prop · G403165 · 1980-12-31 00:00:00 — omändring i byggnadslagen (1947:385) m. m.; Regeringenföreslär att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag till ändring i byggnadslagen (1947; 385) ochbyggnadsstadgan (1959; 612) i de delar som rör fastighetsägares skyldighet attbetala ersättningar för gatukostnader. De föreslagna ändringarna ger kommunernaökade möjligheter atl täcka sina kostnader för gator och andra allmänna platserinom områden med stadsplan. Ändringarna innebär också en förenkling avhanteringsordningen för beslut om ersättningar för gatukostnader m. m.Ändringarna skall träda i kraft den . 1 1980/81. 1980/81:165 2 Lag om ändring i byggnadslagen (1947:385) Härigenom föreskrivs i fråga om byggnadslagen (1947; 385)'dels att 62-69 och 72 §§ skall upphöra att gälla, dels att mbriken närmast före67 § skall utgå, dels att56-61 och 155 §§ samt rubriken närmast före 56 § skall ha nedan angivnalydelse. Om ersättning för gatumark Ägare av fastighet som är belägen vid gata och somöverensstämmer med tomtindelning är skyldig att ersätta kommunen värdet av ga~tumarken framför fastigheten intUl gatans mitt, dock ej till större bredd änfem åttondelar av den enUgt stadsplanen vid gatans upplåtande till allmäntbegagnande tillåtna högsta hushöjden å fastigheten. Är fastigheten belägen vid gatu-kors, omfattarersättningsskyldigheten tillika den del av gatukorset som inneslutes av den iförsta stycket angivna gatumarkens utdragna gränslinjer och är belägen inomett avstånd från fastighetens sida eller hörn, motsvarande fem åttondelar avden i första stycket angivna hushöjden. Om enkommun skall anlägga eller förbättra galor och andra allmänna platser inomstadsplan, får kommunfullmäktige besluta att kostnader för sådana åtgärder somär avsedda att tillgodose ett visst områdes behov av allmänna platser och avcmordningar som normalt hör tdl aUmänna platser skcdl betalas av ägarna tUlfastigheterna inom området. Kostnaderna skall fördelas mellan fastigheterna efterskälig och rättvis grund. Kommunfullmäktige beslutar om avgränsningen av det områdeinom vilket fördelning skall ske, om kostnader som skall fördelas samt omgrunderna för fördelningen. Ingår igata allmän väg eller ock vägmark som kommunen Jämlikt 43 § nyttjar, skallfastighetsägarens ersättningsskyldighet enligt 56 § första stycket begränsastill värdet av gatumarken framför fastigheten intUl gatans mitt, minskad medhalva arealen av vägmärken. Ingår vägmark som avses i första stycket i gatukors ochfinnes den areal gatumark som återstår i korset efter avdrag av vägens arealvara mindre än den areal som ' Lagen omtryckt 1972:775. Senaste lydelse 1975:459. Om en kommunskall anlägga eller förbättra en gata, får kommunfullmäktige besluta attkostnaden för detta skall betalas av ägarna tdl de fastigheter som är belägnavid gatan. Därvid får för varje fastighet tas ut en ersättning som motsvararhälften av den kostnad som belöper på gatan framför fastigheten. Kostnaden försådana anordningar som normalt hör tdl en gata får tas ut med lika delar avfastighetsägarna. Kostnaden för att an- ägarna av fastigheterna vid korset Jämlikt 56 § andrastycket skola sammanlagt ersätta. Jämkas ersättningsskyldigheten förfastigheterna så att den sammanlagt ej överstiger värdet av nämnda återståendeareal. Vad i första och andra styckena sägs avser icke allmän vägsom efter det att denna lag' trätt i kraft eller, om väghållningen i kommunendessförinnan övertagits av staten, sedan så skett byggts inom område som ingåri stadsplanen. lägga gatukors får tas ut med lika delar av ägarna tillfastigheterna vid gatukorset. Omkostnaden för att anlägga eller förbättra gatan inte är densamma överallt,får kommunfullmäktige besluta att kostnaden skaU fördelas mellanfastighetsägarna efter någon annan skälig och rättvis grund än som anges iförsta stycket. Ersällningvarom i 56 och 57 §§ sägs skall beräknas efter medelvärdet å all gatumarkenframför fastigheten eller i fråga om gatukors, å den mark som ingår igatukorset: dock skall