prop · G40341 · 1980-12-31 00:00:00 — Under de senaste årenhar tillskapats ett antal hel-eller halvstatllga organ med ansvar för olika delar av de svenska bilaterala relationernamed u-ländema. I det följande ges en kortfattad presentation av de delar avsvenskt bistånd son fränst intresserat svensk exportindustri och de delarav svenskt exportfrämjande son har u-landspolitiskanknytning. Vidare beskriva de u-landspolitiskt orienterade organ son har tilluppgift att främja bilateralt samarbete med inom olika områden.I kapitlet ges också en närmare presentation av de organ som sysslar medstatligt stödd exportkreditgivning i sanbandned svensk export till . 5.1 Det svenska biståndet Den svenska biståndabudgetenuppgick för /80 till 4 416 milj.kr. Ungefär en tredjedel av detta belopp anslogs tillmultilateralt bistånd och två tredjedelar till bilateralt bistånd. Det samlade svenska biståndet motsvarade det året av bruttonationalprodukten (BNP). 5,1,1 Det multilaterala svenaka biatåndet Det svenska multilaterala biatåndet uppgårtill ungefär en tredjedel av det samladesvenska biståndet. Syftet med det multilateralabiatåndet, liksom med det bilaterala, är att bidra till social och ekonomisk utveckling iu-ländema. Det multilaterala biståndet kanaliseras fränst genon FN-systemet och de intemationella utvecklingsbankerna. Det fördelar sig påtekniska och finansiella insatser, FN:s ut-vecklingsprogpram (UNDP) är PN-syatemets centrala finansieringskälla för teknisktbistånd, FN:s Prop.1980/81:41 76 kapitalutvecklingsfond svarar för mindre, snabba Insatser i form avfinansiellt gåvobistånd. och Intemationellautvecklingsfonden () är denviktigaste källan för finansiellt bistånd 1 form av krediter, i IDA:8 fallpå mycket förmånliga villkor. De regionalautvecklingsbankerna och -fondema utgör ett betydelsefullt kompletterande inslag för att stödja de regionala utveokllngsansträngnlngar-na 1 och , Multilateralt bistånd /80 (milj,kr,) FN:a utvecklingsprogram (UNDP), 397,0 FN:8barnfond () 110,0 Yärldsbanksgruppen() 413,0 Asiatiska utvecklingsfonden 3Ö,6 UKCTAD/internationella handela- 8,0 centrun (ITC) Inportkontoret för u-landsprodukter 3,5 Son framgår av tabellen stöderSverige kreditgivning till genon bl,a, finansiella bidrag till intemationella ocb regionalabanker. Krediter från dessa banker är iprincip bundna till upphandling 1 medlensländema. Prop.1980/81:41 77 förutvecklingsändamål kan institutionerna även tillhandahålla finansiering pä särskilt förmånliga villkor via s.k, "mjukafönster" eller särskilda fonder, I sammanhanget bör även nännas att är medlem i In ter-amerikanskautvecklingrsbonken (IDB) samt att det inom Intemationella Valutafonden (IMF)imder senare år har tillskapats nyakreditfacillteter som i praktiken är Inriktade på utlåning till . Fömånliga krediter från Intemationella och regionalainstitutioner beviljas bl.a. för finansiering av kapi tal varuimport 1 samband ned utvecklingaprojekt.Lånebeloppen varierar men begränsas vanligrtvis till avprojektkostnadema. De intemationella och regionala organens upphandling iSverige är i nånga fall ringa i förhällande till de svenska bidragen.Detta gäller främst FN-org:anen. I viss utsträckning beror det på att de ganla kolonlalmaktemafortfcirande har ett kommersiellt försprång i stora delar av u-världen. Svenska företag torde inte heller ha tillräcklig information on internationellaupphandllngsnöjllgeter, I vissa fall saknar deockså resurser för att frangångsrlkt kunna bearbeta naxknader 1u-ländema. Regeringen och berörda nyndlgheter har därförverkat för att upphandling;sdelegatloner från intemationella och regionalaorgan besöker Sverigre, Den direkta informationsverksamhetentill företagen har ocksä Intensifierats 1 förhoppning on att dessa initiativskall leda till förbättrade nöjlleter för svenska företag att hävda sig 1 konlcurrensen onintemationellt finansierade projekt 1 (se vidare avsnitt 5.3.2). 