prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Premien för en EKN-gaxantiökar med kredittidens längd. Premien varierar även beroende pä importlandets kredltvärdlget och vilka risker som täcks. Den ökarnär landets kredltväxdigbet försämras. Underleveranaer av maskinutrustning och liknande från flertalet västeuropeiskaländer samt kan vid export tilltredje land onfåttas av föraäkring frän EKN, förutsattatt varoma är avsedda att byggas sanman medkapitalvaror från . Inköpsvärdet av sädana utländskavaror får uppgå till av exportaffärens kontraktavärde. EKN:s motparter i andra länder försäkrar pånotsvarande sätt underleveranser från . Någonliknande generell överenskommelse mellanfinansieringsinstitut i olika länder finnaemellertid inte. EKN har även avtal oms.k. samordnade garantier med en del utländskagarantiinstitut. Institutet i huvudleverantörensland står då som huvudförsäkra-re gentemot köparen men varje institut försäkrarexporten från det ega landet, Underleveransemakan i sådana fall överstiga av kontraktsvärdet. 5,4.2 £Jxportkreditfinansieringvia AB () SEK ägrs till hälften av vardera staten och affärsbankerna. Bolaget bildades föratt genom kreditgivning medverka vid export av varor och tjänster, Enllgrk beslut (prop. 1977/78: 155bil, 3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379) fårSEK inom ea ram av 10 000 nilj, kr, lännaexportkrediter eller utfästelser därom frånden till I98I, 1980/81:41 92 Löftenom statsstödd kredit som ännu inte har accepterats av kundemaavräknas mot den bealutade ramen med f,n.25%. Inom detta s.k. SEK-system kan förhandautfäatelae om reflneoislerlng till fastränta medges för leverantörs- och köparkrediter med en löptid på ninet . SEK replierar pä affärabankema för uppläggning av kreditema. Efterrikadagens beslut ingär även export av nybyggda fartyg i försöksverksamheten (prop. 1978/79:49, HU1978/79:14, rskr 1978/79»115). Reglema för SEK-systenet återfinnsi förordningen (1978:404) om exportkreditfInanaieringmed statligft stöd m.n, (ändrad 1978:996), Villkoren för kreditema skall stå i övsrensstännelse ned den överenskommelse om riktlinjer för begränsning av statliga stöd till exportkreditgivning somSverige har biträtt, den s,k. consensus-överenskommelsen, samt med tillämpningen av överenskomnelaen. S£K:8 kostnader vad gäller akill-naden mellan upp- och utlänlngpsräntor sant kuraförluster ersätts av staten. SEK har att Inkommamed framställning om kostnadstäckning för räntedifferenser och eventuellarealiserade kursförluster till re-geringen årsvis 1 efterskott. Av totalranen var den 20 februari 198O sannanlagrt 5 870milj.kr. De affärer som äx under behandling visar enligt SEKatt ranutnyttjandet kan ökasnabbt . SEK hax 1 skrivelse anhållit on en ökning av totalranen för exportkreditgivning från 10 000 milj.kr. till 18 000milj.kr. I skrivelsen framhålls bl.a. att Prop.1980/81:41 93 behovet av refinansiering av statsstödda exportkrediter för fartyg kommer att bli betydllgjtmer omfattande än tidigare bedömningar har pekat pä. Vidare förutses en allmän ökning av behovet av refinansieringav statsstödda exportkrediter utöver det aom förutsattes i det xirsprungligabeslutet. Köparei kan ges en vias förmänabehandling 1 SEK-systemet vad gäller räntesats och kredittid, se nedanstående tabell. Enligt nuvaranderiktlinjer kan SEK medge kredittid vid refinansiering av exportkrediter till relativtfattiga länder, men normalt högst 3,5 års kredittid för krediter till länder i mellankategorin. Statsstödd refinansiering av exportkreditertill i-länder kan enbart beviljas efter särskild pxövnlng och när exportören kunnat styrka att utländsk statsstödd kreditkonkurrens föreligger. Vid exportkredit till land inon ländergprupp: Relativt rika Mellänkategori Relativt fattiga (fränst i-länder) (fränst stats- (främst ) handelsländer) Kredit i sv,kr, löptid2-5 år 8, 5 är 8,8,8, Kredit 1 uti.val. löptid2-5 år 7,7, 8,7, Son altemativ till statsstödd refinansiering av exportkreditervia SEK kan svenska exportföretag nedges säLx-skiltavdrag före skatt för att utjämna skillnaden mellan utlånlngrsränta och faktisk refinansieringränta. Företag son saknar avdxaganöjllghet kan erhålla notsvarande belopp 1 form avbidrag. EKN avgör om sådant stöd skall beviljas enligt lagen(1978:401) on exportkreditstöd. Vid export till medges avdrag ned till en utlånlngjsränta pä 7,per är. Vid export till andra länder är mlnlniräntan högre. 