prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 1979/80:165,NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405). Det utrymme av den ram för beslut omregionalpolitiskt slöd som fastställdes för perioden /74-1978/79som inte utnyttjats, har beräknats till 651milj. med fördelning på 160 milj. kr. för avskrivningslån, 84 milj. kr. för utbildningsstöd, 47 milj. kr. försysselsäUningsslöd och 360 milj. kr. Vid dels införande av ett särskilt stöd fill lantbruksföretag m.m. i vissa glesbygder (prop. 1977/78:113,JoU 1977/78:22, rskr 1977/78:271),dels anvisade av medel för åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län (prop. 1977/78:125 s. 65, AU1977/78:34, rskr 1977/78:305) harförutsatts atl sammanlagt 18 milj. kr. skulle belasta den del av den regionalpolitiska ramen som hade beräknats föravskrivningslån. harriksdagen dessulom beslutat atl belasta denna ram med 20 milj. kr. i medelstillskotl till regionalautvecklingsbolag saml 12 milj. kr. för atl främja den industriella utvecklingeni . Beslut om lokaliseringsbidrag/avskrivningslän har under budgetåret Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 1979/80fatlats för 211 milj. kr. Dessutom har beslutsramen belastats med 87 milj. kr.för kapitaltillskott och administrationskostnader lill StiftelsenIndustricentra. Under /80 beviljades vidareutbildningsstöd med 9,9 milj. kr. Antalet företag som erhöll utbildningsslöduppgår fill 50. Stödet motsvarar ca för 700kursdeltagare. Ca 2 300 nyanställda dellog under /80 iintroduktion och inlräning för vilken introduktionsslöd har beviljats. Beslutom introduktionsslöd har under budgetåret fattals för 3 milj. kr. Beloppet ärall hänföra tiil ansökningar inkomna före . harbeslutat atl inlroduklionsslödel skulle upphöra i och med utgången av (prop. 1978/79:112 s. 90, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). Följande sammanställning visar det beviljadesysselsätlningsstödel för kalenderåren 1976-1979. År Beviljat sysselsällningsstöd Ökat antal årsarbetskrafter 4 123 2750 21611643 Beviljat t. o. m. . Beslut om offertstöd har fallals för ca 3 milj. kr.under / 80. Garantier för lån i lokaliseringssyfle lillrörelsekapital har infriats lill etl belopp av 3,2 milj. kr. under budgetåret1979/80. Beslut om garantier för län lill rörelsekapital har under samma tidfattats med 2,6 milj. kr. Inga garantier för lån lill marknadsföringsåtgärderhar beviljats. Dessa stödformer har numera ersatts med lokaliseringslån. AMS beräknar medelsbehovel för avskrivningslån/lokaliseringsbidragtill 255 milj. kr. för /82. Härav avser 1 milj. kr. infriande avstatlig garanti för lån i lokaliseringssyfle lill rörelsekapital m. m. och 4milj. AMS räknar med att antalet personer i utbildningför vilken utbildningsslöd kommer all ulgå till I 700 under budgetärel 1981/82. Utbetalningarna beräknas under samma lid uppgå lill 30 milj. kr. AMS föreslår för /82 att anslagspostenökas till 120 milj. kr. AMS beräknar medelsbehovel för /82 lill40 milj. kr. 6 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 82 Storieken på de anslag som las upp förregionalpolitiskt slöd bestäms huvudsakligen av de beslut som fallas pägrundval av den ram för beslut om regionalpolitiskt stöd jag just harredovisat. Denna ram och dess fördelning på olika stödformer utgör den bästainformationen om beslut om vilka medel som ställts tillregionalpolitikens förfogande. Utbetalning av stöd sker nämligen i regel underflera år efter all beslut om stöd har fattats. Demedel som anvisas under delprogrammet Avskrivningslånutnyttjas för dels utbetalning av avskrivningslån, inkl. lokaliseringsbidragoch avskrivningslån beviljade enligt den tidigare förordningen (1970:180) omslalligl regionalpolitiskt slöd, som lill största delen har upphävts den 1 juli1979, dels ersällning lill banker för deras adminislrering av beviljatlokaliseringsstöd, inkl. lokaliseringsstöd beviljat enligl förordningen(1979:59) om särskilt regionalpolitiskt slöd inom vissa varvsregioner, delskapitaltillskott och administrationskostnader