prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — II s. 47, KU1978/79:27, rskr 1978/79:221). Beträffande verksamheten vid NSl konstaterades därvidalt formerna för nämndens verksamhet delvis kommit att förändras under senareår. Den informationstekniska kunskapen inom statsförvaltningen befanns varaslörre än när nämnden inrättades. Särskilda befattningar för information hadeinrättats vid flertalet större myndigheter. Myndigheternas anslag för informationsverksamhethade ökal. Nämnden kunde därför ägna större utrymme för en kvalitativ,övergripande och metodutvecklande verksamhet . Den rådgivandeverksamheten kunde begränsas betydligt. Föredraganden framhöll att det varangeläget alt nämnden höll sig underrättad om utvecklingen inominformationsområdet och atl forskningsresultat och erfarenheter inominformationsområdet förmedlades till bl. a. de statliga myndigheterna.Föredraganden framhöll vidare att det var en angelägen uppgift för nämnden attsamordna de informationsinsatser som staten, landstingen och kommunerna gör. De medel som nämnden förfogal över för att stödjamyndigheternas informationsprojekt borde successivt minskas i takt med attmyndigheternas egna anslag för informationsändamål ökades. Jag återkommersenare denna dag till behovet av särskilda medel för informationsinsatser vidmin anmälan av anslaget Viss informationsverksamhet. 1 propositionen (1980/81: 20) om besparingar istatsverksamheten, m. m. berörde jag frågan om samhällsinformationensadministration (bil. 7 till nämnda prop.). Jag konstaterade då att de olikamyndigheternas egen kompetens inom informationsområdet successivt har byggts uloch nume- 1980/81:100 Bilagall 119 raär förhållandevis slor. En avveckling av kunde därför enligt min mening övervägas.Eventuella kvarstående behov avinsatser för samordning och rådgivning liksom utgivningen av tidningen kundeförläggas till en annan, befintligmyndighet. Jag avsåg atl ta initiativ fill en översyn med denna inriktning.Riksdagen har vid sin behandling avbesparingsproposilionen (KU 1980/81:9. rskr 1980/81:58) för sin del tillstyrktden översyn av NSl:s ställning och verksamhet som föreslogs i propositionen. Därvid anfördes atl ensådan utvärdering borde genomförasförutsättningslöst och med beaktande av föreliggande behov av samordning av olika informalionsinslanser, bl. a. mellan statliga och kommunalainstanser. sådant översynsarbete som jag aviserade ibesparingsproposilionen harbedrivits inom . Jag vill därför nu återkomma till denna fråga. De principer för samhällets information lill medborgarna som antagits av senast i samband med behandlingen av1979 års budgetproposition börligga fast. Jag har redogjort för innebörden av dessa principer. Nämnden har enligt sin instruktion haft altverka för samordning av deoffentliga organens informationsinsatser med utgångspunkt i medborgarnas samlade informationsbehov och i syfte attsamhällets resurser för samhällsinformationenulnylljas effektivt. Jag villunderstryka att del inte minst av samhällsekonomiska skäl är viktigt allsamhällets resurser för information samordnas och därmed utnyttjaseffektivt. Även har, som jag nyssnämnde, framhållit vikten av all informationen från samhällets olika organ samordnas. Jag återkommeri det följande lill hur denna samordning skall administreras ifortsättningen. 1 nämndens instruktion sägs vidare att nämndenskall yttra sig över framställningarhos regeringen om informationsmedel. Som jag nämnde har de flesta myndigheter numera egna medel förinformationsändamål. Dessa medelingår i myndigheternas anslag och önskemål om ytterligare medel framförs imyndigheternas anslagsframställningar. Jag anser inle att det finns behov av atl behandla framställningar ommedel för informationsändamål påannal sätt än övriga önskemål från myndigheterna. För informationsinsatser i samband med ny lagstiftning m.m. gäller att dessa skall behandlastillsammans med sakfrågorna. Vidare skall kommittéer som de lämnar sina förslag i resp. sakfrågorföreslå hur eventuella