prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — i Mulmöhus län anser atl del med hänsyn lillden omfattande transportorganisation för bl.a. lillförsel av kol ochbortförsel av restprodukter som förutsätts krävs en noga samordnad övergripandeplanering för de på skilda håll i länel lokaliserade kolkraftanläggningarna.Behovet är därför enligt slorl av all såväl på nationell som påregional nivå finna former för en sådan översiktlig planering. Enligt i bör en ökadsatsning ske pä olika typer av förgasningsanläggningar och fortsättningsvis börman konvertera nuvarande oljebaserade syslem för atl öka försörjningstryggheten.Länsstyrelsen anser också att en uppdelning av energiproduktionen på fleraenergislag och på etl slörre antal små enheter skulle minska sårbarheten ochgöra det lättare att bemästra miljökonsekvenserna. För att möjliggöra en förhela samhället önskvärd energipolitik krävs enligt att statenlägger fast i vilken grad, med vilka reningskrav och var t. ex. kol, naturgas,biomassa, torv kan användas eller värme från kärnkraftverk skall utnyttjaseftersom delta knappast kan avgöras av enskilda kommuner. kan denpetrokemiska industrin enligt tvingas över till kol som råvaravarför industriverket bör få i uppdrag att utarbeta Prop.1980/81:183 120 etl underiag som belyser vilken roll kol och naturgas kanfä för den kemiska induslrin och vilka olika slags krav som industrikombinalbaserade på dessa råvaror kan komma all slälla. Några remissinsianser belyser markanvändningskonflikteroch miljöeffekter som en ökad salsning på bl.a. kol kan medföra. Länsstyrelseni pekar på att en ökad användning av kol och andra fossilabränslen kan komma att medföra arealkrävande och i viss mån miljöstörandeupplag särskill i anslulning till hamnar. kom-munulförhundanser atl rapporten inte på elt tillfredsställande sätt har behandlatfossileldade kraftverks avfallsproblem. Enligl förbundels mening bör områdenför avfallshantering på ett naturligt säll ingå i all långsiktig planering ochdärmed beaklas pä ett så tidigt stadium som möjligt. framhåller all utredningen har försummat vitala delar avproblemaliken kring kolkondenskraftverk bl.a. genom all inte belysa effekternaav det enorma behov av kalk som erfordras för att kunna få en önskvärd reningav svavelutsläppen. I rapporten konstateras alt en mera omfattande ylleriigareulbyggnad av vattenkraften skulle komma i konflikt med starka motståendeintressen och atl det är väsentligt atl kvarvarande outbyggda älvar inte exploateras. Flertalet remissinstanser delar eller anför ingaerinringar mot rapportens förslag angående vattenkraften. Vatienöverdomstolen vill inle ifrågasätta atl såvälursprungliga som av kulturlandskapet skapade naturvärden kan gä förlorade vidde mycket kraftiga ingrepp i naturen som följer med en vatlenkraflulbyggnad.Genom exempelvis skadeförebyggande ätgärder har det emellertid enligt domstoleni många fall visal sig möjligt att minska skada och intrång för de nämndaintressena. Det väsentliga i rapportens förslag att kvarvarandeoutbyggda älvar inle exploateras framhålls särskilt av riksantikvarieåmbeiet.Krokoms kommun, , fällbiologiska ungdomsförening.Älvräddarnas samorganisalion, naturvårdskrets. Aktionsgruppen räddu Ammerån och Byggnadsarbetarejörbundetsavdelning i . Några remissinstanser önskar att riktlinjerna förvattenkraften kompletteras med ytteriigare oulbyggda älvsträckor. fältbiologiska ungdomsförening anser altriktlinjerna bör kompletteras med en rad inle angivna oulbyggda älvsträckor.Älvräddarnus samorganisalion kräver etl totalstopp för kraftverk i biflödentill undantagna älvar och älvsträckor och dessutom all följande älvar och älvsträckorsom uppvisar bevarandevälden av riksintresse undantas från utbyggnad genomriktlinjer i den fysiska riksplaneringen: Vemån, Härjeån, Prop.1980/81:183 121 Nedre Långan, Ammeråns nedre del, , Storån,Strängforsen (), saml Marsån. Även Aktionsgruppen rädda Ammerånanser att Ammeråns nedre del bör undantas från vattenkraftutbyggnad. VUhelminanaturvårdskrets förordar all Marsån med undantas frånvattenkraftutbyggnad. Enligt bör följandestörre älvsträckor bevaras outbyggda: Ljusnan mellan och , Härjeånuppströms Kvarnforsen saml Vemån. i Västerbotlens lån. och Ljusdalskommuner saml i Uppsalu, Östergötlunds och Västerbottenslän anser att fortsatt vattenkraftutbyggnad i första hand