prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag avser atl medanledning av uttalande i fräga om besparingsmöjligheter på detlaområde (UbU 1980/81:15, rskr1980/81:120) senare återkomma tillregeringen i denna fråga efter samråd med cheferna för utbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementen. Jag avser vidare att föreslåregeringen atl förelägga riksdagenen proposition om den statliga skoladministralionen på grundval av skoladministraliva kommitténs belänkande (SOU1980:5) Förenklad skoladministration - principer för ny organisation. Jag övergår nutill att närmare behandla frågan om behovsrelaterad resursfördelningtill kommuner med särskilda problem inom skolväsendel. Som jag redovisade i besparingspropositionen ärjag medveten om atl många kommunerarbetar med slörre problem inom sitt skolväsende än andra. Skolväsendetkan vara under uppbyggnad, de sociala problemen kan vara svåra. Dessa kommuner måste i viss utsträckning kompenseras för besparingarna pä skolområdet. En viss del avden besparing som enligt 15 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 12 226 minmening bör ske på bidrag till kommunerlill kostnader för grund- och gymnasieskola bör därför som jag föreslog ibesparingspropositionen återförastill kommuner med särskilda behov inom skolväsendet. Enligt min mening bör huvuddelen av denna resursfördelas mellan kommunerna avlänsskolnämnderna i likhet med vad som gäller för en del av grundskolansförstärkningsresurs, den s. k. länsskolnämndsresursen. För alt skapa etlenkelt och hanterligt system såväl för länsskolnämnderna som för kommunerna bör enligt min uppfattning de medel som skall återföras sammanföras medlänsskolnämndsresursen. Den så uppkomnasammanslagna resursen bör av kommunerna kunna användas för insatser inom såvälgrundskolan som gymnasieskolan. Medlen bör därför beräknas under ett nytt anslag med rubrikenSärskilda åtgärder pä skolområdet. Syfiet med resursen är alt till viss del utjämna de skillnader som finns mellanolika kommuner när det gäller ekonomiska förutsättningar för insatser på skolområdet. Min utgångspunkt är därvid atlstatsbidragssystemet i övrigt gerförutsättningar för en i huvudsak likvärdig standard mellan olika kommuner när del gäller undervisningsinsatser. Jagbortser då från det särskildaproblem som ligger i atl många kommuner har stor andel obehöriga lärare, tillvilken fråga jag återkommer i del följande. Det finns dock kommuner som har så stora svårigheier påskolområdet atl del utöver del generella statsbidraget behövs ytteriigareinsatser för all kompensera dessa.Del är därför angeläget med en ökad möjlighet till behovsorienlerad resursfördelning också mellan kommunerna inom elt län, saml - i viss utsträckning mellan olika län. Till frågan om länsskolnämndsresursens upphörandei nuvarande form återkommer jag under anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m.m. Mitt förslag i fråga omden sammanlagda resursen redovisar jag närmare under anslaget Särskildaålgärder på skolområdet. Jagövergår nu lill frågan om åtgärder mol lärarbrislen. Del är av slor betydelse för samhälletsmöjligheter att åstadkomma en likvärdig ulbildningsstandard i landel alllärartjänsterna kan besättas med behörigpersonal. Under anslaget Utbildning för undervisningsyrken redogör jag närmare för lärarsilualionen i landel. Avden redogörelsen framgår att i 327av landels 1 457 rektorsområden i handhas undervisningen till eller mer av obehöriga lärare. Om dessa 327 rektorsområden fördelas på län framgår del alt situationen ärmest bekymmersam i Mälarområdel samti vissa delar av västra (Figur I saml Figur 2). 