vågmark som avses i 57 § första stycket icke tagas iberäkning. Värdet av själva marken skall, efter de grunder vilka gälla föruppskattning av gatumark som avstås tUl kommunen, uppskattas utan hänsyn tillkostnad som kommunen vidkänts för markens iordningställande. Denersättning som enligt 56 eller 57 § belöper på varje fastighet skall Jämkas,om de kostnader som skall ersättas är oskäligt höga eller om de åtgärder somersättningen avser har en omfattning eller ett utförande som betydligtöverstiger vad som kan anses normalt med hänsyn till den användning som årtillåten för fastigheten. Därestså finnes lämpUgt, må på framställning av kommunen besluta, attgatumarks-ersättning som enligt 5658 §§ sammanlagt belöper på fastighetsägarnainom visst område skall fördelas mellan dem och I förekommande fall ägarnatill annan eller andra inom samma område belägnafastigheter, som ej hava egengräns mot gata, efter omfattningen av den enligt stadsplanen å fastigheternamedgivna bebyggelsen eller efter fastigheternas storlek eller annan skäliggrund. Ärosynnerliga skäl därtill, äger regeringen förordna om ändring i TiUgrund för bestämmande av ersättning enligt 56 eller 57 § får läggas antingen defaktiska kostnaderna eller på tidigare erfarenhet stödda beräkningar av vaddet kostar att i motsvarande utförande anlägga eller förbättra gator ellerandra allmänna platser. heslutet efter vad som prövas skäligt. Beslutenligt första eller andra stycket må ej avse gata eller del därav som vidbeslutets meddelande är eller lagligen skolat vara upplåten till allmäntbegagnande. Svararden fördel som genom gata beredes fastighet icke mot den ersättningsskyldighetsom enligt 56-58 §§ eller 59 § åligger fastighetens ägare. Jämkas ersättningenmed hänsyn därtill. Skyldighet för en fastighetsägare att ersätta kommunenkostnaderna för gator och andra allmänna platser inträder när den anläggningsom ersättningen avser kan för hans fastighet användas för avsett ändamål. ErsättningsskyldighetenskaU fullgöras vid anfordran. Om ersättningsbeloppet är betungande med hänsyntill fastighetens ekonomiska bärkraft eller andra omständigheter, fårfastighetsägaren dock betala ersättningen genom avbetalningar, om godtagbarsäkerhet ställs. Avbetalning skaU ske med minst en tiondel . På obetaltbelopp skall betalas skälig ränta från den dag då kravet på ersättning framställdes.Om betalningsvillkoren ändå blir alltför betungande för fastighetsägaren, skallvillkoren Jämkas. När skyldighet att betala ersättning har inträtt, är nyägare av kvartersmark bunden i samma omfattning som tidigare ägare. Den nyeägaren svarar dock inte mot kommunen för sådan ersättning som har förfallittill betalning före tillträdesdagen. Harmarkägare utan lösen till kommunen överlåtit gatumark framför fastighet eller igatukors, eller har kommunen varit ägare av både den i fastigheten ingåendekvartersmarken och gatumarken efter det gatumarken blivit i stadsplan upptagensåsom sådan, vare fastighetens ägare fri från skyldighet att utgiva ersättningintUl värdet av samma mark. Tvistom ersättning för gatukostnader och kostnader för annan allmän plats prövasav fastighetsdomstolen på talan av endera parten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse SkaU gata vidgas, vare den som äger fastighet vidnågondera sidan av gatan skyldig att ersätta kommunen skillnaden mellan deersättningsbelopp som med tillämpning av 5658 §§ åvila fastighetsägare föreoch efter vidgningen; dock skall medelvärdet å all mark framför fastigheteneller i gatukorset beräknas efter medelvärdet å den mark som erfordras förvidgningen, och må den fastighetsägarna å ömse sidor åvilande ersättningsskyldighetensammanlagt icke avse högre belopp än som motsvarar värdet av sistnämnda mark. Vid bestämmandet av ersättningsskyldigheten skola iövrigt 60 och 61 §§ äga motsvarande tillämpning. Har enligt 59 § särskUd grund fastställts för fördelningav ersättning för gatumark, skall utan hinder därav den ökning avgatu-marksersättning som föranledes av gatans vidgning gäldas