investeringar i fastigheter ochi fordon m. m. i poslens diligenstrafikmed egna rörelsemedel. Om postverkets investeringar skall finansierassom lidigare begär posten elt investeringsanslag för Posthus m. m. motsvarande en medelsförbrukning på 264,8milj. 1 ersättning för tidningsdislribulionhar postverket begärt 60 milj. kr. har beräknat kostnadernaför tjänstefiosten till 604 milj. kr. 1979/801980/81 1981/82 verket Från detta anslag betalas investeringar i posthus,fastigheter och investeringar i poslens diligenstrafik. föreslår alt något anslag ej tas upp.Investeringarna föreslås i stället finansieras med egna rörelsemedel. påpekar att investeringarna i posthusm. m. är av liten betydelse i relation lill postverkets omsättning. Avskrivningarna på deinvesteringar som finansieras överstatsbudgeten ulgör endast av verkets totala kostnader. anser att statsmakternas övergripande bedömningar av utrymmet för statligt byggande - motbakgrund av bl.a. arbetskraftssitualion,konjunkturläge och regionalpolitiska frågor - kan göras utan en samtidig prövning av det budgelmässiga utrymmet för post- Prop.1980/81:100 Bilaga 9 65 En sådan ändradform av styrning skulle göra det möjligtatt driva byggprocessen ulan avbrott och fördröjningar. Mer rationella upphandlings- och entreprenadformer skullekunna användas och byggprojektenskulle kunna föriäggas i tiden så atl minsta möjliga byggkostnad uppslår. Ekonomiskt fördelakligalomlinköp underlättas också. Sammantaget innebär förslaget, enliglpostverket, att verkets kostnader förlokalförsörjningen blir lägre vid en övergång till finansiering med egna rörelsemedel. utgår från all beslutadebyggnadsprojekt liksom prövasav länsarbetsnämnderna från arbelsmarknadssynpunkl innan arbetena påbörjas. Likaså utgår postverket från alt enändrad finansieringsform kan förenas med anlitande av byggnadsstyrelseni frågor om byggstandard m.m. saml i frågaom projektering, upphandling, byggledning etc. En ändrad finansieringsform medför ingen ändringav verkets långsiktsplanering förlokaler. Som avser postverket alt arbeta med en lokalförsörjningsplanpå sikl. Postverkels förslag har remitterats tillriksbanken, riksgäldskonloret och (). Riksbanksfullmäktige konstaterar att denoffentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster inle påverkas av omfinansieringen sker över statsbudgeteneller inle. Några effekter på allmänhetens likviditet uppstår inte. Enliglfullmäktiges mening är del av vikt alt regering och riksdag bestämmer investeringsramarna för de slalligaaffärsverken liksom för resten av den statliga sektorn. Fullmäktige kandärför inle tillstyrka postverkets förslag. Riksgäldsfullmäktige anser liksom inteall statens kostnader förkapitalanskaffningen skulle förändras om förslaget genomfördes. Fullmäktige uttrycker förståelse för postverketssynpunkter att statsmakternas styrningav postens byggnadsinvesteringar skulle kunna ske utan en samtidig prövning av det budgelmässiga utrymmet.Riksdagen kunde i så fall förslagsvis ta ställning till postverkels rullande femårsplan för lokalförsörjningen. Delta hindrar dock, enliglriksgäldsfullmäktige, inte alt regering och riksdag fortfarande bör ägaatt bestämma de åriiga investeringsramarna.Postverkets investeringar bör inte ses isolerat utan övervägas i ett störresammanhang, där också liknande problem för andra affärsverk kan las upp. Fullmäktige finner därför inle anledningatt tillstyrkapostverkels förslag. RRVkonstaterar atl beslut om vilka av postverkets investeringar som får genomföras endast har marginell betydelse förstyrningen av verksamhetensinriktning. RRV anser sig inte ha anledning atl motsätta sig postverketsförslag