prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — altskolöverstyrelsen alltfort skall ha del cenirala ansvarel för FoU-verksamhelensplanering, alt politiskt inflytandeöver FoU-planeringen garanteras, attskolöverstyrelsens styrelse aktivt arbetar med och lar slällning ocksä i FoU-frågor, all styrelsen uiökas medledamöter som representerar politiska partier, attstyrelsens politiska ledamöter och förelrädare för forskning bildar ellberedningsorgan för FoU inom , allansvarig FoU-enhel i , byrå L3, ulgörberedningsorganets sekreiariat, attdella beredningsorgan får i uppdrag all fullgöra de planerings-, uppföljnings-och ulvärderingsuppgifter som åvilar den pedagogiska nämnden. Prop.1980/81:97 97 attpedagogiska nämnden i samband med beslul enligl ovan avvecklas, attden redan nu pä informell väg fungerande FoU-samordningen direki underverksledning, pedagogisk nämnd och styrelse formaliseras genoni delberedningsorgan som föreslås, attdel pä sakenheter finns befattningshavare med kompelensinom FoU-områdel och all varje berörd enhel lar ell aklivi ansvar i planeringoch uppföljning av FoU-arbeiel och attsamarbetet i FoU-frågor mellan och siärks även i petitaberedningav gemensamma projektsatsningar, Kommitténsförslag i del föregående förutsätter att FoU-anslagel snarasl återställs tillden nivå del hade /73 och att anslagsutvecklingen därtiU följerden åriiga löne- och prisutvecklingen. Kommiltén föreslår au ålerslällandelsker enligl följande: Förslag till anslagsutveckling /82-1983/84. (1979/80) Totalt (avrundat) 1981/82 1982/83 1983/84 + 3 + 3 + 2 + 2,65 + 2,85 + 3,12 Efterdetta återställande bör anslagel, ulöver de automatiska ökningarna lill följdav allm.än löne- och prisutveckling, öka i den lakl utbildningsväsendets behovkräver. Vidareföreslås all planeringsramarna åriigen beslutas i treårsperioder. förslagulgör en konsekvens av beslut om all regeringen en gångunder varje valperiod skall förelägga eu samlal FoU-program. 7 1980/81. 1980/81:97 98 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1980:2) Skolforskning och skolutveckling Deflesta remissinstansema som yttrat sig över utredningens förslag behandlarinledningsvis även andra områden än de av utredningen lagda konkreta förslagen.Remissinstanserna ansluter sig helt till SFK:s strävan att enligt direktivenlägga fram förslag som beaktar såväl önskemål om ökad anknytning av FoU-arbetettill skolans vardagsproblem som behovet av grundläggande undersökningar omförhållandet mellan skola, yrkesliv och samhälle i övrigt. Decentralisering av FoU-resurseroch ökad satsning på regionalt och lokalt utvecklingsarbete tillstyrks avremissinstanserna som i samband med sina yttranden över utredningens förslagtill stöd till det lokala utvecklingsarbetet utvecklar synen på hur resursernabör fördelas. Direktiven pekar på hur förändringar av skolverksamheten inte ärmöjliga om inte förändringsarbetet är förankrat i den lokala skolenheten. Fleraremissinstanser, däribland UHÅ, rektorsämbetet vid universitet i ,i och förLund/högskoleregion, anför att direktiven för kommittén i vissa avseendensynes ha varit för begränsade, vilket har medfört att väsentliga områden förforskningsinsatser som bl.a. barnomsorg och kultur lämnats utanför. Mångaremissinstanser, främst UHÄ och dess underremissinstanser, samtUgaregionstyrelser, länsskolnämnderna framför allt i , ,, , och menar att kommittén ialltför hög grad intresserat sig för yttre ramar och organisatoriska frågor istället för att diskutera FoU-arbetets innehåll och arbetsformer. Regionslyrelseni anför att betänkandet innehåller på en rad olika punkterförtjänstfulla översikter och analyser vad avser det pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbetet. saknar emellertid en inledande ochbred diskussion om forskningsbegreppet som sådant och med speciell inriktningmot skolområdet. UHÅ redovisar liknande mening och anför att SFK:s ambitionervad avser decentralisering av FoU-arbetet och därmed engagemang och inlevelsepå lokal nivå, vilka UHÄ hell