1980/81:100 Bilaga 12 FigurI: Andel rektorsområden i vilka undervisningen till eller mer handhas av obehöriga lärare.Länsvis redovisning. L markerar län där någonform av lärarutbildning för bedrivs. Jag har nämnt att huvuddelen av den resurssom skall återföras lill kommuner medsärskilda behov inom skolväsendel enligt mitt förslag skall fördelas av länsskolnämnderna för insatser inomgrundskolan och gymnasieskolan.Resterande del bör användas för åtgärder för att öka andelen behörigalärare i kommuner som har särskilt slor andel obehöriga lärare. Jag kommer därför i det följande underanslaget Utbildning för undervisningsyrkenatl föreslå särskilda lärarutbildningsåtgärder för obehöriga hemspråks-, industri- och hantverks-,lågstadie-, mellanstadie-, musik-, slöjd-, textil- och vårdlärare. Vid mina prioriteringar för nästa budgetår har jagvid sidan av behovsrelaterad resursfördelning lagt särskild vikt vid åtgärderför handikappade elever. Enligt min mening är del angelägel med ökadeinsatser för alt underlättaskolgången för de handikappade elever som integreras i det allmännaskolväsendet. Jag kommer därför under skilda anslag alt föreslå uppräkning av medlen. a. föreslår jag allylterligare tjänster inrättas för konsulenter för rörelsehindradeelever. Jag föreslår också all vissa resursersom frigörs vid får omfördelas lill kursverksamheten vid resurscenlret försynskadade. Vidare beräknar jag en engångsanvisning till centret föranskaffning av lekniska hjälpmedel. Jag föreslår även en fortsall utbyggnad av den regionala stödorganisationen försynskadade elever. Dessulom kommer jag all föreslå en kraftiguppräkning av 1980/81:100 Bilaga 12 1 = I inget rektorsområdehandhas undervisningen av obehöriga lärare till eller mer 2 = 1 avrektorsområdena handhas undorvrsnrngci av obehöriga läraretill eller mer 3 = 1 4079 4 = I 80100 Figur2: Kommunvis framställning avobehörighelssiluationen i . Indelningen i kategorier framgår nedan. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 229 1980/81:100 Bilaga 12 230 anslagetlill Rikscenlralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade. Jag vill betona alt dessa insatser är finansierade genombesparingar inom andra anslag. Även för personella och materiella förstärkningarinom specialskolan föreslås en uppräkning. De nuvarande statsbidragen förpersonell assistans åt handikappade eleveri saml för lekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade elever i gymnasieskolan täcker endasitill en mindre del kommunernas kostnader. Inlegrationsulredningen har ideibetänkandet (SOU 1979:82) Personellassistans för handikappade föreslagit atl medlen för personell assistans i inarbetas i förstärkningsresursenlill länsskolnämnderna somantalet konsulenter för rörelsehindrade elever kraftigt ökas. Även förgymnasieskolan dras i betänkandet vissa riktlinjer upp för utformningenav det framlida stödet. De specialdestinerade bidragen för personellassistans åt handikappade elever i saml för lekniska ochorganisatoriska stödåtgärder åt handikappadeelever i gymnasieskolan skall enligl vad jag föreslår i det följande slopas utom i vad avser den del av denuvarande anslagsposterna för dessabidrag som går till de särskildaskolorna för handikappade elever, dvs.specialskolan samt gymnasieskoleutbildningen för döva och gravt hörselskadade iÖrebro och för rörelsehindrade i . För handikappade elever i och gymnasieskolanbör enligt milt förslag behovet av personell assistans m. m. i stället kunnabeaktas vid fördelningen avanslaget Särskilda ålgärder på skolområdet. Detta förslag och de förbättringar jag har redovisat kommer atlinnebära en avsevärd förstärkning av stödet till handikappade elever. Inlegrationsulredningen har i deibetänkandet (SOU1979:50) Huvudmannaskapet för specialskolan förordat att staten även ifortsättningen skall vara huvudman förspecialskolan. En klar majoritet av remissinstanserna delar denna uppfattning. Som jag kommer att redovisa under anslagetSpecialskolan m.m.: Utbildningskostnader delar jag denna uppfattning. har i september 1980avlämnat ett diskussions-belänkande(SOU 1980: 34) med , Normaliserad, Utvärderad. I belänkandet dras vissariktlinjer för den framfida handikappolitikenupp. Belänkandet remissbehandlas f. n. av utredningen. har i skrivelse den 3oktober 1980 redovisat sitt av regeringengivna uppdrag alt kartlägga samhällets insatser för invandrarungdom isyfte all föreslå effektiviseringar. De förslag