bör ske i redanianspråktagna vattendrag. Överstyrelsen för ekonomiskl Jörsvur, kommun,, saml Centraladriftledningen och anser alt riktlinjerna förvattenkraften bör omprövas. Om en övergång till s. k. alternativa energislaginte kan komma till stånd i takt med att kärnkraften gradvis avvecklas börenligt överstyrelsen för ekonomiskt försvar ett förnyat ställningstagande tillianspråktagandet av tillgänglig vattenkraft ske. Ceniralu driftledningen ochslutens vut-tenfullsverk framhåller atl målsättningen att skapa handlingsfrihetför utformningen av framtida energisystem inte kan uppnås om landets mestbetydelsefulla potentiella energiresurser undantas från energiplaneringen.Enligl talar försörjningsskäl och ekonomiskaskäl för en utbyggnad av ytteriigare en ä två älvar. Enligt bör de förändrade fömtsättningarna för elproduktion somhar inträffat föranleda en omprövning till vattenkraftensfördel av de tidigare fattade besluten om undantag från utbyggnad avvattenkraften. När det gäller älvsträckor som inte undantagits frän utbyggnadbör enligt föreningen en blivande utbyggnad beaktas i planeringen även om ettutbyggnadsprojekt ännu inte aktualiserats genom ansökan till vattendomstol.Detta är enligl kraflverksföreningen en fömtsättning för au redan den låga ambitionsgradi fråga om vattenkraftutbyggnad som gäller (/år) skall kunna uppnås. Fiskeriintendenten i nedre södra distriktet konstateraratl anspråken på vattenkraften har ökat även i vilket lett tillatt fiskbestånden i strömvattnen starkt trängts tillbaka. Det synes enligtfiskeriintendenien angeläget att motsvarande utredningar och ställningstagandenfrån statsmakternas sida som skett för älvar och älvsträckor i norra sker för . Enligt rapporten kan små vattenkraftverk vara av intressei den fysiska riksplaneringen i de fall utbyggnad sker i större omfattning iett vattendrag eller konflikter med andra markanvändningsintressen avrikskaraktär uppstår, varför det är angeläget atl planer pä utbyggnad av småvattenkraft- Prop.1980/81:183 122 verk uppmärksammas på elt tidigt sladium i den kommunalamarkanvändningsplaneringen. Vattenöverdomstolen, , fiskenämnden iJönköpings län och Älvräddarnas samorganisation ställer sig avvisande ellertveksamma lill en mer omfaltande utbyggnad av små vattenkraftverk. Enligt vatienöverdomstolen skulle en mer omfaltandeutbyggnad av små vattenkraftverk i mindre vallendrag medföra beaktansvärdakonflikter med motstående inlressen genom alt belydande värden spolieras förutvinning av energimängder som framslår som försumbara ur rikssynpunkl. Detkan därför enligl domstolen ifrågasättas det berättigade i atl genom statsbidragdriva fram utbyggnaden av känsliga mindre vattendrag. Enligt domstolen börsamordningen av utbyggnad av mindre vattendrag och bevarandeintressenaytterligare belysas underdel fortsatta planeringsarbetet. Älvräddarnassumorgunisution anför liknande synpunkter. Nedre Härjedalens naturvårdsföreninganser att anläggande av små vattenkraftverk bör förbjudas saml atl kvarvarandevattendrag skall hållas intakta för fiske och rekreation. i Kristianstuds län. Luxå, Hulls bergs,Noru, och Östru Göinge kommuner ställer sig mer positiva lill enutbyggnad av små vattenkraftverk. Enligt i län måste upprustningav äldre mindre vattenkraftverk från samhällsekonomisk synpunkt anses lämpligoch i samband härmed kan en upprustning eller ulrivning ske av sådana förtällnadammar som utgör en säkerhetsrisk. , länsstyrelserna i ochKopparbergs län, fiskenämnderna i , och samlMönsterås kommun pekar på behovet av inventering och planering för de mindrevattendragens ulnyltjande. i län konstaterar all betydandenaturvärden i form av kvarvarande naturliga forssträckor och kulturvärden hotasom utbyggnad av små vattenkraftverk sker enligt mest ekonomiskt gynnsammaalternativ . För att kartlägga förutsättningarna för möjliga om- ochutbyggnader av småkraftverk med hänsyn till främst motstående intressen måsteenligt vattendragsvisa inventeringar och utredningar göras. framhåller att de kulturhistoriska förhållandena börbeaktas vid kommande inventeringar av tänkbara lägen för små vattenkraftverk. Om byggande av pumpkraftverk kommer att aktualiseras fårdet enligl rappporten fömtsättas att kraftföretagen redovisar ytterligareinventeringar av olika tänkbara lägen som underlag för bedömningar av lämpligalokaliseringsplatser. