prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Komvuxskall medverka till att förverkliga vuxenutbildningens allmänna mål genom 1. atlanordna ulbildning såväl för kompetens i enstaka ämnen som för fullständig kompetens molsvarande läroplanen för samt läroplanen för gymnasieskolans linjer och specialkurser, 2. altförmedla kunskaper i det egna yrket och utbilda för nytt yrke enligt gymnasieskolans läroplan eller enligt läroplaner som fastställts efter samråd med arbetsmarknadens parter. Komvux-utredningendiskuterar även målgmpper för vuxenutbildningen och för komvux. Kommitténanalyserar begreppen kortutbildad och resurssvag och föreslår att man förvuxna med kortare skolutbildning än bör använda beteckningenkorttidsutbildad. Komvux bör med sin information och rekrytering i första handvända sig till gmpper där andelen Prop.1980/81:127 96 korttidsutbildadekan förväntas vara särskilt stor. Kommittén konstaterar atl komvux under1970-lalet i allt större utsträckning har rekryterat gmpper som saknarsludievana och som inte tidigare självmant har sökt sig till komvux. anser också att en vikUg målgrupp för komvux är människor som harbehov av att skaffa sig kompelens för vidare studier genom atl kompleltera sintidigare ulbildning. Kommittén konstaterar alt många av komvuxmålgrupper är gemensamma med andra vuxenulbildningsanordnares. Målgrupperna kandärför inte bilda utgångspunkl för ett förslag om arbetsfördelning mellanolika anordnare av vuxenutbildning. Kommitténöverväger också olika möjligheler alt priorUera utbildningar inom komvux ochanser alt den allmänna utgångspunkten för planering av komvux skall vara atl iförsta hand anordna sådana kurser som vänder sig lill vuxna som lidigare fåttminst av samhällets utbildningsresurser. När resursema för atl anordnautbildning inom komvux är begränsade, bör komvux prioritera ulbildning iföljande ordning: 1. överbryggande utbildningmotsvarande 4. överbryggande ulbildningmolsvarande gymnasieskolan. Kommittén redogör för vilka lyper av problem somhar förekommit i frågaom gränsdragningen mellan komvux och studieförbundens cirkelverksamhet ochkonslalerar atl det fanns problem med gränsdragningen redan mellan yrkesskolansdeltidskurser och folkbildningen. Genom beslut i anslutning till prop. 1967:85överfördes dessa kurser till komvux. Föredraganden gav i proposiUonen vissariktlinjer för gränsdragningen mellan komvux och studieförbunden. SÖ delade inde yrkesinriktade kurserna i A-, B- och C-kurser och fastställde regler förvilka kurser som komvux i första hand skulle få anordna och vilka somstudieförbunden i första hand skulle få anordna. Genom beslul av regeringen den16 fick komvux anordna kurser motsvarande gymnasieskolansyrkesinriktade linjer och specialkurser, försl piå försök under tre läsår mendärefter som en reguljär del av komvux. SÖ:s avsikt var alt ersätta densärskilda yrkesinriktade utbildningen, som saknar motsvarighet i ungdomsskolan,med kurser hämtade ur gymnasieskolans linjer och specialkurser. Samtligatidigare gällande läroplaner upphävdes också av SÖ. Det visade sig emellertidatt viktiga utbildningsbehov bland vuxna inte helt kunde Ullgodoses på delta sätt.Systemet med läroplaner för särskild yrkesinriktad utbildning har därför undersenare år i viss mån byggts ul igen. Detla har skett efter samråd medarbelsmarknadens parter. För yrkesinriktad utbildning inom komvux skall fr.o.m.den 1 juli 1977 gälla att den anordnas efter lokalt samråd med arbetsmarknadensparter och att nya läroplaner fastställs efter centralt samråd medarbetsmarknadens parter. Inom teoretisk utbildning kom framför alltnybörjarengelska atl utgöra Prop.1980/81:127 97 ettgränsdragningsproblem mellan komvux och studieförbund. Grundskolkurser ikomvux molsvarar läroplanen för högstadium. Förkunskaper som istort sett motsvarar vad som läses i resp. ämne på lågstadiet och mellanstadietbehövs för att man skall kunna följa undervisningen i en gmndskolkurs. I deflesta ämnen har de vuxenstuderande sådana förkunskaper