1980/81:41 94 5.4.3 Exportkreditfinansiering via Nordiska In vesteringabanken (nib) Enligt sina stadgar kon NIB lämna lån bl.a, för att finansiera export av nordiskt intresse.Exporten bör avse avgränsade exportprojekt och beröra ninst tvånordiska länder. Det nordiska intresset tillgodosest.ex. genom att exportörer från tvä nordiska länder sanarbstar on en exportleverans eller genon attNIB lännar en köparkredlt påvillkor att upphandling sker g:enon anbudakohkurrena nellan företag fränminst två nordiska länder. NIB kan ocksårefinansiera exportkrediter som lämnasav nationella exportkreditinstitut förprojekt av nordiskt intresse. Refinansieringslån från NIB utgör då ett altemativtill direkt egen upplåning för berört institut.För svensk del har NIB även möjlighet attomvänt refinansiera egnaexportkrediter, som finansierar svensk export, hos SEK. NIB kan därmed komma i åtnjutandeav SEK-systemets förmånliga refinansleringsvillkor. Vissa frågor rörande NIB:a roll i samband med finan- siering avnordisk projektexport övervägs f.n. av utredningen om Nordisk Projektexport, 5.4.4 Finansiering av faxtygsexport till har möjlighet att beatällafartyg från avenska varv på villkor som ärförmånligare än vad som erbjuds köpare i andra länder.Under / 79 avsattes I25 milj.kr.för särskilda subventioner vid fartygaexport till . I princip kan förmänliga villkor beviljaa vidfartygsexport till aamt liga , utomtill länder som tillämpar bekvän- 1980/81:41 95 Exporten skall avee nybyggda fartyg son beställs före och levereras ärs utgång, I proposition (1979/80:165) onvarvspolitiken m.n. son lännats till har regrerlngen föreslagit att beställningar akall kunna göras frän t.o.m. den sista december 1983.Fartygen bör ha en storlek på minst 300 brt. De fömånliga villkoren kan utfomas pä olika sätt nen skall innebära ett gåvoelenent pä ninst , antingen 1 fom av förmånliga kreditvillkor eller i form aven rabatt på kontrakts-prlaet. Denna utformningansluter till särskildaöverenskonnelse om betalningsvillkori samband med far-tygaexport. För attföraäkra aig om att de exporteradefartygen kommer u-landet till nytta krävs från svensk sida att köparen är ett nationellt företag samt att u-landets regering henatäller hos den omfömånsbehandllng av affären. Fartygsexport till pä förmånllgja villkor avaea också omfattas av regeringsavtal. Ärenden om fartygaexport på fömånliga villkor bereds av Fartygskreditnännden (FKN) son lännar rekommendation on avslageller tillstyrkande. Beslut on utnyttjande av stödmedel fattas av regeringen efterberedning inon industridepartementet. beslutar i fråga on garanti för krediter i samband medfartygsexport. On det beviljade gåvoelementet avses lämnas 1 form av kredit pä förmånliga villkor från AB ersätts SEK vid utbetalningstillfället med nuvärdet av skillnaden mellan den förmånligare faxtygskrediten och dekreditvillkor som annars lämnaa vid export till u-landet i fråga. Hlttllla har inga affärer av-alutate på dessa fömänligaxe kreditvillkor. 