informationsbehovskall lösas. Remissinstanserna får då tillfälle all även lägga synpunkter på de informationsinsatser somkan behövas. NSl skall enligt sin instruktion insamla ochbearbeta erfarenheler på samhällsinformationensområde och förmedla resultaten lilldem som kan antas ha nytta av dem.Det är enligt min mening angeläget att myndigheterna håller sig underrättade om utveckligen inominformationsområdet liksom all defår del av de erfarenheler andra myndigheter har gjort. NSl har dels utarbetat en informationshandledning, delssammanställt en förteck- 1980/81:100 Bilagall 120 ning över undersökningar inominformationsområdet. Jag återkommer straxfill hur detta material skall ä jourföras samt lill hur förmedlingen av erfarenheter skallorganiseras i fortsättningen. NSLs direkta rådgivningsverksamhet iinformationstekniska frågor, som i elt tidigt skede var väsentlig, harkunnat begränsas i takt med all de offentligaorganen fått fillgång till andrainformationstekniska kunskapskällor.Det behov av rådgivning i informationstekniska frågor som kan finnas kvar bör kunna lösas dels genom att denovan nämnda informationshandledningen hålls aktuell och tillgänglig förmyndigheterna, dels genom att berörda myndigheter fär vända sig tillantingen utomstående konsulter eller till andra myndigheter. NSl har utarbetat ett budget- ochplaneringssystem för de statliga myndigheternas information. Jag anser altdenna uppgift faller inom ramen för den verksamhet som bedrivs vidriksrevisionsverket och all denna uppgift därför naturligen bör tas överav denna myndighet. Enligl kungörandeförordningen (1977:827) skallNSl dels tillhandahålla sådanauppgifter om dagstidningars spridning som behövs för tillämpning avlagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. (kungörandelagen), dels lämna allmänna råd till myndigheter och enskilda för tillämpningen avlagen. Uppgifter om dagstidningars spridning har nämnden sammanställt ien särskild publikation. Nämnden har även gettut vägledande anvisningar för handläggningen av kungörandefrägor. Enskildas behov av allmän rådgivning ikungörandefrägor torde numera kunnatillgodoses genom en hänvändelse tillden myndighet som närmasl berörs avkungörandet. 1 fråga om myndigheternas kungörande förutsattes vidkungörandelagens tillkomst att - förutom NSl - vederbörande centrala myndigheter skulle meddela vägledandeanvisningar i den mån del behövdes.Delta torde i allmänhet ha skett när det gäller myndigheter som kungör i slörre omfattning. Eftersom behovel avallmän rådgivning i kungörandefrägorsålunda har minskat anser jag det inte längre vara nödvändigl all någonsärskild myndighet har ansvaret för della. När det gäller alt tillhandahålla erforderiiga uppgifter omdagstidningars spridning enligl kungörandeförordningenföreslår jag att den uppgiften flytlas över på presstödsnämnden. Jag har i dessa frågor samrått med cheferna förjuslitie-och utbildningsdepartementen. När del gäller frågor rörande dagspressannonseringi tekniskt avseende förutsätter jagall myndigheterna numera besitter den kunskap som behövs för atl följa Kungl. Maj:ls cirkulär (1971:507) lill statsmyndigheterna om information genomdagspressannonsering. Tidningen sorlerarunder nämnden i administrativthänseende. Jag återkommer vid min anmälan av anslag för tidningens utgivning lill frågan om ny administrativ anknytning förtidningen. Sammanfattningsvis anser jag atl nämnden församhällsinformation bör avvecklas.Verksamheten vid nämnden bör kunna upphöra den 31 decem- Prop.1980/81:100 Bilagall 121 Jag räknar med all nämnden till dess hinner avsluta pågående projekt inompatient- och sjukvårdsområdet samt projektet om en förbättrad information tilläldre i samhället. De tjänster som är eller blir vakanta vid nämndens kansliunder tiden fram lill avvecklingen bör inle återbesättas. Regeringen hardärför fattat etl beslut med bl. a. denna innebörd. Åtgärder kommer atlvidtas för alt söka lösa de frågor som uppslår för den personal som blirövertalig i samband