från de utgångspunkter RRV i första hand har alt bevaka. Enligl RRV:s mening kan det vara värdefullt altfriare former för finansi-5 Rik.Hlagcn 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 9 66 eringav affärsverkens verksamhet prövas. Styrmetoderna bör i betydande utsträckningkunna utvecklas frislående från val av finansieringsform. Vissa frågor bör enligl RRV:s mening delaljutredasinnan slulligl beslut om genomförande av förslaget fattas. Eventuelltbehov av kompletterande regler för styrningav investeringsverksamheten samt den framtida behandlingen av statskapitaletbör härvid särskilt uppmärksammas. bör få i uppdrag atl i detalj komplettera sitt förslag i dessaavseenden. RRV är berett atl bistå postverket i en sådan utredning. Liksom postverket anser jag atl del är angelägelalt finna metoder som underiättar och förbilligar verkels lokalförsörjning. Detfinns enligt min mening möjligheter lill förenklingar som inle försvagar statsmakternas möjlighet atl på ett övergripande sätt styra enbetydelsefull, delvis mono-polskyddadverksamhet som postverkets på elt tillfredsställande sätt. Tiden för atl planera och genomföra byggnadsprojektbör kunna nedbringas genom atlmetoderna för lokal- och byggnadsplanering ändras och genom en ändradfinansiering och anslagshanlering. Jag anser all även fortsättningsvis, påsamma sätt som , bör pröva postverkets tilldelning av medel förstora och betydelsefulla lokalinvesleringarsåsom postlcrminalen i /. För medelstoralokalinvesteringar, där den lotala kostnaden för varje enskilt projektöverstiger 10 milj. kr. i prisläget den I april året innan det år arbetenapåbörjas, bör en förenklad hanleringsordning kunna lillämpas. För denna grupp av projekt, exempelvis posthuseni och , bör ensamlad medelsram anvisas. Regeringen bör inom denna delram bemyndigas attefter fraraställning från postverket ta ställning fill kostnadsram ochslarttidpunkl för del enskilda projektet. En sådan ordning ui-derlättarpostverkets planering av lokalförsörjningen. 1 samma syfte föreslår jag all en ekonomisk ram för medelstora byggen anges ävenför budgetåret närmast efter dei: aktuella budgetåret. Postverkels anskaffning av fordon, ulom fordonför postverkets diligenstrafik,finansieras med postverkets rörelsemedel och fordrar inget särskilt godkännande av riksdag ellerregering. Enligt min mening bör dennaordning även lillämpas för postverkets inköp av fordon för diligenstrafik. Även mindre byggnadsprojekt bör enligl minmening behandlas på samma sätt. Jagavser då projekt där den sammanlagda totalkostnaden för tomt och planerad byggnad inte överstiger 10 milj.kr. i prisläget året innan det är då arbetena påbörjas. Föreslagna riktlinjer för nyinvesteringar börockså gälla vid inköp av faslighelervilkel sammantaget bör underiätta postverkets planering av lokalförsörjningen. Även om riksdagenfortsättningsvis enbart beslutar om större projekt bör dock postverkelsrullande femåriga lokalförsörjnings-plan redovisas för . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 67 Oavsett ändringar i finansieringsformerna bör detvara möjligt att driva enrationellare byggprocess inom ramen för de anvisningar för handläggning avstatliga lokalförsörjningsärenden som regeringen fastställt . Del bör I.ex. vara möjligt alt på etl tidigare stadium iprojekteringen än vad som oftast varit fallet göra kostnadsberäkningarsom kan utgöra underiag för statsmakternas prövning av byggnadsinvesteringarna. och postverkethar stor erfarenhet av posthusbyggnader och har därför goda förutsättningar atlberäkna kostnaderna på ett mindredetaljerat underlag. Byggnadsprogram med s. k. programskisser bör i