prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — Båda kategorierna har resekostnads-ersättning ochtraktamente. Resekostnadsersättning och traktamente betalas f. n. frånanslagel Ulbildning för undervisningsyrken och lönekostnaden från resp.skolanslag. Jag föreslår att fr. o. m. 1981/82 dels den som har statligtreglerad tjänst får lön med B-avdrag, övriga ulbiidningsarvode, dels altresekostnadsersältning och traktamente inte ges. Den sammanlagda besparingenuppgår lill ca 2,1 milj. kr., varav ca 2 milj. kr. under anslaget Ulbildningför undervisningsyrken. Studerandepä den avslutande prakllsk-pedagogiska utbildningen om 40 poäng vidämneslärarlinjen med teknisk eller ekonomisk inriktning som är ämnesleorelisktbehörig och efler dn behörigheten haft relevant yrkes- erfarenhet får utbildningsarvode enligt L 1:0under genomgång av den praktisk-pedagoglska utbildningen. Jag föreslår attdessa förmåner slopas för dem som påbörjar utbildningen fr.o.m. läsåret1981/82. Besparingen på anslagel Ersättning lill vissa lärarkandidater blir ca3,4 milj. kr. Vid pedagogik/metodiklärarlinjen (20 p) utbildasförskollärare och fritidspedagoger lill lärare i barnkunskap m.m. saml tillmelodlklärare 1 lärarutbildningen. Studerande har utbildningsarvode enligtLl:0. Vidare har de resekostnadsersältning och traktamente. Jag föreslår attförmånerna slopas för dem som påbörjar utbildningen fr.o.m. /82.Besparingen på anslaget Utbildning för undervisningsyrken beräknar jag till300000 kr. och på anslaget Ersättning till vissa lärarkandidater till 700000kr. Sammanfattning av besparingsförslaget förhögskoleutbildning och forskning Besparingarnaunder skilda anslag sammanfattas i följande översikt. Anslags- Konsekvens av Övrig förändring antagnings- anslags genom minskade minskning föränd- antagningslal tidigare ring (1kr) 1981/82 (tkr) budgetär (tkr) Summa (tkr) Ulbildningför tekniska yrken Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrkenUlbildning för värdyrken Ulbildning för undervisningsyrken Ulbildningför kultur- och informationsyrken Lokala och individuella linjer och enstakakurser Bidrag lill högskoleutbildning m. m. m. vid högskoleenheterna Ersättning till vissa lärarkandidater Forskning och utvecklingsarbete för högskolan m. m. Extra medel för dimensionerings-åtgärder i högskolan - 3000 -17329 - 3000 -77 150 Av följande sammanställning framgår fördelningen mellanhögskoleenheter m. m. av anlagningsminskningarna /82 uttryckt iförändring av planeringsramar (antagningslal). sektor (motsv.) miska och sociala yrken - 60/110 - 50/80 - 10/20 - 50/80 - 55/90 - 25/45 -250/425 ' En anlagen fördelning mellan utbildningslinjer ochenstaka kurser anges. ' Varav 676 platser pä allmänna utbildningslinjer och 168platser på speciallärarlinjen, 135 platser på lokala och individuellautbildningslinjer och 2 150 platser på enstaka kurser. Prop.1980/81:20 28 Med hänvisning till vad statsrådet och jag haranfört hemställer jag alt regeringen föreslär alt 1. godkänna vadsom förordals i fråga om besparingar genom minskning av planeringsramar förgrundläggande högskoleutbildning, 2. godkänna vadsom förordats 1 fråga om allmän sänkning av utbildningskostnaderna inom sektornför ulbildning för vårdyrken och sektorn för utbildning förundervisningsyrken. 3. godkänna vadsom förordats i fråga om begränsning av statsbidrag till kommunalhögskoleutbildning, 4. godkänna vadsom förordals 1 fråga om besparingar inom anslagel till extradimensioneringsålgärder 1 högskolan, 5. godkänna vadsom förordats i fråga om besparingar inom verksamheten med forskning ochutvecklingsarbete för högskolan. 6. godkänna vadsom förordats i fråga om besparingar inom anslagel till lokalkostnader m. m.vid högskoleenheterna, 7. godkänna attspeciallärarlinjen ändras på sätt som förordats. 