5,1,2 Det bilaterala svenska biståndet Styrelsen förintemationellt utvecklingssamarbete (sida)bedriver ett ingående samarbete ned sådana son är huvudmottagare för svenskt bilateralt bistånd. Det svenska biståndetvia SIDA utgår som regel i form av gåvor. Under budgetåret1978/79 utgjordes av SIDA:s totala utbetalningar av gåvobistånd.Detta äx fördelades det landprogrammerade biståndetpå 21 huvudnottagarländer (, , , , ,, , , , , , , ,, , Sri Länka, , , ,och ) samt en regional utvecklingsbank (Östarikanska ) , U-ländemas ökade satsning påindustriutveckling och modernisering av jordbrukasektom har lett till att detavenska bilaterala biståndet till industrisatsningar ökat kraftigt. Under /79 uppgick industribiatändet till 63O milj,kr. eller av SIDA:sbiståndsutbetalningar. SIDA lännar finansiellt och tekniskt bistånd till störreindustriprojekt som pappersbruken Bai Bångi och Hufindl 1 såväl som till utveckling av småindustri. Bidrag lännas till nationella utvecklingsbanker och liknande institutioner.Projekt- och branschstudier upphandlas frånkonsultföretag. Program för yrkesutbildning initieras och drivs i SIDAss regi.Vidare kan svenskt bistånd användas föratt finansiera utvecklande och framtagande av u-lands-anpasaad teknologi ellerforskning på för u-ländema intressanta områden. Prop.1980/81:41 79 Ett omfattande industribistånd kräver industriellt kunnande igivarlandet. SIDA samarbetar därför med statliga och privata företag vid genomförandeav olika projekt inom Industrlblständetsram. Tekniskt bistånd inom industrisektorn innebär bl.a. utsändandeav experter för tjänstgöring i . Ett närasamarbete mellan SIDA och svensk industri förbättrar verkets möjligheteratt rekrytera erforderlig personal försådan tjänstgöring. Perden fanns totalt 647 personer, son hade rekryterats av SIDA,1 tjänst antingen som FN-personal ellereon SIDA-anställd personal pä fältet. Avdessa var 143 stycken () privat anställdaeller egna företagare före utresan. Siffrorna inkluderar ej korttidsanställd personal. En del av det svenska biståndet till progranländema gessom s.k, importstöd. Dessa medel är ej avsedda försärskilda utvecklingsprojekt ellerprogpran som stöds av , utan för att finansiera u-landets behov av löpande import. Importstödet kan således liknas vid betalningsbalansstöd. Utbetalningar görs efter det att SIDA godkäntde olika importtransaktioner som programlandet önskar finansiera ned svenskt inportstöd. Dessa nedel kan ävenutnyttjas för vissa betalningar 1 samband ned kommersiellakrediter. Under /79 uppgick SIDA:8utbetalningar av inportstöd till ca 600 milj,kr. eller entredjedel av totala utbetalningar. Importstödkan bindas till upphandling 1 . Det bundna svenska biståndetuppgick för /80 till 650 nilj.kr eller 14,av biståndsanslagen. Enligt beräkningar gjorda av SIDA Prop.1980/81:41 80 utnyttjas ca en tredjedel av de totala blständsan-slagen för upphandling 1 , Utöver detta kända direkta äterflöde av blständsnedel anser verket att det finnsanledning räkna ned att det svenska biståndet, och den svenskau-landapolltiken 1 allmänhet,bidrar till goda förbindelser son gynnar avenakexport, framför allt till huvudnottagraxländema. Detta anses till ator delbero på att kontaktema nellan SIDA, deexportfrämjande myndietema och svenskt näringsliv succeosivt utvecklaasamtidigt son nottagarländemaskunskap om det svenska utbudet av varor och tjänster ökar. 5.2 Insatser med u-landspolitisk inriktning hax ett antal nya organ inrättats ned uppgift att främja bilateralt samarbete mellan och svenska företag och institutioner inom olikaavgränsade omräden. Dessa organ samarbetar med länder både inom och utom programlandkretsen.De finansiella resurser som ställts till förfogandeär 1 regel rätt små och i huvudsak avsedda för uppbyggnad av en pä helt eller delvis självbärande verksamhet. Nedan ges en kortbeskrivning av några viktigare organ på detta område. Vidare redogörs för hittillsvarande inställning till samarbetsavtal med utanför biståndssamarbetets ran. 5.2.1 U-landspolltlskt orienterade organ Fonden för industriellt samarbete med (SWKi)J! Fonden inledde sin verksamhet . Den är en atatlig atlftelse med uppgiftatt fräaja tillkomsten av tillverkandeindustri i genon samarbete med statliga,privata och kooperativa partners. 