prop · G403103 · 1980-12-31 00:00:00 — Särskild viktbör därvid läggas vid en analys av samarbelsbehov och planering avsamarbetskanaler mellan de olika akluella organen liksom vid behovel av en samordningmellan sluten och öppen barn- och ungdomspsykiairisk vård, med övrigamedicinska verksamheter där barn vårdas saml med allmänpsykiatrin. Särskilduppmärksamhet bör även ägnas ål det problem, som en ökande efterfrågan pårådgivande behandling ål invandrargrupperna ulgör. Kommittén bör ta framförslag lill lämpliga modeller för den framlida verksamheten, vilka kan ge deberörda huvudmännen uppslag och impulser fill förändringar och förbättringarinom ramen för nuvarande eller ett ändrat huvudmannaskap. Kommittén bör i sillarbele hålla nära kontakt med elevvårdskommittén och omsorgskommittén.Kommittén bör ta tillvara de lidigare karfiäggningar som har gjorts av bl.a.socialutredningen (SOU 1974:39), av (Barn- ochungdomspsykiairisk verksamhet i ; Socialslyrelsen redovisar 1980:2)saml av elevvårdskommillén (Samverkan mellan skolan och andra samhällsorgan. DsU 1980:2). Kommittén bör belysa de kommunalekonomiska konsekvenserna aveventuella förslag till förändringar som läggs fram (jfr Dir. 1980:20). Kommitténsarbele bör bedrivas med sikte på att resultaten av översynen skall kunnaredovisas . Med hänvisning fill vadjag nu har anfört hemställer jag atl regeringen bemyndigar mig atltillkalla en kommitté med högst fem ledamöter för alt utreda hur den verksamhetsom bedrivs inom den psykiska barn- och ungdomsvården (PBU/BUP) och denkommunala familjerådgivningen skulle kunna samordnas inbördes och med andraverksamheter med näraliggande arbetsuppgifter, attutse en av ledamöterna atl vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annal biträde åt kommittén. Vidare hemställer jag attregeringen beslutar att kostnaderna för kommittén skall belasta femtehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 10.Tilläggsdirektiv till sjukpenningkommittén (8 1978:04) Departementschefen,statsrådet , anför. Regeringenbemyndigade chefen för atl fillkalla enkommitté, sjukpenningkommitlén (S 1978:04), för alt göra en översyn avsjukpenningförsäkringen. I kommitténs uppdrag ingår bl. a. att, som eltalternativ för att komma förbi vissa ölägenheter med nuvarandeersättningssystem, pröva förutsättningarna atl införa en period under vilken Del II 8:10 Skr. 1980/81:103 92 arbetsgivarenskall svara för sjukersättningen, sjuklön, i stället för nuvarandeersättningsregler. Vidmin anmälan tidigare denna dag lill propositionen (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten m.m. konstaterade jag att även sjukförsäkringen måsteunderkastas en granskning på vissa punkter för att begränsa de fortsattakostnadsökningarna. Denna granskning bör inriktas på möjligheterna alt delsbegränsa försäkringens insatser på de punkter där detta kan ske utanallvarligare ölägenheter för de försäkrade, dels förstärka och effektiviseraförsäkringens skydd för de mest utsatta grupperna. I propositionen föreslåsvissa besparingar vad gäller sjukförsäkringens sjukvårdsförmåner somen särskild proposition om skydd mot höga läkemedels- och sjukvårdskostnaderförulskickas. Närdel gäller sjukpenningförsäkringen vill jag upprepa något av vad jag anfördevid min anmälan till besparingspropositionen. Dethelt övervägande antalet sjukfall är kortvariga. Av de 9,2 milj. sjukfall somanmäldes till försäkringskassorna föranledde 7,2 milj. eller 78 %utbetalning av sjukpenning. Av dessa varade ca 4,8 milj. sjukfall högst 7 dagaroch ylterligare ca 1 milj. fall . Del är därför av stor betydelseatt ersättningssystemet för de första dagarnas sjukfrånvaro är smidigt ocheffektivt. Etl sjuklönesystem skulle här kunna vara fördelaktigt ur flerasynpunkter. Olika varianter av sjuklön lillämpas bl. a. i våra nordiskagrannländer och flera andra europeiska länder. Fördelarnamed ett sjuklönesyslem skulle bl. a. vara atl nuvarande variationer ikompensationsnivån vid sjukdom skuHe kunna elimineras, utbetalningen