prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag avser därför att föreslå regeringen att gebostadsslyrelsen och statens råd för byggnadsforskning i uppdrag atl redovisaerfarenheterna av verksamheten som ett medel att stimulera experiment- ochutvecklingsverksamheten inom bostadsförsörjningen. Jag ansluter mig lill byggforskningsrådels och bostadsslyrelsensförslag om alt ett särskilt anslagLån till experimenlbyggande inom bostadsförsörjningen inrättas. För långivningen för /82 beräknar jag enram för beslut om 5 milj. kr. ochett anslag om samma belopp. För de två därpåkommande budgetåren beräknar jag en preliminär ram om 5 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår atl 1. godkänna de riktlinjer förslöd lill experimentbyggande inom bostadsförsörjningen som jag harförordat, 2. medge atl beslut om län tillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningenfår meddelas intill etl belopp av . under budgetåret1981/82, 3. medge atl beslut om lån lillexperimenlbyggande inom bostadsförsörjningen preliminärt får meddelasintill ett belopp av . undervardera /83 och 1983/84, 4. lill Lån tdlexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen för /82 anvisa elt reservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga16 1979/80Utgift 29329000 1980/81Anslag 28590000 1981/82Förslag 29976000 är central förvaltningsmyndighet förärenden om plan-och byggnadsväsendel. Del åligger verkel särskilt alt samla inoch bearbeta kunskaper och erfarenheler inom dess verksamhetsområde, att ianslutning till den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendel ge rådoch vägledning för planväsendet, meddela föreskrifter för byggnadsväsendel ochverka för samordning av planverkels och andra myndigheters regler som rör plan-eller byggnadsväsendel. Dessulom skall planverket verka för samordning mellanverkel och andra myndigheter när del gäller dels insamling och bearbetning avkunskaper och erfarenheler som rör hushållning med mark och vatten, dels rådoch vägledning belräffande fullföljandet av de riktlinjer som har uppställtsför hushållningen med mark och vatten. leds av en styrelse. Chef för planverket ären generaldirektör. Verkel är organiserat på två avdelningar, planavdelningenoch bygg- Beräknad ändring 1981/82 Avgifter för statens planverkstrycksaker, som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet,beräknas lill . för nästa budgetär (1980/. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 103 nadsavde/ningen.Avdelningarna är indelade i enheter. Inom verket finns vidare en friståendeenhet, administrativa enheten, samt elt verkssekretariat knutet direkt till verkschefen. Till planverket har knutits fyrarådgivande organ, rådet församhällsplanering, , rådet för energihushållning och rådetför stål- och belongnormer. är sedan den 1 juli 1970administrativt knuten lill statensplanverk. Nämnden handlägger, med hela landel som verksamhetsområde, mål enligt lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar samt - sedan den - målenligt lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. har i egenskap av centralförvaltningsmyndighet för plan- och byggnadsväsendetvikliga uppgifter när det gäller all påverka förhållandena inom samhällsplaneringen och byggandet.Verkets insatser blir av särskild betydelse när den ekonomiska situafionen ärsådan, att stor sparsamhet måste iakttas. Del slår helt klart alt frågorom hushållningenmed mark och vatten, med energi samtmed resurser i form av befintlig bebyggelse blir huvuduppgifter förplanverket . Den fysiska riksplaneringen bör enligt verketkoncentreras till frågor rörande hushållningen med naturresurserna mark ochvallen saml uppbyggnaden av den fysiska infrastrukturen. Underlag börularbelas för statsmakternas beslut om säkerställande av sådana områden ochverksamheter som det är av riksintresse att bevaka. Stor omsorg måste ägnas åtatt belysa markanvändningskonsekvenserna för olika energislag. Det är viktigt atl överväga behovet av och formerna för atlsäkerställa mark eller reservat föranläggningar för produktion och distribution av energi i form av såväletablerade energislag såsom kärnkraft, olja och vattenkraft som alternativ iform av kol, vind- och solenergi saml biomassa av olika slag. Genomförandet av i den fysiska riksplaneringenbeslutade riktlinjer för hushållningmed mark och bör i allt väsentligl ske i den löpande översiktligaoch detaljerade kommunala planeringen. energibalans är i höggrad beroende av det nära sambandet mellanmöjlig tillförsel och möjligt sparande av energi. uppgifter när det gäller hushållning med energi harhittills främsl inriktats på ätgärder i nytillkommande bebyggelse men i viss omfallningäven i befint-. Verkel anser all delta arbete måstefortsätta och även utvidgas till all möta den nya teknik som i snabb taktutvecklas inte minst inom flödesenergins område. Del är enligt planverket angelägel all ocksäklariägga samband och möjligheterbelräffande energihushållning på nivå genom ålgärder i befintligmiljö och vid planering för ulbyggnad och komplettering av landetstätorter. Denna energiplanering - såväl för tillförsel som för hus- 1980/81:100 Bilaga16 104 hållningsåtgärder- bör ske inom ramen för en samlad planering efter allmänna riktlinjer som formuleras avstatsmakterna. ser som en angelägen uppgift alt samordna dennaenergiplanering med kommunernas löpande planering. En annan viklig uppgift för samhällsplaneringen blir att utveckla metoder, skapa genomförandemedel och ekonomiska förutsättningar för atl underhålla,förbättra och komplettera den befinlliga tätorlsmiljön, dvs. vad som brukar betecknas stadsförnyelse.Planverket har i huvudsakinriktat sina resurser pä planering och byggande för nyproduktion. Väsentligtstörre resurser och kunskaper måsle sällas in för att underlätta stadsförnyelsen. Denna uppgift berör flertalet avverkets arbetsområden. Utgångspunkten för planverkels verksamhet inomplan- och byggnadsväsendets område är gällande byggnadslagstiftning. År 1979presenterades ell förslag lill ny plan- och bygglag, som enligl förslagel börkunna träda i krafl . Del är ännu osäkert i vilken månförslagets innehåll kommer atl bestå utanstörre ändringar och om tidsplanen kan hållas.1 god lid innan en genomgripandelagreform träder i kraft måste arbetetinom planverket inriklas på olika förberedande åtgärder. 1 första hand gäller det att i nära kontakt med övrigslallig förvaltning och med kommuneroch näringsliv utarbeta föreskrifter och allmänna råd lill den nya lagen. Utvecklingen gårsnabbt pä del byggnadslekniska fältet. måste ha kännedom om egenskaperna såväl hos den nya tekniken som hos de nya byggnadsmaterialen. Kunskaperna måsteutvecklas när del gäller såvälsäkerhets- och hälsofrågor I.ex. brandhärdighet, risker med ra-donhaltigamaterial etc - som materialens tålighet och uthållighet i drifts-skedet. Del ankommer på planverket atl omsättaerfarenheter från forsknings- ochutvecklingsarbetet på omrädel i byggbeslämmelser. Del stora antalet nya byggprodukter, inte minstinom energihushållningens område, gör all arbetsbelastningen hos byggnadsnämnderoch låne-och bidragsgivande myndigheter ökar. Efterfrågan på typgodkännande frän planverket av nya produkter kan väntas ökayllerligare, särskilt om statsmakterna ställer mer omfattande krav påtypgodkännande som förutsättning förslalliga län och bidrag till bostadsbyggande och energihushällningsåtgärder. Sammanfattningsvis kan sägas atl utvecklingen inomplan- och byggnadsväsendet under denärmaste åren med all säkerhet kommer all präglas av ökade krav pä hushållningmed resurser samt av intensiv utveckling av ny teknik. Behovet av en omsorgsfull planering och väl avvägdaföreskrifter och allmänna råd blirän mer angeläget i en situation med knappare resurser. I. Pris-ochlöneomräkning m.m. . Därvid har bl. a. beaktats atl en personlig tjänst dras in p. g. a. innehavarensålderspensionering. 