ansluler sig lill, borde kunna motverkas av denenligt UHÄ:s uppfattning centralistiska modell för lokalt utvecklingsarbete somkommittén presenterar. UHÄ delar underremissinstansernas uppfattning att SFKhar ett tekniskt-administrativt perspektiv samt att intresset fokuserats påresursfrågor, yttre ramar och form snarare än på innehåll och djuparevetenskapliga problem. Regionstyrelseni /finner det angeläget all diskutera i vad mån begreppet forsknings-och utvecklingsarbete är en adekvat term i sammanhanget. Regionstyrelsenanför att ansvarel för utveckling och förändring ligger hos dem somverkar i den enskilda skolan och speciella resurser för denna utveckling skallfinnas. Forskningen inom skolans område skall svara för teoribildning, kritiskanalys av förändringar och reformer och kunskapsöversikter inom skilda områden.Det hade därför, enligt styrelsens mening, måhända varil mer fruktbart omkommittén i högre grad än vad som skett sökt särhålla begreppen forskning ochutvecklingsarbete. Detta kunde ha medfört, alt kommitléns förslag Prop,1980/81:97 99 ochanalyser i mindre utsträckning byggts upp kring den lineära FoU-modellen medstegen forskning-utveckling-information och resultatuppföljning. Institutionenför pedagogik vid högskolan för lärarulbildning i anför att det ärväsentligt att resurser tillskapas för utvecklingsarbete, som har en fastförankring i en existerande verklighet, men det är också ytterst väsentligt attforskningen får utrymme och villkor att arbela inom, som garanterar en högkvalitet. menar att det är viktigt att klargöra att den kunskapsom forskningen utvecklar och den kunskap som utvecklas inom utvecklingsarbeteär kvalitativt skilda från varandra. Enligt genomsyrasutredningen av ett administrativt tänkande där grundläggande problem omvandlasfrån att vara teoretiskt förankrade och samhälleligt bestämda till att bliorganisatoriska och informationsinriktade problem. RRV saknar i detbedömningsunderlag som utredningen redovisar en ingående och kritisk granskningav FoU-verksamhetens innehåll. Denna granskning borde tagit sin utgångspunktdels i angelägna behov av kunskaper om skolverksamheten, dels i de krav manrimligtvis kan ställa på skolforskningen för att bidra till ett tillgodoseendeav dessa kunskapsbehov. /SR och saknar kritisk analys avhur FoU-anslagel (ca 36 milj. kr. 1979/80) använts. 1utredningsdirektiven sägs att översynen av det pedagogiska FoU-arbetet bör skemed beaktande avde allmänna principer rörande sekloriell forskning somframlagts av forskningsrådsutredningen och som bl.a. vunnit tillämpning igällande instruktioner för forskningsrådsnämnden. I enlighet med dessadirektiv har kommittén gjort frågor om sektors-principens tillämpning inomutbildningsforskningen till en central utgångspunkt. Bland remissinstansernaär det framför alll UHÄ och dess underremissinstanser samt iUmeå som behandlar frågan om högskolan och den sekloriellautbildningsforskningen. i betonar i sitt yllrande vad kommittén inledningsvisanför: att uppgiften för högskolan att påta sig uppgiften att svara för den sektorielltinitierade uppdragsforskningen inte får inkräkta på högskolans möjligheter attfullgöra sina tvä primära uppgifter att meddela undervisning och bedrivaobunden forskning. Frågan om fördelning av resurser är en fråga omuppdragsforskningens kvalitativa möjligheter och således av vital belydelse. Enuppdragsforskning på vilken ställs andra krav än de som gäller normalt inomhögskolornas forskning är inte önskvärd. Remissinstansernaunderstryker viklen av att högskolan erhåller basresurser för den sekloriellaverksamheten och instämmer i kommitléns uppfattning att balansen mellan fastaoch rörliga resurser behöver återställas till förmån för en högre andel fastatjänster. Pedagogiska instUutiimen vid i anför attproblemens art är sådana att både den pedagogiska forskningen och det lokalautvecklingsarbetet behöver stimulans. Samarbetet dem emellan behöver intensifieras,men villkoren för detta är väsentliga. Det bör finnas en