8. godkänna vadsom förordals om omprövning av vissa ersättningar till studerande som genomgårlärarutbildning. I statsbudgeten för innevarande budgetår har lill bidraglill vuxenutbildning m.m. anvisats ett förslagsanslag om 558,4 milj.kr. Under hänvisning till vad statsrådet haranfört i fråga om bidragen till driften av grundskolor och gymnasieskoloranserjag del vara möjligt all även begränsa statsbidraget till den kommunalavuxenutbildningens grund- och gymnasieskolkurser. Besparingen bör inle gällagrundutbildning för vuxna, dvs. den utbildning som är avsedd för vuxna somsaknar grundläggande kunskaper i läsning, skrivning eller matematik. Endast 98%av statsbidraget bör således ulgå till driften av den kommunalavuxenutbildningen 1 såväl primär- som landstingskommuner. Av besparingen bör25%, vilket motsvarar 2,4 milj. kr., användas för slöd till kommuner medsärskilda behov. Regeringen bör , i likhet med vad som sker belräffandebidragen lill driften av grund- och gymnasieskolorna. Inhämta riksdagensprincipiella godkännande av den förordade minskningen av utbetalningen avstatsbidrag lill vuxenutbildning. Den närmare utformningen avförslaget bör tas upp budgetproposition. 1980/81:20 29 Jag beräknar nettobesparingen till 7,3 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslår allgodkänna vad jag har föreslagit belräffande statsbidraget till kommunalvuxenutbildning. Jag avser att senare /föreslåregeringen att förelägga förslag om utformningen av samhällets slödtill studiecirkelverksamheten. I förslagel ingår också ett ställningstagandelill de förslag som framlagts av folkbildnlngsulrednlngen (SOU 1979:85). Jagräknar med att del skall vara möjligt att pä anslaget Bidrag tillstudiecirkel-verksamhet åstadkomma en besparing fr.o.m. /82 omca 130 milj. kr. Av besparingen kan en slor del hänföras till alt antaletsludiecirkeltim-mar 1979/80 sannolikt blivit färre än beräknat. harbeslutat att antalet limmar budgetåren 1980/81 och 1981/82 fär uppgå till högstdel dubbla antalet studietimmar som genomförts /80. Detla medförall antalet studiecirkeltimmar även under kommande budgetär blir färre än vadsom angivits budgetproposition. Den återstående delen av besparingenfår åstadkommas genom förändringar av reglerna för statsbidrag lillstudiecirkelverksamheten. 4.3 Lokaliseringen av () (), dotterbolag tillSveriges , började sin verksamhet den (prop. 1975/76:110, UbU 1976/ 77:8, rskr 1976/77:46). I beslul ingick ettbemyndigande lill regeringen att närmare avgöra UR:s lokalisering inomStockholmsområdet. Utskottet förutsatte all regeringen därvid skulle beslutaom en lokalisering utanför kärnområdet. beslöt regeringen alt lokalisera UR tillTyresö kommun. I enlighet med regeringen uppdrag och den 6mars 1980 har påbörjat projekteringen av nybyggnaden. Syslemhandlingarmed kostnadskalkyl har beräknats föreligga . Byggstart kan medgällande lidplan ske tidigast och byggnaden beräknas då varainflyttningsklar . Byggnadskostnaden har av preliminärtberäknats till ca 185 milj. kr. Härtill kommer kostnader för utrustning, som avUR beräknats lill ca 76 milj. kr., jämte ca 20 milj. kr. för projektering,installation och driftsätlning av utrustningen. Inrednlngskoslnaderna förnybyggnaden har uppskattats till ca 12 milj. kr. Den totalaInvesteringskostnaden uppgår därmed till drygt 290 milj. kr. enligt nuredovisade beräkningar. Därav kommer huvuddelen alt falla på budgetåren 1981/82och 1982/83. Investeringskostnaderna för att förlägga verksamheten vidSveriges Ut- Prop.1980/81:20 30 bildningsradioAB till kommun har visat sig bli oväntat stora. Även personalkostnadernatorde komma alt öka avsevärt om lokaliseringsbeslutet fullföljs. Enligt URbehövs nämligen ell femtiotal nya tjänster, främst tekniker. Även ominvesteringskostnaderna och behovet av nya tjänster vid en förläggning avverksamheten till delvis uppvägs av bortfallet av kostnader förnuvarande lokaler och kostnader för de tjänster UR köper utanför det egnaföretaget, främst av , är del uppenbart att en kraftiguppräkning av anslagel till UR krävs för all genomföra flytlningsbeslutet.Omfattningen av dessa merkostnader har tidigare inle närmare kunnat bedömas. Enbelydande del av dessa merkostnader avser egna tekniska resurser inom