1980/81:41 81 Fonden kan förmedlakontakter mellan svensk industri och intreaaenter i , bidra till finan-aiering av induatriprojekt,medverka i aktieteckning eller genom lån/garantierstödja sådana projekt. Fonden prioriterar små och medelstora projekt 1 förstahand 1 de svenska programländerna, men den kan även engagera sig 1 vissa andra länder. Grundkapitalet är 100 nilj.kr. ned rätt för fonden att mot statlig garanti låna ytterligare 300 milj.kr. Grundkapitalet tillförs från biståndsanslaget. I samband med tillskapandet av SWEDFUNDgjordes också en revidering av bestämmelsema förexportkreditnämndens Investerlngsgarantlsyatem. Utbildningaberedningen (Swedish Connission for TechnicalCoopération. Beredningen, som faller under UD, är en självständigmyndighet som står till regeringens förfogande förförmedling av kontaktuppgifter, isyfte att stärka förbindelser ned enskilda . Beredningen adninlstrerar huvuddelen av dets,k, bredare sanaxbetet. Den anavarar ocksåför utvecklingen av nya fomer för sanarbete inom nya områden med de u-ländertill vilka det traditionella gåvobiståndet trappas ner Och avvecklas. Bredare samarbetekan bedxivas med utanför programlandakretsen, son vill utveckla nämare förbindelsermed. De bedömningar aom föregår ett bealutom att inleda bredare samarbete baseras påöverväganden av bistånds-, handels- och/eller allmänpolitisk art. har , , ,, , , , , och Tunisieningått 1 det bredaresamaxbetsprogrannet. Beredningens insatser avser fränst kunskapsöverföring och behöverinte begränsas till de fattigaste u-ländema. /80 har avsatts 51nilj.kr. för i första hand förinvesteringsstudier,institutionssanarbete, kultur- och person utbyte sant utbildningsinsatser inomramen för det bredare sanarbetet. Denna beredning aorterar under och hartill uppgift att främja samarbete på läkemedelsområdet genom överföring av kunskap och teknologi i samband med exportfrån avenak läkemedelsindustri. Den inriktar sig på verksamheter där 6 1980/81. Prop.1980/81:41 82 u-ländemasmyndleter aanverkax i kontrollerande funktion med tillverkande ochdiatribuerande företag (exempelvis rutiner för läkenedelskontroll). I beredningenIng representanter för berörda depar-tenent och nyndlgheteraant företrädare för läkemedelsindustrin. Beredningen förfogar inte över egna anslag för finansiering av projekt. Importkontoret f5r u-landsprodukter (IMPOP) Efter en försöksperiod permanentades IMPOD vidbud-getäxsskiftet 1979/80 som ett statligtorgan med uppgift att främjau-ländemas export till och därigenom bidra till dessa länders utveckling grenom ökade exportintäkter. Verksamheten faller underhandelsdeportmentets ansvarsområde och är inriktad på naxlmadainfomation och narknadsföring. Kontoret har en kontakt- oohuppgiftsfömedlande funktion i sitt sanarbetemed exportörer i och importörer i , men kan även bidra med finansiella resurser.För budgetåret anslogs 3,5 milj,kr, frän biständsanslagen för IMPOD;s verksamhet. Bolaget inledde ain verksamhet . Det bildades för att handha den direkta försäljning av framför allt utbildningstjänster som tidigare sköttes av utbildningsberedningen.Bolaget, aom är halv-atatligt, kan tillhandahålla tekniakt bistånd mot betalning antingen direkttill betalningsstarka u-ländereller pä uppdrag av organ inom FN-familjen,, m.fl, Swedöc:s verksamhet kan spänna över hela den tjänstesektor aom offentliga myndieterär ansvariga för. Stiftelsen bildades med uppgift att främja export av svenskt hälaovåxdskunnande i form av utrustning,tekniskt kunnande eller hela hälsovårdssystem. I stiftelsens styrelseingär, förutom representanter för ett antal enskilda företag och konsulter även företrädare för social- och han-delsdeportenentensamt och Exportråd. För att biträda finns ocksä ett vetenskapligt råd. Utöverde här beskrivna organen finns ett antalsjälvbärande konsultbolag medu-landsinriktning 