prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Jag förutsätter atl SJ även på andra områden vidtar deålgärder som är nödvändiga för alt öka ralionaliseringstakten och därmedförbättra sin ekonomi i enlighet med vad som sägs i slrukturplanen. Jag vill isammanhanget erinra om - vilket också framhålls i slrukturplanen - alt SJ i defall samhället vill upprätthålla en för verket olönsam trafik eller verksamhetskall få särskild ersättning för della. 1 enlighet med det trafikpolitiska beslutet harSJ fr. o. m. /80 avlastats vissa fasta kostnader för atlmöjliggöra försök med rabatter och andra åtgärder på personlrafiksidan. / 81 minskades avskrivningarna med 160 milj. kr. ochförräntningskravet med 71 milj. kr. För /82 kan avlastningenbedömas lill 180 milj. kr. resp. 84 milj. kr. Enligt beslut skallavlastningen bestå i sina huvuddrag under . Jag föreslår därför atlSJ:s avskrivningar för /82 fär sättas ned med 180 milj. kr. ochatt förräntningskravet fär sättas ned med 84 milj. kr. för fortsatta försökmed rabatter och prisåtgärder i persontrafiken på järnväg. har med anledning av regeringens proposition1978/79:99 om en ny trafikpolitik beslutat att allmänna riktlinjer skall angesför hur de regionala huvudmännens ersättning tillstatens järnvägar skall regleras vid utnyttjande av tåg för lokal och regionalpersontrafik. Med anledning av beslut har regeringen haftöverläggningar med företrädare för , och . Med anledning av budgetproposition uttaladeriksdagen (prop. 1979/80:100, /80:10, rskr 1979/80:303) att ensamhällsekonomiskt övergripande bedömning av transportförhållandena m.m. påmalmbanan borde komma lill stånd. En sådan bedömning kommer att ske. SJ har ingått etl samarbete med Scandinavian AirlinesSystem och Braalhens SAFE för att få en enhetlig datalerminalulrustning hosresebyråerna i . Ätgärden är enligt min mening ett bra exempel påatt samarbete inom transportsektorn ger ökad effektivitet och bättre servicelill transportföretagens kunder. SJ har haft internationellakonsultuppdrag. SJ avser atl tillsammans med svenskt näringsliv gå in i etlfastare konsullsamarbete. Detla kan innebära aktieteckning för elt mindrebelopp. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. till /82 anvisa ett reservationsanslag på . 2. godkänna att färlångtidsförhyra rullande mate- Prop.1980/81:100 Bilaga 9 35 rieleller träffa hyresköpsavtal avseende sådan materiel motsvarande ettanskaffningsvärde av högst . 3. medge alt statens järnvägarsstatskapital får sättas ned med . D2, Ersättning till för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm.m. 1979/80Utgift 720000000 1980/81Anslag 790000000 1981/82Förslag 864500000 Från anslaget betalas ersättning lill SJ för underskott för drift av ickelönsamma järnvägslinjer och av sådana icke lönsamma järnvägsstationer, somskall bibehållas enligt regeringens beslut. Ersättning för drift av ickelönsamma järnvägslinjer betalas /65 enligl riksdagsbeslutår (prop. 1963:191, S3LU 1963:1, rskr 1963:424). har (TU1978/79:18, rskr 1978/79:419) godkänt de principer för beräkning aversättningen som regeringen förordade i prop. 1978/79:99 om en nytrafikpolitik. 