prop · G403182 · 1980-12-31 00:00:00 — om allmänna budget för m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. I proposifionenbegärs medel för att betala andel av kostnaderna för den verksamhet,som finansieras över Nordiska ministerrådets allmänna budget för . Denallmänna budgeten omfattar inle det nordiska kultursamarbetet för vilket ensärskild budget finns. 1 propositionen redovisas även ett nytt avtal om detnordiska biståndssamarbetet, den reviderade s. k. . 1 1980/81. Prop.1980/81:182 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Åsling. Söder, Krönmark, . , ,, . , , , , Propositionom Nordiska ministerrådets allmänna budget för m. m. I prop.1980/81: 100 (bil. 14 s. 20) har regeringen föreslagil all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets allmännabudget för /82 beräkna etl förslagsanslag av . Jagavser nu atl la upp denna fråga. inrättades genom en revision av den ingångna samarbetsöverenskommelsenmellan de nordiska länderna (). ingicks etlavlal mellan de nordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådetssekretariat i . Upprättandet av ministerrådssekrelariatel godkändes förSveriges del av (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245).Verksamheten vid sekretariatet inleddes . Isamband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del avministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Denna budget.Nordiska ministerrådets allmänna budget, omfattar inte det nordiskakultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningen kultur- ochundervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Den omfattar inteheller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i som finansieras överde nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte heller samarbetet genomNordiska investeringsbanken som upptas under den sjunde huvudtiteln. m. omfattar ministerrådets allmänna budget ell kalenderår. Medel förverksamheten anvisades av (prop.1979/80: 171. UU 26, rskr 371). Prop.1980/81:182 3 Enligtreglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmänna budget och kulturbudgel),beslulal av (samarbetsminislrarna)och (kultur- och undervisningsministrarna), fastställerministerrådet budgeten under förbehåll av de nationella pariamentensgodkännande. Reglementet gäller från . Den27 fastställde den allmänna budgelen för år1982. hade överläggningar om budgetens omfattning och omprioriteringar hållils mellan ministerrådet i sammansättningen samarbetsministrarnaoch budgetkommitlé. har fastställt innebär för svensk del bl.a. atlförslag inle kan föreläggas inom den lid under vilken propositionernormalt ska lämnas till . Motsvarande gäller för budgeten för detnordiska kultursamarbetet. 1del följande redogör jag närmare för ministerrådets förslag till allmän budgetför och vissa frågor som ansluter till del. Chefenför kommer att anmäla frågan omdel nordiska ministerrådets kulturbudget för . Ensammanfattning av det nordiska samarbetet inom ministerrådetsverksamhetsområde torde få fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I. En mera utförlig redogörelse för det nordiska samarbetet har lämnatsi den berättelse rörande det nordiska samarbetet som ministerrådet haröverlämnat till . I propositionen redovisas även ett nytt avtalom del nordiska biståndssamarbetet, den reviderade s. k. Oslo-konventionen.Avtalet torde få fogas till protokollet i delta ärende som bdaga 2. 2 budget för m. m. Ministerrådethar enats om en budget för på 130,3 milj. norskakronor vilket är en ökning i förhållande med ca. 18,4 milj. norskakr. Av utgifterna avses en del läckas genom ministerrådets inkomster under år1982 av ränlor och avgifter som de anställda vid ministerrådssekretariatet har atlerlägga i stället för norsk inkomstskall. Kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolani förskotteras av ministerrådet och fördelas året efter påmedlemsländerna i förhållande till andelen utnyttjade elevplatser. Sammanlagtberäknas ministerrådels intäkter till 9,3 milj. norska kr. avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna. Avutgifterna gäller 21,1 milj. norska kr. medel för administration och andrautgifter, 66 milj. norska kronor medel för institutioner och 43,2 milj. norskakr. medel för projekt. Prop.1980/81:182 4 De medel som upptagits för administration och andrautgifter avser främst kostnaderna för ministerrådssekrelariatel i . Dessakostnader beräknas öka från 13,7 milj. norska kr. till 15,9 milj. norska kr.