prop · G403118 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 syfte atl stimulera exporten bör elt intensifierat exportfrämjandeprogram, inriktat till stor del på de mindre och medelstora företagen,inledas. Enligt vad jag erfarit avser chefen för atlsenare återkomma fill regeringen med konkreta förslag hur elt sådant programbör utformas. Såsom redovisats i budgetproposifionen kominer systemetmed blandade krediter inom biståndsramen att byggas ut. Enligt vad jag erfaritär chefen för förutsatt alt systemet utfaller väl beredd atlföreslå alt en större andel av biståndsanslagen avsätts för delta ändamål. Under den senaste högkonjunkturen för skogsindustrin har exportmöjlig-heternainle kunnat las till vara fulll ul på grund av brist på virkesråvara. För vissaföretag har virkesbristen varit en slarkl bidragande orsak tilldriftsinskränkningar. Minskningen av avverkningarna under slutet av 1970-talelberör all skogsmark, den enskilda förhållandevis mera än övrig mark. Mångaenskilda skogsägare har sålunda avverkat mindre än som varit möjligt med hänsyntill skogstillslåndet på deras fastigheter. En särskild kommitté, virkesförsörj-ningsutredningen(I 1979:18), analyserar f. n. orsakerna till det otillräckliga virkesutbudet.Kommittén kommer att lägga fram förslag till åtgärder för attpåverka avverkningarna. Statsmaklerna har på flera sättstimulerat fastighetsägarna till ökade skogsutlag. Under andra halvåret 1979och kunde ägare fill enskilda mindre fasligheter få bidragtill gallring av skog (prop. 1978/79:199, JoU 1978/79:38, rskr 1978/79:427, SFS1979:486 och prop. 1979/80:101 s. 17, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166). Förknappt fattade beslut om en tillfällig höjning av debelopp som får sättas in på skogskonto (prop. 1979/80:173, SkU 1979/80:58, rskr1979/ 80:399, SFS 1980:389). De förmånligare reglerna gäller skogsinläkter somhänför sig lill och . Av väsenllig betydelse i det här sammanhanget är även denav på 1980/81:118 12 beslutade allmänna omläggningen av avdragssysteinelvid skogsuttag (prop. 1978/79:204, SkU 1978/79:54, rskr 1978/79:392, SFS1979:500 och 501). Enligt de nya reglerna, som i princip gäller försäljning avskog fr. o. m. , har skogsägarna möjlighet atl få avdrag utan att behövaförebringa den omfattande utredning om skogens värde och volym vid olikatidpunkter under innehavsliden som oftast var nödvändig enligt de tidigareavdragsreglerna. Det förekom att skogsägare avstod från att yrka avdrag som deegentligen skulle ha haft möjlighel att få. Den omständigheten alt de nyareglerna på elt annat sätt än tidigare ger reella möjligheter till avdrag är isig ägnad att stimulera skogsägarna till avverkningar. Därtill kommer all vissaskogsägare genom övergången till elt nytt avdragssyslem har fått möjlighetertill avdrag som de inte hade i det lidigare systemet. Även om avdragen intemedför en definitiv skattelättnad utan återförs vid beräkning avrealisationsvinst när skogsfasligheten säljs torde de nya avdragsreglerna,framför allt , ha en avverkningssti-mulerande effekt fördenna kategori skogsägare. I en situation med fortsatt virkesbrist är delangeläget att skogsägarna uppmärksammas på de möjligheter lill avdrag som denya reglerna ger. Det är därför viktigt atl informationsverksamheten på dettaområde fortsätter. Den nuvarande konjunkturavmatlningen inom skogsindustrinhar reducerat efterfrågan på virke och därmed i viss utsträckning reduceratproblemen med industrins virkesförsörjning. Brislen på virkesråvara har ocksåminskal genom de av statsmakterna vidtagna åtgärderna och genom altvirkespriserna höjts. föreligger emellertid vissa problem ochdessa kan väntas öka i omfattning om inle virkesutbudet blir större närkonjunkturen förstärks. De åtgärder som kan bli aktuella med anledning avförslagen från virkesförsörjningsulredningen torde inle få någon egentligeffekt förrän tidigast virkesårel 1982/83. Därför är det motiverat alt - iavvaktan på att ett mer permanent system genomförs - tillfälligt stimulera deenskilda skogsägarna till ökade avverkningar. Mot bakgrund av det anförda bör de enskilda skogsägarnamedges ett extra avdrag vid inkomsttaxeringen i samband med försäljning ochegna uttag av skog t.o. m. avverkningssäsongen 1982/83. Det exlra avdraget böruppgå till av köpeskillingen vid försäljning av skog på rot och till avköpeskillingen vid försäljning av leveransvirke och av saluvärdet av uttag lillegen rörelse. Jag återkommer senare mer i detalj till detta förslag (bil. Chefen för kommer senare denna dagatt lägga fram förslag bl. a. om ett särskilt bidrag till enskilda skogsägareför återväxlåtgärder i samband med slulavverkningar i inland. De här nämnda ätgärderna bör finansieras medskogsvårdsavgiftsmedel. För att detta skall vara möjligt krävs ett ökatavgiftsuttag utöver vad som blir följden av höjningar avtaxeringsvärdena. Jag föreslår alt skogsvärdsavgiften höjs från 3%o lill 6%c avskogsbruksvärdet. 1980/81:118 13 kan beräknas medföra alt de totala avgifterna stiger från170 milj. kr. till 340 milj. kr. Höjningens nettoeffekt är emellertidmindre eftersom avgifterna är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Det bör betonas atl den nu beskrivna stimulansåtgärdennaturligtvis inle löser del grundläggande problemet att skapa balans mellantillgång och efterfrågan på virkesråvara. Pä något finns det dockanledning att se ljusare på situationen. Av särskild betydelse är den slegvisasänkning av marginalskatterna som jag lidigare har aviserat. Denna reformkommer all väsentligt minska den inlåsningseffekt som de nuvarandeskattesatserna ger upphov lill. Jag vill också erinra om att virkesförsörjningsulredningeninom kort kommer all förse slatsmaklerna med förslag lill olika ålgärder föratt påverka avverkningarna. I det sammanhanget kan det finnas anledning all ålerta upp frågan om skogsvårdsavgiflens storlek. Jag övergår nu till de inkomstförstärkningar och ulgiftsnedskärningarsom jag ämnar föreslå. Jag kommer atl utförligt redovisa minaöverväganden om den kommunalekonomiska utvecklingen och föreslå vissa åtgärdermed anledning därav. Syftet med de föreslagna åtgärderna är att minska denkommunala volymtillväxten lill . Det föreslås ske bl.a, genom all statens förskottsmedel till kommunerna delta år begränsas medomkring . Å andra sidan tillförs kommunerna ca 1 miljardkronor genom det sista steget i skatteutjämningsreformen. föreslås enreduktion av vissa specialdestinerade statsbidrag på sammanlagt drygt 50 milj.kr. För den statliga budgeten innebär åtgärderna ennettoförstärkning på ca , varav hälften(eller 900 milj. faller på /82. De övriga budgetförstärkande åtgärder som jag saml chefenför jordbruks-deparlementel och statsrådet föreslår avser reseavdragen, oljeskal-ten,livsmedelssubvenlionerna samt räntesubventionerna. Vidare kommer chefen försocialdepartementet att lägga fram förslag om en förstärkning av stödet tillflerbarnsfamiljerna. Dessa frågor kommer alt behandlas mer i detalj (bil. 1-4) och jag kommer därför att här endast ge en översiktligredovisning. Kostnader för resor till och frän arbetsplatsen får i dagmed vissa begränsningar dras av som kostnader för inkomstens förvärvande. Delär enligl min bedömning rimligt atl betrakta dessa resekostnader delvis somprivata levnadsomkostnader och därför medge avdrag endast för kostnader Prop.1980/81:118 14 som överstiger en viss gräns. Jag kommer senare attföreslå att denna gräns nu bestäms fill . Jag vill redan nu framhållaatt denna begränsning givetvis skall gälla för alla kategorier av inkomsttagareoch inle bara för löntagare. I samband med denna åtgärd bör ylterligare enaktualiseras. Utredningar om förulsältningarna för medgivande av avdrag förkostnad för resa med egen bil mellan bostaden och arbetet upptar enoproportionerlig del av fiden för granskning av deklarationer i första instans.Mål rörande reseavdrag utgör ocksä en slor andel av samtliga skaltemål hosbesvärsinstanserna. En mycket stor del av tvisterna gäller huruvidaförutsättningen om en regelmässig tidsvinst för fram- ochåterresa är uppfylld. En höjning av kravet på tidsvinst fill två limmar kanväntas på ett avgörande sätt minska antalet fall som kan komma i fräga. Jagförordar att en sådan höjning görs. Samfidigl kommer åtgärden givelvis att haen positiv effekt på skatteunderlaget. Jag vill även framhålla att förslagelhar trafikpolitiska fördelar genom atl det torde stimulera fill ökal kollekfivresande. Båda de här föreslagna åtgärderna bör lillämpas förstagången vid taxering. Åtgärderna beräknas tillsammans ge eninkomstförstärkning på ca , varav bortåt 1 miljard kronoravser inkomstskatt och drygt 700 milj. kr. avser statlig inkomstskatt.Som nämnts kommer jag att ta upp kommunalekonomiska frågor,men jag vill redan nu nämna att jag avser atl senare i annat sammanhangåterkomma med förslag i syfte att neutralisera effekterna på kommunernasskalleinkomster. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken slås faslatt etl kraftigt minskat oljeberoende är ett centralt mål för energipolitiken.Detta mål uppnås bl. a. genom en effektiv energihushållning och oljeersältning.Priset inkl. skatt bör enligt den nämnda propositionen användas mer aktivt föratt uppnå delta syfte. Olja är f. n. med avseende på energiinnehållet betydligtlindrigare beskattad än elektricitet. innebär alt energiskatten i sinnuvarande utformning inle är ägnad alt i fillräcklig grad medverka till ellminskat oljeberoende. Ett steg i riktning mot ökad energihushållning ocholjeersättning bör nu las genom atl oljeskatten och den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter höjs med sammanlagt . per ml Av delta avser . deni den nämnda propositionen föreslagna höjningen av beredskapsavgifien som skeri syfte atl finansiera ökade insatser för oljeprospektering och etl utbyggtenergi forskningsprogram. läggs på oljeskatten. Efter deföreslagna höjningarna kommer oljeskatten att uppgå till . per m- ochberedskapsavgiften till . per m\ totall . Höjningen av energiskatten får ingen omedelbar betydelseför de förelag Prop.1980/81:118 15 som enligt regeringens beslut har medgetts nedsättning avenergiskatten. Jag vill dock erinra om att jag enligt vad som uttalades i prop.1980/81:90 avser att ta upp frågan om en begränsning av industrins energiskattenedsällningvid beredning av ärenden om sådan nedsättning för kommande är. Inriktningen och fördelningen av övriga förbrukaresenergianvändning påverkas däremot direkt av skaltehöjningen. Statens intäktertill följd av den ökade energiskatten kan uppskattas till ca 1 200 milj. kr.för helår räknat. Höjningen föreslås träda i kraft . I enlighetmed vad som uttalats i regeringens ekonomiska handlingsprogram bör beskaltningenav hushållens elanvändning lindras i de nordligaste delarna av landet, däruppvärmningskostnaderna regelmässigt är högre än i landet i övrigt. Lämpligenbör nedsättningen uppgå till per kilowatt-timme, dvs. beskattningen skeefter skattesatsen i stället för per kilowatfimme. Vid avgränsningenav det område inom vilket den lägre skattesatsen skall gälla bör hänsyn tas lilluppgifter om bl. a. medeltemperaturen . Jag kommersenare att mer i detalj redovisa den föreslagna avgränsningen. Statens inläkterav energiskatt till följd av den föreslagna nedsättningen av eiskatten beräknasminska med ca 50 milj. kr. Åtgärden föreslås träda i kraftden . 1980/81:20 om besparingar i stalsverksamhelen, m. m.aviserades en minskning av livsmedelssubvenlionerna med 550 milj. kr. i tvåetapper, nämligen med 250 milj. kr. och med ytteriigare 300milj. , allt räknat . Chefen förjordbruksdepartementet kommer att föreslå en ytterligare minskningav livsmedelssubventionerna med 500 milj. kr. Även dennaminskning avses bli genomförd i två etapper, nämligen med 300 milj. kr. den 1oktober 1981 och ylterligare 200 milj. kr. Besparingengenom den nu föreslagna minskningen kan för /82 beräknas till325 milj. kr. Förstärkning av stödet tiU flerbarnsfamiljerna Chefen