1 sin anslagsframställning begär SJ ersättning medsammanlagt 942,9 milj. kr., varav för icke lönsamma järnvägslinjer 909,6 milj.kr., taxened-sättningar i viss samtrafik järnväg-bil 2,8 milj. kr., ickelönsamma järnvägsstationer 4,1 milj. kr. och plankorsningar 26,4 milj. kr. Det icke lönsamma, ersättningsberättigade bannälelomfattar ca 6750 bankm, vilket ulgör av det totala SJ-nätet. På detersättningsberättigade bannälel uträttas endast ' av det totalatrafikarbetet. Resande-utvecklingen på delta bannät har varit positiv under detsenaste året som en följd av i första hand lågprissalsningen och höjdadrivmedelspriser. Ersättningens storlek grundas på en vart tredje årförnyad bandelsunder-sökning, s. k. separatredovisning. Den senasteundersökningen genomfördes avseende förhållandena . Enredogörelse för denna undersökning lämnades i prop. 1978/79:100 bil. 9 (s.152). För /82 begär SJ ersättning med 909,6milj. Beräkningen av ersättningens storlek bygger bl. a. på uppgifter omkostnadsutvecklingen och SJ:s bedömning av hur löne- och sakkostnaderkommer alt utvecklas fram lillbudgetårets utgång. På inläklssidan har räknats med laxeläget den 1 november1980 för godstrafik och den I Prop.1980/81:100 Bilaga 9 36 december1980 för persontrafik. Hänsyn har tagits bl. a. till det fr.o.m. budgetåret1980/81 vidgade investeringsbegreppel. Jag har vid min bedömning av de olika faktorer, sompåverkar behovet av ersättning, räknat med en något högre intäklsnivå /82 än vad SJ gjort. Jag räknar med etl behov av ersättningunder budgetärel 1981/82 för drift av icke lönsamma järnvägslinjer med 858,6milj. I denna driftersältning har ej inräknats kostnader för investeringari det olönsamma bannälel. SJ har erhållit ersättning med 2,8milj. för inkomstbortfall genom nedsatta slyckegodsfrakler isamlrafik till och från platser vid nedlagda järnvägslinjer. SJ begärersättning med samma belopp för /82. Jag vill här erinra om attnedsättningarna var tänkta atl fungera övergångsvis för atl underlättaomställningen vid nedläggningstillfället. De flesta av de berördanedläggningarna genomfördes redan på 1960-talel. Mol denna bakgrund och medhänvisning lill strukturplanen för SJ (prop. 1980/81:20 bil. 5) anser jag atlSJ nu bör vidta ålgärder för atl minska behovet av särskild ersättning förändamålet. Jag beräknar därför 2,1 milj. kr. för taxenedsältningarna /82. SJ begär ersättning med 4,1 milj. kr. för vissa ickelönsamma järnvägsstationer. Ersättningen avser stationer på affärsbanenätetsom regeringen under lidigare år ålagt SJ alt bibehålla sedan resp. kommungjort framställning härom. För /82 beräknar jag oförändrat 3,8milj. SJ begär vidare ersättning med 26,4 milj. kr. för driftoch underhåll av plankorsningar mellan järnväg och väg. Med hänvisning lill vadjag anförde i prop. 1979/80:100 bil. 9 (s. 108) kan jag inte förorda någonsärskild ersättning för ändamålet. Det sammanlagda medelsbehovet för ersättning lill SJför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m. för /82 uppgårdärmed lill (858,6 + 2,1 +3,8) 864,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Ersättning lill sta,'ens järnvägar för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m.m. för /82 anvisa etl anslagpå . Prop.1980/81:100 Bilaga 9 37 är central förvaltningsmyndighet för ärendensom rör sjöfarten i den mån handläggningen inte ankommer på annan myndighet.Verksamheten skall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjö-farlen. får anslag redovisade i programtermer.Verksamheten är indelad i programmen Fariedsverksamhet, Farlygsverksamhel ochÖvrig verksamhet. Den statliga isbrytningen, som ingår i programmelFarleds-verksamhet, saml kostnaderna under programmet Övrig verksamhet finansierasdirekt över budgeten. 