Ökningen beror främsl på beräknade löneökningar för personalen och andra koslnadshöjningar.Dessutom avses personalen utökas med en administrativ sekreterare.Sekretariatets personal uppgår därmed till sammanlagt 43 personer. 1 administrationsbudgeten har också beräknats 7I00(K)norska kr. för stipendier inom ramen för elt nordiskt tjänslemannautbyle.Härigenom kan elt begränsat antal tjänstemän ges möjlighet att under högst eltår tjänstgöra i etl annal nordiskt lands förvaltning. arbete bedrivs med syfte alt harmonisera de skildaekonomiförvaltningsreglementen som gäller vid sekretariaten. Överläggningar idetta ärende pågår med de nordiska statliga revisionsorganen. Medel förinstitutioner har tagits upp med sammanlagl 66 milj. norska kr. mot ca 54 milj.norska kr. Innan ministerrådets budget skapades, finansierades deflesta gemensamma nordiska institutionerna direkt genom nationella bidrag iolika former. Elt par institutioner infördes på ministerrådets budget under deförsta åren. uppdrog ministerrådet åt sekretariatet att utreda fråganom införande av flera institutioner på ministerrådets allmänna budget.Härigenom skulle större överskådlighet av samarbetet uppnås, liksom ökademöjligheter till samordning, prioritering och rationalisering. En sådanordning har redan genomförts pä kulturområdet. Frågan om införande av ytteriigareinstitutioner på budgeten uireds vidare. Medlen lill inslilulioner fördelar sig på följande sälluttryckt i lusen norska kr. Koslnader för anges också. Nordiska genbanken för jordbruks- ' Inkl. Nordiska skogsarbetsstudiemas råd (NSR) Prop.1980/81:182 5 Vid session i ladeministerrådet fram ett förslag om nordiskt samarbete om projektexport. Ett ledi detta samarbete avser upprättandet av en gemensam nordisk projeklexportfond.Fonden skall ge stöd till fömtsättnings- och lönsamhetssludier av investeringsprojekti och statshandelsländer som är av nordiskt intresse. Fonden skalldessutom kunna bidra till kostnaderna för genomförande av seminarier ochkonferenser, grundläggande marknadsundersökningar samt till identifiering avnordiska kompetensområden genom analyser av industrisektorer ochkonsulttjänster i . I avvaktan på ett beslul om fonden har medelmotsvarande 6 milj. norska kr. tillförts reserven för institutioner. Fr. o. m. omfattar verksamheten vid Samarbetsnämndenför nordisk skogsforskning (SNS) även Nordiska Skogsarbetsstudier-nas råd (NSR)som har varit en självständig institution inom den allmänna budgeten.Nämnden får en viss förstärkning av de administrativa resurserna samt tillförsökade projektmedel för bl.a. den biologiskt och ekonomiskt inriktadeprojektverksamheten. Antalet institutioner på ministerrådets allmänna budgetuppgår fill tretton. Genom den successiva utbyggnaden av den nordiskahälsovårdshögskolan i skapas en nordisk institution med enambitionsnivå molsvarande den vid exislerande Schools of Public Health iländer med längre tradition i specialutbildning av social- ochhälsovårdspersonal. Skolan har under de senasle åren fåll kraftig förstärkningpå utbildningssidan. 1 budgelen föreslås en resursförstärkning på denadministrativa sidan med en tjänst saml en uppräkning av limlärararvodena isyfte alt möjliggöra en ökning av undervisningen från 390 till 400elevmånader. Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling(Nordisk industrifond) härtill uppgift att främja tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete med industriell inriklning av gemensamt intresse för tvåeller flera nordiska länder. Fonden lägger stor vikl vid alt stimulerateknologiskt samarbele mellan nordiska industriföretag. Den inriktar sinverksamhet på att stödja dels tekniska ulvecklingsprojekl som genomförs isamarbete mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller teknikinrikladeprojekt som avser att lösa problem av central betydelse för vissaindustrisektorer. Utöver den industriellt inriktade verksamheten ansvararfonden för forsknings- och utvecklingssamarbete inom de seklorer påenergiområdet där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ. Fonden harunder tillförts ökade medel för sin projektverksamhet. 1 åretsbudget föreslås en förstärkning av de personella resurserna med en handläggartjänsl. tillförs ökade projektmedel för driftskostnadernaför det nordiska registret för handikapphjälpmedel. föralkohol- och drogforskning har fått förstärkta resurser för intensifieradeinsatser på rusmedelsområdet ifråga om forskning och utbildning. Övrigainstitutioner som föreslås få viss förstärkning är Nordis-tl 1980/81. Prop.1980/81:182 6 för odontologisk materialprovning ochNordiska genbanken. Beträffandeprojektmedel har ämbetsmannakommiltéerna inkommit med ansökningar om sammanlaglca 51.9 milj. norska kr. Del belopp ministerrådet har enats om, 43,2 milj.norska kr., är 1,9 milj.kr, högre än . Löne- och prisutvecklingen mellanår 1981 och är 1982 har beräknats till . Medlenär avsedda för säväl fortsättning av pågående projekl som igångsättning av nyaprojekl . med budgeten fastställer ministerrådet indikativaramar för de olika områdena. Med ledning av dessa skall ämbelsmannakommilléernautarbeta ansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessabeviljar minislerrådel medel strax före budgetårets början. Enligtbeslul av ministerrådet kan ämbetsmannakommittéerna planera sin verksamhet förbelopp motsvarande av de fastställda ramarna. De återstående av ramarnaskall möjliggöra omprioriteringar mellan sektorerna. Ramen för konkreta ålgärderpå regionalpolitikens område får dock disponeras till . Enreserv pä 2,9 milj. norska kr. har avsatts för projekt som kan bli akluellasenare . Förår 1981 och har ministerrådet fastställt följande indikativa ramaruttryckta i . Jag anger i båda fallen kostnader i 1981 årsprisnivå. Jämställdhet mellan män och kvinnor Regionalpolitik - konkreta frågor 1980/81:182 7 Deindustri- och energipolitiska frågorna har hög prioritet inom del nordiskasamarbetet. Verksamheten inom det industripolitiska området är underuppbyggnad. För att sekretariatet med kort varsel skall kunna genomföraangelägna ulredningar eller liknande på del industripoliliska området harmedel härför avsatts under kapitlet allmänna utredningar. I disponeringsreservenär 1 milj. norska kronor reserverade för i första hand projekt inomenergisektorn. Säkerhetsforskningen inom energiproduktionsområdet är ettfortsatt prioriterat område. Jordbruksfrågorfördes in 1981. Denna seklor, som är under uppbyggnad,föreslås få ökade medel för . De konkrela åtgärderna påregionalpolitikens område tillförs successivt ökade medel. Genomen omläggning i ministerrådssekrelariatets redovisningssystem har påvisats attvissa områden har oförbrukade medel överförda från föregäende år. Dessa områdenhar därför fåll vidkännas en minskad medelstilldelning för . Denordiska ländema har länge haft ett nära samarbete med varandra. De yttreförutsättningarna som geografisk närhet, samma traditioner och språkUggemenskap har skapat en naturlig samhörighet. En likartad idé-ochkulturutveckling har främjat detta samarbete som samarbetet i sintur medfört en hkartad samhällsutveckling. Sammanhållningen har blivit ensjälvklarhet i . Det nordiska samarbetet utvecklas och utvidgaskontinuerligt. Nya områden tillkommer så att det nu omfattar nästan alla samhällslivetsområden. lägger ministerrådet särskild vikt vid att utöka samarbetet på deindustri-, energi-, ekonomisk- och handelspolitiska områdena. Dessa områdenkräver större enskilda satsningar och kanske även eftergifter för att uppnåkonkreta