UR.Endast i starkt begränsad omfattning har det visat sig möjligt att vid denbeslutade lokaliseringen använda koncernens nuvarande tekniska resurser m. m.på i . Jaghar mot redovisad bakgrund funnh anledning att allvarligt överväga ettalternativ till den beslutade lokaliseringen av UR lill . Jag har därvidkommit lill den slutsatsen alt belydande vinster kan uppnäs om möjligheternatill samordning av 1 första hand de tekniska resurserna inom iSlockholm tillvaratas. Detta förutsätter att beslutet om lokalisering av URtill upphävs och alt UR permanent bereds lokaler i närheten av radio-och TV-husen på i . Den vinst genom samordning av främststudio- och aleljéproduktion, som därmed skulle kunna uppnås, har jag bedömtuppgå lill ca 15 milj. kr. i minskad driftkostnad. Under de två närmastföljande budgetåren bortfaller investeringar om sammanlagt ca 150 milj. kr. Jagförordar därför att beslutet om att UR skall lokaliseras lill kommunupphävs. Huvuddelenav UR:s verksamhei kan stanna kvar i de förhyrda lokalerna i kvarteretAmsterdam eller i alternativa lokaler på (jfr prop. 1979/80:25 bil. Behoven av permanenta tekniklokaler för UR:s produktion kan tillgodoses1 samband med en planerad nybyggnad av ersättningslokaler för inom kvarteret . Jaghemsläller att regeringen föreslär altgodkänna de riktlinjer för fortsalt lokalplanering för som jag har förordat. 1980/81:20 31 Jag har tidigare under punkt 3 föreslagit en minskning avhögskoleorganisationen genom nedläggning och minskning av vissa kurser.Förslaget medför alt antalet årsstudieplatser inom grundläggandehögskoleutbildning minskar med ca 2700. Detta medför i sin tur all behovet avstudiemedel minskar. För innevarande budgetär har anvisats ell förslagsanslagom 2304 milj. kr. för att täcka koslnaderna för studiemedel. Jag beräknar altbelastningen på anslaget för budgeläret 1981/82 minskar med ca 35 milj. kr. somen konsekvens av del minskade antalet högskoleplatser. Chefen för kommer senare denna dagatt föreslå vissa ändringar beträffande grunderna för inkomstprövning förerhållande av statliga och slatskommunala bostadsbidrag. Till grund för dennuvarande prövningen ligger den taxerade Inkomsten med vissa tillägg. 1inkomst-underlaget inräknas inle studiemedel. Chefen för bostadsdepartementetaviserar nu som sin avsikt att 1 budgetproposition föreslå attinkomstprövningsreglerna ändras så att även studiemedel enl. 4 kap. sludiestödslagen(1973:349) beaktas när den bidragsgrundande inkomsten fastställs. Det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpen följer istort sett de inkomslprövningsregler som gäller för det statligabostadsbidraget. Den nämnda regeländringen bör således föranledamotsvarande förändring av Inkomstprövningsreglerna för det inkomstprövadetillägget. Det ankommer på regeringen all utfärda närmare bestämmelser härom. Vuxensludiestöden och administrationen av dessafinansieras av en särskild vuxenulbildnlngsavgift. Avgiften tas ut som en vissprocent, f.n. 0,, av lönesumman i landet. För /81 beräknasden ge ca 588 milj. kr. När vuxenutbildningsavgiften infördes den (prop. 1974:23) användes de Influtna medlen inte enbart till vuxenstudiestöd,utan också till alt finanslera en del av de statliga bidragen lill folkbildningen. I de årliga budgetpropositionerna sedan 1976 årsbudgetproposition har jag förordat en successiv avveckling av användandet avavgiftsmedel till andra ändamål än vuxensludieslöd och administrationen avdessa. /81 görs det sista s.k. avlyflel och hela summan av deinflutna vuxenutbildningsavgiftsmedlen gär nu till vuxenstudiestöd. Prop.1980/81:20 32 Jaghar föreslagit vissa besparingar som bl.a. berör vuxenutbildningoch studiecirkelverksamhet. I de överväganden jag har gjort om möjligabesparingar på vuxenutbildningens område, har jag också beaktatvuxenutbildningsavgiflen. Jag vill i detta sammanhang erinra om att debudgeterade medlen för limstudiestöd tidigare budgetär underutnylt-jals. Jagfinner del rimligt att i ett läge där del är nödvändigt all göra besparingar,ompröva