prop · G403154 · 1980-12-31 00:00:00 — Då regeringsrätten i sill remissyllrande över kommunallagskommilténsbetänkande (SOU 1978:84) föreslog att frågor om avvisning på grund av för sentinkommen besvärsinlaga och avskrivning av mål efler återkallelse inte skullebehöva avgöras på fullsullen avdelning hade tanken på att regerings-rätlen ochhögsta domstolen skulle kunna vara domföra med en ledamot ännu inte framförts.När nu förslag härom föreligger kan vi tillstyrka att avdelning kan vara domförmed en ledamot vid beslut om avvisande av för sent inkomna besvär ochavskrivning av mål efler ålerkallelse. Förslaget medför att här avsedda mål kanavgöras snabbare än . Självfallel bör i de få fall då avgörandeti sådana mål kan vara av principiellt inlresse föredraganden anmäla målel lillföredragning på fullsutten avdelning eller den ledamot för vilken sådant mål anmälesfå hänskjula målet till fullsutten avdelning. MueUer är av skiljaktig mening: I vad avserregeringsrätten bör frågor om inhibition, om avvisande av talan iregeringsrätten och om avskrivning av mål som är anhängigt hos regeringsrättenmen som återkallats kunna prövas av en avdelning med tre ledamöter. Andra meningen i det förslag till lagtext somregeringsrättens majoritet lagt fram avses ge regeringsrätten rätt att själv bestämma om antalet leda möter skall vara 3, 4 eller 5. Detta kan inle accepteras, eftersom det strider mot 11 kap. 4 § regeringsformen. Förslaget är äveni vissa avseenden otydligt. Andra meningen av lagförslaget bör formuleras påföljande sätl: Avdelning skall omfalta tre ledamöter när avdelningen prövar fråga om att avvisa besvär hos regeringsrätten på grund avatt besvärshandlingen kommit in , fråga om att avskriva eU mål, som är anhängigt hosregeringsrätten, på gmnd av alt besvären återkallats, fråga om atl i mål hos regeringsrätten meddela beslut somavses i 28 § förvahningsprocesslagen (1971:291) eller fråga om återställande av försutten tid. Jusdtiekanslern tillstyrker förslagen. Riksåklagaren:---- Jag har ingen erinran möt förslaget närdel gäller rena inhibitionsfrågor. Däremot ställer jag migtveksam till lämpligheten av att så ingripande tvångsåtgärder som reseförbudoch häktning skall kunna avgöras av endast en ledamot. I vart fall bör dennamöjlighet inte utnyttjas annal än i helt klara fall. ------ Fråga om avskrivning och avvisande av för sentinkomna besvär bör alllid kunna prövas av en ledamot. : Hovrätten tillstyrker förslaget att inhibiUonsfrågai ett mål vari prövningstillstånd behövs får tas upp av HD innan frågan om prövningstillståndhar avgjorts. Vad gäller frågan om domförhet bör beaktas att vid övervägandehuruvida inhibition skall meddelas eller ej sakfrågan ofta måste dryftas mer änvid dispensprövningen. Det synes därför böra gälla som regel att fråga om inhibition,som ej sker som dispensprövning, skall prövas av tre ledamöter.Denna ordning förordas för övrigt i promemorian för prövning av frågor omhäktning och reseförbud utan att dispensfrågan prövas. Hovrätten över och : HD bör kunna meddelabeslut i inhibitionsfrågor innan frågan om prövningstillstånd avgjorts. 1980/81:154 90 pensavdelning,två ledamöter, bör kunna besluta om inhibition. Den mindre sammansättningenbör vara tillräcklig för beslul även i övriga frågor som avses i 55 kap. 8§ 2st. RB, bl.a. häktning och reseförbud. När det gäller avskrivning av mål finnsi och för sig inte anledning atl tveka inför behörighet för en ledamot attbesluta. Tidsvinsten lorde dock knappasi motivera en särreglering vad gälleravskrivning. Enligl hovrättens mening bör därför för delta fall endasi denändringen göras att beslut om avskrivning alllid får meddelas av den mindresammansättningen - två ledamöter. ---- Enligthovrättens mening bör också övervägas möjlighel för HD att beslulaom avvisning av talan i den mindre sammansättningen. Kammarrätteni : Kammartätten har inga invändningar mol promemorians förslag om domförheten vid avvisning och inhibition. Till skillnad mot vad som föreslås i promemorian anser kammarrätten däremot att samma domförhetsregler som för dispensprövning bör gälla också vid avskrivning av mål-- . 