rollfördelning mellanforskning och utvecklingsarbete, för att samarbetet i längden skall blifruktbärande. Emellertid kan sektorsanslagen medföra ett alltför starktberoende hos de vetenskapliga institutionerna, som kan hota såvälintegritet som kvalitet i forskningen. UHÄ anför att den mycketviktiga frågan om balans mellan fasta och rörliga forskningsresurser för SFKfrämst blir en fråga om de pedagogiska institutionernas behov av fastatjänster för att fullgöra sektorsforskning. UHÅ vill här med stöd i flerlalelav underremissinslanser- Prop.1980/81:97 100 nasyttranden beklaga den begränsning av perspektivet som därmed görs. Frågan omhögskolans insatser på utbildningsforskningens område liksom frågan om balansmellan fasta och rörliga resurser för sådan forskning och för sektorsforskningöverhuvud är ett generellt problem för samhällsvetenskaplig forskning och intespeciellt utmärkande för pedagogikämnet jämfört med andra ämnen. Även bl.a.regionstyrelserna i och hävdar uppfattningen att forskning ochutvecklingsarbete för skolan inte får ses som ett för den pedagogiskaforskningen reserverat område. i betonar betydelsen av en grundläggande pedagogiskteoribildning och en fristående kritisk utbildnings-forskning inte minst medtanke på möjligheterna att finna långsiktiga lösningar på skolans problem.Satsningarna på sådan forskning bör, enligt rektorsämbetet, framgent ökas, ävenrelativt sett. Därvid bör frågan om att utveckla den ämnespedagogiskaforskningen och teoribildningen inta en framträdande plats. Planeringsnämndenför lärarutbildning vid universUetet i framhåller att med enutveckling mot allt snävare statsfinanser blir det allt angelägnare att satsapå systematiskt FoU-arbete och att föra en energisk diskussion om och innehåll. Diskussionen måste därvid söka klargöra vad som ärverkligt centralt i FoU-arbetet. Dedirekta förslagen på detta område har kommitién kopplat lill sina förslag omstöd till lokalt utvecklingsarbete, varför remissinstanserna återkommer medsynpunkter i samband med yttrandena över de konkreta förslagen. Stödtdl del lokala utvecklingsarbetet Remissinstansernasyttranden över förslagen till stöd till det lokala utvecklingsarbetet gälleroftast både länsskolnämnderna (resurser, ansvar, arbetsuppgifter) och deföreslagna forskningsstöds- och resullatuppfölj-ningstjänsterna. Vissa remissinstanserhar yttrat sig över delar av stödet fill det lokala utvecklingsarbetet. Beträffandelänsskolnämnderna stöder en klar majoritet av dessa de av kommittén framlagdaförslagen, både vad beträffar länsskolnämndemas vidgade ansvar och förändradearbetsuppgifter, och att det inom varje nämnd skall finnas en gmppbefattningshavare med särskild kompetens för pedagogisk planering ochutvärdering samt de ekonomiska resurser som föreslås tillföras nämndema.Remissinstanserna lämnar olika synpunkter på bl.a. utformningen av stödet ochomfattningen av detsamma. Deremissinstanser som stöder förslagen är främst underremissinstanserna till UHÅmed undantag av i , regionstyrelserna i ,, , och , samtliga länsskolnämnder, SACOISR, Slockholms,Göleborgs, , , , Faluns, , och Luleåkommuner. I samband med yttrandenabetonar flera av remissinstanserna vikten av att den pedagogiska kompetensenförstärks på nämndema. högskolan för lärarulbilningi ställer sig positiv tUl utredningens förslag om att öka kompetenseninom länsskolnämndema vad gäller planering och genomförande avförsöksverksamhet. Det är enligt insfitutionemas uppfattning nödvändigt attinnehavarna av dessa tjänster är väl meriterade vad gäller pedagogiskt vid i framhåller vikten av attkraven på kompetens för denna gmpp befattningshavare ställs högt. 1980/81:97 101 att ställa krav på forskarutbildning vill inslilulionenframhålla att forskningskompetens är en fördel. Åven pedagogiskainstitutionerna vid universUetet i och högskolan i understrykerviklen av pedagogisk kompetens. Regionstyrelseni delar komitléns uppfattning alt förskjutningen av nämndernasuppgifter frän planerande och inspekterande lill mera