1 övrigt läcks sjöfartsverkels kostnader genom olikaavgifter och bidrag. beräknar i sin anslagsframställningbrultokostnaderna, exkl. investeringar, till 527,5 milj. kr. för /82. Efter avdrag för intäkter under anslagen och bidrag frånandra huvudtitlar blir anslagsbelastningen 502,4 milj. kr. 1 verketsbesparingsallernativ uppgår brullokostnaden till 516,7 milj. kr. ochanslagsbelastningen lill 491,8 milj. kr. Pris- och löneomräkning jämteautomatiska kapilalkost-nadsökningar uppgår enligt verkel till 68,6 milj. kr. Det slutliga utfalletav löneförhandlingar har inle kunnat beaktas i anslagsberäkningen.Medelsbehovet för planerade investeringar uppgår lill 190,2 milj. kr. Med sjöfartsavgifterna finansieras inte bara fariedsverksamhet,exkl. isbrytning, utan även arbetet inom handelsflottans kultur-och fritidsrådoch underskotten i driften av och seglalionsslyrelsesaml avtalsenlig kompensation till hamn för bortfallet av desärskilda avgifterna i Hammarbyleden. Den del av intäkterna som skall ställasmol kostnader framkommer sålunda som en saldoposl. Inkomsterna från fyr- och fariedsvaruavgifter(andel), lotsavgifter och inkomster från försäljning avsjökort, beräknas tillsammans med bl. a. bidrag från andra huvudtitlar ge ettöverskott på ca 16 milj. kr. Hänsyn har emellertid då intetagits till avtal och överenskommelser som träffats efter den . Inkomstberäkningarna för /82 påverkasbl. a. av en förväntad negaliv trafikutveckling ochav den beslutade befrielsen från fyr- och fariedsvaruavgifter för dendirektgående 1980/81:100 Bilaga9 38 transoceanalinjetrafiken (prop. 1979/ 80:166, TU1979/80:30, rskr 1979/80:412). Föratl uppnå kostnadsläckning /82 föreslår vissaavgiftshöjningar . En höjning av lotsningslaxanföreslås med i genomsnitt . Lotsningstaxan har varit oförändrad sedan denI . Inkomsterna av lotsavgifter läcker numera avbrutloutgiflerna för lotsningsverksamheten. föreslår vidare atlantalet avgiftsplikliga resor vid debitering av fyravgifl ökas från nuvarande10 till 12. Taxehöjningarna beräknasge en inkomstförstärkning på sammanlagt ca 12 milj. kr. Regeringen har nyligenbeslutat om taxeändringar i enlighet med sjöfartsverkels förslag. Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 1979/80Utgift 264609000 1980/81Anslag 266072000 1981/82Förslag 311995000 Frän anslaget betalas den del av utgifterna underprogrammel Farledsverksamhet som hänför sig till farledsulmärkning (fyrar,bojar, prickar), radionavigering (decca), förvaltning av kanaler och fördjupadefarleder, sjökarlläggning, loisväsendet och insatser inomsjörädd-ningsväsendel. Vidare betalas sYån anslaget bl. a. utgifterna för tillfarledsverksamheten hänförlig administration och utvecklingsverksamhet. begär elt anslag på ca 309,0 milj. kr.för farledsverksamheten exkl. isbrytning. I beloppet ingår volymökningar med2,6 milj. kr. som verkel vill använda för bl. a. den pågående hamnplaneringen,sjökartläggningen och underhåll av byggnadsminnesmärken. 1 sjöfartsverketsbesparingsallernativ som, uppgår till301,4 milj. kr., redovisas besparingar inom administrationen, fyr- och lotsväsendetoch sjökartläggningen på ca 5,2 milj. kr. Vid anslagsberäkningen har inle enmellan verkel och hamn träffad principöverenskommelse omtrafikcentral och lolsning i beaktats. uppgift i fariedssystemet är att verkaför en effektiv och säker framkomlighet för sjöfarien. De olika aktiviteter somryms inom detta anslag I.ex. trafikinformation, lotsning ochsjökarlläggning, intar en central plats i det