1 sådana fall kan nämligen komplicerade be dömningar bli aktuella, t.ex. i fråga om rättshjälp eller rättegångskostnader i Övrigt. Med hänsyn främst till den ingripande naturen hos tvångsåtgärder, särskilt häktning och reseförbud, förordar kammarrätten att motsvarande ordning införs också med avseende på dem . Domareförbundet:Med anledning av regeln i 55:11 sista meningen kan HD tvingas avgöradispensfråga på elt begränsat underiag när fråga om inhibition uppkommer. Isyfte att främst undgå detla föreslås en ändring som innebär alt inhibilionsfråganfår behandlas för sig. Ändringen torde vara av särskild betydelse i de s.k.specialmålen där frågan om prejudikalsinlresse föreligger ofta inte kanbesvaras utan ett mer ingående penetrerande av de frågeställningar somuppkommer i målen. Den föreslagna ändringen, som tillstyrkes, synes jämväl fåden önskvärda konsekvensen alt frågor om säkerhetsåtgärder och häktning somväcks först i HD kan tas upp ulan atl prövningstillstånd behöver meddelas imålet. Revisionssekreterareforeningen:Vad gäller prövning av inhibitionsfrågor är det särskill för specialmålens delen fördel att den nuvarande föreskriften i 55 kap. 11 § tredje meningen RBupphävs. 1 elt stort och invecklat mål kan handläggningen kompliceras av attett framställt inhibifionsyrkande inte får behandlas annal än i samband medfrågan om prövningstillstånd. Sålunda kan exempelvis i ett valtenmålbestämmelsen i 11 kap. 103 § första stycket VL, jämförd med 11 kap. 108 § andrastycket samma lag, om minsta tid för atl avge genmäle från delgivningen hindra all genmäle hinner inhämtas, även om det hade varit av värde för attbedöma dispensfrågan. Visserligen kan man under hand begära in ett genmälei så god tid att målet hinner föredras innan arbetena skall påbörjas, men ensådan handläggning står knappast i överensstämmelse med vattenlagens regler.Den nu föreslagna ändringen innebär att inhibilionsfrågan får behandlas försig och alt HD får möjlighet alt bereda revisionssvaranden tillfälle att snabbtkomma in med särskilt yttrande över det i målet framställda inhibitionsyrkandet.- I specialmål, liksom i allmänna mål, bör dispensavdelning bli behörig altpröva inhibifionsfrågor, varvid de synpunkter som tidigare framförts belräffandedispensprövning gäller även här. Föreningenvill fästa uppmärksamheten på frågan om inte även innehållet i 55 kap. 4 §tredje stycket och 56 kap. 4 § tredje stycket RB bör ses över. Det kan medhänsyn tUl syftet med de föreslagna ändringama sättas i fråga omrevisionskäranden (klaganden) redan i revisionsinlagan (besvärsinlagan), dvs.innan frågan om prövningstillstånd har avgjorts, skaU uppge de bevis han villåberopa m.m. Prop.1980/81:154 91 JustUiekanslern:Högsta domstolen och regeringsrätten har numera samma funktion iinstanssystemet. Delta borde leda fill samnria domförhetsregler försakprövning av fullföljda mål i de båda domstolama. På denna punkt framläggsdock inte något förslag i promemorian. Det synes i och för sig möjligt attbegränsa antalet ledamöter på avdelning i högsta domstolen till fem. Även omman anser att en sådan ändring hör hemma i etl annat och störte sammanhang, ärdet svårt alt motivera den olikhet som består mellan högsla domstolen ochregeringsrätten på så vis alt den senare domstolen vid sakprövning kan vara domförmed fyra ledamöter. Regeln härslammar från då någon fullföljdsbegränsningtill regeringsrätten inte gällde. då sakprövningen har till enda uppgiftatl skapa prejudikat är regeln olämplig. Om de nu föreslagna reglema om domförhetvid prövning av ansökningar om resning och återställande av försutten