avsjukersättning förenklas och administrationen därmed begränsas.Administrationskostnaden för utbetalning av ersättning kan beräknas till omkring 230 milj. kr. Hur stor del av dessakostnader som skulle falla bort vid övergång till ell sjuklönesyslem blirberoende av hur reglerna utformas. Företagen, som skulle få ett direktekonomiskt ansvar för ersättningarna, torde sannolikt också få ett ökatintresse för miljö- och trivselfrågor på arbetsplatserna för alt därigenomminska anledningarna till sjukfrånvaron. Genom sjuklönen skulle en del avsjukförsäkringens utgifter överläs av arbetsgivarna. Slaten skulle därmed få enavlastning genom bortfallet av statsbidraget () på viss del av sjukpenningkostnaderna.En justering skulle också bli aktueH av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgiftlill sjukförsäkringen. Denna avgift är f. n. av löneunderlaget och skaHläcka av sjukförsäkringens kostnader. Desammanlagda sjukpenningkostnaderna för den första resp. de två första veckornai sjukfallen kan beräknas tiH omkring 3 000 resp. 5 000 milj. kr. Införandel aven sjuklöneperiod som omfattar de första en eller av en sjukperiodkan beräknas minska sjukförsäkringens utgifter med i första hand den del av denyssnämnda beloppen som utgör sjukpenning lill anställda. För slalens delskulle detla innebära en minskning av stalsbidragskoslnaderna avstorleksordningen 500-700 milj. kr. Jagvill här framhålla angelägenheten av alt man vid övervägandena kring eltsjuklönesyslem uppmärksammar behovet av särskilda åtgärder för att elimineravissa ogynnsamma effekter som kan uppkomma för förelag med ett fåtal anställda.Ell syslem med någon form av frivillig återförsäkring för sjuklönekostnader förmindre förelag kan här vara en lösning som bör övervägas. Vidare kan finnasbehov av särskilda ålgärder för atl förhindra atl vissa handikappade ochpersoner med svag hälsa uteslängs från all få 93 Kommittéer: Del II 8:11 g. a. risken alt de kommer atl medföra högre sjuklönekoslnader. Motbakgrund av vad jag här har anfört anser jag det angelägel alt möjligtfå de närmare frågorna kring etl sjuklönesyslem klarlagda. Sjukpenningkommitlénbör därför få i uppdrag att komma in med en redovisningav sill utredningsuppdrag i vad avser ersättning för inkomstbortfall vidsjukdom. Motbakgrund av sjukförsäkringens kostnadsutveckling och det samhällsekonomiskaläge som redovisas av cheferna för ekonomi- och budgetdepartemenlen i anmälantill besparingsproposifionen finns det nu anledning all också övervägamöjligheterna att uppnå kostnadsbesparingar genom etl ökal inslag av självriskinom sjukförsäkringssystemet. Ulöver vad som anges i kommitténs direktiv frånår 1978 bör därför sjukpenningkommitlén nu få i uppdrag all senast den 1 mars1981 komma in med underlag lill olika alternativ för atl uppnåkostnadsbesparingar inom ersättningssystemet vid sjukdom, t. ex. i form avlägre kompensationsnivå i en sjukperiod eller införandeav etl system med karens. En utgångspunkt bör därvid vara alt besparingarnaskall påverka olika grupper på i princip likartal sån. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen beslutar omlilläggsdirektiv lill sjukpenningkommitlén i enlighet med vad jag nu haranfört. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. 11.Legitimations- och behörighetsbestämmelser för personal inom hälso- ochsjukvården m. m. Ivårt land slår det i princip var och en fritt all utöva verksamhet på hälso-ochsjukvårdens område. Till skydd för allmänheten finns det dock omfattandebegränsningar i denna frihet främst genom lagen (1960:409) om förbud i vissafall mol verksamhet på hälso- och sjukvårdens område, den s. k.kvacksalverilagen. Förvissa grupper som är verksamma inom hälso- och sjukvården finns bestämmelser omlegifimation eller krav på viss kompelens för att utöva yrket. Legifimalionenhar två huvudfunktioner. För det första är den ell bevis om atl yrkesutövarenhar en av samhället godkänd utbildning och kompetens för atl utöva yrket. Fördel andra är