resultat. Inte desto mindre är det min övertygelse att de nordiska ländemamed nödvändighet måste gå vidare och bygga ut en nära samverkan även på dessaområden. En hårdare intemationell konkurrens och ett bistrare ekonomiskt klimatkommer att i allt högre grad ställa krav på nordisk sammanhållning. Idiskussionerna om det nordiska samarbetets fortsatta utveckling har från såvälregerings- som parlamentarikerhåll betonats vikten av att fördjupa insatsernajust på de områden jag angivit i det föregående liksom på framtidsfrågor såsomforskning och datateknikens effekter. Denordiska parlamentarikernas aktiva deltagande i della samarbete är av stor vikl.Genom förslag och rekommendationer lill regeringarna och ministerrådet utövarde elt aktivt inflytande på samarbetet och dess inriklning. Genom derasengagemang i detta arbete har det nordiska samarbetet en fasl förankring i allade nationella pariamenlen. Den årliga sessionen, gemensamma regelbundetåterkommande möten mellan utskotten och mi- Prop.1980/81:182 8 nisterrådetoch värdefulla informella kontakter erbjuder regeringsrepresentanler ochparlamentariker nyttiga tillfällen lill samråd. Denordiska kontakterna genom folkrörelserna och Föreningarna verksamhethar väsentligt bidragit till atl stärka medborgarnas känsla av nordisk samhörighel.Jag anser det viktigt att våra folk hålls underrättade om del nordiskasamarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv information. Det ären angelägen gemensam uppgift för ministerråd och parlamentariker. Kontakternamed arbetsmarknadens parter är av stort värde. Därigenom får de nordiskaregeringarna synpunkter på och uppslag i olika samarbelsfrågor. Diskussionernamellan de ansvariga ministrarna och parterna har framför allt gälltområdena arbetsmarknad, industripolitik, arbetsmiljö och socialpolitik och börulvidgas. Deekonomiska problemen i världen och den allt hårdare konkurrensen påvärldsmarknaden har ytterligare understrukit behovet av samråd och samverkan denordiska länderna emellan. Mindre resurser fordrar slörre effektivitet. Delblir allt viktigare alt söka priorilera och uppnå ökad flexibilitet alltefterråd, nödvändighet och behov. och har också uttalat sin avsikt atl sökakoncentrera det nordiska samarbetet med sikte på att rekommendationer och projeklinriklas på tyngdpunkter i del nordiska samarbetet. Föråldrade projekt och rekommendationerbör därför avvecklas . har vidare beslulalkoncentrera pågående aktiviteter under rubrikerna "somhemmamarknad" och "Tekniken och framliden". Syftet har varit attsamla relevanta projekt lill en rubrik och på sä sätt utnyttja resursernabättre och skapa etl bättre underlag för prioriteringar. Därigenom blir ocksåarbetet lättare att överblicka. Del gäller atl öka våra länders konkurrenskraftoch vidga handeln, samt stimulera förelagen till ökal samarbele så att denordiska ländernas möjligheler på världsmarknaden kan utnyttjas bättre. En välutvecklad hemmamarknad är en utmärkt bas och kanske t.o.m. en förutsättningför utomnordisk expori. rekommendation om studier av datateknikenseffekler på sysselsältning, arbetsmiljö och näringsliv ligger tidsmässigt rikligt.Dessa frågor är lika akluella i alla våra länder. Lösningarna kommer alt fåstora och långsikliga konsekvenser för både medborgarna enskilt ochsamhällsutvecklingen i stort. Mandat för en nordisk arbetsgrupp har fastställtsav ministerrådet. Gruppen skall föreslå akluella styrningsåtgärder som kaneller bör utvecklas nordiskt och internationellt. Vidare skall områden som ännuej täckts i existerande forskning identifieras och kompletteras. Möjligheternaför koordinering och samarbete skall studeras. Kartläggning och analys avexisterande forskning och utredning skall utgöra en bas för gruppensdiskussioner. En rapport planeras vara klar session 1982.En tilläggsrapport med förslag till åtgärder skall framtas senare under år1982. Prop.1980/81:182 9 Inför session i i mars 1981framlade ministerrådet förslag på en rad områden. Ett förslag