1980/81:100 Bilaga 16 105 Besparingsallernativet skulleinnebära atl lönemedlen minskas med . För planavdelningeninnebär detta att två tjänster hålls vakanta.Satsningen på stadsförnyelse skärs därvid ned. Inom byggnadsavdelningen begränsas expertmedlen med 250000 kr.Detta innebär att bestämmelsefrågor för arbetsmiljön senareläggs, atl arbetetmed godkännanderegler inom samhälls- och teknikutvecklingen minskar, och altexterninformationen skärs ned. Inomden administrativa enheten läggs dagspressbevakningen ned, bevaknings- och städrutiner rationaliseras. För arbetet med alt införa nyplan- och bygglag erfordras en ökning avexpertmedlen med . t.o.m. /86. Under anslagsposten Expenserbegärs yllerligare medel för utbyte av skrivmaskiner.Intern utbildning kräver ökade medel. Det internationella utbytet kräver ökademedel för representation. Vidare begärs medel för dataterminal ochlitteratursökning. För all möjliggöra en elaslicitel i typgodkännandeverksamhelen, t. ex. vid behov av resursförstärkning, och förförberedande arbetsinsatser som inle kan debiteras förrän i ett senare skedehemställer planverket atl verksamheten skall finansieras med ett förslagsanslagom I . och att ett rörelsekapital om . ställs lill förfogande. kommer flera förändringaratt aktualiseras pä planväsendetsområde. Remissbehandlingen av PBL-ulredningens förslag lill ny plan- och byggnadslagstiftning avslutadesunder . Flertalet av deremissinsianser som har gjort en helhetsbedömning av förslaget anser attdetta - med större eller mindre omarbetningar - kan läggas till grund för lagstiftning. Beredningen inom departementet avärendet bedrivs med den inriktningenall ett förslag skall remitteras tilllagrådet . Vissa reformerär att vänta även . Jag tänker då i första hand pä gatukostnadsfrågan. Del arbele som har bedrivits inom med anledning avgatukostnadsulredning-ens förslag i belänkandet (SOU 1977:65) Kommunernasgatuhållning fortsätter. Arbelelkommer alt utmynna i en proposition med förslag lilländring av gatukostnadsbestämmelserna. Under är 1981 kommer regeringen vidare attavlämna en proposition på grundval avrapporten (SOU 1979:54 och 55) Hushållning med mark och 2. Därvid kommer ställning alt las bl. a. till den fortsatta inriktningen av arbetet med denfysiska riksplaneringen. Vidare förbereds en proposition med anledning av förslagen i promemorian(Ds Bo 1980:2) Tillållighelsprövning av viss industriell verksamhetm.m.. Översyn av 136 a§ byggnad slagen. Beredning pågår även av partiella ändringar av dennu gällande byggnadslagen i syfteatt bl. a. underiätta byggande utanför plan och atl nä en Prop, 1980/81:100 Bilaga 16 106 snabbare planprocess i fråga omdetaljplaner. Elt viktigt mål i detta sammanhangär atl åstadkomma besparingar såväl för stat som kommun. Del finns mot den nu angivna bakgrunden anledningatl göra en översyn av verksamheten vid bl. a. statens planverk. Jagavser atl senare ta upp den frågan iregeringen. Översynsarbelel bör samordnas med förslagel till ny plan-ochbygglag. För nästa budgetår bör medel för planverkelsverksamhet beräknas med utgångspunkt i verkets huvudförslag. Jag avseratl föreslå regeringen alt tvä tjänster,vilka verket har avsett atl hålla vakanta, dras in - ulöver den tjänstsom verket har föreslagil för indragning. Typgodkännandeverksamhelen har numera en särskildanslagspost. Jag förordar att verkel beviljas . av den rörliga kreditsom står till regeringensdisposition för all läcka finansieringsbehov som uppkommer vid fillfälliga likvidiletsunderskott inomtypgodkännandeverksamhelen. Dessa ålgärder torde ge förbättrade förutsättningarför verksamheten, som har till målsättning alt vara helt avgiftsfinansierad, såall den kan bedrivas på ell ekonomiskt rationellt säll. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till för /82anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till översiktlig planering m. m. 979/80 Utgift 980/81 Anslag 981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter enligtkungörelsen (1958:163) angående statsbidragtill vissa plankostnader. Förinnevarande budgetår har regeringenföreskrivit all högst . får disponeras fill planeringsföretagi andra former än sådana som byggnadslagen anvisar och som är angelägna från allmän synpunkt. Det gällerhuvudsakligen lill sådan översiktligkommunal planering som hänger samman med den fysiska riksplaneringen. 