1980/81:41 83 inon den statllga sektom, () åtar sig alla typer av konsulttjänster inom telekonmnnikatlonsomrädet. Bolaget ägs av , äger ett liknande företag för uppdrag inom skogsbruks- ochskogslndustrlomrädst ().Swedish Service AB (SwedPower) ägs gemensamt av och tre lcke-statllg:a företag med verksamhet inon energiområdet. Bolaget har till uppgift atttillhandahålla tjänster åt utländska kraftföretag. Regeringen hor också tillsatt en utredning, som närmare granskar olika former för sanverkan vid statlig konsultverksamheti utlandet, B 1978:03. Syftet med denna utredning är att finna lämpliga fomer för frän-Jande av export av tjänster frän den statliga sektom till köpare bl,a. 5,2.2 Sanarbetsavtal I ungäoiget mellan olika länder förekonmer olika typer av bilateralaavtal, Sverigre har bilateralt ingått avtal med bådei-länder och - handelsavtal,investerlngrsakyddsavtal, dubbelbeskattningsavtal a,m, Pä blständsomrädet finns bilaterala avtal ned . Av särskilt intresse 1 sanband med blandadekrediter är de s.k. samarbetsavtal som i några fall ingåtts med u-lätader, har länge ställt sig granska tveksamt till attingå samaxbetsavtal 1 olika fomer. Densveneka handelspolitiken hor fränst Inriktats på enmultilateral liberalisering av handeln, med nedtrappning av tullar och andrahandelshinder aoa viktiga inslag. Man har frän svensk sida velat undvika stegsom kunde aes som en återgång till bllaterallsn. Prop.1980/81:41 84 I en departenentspronenoria "ökade insatser för svensk export till " Ds H 1976:5 behandlades bl.a.frågan on samarbetsavtal. Det ansågs att borde undvika attingå allmänt hållna samaxbetsavtal ned med marknadsekonomi, där regeringama som regel inte kundepåverka beslut on enskilda projekt.I förhållande till ned starkt centraliserad ekononloch utrikeshandel kunde avtalsfrägan emellertid ställa sig annorlunda. ingick också i mitten av 1970-taletsanarbetsavtal med ett antal oljeproducerande . finns samarbeteavtal 1kraft med sju : (ekonomiskt och teknisktsamarbete), (ekonomiakt, induatriellt, tekniskt och vetenskapligt aamarbete),(ekonomiskt och industriellt samarbete), (kommersiellt,industriellt, ekonomiskt och tekniskt sanarbete), (ekonomiskt,industriellt, vetenskapligrt och tekniskt samarbete), (ekonomiskt,industriellt och tekniskt samarbete) samt (ekonomiskt, industriellt, vetenskapllgrtoch tekniskt sanarbete), dessa avtal behandlas inte frågor rörande finansiering av samarbetet. Med finns en överenskommelse om tekniskt och vetenskapligt sanarbete, Förhandllngar pågär on industriellt sanarbete. En överenskonnelse on visst sanaxbetebar också ingåtts med , Pä senaxetid har ifrågasatts on Inte avtalsformen bordeutnyttjas mer aktivt i sanarbetet med . Enklare former för avtal och avtalsllknondearrangemang har ocksä förordats. hardärför Inlett en översyn av vissa frågor 1980/81:41 85 beträffandesamarbetsavtal med u-länder.Syftet ned denna översyn är bl.a. att utvärdera erfarenheterna av existerandeavtal, pröva frågan om utvidgad användning av avtal samt föreslå framtida svensk inställning. 5.3 Vissa insatser i exportfrämjande syfte I enllet med Sverigea traditionellt frlhandelsvän-llga Inetällnlng hor regering och riksdaginte funnit det ändamålsenligt att ge nämare riktlinjer för exportfrämjandet 1 vad avser enskilda länder och marknader. Det äligger berörda organ att besluta om verksamhetensnämare inriktning, I vissa avseendeninnebär dock de beslut son fattats avregering och riksdag en preferensbehandling av export till . På detexportfrämjande området kan i vad avser u-ländema bl.a, följande organ och insatser nämnas, Sverigea ExDortråd (SE) Det halvstatliga SE planerar, samordnar och genomför åtgärder för att främja svensk export, sant planeratroch leder de fristående handelskontorens verksainhetoch den exportfränjande verksanheten inon utrikesrep-resentatlonen.De sanlade statliga anslagen till SE:s verksanhet uppgick /60 till ca II3 milJ.kr. Ensärskild avdelning har hand on u-ländema. Information on intemationell upphandling Inon