sammanhanget. Inte minst frånkostnadssynpunkt är del väsentligt att de insatser som görs är samlade ochbaseras på en helhetssyn. Del program för ökad fariedssäkerhet somsjöfartsverket utarbetat och som bl.ahar redovisats i betänkandet (SOU Prop.1980/81:100 Bilaga 9 39 1979:43-45)- program för miljösäkra Iransporler, ulgör enligt min mening en lämplig utgångspunkt för detlångsiktiga arbetet inom farledsområdeloch för de prioriteringar som måsle göras när del gäller insatserna på sjösäkerhelsområdel.Programmel ulgör också en utgångspunktför den proposition om miljösäkra sjötransporter som regeringen senarekommer all förelägga . har i en skrivelse den 27 juni1980 redovisat en principöverenskommelse med hamn som omfattar såvälfrågan om en trafikcentral som lotsningen i . Enligt överenskommelsen, som skall gälla tio åroch slutits med förbehåll för statsmakternas och kommunstyrelsens i Göteborggodkännande, skall hamnen bekostauppbyggnaden och driften av centralen saml anställa erforderlig personal. Investeringskostnaden förtrafikcenlralen uppgår lill 15,3milj. skall bidra lill invesleringarna med etl engångsbelopp på 7,6 milj. kr. Enliglöverenskommelsen skall vidare ersätta hamn med50% av de faktiska underhålls-ochdriftkostnaderna exkl. kapitalkostnader. Detla motsvarar f. n. elt drift-bidragpå ca 1,1 milj. kr. fr.o.m. att centralen las i drift (1982-01-01-1984-12-31)skall emellertid sjöfartsverkels driftbidrag reduceras lill en tredjedel, dvs.fill ca 0,7 milj. kr. Reduktionenmotiveras av att hamnen gör vissa ekonomiska vinster i samband med all lar över hamnlolsningen.Merkostnaderna för kan först efter en viss övergångstidelimineras genom olika ralionaliseringsåtgärder. insyn och medverkan i uppbyggnadenoch driften av trafikcentralen tryggas genom ell samarbelsavial mellan hamnenoch . Uppgörelsen innebär också alt den särskildahamnlolsningen i övertas avsjöfartsverket. Sammanslagningen skall enligt avtalet vara genomförd senastden . Den gemensamma organisationen beräknas medföra enbetydande effektivilelsvinst, vars närmare storlek blir beroende av hur lotspliklsreglerna utformas. 1 elt av treredovisade lotspliktsalternalivberäknas kostnadsminskningen för lotsorganisalionen till 1,6 milj. kr. och en besparing förhandelssjöfarten i samma storleksordning. Försjöfartsverkels del innebär sammanslagningen merkostnader för halva /82 på 1,9 milj. kr. Medhänsyn tagen till möjliga rationaliseringar beräknas merkostnaden räknat påhelt år minska från 3,8 milj. kr. fill 3,1 milj. kr. Tillkomsten av en trafikcentral bör enligt minmening få stor betydelse förfariedssäkerheten och framkomligheten i . När del gäller irafikinformationsverksamheten iallmänhet anser jag atl den börbedrivas så all den också kan utnyttjas för hamnarnas verksamhet. /82 beräknar jag brultokostnaderna under anslaget 1980/81:100 Bilaga 9 40 lill 335,9 milj. kr. Jag har då räknat med en engångsanvisning på 7,6 milj.kr. för bidrag lill hamnsinvesteringar i trafikcenlralen och med 2,3 milj. kr. i bidrag tilldriften av trafikcenlralen och för hamnlolsningen. Jag har vidare räknat medatt återstående arbeten med övergängen lill del internationellaulmärkningssystemet (system A) finansieras genom inkomster frånsjökortsförsäljningen. Milt förslag lill medelsförbrukning förutsätter en fortsalt effektivisering ochrationalisering av verksamheten. a. krävs en fortsatt anpassning avlotsningsverksamheten till denfaktiska efterfrågan. Fortsatta insatser måsmåste också göras för alt öka effektiviteten i fartygs- ochbålulnyttjandet och när det gälleratt motverka koslnadsslegringarna på drift- och underhållssidan. 