från sin skoltid, ävenom de ibland kan vara bristfälliga och inaktuella. Ämnet engelska förekom inlei den obligatoriska skolan, när många av dem som är vuxenstuderande gickdär. Ämnet infördes sedan i den obligatoriska skolan och flyttades så småningomner även på de lägre stadierna i gmndskolan. Detta förhållande kom att ge ämneten viss särställning i komvux. Det blev det enda ämne, där många vuxenstuderandehelt saknar förkunskaper. De är därmed inte behöriga att tas in i gmndskolkursi engelska omfattande enbart högstadiets kurs. Det blev därför nödvändigt attmöjliggöra för komvux alt ge viss nybörjarundervisning i ämnet. brev får detta ske inom ramen för schablonlilläggel i form avstödundervisning eller studiehandledning. Däremot får nybörjarundervisning iengelska inle anordnas som kurs. Detta innebär bl.a. atl del inle finns någraregler om antal lektioner eller om gmppstorlek. Antalet deltagare iundervisning i nybörjarengelska inom komvux kan alltså vara lågt utan altkomvux har brutit mot gällande föreskrifter. Detta har ibland avstudieförbunden uppfattats som en illojal konkurrens, i all synnerhet som ingakursavgifter får tas ut av komvux. Komvux-utredningenredogör också för den diskussion om principer för gränsdragning ocharbetsfördelning mellan komvux och studieförbund som fördes av kommittén förstudiestöd ål vuxna (SVUX). Därefter redovisas kortfattat folkbildningsulredningenslokala studier och diskussionen om gränsdragningen mellan studieförbundensstatsbidragsberättigade verksamhet och komvux i . Komvux-utredningendiskuterar därefter tänkbara principer för arbetsfördelning medan komvux ochstudieförbund. Några sådana principer är t.ex. alt utgå från anordnarnas mål,alt dra gränser efter ämnen eller utbildningsnivåer, efter kurslängd ellerstudieintensilet. Man skulle också kunna låta den enskildes syfte med studiernavara avgörande för arbetsfördelningen mellan komvux och studieförbunden. Iförslaget till mål för komvux är yrkesutbildning en av komvux uppgifter.Komvux-utredningen diskuterar, innan man tar delta mål som utgångspunkt föröverväganden och förslag om arbetsfördelning, vad som menas med yrke. Oftastanvänds det i samma betydelse som förvärvsarbete eller arbete utom hemmet. Dethävdas ibland att hemarbete skall räknas som yrkesarbete. Även för uppgifter ihemmet behövs och efterfrågas utbildning, t.ex. i matlagning, vävning.Diabeliker, njursjuka m.fl. kan behöva specialutbildning i kostkunskap. Inomkomvux finns ett antal kurser molsvarande gymnasieskolans konsumlionslinje ochangränsande specialkurser. Dessa kurser är yrkesinriktade men kan också vara av7 Riksdagen1980/81. Prop.1980/81:127 98 inlresseför dem som vill skaffa sig kunskaper för hemarbete eller fritids-roller. Äveninom studieförbunden anordnas näriiggande utbildningar. Skillnaden är allkomvux-kurserna följer läroplaner och atl de är kompetensgivande. är deockså betydligt längre än motsvarande studiecirklar. Närdet gäller förslag om arbetsfördelningen mellan studieförbund och komvux harkomvux-utredningen samrått med folkbildningsulredningen, som i ett avsnitt isitt slutbetänkande lar upp motsvarande frågor. Det skall även i framliden varade olika anordnarnas mål som skall vara utgångspunkten för en arbetsfördelninginom vuxenutbildningen. förslag, nämligen att komvuxuppgift skall vara att anordna kompetensinriktad utbildning, yrkesutbildningsamt fortbildning och vidareutbildning inom olika yrken, får konsekvenserockså för arbetsfördelningen. Komvux-utredningenanser att nybörjarundervisning i engelska bör bedrivas även inom komvux ochatt olika målgmpper för komvux resp. för studieförbundens nybörjarengelska kanurskiljas. Kommittén föreslår (liksom också folkbildningsulredningen) attkomvux lill sin nybörjarundervisning skall rekrytera vuxenstuderande somsiktar på gmndskolkompe-tens i ämnei. Vuxna som har andra syften med sinastudier bör rekryteras av studieförbunden. Grundskolkursen i engelska skallomfatta ämnet i dess helhet, dvs. både