legitimationen ell medel för samhället all Del II 8:11 8kr. 1980/81:103 94 kontrollera verksamheten och under vissa förutsättningargenom ålerkallelse eller begränsning av legitimationen återta den behörighetsom legifimafionen ger yrkesutövaren. Bestämmelser om legitimation finns f. n. för läkare,landläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, sjukgymnaster, glasögonopliker ochpsykologer. Bestämmelserna har olika rättslig innebörd för olikayrkesgrupper. För läkare, tandläkare och barnmorskor är legitimationen enförutsättning för obegränsad behörighet all utöva yrket. För de övrigayrkesgrupperna innebär legitimationen ingen ensamrätt att utöva yrket, ulanfrämsl ell bevis om viss av samhället godkänd kompelens. För flera av yrkesgrupperna krävs legilimafion för innehavav tjänster inom den allmänna hälso- och sjukvården. Läkare och tandläkare har också yrkesbeleckningarnalagligen skyddade. För övriga yrkesgrupper är endasi beteckningen"legitimerad/leg" i kombinalion med yrkesbeteckning skyddad. Viss restriklivilel har iakttagits i fråga om att införalegilimalionsbesläm-melser för nya yrkesgrupper. Avgörande har varit omyrkesgruppen bedrivit självständig verksamhet - som t. ex. egna företagare - iförhållande lill allmänheten. Under sådana förhållanden har allmänheten ansettsha behov av all genom legitimationsbegreppet få en lättfattlig information omalt yrkesutövaren har den utbildning och kompelens som av samhället har bedömtsnödvändig och yrkesutövaren ansetts ha behov av all styrka sin kompelens. Omdet däremot varit fråga om yrkesgrupper som endasi utövar verksamhet somanställda inom den offentliga hälso- och sjukvården har del inle ansettsföreligga samma behov. I sådana fall har tjänslebeteckningen ansetts varatillräcklig informafion till allmänheten. För yrkesutövaren har det ansettsräcka om han vid anställningen har kunnat visa betyg om sådan utbildning somtjänsten kräver. Hälso- och sjukvårdspersonalens rättsliga städning omfattar tillsynall hälso- och sjukvårdspersonal enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m. fl. Med sådan personal avses: 1. personal vidsjukhus eller annan inrättning för vård av patienter som drivs av det allmännaeller av enskild med bidrag från del allmänna eller efter särskilt fillstånd, 2. den som ulanatt omfattas av 1. i egenskap av legitimerad yrkesutövare meddelar vård ålpatienter eller tillhör personal som biträder sådan yrkesutövare i vården, 3. personal inomsådan detaljhandel med läkemedel för vilken gäller särskilda föreskrifter, 4. annan grupp avyrkesutövare inom hälso- och sjukvården som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, socialslyrelsen föreskriver skall omfattas av lagen. Hälso- och sjukvårdspersonalen är skyldig all följa deföreskrifter som utfärdar m. m. De är vidare underkastadelagens bestämmelser om disciplinärt ansvar. Genom den nya lagen har ytterligare grupper verksamma inomhälso- och sjukvården förts under tillsyn. Dessa har hittillsi sin verksamhet endast varit underkastade kvacksalverilagens bestämmelser.Åtskilliga yrkesutövare inom hälso- och sjukvården kommer ändå all falla 95 Kommittéer: Del II 8:11 utanför begreppet hälso- och sjukvårdspersonal och i sinverksamhet endast vara underkastade kvacksalverilagens bestämmelser. För legitimation krävs i allmänhet viss fullgjordutbildning eller avlagd examen. För all få legitimation måsle den enskildedärefter i några fall fullgöra viss prakfisk tjänstgöring under handledning.Sådana legitimations-villkor gäller f. n. för läkare och psykologer. Riksdagenhar vidare beslutat (prop. 1978/79:41, Ubu 23, rskr 205) all som legitimalionskravför tandläkare införa viss fids praktisk tjänstgöring inom folktandvården efterfullgjord grundutbildning. Den praktiska tjänstgöringen kan fullgöras på olika säll.Del kan därför krävas särskild sakkunskap för atl bedöma om delta villkor förlegitimationen är uppfyllt. Särskild sakkunskap vid legilimationsprövningen krävsockså när det gäller sökande