utvecklingsstödjandeleder till ett ökat behov av pedagogisk kompetens inom nämnderna, vilket måste beaklaspå skilda sätt. Slyrelsen vill i sammanhanget framhälla del angelägna i attnämndernas disposition av dessa medel planeras i samråd med bl.a.högskoleorganisationen. Även regionslyrelsen i menar att samråd måstetill mellan länsskolnämnden och om utnyttjande av medlen. i ochregionstyrelsen i Göleborg kommenterar länsskolnämndemas vidgade ansvar ocharbetsuppgifter. Att länsskolnämnderna skall ta vidgat ansvar för den lokalaskolutvecklingen och för samordningen av kommunernas utvecklingsarbeten inomresp. nämnds ansvarsområde anser planeringsnämnden fullt naturiigt. all de särskilda ekonomiska resurserna för del lokalautvecklingsarbetet måste tillföras kommunerna dels för att ej skapa ett lokaltutvecklingsarbete som går "över huvudet" på lärare, skolledningar ochpolitiker, dels för att ej motverka den decentraliserade beslutsrätten. SACOISRanför att det är väsentligt alt personalen vid länsskolnämnderna besitter enkvalificerad kompetens på såväl det pedagogiska som det beteendevetenskapligaområdet. Nämnden måste också, som utredningen framhåller, kunna disponeraresurser som inte är låsta i fasta tjänster. Beträffande medlen till länsskolnämndernavill TCO peka på att andra faktorer än elevantalet i länen måste tillåtaspåverka fördelningen av medlen. 1 annat fall skulle en orimligt stor andel gåtill de folkrika länen medan t.ex. norrlandslänen skulle få mycket små belopp.TCO vill understryka att resursen skall kunna utnyttjas för ekonomiskt stödtill försök som leds av den i skolarbetet direkt involverade personalen. Iriktlinjerna måste syftet med resursen preciseras, så alt man inte riskerar attden med tiden sugs in i den allmänna administrationen eller förvandlas tillfasta tjänster. Fleraremissinstanser som är positiva till det ökade stödet lill länsskolnämnderna, dåriblandpedagogiska institutionen vid högskolan för lärarutbildning i ,rektorsämbetet och pedagogiska institutionen vid i ,rektorsämbetet vid i , i och i / , år tveksamma tUl attbidraget på 4 milj. kr. avskiljes från det totala FoU-anslaget. Resurserna tilllänsskolnämnderna bör erhållas utanför FoU-anslagets ram. UniversUetet iUppsala anför att dessa medel skall vara en rörlig resurs för utvecklingsstödjandeuppgifter och inte i första hand en resurs för kommunalt utvecklingsarbetefördelad av länsskolnämnderna i form av projektbidrag till kommunernasverksamhet. anser det inte självklart att medlen skall belasta FoU-anslaget.Med hänsyn till syftet med resursen synes det mer befogat attbetrakta den som en fömtsättning för nämndernas normala ansvar. Som ovan nämnts tillstyrker länsskolnämnderna den ändraderoll nämndema förväntas få genom kommitténs förslag. Den föreslagna flexiblaresursen på 4milj. för utvecklingsstödjande uppgifter välkomnas Uka- Prop.1980/81:97 102 Beträffandeförskjutningen av arbetsuppgifterna för länsskolnämnderna till att bli merpedagogiskt rådgivande samt frågan om pedagogisk kompetens på nämnderna,framhåller flera av nämnderna att länsskolnämnden är och alltid i ickeobetydlig omfattning har varit en pedagogiskt rådgivande myndighet och att denefterfrågade pedagogiska kompetensen i icke ringa omfattning redan nu finnsbland handläggande tjänstemän på länsskolnämnden som har pedagogiskafunktioner. Länsskolnämndernaanser alt de ekonomiska resurser som föreslås gå till nämnderna är mycketväsentliga för att nämnderna skall kunna öka sina insatser då det gäller stödoch stimulans till det lokala utvecklingsarbetet. i Kronobergslän anför i likhet med många andra nämnder att behovet av detta stöd påtagligtökat som en föjd av skolledar-utbildning, personallagsutbildning och kurser,främst av organisationsul-vecklande art, som länsskolnämnden ordnat. Ungefärhälften av länsskolnämnderna ifrågasätter resursens storiek. iBlekinge län menar att resurstillskottet, ca . per nämnd, knappasttorde svara upp mol de ökade uppgifter inom-FoU-verksamheten, som utredningenålägger