för kommer senare denna dag attföreslå alt stödet fill flerbarnsfamiljerna förstärks fr. o. m. den 1 januari1982. Syftet är bl. a. att kompensera dessa familjer för minskningen av livsmedelssubvenlionerna.Förslaget innebär att det lill familjer med tre barn utgår ett slöd motsvarandeytterligare ett fjärdedels barnbidrag - f. n. - och för varjedärpå följande barn elt halvt barnbidrag - f. n. De ökadekostnaderna för /82 kan beräknas fill 70 milj. kr. och kostnadenför helår till 135 milj. kr. 1980/81:118 16 Statliga räntebidrag till bostäder utgår i varierandeomfattning beroende pä fastigheternas ålder. Bidragen utgår med skillnadenmellan marknadsräntan och en garanterad räntesals. Fastighetsägaren betalaralliså bara ränta upp till den garanterade räntenivån. Subventionernas storlekökar således när marknadsräntan stiger. Den garanterade räntenivån trappasemellertid upp i en viss takt tills den når upp lill marknadsräntan. har beslutat om vissa ändringar i räntebidragssyslemet,som bl. a. innebär att räntebidragen helt avvecklas ismåhus byggda och alt takten i upplrappningen av den garanteraderäntan höjs (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106).Chefen för har i samband därmed aviserat att hon senareskulle återkomma med förslag till ytterligare justeringar, bl. a. för attfinansiera en numera beslutad minskning av den garanterade räntan i flerbostadshusfrån till . Statsrådet kommer alt föreslå att dengaranterade räntan höjs i vissa äldre flerbostadshus. Minskningen avräntebidragen till följd av dessa justeringar, som föreslås ske fr. o. m. den 1januari 1982, beräknas lill ca 200 milj. kr. o. m. /83. Översikfiig bedömning av slatsfinansiella effekter De åtgärder jag nu har redovisat beräknas för helår ge enförstärkning av budgeten på ca . Jag har dä i denna beräkninginkluderat hela den intaktsökning som följer av den begränsade avdragsrättenför arbetsresor. Jag vill i sammanhanget understryka alt det långsiktiga måletalt realt sett minska statens budgetunderskott kvarstår och att ytterstaåterhållsamhet därför även fortsättningsvis måste prägla utgiftsprövningen. Deliir min avsikt alt i kompletteringspropositionen senare i vår återkomma medmera preciserade riktlinjer för budgetpolitiken på och för arbetetmed all ytterligare dämpa statsutgifternas tillväxt. Det råder betydande enighet i vårt land om alt balansbrislernai svensk ekonomi måste hävas genom tillväxt i den konkurrensutsatta industrinoch återhållsamhet med privat och offentlig konsumtion. Genom en lång radåtgärder har den nödvändiga omläggningen av denekonomiska politiken inletts. Jag vill i detta sammanhang bara erinra omhöjningen av mervärdeskatten och vissa punktskatter, stimulansåtgärderna päinvesteringssidan, de omfattande besparingarna i statsverksamheten in. m.,åtgärderna för att stimulera aktiesparandet och för atl skapa ökad rättvisamellan olika kapitalplaceringar, åtgärderna för att Prop.1980/81:118 17 bromsaden kommunala expansionen och den kraftiga uppbromsningen i den statliga utgiftslillväxten.Denna politik fullföljs nu genom det ekonomiska handlingsprogram som regeringenoffentliggjorde och som jag här i väsentliga delar gåttigenom. Del finns skäl atl än en gång understryka den centrala belydelse som enrejäl marginalskallereform har i delta program. Det är enligl min meningangelägel alt vi med kraft fullföljer det redovisadeprogrammet. StatsrådenSöder, , och utvecklar härefter de närmare rikfiinjernaför och utformningen av sina förslag till åtgärder. Dessa anföranden ochförslag redovisas i underprolokollen för social-, budget-, jordbruks- ochbostadsdepartementen. Chefenför budgetdepartementet anför. Medhänvisning till vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag att regeringeni en proposition delsföreslår att godkänna inriktningen av det ekonomiskahandlingsprogram som jag här har redovisat, dels förelägger vad jagoch de övriga föredragandena har anfört för den ålgärd eller det ändamål som vihar hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar atl de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-4. 