m.m. för Stiftelsen Industricentra.Liksom AMS beräknar jag för /82 250 milj. kr. för utbetalning avavskrivningslån m.m. och 4 milj. kr. för ersättning lill banker. Totaltberäknar jag således medelsbehovet för de angivna ändamålen till 254 milj. kr.för nästa budgetår. Till utbildningsslödberäknar jag i enlighet med AMS bedömning 30 milj. kr. för /82. Sysselsätlningsstödel har kraffigt förstärkts i vissa delar av landet. Pägrund av stödets konstruktion räknar jag med alt medelsåtgången stegvis kommeratt öka . För /82 beräknar jag medelsbehoveltill 60 milj. kr. Jag beräknar medelsbehovet för budgetåret1981/82 lill 30 milj. kr. Systemet med statliga garantier för lån ilokaliseringssyfte till rörelsekapital och marknadsföringsinsatser haravskaffats . För all täcka förluster som kan uppkomma pä grundav tidigare utfärdade garantier för dessa ändamål beräknar jag i likhet medAMS för /82 etl medelsbehov av 1 milj. kr. Förförvaltningskostnader vid AMSberäknar jag 7,2 milj. kr. Som jag tidigare nämnt (s. 77) har staten reserverat 30milj. för ytterligare kapilallillskoll t.o.m. /84 för de regionala utvecklingsbolag som har bildals i Jämtlands- och Västerbottenslän. Jag beräknar ytterligare 5 milj. kr. till vardera bolaget under budgetåret1981/82. Under anslagsposten Centralakonsult- och utredningsinsatserberäknar jag för ökade cenirala insatser för de från regionalpolitisk synpunktmest utsatta delarna av landel i enlighet med vad jag lidigare har förordat (s.72), 10 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 83 Med hänvisning lill vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt lill Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet /82 anvisa ett förslagsanslag av . Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1979/80Utgift 575136975 Behållning 1146612389 1980/81Anslag 1050000000 1981/82 Förslag 600000000 Frän anslaget bestrids utgifterna för det hosarbetsmarknadsstyrelsen under programmel Regionalpoliliska stödåtgärderupptagna delprogrammet Lokaliseringslån som har lämnat dels enliglförordningen (1979:632) om regionalpolitiskt stöd (ändrad senast 1980:474),dels, enligt den tidigare förordningen (1970:180) om statligt regionalpolitisktslöd (ändrad senast 1979:635) som har upphävts lill största delen den I juli1979. För femårsperioden /80 - 1983/84 har fastställts enbeslutsram för lokaliseringslån av 4500 milj. kr. Dessutom får oulnylljalutrymme av den beslulsram som fastställdes för sexårsperioden /74 - 1978/79samt beslut som inle tas i anspåk inom föreskriven lid utnyttjas. Detla belopphar beräknats till 360 milj. kr. Som jag lidigare nämnt har beslulsramen isamband med avvecklingen av del särskilda regionalpolitiska slödel inom vissavarvsregioner utökats med ytterligare 170 milj. kr. Under /80 har beslut om lokaliseringslånfaltals med 556 milj. kr. Dessutom har beslutsramen belastats med 10 milj. kr.för lån lill Stiftelsen Industricentra. Länetiden för lokaliseringslån fastställdes tillgenomsnittligt . Amorterings- och ränteansländ medgavs för 2,1 resp. 1,3år i genomsnitt. Den beviljade räntefrihelen på län som under enövergångsperiod beviljats enligl den äldre förordningen (1970:180) om statligtregionalpolitiskt stöd motsvarar en subvention av ca 33 milj. kr. 1 ränlor och avbetalningar har under /80inbetalals 229 resp. 188 milj. kr. Uteslående fordringar på lokaliseringslånuppgick till 3275,5 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenföreslår oförändrat anslag. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 84 /82 beräknar jag med hänsyn lill storleken av anslagsbehållningenoch atl låneulbelalningarna även under innevarande budgetår väntas understigaanslagna medel, medelsbehovet till 600 milj. kr. Denna lekniska neddragningmedför ingen begränsning i möjlighelerna att bevilja lokaliseringslän. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån / 82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80Utgift 45969732' Reservafion 46732521' 1980/81Anslag 104000000 1981 /82 Förslag 100 000 000 ' Reservationsanslaget Åtgärder i glesbygder ochinvesleringsanslaget Lån lill investeringari kommersiell service. Frän detta anslag bestrids f. n. kostnaderna för stödtill företag i glesbygder, intensifierade kommunala sysselsältningsinsatser(IKS), hemsänd-ningsbidrag till kommun, driftsstöd, investeringslån ochavskrivningslån lill försäljningsställen för dagligvaror och drivmedel samlslöd lill kommun för social service och omvårdnad enligl förordningen(1979:638) om statligt stöd till glesbygd (ändrad 1980:471). Vidare bekostasfrån anslaget stöd lill regionala utvecklingsfonder för speciella projekt isyfte all främja företagsamhet i glesbygd. Samtliga länsstyrelser har inkommit medanslagsframställningar för /82. Sammanlagt beräknarlänsstyrelserna medelsbehovet till 154,8 milj. kr. Enligt länsstyrelsernasanslagsframställningar uppgår den reella reservationen till drygt 13 milj. kr.beroende på atl medel inle har hunnit utbetalas. och kommuner i glesbygder anvisas under della anslag. Anslaget har funnits /80 ochdisponeras av länsstyrelserna, som skall avgränsa glesbygdsområden, fördelamedlen mellan de olika ändamålen och i övrigt utfärda de riktlinjer som skallgälla för 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 85 verksamheteni del egna länel. Del stafiiga glesbygdsstödet har ökal kraftigt . Året innan de nuvarandestödformerna infördes dvs. budgetåret1978/79 var medlen 48,5 milj. kr. för atl året därpå höjas till 84 milj. kr.Innevarande budgetår är anslaget 104 milj. kr. /81 har av anvisade glesbygdsmedel tilldelatsde s.k. skogslänen. Kristianslads,och har inle erhållit några glesbygdsmedel. De redovisade erfarenheterna är goda.Eftersom stödmöjligheterna genomdetta anslag har inneburit en ny verksamhet i mänga län, har del dock tagit all nå ut med informationom stödet, vilket bl.a. medfört enrelafivt stor reservation från föregående budgetår. Jag ser detta som något helt naturligt och vill samfidiglunderstryka betydelsen av all anslaget verkligen används som etlreservationsanslag för planerade ålgärder på , vilket harskett. Länsstyrelserna har i sina anslagsframställningarredovisat ell ökal behov av medel för åtgärder i glesbygder med . Ienlighet med vad som redovisades i prop. 1980/81:20 (bil. 13 s. 12) är jag inleberedd all föreslå någon uppräkningav anslaget. Jag förordar en viss sänkning av anslaget med 4 milj. kr. för nästa budgetår. 1 sammanhanget vill jag nämna att jag vid minanmälan av anslaget C 4. Täckande avförluster på grund av kreditgarantier lill förelag i glesbygder m.m.,kommer jag att förorda atl ramen för slalliga kreditgarantier ökar med 7 milj.kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Åtgärder i glesbygder för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av föriuster på grund av kreditgarantier till företag iglesbygder m. m. 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Från anslaget bestrids kostnader för alt infriastatlig garanti för lån till företagi glesbygder och lill anskaffning av varulager enligl förordningen (1979:638) om stafiigt stöd fill glesbygd (ändrad1980:471). Vidare bestrids från detla anslag kostader för atl infriagaranti för län som har lämnats enligtförordningen (1973:608) om slalligl slöd till kommersiell service i glesbygd, förordningen (1976:208) om statligt slödlill skärgärdsförelag och förordningen (1978:465) om särskilt stöd till lantbruksföretag i vissa glesbygder. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 86 Samtligalänsstyrelser har inkommit med anslagsframställningar för /82.Sammanlagt föreslår länsstyrelserna en ram för slallig garanfi på 66,5 milj.kr. Med hänvisning lill vad jag anfört om glesbygdsstödetvid min anmälan av anslaget C 3. Åtgärder i glesbygder, förordar jag att ramenför statlig kreditgaranti för lån till förelag i glesbygder och för län lillanskaffning av varulager för nästa budgetår räknas upp med 7 milj. kr. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med oförändrat . Jaghemställer aft regeringen föreslår att 1. medge alt under /82slallig kreditgaranti för lån till förelag i glesbygder och för lån lillanskaffning av varulager beviljas med sammanlagt högst , 2. till Täckande av förluster på grundav kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. för /82 anvisaell förslagsanslag av . Åtgärder m. m. i anslutning till länsplanering 1979/80Utgift 18580034 Reservation 16419966 1980/81Anslag 35000000 1981/82Förslag 35000000 Från anslaget bestrids kostnader för all vidareutvecklaätgärdsförsiag som redovisas i länsplaneringen. Samtliga länsstyrelser hartilldelats medel frän anslaget för projektarbete av den typ som tidigarebedrevs av särskilda delegationer och arbetsgrupper med uppgift alt samordnaregional- och sysselsältningspolitiska åtgärder i vissa län. Samtliga länsstyrelser har inkommit medanslagsframställningar för budgetärel 1981/82. Sammanlagt beräknarlänsstyrelserna medelsbehovet till . Anslaget uppfördes första gängen i statsbudgeten /80 och innebar all samtliga länsstyrelser gavs möjlighet atlbedriva elt konkret och ätgärdsinriklat arbete i anslutning lilllänsplaneringen. Möjligheterna atl därigenom gå etl steg vidare mol altgenomföra olika förslag och riktlinjer som förs fram i länsplaneringen ochkunna göra det efter en 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 87 prioritering som görs på denregionala nivån, ser jag som myckel värdefulla. Projektverksamheten har också medfört delvis nyaarbetsformer. Tillsammans medkommuner, landstingskommuner och övriga länsorgan har länsstyrelserna på elt annat sätt än tidigarekunnat arbeta med alt lösa konkreta problem. Länsstyrelsernas egna resurser förall helt eller delvis täcka olika kostnader för att genomföra etl projekt harvisat sig ha slor belydelse. Erfarenheterna av den verksamhet somhittills har bedrivits med medel från anslaget är således goda. Länsstyrelsernas redogörelser för verksamhetenunder / 80 visar altprojektarbetet har bedrivits inom flera samhällssektorer av regionalpolitiskbelydelse. Tyngdpunkten i projektarbetet ligger på insatserinom den regionala näringspolitikens område. Del beror dels på alt behovel avinsatser där är stort, dels på altlänsstyrelsernas kontaktvägar och arbetssätt inom detta område redanlidigare har varit inarbetade. Jag ser det som angeläget atl länsstyrelserna, pägrundval av de regionala problemens karaktär, strävar efter enspridning av verksamheten till flera för regionalpolitiken viktigasamhällssektorer. Anslaget är ett reservationsanslag för att bl. a.möjliggöra en långsiktig planering av verksamheten. Del är också viktigt alllänsstyrelserna kan reservera medel som kan användas för offensiva aktiviteternär regionala problem uppstår. del av den redovisade reservationen är inlecknad för redan inleddaprojekt. För såväl innevarande som nästa budgetär kommerenligt länsstyrelserna projektarbetet i betydande omfallning alt inriklas påen uppföljning av del avslutade länsprogramarbelel. Jag beräknar ell oförändratmedelsbehov för nästa budgetår. Jaghemställer atl regeringen föreslär all lill Åtgärder m. m. i anslutning till länsplaneringför /82 anvisa ettreservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet D. MINERALFÖRSÖRJNING M. Råvaruproduktionenoch rävaruförsöijningen har stor betydelse för många länder. Flera utvecklingsländer är för sina exporfinkomster helt beroende av försäljning av ibland en enstakaråvara. Många länder har en industrisektor som är helt beroende av enfriklionsfri försöijning med råvaror. Sloraprisfluktuationer och störningar i försöijningen är emellertid inte ovanliga. Del är därför naturligt att detinternalionella intresset för råvarufrågorär stort. Inom olika mellanstalliga organisationer pågår ett flertal utredningar och diskussioner i syfte allfinna medel för all stabilisera marknaden för råvaror. En viktig trend i råvarupolifiken sådan den harutformats i de störte industriländernaunder senare år har varit strävan atl trygga den egna försörjningen med mineralråvaror. tillhörde länder som har en hög förbrukningav mineralråvaror