enligt bestämmelsernai första stycket, såvitt ej regeringen på framställning av kommunen annorlundaförordnar. Skyldighet att erlägga ersättning för gatumark inträder imån av gatas upplåtande till allmänt begagnande. Vad sålunda stadgats skalläga motsvarande tillämpning i fråga om skyldighet att erlägga ersättning förgatumark efter gatas vidgning. Ersättningsskyldigheten skall fullgöras vid anfordran. VUlfastighetsägare erlägga ersättning för gatumark genom avbetalningar, vare handock berättigad därtill, om nöjaktig säkerhet ställes. Avbetalning skall skemed minst en tiondel . A oguldet belopp skall " Senaste lydelse 1975:459. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse enligt kommunens bestämmande gäldas skälig ränta från dendag då krav på ersättning framställts. Prövas nu stadgade villkor alltför betungandeför fastighetsägaren, äger lånsstyrelsen medgiva den lättnad som påkallas avomständigheterna. Sedan stadsplan blivit fastställd, äger kommunen, ändå attersättningsskyldighet enligt 63 § ej inträtt, påkalla fastställande av denersättning fastighetsägare skall gälda för gatumark. Vill, innan tomtindelning inom visst byggnadskvarterskett, kommunen att den ersättningsskyldighet för värdet av gatumark, somJämlikt 56-58 §§ eUer 62 § första stycket kan komma att åläggas fastighetsägareinom kvarteret, skall bestämmas, må det ske. Sedan tomtindelning skett, skallersättningsbeloppet fördelas mellan fastighetsägarna jämlikt 5659 §§ eller62 § första stycket, varefter, om fall som avses i 60 eller 61 § är för handen,där föreskriven Jämkning skall ske. Vid bestämmande av ersättning enligt andra stycket förstapunkten skall vad eljest stadgas om fastighet och fastighetsägare gälla omkvartersmark och ägare av sådan mark. 65 § Tvist om ersättning för gatumark prövas av fastighetsdomstolen på talan av endera parten. 66 § Då ersättning fär gatumark blivit bestämd, vare ny ägare av kvartersmark, som berörts avåtgärden, bunden i samma omfattning som förre ägaren. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 67 §5 Om ersättningför gatubyggnads- kostnad Kommunfullmäktige må för kommunen i dess helhet eller förviss del därav meddela bestämmelser om skyldighet för ägare av fastighet somöverensstämmer med tomtindelning att bidraga tUl kostnaden föriordningställande av gata (gatubyggnadskostnud). Bestämmelserna skola underställas länsstyrelsensprövning, såframt på fastighetsägare lägges skyldighet som tidigare ickeålegat honom. Om särskild anledning föreligger, äger lånsstyrelsen med egetutlåtande överlämna sådant ärende tiU regeringen för avgörande. 68 § Bestämmelser om bidrag till ga tubyggnadskostnud skola angiva grunderna för beräkning av den kostnad som skall påföras Jästig- hetsågarna och för kostnadens för delning mellan dem samt tid och ordning för ersättningens erläg gande. Vid grundernas bestäm mande skaU iakttagas: Ersättningsskyldighetmå ej åläggas fastighetsägare beträffande gata eller del därav vars anläggningpåbörjats framför fastigheten då fråga angående bestämmelser om bidrag tillgatubyggnadskostnud väcktes hos kommunfullmäktige. Ersättningsskyldighetmå ej avse gata eller del därav som lagligen skolut vara upplåten till allmäntbegagnande vid tid som under 1 sägs. Å fastighetsägare må ej läggas kostnad som utan motsvurunde för del för fastighets bebyggande för anledes av att gatas höjdläge skall i väsentlig mån avvika från markens ' Senaste lydelse 1975:4.59. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse naturliga höjdläge eller av att ga-tuns anläggning eljestpå grund av särskUda omständigheter ställer sig mer än vanligt kostsam. Fastighetsägaremå icke belastas med gatubyggnadskostnud i större omfattning ån som gäller ifråga om honom åliggande skyldighet att ersätta gatumark; dock må kostnaduttagas för iordningställande av vågmark såsom gutu eller av gutumurk somuvses I 61 §, ouk-tut ersättningsskyldighet som nämnts icke föreliggerbeträffunde marken. Utanhinder av vad under 4 sägs må den gatubyggnadskost-nad, som skulle sammanlagtbelöpa å fustighetsägurnu inom visst område, fördelas mellan dem efteromfattningen uv den enligt stadsplanen å fastigheterna medgivna bebyggelseneller efter fustigheter-nus storlek eUer annan skälig grund. Är inomgatudel, som begränsas UV två på varandra följande tvärgators utdragnarnittUnJer, ga-tubyggnadskostnaden icke överallt densamma, skaU ersättningen beräknasefter den genomsnittliga kostnaden. TUlgrund för bestämmande av gatubyggnadskostnud må, i stället för vad under 5 och6 sägs, läggas på tidigare erfarenhet stödda beräkningar av vad gutu underlikartade förhållanden betingar i anläggning. Därestnuvarande eller föregående ägare av fuslighet mot vederlag helt eller delvisvunnit befrielse från deltagande i kostnad för anläggning av gula, skallhänsyn tagas härtiU. Fastighetsägarnasåligganden skola städse motsvara skäliga anspråk på rättvisa och billighet. 1980/81:165 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Svarar den fördel som genom gatas iordningställandeberedes fastighet icke mot den skyldighet som enligt bestämmelser om bidragtiU gutubyggnudskostnud åvilar fastighetens ägare. Jämkas ersättningen medhänsyn därtill. Tvist om bidrag tUl gatubyggnadskostnud prövas avfastighetsdomstolen på talan av endera parten. 72 § Ägare uv fuslighet inom område, beträffunde vdketförordnunde enligt 70 § meddelats, vare ej skyldig att utgiva ersättning förgatumark. 155 § Vad i denna lag föreskrives om tomt och om fastighetäger tillämpning även på samfällighet inom byggnadskvarter. Med ägare av tomteller fastighet avses därvid ägarna av de fastigheter som hava del isamfälligheten. Är samfälligheten ej avsedd för bebyggelse; skall den ansesbebyggd när den väsentligen tagils i anspråk för angivet ändamål. Högstatillåtna hushöjden antages därvid vara medeltalet av vad som gäller för defastigheter som hava del i samfälligheten. Vad i 56, 62 och 67 §§ stadgus om fastighet somöverensstämmer med tomtindelning avser även annan inom byggnadskvarter belägenfastighet, vara nybyggnad företagits eller skall äga rum efter det attkvarteret intogs i stadsplanen, samt tomt som är i en ägares hand. Vad i denna lag föreskrives om fastighet somöverensstämmer med tomtindelning skall gälla även beträffande fastighet sombildals med stöd av bestämmelserna i 3 kap. 2 § tredje och fjärde styckenafaslighetsbildningslagen (1970; 988). Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser skall tillämpas i fråga om gatubyggnadsåtgärder som har påbörjatsföre ikraftträdandet. Lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomföreskrivs atl 2 och 25 §§ saml 71 § 1 mom. byggnadsstadgan (1959; 612)' skallha nedan angivna lydelse. När sådant begäres av någon, vars rätt kan beröras därav,åUgger det att lämna skriftligt besked humvida nämnden meddelatbeslut rörande skyldighet för fastighetsägare att vidtaga särskild åtgärd medavseende å fastigheten. Där stadsplan finnes åligger det ellerannun myndighet, som kommunfullmäktige bestämma, att på begäran uv person, somi första stycket sågs, utfärda skriftligt besked rörande den på fastighetenbelöpande förpliktelsen att till kommunen utgiva bidrag tiU kostnad för gutu.1 beskedel skall angivas i vad mån betalningsskyldighet för förpliktelseninträtt eller icke. Därstadsplun finnes åligger det härjämte att, då det begäres avperson som avses i första stycket, till denne utlämna karta (nybyggnadskarta)rörande fastighet som ingår i planen. Nämnden bör ock, där det lämpligen kanske, tillhandahålla nybyggnadskarta för fastighet inom område, som ej ingår istadsplan. Om någon begår det skaU lämna skriftligtbesked huruvida nämnden har meddelat beslul om skyldighet för en vissfastighetsägare atl vidta särskilda åtgärder med avseende på fastigheten. Där stadsplan finns skall eller denmyndighet, som kommunfullmäktige bestämmer, på begäran lämna skriftligt beskedom den ersättning för gatukostnader eller kostnader för annun ullmän plats sombelöper på en viss fastighet. I beskedet skall anges i vad mån skyldigheten