med alt nämnden avvecklas. a. kommer statensarbetsmarknadsnämnd att engageras i arbetet med atl försöka bereda nuvarandepersonal annan sysselsättning. För nämndens verksamhet under /82 harjag beräknat ett anslagsbehov om I . En väsentlig uppgift - inle minst i besparingshänseende- på samhällsinformationens område är all få lill stånd en effektiv samordningav myndigheternas informationsverksamhet. Också i de fall då stal och kommungemensamt svarar för viss samhällsservice är det viktigt att informationensamordnas. Jag anser alt detla samordningsansvar bäst kan lösas inom ramen fören särskilt tillkallad delegation med företrädare för de offentliga huvudmännenför samhällsinformationen, dvs. slaten och kommunerna. Delegationen börinrättas under nästa budgetår och bör bedriva sill arbete som enförsöksverksamhet . Den skall därefter lämna en rapport överförsöksverksamheten. Delegationen skall i sitt arbele la till vara deerfarenheter som gjorts inom det här akluella området hos NSl. Den skall ocksåundersöka möjlighelerna alt på elt enkelt och rationellt sätt förmedlaerfarenheter dels mellan olika myndigheter, dels mellan forskare inomuniversitet och högskolor m. m. och myndigheterna. Delegationen skall också överväga hur del material somNSl tagit fram bäst skall hällas aktuellt och tillgängligt för myndigheterna. Representanter för staten, landstingskommunerna ochkommunerna bör ingå i delegationen. Antalet ledamöter kan begränsas till eltfätal. Till delegationen bör knytas ett mindre sekretariat. Vid behov bördelegationen i informella former kunna kalla tillsig företrädare för olika myndigheter. Delegationens verksamhet börfinansieras från budgetdeparlementets kommilléanslag. Med hänvisning lill vad jag har anfört i det föregåendeoch till sammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna den av mig förordadeavvecklingen av , 2. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för samordning av samhällets informationsinsatser, 3. till Nämnden församhällsinformation: Förvaltningskostnader för /82 anvisa ellförslagsanslag av I . Prop.1980/81:100 Bilagall G 4.Utgivning av tidningen 1979/80Utgift' 1055642 1980/81Anslag' 1583000 1981/82Förslag 1668000 ' för samhällsinformation: Tidningsutgivning. Vid1975 års beslutade atl en för departementen och riksdagengemensam tidning skulle utges fr.o.m. (framställning 1975:15 tillriksdagen, KU 1975:21, rskr 1975:228). Till följd härav utges tidningen , som kommer ut med 40 nummer äriigen. Tidningens syfte är attunderlätta för personal i stat och kommun, förelag och organisationer samt förförtroendevalda och övriga politiskt intresserade alt följa verksamheten iriksdagen och regeringens kanli. Kostnaderna för utgivningen av denna tidningbestrids frän detta anslag. Beräknad ändring 1981/82 LönekostnaderSjukvård Reseersättningar Lokalkostnader Trycktekniskproduktion Distributionskostnader Taltidningsproduktion Information och undersökningar Övriga kostnader Pris- och löneomräkning . Prenumerationspriset föreslås höjtfill . inkl. mervärdeskatt för årgång 1982. Friexemplarkretsen bör vidgas lill ytteriigare I 500 mottagare med tvåprenumerationer vardera inom delar av undervisningsväsendet (. 1980/81:100 Bilagall 123 fungerar som huvudman iadministrativ mening för den för och departementen gemensammatidningen . Tidningens redaktion har dock enoberoende ställning och utformar innehållet i enlighet med de riktlinjer somhar angivils av statsmakterna. Ansvarig utgivare är tidningens chefredaktör. Vid min behandling av anslaget Nämnden församhällsinformation: Förvaltningskostnader har jag berört frågan om nyadministrativ huvudman för tidningen efter utgången av , då nämnden församhällsinformation föreslås upphöra. Jag anser alt tidningens redaktion är för liten för altbilda en egen administrativ myndighet när . Jag föreslår alt tidningen i stället administrativt knyts lilldepartementens organisationsavdelning för alt därifrån få den service svarat för. Jag vill här nämna alt