beslutet om avgiftsmedlens användningsområde. Jag är således nu bereddatt förorda all 70 milj. kr. av vuxenutbildningsav-giflsmedlen används för attfinansiera bl. a. studiecirkelverksamhet. Jagavser att återkomma 1 budgetproposition med närmare förslag om hur deinflutna medlen fråh vuxenutbildningsavgiflen bör fördelas /82. Vuxenstudiebidragutgår enligl 7 kap. 7§ sludiestödslagen (1973: 349) för varje tidsperiod om 15kalenderdagar av det belopp som den studerande skulle ha fått 1utbildningsbidrag, enligt bestämmelserna om dagpenning och stimulansbidrag,under en lika lång sammanhängande tidsperiod, om han hade kunnat fä sådantbidrag. Motsvarande beräkningsgrunder finns i 7 kap. 8§ studiestödslagen fördeltidsstuderande. Senaredenna dag kommer chefen för att föreslå enavveckling av stimulansbidraget för de elever som erhåller dagpenning med detlägsta dagpenningbeloppet och inte är arbetslöshets-försäkrade. Förall inga missförstånd skall uppstä om vilken summa, som för en enskildstuderande skall ulgå 1 vuxenstudiebidrag, vill jag här uttala, all denföreslagna ändringen om stimulansbidrag inte får beröra beräkningsgrundernaför vuxenstuderande som är berättigade till särskilt vuxensludieslöd. Jaghemsläller att regeringen föreslår att godkänna alt 70 milj. kr. avde medel som flyter in från vuxenutbildningsavgiflen fr. o. m. budgetåret1981/82 används för att finansiera andra vuxenutbildningsändamål änvuxensludieslöd och administrationen av dessa. Prop.1980/81:20 Bilaga 9 Prop.1980/81:20 1 Anmälantill proposition om besparingar i statsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM VERKSAMHETSOMRÅDE Frånjordbruksdepartementets huvudtitel bekostas främst anslag med anknytning tilljordbruk, skogsbruk, fiske och trädgårdsnäring saml miljövård, idrott ochrekreation. Förutom till ett antal verk beräknas medel lill bl.a.lantbruksuniversitetet. I anslutning till detbesparingsarbete som bedrivs tar jag i det följande upp några anslag, därjag föreslår påtagliga besparingar. Det är min avsikt alt i arbetet med 1981/82års budget pröva vilka ytteriigare besparingsmöjligheter som kan föreligga. Idet sammanhanget får också tas upp vissa avgiftsfrågor, bl.a. skogsvårdsavgiften. Jordbruketsrationalisering m. m. [1]Markförvärv för Jordbrukets rationalisering. Under anslaget anvisas medel lilljordfonden. Fonden används för all finansiera lantbruksnämndernas köp av marki samband med yttre rationalisering inom jordbruk och skogsbruk. Förvartdera av budgetåren 1979/80 och 1980/81 har fonden tillförts 25 milj. kr.Den uppgår nu fill ca 340 milj. kr. För samma ändamål disponeras också enrörlig kredit i på 25 milj. kr. För större förvärv avskogsmark från bolag och domänverket disponerar lanlbruksstyrelsen Intillutgången av en röriig kredit i riksgäldskonloret på 200 milj. kr. Denför dessa medel förvärvade marken skall i första 1 1980/81. 1980/81:20 2 hand tillföras bestående lantbruk eller användas för bytemed andra skogsägare. har fastighetsförsäljningarna ökat. Enligtden nya jordförvärvslagen prövas vidare fler förvärv än tidigare, vilketmedför slörre behov av medel för Inlösen av fasligheter om förvärvstiUstånd ejmedges. Det allmänna kreditlägel gör också all köparna av mark har svårt all fålån i bankerna. De utestående fordringarna för försåld mark har därför ökatunder de senasle åren och uppgår f. n. till ca 80 milj. kr. Även om anspråkenpå jordfonden sålunda har ökat bör enligl min mening av besparingsskäl fondeninle ges ytteriigare tillskotl för /82. Detta medför således enanslagsminskning med 25 milj. kr. [2] Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Underanslagel anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslagel bestridskostnaderna för livsmedelssubventioneringen inkl. prisstoppsersältningen tilljordbruket. Vidare utgår medel lill låginkomstsatsningen, avbytarverksamhetenoch andra sociala åtgärder Inom jordbruket samt medel som ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids ävenkostnaderna för prisutjämning till viss livsmedelsindustri och tekniskindustri. För Innevarande budgetår har anvisats ett förslagsanslagav . 