tid samtom avvisning, avskrivning och inhibifion genomförs, blir den dessutom helt obehövlig.Jag föreslår att i detta sammanhang beslutas att regeringsrättsavdelning vidprövning av besvär i sak skall bestå av fem ledamöter. Sveahovrätt: Hovrätten vill framhålla angelägenhelen av att en merfullständig översyn kommer fill stånd beträffande ordningen för fullföljd ullHD och kanske även för fullföljd till regeringsrätten (RR). Tanken att avskäraytterligare målgrupper från fullföljdsmöjlighel bör därvid uppmärksammas. Vårtland har i förhållande till sin folkmängd fler domare i de högsla instansernaän vad som vanligen förekommer i andra länder. En minskning av antalet domare iHD och RR är önskvärd. Enannan fräga som det kan finnas anledning att något beröra i detta sammanhang ärrevisionssekreleramas uppgifter. Genom de föreslagna ändringarna, särskill attdispensansökningar skall kunna prövas av endast en ledamot, kommer revisionssekreteramaatt få vidgade uppgifter och troligen också störte inflytande viddispensprövningen. Det skall enligt promemorian i första hand ankomma påföredraganden alt ta ställning till om ett mål skall anmälas till föredragningför en ledamot eller för tre ledamöter. Det är angeläget att rekryteringentill revisionssekreteraretjänsterna blir så god som möjligt och atttjänstgöring som revisionssekreterare ges starkt meritvärde vid tillsättningav domartjänster. Kammarrätteni : Kammarrätten vill - - - erinra om att domstolen i skrivelse tUljustitiedepartementet rörande en översyn av laxe-ringsprocessen har satt ifråga om inte tiden är mogen för att överväga om fullföljdsinlagor, lika som ide allmänna domstolama, bör ges in till den instans vars avgörande överklagas.Åtminstone när det gäller skaltemål torde åtskilligt stå att vinna med ensådan reform utan att några egentliga nackdelar skulle behöva ge sig tillkänna. Revisionssekreterareföreningen:Föreningen vill framhålla att reformen bör följas av en omarbetning avarbetsordningen för HD. Ändringarna i arbetsordningen bör träda i kraft den Ijuli 1981. Väsentliga frågor hänför sig till fördelningen av arbetet mellanledamöter och revisionssekreterare. Vidare bör arbetet på aktuariekontor ochavdelningskanslier samt mtiner beträffande tryck m.m. ses över. Då deföreslagna ändringama syftar till bl.a. en större målavverkning än ärdet nödvändigt att man fortsätter det arbete som redan inletts med attförenkla och effektivisera målens beredning, föredragning och expediering. Desynpunkter som föreningen har i dessa viktiga frågor blir det anledning attåterkomma till i samband med den nämnda omarbetningen av arbetsordningen. 1980/81:154 92 vid : När det gäller effekten avtillämpningen av lagförslaget vill redan nu påpeka att kommandeändringar ej får medföra väsentligt ökat arbete på kanslierna utan ytterligarepersonalförstärkning. Det har ju redan nu visat sig att kansliema bli vh alltför överhopade med arbete, vilket endast har lill följd attmålen fastnar där för . Lagförslaget leder välockså till bl.a. en omarbetning av arbetsordningen för . Närdel blir aktuellt bör någon från vår arbetsgrupp vara representerad. Lagförändringenkan måhända innebära att en översyn av expediering av domar och beslul bör ske. " vill vi alt kontakt hålles mellan kanslichefen ochkanslierna för att få tillfälle atl diskulera eventuella uppkommande problem. Prop.1980/81:154 93 Propositionens huvudsakliga innehåll................................ 1 Lagförslag.......................................................................... .... 2 Lag om ändring i ............................... .... 2 Lag om ändringi lagen (1974:579) om handläggningen av nådeärenden 5 Lag om ändringi lagen (1957:668) om utlämning för brott 5 Lag om ändringi lagen (1959:254) om utlämning för brott till , , ochNorge 7 Lag om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 8 Utdrag av regeringsprotokollet ........... .. 