SE finns ensärskild enhet med uppgift att san-laln och vidarefömedla information om Internationellaprojekt son kan vara av intresse för svenska företag.I första hand gäller det uppgifter on upphandling 8ongenomförs eller finansieras av FN:s fackorgan.Världsbanken, de regionala utvecklingsbankema(() 1 , (AsDB) i och Interanerlcan DevelopnentBank (IDB) i ), vissa arabfonder samt UNDP. Uppgifter insamlas viasvenska ambassader och handelskontor men också direkt frän intemationella bistånds- och finansieringaorgan. För bevakning av den upphandling somplaneras av FN-organen, Världabanken 1980/81:41 86 och IDB finns vid den svenska anbassaden i Washlngrton ensärskild projektbevaknlngscentral.Huvuddelen av de uppgifter projektbevaknlngscentralen sanlar in sänds till SE för vidare fömedling. Centralen har också 1 växande utsträckning direktkontakt med svenska företag. Bevakningen av de regionalautvecklingsbankerna 1 och , via våra ambassader i dessa städer, hax likaså förstärkts. Anbudskostnadsstöd till konsulter administrerar ett statligt stöd till förinvesterings- och förprojakteringsstudier avseendeprojekt i . Medel kan utgå till konsultföretag i fom av bidrag till förstudie- och anbudskostnader för projekt av infrastrukturen ellerindustriell natur. /80 har anslagits ca 2,4milj,kr. Förstudien eller anbudet bör avse ett specifikt projekt i ett u-land.Högst av självkostnadema får stödjas ned statsmedel. Företagen är skyldiga att återbetala anbudskostnadsstöd för anbud son antas. Under /79 inkom samnanlagt 117ansökningar on konsultstöd, varav avsåg uppdrag inon industrisektorn, fränst gruvindustri och malmhanteringsant skogshantering och cellullosaindustrl. Resten fördelade sig ungefär lika på grupperna infrastruktur (vattenförsörjning och avlopp, konnunlkationaanlägg-nlngar m.m.) och övrigt aanhällsbyggande (sjukhus och hälsovård, kartering och stadsplanering m.m.).Ansöknlngfaxnas fördelning på regioner och länder uppvisade en starkkoncentratlon till arabländeri och , följt av (med tyngdpTinkt på ) och övriga . Våren1979 beslutade rikadagen om främjande av export av kompletta ayatem till induatri- och an-läggningfsprojekt (SA-projekt). Tillkategorin SA-leveranaer hänföra leveranser av investeringskaraktär som omfattar ner än rena varutransaktloner. Stödet adninistreraa av en nännd inom SE. För /80 har analagita 47milj.kr. varav 30 milj, kr, är avsedda för anbudskostnadsstöd och 17 milj, kr för bidrag till förprojekteringsstudier samt utbildnings-och seminarieverksamhet. Stöd kan utgå till svenska leverantörer som ingår som huvudleverantör eller som leverantör med delat huvudansvar i SA-projekt,Förutsättningen är att minst tvä företag samverkar i projektet. 1980/81:41 87 Stöd kanutgå till projekt som är av långsiktigt intresse för svensk industris utveckling och då 1 första hand till: nya gmpper av sanverkande leverantörer, leveranser till länder dit projektexport tidigare inte skett 1 nännvärd onfattning, nya typer av SA-projekt, projekt son representerar ny teknik eller tillämpning av nya system. Stödetskall uteslutande gälla projekt av affärsmässig karaktär. Projektet bör i normalfallet ha ett kontraktsvärde aom inte underatiger 15milj,kr,, men undantag kan göras for projekt av speciellt nyskapande karaktär. Stöd till enskilt projekt får täcka högst hälften av redovisade kostnader. 5.4 Insatser för att underlätta kreditflnan-sierin av svensk export Exporten av varor och tjänster från finansleras av exportföretag eller affärsbanker. Dessa kan erhålla statsstödd refinansiering av exportkrediterhos AB (). De kan också teckna försäkring mot risk för förlust på grund av utebliven betalning 1sanband med export hos export-kreditnännden (EKN). Även andra orjfan är involverade i finansiering avsvensk export, men i mindre skala. 