1979/80: 162, JoU 1979/80:47 och 49, rskr1979/80:413). Inledningsvis villjag la upp livsmedelssubventionerna. 1979/80: 181 om insatser för att underiätta nyalöneavtal anmälde regeringen sin avsikt all tillskjuta budgetmedel så alt deprishöjningar på livsmedel som föranleds av tillämpningen avjordbruksprisregleringen per den utom för socker och sockerbetor iallt väsentligt kunde undvikas. Enligt denöverenskommelse som sedermera träffades mellan statens jordbruksnämnd och desskonsumentdelegation samt Lantbrukarnas förhandlingsdelegation skullejordbruket och viss förädlingsindustri per den tillgodoföras I 170milj. Därav föreslogs 40 milj. kr. bli avsalta lill ränleslöd för vissajordbrukare, som är särskilt skuldsalla, och 20 milj. kr. användas främst förfortsatt utbyggnad av avbytarverksamheten inom jordbruket. Genom beslut godkände regeringen denträffade överenskommelsen. Till fullföljande av vad som anförts i prop.1979/80: 181 beslöt regeringen att av budgetmedel tillskjuta 775 milj. kr.Härigenom kunde prishöjningar föranledda av tillämpningen av jordbruksprisregleringenundvikas för konsumtionsmjölk, mjölkpulver, ost, kött och fläsk. Prop.1980/81:20 3 Ocksåför räntestödet och den utbyggda avbytarverksamheten anvisades budgetmedel. Sedanden kan livsmedelssubventionerna beräknas ta i anspråkca 4 100 milj. kr. av budgetmedel, vartill kommer 4;25 milj. kr. i form avlåginkomstsatsning m. m. Av del förstnämnda beloppet faller ca 2495 milj. kr.på mejeriprodukter, ca 690 milj. kr. på kött och ca 725 milj. kr. Idelbeloppen ingår den s. k. prisstoppsersättningen till vilken jag återkommer 1del följande. Somett led i regeringens ansträngningar att reducera budgetunderskottet bör ennedtrappning av livsmedelssubventionerna ske. Därvid bör särskild hänsyn tastill deras betydelse för barnfamiljer. Konsumfionsmjöl-ken bör därför inteberöras av nedtrappningen. Fr.o.m. / 83 bör besparingen uppgåtill ca 550 milj. kr. Nedtrappningen bör ske med 250 milj. kr. den Ijanuari 1981 och med ytteriigare 300 milj. kr. , alltberäknat på helt år. Såsom hitlills bör det ankomma på regeringen alt besluta ihithörande frågor. Häreftervilljag ta upp den s. k. prisstoppsersättningen. Jordbrukethar av budgetmedel tillerkänts viss ersällning förprisstoppets verkningar till följd av världsmarknadsprisernas utveckling pävissa kött- och mejerivaror. Bakgrunden lill all jordbruket tillerkänns sådan ersättningär följande. Enligtjordbruksprisregleringen skall de inhemska priserna på dessa produkter kunnaröra sig fritt mellan en fastställd övre och nedre prisgräns. (Prisgränserna äri vissa fall kompletterade med s. k. Införselavgiftema är fastaså länge priserna ligger mellan dessa prisgränser. De Inhemska priserna följerdärför i huvudsak världsmarknadsprisernas fluktuationer. Den övre prisgränsenutgör ett skydd för konsumenterna och den nedre prisgränsen ett skydd förproducenterna. När det Inhemska priset uppnår dessa prisgränser justerasnämligen införselavgiften för alt återföra priset inom prisgränserna. Genomprisstoppet på vissa baslivsmedel kan, i de fall stoppriserna ligger under övreprisgränsen, inte längre de inhemska priserna vid stigandevärldsmarknadspriser röra sig ända upp till denna på det sätt som förutsättsenligt jordbruksprisregleringen. För att jordbruket inte skall göra förlusterpå grund av prisstoppet lämnas därför ersättning av budgetmedel. De varor förvilka ersättning lämnats är främst ost och fläsk. De belopp somutgår som prissloppsersätlning är en form av livsmedelssubventioner eftersompriserna 1 ell läge utan prisstopp skulle stiga - och inräknas i dessa. Kostnadernaför prisstoppsersältningen varierar mellan åren. För innevarande budgetär harstatens jordbruksnämnd i sin anslagsframställning beräknat kostnaderna till 120milj. kr., varav 50 milj. kr. för ost och 70 milj. kr. för kött och fläsk.Detta motsvarar i genomsnitt ca per kg ost, ca per kg kött och ca20 öre per kg fläsk. 