1980/81:41 96 6 ÖVERVÄGANDEN OM BEHOV AV ETT SYSTEM FÖR BLANDADE KREDITER stöder kreditgivningtill genom finansiella bidrag till Intemationellaoch regionala institutioner som t.ex. (), Afrikanska (), Asiatiska (AsDB)och Inter-Anerikanska (). Dessa banker beviljar förmånliga krediter bl.a. för finansiering av kapitalvaruimport i samband medutvecklingsprojekt. Kreditema äx bundnatill upphandling i medlemsländema. Utöver ordinarie kreditgivning för utveokllngaändamål kan dessa Inatltutioaer även tillhandahållafinansiering på särskilt förmånliga villkor via s.k, "mjuka fönster", eller särskildafonder. Också inom (), där är medlem, har tillskapats särskildakreditfacillteter som i praktiken ärinriktade pä . Det finns stora likheter ««llan blandade krediter och den förmänliga kreditgivningen från intemationella och regionala finansieringsinstitutioner.De blandade kreditema kan sägas vara enbilateral motsvarighet till deasa organs multilaterala kreditgivning, I båda fallen åstadkomsen överföring av finansiella resurser påförmånliga villkor till mottagare i u-länder.Flertalet givarländer förfogar överolika finansiella Instrument för bilateralaresursöverföringar. Detta ger den nöjlighet attvariera återbetalningsvillkoren vid kreditgivningtill så att förmånligheten anpassas efter u-landets utvecklingsgrad. Prop.1980/81:41 97 Till skillnad frän de flesta andra givarländer saknar ett bilateralt finansiellt Instrument där förmånligheten i resursöverföringarna kan varieras frän fall till fall. Vårt bilaterala bistånd gfes i huvudaak i form av gåvor. Vår kreditgivning till sker 1 princip på marknads-nässlga villkor, även on viss räntesänkning kan åstadkommas vid statllgrt stödd refinansiering avexportkrediter. Någon mellanfom nellan gåvobistånd och sedvanlig exportkreditfinansieringfinns emellertid Inte. 6.1 Viasa utvecklingstendenser i svenskt bistånd började ge offentligt bistånd av större onfattning till enskilda , Pä gavs en betydande del avbiståndet 1 form av långa krediter på gynnsamma villkor för riktade insatser. Man ville stödja utvecklingsprojekt som varintressanta fränst från biståndasynpunkt nen även för svenska konsulter, entreprenörer och leverantörer. Lån gavs t.ex, till ettkraftverksbygge 1 . I stöddes in-dlsk-svenska s.k. joint Teatnrea aed krediter pä till ränta, Kreditema skulle möjliggöra bättre utnyttjsuide av befintligproduktionsutrustning. Avsikten var att med hjälp av fömånllg kreditgivning underlätta handeln nellan länder ned olika ekononlskutvecklingsgrad. Den ökadeutrikeshandeln skulle ocksä tillföra u-landet tekniskt kunnande ochreala resurser aom fränjadedess utveckling. Successivt ökade sedan gävoelementet1 det svenska 7 1980/81. Prop.1980/81:41 98 biståndet och kreditgivningenavvecklades. verkade ocksåpå det internationella planet för ett ökatgåvobistånd. Den intemationella utvecklingen har påverkat detsvenska biståndets inriktning. U-ländema strävarnu i allt atörre utsträckning efter att utveckla sin industriellakapacitet. En industriell utbyggnad krävertekniskt kunnande i form av såväl utbildning och know-how som kapitalvaruutrust-ningoch insatsmaterial. Många önskar därför ett närmare aamarbete med industriföretag i i-länder.För att från svenskt hållstödja u-ländemas industrialiseringssträvanden har SIDA:3 resurser för förmedling avindustribistånd förstärkts kraftigt. Andra åtgärder som inrättandet av ooh revideringen av det s.k. investeringsgarantisystemethar tillkommit för att stimulera svenskt näringsliv till ett ökat deltagande i utvecklingssamarbetet med . har också ingått avtal omhandels-, industri-och tekniskt/vetenskapligt samarbete med flera u-länier. I samband med att det traditionella svenska gåvobiståndettill och nu avvecklas har märktsett behov av nya finansieringsformer vid övergången frängåvobistånd till kommersiell kreditgivning. Avvecklingen avdet traditionella gåvobiståndet har skett med hänvisning till ländemas relativt höga ekonomiska utvecklingsnivå, men den har upplevts som alltför abrupt av mottagarläLndema. De har hävdat att det skulle varit riktigareatt gradvis reducera det benefika elementet i resursöverföringarna, Isådana fall dä biståndet tillett land successivt av/ecklas bör det vara möjligt att bibehålla ett biståndselement som man pä andra sättfrämjar samarbetet på olika områdensom 1980/81:41 99 t.ex. de kommersiella och industriella områdena. Med hjälpav blandade krediter skulle en sådan gradvis avtrappningav gåvobiståndet kunna åstadkommaspå ett tekniskt smidigt sätt. Den goodwill som åtnjuter pågrund av gjorda