lågstadiets, mellanstadiets ochhögstadiets kurs, vilket innebär en kurs om totah ca 350 lektioner. Den sökandetas in på den nivå där han kan följa undervisningen. Kommitténföreslår vidare att den yrkesinriktade utbildningen även skall varaarbelsmarknadsinriklad. Med denna avgränsning kommer inle ulbildning som i förstahand tillgodoser vuxnas behov av kunskaper för hemarbete eller fritidsrolleratt vara en uppgift för komvux ulan för studieförbunden. Nya läroplaner försärskild yrkesinriktad ulbildning skall, som , fastställas av SÖ eftercentralt samråd med arbetsmarknadens parter. Skolstyrelsen skall även ifortsättningen fastställa det lokala kursutbudet i fräga om yrkesinriktadutbildning i komvux efter lokalt .samråd med arbelsmarknadens parter. Deltasamråd skall gälla bäde vilka kurser som skall anordnas och hur många kurser.Detla centrala och lokala samråd skall vara en garanti för att denyrkesinriktade ulbildningen som anordnas inom komvux är arbelsmarknadsinrikladoch alt arbetsfördelningen mellan komvux och studieförbund följs. Kommitténföreslår också, i likhet med folkbildningsutredningen, att skolstyrelsen skallåläggas att ta initiativ till elt samråd mellan olika anordare avvuxenutbddning i kiymmunen om det vuxenutbildningsulbud som planeras. Sådantsamråd skall äga rum minst en gång per termin. Man utgår från alt skolstyrelsenlåter sig representeras av ledamöter och förutsätter att anordnarna, vidbeslut om kursutbud, kommer alt ta slor hänsyn lill vad som framkommit isamrådet. Kommitténhar övervägt olika former för delta samråd men stannat för Prop.1980/81:127 99 attföreslå atl kommunerna själva skall få välja hur det lokala samrådet mellanolika vuxenutbildningsanordnare skall ske. Ytterligare enförutsättning för att arbetsfördelningen mellan komvux och studieförbund skallfungera är att informaUonen om olika former av vuxenutbildning är korrekt ochsaklig så att den enskilde själv kan välja den studieform som bäst passarutbildningsbehov och studieförutsättningar. En korrekt information minskarrisken för felval inom ämnesområden där flera anordnare erbjuder kurser. Studie- ochyrkesorienteringen för vuxna bör förbättras. anser alt detfinns skäl atl organisera syo för vuxna på annal sätl än syo i ungdomsskolan.Studierädgivning som skall ge information och råd om hela vuxenutbildningen börvara frislående från enskilda arrangörers rekryteringsintressen, den bör kunnage övergripande information om all vuxenutbildning och om sludiesociala frågoroch den bör ha god kännedom om vuxnas studieförutsättningar och studiehinder.Sådan syo för vuxna ersätter inte den syo-verksamhet som bedrivs inom de olikautbildningarna, t.ex. komvux. Diskussionerna mellanfolkbildningsutredningen och komvux-utredningen har i första hand gälltarbetsfördelningen mellan komvux och studieförbunden. De lokalaöverläggningarna kan givetvis omfalta betydligt fler frågor där samverkan kanvara önskvärd. Kommittén avser bl.a. följande områden: gemensamlångsikUg planering av hela vuxenutbildningen i kommunen, gemensamanvändning av lokaler och utrustning, - samverkan iinformationsarbetet, - stödinsatser till uppsökandeverksamhet i form av översiktsmalerial om all vuxenutbildning, stödåtgärderför vuxenstuderande, t.ex. barntillsyn, läromedel, skol måltider, resebidrag, - fortbildningav lärare och annan personal inom vuxenutbildningen. anmäler alt den tänker återkomma till frågor som rörstudie- och yrkesorientering och samverkan mellan olika anordnare avvuxenutbildning i sitt slutbetänkande. Denarbetsfördelning mellan komvux och studieförbund som föreslagits, samrådet medarbetsmarknadens parter och det lokala samrådet mellan olika anordnare avvuxenutbildning kommer enligt komvux-utredningens uppfattning att medföra attgränsdragningsproblem inle behöver uppstå. Komvux-utredningenföreslår alt bestämmelser om atl skolstyrelsen skall ta iniUativ till samrådmellan olika anordnare av vuxenutbildning förs in i skollagen eller eventuellti en särskild förordning om samråd inom