1 .saml Nr20. Prop.1980/81:20 4 Enligtmin mening bör sådana förändringar i prisstoppet göras att ersättningen kanupphöra. Härigenom erhålls en besparing av ca 120 milj. kr. Chefen förhandelsdepartementet kommer senare all föreslå regeringen förändringar iprisstoppet. Vidarevill jag under denna punkt la upp finansieringen av prisuijäm-itingen - ellerråvarukostnadsuljämningen som den också benämns - till viss livsmedelsindustrioch teknisk industri. Föratt kompensera industrin för den råvarufördyring som uppslår till följd avjordbruksprisregleringen lillämpas i olika syslem förråvarukostnadsutjämning. Om någon utjämning inle förelogs skulle det för berördindustri uppstä konkurrensnackdelar jämfört med industrier i andra länder somhar tillgäng till joi-dbruksrävara till eft lägre pris. En sådan form avutjämning är s. k. intern prisuljämning. Internprisutjämning Infördes till följd av anslutning tillEFTA-konventionen. Det Innebär alt tillverkare av vissalivsme-delslndustriprodukler som bedöms vara särskilt utsatta för importkonkurrensmed hjälp av bidrag erhåller sina jordbruksråvaror till i princip världsmarknadspris.Bidrag lämnas för hela produktionen. Internprisutjämning medges f. n. för choklad- och konfektyrvaror. biscuits ochwafers, frukostflingor, såser, soppor m.m., fiskkonserver o.d. samt förstarköl. De totala koslnaderna förintern prisuljämning (utom vad avser fettvaror för fiskkonserver) bestrids frånförevarande anslag. Från anslaget ulgår också kompensation för denkostnadsfördyring som lullskyddet pä vissa fettvaror medför förlivsmedelsindustrin och den tekniska industrin. För /81 harunder anslaget upptagils 200 milj. kr. Förall finansiera kostnaderna för prisutjämningen för choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers samt för starköl uttas en särskild uljämningsskall pä dessavaror såväl för inhemsk produktion som vid imporl. Skatten uppgår f. n. till110 öre per kg för choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers samt lill8 öre per liter för starköl. För övriga varor inom systemet uttas inle nägonuljämningsskall. Kostnaderna finansieras således direki av budgetmedel. Kostnadernaför prisutjämningen uppgick för /80 till 191 milj. kr., varavför de varor som finansieras med uljämningsskall lill 149 milj. kr. Industrinsrävarukostnadsutjämning utreds f.n. av en särskild kommitté. undersöka möjligheterna att finna ett förenklat och om möjligt enhetligtsystem. Finansieringsfrågan skall ägnas särskild uppmärksamhet. Kommitténberäknas lägga fram sitt förslag . Enligtmin mening bör utgångspunkten fr. o. m. /82 vara att den nuaktuella råvarukostnadsutjämningen utformas pä ett sådant sätt alt den Intemedför några nelloulgifter på statsbudgeten. Prop.1980/81:20 5 såledesatt nya finansieringsvägar måste sökas för denna prisutjämning. Jag beräknaratt en neltobesparing av ca 40 milj. kr. kan göras på statsbudgeten /82. Jag avser all återkomma lill denna fråga när kommitténsbetänkande avgells och remissbehandlats. Deförslag som jag nu har redovisat beräknar jag sammanlagt medföra en besparingpä statsbudgeten med ca 710 milj. kr. [3jBidrag till permanent skördeskadeskydd. Under anslaget anvisas slatens bidragtill skördeskadefonden. Bidraget är f.n. 30 milj. kr. Fonden, som f. n.uppgår till drygt 400 milj. kr. tillförs, ulöver statsbidraget, minst15 milj. kr. av skördeskadeavgifter från jordbruket samt f. n. ca 40 milj. kr.i räntor. Medhänsyn till fondens storlek och de räntor som f. n. tillförs böt enligl minmening statens bidrag till fonden för nästa budgetär kunna minskas med entredjedel, dvs. 10 milj. kr. 1 enlighet med gällande fördelningsprincip böräven skördeskadeavglfterna minskas med en tredjedel. Frägan bör tas upp 1budgetpropositionen 1981. Frågan om skördeskadeskyddels framlida utformning ochfinansiering bereds f. n. inom . [4]Bidrag till skogsvård m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetär haranvisats ett förslagsanslag av 120 milj. kr.