1 kombinalion med derationaliseringar verkel föreslår ger mitt förslag utrymme för fortsatta sjösäkerhelsåtgärder. Verkets egna planerpå en irafikinformalionsverksamhet förMälaren-Södertälje-Landsort-om-rådel kan bl. a. realiseras. Bidrag från andra huvudtitlar och andra inkomsterunder anslaget beräknar jag till ca 23,9 milj. kr. Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet beräknar jagbidraget från tionde huvudtiteln under anslaget för /82 fill . varav IlOOOOO kr. för aU täcka underskotteti Falsterbokanalen. Eflmentet beräknar jag bidraget från fjärdehuvudtiteln lill . för den militära sjökarlläggningen. Sjöfartsverketskostnader för farledsverksamheten inom det ekonomiska försvaret beräknar jagefter samråd med chefen för handelsdepartementetlill I . för nästa budgetår. Jag förordar därför ett anslag på ca 312,0 milj. kr. för /82. Mitt förslag lill medelsförbrukning för anslaget E I. Farledsverksamhet, exkl. isbrytning fördelat på delprogram framgår avföljande sammanställning. Prop.1980/81:100 Bilaga 9 41 1979/80 Utfall 1980/81 Anvisat Sjöräddning m. m. Summa utfall/anslag Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Farledsverksamhet, exkl. isbiytning /82 anvisa etl förslagsanslag på . 1979/80Utgift 137582 000 1980/81Anslag '130000000 1981/82 Förslag 154000000 'Enligt prop. 1980/81:20. Från anslaget betalas den del av utgifterna under programmetFarledsverksamhet som är alt hänföra till statens isbrytningsverksamhet. begär etl anslag på 160,2 milj. kr.Förslaget förutsätter att isbrytaren även fortsättningsvis är uthyrd lillmarinen och endasi används i isbrytarverksamheten under stränga vintrar. För isbrytarverksamheten nästa budgetår beräknar jagkostnaderna till 154,0 milj. kr. Detla förutsätter alt isbrytaren ochytterligare en av Prop.1980/81:100 Bilaga 9 42 deäldre isbrytarna hålls i beredskap men inte används i isbrylningsverk-samhetenunder en normalvinler. Fördelningen på delprogram framgår av följandesammanställning. 1979/30 Utfall 1980/81 Anvisat 989 136 6:-. Avgår inläkter Under anslaget Summa utfall/anslag 1980/81:20. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Isbrytning för /82 anvisa ettförslagsanslag pä . 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget betalas utgifterna för sjöfartsverketsuppgifter beträffande säkerheten ombord på fartyg, skyddet av den miljönfrån påverkan av fartyg och last samt de ombordanslälldas sociala förhållanden.Förutom lillsynsuppgifler inrymmer verksamheten kontroll av farledersutmärkning och arbele med normer och föreskrifter. För /82 begär ell anslagpå 28 milj. kr. vilkel innebär ca 0,6 milj. kr. framhåller att det internationella arbetet kringsjösäkerhets-frågor ökat i omfattning. Detta avsätter krav pånationella insatser som omfatlar dels normarbete, dels åtgärder för föreskrifternastillämpning. a. lill den ökade arbetsbelastningentill följd av internationella sjösäkerhets- och miljökonventioner (SOLAS-ochMARPOL-protokollen). 1 verkels besparingsallernativ redovisas besparingar påca 0.6 milj. kr., i huvudsak inom sjöfartsinspektionen. 