länsskolnämnderna. Resursen anses för liten. Med hänvisning tilldecentraliseringssträvandena och utredningens direktiv anser länsskolnämnden iÄlvsborgs län alt det är naturiigt att SÖ avskiljer en större del av FoU-resursenlill länsskolnämnderna än de 4 milj. kr. som utredningen föreslår. Detförefaller rimligt, att åtminstone dubbelt så mycket, alltså Smilj.kr. i 1979års penningvärde destineras till länsskolnämnderna för vidare befordran tillkommunerna som stimulansbidrag till angelägna utvecklingsprojekt. Även länsskolnämndeni och vill ha en fördubbling av de föreslagna medlen tUllänsskolnämnderna. Länsskolnämndeni län, som vänder sig mot SÖ:s centrala ansvar förprojektuppföljning, finner det rimligt att 22 milj. kr. fördelas på de 24 länsskolnämndernamed hänsyn tagen till skolverksamhetens omfallning i resp. län. Flera länsskolnämnder,bl. a. länsskolnämndema i och understrykerbetydelsen av att medlen får disponeras självständigt av nämnderna utancentralstyrning från SÖ och att initiativ och förankring äv verksamheten skersåväl på regional som lokal nivå. Deremissinstanser som ställer sig tveksamma eller avvisande lill förslaget att 4milj. avskiljs till länsskolnämnderna är framför allt UHÄ, iGöteborg, SÖ och pedagogiska nämnden samt , , ,och kommuner. UHÄavstår från att kommentera förslaget som berör länsskolnämnderna men påpekaratt det förefaller som om 4milj. fördelat på de 24 nämnderna vore riskabelresurssplittring. Både pedagogiska institutionen och psykologiska institutionenvid i är negativa till att 4milj.kr. avskiljs för länsskolnämnderna.Enligt psykologiska institutionen är det tveksamt att inteckna så stor del avett anslag i nedåtgående innan man fått erfarenhet av verksamheten. Pedagogiskainstitutionen saknar analys av länsskolnämnder och fortbildningsorganisationoch vill mot den bakgmnden inte fillstyrka 4milj. SÖ avstyrker förslaget om4milj. tiU länsskolnämnderna men förutsätter att sådan verksamhet skallkunna förläggas tiU nämnderna efter SÖ:s bedömning från fall tiU fall. SÖ anseratt resurserna måste sammanhållas centralt. Åven pedagogiska nämnden avstyrker4 milj. kr. Malmökommun anför att FoU-medlen i huvudsak bör disponeras för 1980/81:97 103 centraltinitierade större projekt. Skolstyrelsen avstyrker sålunda att förslaget om 4milj. av resursen fördelas till länsskolnämnderna för stöd fill del lokalautvecklingsarbetet. Flera kommuner, bl.a. och , anser att de 4milj. bör gå direkt till kommunerna. Beträffandelänsskolnämndemas vidgade ansvar är Kommunjörbundet, och . Den FoU-verksamhel som anses lämplig alt utföras lokalt och som skeri samråd mellan myndigheten och kommunen bör ha politiska beslut som liggertill grund för utvecklingsarbetet. Enligt bör ansvaret odelatvila på kommunernas förtroendevalda. SFK:s förslag attgenomföranderesursen permanentas tillstyrks helt av remissinstanserna.Pedagogiska instUutionen vid i menar, att det finns starkaskäl som talar för att denna resurs redan nu utformas som en permanent resurstill skolväsendet för utvecklingsinsatser. SÖ tillstyrker förslaget attgenomföranderesursen permanentas för och att en liknande anordninginförs även för gymnasieskolan och komvux. iJönköpings län instämmer i kommitténs förslag alt den föreslagnagenomföranderesursen för Lgr 80 efter utvärdering permanentas som enutvecklingsresurs och då utsträcks även för gymnasiet, komvux och AMU. Enligt länsskolnämndensmening måste redan nu klarläggas vem som skall utföra den föreslagnautvärderingen. i och anseratt den föreslagna utvärderingen bör ses som en del av länsskolnämndemasordinarie utvärderingsverksamhet . SFK:sförslag att de till länsskolnämnderna tilldelade medlen skall avse projekteller försöksverksamhet av störte omfattning tillstyrks av de remissinstansersom yttrat sig över förslagel, bl.a. LO. , SHIO och kommun. Beträffandeforskningsstöd och stöd för resultatuppföljning i det lokala utvecklingsarbetetkonstateras att en majoritet ställer sig bakom förslagen men attremissopinionen är betydligt mer