som på annal säll än genom fastställd utbildningskaffat sig motsvarande kunskap och färdighet, t. ex. personal med utländskexamen. Legifimafion meddelas av . Återkallande avlegitimation eller annan behörighet samt meddelande av ny legitimation efterålerkallelse prövas numera av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd enligt degrunder som anges i lagen om fillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl.Legitimation kan vägras om grund för ålerkallelse föreligger. Genom den nya lagen har införts enhetliga regler omåterkallande av legitimation eller annan behörighet för samtliga yrkesgrupperför vilka sådana krav gäller. Behörighet att inneha tjänster inom den altmäntta hälso-och sjukvården För flera yrkesgrupper ulgör som nämnts legitimationen ellvillkor för behörighet atl inneha Ijänsl inom den allmänna hälso- ochsjukvården. För läkare och sjuksköterskor finns dessutom krav på vissvidareutbildning för rätt all inneha vissa tjänster inomsjukvårdsorganisationen. Motsvarande gäller för tandläkare inom folktandvården. Detaljregleringen av såväl fillsättningsförfarande sombehörighelvillkoren framför allt rörande läkartjänsterna syftar till atltillgodose kravet på hög kvalitet och säkerhet i sjukvården. För några yrkesgrupper gäller inte bestämmelser omlegitimation, men verksamheten är ändå rättsligt reglerad. För apotekare ochreceptarier gäller sålunda ensamrätt alt färdigställa vissa läkemedel förutlämnande till allmänheten. gällde bestämmelser om legitimation förapotekare. Dessa upphörde i samband med tillkomsten av . Ingenfår biträda tandläkare som tandhygienist utan att ha gått igenom fastställd utbildning.För anställning som tandtekniker, tandhygienist och landsköterska inomfolktandvården krävs av socialslyrelsen utfärdat s. k. behörighels-bevis. kan i viss ulslräckning medge dispens frånbehörighetskraven. För det slora flertalet yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården finns inga legitimationsbestämmelser eller annan rättslig regleringav yrket. För dessa yrkesgrupper är kraven för anställning inom den allmännahälso- och sjukvården preciserade i kollektivavtal. 1980/81:103 96 förslag rörande legitimations- och behörighetsbestämmelser m. m. översynsulredning (ÖSoS) behandlade isitt utredningsarbete såväl legitimalionsfrägan i sin helhet som frågan ombehörighet för den assisterande tandvårdspersonalen. 1 fråga ombehörighetsbevisen för den assisterande tandvårdspersonalen föreslog ÖSoS allbehörighetsbevisen för personal med svensk utbildning skulle avskaffas ochersättas med slutbevis från utbildningsanstall. För personer med utländskutbildning saml annan utbildning i än den som fastställts avsocialstyrelsen skulle systemet med särskilda behörighetsbevis finnas kvar. I prop.1979/80:6 om uppgifter och organisation m. m. förordas atlbestämmelserna om legitimation ses över. Som grund härför anges bl. Bestämmelserna är svåröverskådliga och har olika innebörd för olikayrkesgrupper samt är i vissa fall föråldrade. Förutsättningarna förlegilimationsförfarandet har gradvis förändrats varvid genomgången utbildninghar kommit att utgöra den faktiska behörighetsgrunden. utförinte någon egentlig sakprövning av de sökandes lämplighet och kvalifikationer,utan denna prövning sker i anslutning till utbildningen. Fullgjord utbildninganses vara tillräcklig garanfi för atl behörighetskraven är tillgodosedda. Moldenna bakgrund borde utbildnings-kontroll och legitimering i flertalet fallkunna samordnas och utföras i etl sammanhang. Bevis om godkänd utbildning som utfärdas av ulbildningsanslalternaborde kunna likställas med nuvarande legitimalionsbevis. a.innebära betydande administrativa förenklingar. Del skulle däremot inleinnebära någon förändring av legitimalionsinslilulel som sådanl eller avsamhällets möjligheter all kontrollera berörda yrkesgruppers verksamhet och ivissa fall återkalla legitimationen. borde även fortsättningsvis åvilasocialstyrelsen och . 