prop · G403203 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:203 omläroplan för den kommunala vuxenutbildningen; Regeringen föreslår att antaga de förslag som harupplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. F. n. finns ingen särskild läroplan för den kommunalavuxenutbildningen (komvux). I propositionen föresläs en sädan läroplan pägrundval av etl förslag från komvux-ulredningen. Förslagen i propositionengäller i tillämpliga delar även verksamheten vid slalens skolor lör vuxna ochgrundutbildningen för vuxna. Läroplanen föreslås omfalla dels en allmän del med mål ochrikllinjer för verksamheten samt lim- och kursplaner, dels kommentarmaterialtill läroplanen. Avsnittet mål och riktlinjer skall gälla för allverksamhet inom komvux. Tim- och kursplaner föreslås nu endast för grundskolkurser.Frågan om lim- och kursplaner för annan ulbildning inom komvux behandlas f.n.av komvux-utredningen. Kommittén har också för avsikt att i sitt fortsatta arbeleytterligare överväga vissa frägor i anslutning till läroplanen för komvux. bl.a.frågan om orienteringsämnen och om studie- och yrkesorientering. De nu föreslagna lim- och kursplanerna skall uppdelas i engrunddel, som är gemensam för alla kursdeltagare, och en fördjupningsdel. därdellagarna väljer arbetsuppgifter. SÖ föreslås få i uppdrag att fastställa lim-och kursplaner saml atl ularbela kommenlarmalerial lill läroplanen. Även lokalaarbetsplaner föreslås bli utarbetade. Teckning skall inle längre kunna förekomma som grundskolkursi komvux. Det nya ämnet bild. som införs i , skall inte finnas i komvux.Grundskolkurser i ämnet svenska som främmande språk införs, liksom grundskolkurseri hemspråk. Dessa kurser är avsedda för vuxenstu-I Rik.sdagen 1980/81. Prop.1980/81:203 2 som inte har svenska som modersmål och som är ibehov av kurserna för att kunna följa undervisning i komvux. Allmän ochsärskild kurs skall inle finnas i komvux. utan en enda lyp av grundskolkurserskall anordnas i engelska, matematik resp. B-språk. Förslagen i propositionen skall genomföras genom omprioriteringinom ramen för tillgängliga resurser. Den nya läroplanen föreslås träda i krafl fr. o. /83, 1980/81:203 3 Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder. , ,, , , , , Elmsledt, Tilländer, Ahriand,. Proposition om läroplan för den kommunalavuxenutbildningen Med stöd av regeringens bemyndigande den 16 mars 1978tillkallade jag en kommitté' för att göra en översyn av den kommunalavuxenutbildningen (U 1978:04). Kommittén, som antog namnet komvux-ulredningen,har bl.a. i uppdrag att överväga hur reformer inom ungdomsskolans omräde börpåverka den kommunala vuxenutbildningen (komvux) . har beslutat om införande av en ny läroplan förgrundskolan /83 med början i samlliga årskurser (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). har med skrivelse den 28 oktober 1980till regeringen överlämnat ett förslag till läroplan för komvux. Ensammanfattning av kommitténs skrivelse bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga I. Förslaget till läroplan överlämnades som en bilaga tillnämnda skrivelse från kommittén. Avsnitten Inledning saml Mål och rikllinjer i dellaförslag bör i sin helhet fogas till protokollet i della ärende som bilugu 2. Efler remiss har yttranden över förslaget avgelts avskolöverstyrelsen (SÖ), arbelsmarknadsstyrelsen (AMS), kommittén ang.svenskundervisning för invandrare (), kommittén förarbetsmarknadsutbildning och företagsulbildning (KAFU), , Tjänstemännens cenlralorganisalion (TCO),Centralorganisationen /SR (/SR), Svenska Arbelsgivareför- ' När del nu aktuella förslaget avlämnades:riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten . länsbildningskonsulentenMartin , folkhögskolerektorn , lektorn . fil.lic.Marie och studiesekreteraren . Prop.1980/81:203 4 eningen (SAF) och för SverigesVuxenstuderande (). Yttranden har dessutom inkommit från en grupp eleveri vuxengymnasium och från Föreningen i Religionskunskap. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilugu 3. I propositionen om läroplan för m.m. (prop.1978/79: 180) tog föredraganden, dåvarande statsrådet . eftersamråd med mig inte upp de konsekvenser som hennes förslag i nämnda propositionskulle komma all få för den kommunala vuxenutbildningens läroplan pägrundskolnivå. Hon förutsatte i slällel att jag skulle återkomma till dessafrågor i samband med behandlingen av förslag från komvux-utredningen. Jag anhåller all nu få la upp dessa frågor. Föröverblickens och sammanhangets skull redovisar jag också vissa förslag sominte fordrar beslut av . lades grunden för den nuvarande vuxenmbildningengenom propositionen angående vissa åtgärder inom vuxenutbildningens område m.m.(prop. 1967:85, SU 1967: 117, rskr 1967:227). På grundval av denna propositioninfördes fr.o.m. den bl.a. en lokal gymnasial vuxenutbildning. som i flertalet fall redan hade kommunen somhuvudman. I denna lokala gymnasiala vuxenutbildning skulle undervisning iprincip kunna erbjudas enligl kursplanerna för högstadium,, gymnasiet och yrkesskolan. Till den kommunala vuxenutbildningen (komvux)fördes också yrkesskolans dellidskurser. Undervisningen organiserades somseparata ämncskurser. Särskilda timplaner infördes för komvux. Härvidfastställde regeringen del högsla antalet lektioner i vaije ämne. Utbildningsprogrammet inom den kommunala vuxenutbildningenhar därefter successivt anpassats efter de nya läroplaner som införts för grundskolanoch gymnasieskolan. Både primärkommuner och landstingskommuner får anordna komvux.Landstingskommuner får dock bara anordna kurser som molsvarar den ulbildningsom landstingskommuns gymnasieskola kan omfatta. Regeringen medgav atl läroplaner förallmänna ämnen och preparandkurs inom arbetsmarknadsutbildning (AMU) eftersamråd med länsarbetsnämnden får lillämpas försöksvis inom komvux i ,, och kommuner fr. o. m. den . Pä grundval av beslul med anledning avbudgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 12, UbU 1976/77: 19, rskr1976/77: 176) fasl- 1980/81:203 5 släller SÖ högsta anlalel undervisningslimmar för komvux ivarje ämne inom ramen för en viss procent av det sammanlagda antaletundervisningslimmar för molsvarande ulbildning i ungdomsskolan. Regeringenfastställer dessa procenttal. För grundskolkurser fastställde regeringen den 9juni 1977 procenttalet lill 45. har vidare efter förslag i propositionen omkommunal vuxenutbildning (prop. 1977/78:36, UbU 1977/78: 10. rskr 1977/78:60)funnit alt innehållet och utformningen av undervisningen i komvux skallanpassas bättre lill de vuxnas silualion. Det är inte självklart alt vuxnaskall behöva läsa alla ämnen eller alla delar av kursen i ett ämne enligtläroplanerna för ungdomsskolan. De vuxnas ertärenheter skall tas lill vara ochendast kompletteras i en sädan omfattning att de vuxna får en ulbildning avsamma kvalitet som ungdomsutbildningen. Utbildningens innehåll behöver däremolinte vara identiskt. /79 pågår försöksverksamhet med elappindeladekurser inom komvux i ett anlal kommuner i enlighet med riktlinjer som hargodkänts av efler förslag i nämnda proposition om kommunalvuxenutbildning. har (prop. 1980/81: 100 bil. UbU1980/81:18, rskr 1980/81:217) beslulal att delta försök, som ursprungligenskulle vara treårigt, får fortsätta sä länge att ingen försökskommun tvingasåtergå lill det lidigare gällande systemet i avvaklan på en slutlig utvärderingav försöksverksamheten och på beslut om huruvida verksamheten skall permanentaseller ej. SÖ får genom detta riksdagsbeslut också räll all medge all allakommuner som så önskar får delta i försöket fr.o. m. /82. har utarbetat ett förslag till läroplanlör komvux omfattande mål och rikllinjer samt tim- och kursplaner för grundskolkurser.Läroplanen skall enligt komvux-utredningens förslag bestå av en allmän del, somomfallar mål och rikllinjer för verksamheten och lim- och kursplaner, saml avett kommentarmaterial, som SÖ förutsätts utarbeta. Kommittén föreslår atlavsnittet mål och riktlinjer skall gälla för all verksamhel i