som lagts fram gäller fiera ämnesområden. Jag skall i deltasammanhang något beröra förslag lill invandraråtgärder inom lärarutbildningen och ungdomsskolan. föreslår all det för tillträde till olika utbildningar bör vara en merit alt ha kunskap i invandrarspråk.Inom den del av högskoleul- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 231 bildningensom är mitt ansvarsområde, utbildning för undervisningsyrken, finns redan utbildning för tvåspråkiga studerande.Under anslaget Utbildning förundervisningsyrken kommer jag efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet bl. a. alt förorda en utökning av lågsladielärarul-bildningen för sökande med finska som modersmål.Vidare kommer jag alt förorda dels enökning av planeringsramen för hemspråkslärarulbildning-en, dels införandet av en påbyggnadskurs medspecialpedagogisk inriktning förbehöriga hemspråkslärare. För alt ytterligare söka minska andelen obehörigahemspråkslärare föreslår jag även vissa särskilda utbildningsåtgärder. I sin skrivelse lar invandrarverket även uppfrågan om introduktionskurser till gymnasieskolan för invandrarungdomar. Underanslaget Bidrag lill driften avgymnasieskolor kommer jag atl redovisa all jag räknar med 1000 årselevplalser i kurser för /82. behandlar även frågan rörandebehovet av fortbildning i invandrar- och minoritetsfrågor samt behovel av ökaderesurser för sludie-ochyrkesorientering (syo) för invandrare. Jag vill i delta sammanhang nämna atljag kommer att föreslå regeringen all förelägga propositionerom skolforskning ochpersonalutveckling samt om syo-verk-samhelens framtida organisation. För att styra gymnasieskolans planeringoch dimensionering i stort beslutarriksdag och regering åriigen om ramar för hur många elevplatser(inlagningsplatser) som får läggas ut. Den s. k. sloraramen avser den del av gymnasieskolan som omfattar linjer och direkt grundskoleanknulna minst ettåriga specialkurser samt gymnasial lärlingsutbildning. Den omfatlarinnevarande budgetår sammanlagt ca 134000 elevplalser, vilket något överstigerantalet sökande till ifrågavarandedel av gymnasieskolan. Allt efter utbildningarnas inriktning och längd delasden stora ramen upp i sektorer, a) minst treåriga teoretiska linjer, b) tvååriga teoretiska linjer samt c)tvååriga direkt yrkesförbere-dandelinjer. Till dessa sektorer förs även direkt grundskoleanknutna specialkurser, som därvid hänförs till den linje som ligger närmasl. För övriga specialkurser, dvs. sådana kurser som är kortareän etl år eller som fordrar lidigare gymnasial utbildning eller viss ålder,gäller den s. k. lilla ramen. Denomfattar innevarande år 30330 årselevplalser. Ulöver dessa båda ramar finns innevarande år en ram av 3000årselevplalser för korta yrkesinriktade kurser inkl. fem veckorsintroduktionskurser, specialkursen Studievägaroch arbetsliv, orienteringskurs, kurser för invandrarungdom samt fyra veckors introduklionsprogram för utbildning.För yrkesintroduklion fär kommunernadessutom inrätta elevplalser i mån av behov. För innevarande läsår har5000 sådana platser beräknats. Jag kommer senare under anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor atl redovisa förslag rörande dels entolaldimensionering av gymnasieskolans ramar, dels dimensionering avgymnasieskolans olika sektorer. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 232 villdock redan här framhålla angelägenheten av atl utläggningen av elevplatsernagörs på sådanl sätt all förskjutning inle sker i riktning mol ökal antalplatser på teoretiska linjer i förhållande lill den dimensionering somregeringen på grundval av beslut kommer att fastställa. Den faktiskadimensioneringen av gymnasieskolans olika studievägar avviker nu på ettoroväckande sätt från det dimensioneringsbeslut som har fattat. Dellabeslut innebär atl gymnasieskolan dimensioneras i princip efter en bedömning avarbetsmarknadens behov men med hänsyn tagen även till det förväntadesökandeintressel och de praktiska möjligheterna alt inrätta yrkesinriktadeutbildningar. Om dimensioneringsbeslulet