1 anslutning lill legitimationsfrågan betonas atlhandläggningen av individuella behörighels- och dispensfrågor bör förenklas ochså långt möjHgl decentraliseras från till de vårdansvarigahuvudmännen. har bifallit propositionen i denna del (SoU1979/80:45, rskr 386). Hälso- och sjukvårdsutredningen konstaterar i betänkandet(SOU 1979:78) Mål och medel för hälso- och sjukvården, att behörighetsbestämmelsernaär spridda i olika författningar, atl de kommit lill vid olika tillfällen ochatl del kan anföras åtskiHiga skäl för en särskild översyn av bestämmelserna. Ellsamlat övervägande borde enligt kommittén också omfalta frågor om behörighet påområden som f. n. inle är förfailningsreglerade. Del borde även omfattaliUsällningsförfarandet. En särskild översyn av behörighetsfrågorna bordeockså inbegripa frågor om kompetenskrav på olika nivåer, t. ex. för anställningi ledande ställning. Hälso- och sjukvårdsutredningens förslag innebär altdetaljregleringen av fillsällandel av läkartjänster utmönstras urlagsfiftningen och att de bestämmelser som behövs för att reglera behörighetför anställning inom hälso- och sjukvården i avvaktan på en särskild översynförs över till en särskild förordning. Betänkandet har remissbehandlats och ärf. n. under beredning inom . Förbundel arbetsterapeuter har hemställt hosregeringen all krav på legifimafion eller viss behörighet införs förarbetsterapeuter. F. n. anställs enligt förbundel i viss utsträckning personalutan fastställd utbildning på 97 Kommittéer: Del II 8:11 arbelsierapeuttjänsler på olika nivåer. Det borde varalill fördel för såväl den remitterande läkaren som patienten alt genomlegitimation eller särskild behörighet få information om den enskildearbetsterapeuten har den fastställda ulbildningen. Framställningen har remissbehandlats. Såvälsocialstyrelsen som hänvisar i sina remissvar lill densärskilda översyn av legilimafions- och behörighetsfrågorna som enligt uppgiftskall ske. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) förordar all en utredningom behörighetsfrågorna kommer lill stånd i första hand för atl gearbetsterapeuterna och sjukgymnasterna en så likartad ställning påarbetsmarknaden som möjligt. UHÄ har vidare i anslutning lill all utbildningen ipsykoterapi påbörjades hemställt att regeringen bl. a. vidtar de ålgärdersom kan anses nödvändiga för alt lösa frågan om behörighet all utövapsykoterapi. De yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården som har legitimationoch som har gått igenom utbildning i psykoterapi anses kunna utöva psykoterapiinom ramen för sin legifimation. Däremot är behörighetsfrågorna inte klarlagdaför personer som saknar legitimation och som är verksamma utanför den allmännahälso- och sjukvården. Framställningen har remissbehandlats. , /SR - är posifiva till all fråganprövas vid en särskild översyn av legitimations- och behörighetsbestämmelserna. Enligt vad jag har inhämtat har även andra yrkesgruppergjort framställningar om behovel av rättslig reglering av yrket. En nordisk arbetsgrupp har på uppdrag av nordiskasocialpolitiska kommittén lagt fram förslag lill överenskommelse om gemensamnordisk arbetsmarknad för bl. 16 yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården.Överenskommelsen kommer i princip all innebära alt den som har legitimationeller motsvarande behörighet i ell land har rätt lill samma godkännande i deövriga länderna. Förslagel är f. n. föremål för remissbehandling i de nordiskaländerna. En översyn av olika frågor rörande legitimation och annanbehörighet på hälso- och sjukvårdens område har ifrågasatts sedan ell par år. I proposifionen om uppgifter ochorganisation m. m. som antagits av föreslås förändringar framför allti fråga om den prakfiska organisationen av legilimationsförfarandet. Hälso- ochsjukvårdsutredningen har ansett att behörighetsfrågorna bör göras till föremålför en samlad översyn. Jag föreslår all en särskild utredare tillkallas för allgöra en allmän översyn av bestämmelserna om legitimation och annan behörighetpå hälso- och