attbetala ersättningen har inträtt. Om någon begär det skall dessutom lämnaut karta (nybyggnadskarta) för sådun fastighet som ingår i studsplun. Nämndenbör tillhandahålla nybyggnadskarta också för andra fastigheter, om detlämpligen kan ske. Väckesfråga om meddelunde uv heslut enligt 59 § byggnudslugen rörande särskild grundför fördelning UV gutumurksersättning eller om ändring i sådant beslut ellerom antugande av bestämmelser om bidrag tiU gatubyggnadskostnud eUer Innankommunfullmäktige beslutar att gatukostnader eller kostnader för andraaUmänna platser skall betalas uv fastighetsägare enUgt 56 § eller 57 §byggnudslugen (1947:385), skuU kommunfullmäktige låtu utreda frågan ochupprät- ' Stadgan omtryckt 1972:776. 2 Senaste lydelse 1977:913. ändring därav, och finna kommunfullmäktige att frågan börkomma under närmare prövning, ankommer det på fullmäktige att låta verkställautredning i ärendet och uppgöra det förslag vartill utredningen må föranleda. Sedan förslag upprättats skull detsamma utställas förgranskning , minst , efter det kungörelse härom skelti ortstidning. Där fråga är om särskUd grund för fördelning av gutumurksersättning,skall dessutom på sätt i 17 § 4 mom. första stycket sägs underrättelse omförslagets utställande för granskning tillställas kända och inom riket boendemarkägare, vilkas rätt beröres av förslaget, dock att sådan underrättelse ejbehöver tiUställas den som skriftligen godkänt förslagel. När den förgranskning bestämda tiden tilländagått äga fullmäktige besluta / ärendet. ta del förslag som utredningen föranleder. Förslag till ersättningsskyldighet enligt 56 § byggnadslagenskall ställas ut för granskning efler del all kungörelseom detta har skett i ortstidning. Underrättelse om utställningen av förslagetskall dessulom, på det säll som unges i 17 § 4 mom. första stycket, sändus tillkända och inom riket bosuttu markägare, vilkas räll berörs av förslaget. Underrättelsebehöver dock inte sändus till den som skriftUgt har godkänt förslaget. Närgranskningstiden har gått ut, får fullmäktige beslula i ärendet. Avserförslaget ersättningsskyldighet enligt 57 § byggnadslagen, skall de markägare,vilkas rätl berörs och som inte hur godkänt förslaget, beredas tilljälle attyttru sig över detta, innan kommunfullmäktige får fatta beslul i ärendet. / mom.Över byggnadsnämnds beslut enligt byggnadslagen eller denna stadga må besväranföras hos . Klagan må ej föras över byggnadsnämnds beslut, varigenommedgivande fill avvikelse från fastställd generalplan, stadsplan ellerbyggnadsplan vägrats. Alt särskild klagen ej må föras över byggnadsnämndsbeslut i vissa ärenden rörande stadsplan, byggnadsplan eller tomlindelning,därom stadgas i 149 § byggnadslagen. Har åtannan myndighet ån byggnadsnämnd uppdragits att pröva ärenden rörande ställandeuv säkerhet enligt 38 § byggnudslugen 1 mom.Byggnadsnämndens be slut enligl byggnadslagen (1947:385) eller denna stadga/or överklagas genom besvär hos läns slyrelsen. Ett beslutav att vägra medgivande lill avvikelse från fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan får dock inte överklagas. I 149 §byggnads-lagen finns föreskrifter om all särskild klagan inte Jar föras övernämndens beslul i vissa ärenden rörande stadsplan, byggnadsplan ellertomlindelning. Om någon annan myndighet än har fått i uppdragatt prövu nedan ungivnu ärenden, skull vad som föreskrivs om för fuUgörande av fastighetsägares skyldighet att anordnaiitfartsväg eller avlopp från fastighet eller att utgiva bidrag tdl kostnad . skall om besvär över den myndighetens beslut i sådant ärende gälla vadovan stadgats om besvär över byggnadsnämnds beslut. överklagande I första stycket till-lämpas på denmyndighetens beslul i sådana ärenden. De ärenden som avses år jöljande: Ärenden om ställande av sä kerhet enligt 38 § byggnadslagen för fullgörande av fastighetsägares skyldighet att atwrdna iitfartsväg eller avlopp eller atl betala bidrag till gatukostnader. Ärenden enligl 60 § samma lag om betalningsvillkor för gatukosi- nadsersåtining