lill nordisktsamarbete om projeklexport avser att genom en samordning av exportkredit- ochkreditgarantivillkor skapa en gemensam upphandlingsregion i vid leveranserav stora projekt framför allt till utvecklingsländer men även till statshandelsländer.De nordiska exporlfrämjande organen föreslås samverka för all öka Nordenskonkurrenskraft på projektexporlomrädel. En nordisk projeklexportfond föreslåsbli inrättad för att bl. a. ge slöd till s. k. förinvesteringsstudier. Fondenkan bevilja bidrag som läcker högsl av kostnaderna. Huvudregeln är all delbeviljade bidraget återbetalas om ell anbud vars förarbeten stötts av fondenleder lill affär. Styrelsen kan dock medge undantag föråterbetalningsskyldigheten om särskilda skäl föreligger. Fonden förelås fåmedel motsvarande 6 milj. norska kr. för sitt första verksamhetsår. Fondenföresläs placerad i . Möjligheterna för Nordiska investeringsbankenall lämna s. k. projektinvesteringslån i syfte all lotalfinansiera projektstuderas närmare. Lånen är avsedda all komplettera sedvanliga exportkrediteroch läcka koslnader för infrastruktur, utbildning, lån under byggnadstidenetc. Medlen till projektexporlfon-den ulgör den stora satsningen på budgetenför . Nordisk industrifond år ett annat viktigt led i detnordiska induslripolitiska samarbetet. Den öppnar möjligheler för ekonomisklstöd till lekniski-industrieilt betonade samarbetsprojekt. Del kan gällautveckling av material, processer och produkter t.ex inom områden somenergiteknik, materialteknik och transportteknik. Fonden beviljas drygt 23milj. vilkel torde ge utrymme för ökade satsningar för atlstimulera tekniskt och industriellt samarbete i . Fondens sloriek en dominerande ställning bland de nordiska institutionerna då den upptar näslanhälften av institutionsbudgeten. För elt breddal energipoliliskl samarbele anvisas även yllerligaremedel. I samband med session i gav de nordiskaländernas statsministrar energiministrarna i uppdrag att studera möjligheternatill ett utvidgat energipolitiskt samarbete. Energiministrarna har dragit upp rikllinjerför samarbetet med sikte på alt konkretisera enskilda samarbetsprojekt. Ökade medel beviljas även del socialpolitiska samarbetet.Medel ges för atl fylla ramarna i del nya socialpolitiska handlingsprogrammetalt användas bl.a. till nya aktiviteter för barn- och äldreomsorgen.Programmet väntas föreläggas nästa session. Även projekt som gällerdatateknikens verkningar och arbetsmedicin får ökade medel. Pä instilutionsbudgelenökas anslagel till den nordiska . Härföreligger fem rekommendationer från . En ny social trygghetskonvention undertecknades iKöpenhamn. Den syflar lill alt lösa frågor rörande enskilda personers ochförelags rättigheter och skyldigheter pä del sociala området vid flyttning frånetl nordiskt land till ett annat. Frågan har anmälts lill i prop.1980/81: 152. Prop.1980/81:182 10 Elt förslag lill överenskommelse angående godkännande avvissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendellades fram till Köpenhamnssessionen. har nationella legitimalionskravomöjliggjort en fri nordisk arbetsmarknad för dessa yrkesgrupper. Förslaget,som godkändes av , syftar till all underiälla för berördagrupper, som omfattas av skilda legitimations- eller auklorisa-tionskrav att taarbete i annat nordiskt land. Överenskommelsen kommer atl undertecknas inomkort. har sammanställt elt förslag lill reviderat samarbelspro-grampä arbelsmiljöområdet. Programmel syflar till att styra ministerrådels verksamheltill att inventera åtgärder saml lill att prioritera mellan områden och mellanprojekt. Programmel är inte avsett som etl program för de nordiska ländernas tolalaverksamhel på arbelsmiljöområdet ulan som elt program för samarbetet mellannordiska myndigheler. Ett förslag om en nordisk språkkonvention lades fram avministerrådet till Köpenhamnssessionen. Konventionen, som godkändes av , innebär atl konventionsslaterna förpliktas att arbeta för all medborgarnavid behov skall kunna använda sitt eget