organisalionsavdel-ningentidigare haft motsvarande uppgift beträffande föregångaren lill Från Riksdag& Departement. Utgivningen av tidningen bör även i fortsättningen bekostasöver etl särskilt anslag på statsbudgeten. E)ärigenom får statsmakterna tillfälle atl i samband med den årligabudgethehandlingen diskutera tidningens verksamhet. Redaktionen för tidningen skall även fortsättningsvisha en oberoende ställning och själv utforma innehållet i enlighet med deriktlinjer som gällt hillintills.Chefredaktören skall vara ansvarig utgivare för tidningen och skall tillsättasefter samråd med företrädare för . Anknytningen till departementensorganisationsavdelning skall enbart innefatta rent administrativa frågor. Jagförutsätter därvid atl chefredaktören ges möjlighet att påverka valet avpersonal lill tidningens redaktion. Jag vill understryka alt bytet avadministrativ anknytning av tidningen enbart är en praktisk konsekvens av upphör och inle har någon betydelse förtidningens utgivningsförhållanden i övrigt. För nästa budgetår beräknar jag utgifterna förtidningen lill sammanlagt . med utgångspunkt ibesparingsallernativet. bör prenumerationspriset vara . Jag räknar med all tidningen kommer att ges ut i sammaomfattning under /82 som f.n. Till följd härav beräknar jaginkomsterna för nästa budgetår lill . Med hänvisning till sammanställningen och lill vad Jaghar anfört hemställer jag alt regeringen 1. dels bereder tillfällealt ta del av vad jag anfört om den fortsatta utgivningen av tidningen , 2. dels föreslår att tillUtgivning av tidningen dag & Departement för /82 anvisa ett för slagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilagall 124 1979/80Utgift 2065462 Reservation 18133599 1980/81Anslag 2 300000 1981/82Förslag 1000000 Anslaget anvisades första gången /72 föralt en vidgad samhällsinformation snabbi skulle komma lill stånd (prop.1971:56, FiU 1971: 23, rskr 1971: 182). beslutades alt nämnden församhällsinformation (NSl) skulle inrättas. Utnyttjandet av medel inom anslaget har förändratssedan budgetåret 1979/80. Tyngdpunkten har efter hand förskjutits mot bredareutvecklingsinsatser. Det föreligger emellertid fortfarande behov av medel tillslöd för vid myndigheterna akut uppkomna informationsbehov, som inte kunnatförutses i deras anslagsframställningar. För all kunna fullfölja den inriktning av verksamhetensom fastställts av statsmakterna begär nämnden anslag enligt huvudalternativet(301000-52000 = . Jag har vid min anmälan av anslaget Nämnden församhällsinformation: Förvaltningskostnader behandlat frågan om inriktningen avsamhällets information i stort. Jag framhöll då atl flertalet myndigheterdisponerar medel för informationsverksamhet och alt praktiskt laget alla störremyndigheter har informationsansvariga tjänstemän. Behovet av särskilda medelför informationsinsatser, utöver vad som anvisas under resp. myndighetsanslag,har därför minskal. 1 anslutning till beslut av statsmaklerna och lillikraftträdandet av nya lagar m.m. kan del emellertid finnas behov av medel förall möjliggöra snabba informationsinsatser av mera begränsad omfattning. Jaganser därför alt det fortfarande bör finnas ell anslag till regeringensdisposition för sådana ändamål. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med1 milj. kr. Jag vill i detla sammanhang framhålla alt behov av medel förinformation regelmässigt bör las upp i samband med atl del som ger anledninglill informationen anmäls så all kan avväga informationsinsatsernamol kostnaden för en reform eller en annan infor-malionsanledning. Jag vill i detta sammanhang också ta upp frågan omstatliga myndigheters utgivning av tidskrifter. anhöll vid riksmötet1975/76 - i anledning av en motion i ämnet - hos regeringen om en kartläggningsaml eventuellt förslag om riktlinjer för den statliga tidskriftsulgivningen(mol. 1975/76:526, FiU 1975/76:24, rskr 1975/76:225). Prop.1980/81:100 Bilagall 125 nämndenför samhällsinformalion all kartlägga de slalliga lidskrifterna, dessasupplagor, pris, periodicitel, allmänna inriktning samt belysa länkbarakonkurrensförhållanden med andra lidskrifter. Nämnden redovisade i maj 1978detta uppdrag. 