1980/81:100 Bilaga 9 43 Verksamheteninom programmel Farlygsverksamhel påverkas i hög grad av internalionella överenskommelser och konventioner. Jag anser attSverige även fortsättningsvis bördella akfivt i del internationella arbetet för atl t. ex. skydda den miljön. Därvid är del viktigt atteftersträva lösningar på miljö- och säkerhetsfrågorna som inle försämrar densvenska sjöfartens konkurrenskraft. För fartygsverksamheten förordar jag för nästabudgetår elt anslag pä ca 27,7 milj. kr. Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet har jag dåberäknat bidraget från tionde huvudtiteln till I milj. kr. Anslaget innebär attverksamhetsvolymen kan bibehållas och alt sjösäkerhelsarbelet kan drivasvidare. Mitt förslag fördelat på delprogram framgår avföljande sammanställning. 1979/80 Utfall 1980/81 Anvisat tion m. m. Summa ulfall/anslag Jaghemställer att regeringen föreslår atl fill Farlygsverksamhet för /82anvisa ett förslagsanslag på . Sjöfartsmateriel m. m. 1979/80 1980/81 1981/82 verket 81400 45 900 20000 20000 42 700 47 900 179700 34000 78200 73 800 190200 51400 1980/81:100 Bilaga 9 44 Från anslaget betalas utgifterna försjöfartsverkets investeringar i sjösäkerhet, sjökartläggning, isbrytarfartyg,farieder, saml i utrustning för sjöfartsinspektionen. begär att få investera för 190,2milj. Huvuddelenav de föreslagna investeringarna avser fartyg och båtar. a. begär verket medel för ell nytt Ijänslefartygsaml för ny isbrytare. För investeringar i sjöfartsmateriel beräknar jagför nästa budgetår en medelsförbrukningpå 51,4 milj. kr. Den anslagsmässiga belastningen uppgår lill34 milj. kr. 1 milt förslag har jag framför allt prioriterat investeringar som gäller sjösäkerheten. Totall räknar jag medca 41 milj. kr. Inom den ramen har jagbl. a. räknat med 8,9 milj. kr. förslutbetalning av tidigare beställt fartyg, 7 milj. kr. för lotsbåtar och 3,2 milj. kr. för omlokalisering av lotsplalsen iGöteborg. 1 medelsförbrukningen för nästa budgetår har jag vidareinkluderat 4 milj. kr. för återstående farledsålgärder i Böltöleden. Belräffande sjökartläggningein har jag beräknat2,7 milj. kr. för investeringar iutrustning för sjömätning och sjökortsframslällning. När del gäller investeringar i nya fartygframhöll jag redan i besparingspropositionen alt nyttan av vaijeinvestering måsle vara väl dokumenterad.För isbrytarfloltans del saknas enligt min mening tillräckligt underlag föralt kunna ta ställning lill en modernisering. Beträffande Ijänslefartygen som är vikliga redskapi fariedsverksamhe-ten har genomsuccessiv rationalisering och utbyte av föråldrad fartygsmateriel del lotala antalet fartyg kunnat minskas.Inte minst mol bakgrund av de undersenare tid krafligl ökade drift- och underhållskostnaderna är det väsentligt all farledsverksamheten kan bedrivasmed rationell fartygsmateriel. Slörre last- och lyftkapacilet ochfartpreslanda ökar I.ex. Mot den bakgrunden föreslår förnästa budgetår nyanskaffning av ellfartyg som ersättare för distriklsfartygen och som är byggda resp. . Medhänsyn till fartygens standard bedömer verket alt er genomgripandeupprustning snart måsle göras för alt kunna uppnå en acceptabel effektivitetoch arbetsmiljö ombord. har beräknat kostnaderna för enupprustning av de båda fartygen till mellan50 och 60 milj. kr. Det nya fartyget - som alltså skulle kunna ersätta både Slockholm och -beräknas kosta 46 milj. kr. Med hänsyn till det statsfinansiella läget måste, enligt min mening, investeringar av denna storleksordning ocksåavvägas mol sysselsättnings-situationeninom varvsnäringen. Jag vill i.ex.erinra om alt Prop.1980/81:100 Bilaga 9 45 tidigaretillförts resurser för nyanskaffning och ombyggnad av fartyg inom ramen försärskilda varvsinsatser. Jag är därför f. n. inle beredd alt föreslå medel fördel akluella fartyget. Med hänsyn till omfattningen och karaktären avsjöfartsverkets investeringsverksamhet förordar jag alt verket på samma sättsom ges elt beställningsbemyndigande på högst 5 milj. kr. för leveranserav sjöfartsmateriel under /84. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. medge all lämnas delbeställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som jagförordat i det föregående 2. till Sjöfartsmateriel m. /82 anvisa etl reservationsanslag på . 1979/80Utgift 4947000 1980/81Anslag 3 558000 1981/82Förslag 3928000 Från anslaget betalas utgifterna för viss radiotjänståt sjöfarten, försöksverksamhet avseende förebyggande ålgärder motvattenförorening, vissa kostnader för sjöfartsverkels omlokalisering, ålgärdermot vattenförorening från fartyg, särskild vidsjöolyckor samt bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl. begär ett anslag på 5.2 milj. kr. Utöverpris- och lönekosl-nadsstegringar har i sill förslag, i avvaktanpå resultaten av elt samrådsförfarande om bemanningen av fyrarna Sydostbrotten,Holmö-gadd och , tagit upp särskilda medel. Belräffande fyrarna Sydoslbrotten, Holmögadd och Örskärhar ell samrådsförfarande genomförts i linje med vad som föreslagils ibetänkandet (Ds Kn 1980:2) Personal för tillsynav kust och skärgård. redovisar i en skrivelse lill regeringenden efter samråd med bl. a. i ,försvaret, , och företrädare för berördapersonalorganisationer att del inle finns något intresse för fortsatt bemanningvid Sydoslbrotten. Fyren kommer därför atl avbemannas /81.Belräffande Holmögadd och har redovisatresultatet av samrådet. 1980/81:100 Bilaga 9 46 Fleramyndigheter har uttalat etl intresse för fortsatt bemanning av fyrarna och några har även förklarat sig beredda atl bidraekonomiskt. 1 avvaktan på denfortsatta beredningen av bemanningsfrågan tar jag upp elt anslag för nästabudgetår på . Mitt förslag fördelat på delprogram framgår avföljande sammanställning. 1979/80 Ulfall 1980/81 Anvisat Beräknat 1981/82 Bemanning av fyrar av Summa utfall/anslag Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Övrig verksamhet för /82anvisa ell förslagsanslag på . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Handelsflottans pensionsanstall (HPA) handläggerärenden om pensionering av sjömänenligl kungörelsen (1972:412) om sjömanspension (ändrad senast1980:432). Enligt lagen (1961:300) om avgift för sjöfolkspensionering (ändrad senast 1979:660) skall redare betala avgift förberedande av pension åt Prop.1980/81:100 Bilaga 9 47 sjömän,vilka som manskap varit anställda på svenskt handelsfartyg i utrikes fart. Kostnaderna för pensionsanstaltens administrationbetalas med dessa avgifler. Av dessa medel las ett så stort belopp i anspråklill pensionsanstalten, som motsvarar summan av anstaltens avlöningar ochomkostnader med avdrag för . Sistnämnda belopp ulgör den anslagsmässiganettoutgiften. Beräknad ändring 1981/82 870000 2000 10000 75000 80000 85000 -1-25 000 -1-25000 -h 89 000 -1-89000 Pensionsanstallen har räknat upp personalkostnadernamed . Pensionsanslallen har därvid inle haft tillgång till del slutligautfallet av löneförhandlingarna. Lönebeloppet för oförändrad personalstal skallrätteligen räknas upp med . Summan av posterna lill avlöningar och omkostnader blirhärmed (959000 -1- 252000). Till uppbörd under anslaget skall således las .