komvux. Komvux-ulredningenförutsätter också alt lokala arbetsplaner skall Ularbelas. Ingen remissinstans har uttalat tveksamhet inför ensärskild läroplan för komvux. Tvärtom har bl.a. TCO. /SR och SOSVU.Xuttalat sin lillfredsslällelse härmed. SFl-kommiltén menar att en tydligarefrigörelse från gmndskolans läroplan hade varil bättre. I sammanhanget vill jag erinra om all regeringen ipropositionen om folkbildning m. m. 1980/81: 127) harsammanfattat sin syn på de övergripande målen för vuxenutbildning och sin syn påmålen för komvux. Även målgrupper och prioriteringar vad gäller komvuxbehandlas där. 1980/81:203 6 Enligt min mening är det inte möjligt all genomföra denvuxenanpassning av komvux som har uttalat sig för utan atlfastställa en särskild läroplan för komvux. Jag delar kommitténs uppfattningatt en allmän del av läroplanen omfattande mål och riktlinjer saml lim- ochkursplaner bör fastställas. Dessa mål och rikllinjer bör gälla för all verksamheti komvux. De bör i lillämpliga delar även gälla för verksamheten vid slalensskolor för vuxna och för den av kommunerna anordnade grundutbildningen förvuxna. Regeringen bör faslslälla del avsnitt som omfattar mål och rikllinjer.Jag räknar med alt denna dei av läroplanen i sina huvuddrag bör få del innehållsom föreslagils av komvux-utredningen med de modifieringar som jag kommer attange. Tim- och kursplaner bör liksom nu fastställas av SÖ. Jag återkommer lilldenna fräga. Altutarbeta lokala arbetsplaner är elt viktigt inslag i den nya läroplanen förgrundskolan (Lgr 80; se mål och rikllinjer i läroplanen, SFS 1980:64 s. 39-41).Det betonas också i komvux-utredningens förslag lill läroplan. Enligt minmening bör de lokala arbetsplanerna vara uttryck för en kommunalviljeinriktning och prioritering. De bör dock få en någol annoriunda utformninginom komvux vad gäller ämnesövergripande frägor. förslag lillläroplan betonar, liksom Lgr 80, vikten av ämnesövergripande studier. Jagdelar uppfattningen atl della är ett synsätt, som om möjligt bör tillämpas äveni komvux. Del kan dock inte ges samma vikt i vuxenutbildningen som igrundskolan, eftersom det skall vara möjligt för vuxenstuderande alt läsa eltämne i laget. Föreskrifterom delning av kurs i undervisningsgrupper bör fastställas av regeringen och i enlighelmed komvux-uiredningens förslag inga i avsnittet mål och riktlinjer. 2.3 Samverkan mellan komvux och AMU på grundskolnivå Under budgetåren 1977/78-1979/80 har försöksverksamhet medsamverkan mellan komvux och arbetsmarknadsutbildning (AMU) bedrivits i Haningekommun. AMU:s läroplaner för preparandkurser har tillämpats inom komvux. Dethar sketl efler samräd med länsarbetsnämnden i . SÖ harutvärderat försöket. Utvärderingen visade atl en sådan samverkan är möjlig menall vissa problem kan uppstå i fråga om anpassningen av preparandkurserna lillden kommande yrkesutbildningen. Komvux-ulredningen har ularbelal sina förslag lillmål och rikllinjer och lill kursplaner så alt det skall finnas möjlighel lillsamverkan mellan komvux och AMU. när del finns behov därav. SÖframhåller all samverkan bör vara möjlig efler begränsade justeringar avkurserna. Däremol är det, menar SÖ, inle lika självklart atl preparandkursernainom AMU kan anordnas separat från den efleiföljande yrkesutbildningen. Dellabör enligl SÖ beaklas i kommenlarmalerial lill läroplanen för komvux. AMS har intekommenterat frågan i sill yllrande. 1980/81:203 7 KAFU meddelar all kommittén ännu inle har övervägtkonsekvensen av en eventuell samverkan mellan komvux och AMU. Enligt min mening bör möjligheter till samverkan las lillvara. Den utformning av läroplanen som föreslagits, möjliggör en samverkan i defall skolstyrelse och länsarbetsnämnd enas om alt della är lämpligt. Givetvisbör man i sådana fall beakla de krav på anpassning i fråga om organisation ochinnehåll som AMU ställer. Jag räknar med alt KAFU följer ulvecklingen av dennasamverkan. I denna del harjag samrått med arbetsmarknadsministern.Vad jag har anfört i detta avsnitt (2.3) kräver inte någol beslut av . 