prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Från anslaget har även medel beviljatsfill ett par undersökningar rörande förtidspensioneringens inverkan på hälsanoch levnadsförhållandena. På alkoholforskningsområdet har medel beviljatstill projekt som avser förebyggandenykterhetsvård, utvärdering av behandlingsmetoder och alkoholpolitiska reformer samt till övergripandekarlläggning och analyser av nykterhetsvårdande insatser. Sålunda studerassambanden mellan alkoholmissbruk bland gravida kvinnor och skador påfostrens och barnens utveckling. Försök medalt bestämma omfattningen av s. k. dold alkoholism och preventiva insatsers effekter bland män iolika åldersgrupper pågår. Ett flertal projekt pågår inomnarkomanvårdsområdel. Experimentella ochkliniska studier av behandlingen av opiatabsfinens med utveckling ochutvärdering av tvärfackligt vårdprogram har erhållit medel från anslaget. En studie belyser olika drag i rehabiliteringen avopiatmissbrukare. Vidare pågår enundersökning om kontraktsbunden vård av missbrukare som dömts för brott som har samband med narkotika. Medelhar även beviljats för elt projektrörande behandling av narkotikamissbrukare. Resultaten av detta väntas få direkt praktisk betydelse vidplaneringen av behandlingsmetoder, utarbetande av behandlingsprogram,utvecklingen av behandlingsmelodik samt inom personalutbildningen. Från anslaget haräven bidrag utgått fill undersökningar inom det psykiatriska vårdområdet. a. pågår en utvärdering av öppnavårdformer inom psykiatrin, varvid vissa punkter i de vårdorganisatoriskaprincipprogram för psykiatrisk vård, som lagts fram av , kommeratt prövas i en lokal modell. Stor vikt måste läggas vid information om ochnyttiggörande av resultat frånprojekt som fått stöd från anslaget. En kortfattad beskrivning av projekt som beviljats medel ges i en årligverksamhetsberättelse från delegationen Prop.1980/81:100 Bilaga 8 28 En försöksverksamhet med en dokumentationscentral förnarkomanvårdsforskning pågår. Stöd har även lämnats lill en försöksverksamhetmed en nordisk facktidskrift för socialt arbete, som bl. a. skall innehållafackdebatt och redogörelser för forskningsprojekt saml förmedla erfarenheterfrån praktiskt socialt arbete. Mot bakgrund av den allt snabbare samhällsomvandlingenoch samfidigt växande sociala problem på många områden är det angeläget att iökad utsträckning rikta forskningsinsatser mot studier kring samhällsutvecklingenssociala konsekvenser. Vidare bör utvecklingsprojekt och försöksverksamheterinom äldreomsorgen lämnas fortsatt aktivt slöd från detla anslag. Stöd börockså ges till projekt som syftar till att förbättra utnyttjandet avfillgängliga resurser inom den sociala sektorn. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med 23 milj.kr. Jag har därvid här räknat medel för uppdragsforskning i alkoholfrågor,vilka.för innevarande budgetår tagits upp under ett särskilt anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80 Utgift 1260 712 Reservation 127 771 1980/81 Anslag 1480 000 1981/82 Förslag 1 520 000 Frånanslaget utgår bl. a. bidrag fill vissa pensionärsorganisafioner. För nästabudgetår bör anslaget räknas upp med . Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Extra utgifter för /82 anvisaell reservationsanslag av 1 520 OOO'kr. Vissa byggnadsarbeten m. m. inomsocialdepartementets verksamhetsområde 1979/80 Utgift 11557 379 Reservafion690190 1980/81 Anslag 5 200 000 1981/82 Förslag 8 700 000 Medelberäknas under detta anslag för följande ändamål. Vissa byggnadsarbeten vidungdomsvårdsskolorna. Vissa byggnadsarbeten vid statensbakteriologiska laboratorium. I del följande lämnas för vart och ett av dessa ändamålen redogörelse för anslagsframställningarna och för beräkningen av demedelsbehov som Prop.1980/81:100 Bilaga 8 29 sammantagnabör ligga till grund för beräkningen av förevarande reservationsanslag. I den följande redovisningen kommer inte att redogörasför sådana objekt som tidigare redovisats för och för vilkabyggnadsstyrelsen föreslagit sänkta eller oförändrade kostnadsramar ellerramhöjningar som föranletts enbart av den allmänna byggnadskostnadsutvecklingen.Med utgångspunkt från kostnadsutvecklingen - den 1april 1980 beräknar ett uppräkningstal för kostnadsramarnapå . 