per capita. För t. ex. nickel är den högst i världen. Vi är i många avseenden helt beroende avimport, men är för vissa råvaror relativt stora exportörer, I.ex. Del är angelägel atlförutsättningarna för inhemsk produktion av råvaror kontinuerligtprövas. Av den globala gruvproduktionen svarade år1979 vad gäller järn för , bly och zink för , silver för ca1,och koppar för 0,. ärsåledes en betydande producent av järnmalmsprodukter. Även gruvproduktionen avbly, zink och koppar är omfattande. Vid en internationell jämförelse måste dockde flesta svenska gruvorna betraktas somsmå, även om som malmproducenl belyder mycket från europeisksynpunkl. De svenskajärnmalmsgruvorna har en myckel svår konkurtenssitua-tion. Nedläggning av gruvor och minskning av sysselsättningen i dennadel av gruvindustrin kommer inle atl kunna undvikas. Det finns dock möjligheler för andra delar av gruv- ochmineralinduslrin all växa i omfattning ochbetydelse. Det gäller t. ex. utvinningen av ädel- och legeringsmetaller samtindustrimineral. Utredningar m. m. Utformningen av politiken såvill gäller råvaru-och naturtesursområdel förutsätteren samlad överblick över hela råvaruområdet och jämförelser mellan utvecklingenför olika råvaror. har därför ett omfattande beslutsunderlag i dessa avseenden tagits fram genom olikautredningar. 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 89 Den tillkallade mineralpolitiskaulredningen (1 1974:02) avlämnade delbetänkandet (SOU 1977: 75)Induslrimineral. Ulredningen harunder publicerat rapporter om malmtillgångar och prospektering, forskning och utveckling inomsvensk mineralindustri samt miljöpåverkan och återställning vidmineralutvinning. Genom deibetänkandet (SOU 1979:40) och metaller harutredningen fullgjort sin förstauppgift all utarbeta långsiktiga prognoser över försörjning medmineraliska ämnen för tiden lill . Ulredningen har ocksä haft lilluppgift all pä grundval av de gjorda prognoserna överväga om en ändrad inriktning eller utformning avmineralpolitiken är motiverad med hänsyn till samhällets långsiktigabehov. 1 sitt slutbetänkande (SOU 1980: 12)Mineralpolitik har utredningen redovisat sina slutsatser. Ulredningen framhåller all det överordnadeindustripoliliska målet på mineralområdet bör vara atl skapa förutsättningarför en livskraftig mine-ralindustrt', som kan konkurrera pä lika villkor medproducenter i andra länder.Ulredningen lämnar förslag till hur mineralsektorns utveckling och struktur kan främjas, t. ex. genom ökad satsningpå prospektering. Vidare föreslås att försöijningsaspekterna beaktas i högregrad än tidigare i samband med beslut som rör mineralsektorn. Fredskrislagerav vissa metaller bör byggas upp.Forskning och utveckling ges stor uppmärksamhet. En skiss tillett forsknings- och utvecklingsprogram har utarbetats. Vidare föreslårulredningen en omorganisation av myndigheterna på området. föresläs fävidgade uppgifter på mineralomrädetoch i samband därmed byta namn lill bergskollegium. Dessulom föreslärutredningen vissa mindre ändringar i lagsliftningen. Utredningensbetänkanden har remissbehandlats och förslagen bereds f. n. inomregeringskansliet. Regeringen uppdrog åt statensindustriverk all utreda vissa frågor rörande utvinningen av sand och grussärskilt från havsområden. har avlämnat sin slutrapport (SIND1980: I) och sand på land och i hav. Verket har gjort en allmän översikt av landetsgrusför-söijning med avseende påtillgångarnas art och geografiska fördelning. Även konsumtionens utveckling och möjligheterna alt utnyttja allernalivamaterial till naturgrus harstuderats, liksom förutsättningarna för en ökad utvinning av sand och grus frän havsområden. a. all inventeringar av grusgenomförs. Rapporten har remissbehandlats och förslagen bereds f. n.inom . Nedläggningar av gruvor hardrabbat främst mindre järnmalmsgruvori . Regeringen beslöt all en delegation skulle inrättas för samråd mellan de iMellansverige verksamma gruvföretagen,berörda samhällsorgan och arbetsmarknadens parter i frågor som rör den mellansvenska gruvindustrinsförhållanden och utveckling.Delegationen fick också till uppgift alt studera de möjligheter till på siktlönsam verksamhet inom mellansvensk gruvindustri som finns eller 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 90 I enlighet med begäran (prop. 1978/79:126, NU 1978/79:369) uppdrog regeringen åtdelegationen atl särskilt granskavissa förslag rörande utvecklingsarbete i . Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete medbl. a. berörda myndigheter ochmineralpolitiska utredningen. Delegationens rapport beräknas avlämnastill regeringen . genomför AB SvenskAlunskifferutveckling ett omfattandeforskningsprogram med långsikfig inriktning mot ett allsidigt utnyttjande avalunskiffern. Verksamheten finansieras genom statliga lån. Forskningen är koncentrerad till Ransladsverken i men är inriktad på olika skiffrar i landet. Programmet beräknasvara avslutat . 1 syfte att motverka prisvariationer, som gerupphov lill svårigheter för såväl förelag som nationer, har under senare årallt flera krav ställts på atl internationellaöverenskommelser skall träffas för att stabilisera råvarumarknaderna. Dessa krav har förts fram främst avutvecklingsländer, vilka för sina exportintäkter och sin ekonomiskautveckling över huvud laget ofta är beroende av prisutvecklingen för etl fätalråvaror. Vid (för handel ochutveckling) fjärde konferens är 1976fattades ell principbeslut om elt s. k. integrerat program för råvaror. Decenirala delarna av programmel går ul på alt stabilisera råvarupriserna på enrimlig nivå genom buffertlagring eller andra åtgärder. har beslut fallats om atl bygga uppen gemensam fond för bl. a. finansiering av bufferllager. Samarbete mellan råvaruproducerande länderförekommer för flera metaller ochmineral, bl. a. koppar och bauxil. Strävanden all genom samordnat handlande uppnå högre priser har dock haftendast begränsad framgång . Organisationen för järnmalmsexporterande länder(APEF) har som huvuduppgift all främja en balanserad global utveckling avjärnmalmsindustrin genom atl skapa bällre förulsällningar för varje enskiltmedlemsland att vidta lämpliga ålgärder avpassade fill de egna problemen.Sverige ingår i organisationen sedandess grundande . Organisationen har utsett en generalsekreterare och ettmindre kansli samt fastställt ett arbetsprogram, i vilket ingår utredningar om järnmalmsmarknaden och denna marknadsberoende av stålframslällningen. Regeringarna i de nordiska länderna beslutade är1975 all utreda den nordiska råvaru-och naturtesurssituationen. Som en följd härav beslöts att ellgeologiskt samarbete i syfte all identifiera slörre malmförande formationer skulle inledas päNordkalotten. Projektet har startats och beräknas pågå . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 91 FN:s tredje havsrällskonferens höll sinnionde session. Under sessionengjordes stora framsteg mot ell slutligt förslag lill en konvention om havels nyttjande bl. a. vad avsermineralutvinning. Konferensen beräknas kunna avslutas . är centralförvaltningsmyndighet för bl.a. mineralpolitiskafrågor. geologiska undersökning (SGU) är den centralaförvaltningsmyndigheten för ärenden som rör landets geologiska beskaffenhet. Verkets viktigaste uppgifter ärgeologisk kartering saml informationoch dokumentation. För dessa verksamheter föresläs SGU få disponera 35,6 milj. kr. SGUutför geologiska ulredningar ochundersökningar pä uppdrag. Omsättningen på uppdragsverksamheten beräknasuppgå till 122,2 milj. kr. SGU:s största uppdragsgivare är sedan budgetåret1975/76 . Frän all tidigare i huvudsak endasi ha avsett gruv-rätligheterenligl gruvlagen och dess föregångare omfattar nämndens förvaltning numera även andra typer avmineralfyndigheter bl.a. industrimineral.Nämnden föreslås /82 få disponera drygt 72 milj. kr. förprospektering och brytvärdhetsundersökningar saml 6,4 milj. kr. föregendomsförvallning m. m. geologiska undersökning (SGU) är dencenirala förvaltningsmyndigheten för ärenden som rör landels geologiskabeskaffenhet. utföra allmän geologisk kartering,