1 reservationen ingår, förutom medel för beslutademen ännu inte utbetalda bidrag till kommunala planeringsförelag, 257 500 kr.som har anslagits till avlösning avförskott till . Prövningen om och i vilken utsträckning bidragskall lämnas åvilar regeringen och sker efter förslag av planverket. 1980/81:100 Bilaga 16 107 Enligt planverket har de fördeladestatsbidragen lill översiktlig kommunalplanering varit av stor belydelse för planeringsarbetets kvalitet och genomförande i samband med den fysiskariksplaneringen. Fortsalt statligtslöd är angelägel för alt i landels olika delar stödja en planering som tjänarfler än kommunens egna invånare. konstaterar atl vissa arbetsuppgifterkvarstår för kommunerna i de närmaste årens arbete med den fysiskariksplaneringen. Det är enligt planverketmycket angelägel alt tillräckliga resurser slår lill förfogande för all med statsbidrag stödjakommunal och interkommunal planeringi områden med från rikssynpunkl angelägna planeringsföretag. bedömer all behovet av slöd förkommunala planeringsinsatser i syfte att tillgodose riksintressen även ifortsättningen kommer att ligga på ungefärnuvarande nivå. Nya verksamhetsområden kommer också atl behöva bli föremål för intensifieradeplaneringsinsalser under 1980-talel. Del är enligl planverket angeläget alt välfungerande planeringsmetoder tillämpas i den kommunala översiktsplaneringen.Verket pekar pä behovel avmetodutvecklande arbete och planmässiga studier av frågor och problem som av statsmaklerna bedöms vara väsentliga.Del kan i.ex. gälla planering av riksinlressanla lätorlsmiljöer eller planeringför beaktande av riktlinjer förenergipolitiken i den fysiska planeringen. Programdiskussioner mellan stat och kommun i frågor av den härtypen behöver enligl planverketförberedas genom metodutvecklande arbete och försöksverksamhet somstaten bör stödja. När det gäller stadsförnyelse saknas enligtplanverket i hög grad plane-ringslradition med erfarenheter och lösningar avplanarbele och genomförande. Om inle kommunerna skall hamna i elt frånplaneringssynpunkt besvärligt lägeunder 1980-lalet krävs enligt planverket redan nu betydande insatser. Det är enligt verket inte rimligt atlvissa kommuner med särskilt akutaproblem skall bekosta hela det nödvändiga utvecklingsarbetet, särskilt som enslor del av planeringsanspråken är en konsekvens av statsmakternasbeslut. Anslaget till översiktlig planering m.m. bör enligl verket genom sin inriktning på metodfrågor redan nukunna användas för vissa kommunalaprojekt som avser upprättande av stadsförnyelseprogram. För att anslaget skall kunna användas som en mergenerell stödform för förnyelseplanering föreslås att anslagsbestämmelsernakompletteras så alt denna nya inriktning klart kommer lill ullryck. anser del vidare nödvändigl alt fädisponera . av anslaget för administration av anslaget. begär att 4 milj. kr. fär las i anspråkför bidrag lill översiktlig kommunalplanering under /82. Planverketföreslår all beslutanderätten vid fördelningen av anslaget flytlas fränregeringen lill verkel. 1980/81:100 Bilaga 16 108 Anslaget är avsett för slöd i huvudsak lill sådan översiktlig planering som hängersamman med genomförandel av den fysiska riksplaneringen och har för innevarande budgetår upplagils med 3 milj. kr. Jag vill erinra om all , päförslag i prop. 1980/81:20 bil. 12Besparingar i statsverksamheten m.m., har beslutat atl anslaget skall upphörafr. o. m. /83. Med hänsyn härtill är jag inte beredd alltillstyrka planverkets förslag all anslagetskall kunna användas även som en mer generell stödform för förnyelseplanering. Jag är inte heller beredd alt tillstyrka förslaget att beslutanderätten vid fördelningen av anslagetflyttas frän regeringen till planverketoch att en viss del av anslaget får disponeras för administration avdetta. Med hänsyn till att anslaget skall avvecklas anser jag det angelägel att medlen används för sådana planeringsinsatser därde kvarstående uppgifterna ärstörst och för vilka kommunerna har särskilt behov av statligt slöd för atlkunna lösa problemen. En mindre del av anslaget bör kunna användas för attstödja sådan planering som innefattar utveckling av planeringsmetoder. Jaghemställer att regeringen föreslår atl tillBidrag tdl översiktlig planering m. m. för budgetärel 1981/82 anvisa ettreservationsanslag av . 