1budgetpropositionen 1979 anmälde min företrädare alt han erfarit all riksrevisionsverkethade för avsikt all granska den statliga tidskriftsutgivningen (prop. 1978/79:100 bil. 11 s. 89). Han var därför inle beredd atl la ställning till de frågorsom hade aktualiserat innan resultatet av riksrevisionsverkels arbeteförelåg. har J980 redovisat resultatet av enförvaltningsrevision av tidskriftsulgivningen hos slalliga myndigheter.Huvudsyftet med revisionen har varit att kartlägga utgivningen. Vissa förslag till åtgärder har emellertid också anmälts. Riksrevisionsverkei har genom en enkät frågat 140myndigheter om deras informationsverksamhet under /79. Enkätenhar besvarats av 137 myndigheter. Av svaren framgår bl. a. följande. Sammanlagtdisponerade dessa myndigheter ca 385 milj. kr. för informationsverksamhet.Detta motsvarar ca I % av myndigheternas totala verksamhet. Härav gick 66milj.kr. lill intern information. Enkätsvaren ger emellertid inle uttryck förinformationsverksamhetens verkliga kostnader. Flera myndigheter har inte räknatin vissa kostnader i form av löner till personal som sysslar med informationunder en del av sin arbetstid, utgifter för den tekniska produktionen, m. m.. Myndigheternas egen rangordning av sinainformationsåtgärder ger vid handen all direkta personkontakter betraktas somdel viktigaste sättet all föra ul information. Därefter kommer informationgenom meddelanden, rapporter och böcker och på tredje plats information genomkurser, konferenser och annan utbildning. Information via författningar m. m.samt genom broschyrer, annonser, direktreklam o.d. kommer därnäst. kommer först på sjätte plats. De undersökta myndigheterna har sammantaget redovisatatt de ger ut 148 tidskrifter varav 67 är personaltidningar. Övriga vänder sigtill en läsekrets utanför den myndighet som ger ut tidningen. 1 propositionen (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten m.m. berörde jag frågan om avgiftsbeläggning av sådanatidskrifter som mera allmänt speglar en myndighels verksamhet och inte har tilldirekt syfte att informera om gällande rättsläge eller ny lagstiftning o. dyl. Jag vill i det följande någotnärmare ge min syn på hithörande frågor. De interna personaltidskriflerna skall enligt minmening syfta lill att ge myndigheternas personat information om myndighetensverksamhet och dess interna frågor. Av enkäten framgår alt ca en fjärdedel avpersonal-lidskrifternas upplaga distribueras utanför myndigheten. distribuerar t.o.m. så stor del som eller mer av sin upplagatill intressenter utanför myndigheten. Karaktären av personaltidskrift ten-10 1980/81. 1980/81:100 Bilagall 126 deraronekligen alt suddas ut då nära hälften av upplagan avser andra än myndighetenspersonal. Del finns därför anledning alt berörda myndigheter med beaktande av bestämmelserna i detslalliga medbestämmandeavtaletomprövar personallidskrifternas innehåll, mål och spridning så att de bättresvarar mol det behov myndigheten kan ha av all informera sin personal om verksamheten vid myndigheten.Kostnaden för personaltidningarnahar av myndigheterna beräknats tillca 14 milj. kr. Jag vill betona betydelsen av en enkel utformning för atlytteriigare sänka kostnaderna för personaltidskriflerna ulan alt för denskull del innehåll som tidningarna skallförmedla förloras. Åtskilliga personallidskrifter har redan etl enkelt utförande. De lidskrifter som vänder sig lill enläsekrets utanför utgivningsmyn-dighetenuppgår lill drygt 80. Dessassammanlagda upplaga per utgivnings-tillfällevar /79 ca 1,2 miljoner exemplar. Kostnaden för den externa tidskriftsulgivningen har avmyndigheterna beräknats till ca 31 milj.kr. Syfiet med myndigheternas utåtriktade tidskriftervarierar. Informationsåtgärder börses som elt medel bland andra för att uppnå de mål som gäller för en myndighets verksamhet. När detgäller information i frågor somberör de enskilda