2.4 Grunddel och fördjupningsdel. konslalerar alt det ännu inteföreligger någon slutlig utvärdering av den försöksverksamhet med elappindeladekurser som påbörjades /79. Kommittén har därför inte kunnat taställning till systemet med etappindelning i dess helhel. De tvä första försöksårenutvisar dock övervägande positiva resullal. Kommilléns förslag lill läroplaninnebär att grundskolkurserna i varje ämne betraktas som en första etapp i ensammanhängande studiegäng i ämnet. Det är möjligt att avsluta studierna efterdenna första etapp. Det skall också vara möjligt all påbörja studier i nästa elapp,dvs. i en gymnasieskolkurs i ämnet, utan atl ha genomgått den första etappen i komvux. Inom försöksverksamheten är kurserna uppdelade i engrunddel, som är gemensam för alla, och en fördjupningsdel, där deltagarnaväljer arbetsuppgifter. I detta avseende har försöksverksamheten gett såpositiva eria-renheter att kommittén föreslår all en sädan uppdelning av grundskolkursernagenomförs i den nya läroplanen. Remissinstanserna är i huvudsak positiva till att dennauppdelning genomförs och lill att grundskolkurserna betraktas som en första elappi en sammanhängande studiekurs i resp. ämne. Jag anser atl den föreslagna uppdelningen av grundskolkursernamöjliggör en ökad vuxenanpassning. Del bör också förbättra förulsältningarnaför samverkan mellan komvux och AMU. Jag förordar därtör all grundskolkursernauppdelas i en grunddel och en fördjupningsdel saml atl de betraktas som enförsta etapp i en sammanhängande studiegång i resp. ämne. 2.5 Utbildningsprogram i komvux föreslär vissa förändringar i delutbildningsprogram som kan ingå i komvux. De är huvudsakligen föranledda avändringar som har beslutat (prop. 1978/79: 180. UbU 1978/79: 45. rskr1978/ 79:422) angående läroplan för . De förändringar av utbild- Prop.1980/81:203 8 ningsprogrammet i komviix som jag kommer atl förorda börgälla även i den slatliga vuxenutbildningen. Teckning, bild och svenska I kommer enligt l.gr 80 ämnet teckning atlersättas av ämnet bild. Grundskolkurs i teckning kan f n. anordnas inom komvuxefter särskilt medgivande av SÖ. föreslår atl teckningutgår ur utbildningsprogrammet i komvux och atl inte heller ämnet bild skallförekomma som särskill ämne inom komvux. föreslår emellertid atl de moment iämnet bild, som handlar om bilden som kommunikationsmedel, skall finnas även i komvux.Dessa moment bör föras lill ämnet svenska, där film- och TV-kunskap redan ingär.Timtalet för ämnet bör därvid utökas något. Av remissinstanserna menar SOSVUX all bild enligtförslaget mycket väl kan ingå i ämnet svenska. /SR däremol avslyrker detta,eftersom kursen i svenska redan är myckel omfattande och timförslärkningen inlesvarar mot den föreslagna utvidgningen av ämnesinnehållet. Svensklärarna hardessutom enligt /SR ingen utbildning för atl undervisa i bildämnet. En ulbildningskomplelleringskulle i så fall krävas. SÖ anser all de moment ur ämne bild, sombehandlar bilden som kommunikationsmedel, kan erbjudas i komvux inom fördjupningsdeleni ämnet svenska ulan atl det lotala timtalet ökas. Jag förordar att ämnet teckning inte längre skallförekomma inom komvux. Ämnet bild bör heller inte införas som separat ämne.Jag delar dock SÖ:s uppfattning atl moment, som behandlar bilden somkommunikationsmedel, bör kunna förekomma inom fördjupningsdelen i ämnetsvenska. Timtalet i svenska behöver knappasi utökas av denna anledning. Detankommer pä SÖ all bedöma om en ulökning av andra skäl är lämplig när SÖ, somjag kommer all föreslå, fastställer lim- och kursplaner för grundskolkurseri komvux. Samhällsorienterande och nuturm-ienterande ämnen De samhällsorienterande och de nalurorienleiande ämnenaförs i högstadium samman lill två slora ämnesgrupper med elt gemensamltimtal och en gemensam kursplan lör vardera ämnesgruppen. 1 komvux har alllsedanstarten ell ämneskurssyslem tillämpats, som gör del möjligt för vuxna all pådellid studera enstaka ämnen. Komvux-ulredningen konstaterar atl ensammanslagning av orienteringsämnena även i komvux till två block(ämnesgrupper) skulle försvåra för vuxna att skaffa sig kompetens i enbart elldelämne inom elt sädant block. Kommittén föreslår därför att de olikaorienteringsämnena l.v. får ulgöra separata ämnen (kurser) i komvux. Samlidiglmeddelar dock kommittén att den i sill fortsatta arbele ytteriigare kommer attöverväga, om det är möjligt all sammanföra orienteringsämnena i block, ulan altde vuxenstuderande Prop.1980/81:203 9 tvingas till mer omfattande sludier än vad som är påkallatav deras utbildningsbehov. SÖ framhåller all block-kurser i samhällsorienterande och naturorienterandeämnen vore all föredra bl. a. med hänsyn lill önskvärdheten av ökad samverkanmellan .AMU och komvux. Det kan enligt SÖ också få betydelse för hur mänga ochvilka ämnen som bör ingå i olika kompetenser som studeras inom komvux. Devuxenstuderande, särskill de som studerar på dellid och frilid, planerar iregel sina studier på lång sikl. ämnesbelyg som är upp till gammallfär beaklas vid utfärdandet av slutbetyg. Enligt min mening fårförändringstakten i komvux utbildningsprogram därför inte vara alltför hög. Komvux-ulredningenräknar enligl vad jag har erfarit med att avsluta sill arbete . Jagförordar därför all inga slora förändringar görs i utbildningsprogrammet,förrän komvux-uiredningens arbete har slutförts. Orienteringsämnena bör alltsåt. v. liksom ulgöra separata ämnen i komvux. Komvux-ulredningen redovisar att den har övervägt atlföreslå, atl ämnet religionskunskap inte skall förekomma som separat ämne pägrundskolnivå i komvux. Skälet är alt man vill införa teknik som ett nytt ämneoch åndå undvika en utökning av den studietid, som krävs för fullständig grundskolkompelensfrån komvux. Innehållet i ämnet religionskunskap kunde i stället föras dels lillde övriga samhällsorienterande ämnena på grundskolnivå, dels lill en senare elappi religionskunskap. Kommittén har inte framfört något förslag på denna punkt,men aviserar all den kommer alt överväga frägan ytterligare i samband med sitt lörtsatlaarbele för de följande etapperna och sin diskussion om en evenluell organisationav orienteringsämnena i block. Om komvux-ulredningeni sitt fortsatta arbele kommer fram till att det är lämpligt alt slå sammanorienteringsämnena till två ämnesgrupper ocksä i komvux, borde del varanaturligt atl låta moment som behandlar livsfrågor, och etik ingå i densamhällsorienterande ämnesgruppen. har elt stort antal invandrare,vilkas religion och livsåskådning starkt skiljer sig från vad som lidigarefunnits i . 1 komvux grundskolkurser är andelen invandrare belydande.Även bland svenska vuxenstuderande finns etl behov av orientering om skildareligioner. Bland invandrarna finns sannolikt molsvarande behov av orienteringom svensk inställning i livsåskådningsfrågor förr och . Längl ifrän allavuxenstuderande fortsätter med sludier i gymnasieskolkurser. Med hänsyn tilldelta är det enligt min mening olämpligt all hell utesluta undervisning ireligionskunskap från grundskolnivån i komvux. 1980/81:203 10 I Lgr 80 införs leknik som ett obligatoriskt ämne inom dennaturorienterande ämnesgruppen. Komvux-ulredningen har övervägt all integrera lekniki övriga naturorienterande ämnen. Eftersom kommittén föreslår att grundskolkurserskall ulgöra den första elappen i en sammanhängande studiekurs i resp. ämne,har kommittén dock stannat för atl föreslå alt leknik införs som etl separatämne i komvux. föruisätter en omfördelning av limmar mellan ämnena. Meningarna om förslaget är delade bland remissinstanserna. Med hänvisning lill vad jag har uttalat omönskvärdheten all f n. inte göra slörre förändringar än nödvändigl i komvuxutbildningsprogram, avstyrker jag atl teknik införs som ett separat ämne i komvux.I del lim-och kursplanearbete som jag kommer alt föreslå all SÖ skallbedriva, förutsäller jag alt det är möjligt för SÖ alt integrera de förvuxenstuderande väsentliga delarna av ämnet teknik i grunddelar ochfördjupningsdelar inom övriga