2Riksdagen 1980/81. 1980/81:118 18 Anmälantill proposition om ekonomisk-politiska åtgärder såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde Chefenför budgetdepartementet har aviserat att chefen för jordbruksdepartementetsenare kommer att föreslå en minskning av de nu utgående livsmedelssubvenfionerna.Det är självfallet att en minskning av livsmedelssubventionerna leder fillökade kostnader för alla familjer. Flerbarnsfamiljernas ekonomiska situafionhar emellerfid särskilt uppmärksammats. Min företrädare toginitiativet till alt en särskild kommitté - (S1979:06) - fillkallades med uppdrag att göra en översyn av det ekonomiskastödet till barnfamiljerna med särskild inriktning på flerbarnsfamiljerna.Kommittén, som i en rapport har redovisat sitt hittillsvarande utredningsmaterial,konstaterar bl. a. att föräldrarnas förvärvsfrekvens sjunker med stigandebarnantal. Följandeuppställning ur arbelskraftsundersökningarna tredje kvartalet 1980 visar det relafivaarbetskraftstalet (andelen som förvärvsarbetar minst en fimme ) förkvinnor med barn efter barnantal. Ocksåförvärvsintensitelen, dvs. den genomsnitfliga arbetstiden sjunker. Kommittén konstaterar altdet är svårt att i en familj förena vården av tre eller flera barn med allbägge föräldrarna förvärvsarbetar heltid. Del ställer stora krav på samhälletsinsatser när det gäller tillgång fill barnomsorg, kommunikationer och annanservice. I familjer som har många barn, varav ett eller flera i förskoleåldern,är ofta en förälder hemarbelande på helfid. Kommittén presenterar också ell material som belyserbarnfamiljernas inkomster. Materialet är hämtat ur inkomslfördel-ningsundersökningår 1978 (HINK 1978). Av del framgår aU den genom-sniUliga hushållsinkomslensjunker med sfigande barnantal. Det sammanhänger med bl. a. den beskrivnasjunkande omfattningen av förvärvsarbete vid stigande barnantal. Taxerad inkomst efter familjetyp och antal barn, kr. Antal Taxerad inkomst per hushåll "»Avser tre eller flera barn. Att flerbarnsfamiljerna har en utsatt ekonomisk situationframgår också av uppgifterna om socialhjälp ur inkomstfördelningsundersökningen.Andelen familjer med tre eller flera barn som uppbär socialhjälp är ,medan motsvarande andel för samtliga barnfamiljer är . Ur samma undersökning har familjeekonomiska kommitténockså redovisat vilken disponibel inkomst familjer med olika sammansättningoch storlek har. Av materialet framgår - som självfallet är - att konsumfionsut-rymmetper familjemedlem sjunker när antalet barn ökar vid en given inkomst. Disponibelinkomst per hushåll och per konsumtionsenhet i olika familjetyper per hushåll per konsumtionsenhetä Gifta/Samboende'' 1 70 080 10111 13 611 75 220 48 936 56 656 66 452 33 371 28311 25 385 22 794 34 954 31476 30 205 3 Ensamstående 1,0, samboende 1,7 och varje barn 0,4konsumtionsenheter. ''Ev, bidragsförskott/underhållsbidrag ingår ej. 'Bidragsförskott schablonmässigt inlagt. Prop.1980/81:118 20 Samma förhållande avspeglar sig när man räknar fram vilkainkomster som behövs för all familjen skall nå del i skattelagstiftningenfastlagda existensminimum (utan särskilt avdrag vid beskaltningen med hänsyntill reglerna i delta hänseende). Beräkningen av existensminimum i det enskildafallet grundar sig på bl. a. den faktiska bostadskostnaden. Denna har härantagits motsvara högsta bostadsbidragsgrundande hyra. Gränserna för Iväföräldrafamiljermed endast gemensamma barn framgår av följande uppställning. Lägsta taxerade hushållsinkomst som krävs för att nåexistensminimum (, skattesats .) Antal Makar, en Makar, två 2 3 4 5 Den ena inkomsten har antagits uppgå till en halvgenomsnittlig industriarbetarlön. Beräkningarna ger i viss mån en förenklad bild avverkligheten, eftersom de bygger på schabloniserade anlaganden om bl. a.inkomstfördelningen mellan makarna. Av beskrivningen framgår all en av föräldrarna