hade fattats med slörre hänsyn tagentill arbetsmarknadens behov, såsom i SÖ:s s.k. arbelsmarknadsallernativ, skulledet ianspråktagna antalet platser ha visat en ännu större avvikelse. Följandelabell illustrerar situationen. enl. riksdags- och regeringsbeslut m.a.a. 1 förhållande till beslutad dimensionering har således1010 fler elever lagils in på teoretiska studievägar innevarande läsår.Avvikelsen från arbetsmarknadsalternalivet är 2210fler elever än vad arbetsmarknaden enligt SÖ:s bedömning kan antas bereda platsför. De yrkesinriktade studievägarna har innevarande årdimensionerats för 67750 elever, vartill kommer de ytterligare 7000 elevplatsersom regeringen med slöd av bemyndigande beslutat om sedan riksdagenbifallit propositionen om åtgärder för atl främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m.m. (prop. 1979/80: 145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/ 80: 363).Av den tillgängliga ramen om 74 750 elevplatser har 62 376 kunnat läggas ut avSÖ, medan antalet elever som faktiskt följde de yrkesinriktade studievägarnaden endast utgjorde 56088. En del studievägar främst inomvårdområdet startar dock först på vårterminen. Endast av den angivnaramen utnyttjas således i praktiken. Jag vill i detta sammanhang efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet också något belysa sambanden mellan gymnasieskolansdimensionering, arbetsmarknad och högskola. I dimensioneringen av gymnasieskolan sammanvägs olikautgångspunkter: arbetsmarknadens behov, elevernas önskemål saml tillgängligautbildningsresurser. 1980/81:100 Bilaga 12 233 Till dessa tre utgångspunkter har under 1970-lalellagts att skolan svarar förutbildningen av hela årskullen. Nedskärningen av offentliga utgifter för atl skapa investeringsulrymme för industrin kommeratl medföra krav på ökal antalutbildade för induslriyrken och därmed på en viss omfördelning avutbildningsutbudet inom hela utbildningsväsendet. kommer vidare att präglas av det sloraantalet barn födda åren 1964-1967.Dessa stora årskullar och målet all erbjuda alla en utbildning och därigenom taansvaret för allas introduktion på arbetsmarknaden har ställt gymnasieskolan inför en svår situation.Ett stort antal åtgärder har också vidtagits för att lösa problemen. Den nödvändiga ökningen av kapaciteten igymnasieskolan har dock i storutsträckning lagts på de teoretiska linjerna bl. a. på grund av alt tillgängliga resurser som lokaler, utrustning ochlärare gör det lättare att ökakapaciteten på dessa linjer. Tillgängliga uppgifter om kommunernas planering tyder på en fortsatt ökning av de teoretiskalinjerna. Delta kan leda till konsekvenser som måsle beaktas. En viss arbetslöshet kan befaras för elever från särskilt tvåårigateoretiska linjer. Efterfrågan påhögskoleutbildning torde avsevärt öka. Prognosinstilulel vid (IPF 1980:04) beräknar allantalet nybörjare under ihögskolan kan komma alt öka med 7000 ä 10000. Ur arbetsmarknadssynvinkel torde del knappastfinnas behov av en så stor utökningav högskoleutbildningen. En samlad utbildningsplanering för gymnasieskola, högskola och vuxenutbildning måsleenligl min mening komma till stånd.För gymnasieskolan bör detta innebära en ökning av1980-lalet av antalet faktiskt ianspråktagna platser på de yrkesinriktade linjerna, särkill de som ärinriktade på industrins behov. Vidare måste en successiv anpassning avgymnasieskolans kapacitet ske lillde minskande årskullarna. Minskningen bör särskilt avse de sociala och samhällsvetenskapliga linjerna samtkonsumlionslinjen. Del kan bli svårt alt erbjuda alla elever somönskar det högskoleutbildning. För all möjliggöra för dessa elever alt kommain på arbetsmarknaden fordras utanen ökning av dimensioneringen lolalt sett - en omfördelning inom gymnasieskolan lill förmån för kortareyrkesinriktade högre specialkurser.Det är angelägel alt ell läroplansarbele för sådana kurser inleds. Jag avser att föreslå regeringenatt uppdra åt SÖ all utarbeta de tim- och kursplaner som kan behövas. Att utbilda och introducera de stora