1980/81:100 Bilaga 16 109 Det statliga lantmäteri- och kartväsendetomfattar statens lantmäteriverk, enöverlanlmätarmyndighel i varje län och lokala fastighetsbildnings-myndigheter. är centralförvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsbildning,fastighetsbeslämning, fastighetsvärdering, faslighels-samverkan och faslighelsregistrering saml förfrågor om mälningsverk-samhel ochallmän kartläggning. 1 den sistnämnda uppgiften ingår att vatje år upprätta förslag lill plan för de allmänna karlarbetena saml atl utföragrundläggande kartläggning och ge ut kartor i skalor, serier och versioner somsvarar mot samhällets grundläggande och kontinuerliga behov. Verket skall leda och öva tillsyn över verksamhetsom ankommer på faslighelsbildningsmyndigheloch över faslighetsregisterverksamhelen. Verkel leds av en styrelse med en generaldirektörsom ordförande och högst sex andra ledamöter, som regeringen utser.Generaldirektören är chef för verket. Inomverkel finns fyra avdelningar, administrativa avdelningen, faslighelsavdelningen, kartavdelningenoch produktionsavdelningen. Dessulom finns etl revisionskontor. För samråd i mera betydelsefulla frågor omriktlinjer för de allmänna kartarbelena finns elt lill verket knutet kartråd. 1karträdel ingår företrädare förnärmast berörda statliga myndigheter och Svenska kommunförbundet.Generaldirektören i verkel är ordförande i karträdel. har länel somverksamhetsområde. Chef för myndighetenär överlanlmälaren, som dessutom är tjänsteman hos och chef fördess lantmäterienhel.Överlantmälarmyndigheten skall inom länel främsl leda och öva tillsyn öververksamheten vid de slalliga fastighelsbildningsmyndigheterna,öva tillsyn över mätningsverksamhelen samtverka för samordning av grundläggande mätnings- och karlläggnings-verksamhet. handhar lantmäteri-och karlverksamheten på den lokala nivån. Lantmäleridislriklet ärverksamhetsområde för en faslighelsbildningsmyndighel.Landel är indelat i 87 lanlmäteridislrikt. För särskilda fastighetsbildningsuppgifler finns yllerligare 25 slalligafaslig-helsbildningsmyndigheler, s.k. specialenheter. Av dessa har 24 fastighets-bildningsuppgifter som hängersamman med jordbrukels och skogsbrukels rationalisering och en uppgifter som rör utvecklingen av tätbebyggelse.Chef för fastighetsbildningsmyndighet med lanlmäleridistrikl som verk- 1980/81:100 Bilaga 16 110 samhetsområdeär en distriklslanlmätare och för annan statlig faslighelsbildningsmyndighelen länslantmätare. Lantmäterietbedriver en omfattande uppdragsverksamhet. Denna ulförs såväl centralt som regionalt och lokalt. För alt man bällre skallkunna utnyttja de tekniska resurser som lantmäteriet förfogar över har delregionall bildals åtta s. k. samverkansområden som vart och ell bestårav ell antal överlantmätarmyndigheter. Det stafiiga lantmäteri- och kartväsendelsysselsatte den ca 2900 personer varav ca 850 vidlantmäteriverket. Utanför den nu beskrivna slalliga organisationenmen underordnad denna i fillsynshänseende finns dels 42 kommunalafastighetsbildningsmyndigheter förutveckling av tätbebyggelse, dels 24 statliga och 33 kommunala fastighetsregistermyndigheter. Slalligafastighetsregistermyndigheter är länsstyrelserna,där ärenden om faslighelsregistrering handläggs inom lantmäterienheterna. Lanlmäteriets verksamhet delas in i program, nämligen Medel tas upp under följande anslag. Lantmäteriet: Vissa allmännamyndighetsuppgifter Lantmäteriet: Förrättnings-och uppdragsverksamhet Lantmäteriet: Mätning ochkarlläggning Lantmäteriet: Bidrag lillförrättnings- och uppdragsverksamhet Anslag D 1 är ett förslagsanslag som skallfinansiera verksamheten inom program I. Anslag D 2 är etl förslagsanslag som las upp medelt formellt belopp på 1 000 kr.Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för program 2. Som intäkter under anslaget redovisas delsfakturerade avgifter, dels ianspråktagna medel från bidragsanslaget (D5), delsvärdet av utförda men ännu inte fakturerade prestationer. Anslagen D 3 öch D 4 är reservationsanslag somskall finansiera verksamheten inom program 3 och program 4. AnslagD 5 är etl förslagsanslag med två delposter avseende a. kostnaderberoende pä all nedsatt lanlmäteritaxa tillämpas pä vissa ärenden m. m. b. statsbidrag till kostnader förfaslighelsbildningsförrätlningar m.m. där lantmäteriverket disponerar medlen. Anslag D 6 är elt reservationsanslag som skallfinansiera lanlmäteriets behov avstrategisk utrustning m. m. Anslaget fungerar som etl lån som amorteras till en inkomsttitel på statsbudgeten itakt med all utrustningen skrivs av. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 III Lantmäteriet: Vissa allmänna myndighetsuppgifter 1979/80Utgift 43 315 803 1980/81Anvisat 42323000 1981/82Förslag 44863000 Under anslaget redovisas kostnader för program 1 Vissaallmänna myndighetsuppgifter. Program1 Vissa allmänna myndighetsuppgifter Programmet omfattar i huvudsak följande uppgifter avmyndighelskaraktär: - föreskrifter och allmänna råd förlanlmäteri- och karlverksamheten - frågor om faslighelsregistrering - service-, rådgivnings- ochupplysningsverksamhet ål kommunala och statliga organ i faslighelslekniska,fastighelsrällsliga och fastighelsekonomiska frågor saml biträde ål domstolar - geodetisk, fotogrammetrisk ochkarlografisk service och rådgivning ät kommuner. Lanlmäteriets två huvuduppgifter ligger inom program 2och 3. Insatserna inom program 1 har till huvudsakligt syfte att utveckla ochgenom föreskrifter och allmänna råd sprida kännedom om ändamålsenliga metoderinom lanlmäteriets verksamhetsfält och alt genom samråd med sam-hällsplanerandeorgan verka för alt lanlmäteriets tjänster - flygbildsframsiällningetc. saml fastighetsbildning och fastighetsvärdering m. m. utnyttjas på ettändamålsenligt och samordnat säll i samhällsplaneringen. Frågor omlandskapsinformation - kartor, flygbilder, markdala etc. - ochgenomförandefrågor har ökat mycket slarkl i belydelse inom samhällsplaneringen.Ocksä inom den militära sektorn, för friluftslivet och inom andra områden där informationom landskapet är av intresse har dessa frågor ökal i vikl. Del är mot dennabakgrund utomordentligt angeläget all lantmäteriet kan ligga långt framme iutvecklingen och erbjuda god service åt de planerande organen. Lantmäterietmåste för att kunna möta dessa krav utveckla produkter som stämmer medanvändarnas behov, utveckla teknik och metoder som är nödvändiga för allvidmakthålla eller förbällra lanlmäteriets effektivitet och intensifierainformation och annan service framför allt till kommunerna saml bedriva eneffektiv marknadsföring. Inom programmel allmänna myndighetsuppgifter harresursförbrukningen under /80 uppgått fill av vad som varbudgeterat. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 112 Verksamheteninom delprogrammet föreskrifter och allmänna råd har efter vissa förskjutningarmellan olika projekt i allt väsentligl genomförts planenligt. Planeraderiksgränsarbeten har genomförts. Drygt hälften av omslutningen pä programmet,eller ca 25 milj. kr., avser service lill andra myndigheter. Resursinsatsernainom delprogrammet har planenligt fördelats om till förmån för service ochrådgivning ål kommuner samt samverkan inom området för jord- och skogsbruketsrationalisering. av resurserna disponerades sålunda för dessaändamål. Insatserna ät kommunerna avser främstfastighetsbildningsmyndigheternas deltagande i byggnadsnämndernas sammanträdenoch i beredningsarbete i anslutning därtill saml programarbete och planeringför grundläggande mätning, beräkning och kartläggning och annan lekniskservice.