5.4.1 Exportkredltnännden (EKN) EKN bildades tned uppgift atthandlägga ärenden om atatagarantl för täckande av förluat i aamband ned export m.n.Mot premieersättning kan nämnden utfärda försäkring not risk för förluat pä grund av utebliven betalning i aanbandned exportaffärer. Försäkringen avser risk för förlust pä grund av att köparlandet inte kan överföra betalningar till (politisk risk). Den kan ävenvidgas till att omfatta Prop.1980/81:41 88 risk för attenskilda importörer inte kan eller vill betala(kommersiell risk). EKN medger ej föraäkring förkommersiell risk annat än 1 kombination ned po-litiak risk. EKN:8 verksamhet skall bedrivas affaLrsnässigrt. Nänn-denutfärdar dels normalgarantier och dels S-U-garantierpå aäxskllt gynnsamna villkor vid export av betydelse för u-ländemasekonomiska utveckling eller vid export med ett särskilt svenskt saohälla-intresse.Viss preferensbehandling i form av ett störrerisktagande, än vad son normalt kan accepteras, är möjligt Inomramen för S-U-garantiaystenet. Detta atörre riaktagande kommer bl.a. till uttryck genon attnämnden i viasa fall kan bevilja S-U-garantlför affärer som annars inte kunnat garanteras alls. För exportöreroch långivare äx normal- och S-U-gaxan-tiema i princip likvärdiga. EKK-gaxantier kan avse försäkring mot: i) risk för uteblivenbetalning i sanband med kon-tantaffäreller kreditaffär (leverantörs- och köparkredlt), 2) risk för otillbörligtutnyttjande av säkerhet, (bond), 3) risk för förlust på grund av växelkuraförändring, 4) risk för förlust i sanbandmed investering, 5) risk för förlust isanband med ställd säkerhet (notgaranti). Större delen av EKN:s verksanhet avaerförsäkring mot risker enligt punkt 1. Reglema för denna verksanhet återfinns 1 förordningen (1974:60) on exportkreditgaranti(ändrad 1979:547). 1980/81:41 89 EKN hor av bemyndigats att å svenska statens vägnar utfärda garantiförbindelser upp till visst maximalt s.k. ranbelopp.Genon riksdagsbeslut höjdes rånentill 52 000 nilj.kr. varav I3 000 milj.kr. reserverades för S-U-gaxantier. Handela-departenentet har ibudgetpropositionen /81 föreslagit en höjningav ranbeloppet till 62 000 nllj.kr, Per uppgick utestående garantiförbindelser(både normal- och S-U-garantler)avseende risk för utebliven betalning i aamband medexport till till 7 400 milj, kr. eller hälften av totala förbindelser(se tabell). Garantigivningen pä är således en mycket stor del av EKN:s totala garantigivning.Samtidigt fanns utestående ut-fäatelaer om garanti till påett belopp av 25 900 milj.kr. (ca 6o% av totala utfäatelaer). En utfästelseär ett löfte frånEKN:8 sida om att utfärda garantiförbindelse om garantitagaxen så önskar när exportaffärenkommit till stånd. (milj.kr.) (milj.kr.) (3 000) (13 800) 31 Prop.1980/81:41 90 Exportkredltgaxantler är dels ett sätt för exportören att försäkra aig mot förluat av exportintäkter, men ofta ockaå en viktig förutsättning för att exportören skall kunna medge köparen kredit. En EKN-garanteradfordran betraktas i regel son betydligt säkrare vid exportörens refinansiering av krediten ön en Icke EKN-garanterad fordran, särskilt om köparlandet äx ett u-land och kredittiden läng. EKN beviljar även garanti till banker sombeviljar län till köpare så att dessa kan betala exportören kontant (s.k, länglvargaranti). När EKNförsäkrar betalningar i sonband med en kre-dlttranaaktlonomfattar försäkringen förutom kapitalbeloppet även ränta. Det belopp som omfattas av försäkringen kallas högsta förlustbelopp. Som regel äx detta belopp högre än försäljningsbeloppet. EKN:s försäkring berättigar inte till ersättning av hela högsta förlustbeloppet. Grundtanken är att det i försäkringen skall finnas ett visst självrlskmonent son gör att försäkringstagaren har ett egetekonomiskt Intresse av att den tilltänkte köpcuren är seriös. Den andel av högsta förlustbeloppet som täcks av försäk ringen äx normalt vid politisk rlek och65% vid kommersiell risk. Gaxantiproeentsatsen kan sänkas om EKN anser det befogat. EKN delar in världens länder efter kredltvärdlet i fyra s.k. prenieklaaser.Denna Indelning ses över löpande och länder flyttas nellan olika remleklas-seri den nån den polltiaka och ekononiskautvecklingen onsee påverkaderas kreditvärdighet.