medborgarna på etl avgörande sätt måsle kravet på samhället ställas högt. Jag tänker då påinformation om medborgarnas rättigheteroch skyldigheter, i.ex. rätten atl della i allmänna val och skyldigheten att avge självdeklaration. Av svarenpå riksrevisionsverkels enkät framgår emellertid att information omrättigheter och skyldigheter har enunderordnad betydelse för myndigheternas externa lidskrifter. Endast för tre tidskrifter har denna uppgiftangetts vara den viktigaste. Beträffande fiertalet av de tidskrifter somomfattas av enkäten anses uppgiften att informera om medborgarnasrättigheter och skyldigheter saknabetydelse. All informera i syfte atl påverka attityder eller beteenden hardäremot angetts vara en viktig uppgift för över hälften av tidskrifterna. 1 flera fall har delta ansetts som den allraviktigaste uppgiften. För en fjärdedel av tidskrifterna har del främstasyftet angetts vara all mera allmäntinformera om myndigheten, dess verksamhet och verksamhetsområde. Det nu sagda visar ell markant intresse hosmyndigheterna för atlitydpå-verkande information liksom mera allmän informationom myndighetens verksamhetsområde.Intresset alt informera om medborgarnas rättigheter och skyldigheter är däremotbetydligt mindre. Jag anser att del är nödvändigl alt myndigheterna ser övermålen för sin information och prövarom det över huvud tagel är motiveratatl ge ut en tidskrift. 1 de fall lidskriftsut-givning bedöms vara motiverad bör den i större utsträckning kunna användas för alt förbättra medborgarnas kunskaper omsina rättighter och skyldigheter.Den attitydpåverkande uppgift som åtskilliga myndigheter tagit på sig bör inte förekomma vid andra myndigheterän de som av statsmaklerna ålagts en sådan roll. t. ex. invandrarverketoch SIDA. Prop.1980/81:100 Bilagall 127 Som jag nämnt skall informationsverksamheten vidmyndigheterna ses som etl av flera medel att nå myndighetens mål. De åsiktersom förs fram i myndigheternas externa fidskrifter uppfattas ofta av läsarensom myndighetens egna även om de är elt uttryck för författarens personligauppfattning. Jag vill därför betona alt myndigheterna skall ha ansvarel förtidskriftsulgivningen och för tidskrifternas innehåll. är särskilt viktigtför de myndigheter som använder lidskrifter för atl påverka attityder ellerbeteenden. Om del anses motiverat att någon för fram sin personliga åsikt itidskriften skall detla klart framgå. Detla bör gälla även om myndigheten ioch för sig delar författarens uppfattning. Av riksrevisionsverkels enkät framgår vidare attåtskilliga myndigheter ger ut tidskrifter som bedöms konkurrera med andra, bådestatliga och privata, tidskrifter. Verket föreslår att man för dessa prövar omlidskrifterna verkligen fyller en funktion som inte andra tidskrifter klarar av. Jag delar denna uppfattning. Myndigheterna har uppgivit atl endasi avkostnaderna för deras externa tidskrifter, 6,5 milj. kr. av 31 milj. kr.,finansieras genom avgifler. Riksrevisionsverkei anser atl myndigheterna istörre utsträckning än f. n. bör täcka kostnaderna för tidskriftsulgivningengenom avgifler. För egen del anser jag all huvudprincipen bör vara att statligamyndigheters tidskrifter skall finansieras helt genom avgifler. Jag bortserdärvid från de interna personaltidningarna och från de fall där statsmakternaansett atl det ligger i statens intresse att tillhandahålla tidskrifter förmedborgarna till ett subventionerat pris. Myndigheterna bör ges anvisningarför hur tid-skriflsverksamhelen skall redovisas i anslagsframställningarna i deanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar för /83som det blir aktuellt atl tillställasamtliga myndigheter. Eventuella avsteg från huvudprincipen, i form av i.ex.lägre prenumerationspris, bör motiveras särskilt och får prövas från fall lillfall. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen dels bereder tillfälleatt ta del av vad jag anfört om statliga dels föreslår atl till Viss informationsverksamhet för /82 anvisaetl reservationsanslag av I .