biståndsinsatser torde då också bättre kunna vidmakthållas och läggfas till grund för ett fortsatt samarbete i andra former. Det bredare samarbete som bedriver med ett antal utanförprogramlandskretsen syftar bl.a, till överföring av kunskap från . Förinvesteringsstudier,konsultarbeten, utbildnings-inaataer och inatitutionssamarbete kan finansierasinom denna samarbetsform. Inom det bredare samarbetet uttrycks ofta önskemål från u-landshållom fortsatt svenskt engagemang för fullföljande av utvecklingsfrämjande projekt som initierats med svenskt bistånd. Svenska företagframstår i många sammanhang som attraktiva leverantörer och samarbetspartners. Problem uppstår emellertid då u-landet i fräga finner att andra i-länder har möjlighetatt erbjuda föimånligare kreditvillkor inom eller utom ramen för det egna biståndsprogrammet.U-landet kan inte förorda upphandling från svenska företagom dessas kredit-erbjudanden är väsentligt dyrare. En effektiv kombination av teknisktbistånd och finansiella överföringarskulle, enligt arbetsgruppens mening, kunna åstadkommasom vissa sädana projekt kunde fullföljas med hjälpav svensk förmånlig finansiering, I sammanhanget kan noteras att vid behandlingenav /budgetproposition utta- Prop.1980/81:41 100 lade sitt stödför möjligheten att främja det bilaterala samarbetet med genom bl.a. samarbetsavtal eller liknande samarbetsarrange-mang.Erfarenheten visar att frågor rörande krediter på mjuka villkor ofta aktualiseras isamband med diskussioner om sådanasamarbetaarrangemang. 6,2 kravpå ökade resursöverföringar På det bilaterala planet har förfrågningar ommjuka krediter kommit både från mottagarländer som önskar ett komplement till gåvobiståndetoch frän andra som önskarett närmare samarbete med . Vid enrundfrågning som arbetsgruppen gjordebland ett antal svenska beskickningar i u-länderframkom att många anser sig mer betjänta av störrefinansiella resurser till lägre än kommersiell kostnad än av motsvarande resursöverföring i gåvoform.Detta kan förklaras av att man i de flesta nu satsar påen kapitalkrävande utbyggnad av industri-ochjordbrukssektorerna som väntas ge avkastning . Parallellt med att enskilda bilateralt förtfram önskemål om krediter pä förmånliga villkor har u-ländema som grupp i multilaterala sammanhang ställt krav påen ny ekonomisk världsordning. En viktig del i en sådan ordning akulle vara att u-ländema gavs preferensbehandling med hänsyn till deras svagare ekonomiska ställning aåatt en rättvisare världshandel kunde komma till stånd. I den s.k, Lima-deklarationen är en av målsättningarna att u-ländema skall svara för av världenssamlade industriproduktion. Utvecklingen mot detta mäl går emellertidlångsamt. 1980/81:41 101 mot denna bakgr-ond har mam allt mer intensivt kommit att diskutera frågan om ökaderesursöverföringar till u-ländema. Olika prognoser tyder påatt flödena av gåvobiståndknappast kommer att öka i nägon nämnvärd takt de närmasteåren. Den väg som dåstår till buds för att fåtill stånd ökade resursöverföringar till u-ländema är olika former av kreditgivning. Tanken är att ökaderesursöverföringar skulle påskynda u-ländemas utveckling. Dessa länder har behov av att importera tekniskt kunnamde,varor och tjänster frän utlandet. Deras köpkraft skulle öka om större finansiella resurser ställdes till förfogande.Om krediter dessutom kunde erhållas på förmånliga villkor skulle en större importvolym kunna beredas plats inom ett begränsat betalningsbalansutrymme. Ett sådant ökat kreditflöde till u-ländemaär i första hand tänkt för finansiering av produktiva investeringar, vars avkastning kan bidratill återbetalning av kreditema. har deltagit aktivt i diskussionerna om Ökade resursöverföringar. Olika förslagtill utformning av sådana överföringar på ett multilateralt plan har lagts fram, men några konkreta åtgärder, utövervad som förekommer inom ramen för tidigare etablerade institutioners verksamhet, harhittills inte vidtagits. 