slörreutsträckning än kunna utgöra underlag för kostnadsberäkningarna. Ett sådanl förfarandeborde också ge möjligheler atltillämpa de upphandlings- och entreprenadformer som för del enskilda projektetger den mest rationella processen. Såsom framgår av tabellen (sid. 68) planerar postverket att investera 1,1miljarder kr. i posthus /81-1985/86. De siörsta projekten är postterminalen i /, ombyggnadenav postgiro-husets äldsta del, utbyggnaden av , en poslterminal påÅrsta-fältet i för att betjäna den södra delen av regionen samt ombyggnadenav . Det finns många skäl fill att posten måste byggalokaler. En viktig orsak är attpostvolymen har ökat. Arbetsmetoderna har också förändrats, likaså kraven på en god arbetsmiljö. Gamla byggnaderslits ut och blir otillräckliga, otidsenliga och dåligt anpassade fil) nyaarbetssätt. 1 gamla utslitna lokaler blir ofta ändrings- och reparationskostnaderna såslora alt del är lönsamt all bygga nytt. Investeringsplanernafår ses mol bakgrund av att antalet befordrade brev, tidningar och paket ökal med ca 2,1965. Volymen mäss- och gruppkorsband, liksom direktreklamenöver huvud läget, har ökal med ca 6%per år . Poslvolymen har ökat särskilt mycket i slora orterdär postlokalerna ofta visat sig otillräckliga. Det beror på urbaniseringen,utspridningen av bebyggelsen i tätorterna och ökningen av antalethushåll. söker ständigt efter bättrearbetsmetoder. Ofta är lokalerna dåligtanpassade lill nya arbetssätt.Utformningen av lokalerna kan vara elt hinderför värdefulla rationaliseringar. Byggnadsinvesteringar krävs till följd av rationaliseringar som genomförts. Det ärexempelvis fallet när det gäller 1960-talels omorganisation avposltransporterna i ett knutpunklssys-lem med uppsamlings- ochspridningsområden. Inom varje område samlas posten upp resp. sprids frånen ort. Postkontoren på dessa orter belastas pågrund av omorganisationen myckel mer än fidigare. Omläggningen av järnvägstrafiken- med färre stopp vid mindre orter - har också bidragit lill detta. Lastningen och lossningen vid posthusen har ökat starkt ochi mänga fall har postverket problemmed lastkajernas och tillfarternas kapacitet. Detta försöker mansuccessivt rätta till. 1980/81:100 Bilaga 9 68 uppskattad kostnad Ber. eller uppskattat behov av kapitalmedel Sth, pgh et 111 Sth, pgh et IV // Inköp av Med den ökade postvolymen har kommit nya tekniskahjälpmedel såsom postbehållare,truckar, pallar, sorteringsmaskiner och transportband, vilka ocksåkräver anpassningar av byggnaderna. Även kraven från personal och allmänhet på bättre arbets- och trafikmiljöspelar stor roll i detta sammanhang. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 69 De siörsta problemen med posthanteringen finns istorstäderna. Efterhand bygger postverket bort problemen så vitt det ärmöjligt. 1 finns en modern terminalmed fullständig posthantering . moderna terminalför hantering av korsband och paket invigdes 1979.Nu planeras en ulbyggnad av terminalen för brevhanlering. 1 är lokalerna för posthantering gamla,otillräckliga och orationella. Stora investeringar krävs och harpåbörjats. Postverketsalternativa förslag och mitt förslag i fråga om anslaget Posthus m. m. 1981/82innebär följande. ilgift 1981/82 (milj. 'Normalt större totalkostnad än 100 milj. kr. Totalkostnadöver 10 milj. kr. och normalt under 100 milj. kr. 'Diligensbussar och mindre byggnadsprojekt som finansieras med rörelsemedel 1 fråga om de stora belydelsefulla posthusbyggenadelar jag postverkets bedömning av medelsförbrukningen för postgirohusel etapp111 och . Regeringen hari medgivit postverket alt disponera 5 milj. kr. för projektering av etapp IV avposlgirohusbyggnationen i kvarteretBlåmannen i . Regeringen har i samband därmed uppdragit åt postverket att, då systemhandlingarnaredovisas, även redovisa en plan förlokalhållningen för postgirot i . Av redovisningen skallframgå vilka lokaler som friställs vid inflyttningen i de projekterade lokalerna. 