1.Vissa byggnadsarbeten m.m. vid ungdomsvårdsskolorna Efter samråd med föreslårbyggnadsstyrelsen olika byggnadsföretag för vilka det sammanlagdamedelsbehovet för /82 uppgår till 14,7 milj. kr. Av denberäknade medelsförbrukningen avser 11,8 milj. kr. Avsikten är alt huvudmannaskapet förungdomsvårdsskolorna skall övergå från staten till landsting och berördakommuner från . Detta har beaktats vid denerfarenhetsmässiga reduceringen av medelsbehoven. Styrelsen avser att i samrådmed socialslyrelsen gå igenom de nya projekt för vilka byggnadsprogram harredovisats . I avvaktan på att systemhandlingar med förslag tillkostnadsram redovisats bör enligl föreslagna kostnadsramarbetecknas som preliminära. De i investeringsplanen för innevarande budgetårangivna kostnadsramarna har i vissa fall höjts beroende på den allmännabyggnadskostnadsstegring-en. Fem byggnadsprojekt har slutredovisats fill enkostnad som understiger gällande ramar med . /82 föreslås om- och fillbyggnad av en special- ellermoltagningsavdelning vid vardera Margetelund, Hammargården och Faga-red samttvå avdelningar vid Lövsta, nybyggnad av en elevavdelning vid vardera Eknäs ochSligby ungdomsvårdsskolor. Vidare föreslås nybyggnad av motionshall ochtillbyggnad av adminislrationslokaler vid Håkanslorp, om- och tillbyggnad avfritids- och personalutrymmen vid Råby, upprustning av skollokalerna vid ÖstraSpång, tillbyggnad av verkstäderna m.m. vid Margretelund, inrättande av personalutrymmenvid Långanäs och Fagered samt utförande av bollplan vid Brättegården. 1980/81:100 Bilaga 8 har en om- och fillbyggnad skettav etl flertal slutna avdelningar vid ungdomsvårdsskolorna. Bland orsakernafill den ökade tillströmningen avungdomar vid slutna avdelningar har nämnts alt slopandet av ungdomsfängelser medfört alt ungdomar med svåraproblem nu i stället finns vidungdomsvårdskolorna. Jag anser del angelägel alt upprustning av sådana avdelningar fortsätter. För nästa budgetårär tre projekt aktuella nämligen om-och tillbyggnad av specialavdelningen Täppan vid Margretelund, specialavdelningen vid Lövsta ochmollagningsavdelningen Skoga vid Hammargården. Jag räknar med att detskall vara möjligt alt under budgetåret1981/82 påbörja om- och tillbyggnad av två av de nämnda projekten. Jag avser att återkomma med förslagtill kostnadsramar för de projekt somblir aktuella. Det bör ankomma på regeringen alt slutligt besluta omdispositionen av den totala kostnadsramen. Jag förordar att den investeringsplan som jag härredovisar läggs till grund förberäkningen av medelsbehovet för nästa budgetår. Av investeringsplanen framgåratt medelsförbrukningen för /82 för vissa byggnadsarbetenm.m. vid ungdomsvårdsskolorna beräknas uppgå fill 4,6 milj. kr. Investeringsplan (kr.) år/män. är/mån. t. o. m. Elevförläggning I. Nybygg- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Investeringsplan(1 000-tal kr.) är/mån. år/mån. 0. m. Sjuk- och behandlingsavd. Bil- och snickeriverkstad. 1 Preliminär ram. 2 Varav 30 000 bekostas av . Vissa byggnadsarbeten vid statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) SBL SBL har i skrivelse redogjort förlokalbehovet vid laboratoriet. SBL konstaterar alt vissa lokaler är undermåligaur säkerhets-och arbelsmiljöaspekter och att de av enstämmiga utomståendemyndigheter och personer förklarats oacceptabla. SBL erinrar om atlbyggnadsstyrelsen gemensamt med SBL utarbetade enutbyggnadsplan som anmäldes för 1967. SBL hemställer iskrivelsen att får i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslagtill nödvändiga investeringar i byggnader. SBL framför i anslagsframställningen för budgetåret1981/82 att lokalsituationen under hela 1970-lalet präglats av att pågåendeutredningar medfört uppskov med nödvändiga investeringar. Trots vissupprustning kvarstår i allt väsentligt lokalproblemen. SBL pekar på någrasärskilt angelägna behov som lokaler för produktion av diploida celler frånmänniska, lokaler till enheten för sjukhusinfekiioner, lokaler för fillverkningav vissa vacciner, centraldisk och administration. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 har redovisatbyggnadsprogram för ombyggnad av vissa förråds- och servicelokaler vid SBLsammanfattat i ett åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammet omfatlar om- ochtillbyggnad för kylverkstad, administrationslokaler, portvaktsstuga ochbergrumförråd samt byle av transformatorer. Kostnaden har beräknats till 2,1milj. i prisläget vilket motsvarar 2,3 milj. kr. har vidare den 30 september 1980redovisat program avseende brandskyddsåtgärder vid laboratoriet. Kostnadernauppskattas till 1,2 milj. kr. harockså redovisat byggnadsprogram för ombyggnad av central-och pipetldisk. Åtgärderna avser i huvudsak installation av ny ventilationsanläggning.Nuvarande anläggning är undermålig och värme och fukt skapar påfrestandearbetsförhållanden för personalen. Kostnaderna beräknas fill 1,5 milj. kr. Jag förordar all följande investeringsram läggs tillgrund för beräkningen av medelsbehovet för nästa budgetår. Avinvesteringsplanen framgår att jag för nödvändiga byggnadsarbeten medhänvisning fill miljöskäl m. m. beräknar . Investeringsplan (1 000-tal kr.) ''S,- Medelsförbrukning Faktisk Beräknad för Bygg-- start år/mån. Ombyggnad av central- och pipetldisk 1 gällande investeringsplan finns uppförd enkostnadsram av 3 milj. kr. Ramen skall användas förhastigt uppkomna behov av byggnadsåtgärder . Av ramen, som står tillregeringens disposi- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 fion,har ca 2,8 milj.kr. taghs i anspråk för bl.a. vissa byggnadsprojektvid ungdomsvårdsskolorna. föreslår att ramen för budgetåret1980/81 höjs fill 5 milj. kr. på tilläggsbudget för att angelägna projekt,bl.a. rökgasrening och brandskyddsåtgärder vid statens bakteriologiskalaboratorium, skall kunna påbörjas under /81. föreslår vidare att för budgetåret1981/82 ramen höjs till 7 milj. kr. för att tillgodose krav på akuta åtgärderinom framför allt statens rättsläkarstafion i och statensbakteriologiska laboratorium. Jagförordar att i likhet med vad som gäller för innevarande budgetår enanslagspost till regeringens disposition för diverse projekt förs upp underanslaget. Av den tidigare anvisade kostnadsramen för smärre projekt vidungdomsvårdsskolorna har regeringen disponerat ca 2,9 milj. kr. För nästa budgetårförordar jag att kostnadsramen höjs med 2 milj. kr. Av ramenföreslår jag att 1,5 milj. kr. får disponeras för ombyggnadsarbeten vidstatens rättsläkarstafion i . Investeringsplan (1 000 tkr.) Faktisk t. o. m. Bygg- Färdig start ställ- år/mån. ande år/mån Under anslaget beräknas medel för deprojekteringskostnader som avser objekt för vilka medel anvisas under anslaget.För budgetåren 1980/81 och 1981/82 bör 1,2 resp. 0,4 milj. kr. Med hänvisning fill vad som tidigare nämnts under deolika anslagspunkterna om erforderligt medelsbehov för de byggnadsprojekt sombekostas 3 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 frånifrågavarande investeringsanslag, förordar jag att följande sammanfattandeinvesteringsplan läggs fill grund för beräkning av anslaget. Vissa byggnadsarbeten m.m. vid ung- Vissa byggnadsarbeten m. m. vid sta- Vissa projekteringskostnader Erfarenhetsmässig reduktion av medels- Anslagsberäkning (1000-tal ler.) 5 890 8 700 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta omvissa byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde inom dekostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. till Vissa byggnadsarbeten m. m.inom verksamhetsområde för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 35 B.Allmän försäkring m. m. Socialförsäkringssystemet är till större delensamordnat inom den allmänna försäkringen, som omfattar folkpensioneringen,allmän tilläggspensionering (ATP) och sjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring). Den allmänna