3 U-ländemaaintresse av mjuka krediter som resursöverföringsmekanism Några snabba lösningar förhur u-ländemas behov av ökade resursöverföringar skall tillgodoses finns inte i sikte och detmultilaterala arbetet fortsätter.Bilateralt finns dock i många i-länder system förförmånlig kreditgivning till ,vid sidan av det rena gåvobiståndet. 1980/81:41 102 Arbetsgruppen anser att om inför ett system förförmånlig kreditgivning till u-länderbör detta rimligen medföra att ökaderesurser, om än i Jämförelsevis liten skala, kan förmedlas till mottagare i deaaa länder. Med en begränsadstatlig biståndsinsats aom hävatäng kan då kreditatrömmaraom annars akulle aöka sig andxa vägax kanaliseras övertill u-ländema. Belopp uppgående till flera gångerbiståndsinsatsens storlek skulle alltaå pä detta aätt kunna mobiliseras för att ställas till u-ländemas förfogande. På grund av den hårda kreditkonlcurrenaen från andra länderakulle de statliga medel som tas i anspråkför blandade krediter med största sannolikhet tillfalla köparen. Det skulle alltså bli frågaom direkta överföringar till u-ländema av resuraer som tillskjuts från statligt håll.Det kan även hävdas att resurstillskottet till u-ländematorde bli större än den faktiska resursuppoffringen från svensk sida eftersom har en bättre kreditvärdiet än ett genomsnittligt u-land, och därmed en lägreupplåningskostnad. För det enskilda u-landet består nettoresTirstill-skottet, i en situation med konkurrerandeerbjudanden on fömånliga krediter, av skillnaden i gåvoelenentnellan den svenska kredit aon erbjuds vid inport frän och den altemativa kredit som kan erhållas vid import från ett annat leverantörsland.Konkurrerande givarländer kan emellertid förmodas erbjuda icke ianspråktagna kreditbelopp för förmånlig finansiering av andxa, försvensk exportindustri mindre intressanta, tranaaktioner. Det är därför arbetsgruppens uppfattning att svenska blandadekrediter skulle innebära ett icke obetydligt Prop.1980/81:41 103 nettotillskott av finansiella resurser för u-ländema aomgrupp. Storleken på detta reaTiratillakott beroremellertid pä om den kreditvolym som ställa till förfogandefrån ersätter andxa lika förmånliga krediter, krediter pä marknadanässigavillkor eller i sin helhet innebär ett nettotill-akott. En invändning aonkan resas är att kreditgivning son sädan, även on äterbetalningsvillkoren är för-nånliga leder till att u-ländemas utlandsskuld ökar. Den är redan nu besvärande stor i mångafall. Gåvobistånd har inte denna effekt. Arbetsgruppen äx väl medvetenom att mjuka krediter inte alltid ärett lämpligt instrument för resursöverföringar. Det böremellertid betonas att praktiskt taget alla är beroende av kapitalimport för sin industrialisering. På senare århar u-ländema lånat upp allt störrebelopp på den intemationellakapitalmarknaden. Även deras efterfrågan på exportkrediterhar ökat, Kapitallmport på fömånliga villkor resulterar i en mindre belastning på betalningsbalansen jämfört med sedvanliga exportkrediteroch annan kommersiell upplåning. Kreditvillkorens utformning avgör hur betungande en stor skuldvolym i realiteten är för ett visst u-land.Stora lån med lång återbetalningstidkan i vissa fall t,o.m, förbättra ett u-lands betalningsförmåga. Så är fallet om t,ex, den förlängdakredittiden reflekterar den faktiska caah-flow-altuation u-landet har att räkna med vid en investering med lång intjänandetid,t,ex, en processindustri. Om anläggningenproducerar för export eller ersätter import ökarden landets tillgäng på utländsk valuta. 1980/81:41 104 Av det sagda framgåratt det i många fall finns en lättförståelig efterfråganpå krediter till förmånligavillkor frän u-ländemas sida. Arbetsgruppen anser att det finns starka u-landspoll-tiskamotiv för att inta en positiv instäl-ning till sådanaönskemål. 