1 sin anslagsframställning begär poslen5 milj. kr. för /82.Pengarna skall täcka färdigställandel av bygghandlingar och byggande . 1 en skrivelse den29 har postverketsbyggnadssektion meddelat atl byggstarten inle kan ske förrän i oktober 1982.Ytterligare projekteringsmedel krävs enligt postverket under budgetåret1981/82. Jag föreslår atl frågan om ylleriigare anslag lill byggnadsprojektettas upp då postverket kommit in med den begärda planen för postgirotslokalhållning i . Sedan postverket lämnat sin anslagsframställningför /82 har (prop. 1980/81:25, /81:7, rskr1980/81:102) beslutat att anslåmedel lill en anslutningsväg tillTomlebodalerminalen. skall betala 7 milj. kr. av kostnadenoch förskoltera erforderligt belopp Prop.1980/81:100 Bilaga 9 70 del.Totalkostnaden för terminalen bör således i förhållande lill anslagsframställningenräknas upp med 7 milj. kr. lill en kapitalutgift på 454 milj. kr. Budgetåret1981/82 bör 167 milj. kr. anslås för Tomlebodalerminalen. För /82 bör 45 milj. kr. avsällas förmedelstora posthusbyggen. Nya projekt av denna karaktär bör få starta efterregeringens godkännande. bör få planera sitt byggande med anlagandeom en medelstilldelning under /83 på 50 milj. kr. Byggnadsprojekt med en totalkostnad under 10 milj. kr. finansierasmed i postverket tillgängliga likvida medel. Anslaget Posthus m.m. bör beräknas med en viss marginalulöver den beräknade medelsförbrukningen. Jag föreslår atl medel för nästabudgetår anvisas enligt följande beräkning: Beräknad medelsförbrukning /82 218,4 Avgår beräknad ingående behållning -6.7 Anslag /82 222,6 För finansiering av invesleringarna under budgetåret1981/82 finns avskrivningsmedel på 38,4 milj. kr. Detla innebär all den av migförordade investeringsramen kommer att kräva etl kapilallillskoll frånstatsverket på 180 milj. kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. godkänna föreslagna riktlinjer för finansiering, anslagshantering och byggnadsprocedur i fråga om postverkets byggnadsinveste ringar och investeringar i diligensrörelsen 2. till Posthus m. m. för budgetåret1981/82 anvisa etl reservationsanslag på 3. postverket bemyndigas att planerasin byggnadsverksamhet under /83 med anlagande av enmedelsförbrukning för medelstora byggnadsprojekt på 50 milj. kr. Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser 1979/80Utgift 488121 145' 1980/81Anslag 459000000 1981/82Förslag 582100000 har överförts tilltrafiksäkerhetsverket som skall betala direkt till postverket förföljesedelsbunden post. Från anslaget betalas ersättning till postverket förtjänsteförsändelser inkl. särskild postdelgivning, debetsedlar och förtrycktadeklarationsblanketter. 1980/81:100 Bilaga 9 71 Ersättning för befordran av tjänsteförsändelser iallmänhet betalas enligl 3 §tjänstebrevsförordningen (1979:33) och grundas dels på statistiska beräkningar, dels på exakta beräkningar. Principernaför beräkningarna bestäms efteröverenskommelse mellan postverket och . har beräknat anslagsbehovet budgetåret1981/82 till 604 milj. kr.under förutsätlning att myndigheternas tjänsteförsändelser debiteras som . Ökningen av anslagsbehovet iförhållande till del beräknade anslagsbehovetför /81 (459 milj. förklaras på följande sätt. Ersättningen för tjänsteposten /81beräknas nu lill 588 milj. kr. 1979/80 antagna 459 milj. kr. Skillnaden på 129 milj. kr. förklarasdels av portohöjningarna