årskullarnapä arbetsmarknaden kommer alt innebära slora krav på samhällets utbildnings-,arbetsmarknads- och industripolitik.Elt samarbete mellan de berörda departementen har inletts i syfte att finna vägar all lillgodose dessa krav. Jag övergår nu lill alt behandla vissa frågor om utrustning för gymnasieskolan. SÖ har genom sitt projekt i skolan ()bedrivit en omfattande försöksverksamhetmed undervisning om datorer och datorers användning 1980/81:100 Bilaga 12 234 isamhället samt med datoranvändning i skolarbetet. På grundval av slutrapporten från DlS-projeklet har SÖ utarbetat etthandlingsprogram för området datorn i skolan. Ulrusiningsförhållandena på vissa studievägar igymnasieskolan har i flera fall enavgörande belydelse för möjligheten all förnya kursinnehållet. Möjligheter tillpraktisk datautbildning saknas I.ex.vid fiera skolor med fyraårig teknisk linje. Jag finner del angelägel allförbättrade utruslningsre-surser ställs lill gymnasieskolans förfogande framför allt vad gäller området elektronik och datorteknik. Jag återkommer lill dessa frågor under anslaget Bidrag lill undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. Innevarande läsårpåbörjades försöksverksamhet med ålgärder riktade lill ungdomar , som efter avslutad grundskola varken har arbete eller genomgår utbildning. Enligt gällandebestämmelser skall kommunernasskolstyrelser bedriva uppföljande studie- och yrkesorientering i syfte alt ge dessa ungdomar möjlighet till arbete,praktik eller utbildning. De nu akluella åtgärderna, som organisatoriskt ärknutna till gymnasieskolan, ger eltkonkret innehåll åt den s. k. ungdomsgarantin. Jag bedömer - på grundval av vad jag har erfarit -möjligheterna som goda atl genom depåbörjade åtgärderna slussa in de berörda ungdomarna i fortsatt utbildningeller underlätta deras inträde i arbetslivet. Försöksverksamheten omfatlar dels elt introduklionsprogram för utbildning, dels yrkesintroduktion. Introduktionsprogrammel, som närmast är atlbetrakta som en förstärkt syo-insats, pågår . Del skallge eleverna upplysningar om olikautbildningsalternativ och skapa intresse för utbildning. Kommunerna erhållerell statligt bidrag om . per elev som deltar i introduktionsprogrammel minst . Bidragetär ett verksamhetsbidrag lill kostnader för information, undervisning,skolledning och andra åtgärder som kommunen anser vara påkallade. För ungdomar som intehar fåll något arbete eller kunnat placeras i reguljärutbildning erbjuds yrkesintroduktion. Den omfattar högst och syftar lill all ge erfarenheler och kunskaper som gör detlättare all få anställning. Föryrkesintroduklionen har kommunen rätt till statsbidrag med . perelev och vecka under vilken eleven har deltagit. av bidraget fåranvändas till kostnader för skolledning, planering, uppföljning, tillsyn och särskilda åtgärder församverkan mellan gymnasieskolan ochde företag och institutioner som lar emol elever i yrkesintroduklion.SÖ har i uppdrag alt noga följa försöksverksamheten och skall före utgången av redovisa hurinlroduklionsprogrammen och yrkesintroduktionen har utformats och hurverksamheten i övrigt har utfallit under /81. 1 besparingspropositionen anförde jag allgymnasieskolan borde kunna omorganiserasså atl eleverna får studera mer på egen hand. Antalet direkt lärarleddalektioner borde minskas med i genomsnitt . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 235 gymnasieskolantillföras en betydande handledarresurs som motsvarar av de inbesparadelärarlimmarna. har , med tillägget all även andrabesparingsmeloder bör prövas, godkänt de riktlinjer för besparingar av nämnda slag i gymnasieskolan somjag har redovisat i besparingspropositionen. Översynen av timplanerna för gymnasieskolanslinjer pågår i och kommer all bedrivas i kontakt medgymnasieutredningen. SÖ får denna dagregeringens uppdrag all genomföra motsvarande timplaneförändringar för specialkurser. En utgångspunktför förändringsarbelel är alt inle föregripa kommande förslag frångymnasieutredningen (U 1976: 10). Arbelelsker därför i