10 1 Inledning........................................................................ .. 10 2 Allmänmotivering............................................................ 11 2.1 Allmänna synpunkter ................................................ .. 11 2.2 Handläggningen av nådeärenden............................. .. 12 2.3 Ärenden om utlämning för brott................................ .. 13 2.4 Dispensansökningars innehåll................................... .. 13 2.5 Domförhet vid dispensprövningen ............................ 14 2.6 Domförhet vid prövningen avresningsansökningar m.m 16 2.7 Prövningen av inhibitionsfrågor, domförhetvid avskrivning av mål m.m 17 2.8 Ikraftträdande m.m................................................... .. 18 3 Upprättadelagförslag..................................................... .. 19 4 Specialmotivering............................................................ .. 19 4.1 Förslaget om ändring irättegångsbalken.................. .. 19 4.2 Förslaget om ändring i lagen(1974:579) om handläggningen av nådeärenden 20 4.3 Förslaget om ändring i lagen(1957:668) om utlämning för brott 21 4.4 Förslaget om ändring i lagen(1957:254) om utlämning för brott till , , och ..................... .. 21 4.5............................................................................. Förslagetom ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvalt ningsdomstolar ......................................................... .. 21 5 Hemställan...................................................................... 21 6 Beslut ............................................................................ 22 Bilaga 1 Departementspromemorian (Ds Ju 1980:12) Högsladom stolens och regeringsrättens arbelsformer........... 23 1 Inledning............................................................ 24 2 Gällandeordning ............................................... ... 25 3 Överväganden................................................... ... 29 3.1 Allmännasynpunkter.................................. ... 29 3.2 Handläggningenav nådeärenden ............. ... 32 3.3 Ärenden om utlämningför brott................. ... 34 3.4 Dispensansökningarsinnehåll.................... ... 37 3.5 Domförhetsreglerna ................................. ... 38 3.5.1 Domförhet vid dispensprövningen............. ... 40 3.5.2 Domförhet vid prövningen avresningsansökningar m.m 41 3.5.3 Domförhet vid avvisning,avskrivning m.m. ... 43 3.6 Ikraftträdande m.m.................................... 44 Prop, 1980/81:154 94 4Specialmofivering.................................... . 45 4.1 Förslaget om ändring irättegångsbalken . 4.2 Förslaget om ändring i lagen omhandläggningen av nådeärenden 47 4.3 Förslaget om ändring i lagen omutlämning för brott 47 4.4 Förslaget om ändring i nordiskaullämningslagen .. 48 4.5 Förslaget om ändring i lagen omallmänna förvaltningsdomstolar 49 1 Stafistiska uppgifter............................... 50 2 Lagförslagen......................................... . 51 Lagom ändring i ......... . 51 Lag om ändring i lagen omhandläggningen av nådeärenden 53 Lag om ändring i lagen omutlämning för brott 53 Lag om ändring i nordiska ullämningslagen. Lag om ändring i lagen omallmänna förvaltningsdomstolar 57 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Ju 1980:12)Högsta domstolens och regeringsrättens arbetsformer............................................. . 58 Allmännasynpunkler.............................. . 58 Handläggningen av nådeärenden.............. . 67 Ärenden om utlämning för brott............... . 68 Dispensansökningars innehåll.................. . 69 Domförhet vid dispensprövningen............. . 74 Domförhet vid prövningen av resningsansökningar m.m 83 Domförhet vid prövning av inhibitionsfrågor,avvisning, avskrivning m.m 85