naturorienterande ämnen. Svensku somfrämmunde språk saml hemspråk 1 Lgr 80 införs undervisning i svenska som främmande spräksom ell komplement lill undervisningen i svenska. En särskild kursplan finnsför svenska som främmande språk. Målsättningen är att elever, som har ett annathemspråk än svenska, skall kunna lillgodogöra sig den reguljära undervisningenoch lättare della i kamratlivet och i samhällslivet i . Undervisningenutformas som undervisning i ett främmande språk. Komvux-ulredningen framhåller atl vuxna invandrare i regelhar ännu svårare ån barn och ungdom alt lillgodogöra sig en svenskspråkig undervisning.Kommittén föreslår därför, att svenska som främmande språk införs i komvux somen grundskolkurs med samma högsla timtal som grundskolkursen i ämnet svenska.Vidare bör invandrare, som har genomgått kurs i svenska som främmande språk,ha räll all genomgå även grundskolkurs i svenska, om de har otillräckligakunskaper för att fortsätta sina studier i ämnet på gymnasieskolnivå. F.n. kan grundskolkurser i finska anordnas inom komvux.Finska kan också ingå som lillvalsåmne i slutbetyg. I kommerhemspråk alt kunna vara tillvalsämne. Komvux-ulredningen föreslår därför allkurser även i andra hemspråk ån finska skall kunna anordnas och atl hemspråk skaltkunna vara tillvalsämne även i komvux. förslag om svenska som främmande språkmottas mycket positivt av remissinslanserna. Del tillstyrks av alla som yttratsig i frågan. SÖ framhåller all en belydande del av kursdeltagarna i grundskolkurserhar annat hemspråk ån svenska, f n. sannolikl minsl . Dessa kursdeltagarehar slora svårigheier att följa undervisningen. SÖ finner del därförsynnerligen angeläget all komvux-uiredningens förslag om svenska Prop.1980/81:203 II som främmande spräk och hemspråk förverkligas. SFI- kt>minitiénframhåller att den grundskolkurs i svenska som främmande språk, som komvux-utredningenföreslår, mycket väl kan utformas som en påbyggnad till den grundläggandeutbildningen som kommer atl föreslå. tillstyrkerdärför förslaget som en av de angelägnaste reformerna av grundskolulbildningeni komvux. Jag förordar alt komvux-uiredningens förslag alt införasvenska som främmande språk och hemspråk som grundskolkurser i komvux genomförs.Del är en angelägen reform med tanke på invandrarnas utbildningsbehov och möjligheleratl studera. Dessa kurser bör slå öppna för vuxenstuderande, som inte harsvenska som modersmål och som är i behov av kurserna för atl kunna följaundervisning i komvux. Timtalet i grundskolkursen i svenska som främmande spräkfär inte översliga timtalet i ämnet svenska. Normaltgäller i komvux atl en sökande får tas in lill en kurs i elt ämne. där hanredan har betyg. En förutsättning är dock all den sökande kan beredas platsulan ökade koslnader för statsverket, dvs. det måsle finnas en tom plats i enkurs som ändå kommer alt starta. Jag kommer i samband med mina förslag ibetygs- och kompetensfrågor alt förorda att ämnena svenska och svenska somfrämmande spräk skall ge samma kompetens. Jag förordar därför, atl den som harbetyg i svenska som främmande språk får tas in i kurs i svenska, om del kan skeulan ökade kostnader för staten. Motsvarande bör tillämpas när någon önskar dellai kurserna i den motsatta ordningen. Allmän och särskild kurs I kommer även i fortsättningen altemativakurser (allmän och särskild kurs) atl anordnas i engelska och matematik meninte i B-spräk, dvs. tyska och franska. föreslär att endasten kurs skall kunna anordnas i komvux i ämnena engelska, matematik resp. B-språk.Den skall motsvara både allmän och särskild kurs. Jag förordar all endasi en grundskolkurs anordnas inom komvuxi ämnena engelska, matematik, tyska resp. franska. Kurserna bör ge behörighettill utbildningar, där särskild kurs krävs i dessa ämnen. 2.6 Tim- och kursplaner. Som jag inledningsvis redogjorde för fastställer SÖ f n.lim- och kursplaner för komvux. SÖ fastställer därvid antalet lektioner, somresp. kurs högst får omfatta, enligt riktlinjer som regeringen meddelar.