vuxenutbildningen. Prop.1980/81:127 100 Sammanställning av remissyttranden över Folkbildning för80-talet, utom avsnitten om studieförbund - vuxenutbildning, omkulturverksamhet och om annan bildningsverksamhet Folkbildningsarbetets kännetecken och mål De flesta remissinstanserna instämmer allmänl i kommitténsskrivningar om studieförbundens kännetecken och folkbildningens mål. Till dessainstanser hör bl.a. , kommunförbundet. SÖ formulerar själv följande mål för folkbildningsarbetet: atl utbilda medlemmar i folkrörelserna, atl tillgodose kortutbildades behov av utbildning, att medverka lill väsentlig information i olikasamhällsfrågor samt atl aktivera kulturlivet. kommun saml TBV efterlyser en analys av de senasteårens vuxenutbildningspolitiska reformer. Många av de remissinstanser som yttrar sig övermålformuleringarna har synpunkter på studiernas folkrörelseanknylning. UHÄ anser att organisationen skall rekrytera deltagarefrämst inom den egna rörelsen eller sympatisörer till denna (vilken inleutesluter atl vem som helst får delta i studierna) samt atl studierna skall haen på förhand klart angiven profilering. Rikskonserter anser alt ettfolkrörelseanknutet och idéprofilerat folkbildningsarbete är en vikligförutsättning och garanti för vår demokrati, men atl myckel beror på i vilkenulslräckning samhällsutvecklingen kommer alt hämma eller stärka livskraften ifolkrörelserna. SV instämmer i kommitténs syn på samspelet mellanstudieförbunden och deras medlemsorganisationer och anför följande: Enligl SV:s uppfattning bör också det framlidafolkbildningsarbetet vara väl förankrat i och tillgodose de utbildningsbehovsom olika folkrörelser och andra ideella organisationer har. Den folkrörelseanknulnastudieverksamheten har varit och bör förbli en viktigt utvecklingskraft i vårtsamhälle. Det idéburna folkbildningsarbetet uppfordar tillengagemang och medansvar i samhällsutvecklingen. Det är också behoven hosmedlemsorganisationer och i djupa medlemsled som skapat studieförbunden ochsom burit upp verksamhelen. I detta ligger en betydelsefull skillnad gentemotannan utbildningsverksamhet och en förklaring lill styrkan i det friafolkbildningsarbetet och dess aktiverande roll. 1980/81:127 101 instämmer i kommitténs starkabetoning om vikten av nära knytning lill medlemsorganisationerna ochunderstryker betydelsen av atl även den icke-organisationsknutna verksamhelenprofileras enligl de bärande idéerna inom studieförbundet. NBV anseralt kommittén ger studiecirkeln dess rätta roll, när del pekas på sambandetmellan medborgarens kunskapsnivå och möjligheten att påverka utvecklingen genomdemokratiska beslut. Men det är viktigt att notera, atl den enskilde cirkeldeltagarenockså måste bjudas en plattform för att agera. Studiecirkelns koppling till dedemokratiska församlingar som folkrörelserna utgör är därför en förutsättningför studiecirkelns berättigande. Folkbildningen har vuxit fram som ell redskap för de storafolkrörelserna i samhället. Som framgått av vad som lidigare anförts är uppfattning att del just denna folkrörelseförankringsom givit folkbildningen den betydelse den haft under uppbyggnaden av vårtsamhälle. vill därför med kraft instämma i kommitténsuppfattning om vikten av en fortsatt nära anknytning mellan studieförbunden ochdess medlemsorganisationer, liksom i att även den icke organisationsanknutnaverksamheten måste kunna ges en idé-riktning i enlighet med de olikamedlemsorganisationernas värdering. framför liknande tankegångar. LRF finner kommitténs diskussion rörande begreppen"fritt och frivilligt" samt folkbildningsarbetetsfolkrörelseanknytning väl avvägd och acceptabel. anser också att kommittén på eltförtjänstfullt och väl avvägt sätt behandlat frågorna om folkrörelseanknytning,profilerade sludier samt fritt och frivilligt bildningsarbete. ABF anser alt kommittén borde ha tagil ställning i fråganom studieförbund är folkrörelse eller ej, och anför: För ABF är det en självklarhet att studieförbunden inteskall betraktas som