6.4 Finns ett eget avenskt intresse av att öka kreditgivningen till u-ländema? Har dånågot egentligt eget intresse av atttillmötesgå u-ländemas önskemål omkrediter på förmånligare villkor än vad som förnärvarande kan erbjudas? Ooh vilkaeffekter kan en sädan kreditgivning tänkas fåpå den traditionella handeln? Det primära egnaintresse som anförts under utredningsarbetet är en önskan att öka vår export. Bnökning av exporten till skulle kunna underlättas genom subventionerade krediter. Rent allmänt medför subventionering att konkurrens-förhållandenasnedvrids, vilket i sin tur leder till ineffektiv resursallokering.Subventionsinsatser i exportfrämjande syfteär därför inte alltid önskvärda ur atatsmaktemasaynpunkt. Det är emellertid ett centralt mål för denekonomiska politiken i nuvarande lägeatt uppnå bättre jämvikt i bytesbalansen, i första hand genom en ökning av vår export - "oljenotan mäste betalas", OECD-området är den viktigaste marknaden för svensk export. På medellång sikt förutses en tämligensvag allmän efterfrägeutveckllng och en låg investerings- 1980/81:41 105 benägenhet i detta område. Svensk industri ned dess inriktning på investerings- och insatsvaror måste därför i ökad utsträckning sökasig till marknader med en förväntad högreinveateringstakt. Det är en allmän bedömning att aådana marknader finns i u-ländema och att värexportindustri därför i ökad grad bör inrikta sina ansträngningar på dessa länder. Bland annat gäller det för att föraöka uppnå en hygglig marknadsandel på visaa strategiska produkt- och tjänsteområdeninom de mer investeringsexpansiva u-ländema.En tidig marknada-etablerlng kan härvara viktig för den framtida handeln. Det är också viktigt förSverige, med vär betydande export av konjunkturkänsliga investeringsvaror, att sträva efter en utjämningav efterfråge-fluktuationema genom att t.ex,exportera till marknader med sinaemellaoi oaynkroniaerad utveckling, U-ländema följerinte alltid samma konjunkturcykler som i-ländema.Deras investeringsprogram ingår till stordel i långsiktiga utvecklingsplaner sonbeslutas på nationell nivå. Ofta ärvalet av investeringstidpunkt i dessa ländermer beroende av tillgängen på finansieringsnedel än av konjunkturens förlopp.Finansieringsfrågorna äx av stor betydelse för on ett exportland lyckas etablera sig på en intressant u-landsnarknad. Många ainaträngersina ekonomiska resurser hårt under ett uppbyggnadsskede för att fåtill stånd en så anabb ekonomiak utveckling aom möjligt. Prop.1980/81:41 106 Intäktema från den egna exporten räcker då inte till för att finanaiera importen och ländema ärunder beroende av kapitallmport. Situationen var densamma iSverige och flera andra i-länder för inte alltförlänge sedan, Konkuxrensen påu-landsnarknadema är 1 nuvarande konjunkturläge mycket hård.Andra exportländer erbjuder ofta förmånligakrediter för att främja sin export. En ökad svensk export av främstinvesteringsvaror till marknader i u-ländertorde därför föirut-sätta att ärberett att acceptera dels en volyn mässigtökad kreditgivning till dessa länder och dels den ökade risk som en sädan större utlåninginnebär, I visaa fall torde ockaå förmånliga kreditvillkor vara nödvändiga. Kreditvillkoren ärsärskilt betydelsefulla vid konkurrensom projekt som kan fungera aon referensanläggningarpå u-landsmarknadema. Exportörer förutsattesofta kunna hänvisa till befintliga anlägg-ningair inon en viss region för att komma i frågavid intemationell upphandling. Konkurrerande i-ländersom utnyttjaLr förmånliga krediterbjudanden föratt främja exporten till f,d, kolonier inondet egna språkområdet kan skaffa sig en mycket staxk maxknadsställning. De kan också dxa fördel av att tekniska normer och bestänmelser likson administrativa rutiner ofta är likartade. Ett u-landa beroendeförhållande tillföretag i moderlandet föratärks ytterligaregenom de attraktiva förmånliga krediter aom nu erbjuds. Prop.1980/81:41 107 För att förbättra svensk exportinduatriamöjligheter att konkurrera på aådanamarknader vore det en fördel om åtminstone kreditkonkurrensen kunde neutraliseras.Svenska blandade krediter skulle såledesi viasa fall kunna vara ett effektivt medel för att bryta andxa ländersdominerande ställning på enskilda u-laindsmarknader.