splittrad än belräffande stödet till länsskolnämnderna.Remissinstanserna behandlar ofta båda tjänstema tillsammans. Det är framförallt underremissinstanserna tUl UHÄ som tillstyrker tjänsterna,regionstyrelserna utom i och - beträffande forskningsstödljänsterna- en liten majoritet av länsskolnämnderna. De kommuner som yttrat sigtillstyrker oftast förslaget men betonar betydelsen avdecentralisering av FoU-arbete till kommunnivå. Beträffandeuppföljningsstödtjänsterna gäller i stort samma instäUning till dem som till deförra tjänsterna. Nästan samtliga länsskolnämnder förordar dock att uppföljningsstödtjänslematillförs länsskolnämnderna. Remissinstanserna lämnar många kompletterandesynpunkter, framför allt på inriktningen av och placeringen av tjänstema. UHÄintar en avvaktande inställning och betonar att frågor om högskolans samverkanmed och medverkan i sekloriell FoU behandlas av forskningssamverkanskommittén (FOSAM),vars förslag beräknas föreligga . I avvaktan på FOSAM viU UHÄ nuinte ta stäUning fill förmån för sådana särlösningar som SFK föreslår. UHÄanför vidare att den i och för sig angelägna förstärkningen vad gäller tjänsterinom utbildningsforskningen hos SFK blir en exklusiv fråga för de pedagogiska insfi-tufionema.UHÄ anser att alla SFK:s förslag om samverkan mellan högskolan ochskolmyndigheterna på FoU-området måste ses i perspektivet av motsvarandegenerella problem, som f. n. behandlas av FOSAM. 1980/81:97 104 Pedagogiskainstitutionen vid högskolan för lärarutbildning i vill särskilt framhållaatt forskningsstödet i det lokala utvecklingsarbetet ges i form av fastatjänster. Detta är avgörande för att tjänstema skall bli eftertraktade avkompetenta sökande och därmed bli ett led i den vetenskapligakompetensuppbyggnaden. Beträffandeforskningsstödstjänstema vill universUetet i föreslå att denuppgiftsbeskrivning som kommittén gör för dessa tjänster omformas medutgångspunkt från syftet att göra dem till samordningsfunktioner inom resp.region. Den väsentliga uppgiften för dessa tjänsteinnehavare finner Uppsalauniversitet vara inte att ge stöd i forskning utan från forskning. Detta stödskulle med fördel kunna riktas mot den personal inom länsskolnämnderna som har utvecklingsstödjandeuppgifter. Den största risken för denna personal kommer enligt Uppsalauniversitet att bli att de förlorar distansen till verksamheten på det lokalaplanet. Att kompetenskravet för innehav av forskningsstödstjänst skall varadoktorsexamen anser vara självklart. Universitetetanför vidare beträffande resultatuppföljningstjänsten att arbetsuppgifternaanknyter tiU de förra. ResuUatuppföljaren skall som namnet antyder fånga uppresultat av FoU-arbete samt bedriva fortbildning och personalutbildning av delokala skolenheternas personal. Kraven på tjänstens innehavare anser kommitténbehöva vara "god kännedom om skolväsendet, erfarenhet av lokalt ochregionalt utvecklingsarbete samt erfarenhet av fortbUdning i olikaformer." anser även i detta fall att krav påforskningskompetens av något slag bör ställas. vid universilelel i ansluter till ovan redovisadetankegångar om tjänsterna som samordningsfunkfioner. vill intebinda tjänsterna vid speciell institution utan talar om kontaktpersoner påbred front. Enligt rektorsämbetet bör skolan fömtsättningslöst kunna söka stödför sitt förnyelsearbete inom högskolan vid den institution, vars kompetenssvarar mot det aktuella utvecklingsbehovet. Detla kan för delgälla såväl de båda pedagogiska insfitutionerna som andra institutioner.Rektorsämbetet tillstyrker att tjänster inrättas främst för förmedling avsådana kontakter och för medverkan i planering och genomförande av den forskningsstödjandeverksamheten. PedagogiskainstUutionen vid i intar en jämfört med rektorsämbetenavid universiteten i och motsatt inställning beträffande inriktningenav tjänsterna. Enligt pedagogiska institutionen vid i båda tjänsterna fylla ett stort behov för att ge vetenskapligt stöd åtledningsfunktionerna inom det regionala och lokala utvecklingsarbetet.