språk vid muntlig och skriftlig kontaktmed myndigheter eller annat offentligt organ i etl annal nordiskt land. Nordiska ekonomiska forskningsrådet inledde sitt arbeleunder . Rådet skall främja nordiskt ekonomiskt samarbete. a. ske genom stöd lill analyser och utredningar om del ömsesidigaekonomiska beroendet mellan de nordiska länderna och om förutsättningarna för etlnärmare ekonomiskl samarbete. har lålil en särskildarbetsgrupp undersöka på vilka områden hinder föreligger för handel ochindustriellt samarbete i . Arbetsgruppen pekar i sin rapport på femområden som bör bli föremål för ytterligare ulredningar. Del gällervalutareglering, koncessions- och etableringslagstiflning, skattelagstiftning,aktiebolagslagen saml övriga områden som bl.a. omfattar marknads- och finansieringsfrågor,transportkostnader samt bristande information och kontakt mellan företag.Ministerrådet har beslutat att undersökningarna på dessaområden skall fortgå. har fortsatt sina strävanden att harmoniseraden rättsliga miljö i vilken företagen verkar. Bl.a. pågår ett arbete med köprätlen,kommissionslagstiftningen och konsumenttjänstlagstiftningen. På handelns område har en diskussion börjat om hur de småoch medelstora företagens möjligheter att bättre utnyttja den nordiskahemmamarknaden skall tillgodoses. Jag vill i detta sammanhang erinra om vadchefen för (prop. 1980/81: 141) anfört om ökal nordisktsamarbete mellan företag och de exportfrämjande organisationerna. Automatiseringen inom industrin och den snabbautvecklingen av industrirobotar kommer att få belydande konsekvenser förnäringsliv och sys- Prop.1980/81:182 11 De teknologiska förändringarna släller storakrav pä omställning och förnyelse men skapar nyautvecklingsmöjligheter. har lillsall en arbetsgrupp med uppgift atlundersöka möjligheterna till samarbele om dessa problem. Som svar på statsministrarnas initiativ att sökaöka det nordiska forskningssamarbetet både vad gäller gmndforskning och fillämpadforskning framlades en slutrapport med rekommendationer. Den skall remissbehandlasnordiskt och nationellt med sikte på att läggas fram som ettministerrådsförslag nästa års session. har beslutat göra en översyn av detorganisatoriska förhållandet mellan de två nordiska ministerrädssekretariaten.Tanken är att analysera de för- och nackdelar som föreligger med nuvarandeuppdelning i två ministerrädssekrelariat. Del kan i delta sammanhang ocksånämnas alt Nordiska rådels presidium för sin del beslutat företa en analys avpresidiesekretariatets organisation och de arbetsformer som utvecklat sig påparlamentarikersidan. Jag vill här anmäla ett nytt avlal om del nordiska biståndssamarbetet. De nordiska länderna har hiltintills med del s. k. Osioavialetfrån och två tilläggsprotokoll reglerat administrationen av gemensammanordiska biståndsprojekt. Enligl avlalel skall bl.a. de gemensamma nordiskabiståndsinsatserna administreras av något av de nationella nordiska biståndsorganen,under medverkan av en särskild projektstyrelse med lekmannainslag samt den år1976 inrättade nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor. framlägger förslag till regeringarna om gemensammabiståndsinsatser och fastställer vad beträffar redan beslutade projekt ärligendessas budget och tar ställning i viktigare principiella och politiska frägorom genomförande eller utvidgning av projekien. utgjorde en kodifiering av del samarbele somutvecklats mellan de nordiska länderna . På senare århar fem samnordiska biståndsinsatser administrerats i enlighet med avtalet. 1Tanzania sker samarbele beträffande kooperation, jordbruksutbildning ochadministrativ utbildning. deltar i de två förstnämnda projekten. Äveni genomförs en insats för kooperativt arbete. /78 inleddesen nordisk insats för stöd lill jordbmksseklorerna i , för vilketSverige har det administrativa ansvaret. Totalt uppgick kostnaderna förprojekten till ca 108 milj. kr. Varje lands bidrag beräknas ienlighet med dess bidrag till FN,.-Sverige bidrog med 48 milj. kr.