som sammanlagt uppgick fill ca17%, dels av att den särskilda tjänstebrevsundersökning som posten gjort visaratt tjänsteposlen har en större volym än som fidigareberäknats. räknar nu med atl volymökningen / 80 till1980/81 skall uppgå fill 2,i stället för lidigare beräknade 1-1,. Volymökningen mellan budgetåren 1980/81och 1981/82 antas bli . Mot denna bakgrund beräknar postverketanslagsbehovet för /82 till 604 milj. kr. Jaghar inga erinringar mot postverkets beräkningar. betalar från och /80 ersättningdirekt till postverket för följesedelsbunden post vid registeravdelningen. Såsom anmälts i besparingspropositionen (prop.1980/81:20) och därvid inte föranlettnågon erinran från sida, har regeringen övervägt samma system förflera myndigheter i syfte att öka deras kostnadsmedvetande och därmed öka incitamentet tillrationalisering av postrutinerna. Jag föreslår att centralastudiestödsnämnden och () från och med /82 själva ersätter postverket förden tjänstepost som fillsammans med följesedlar lämnas för befordran. Postav-gifterna för centrala sludiestödsnämndensföljesedelsbundna post beräknas /82 till 6,4 milj. kr. För den följesedelsbundna post som skickas av SCB i beräknaspostavgifterna lill 10,5 milj. kr. Avgifterna för denpost av denna typ som går ut från SCB iStockholm kan nu inte beräknas eftersom reglerna för vilken post som skall varaföljesedelsbunden troligen kommer att ändras. Även följesedelsbundnapost bör på likartal säll kunnabetalas direkt från anslag. Denna ändring övervägsf. n. i . Tjänstebrevsanslagetkan i förhållande fill postverkels beräkning på grund av direkldebiteringen nu reduceras med 16,9 milj. kr. som istället tas upp som anslag förrespektive myndighets verksamhet. 1 regleringsbrevet får det preciserasmed vilket ytterligare belopp tjänstebrevsanslaget Prop.1980/81:100 Bilaga 9 72 skalldras ned med hänsyn till SCB:s följesedelsbundna post från Slockholm samtriksförsäkringsverkels följesedelsbundna post. När den översyn av frankeringsfriheten som anmälts ibesparingspropositionen har genomförts kommer jag alt föreslå regeringen altbesluta om inskränkningar i rätten att skicka försändelser till myndigheterutan frankering. Detta beräknas ihnebiira en besparing på 5 milj. /82. Sammanfattningsvis föreslår jag att anslaget minskas påföljande sätt i förhållande tiil postverkels beräkning. Direktdebilering av följesedelsbunden post ' -10,5 Inskränkningar i frankeringsfriheten - 5,0 ' Utsändningar från . Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser för /82 anvisa ett förslagsanslag på . Ersättning till postverket fär tidningsdistribution 1979/80Utgift 72000000 1980/81Anslag 66000000 1981/82Förslag 60000000 beslut om avgifterna i postverketstidningsrörelse (prop. 1975/76:127, /76:22, rskr 1975/76:301) innebaratt lill postverket för tidningsdislribulion för /77 anvisadesett anslag på 90 milj.kr. Underskottet i f»ostverkets tidningsrörelse skallavvecklas genom en successiv höjning av tidningsavgiflerna och i samband därmeden minskning av statsbidragen med lika delar . Efter15 år - räknat fr.o.m - skall avgifterna läckatidningsrörelsens särkostnader. För /82 föreslår postverket att 60 milj.kr. anvisas fill ersättning för tidningsdislribulionen. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 73 Enligt riksdagsbeslutet skalltaxesystemet i postverkels tidningsrörelse vara baserat på principen"pris efter prestation". Del skall varamöjligt att vid behov i viss mån anpassa avgifterna med hänsyn till konkurrens och efterfrågan. Avgifterna ochvillkoren skall fastställas äriigen efter förhandlingar mellan postverket ochtidningsutgivarna. De nya reglerna har gällt .