sjukvårdens område. Utredaren bör pröva behovet av bestämmelser omlegitimation eller annan behörighet för olika yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården saml för vilka grupper sådana bestämmelser bör gälla. Utredaren bördärvid ulgå från alt nu gällande principer för införande av legitimations-eller behörighetskrav i huvudsak bör gälla även . Utredaren börockså överväga formerna för meddelande av legifimation eller annan behörighet.Utredaren bör därvid överväga om en särskild legifimations- ellerbehörighetsprövning behövs för de fall behörighelsgivande utbildning sker underöverinseende av 7 1980/81. Del II 8:11 8kr. 1980/81:103 98 offentlig eller av det allmänna godkändutbildningshuvudman i . Motsvarande övervägande bör även göras ompraktisk tjänstgöring utgör legitimalionskrav. Vidare bör övervägas hurpersoner med utländsk utbildning skall inordnas i systemet. Förhållandetmellan legitimations- och behörighetsbestämmelserna saml kvacksalverilagen börbeaktas. Ulredningen bör främst syfta lill att med bibehållen säkerhet ochinformation fill allmänheten åstadkomma administrativa förenklingar avprövningen av ärenden om meddelande av legitimation eller annan behörighet.Utredaren bör härvid vid arbetets påbörjande sarnl vidare under arbelets gånginformera berörda personalorganisationer och bereda dem fillfälle att framförasynpunkler. Utredaren bör därutöver informera berörda arbetstagare om sittarbele. Utredaren bör eftersträva lösningar som innebär en ökadenhetlighet av bestämmelserna om legitimation och annan behörighet och så långtdet är möjligt sammanföra likartade bestämmelser i en enda författning. Utredaren bör vidare överväga behovel av särskildabestämmelser om behörighet lill anställning inom den allmänna hälso- ochsjukvården saml fillsältningsbesiämmelser. Även behovet av olikabehörighetskrav för anställning på olika nivåer bör övervägas. Som en utgångspunkt för den särskilda utredarens arbeteskall gälla all alla förslag som läggs fram skall kunna genomföras inom ramenför oförändrade resurser inom det område som förslagen avser. Del innebär attom kostnadskrävande förslag läggs fram måsle visas hur förslagen kanfinansieras genom besparingar i form av rationaliseringar och omprövning avpågående verksamhet inom ulredningsområdet. Även i övrigt gäller de direktivsom utfärdats lill samtliga kommilléer och särskilda utredare angåendefinansiering av reformer (Dir. 1980:20). Utredaren bör beakta all förslagen inle i onödan försvårargenomförandel av en gemensam nordisk arbetsmarknad för de berördayrkesgrupperna. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen bemyndigar mig alltillkalla en särskild utredare för all göra en översyn av gällandelegitimations- och andra behörighetsbestämmelser för personal inom hälso-ochsjukvården m. m. atl besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål ulredningen. Vidarehemställer jag all regeringen beslutar all kostnaderna skall belasta femtehuvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. 99 Kommittéer: Del II 8:12 Tilläggsdirektiv till utredningen (S 1980:3) om gallring av medicinska arkiv m. m. De regler om skyldighet att föra journal som finns f. n.avser dels olika yrkesutövare enligt instruktioner för dessa (läkare,tandläkare m. ), dels befattningshavare inom hälso- och sjukvårdens olikaverksamhetsområden (bestämmelser i sjukvårdskungörelsen (1972:676) och stadganom enskilda vårdhem (1970:88), inom skolhälsovård m. m.). Bestämmelserna harutfärdals av regeringen, och, för skolans del, av skolöverstyrelsenefter samråd med socialslyrelsen. I vissa fall förs journaler ulan direktförfattningsföreskrifl. i 3 § 2) allmänna läkarinslrukfionen (1963:341) åligger det varjeläkare - anfingen han är i allmän Ijänsl eller enskilt utövar läkaryrket - alti sin verksamhet i öppen vård föra journal i den omfattning och på de sätt iövrigt som föreskriver. Motsvarande bestämmelser för tandläkareåterfinns i allmänna tandläkarinslrukfionen (1963:666).