m. m. Denna lag träder i krafl den . Äldrebestämmelser skall lillämpas i ärenden om gatukostnader avseende ålgärder somhar påbörjats före ikraftträdandet. Prop.1980/81:165 13 Närvarande: stalsminislern Fälidin, ordförande, ochstatsråden , , , , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , ,, , , , Lagrådsremiss om ändring i byggnadslagen (1947:385) m. m. vägutredning' (vägutredningen) tillkallades medstöd av Kungl. Maj;ts bemyndigande för. atl se över lagenom enskilda vägar. Gatukoslnadsulredningen tillkallades med stöd avregeringens bemyndigande för att ulreda frågan om elt nyttavgiflssysslem för galubyggande m. m. Ijuli 1974 avgav vägutredningen principbetänkandet (Ds K1974: 7) och enskild väghållning och slutbelänkandel (SOU1977; 12) och enskild väghållning. avgav betänkandel(SOU 1977:65) Kommunemas gatuhållning. Yttrande över betänkandena, som har remissbehandlatsgemensamt, har avgetis av , kammarrätten i ,, , statens vägverk, ,, , lantbmksstyrelsen, ,, , slalens planverk, slalens va-nämnd,statens lantmäteriverk, statens verk, domänverket, länsstyrelsernai , , , , och , ' , byrådirektören , fabrikören Petterssonsamt ledamötema av och . ställetför inträdde fr.o.m. kommunalrådet 1980/81:165 14 ,, , och , trafikpolitiskautredningen (K 1972:07), decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01),slalskontrollkommittén (Kn 1976:06), ordningsstadgeutredningen (Kn 1977:02),, , , /SR, stadsarkhekter. , (), (),Näringslivets byggnadsdelegation och för enskild väghållning. Skogsindustriernas samarbetsutskott.Svenska byggnadsentreprenörföreningen. (), Svenska konsulterande ingenjörers förening (SKIF), u.p.a.. Svenska vägför-eningen, , , ,trafikbilägares riksorganisation, ochStockholms . Bostadsstyrelsenhar bifogat yttranden från vissa länsbostadsnämnder och statens lantmäteriverkhar bifogat yttranden från överlantmätarmyndigheter. Vid länsstyrelsernasyttranden har fogals yttranden från kommuner och vissa länsorgan m.m. Vissakommuner har bifogat yttranden från kommunala nämnder och förvaltningar. SAFhar hänvisat till remissyttrandet från Näringslivets byggnadsdelegation. har anslutit sig lill LRF:s yttrande. Idet följande kommer att föreslås ändringar i nuvarande regler om ersättning förgatukostnader. Utredningsförsiagen kommer alt behandlas endasi i den mån som dehar belydelse för de förslag som läggs fram. Enligt vad jag har erfaritavser inle chefen för alt lägga fram några förslagmed anledning av vägutredningens betänkande. Tillprotokollet i della ärende bör fogas en redogörelse för nuvarande ordning ifråga om upplåtande av gata och gatukostnader som bdaga 1. Utredningarnassammanfattningar av sina betänkanden och utredningarnas förslag till lag omkommunvägar bör bifogas prolokollel som bUaga 2. En sammanställning avremissyttrandena i de delar som de har belydelse för de förslag som läggsfram bör fogas till protokollet som bilaga 3. Underberedningen inom av galukoslnadsutred-ningens förslag haretl begränsat fullskaleförsök med utgångspunkt i utredningsförsiagen genomförtsi . Försöket har utförts av K-konsull i samarbele med tjänstemäni kommunen. Den beträffande försöket upprättade promemorian bör fogas lillprotokollet som bilaga 4. Prop.1980/81:165 15 2.1 Nuvarande förhållanden m. m. I gällande byggnadslagstiftning är det endasi inom områdenmed stadsplan som kommunen har elt direkt ansvar för utförande av gator ochandra allmänna platser. Bestämmelser om delta finns i 49-55 §§ byggnadslagen(1947:385, omtryckt 1972:775, ändrad senasl 1980:166) BL. Kommunensunderhållsansvar motsvarar ansvarel för utförande, dvs. är begränsat till gatoroch andra allmänna platser inom områden med stadsplan (74 § BL). I områden medbyggnadsplan (107-118 §§ BL) ankommer del i princip på fastighetsägarna attsvara för utförande och underhåll av vägar och andra allmänna platser. Kommunernahar haft möjlighel alt i viss utsträckning kompensera sig förkostnaderna för alt utföra gator och andra allmänna platser genom ersättningfrän fastighetsägarna.