folkrörelser. Studieförbunden har växt fram ur olikafolkrörelser och blivit det organisatoriska uttrycket för deras behov avkunskaper och färdigheter för medlemmarnas behov av gemenskap grundad pågemensamma värderingar. ABF delar inte utredningsmajoriletens uppfattning attfolkbildningen kan delas i en folkrörelsedel och en allmän del, utan ser dessaverksamheter som en helhet. Flera remissinstanser anser att utredningsförslaget kaninnebära en försvagning av studieförbundens folkrörelseanknylning. Till dessainstanser hör , , och kommunersamt och . Prop.1980/81:127 102 MUF anser att utredningsförslaget om ökad ideologiskbetoning av studieförbundens verksamhet är tveksamt "inte minst mot denbakgmnden att man i allt högre grad kan börja ifrågasätta dessas roll i dettotala utbildningsperspektivet". En aspekt på frågan om studieförbundensfolkrörelseanknylning rör studiernas profilering. Kommittén föreslår enomformulering i förordningen om slatsbidrag lill del frivilligafolkbildningsarbetet. Enligt förslaget skall början på bestämmelsen formuleraspå följande sätt: Verksamheten inom det fria och frivilligafolkbildningsarbetet skall präglas av saklighet och en strävan allsidigbelysning av studieämnena. SÖ samt och Medborgarskolantillstyrker förslaget. De i kommittén föreslagna formuleringarna rörandesaklighet och en strävan till allsidig belysning av sludieämnena med krav påtolerans och respekt för oliktänkande samt främjande av självständigt tänkandeoch ställningstagande bör kunna tjäna som avgränsning mellan ideologisk profileringoch aktiviteter av propaga.ndakaraktär. Samtliga övriga remissinsianser som har yttrat sig ifrågaom formuleringen förordar i enlighet med reservation 1 att man skrivermångsidighet i stället för aUsidighet. Dessa remissinstanser är rikskonserter,ABF, NBV, , Studiefrämjandet, SV, Vuxenskolan,, , och kommuner. , Vi Unga,och Brevskolan. CUF anser frågeställningen vara akademisk, men föredrarändå ordet mångsidighet framför allsidighet. Folkbildningsulredningens förslag innebär atl den syn påbegreppet "fritt och frivilligt" som formulerats i prop. 1963:36alltjämt är aktuell och bör gälla även för framtiden. Några av studieförbunden har synpunkler på vad som börfalla inom ramen för del fria och frivilliga folkbildningsarbetet. SV delarkommilléns tolkning av begreppel frilt och frivilligt och understrykerangelägenheten av att folkbildningsarbetet också tillförsäkrasdenna frihet. SV anför vidare: Studiekampanjer som initieras av olika samhällsorgan ärexempel på verksamhet som kan leda till en begränsning av studieförbundensfrihet. Studieförbunden bör enligt SV:s mening engagera sig i frågor som avregering och riksdag bedöms särskill angelägna alt föra ut lill bred debatt.Fömtsättningen är dock atl studieförbunden själva har frihet att planera sinainsatser, sludiemalerialproduktion, cirkelledarutbildning och verksamhetensuppläggning och genomförande. Det bör också vara en strävan ''81:127 103 attta upp frågor till studium och debatt innan de avgörande besluten fattas om delibland kan vara mofiverat att i studiecirkelns form sprida kännedom om ochdiskutera konsekvenserna av redan fattade beslut. Eltannat område där en motsvarande risk finns för att begreppet "frilt ochfrivilligt" urholkas är enligt SV när sludiecirkelverksamhet bedrivs isamarbete med företag och kommuner. Studiefrämjandetanser atl man bör arbeta annorlunda med statligt initierade studiekampanjeroch att sådana inte bör sältas igång av myndigheter så ofta och i så mångafrågor som under senare lid. Kommitténframför den uppfattningen att prov och betyg inte skall tillålas inom studieförbundensstatsbidragsberättigade verksamhet, och att centrala läroplaner inte heller börförekomma i cirkelstudierna. SÖinslämmer i kommitténs synpunkler och anför dessutom att det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet inte bör omfalta utbildningar som förutsätteralt en viss formell kompetens skall uppnås. Folkuniversitetetavvisar kommitténs resonemang och anför: Atlgenerellt tillbakavisa centrala planer för studieverksamheten synesdiskutabelt. Avgörande bör vara en central plans innehåll och funktion.Alternativet lill sådana planer är ju inle optimal frihet eller en exaktanpassning de studerandes egna önskemål ulan istället andra planer eller rentav planlöshet... Kommitténsresonemang om prov och betyg kan ge läsaren intrycket av att alla former avprov och kvalitetskontroll är oförenliga med folkbildningsarbete. Dettabehöver dock inte alltid vara fallet. Frågan kan ses från lite olikautgångspunkter. Vi delar kommitténs uppfattning att betyg som urvalsinstumenttill andra ulbildningar m. m. inte har någon uppgift inom folkbildningen, menvi menar ändå alt förhållandet mellan sludier och prov förtjänar alt diskuterasnågot utförligare. Prov, dvs. mätningar av kunskapernas omfattning och djupoch av färdigheternas halt, kan utgöra en del av inlärningsprocessen i syfteatt ytterligare utveckla deltagarnas kunskaper och färdigheter. I vissa fallkan del vara av ett visst värde för deltagarna alt få möjlighet atl pröva dekunskaper och färdigheter vederbörande tillägnat sig i elt studiearbete. Dennatyp av mätningar behöver inte verka styrande på verksamhetens uppläggning ellerinverka negativt på deltagarnas inflytande över studiearbetet. Även prov ochbetyg måsle således bedömas med utgångspunkt i vilken roll de skall ansesfylla. Fleraremissinstanser har kommenterat och instämt i kommitténs skrivningar omstudieförbund och kommersialism. anser att avsnittet om kulturoch kommersialism har blivit föredömligt balanserat -något som enligt skolannumera hör till det ovanliga. instämmer i kommitténsdefinition av kullurkommersialism. Enligtstyrelsens mening är kommittén synpunkter på vad som skall menas medkulturkommersialism av större vikt. Det är om ell budskap och 1980/81:127 104 redovisningav erfarenheter marknadsanpassas och underordnas lönsam-hetsintressel och omdärigenom passivisering och verklighetsflykt uppmuntras. Kommittén framhållerockså all del inom den nuvarande kultur-distributionen finns företeelser somkan sägas vara kommersialiserade med den inriktning på koncentration,monopolisering och marknadsorientering som förekommer. Rikskonserters styrelseanser, i likhet med kommittén, att den statliga kulluriJolitiken måsteutformas så all den aktivt söker motverka och korrigera tendenser av detslaget. Ävenriksutställningar anser att studie- och kulturverksamheten är en nödvändigmotvikt mot kulturindustrins marknadsanpassade och ofta uslä-tadekullurbudskap. TBVanser all studieförbunden i sitt arbete måsle motverka överdrivet kommersiellasynsätt och utbilda människor i att genomskåda bl.a. falska och förenkladebudskap som sprids via reklam och massmedia. SECOframhåller alt den grupp i samhället som är mest utsatt för de kommersiellakrafterna är ungdomen och att det därför är myckel viktigt att studieförbundentidigt i studiecirkelens form kan erbjuda alternativa sysselsättningar. SECOanser liksom Unga Örnaratt en tidig kontakt med de idéburna folkrörelserna ärviktig för atl skapa intresse för de slora samhällsfrågorna. SKS,CUF och kommun framför farhågor för en ökad kommersialisering avstudieförbundens utbud. SKS anför alt om studieförbunden även fortsättningsvismåste lägga lönsamhetsaspekter på sin verksamhet blir den önskvärdagränsdragningen mol den kommersiella kulturutbudet svår. Det är enligt CUFrisk för atl man i första hand vänder sig till lältrekryterade grupper isamhället och att valet av ämnen syftar till alt skapa och följa modetrender.Arvidsjaurs kommun anser atl majoritetslinjens förslag innebär attstudieförbundens folkrörelsekaraktär kommer att försvagas och alt de kommer attutvecklas till serviceorgan som sins emellan konkurrerar om dellagarna medglättad kommersiell marknadsföring. Invandrarverketanser alt kommittén borde ha analyserat avsnittet kultur och kommersialism urell mångkulturellt perspektiv. Godkultur definieras där som elt ärligt samtal mellan människa och människa.