försäkringenkompletteras bl. a. av bestämmelser om hustrufillägg och kommunalabosladstillägg samt av en arbetsskadeförsäkring och en delpensionsförsäkring. Den allmänna försäkringens ekonomiska omfattning ökarkrafligl , både absolut och relativt i förhållande lill den totalasamhällsekonomin. Försäkringens växande roll belyses av följandesammanställning. Denallmänna försäkringens andel av bruttonationalprodukten (BNP) och den privatakonsumtionen. Försäkringen i % av BNP Transfereringar i % av Brutto före skatt. De ersättningar som före skatteavdrag utgår frånförsäkringen motsvarar av den totala privata konsumtionen ilandet. Även om denna andel är lägre efter skatteavdrag kan konstateras attdessa ersättningar har stor betydelse för hushållens ekonomi. Försäkringensökande andel av folkhushållet beror främsl på de successiva höjningarna avfolkpensionsbeloppen, det ökande antalet pensionärer med ATP liksom denallmänna ökningen av såväl antalet som andelen pensionärer bland befolkningen.Även sjukförsäkringen med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring har byggtsut betydligt . med denna utbyggnad av försäkringensomfattning har det skett en förskjutning av finansieringen i riktning mot ökadavgiftsandel i form av socialförsäkringsavgifter från arbetsgivarna. ATP ocharbetsskadeförsäkringen har redan från början helt finansierats genomarbetsgivar- och egenförelagaravgifter. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 36 Beräknadekostnader och finansiering för den allmänna försäkringen (inkl.föräldraförsäkring) samt för delpensionsförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. Andel av kostnder i % Andel av löneunderlaget i Andelen av kostnaderna i har flera betydelsefulla ochkostnadskrävande pensionsreformer genomförts. Den allmänna pensionsåldern grundbelopp har höjts. Vidare har möjlighelerna tillrörlig pensionsålder vidgats. De folkpensionärer som saknar eller har låg ATP harsedan år 1969 fått årliga standardförbättringar genom höjda pensionstillskott.De årliga pensionstillskottshöjningarna var ursprungligen av basbeloppetper år men ökades fr. o. m. år av basbeloppet . F. n. utgörpensionstillskotten av basbeloppet lill ålderspensionärer och änkor ochhöjs lill den fidigare beslutade garantinivån avbasbeloppet. Höjningen av basbeloppet innebär etl standardtill-skotlmed . vid nuvarande basbelopp. För alt höja inkomstnivån för densom blivit sjuk eller handikappad utgår lill förfidspensionärer medingen eller låg ATP dubbla pensionstillskott, vilket innebär avbasbeloppet utöver folkpensionens grundbelopp fr. o. m. . Som jag anfört vid min anmälan till proposifionen1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten avser jag att senare återkommamed förslag om förbättringar av pensionstillskotten fr. o. m. den Ijuli 1982för att särskilt värna om de pensionärer som har enbart folkpension och pensionstillskott. I det följande kommer jag alt föreslå vissa höjningarav ersättningsnivån för handikappersättning, barnpension och barntillägg föratt kompensera effekterna av de nya beräkningsgrunderna för ändring avbasbeloppet. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 Antalet folkpensionärer och kostnaderna förfolkpensionerna framgår av följande sammanställningar. ' Handikappersättning inkl. vårdbidrag och barntillägg. ' Redovisas separat p. g. a. pensionsålderssänkningen den1 . Sammanställningarna visar atl antalet personer medolika förmåner inom folkpensionssystemet har ökal successivt under de senaste20 åren. Orsaken härtill är främst att söka i den fortgående befolkningsmässigaåldersförändringen. Andelen personer av hela befolkningen var 11,och har därefter successivt ökat fill och år1980. Denna utveckling i kombinafion med den allmännapensionsålderssänkningen har bl. a. inneburit att antaletålderspensionärer nära nog fördubblats under . Vidarehar andra reformer inom folkpensioneringen bidragit till utvecklingen, t. ex.vidgade möjligheter till förtidspension och ändrade regler förhandikappersättning. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 38 Det ökade antalet äldre personer liksom genomfördareformer har medfört en kraftig ökning av anslagsbehovet. Kostnadsökningenorsakas också av förmånernas anknytning tillbasbeloppet och därmed anpassning fill förändringar av penningvärdet. Vidarehar de årliga standardförbältringarna i form av höjda pensionsfillskott medförten ökad kostnad. Av det totala antalet folkpensionärer beräknas 920 000eller ha helt eller reducerat pensionstillskott. Nya regler för fastställande av basbeloppet har införtsfr. o. m. . De nya beräkningsgrunderna innebär atl vidindexberäkningen bortses från indirekta skatter, tullar och avgifter samtförändringar av energipriserna. Vid detta basbelopp uppgår folkpensionens årsbelopp- inklusive helt pensionstillskott men exklusive kommunalt bostadstillägg -till . för ensam ålderspensionär och fill . Årsbeloppet för en ensam förtidspensionär uppgår i januari i årtill . Dessa belopp höjs dels genom höjning avpensionstillskotten och dels genom höjning av basbeloppet. För nästa budgetår beräknas statens sammanlagdafolkpensionskostnader öka med 4 650 milj. kr. jiimfört med uppfört anslag förinnevarande budgetår. Av kostnadsökningen beror 270 milj. kr. på ett ökat antalpensionärer, 180 milj. kr. på höjda pensionstillskott m. m. och 4 200 milj. kr.på pensionernas anpassning till basbeloppsutvecklingen. Anslagsbehovet förfolkpensioner under /82 beräknas fill 34 630 milj. kr. Folkpensionskostnadernafinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas avarbetsgivare och egenförelagare. har för kort fid sedan beslutat attdenna avgift skall höjas från till av löneunderlaget fr. o. m. den1 januari . Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas täcka ca 70 %av statens kostnader 1981. (S 1970:40) arbetar f. n. med fråganom efterlevandepensioneringens framfida utformning och beräknas redovisa sittslutbetänkande . Kommunerna bestämmer själva om kommunall bosladstilläggtill folkpension (KBT) skall utgå och vilka grunder som skall gälla.Inkomstprövnings-reglerna är dock fasfiagda i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kommunalt bostadstillägg. Samtliga kommuner har beslutat att KBT skallkunna ulgå. KBT administreras av och försäkringskassornaoch betalas ut med folkpensionen. Dekommunala bostadsfilläggen utgör ett betydelsefullt komplement fill 1980/81:100 Bilaga 8 39 folkpensionen.Eftersom KBT är en inkomslprövad förmån är den av särskilt värde förpensionärer med enbart folkpension. KBT-systemet lämnar möjlighet för en stor grupp pensionärer alt bo i ändamålsenligabostäder. För att eliminera skillnaderna ibostadstilläggens maximibelopp före inkomstprövning mellan olika kommuner och isyfte att uppnå en ökad samordning mellan reglerna för KBT och statskommunaltbostadsbidrag infördes fr. o. m. 1980 statsbidrag fill kommunernas kostnaderför KBT. Statsbidrag utgår för år1980 under förutsättning att kommunen svarar för av bostadskostnaden /mån. för ensamstående pensionär och /mån. Fr. o. m. år1981 har de statsbidragsgrundande bostadskostnadsgränserna höjts med 50kr./mån. för ensamstående resp. makar. Jag kommer i det följande alt föreslåen ny höjning av dessa bidragsgränser . Kommunerna harmöjlighet atl låta KBT utgå även förhögre bostadskostnader, men dessa merkostnader ingår inte i statsbidragsunderlaget. Statsbidrag utgår f. n. avbostadskostnader upp fill nämnda hyresnivåer.Fr. o. m. förändras inkomstprövningsreglerna inom KBT-systemet.I samband därmed justeras procentsatsen för statsbidrag från till (prop. 1980/81:20, SfU1980/81:14, rskr 1980/81:84). Statsbidragskostnadernahar för beräknats fill 1 370 milj. kr. och för fill 1 380 milj. kr. De totalaKBT-kostnaderna under resp. år har beräknats fill 3 510 milj. kr. resp.3 660 milj. kr. KBT utgår fill 815 000 pensionärer. Fr. o. m. år1978 infördes möjlighet för folkpensionärer alt få statskommunalt bostadsbidragom detta ger högre belopp än KBT.Denna form av bostadsstöd utgår f. n. till 9 000 pensionärer. Sammantaget utgårslöd lill bostadskostnader för 820 000 pensionärer, varav ca 811 000 enbart har KBT, ca 5 000 enbartstatskommunalt bostadsbidrag och ca 4000 både KBT och statskommunalt bostadsbidrag. Anslag till statskommunalt bostadsbidrag redovisas underbostadshuvudfiteln. Allmän tilläggspension (A TP) Antalet ATP-pensionärer och kostndsutvecklingenframgår av följande sammanställningar. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 2 Redovisas separat p. g. a. pensionsålderssänkningen den1 . Kostnadernaför ATP, milj. kr. Ålderspension från ATP utgör av den årligainkomsten, räknat på medeltalet av den försäkrades 15 bästa inkomstår iarbetslivet. Pensionsgrundande inkomst beräknades första gången . Enligthuvudregeln krävs förvärvsarbete fö:r full pension. Den årligapensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomsler som ligger mellan 1 och 7,5basbelopp. Den pensionsgrundande inkomsten beräknas på det vid årets ingånggällande basbeloppet, som för är . ATP-poäng för år 1981beräknas således på inkomster . Reglerna förålderspension överensstämmer med motsvarande regler inom folkpensioneringen.ATP-förmånerna är anknutna lill basbeloppet. Av de redovisade sammanställningrna framgår atlATP-förmånerna över tiden fått ökad betydelse. Under den första tioårsperiodenATP-reformen var i kraft ökade antalet ATP-pensionärer successivt och utgjordeår av samtliga pensionärer med motsvarande förmåner från 1980/81:100 Bilaga 8 41 folkpensioneringen.Denna andel har fortsalt atl öka och uppgår till . Av de f. n.nära 1,4 milj. ålderspensionärerna och ca 300 000 förtidspensionärerna medfolkpension har nära 800 000 () resp. 225 000 () också ATP-pension.Utvecklingen med elt ökat antal ATP-pensionärer fortsätter. Ulöver denna ökningav andelen folkpensionärer med ATP så sker det också en markant ökning av dengenomsnittliga ATP-pensionens storlek därigenom atl de nytillkommandepensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genom avgifler från arbetsgivare ochegenförelagare. ATP-avgiften för utgör av det pensionsgrundandelöneunderlaget. höjs avgiften med 0,25 procentenheterper år och kommer därmed att utgöra . Genom den beslutadeavgiftshöjningen tillförs AP-fonden medel som skallunderlätta de mer långsiktiga ulgiftsåtagandena inom ATP-systemet. ATP-avgiften betalas in till är uppdelad på fyra delfonder med var sin fondstyrelse.AP-fonden uppgick till 7 300 milj. kr. och ökade fill 31 343 milj. kr.år 1970, 76 963 milj. kr. beräknas AP-fonden uppgå till164 200 milj. kr. Inom arbetar en särskildarbetsgrupp med atl utreda frågan om ATP-rätt vid vård av små barn i hemmet. Enpromemoria i ämnet kommer alt redovisas . Avsikten är atl förslag idenna fråga skall läggas fram till . Delpensionsförsäkringen infördes ochomfattade då enbart anställda löntagare. Fr. o. m. hardelpensionssystemet vidgats fill att också innefatta egna företagare och uppdragstagare.Av följande sammanställning framgår all antalet delpensionärer och kostnaderhar ökat kontinuerligt sedan reformen genomfördes. milj, kr. Genom delpensionsförsäkringen har de förvärvsarbetandemöjlighet alt minska arbetsinsatsen genom all övergåtill 1980/81:100 Bilaga 8 42 deltidsarbetei kombinafion med delpension. För att delpension skall kunna utgå krävs att den försäkrade enligt huvudregelnhar haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt fr. o. m. och alt vederbörande förearbetsfidsminskningen förvärvsarbetat . För anställda gäller att arbetstiden måste minskasmed minst ochuppgå fill minst . Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter arbeta i genomsnittminst 17 fimmar . Delpensionen utgör av inkomstbortfallet vid minskningen av arbetsfiden.Fr. sänks kompensationsnivån för nytillkommandedelpensionärer fill avinkomstbortfallet (prop. 1980/81:20, SfU 1980/81:14, rskr 1980/81: 84). Delpensionen är knuten lill basbeloppet ochär pensionsgrundande för ATP. Delpensionsförsäkringen finansieras genom enavgifl från arbetsgivare ochegenförelagare som fr. o. m. ulgör av avgiftsunderlaget. Avgiftenförs till en särskild fond.