i defamiljer som har flera barn oftare måste minska sin förvärvsfrekvens än ifamiljer med etl eller två barn. Familjernas genomsnittliga inkomster sjunkernär barnantalet ökar. visar materialet alt barnfamiljernas behov avekonomiska resurser ökar när barnantalet ökar. Del illustreras drasfiskt avvilka inkomsler som behövs för all nå existensminimum. Det nuvarande systemet för ekonomiskt stöd tillbarnfamiljerna är i huvudsak uppbyggt så att stödet är lika per barn räknatoberoende av antal barn i familjen. Det beror fill stor del på att det allmännabarnbidraget, som är grunden i familjeslödel, utgår med ett enhefligt beloppför varje barn. De befintliga skatteförmånerna för barnfamiljer är enbartberoende av förekomst av barn i familjen, dvs. ett barn ger samma stöd somexempelvis fem barn. Det gäller förvärvsavdragel och skaltereduktionen tillensamslående föräldrar. Bostadsbidragen är genom sin konstruktion värdefullaför flerbarnsfamiljerna men även där är det statliga bostadsbidraget fika förvarje barn oberoende av barnantal. Det ekonomiska familjestödet utgår således lill stor dellika för varje barn oberoende av barnantal i familjen. Stödformerna inomskattesystemet gynnar, relafivt sett, särskilt familjer med få barn. Prop.1980/81:118 21 familjeslöd framstår således tydligast vid en analys avflerbarnsfamiljernas ekonomiska situafion. Jag förordar mot den bakgrunden atl det ekonomiska stödet fill flerbarnsfamiljerna förstärks vid en minskning av livsmedelssubventioner- Möjligheterna att öka stödet till flerbarnsfamiljernabegränsas självfallet av det slatsfinansiella läget. Enligt min mening är detändock angeläget att de ökade kostnaderna för livsmedelskonsumtion, som blirföljden av att livsmedelssubvenfionerna minskar, kompenseras för familjer medtre barn. För ännu större familjer bör stödet ge etl reellt nyfillskotl lillfamiljens köpkraft. Jag föreslår därför att etl system införs som innebär attstödet ökar med ett fjärdedels barnbidrag per är för familjer med tre barn,dvs. , och med elt halvt barnbidrag , dvs. , vid varje ylterligare barn i'familjen. Bidraget bör utformassom ett flerbarnsfillägg knutet till del allmänna barnbidraget. Olika åldersgränser kan komma i fråga för elt flerbarnsstöd.Det allmänna barnbidraget utgår till dess barnet fyller , bidragsförskottoch barnpension fill dess barnet fyller och förlängt barnbidrag resp.studiehjälp under den fid barn studerar i grundskola ellergymnasium, dock längst till dess barnet fyller . När barn förvärvsarbetar får behovet avflerbarnstillägg innefattande del harnet anses mindre framträdande. Däremottorde familjer med flera barn där någol eller några barn studerar på gymnasietofta vara i behov av ytterligare ekonomiskt slöd. Enligt min mening bör detprövas om inte ell flerbarnstillägg på sikl också bör innefatta de studerandepå grundskole- och gymnasienivå som är . system med flerbarnstillägg som omfattar ocksåstuderande barn kräver emellertid ett mer omfattande utredningsarbete än vadfamiljeekonomiska kommittén har hunnit med. Jag föreslår därför nu attåldersgränsen sätts till men förutsätter alt familjeekonomiskakommittén på denna punkt fortsätter sitt utredningsarbete i samråd med studieslödsutredningen(U 1975:16). 1980/81:118 22 Delsystem för administration av de allmänna barnbidragen som finns fungerar väl.Del är därför naturligt atl nära knyta an fill det när del gäller administrationenav det här föreslagna flerbarnsfilläggel. I huvudsak samma regler bör såledesgälla för flerbarnstillägg som för allmänna barnbidrag. Den närmare utformningenav administrationen behöver emellerfid beredas ylterligare i samråd med riksförsäkringsverket.Jag har därför för avsikt att senare återkomma med lagförslag och specialmofiveringi en särskild proposifion. Denhär föreslagna reformen kan beräknas kosta 135 milj. kr. Jagföreslår atl flerbarnsfilläggel skall ulgå fr. o. m. . För budgetåret1981/82 kan kostnaderna med hänsyn härfill beräknas lill 70 milj. kr.