allt väsentligl inom ramen för gällande kursplaner och med i princip bibehållen balansmellan limtalen för olika ämnesgrupper. Jag kommer alt föreslå regeringen att föreläggariksdagen en proposition omförändringar av gymnasieskolans limplaner . fattade beslut om ny läroplanför (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422). Beslutet innebar bl. a. att i stället för vad som följerav nuvarande läroplan för (Lgr69) skall de riktlinjer för arbetssättet och den tonvikt på grundläggande färdigheter som anges ipropositionen prägla skolarbetet.1 tillämpliga delar och inom ramen för timplan och resurser borde del enliglriksdagens beslut vara möjligt all också i övrigt omgående förverkligaviktiga intentioner i den nya läroplanen. Regeringen har utfärdat Mål ochriktlinjer läroplan förgrundskolan (Lgr 80). I tillämpliga delar skall dessa således redan fråninnevarande läsår prägla arbetet. Regeringen har också under hösten 1980fastställt de timplaner, föreskrifter lill timplaner och kursplaner som ingår i läroplanen och som skall gällafr. o. m. /83. Lgr 80 har en annan utformning än lidigareläroplaner. Den allmänna delen skall kompletteras av ell kommenlarmalerial, somskall utgöra ett Slöd för det lokalautvecklingsarbetet. Kommenlarmaterialel skall utges, förnyas och aktualiserasfortlöpande. Del skall inte innehålla några föreskrifter. Avsikten är istället all materialet skall beskriva akluella problem och svårigheter sådanade upplevs av dem som arbetar ute i skolorna -och från den utgångspunkten innehålla en diskussion om alternativa metoderatl söka bemästra svårigheterna och arbeta i den riktning som målen för skolan anger. Materialet skall behandlaämnesspecifika problem och alternativaarbetssätt. Det skall dessutom belysa olika centrala frågor i skolansinre arbele. I första hand skall del därvid ge information och uppslag om arbetsplaner, träning av grundläggandefärdigheter, resursfördelning i kommun och rektorsområde, utvärdering i klass,arbetsenhet, rektorsområde ochkommun, hjälp till elever med svårigheter, det fria studievalet,elevernas eget ansvar för arbelel i skolan, föräldramedverkan i skolan,föreningsmedverkan i skolan, kulturlivet och skolan, skola och Prop.1980/81:100 Bilaga 12 236 arbetsliv, skoldagens utformningsamt frågor om nationella minoriteter, bl.a. invandrarfrågor. har regeringen fastställt kommenlarmalerialrörande arbetsplaner, träning av grundläggande färdigheter saml del fria sludievalet. Jag har ibesparingsproposilionen framhållit den vikt jag tillmäterutvecklingsarbetet inom , framför allt del slöd som SÖ:s och länsskolnämndernas informationsinsatser och den s.k. genomföranderesursen utgör för alt man i varjerektorsområde skall kunna utarbetade arbetsplaner som skall komplettera den centralt fastställda läroplanen. Kravet på arbetsplaner är elt uttryckför nödvändigheten av ell lokaltansvar för den egna skolan. Jag villockså betona viklen av alt elevernaseget ansvar för arbetet i skolan ges en sådan utformning att del både utgör en pedagogisk resurs i skolan och fåreleverna atl inse att deras insatser behövs och ulgör en nödvändig tillgång idel gemensamma arbetet under en liddå skolverksamheten måste arbeta med knappare resurser . Arbetsgruppen kringnormbildning och normöverföring i skolan, den s.k. normgruppen, har slutförtförsta fasen i sill arbele. Denna har bestått dels av grundläggandeidéanalyser av norm- och fostransfrågor, delsav en framställning av fyra skrifter, i vilka dessa analyser har förts ut tillskolpersonal, elever, föräldrar och allmänhet. Imars 1979 publicerades Skolan skall fostra, som främsl vände sig lill barnomsorgens och skolans personal. Totalt hardenna skrift nu utgetts i ca 300000 exemplar. Den har använts somstudiematerial vid ell myckel stort antalstudiedagar och studiecirklar. publicerade normgruppen elevhäftetVi och vår skola, etl arbetsmaterial för i första hand elever på låg- och mellanstadierna samt förklassmöiesarbete. Delta häfte har gått ut i klassuppsättningar till allagrundskolor.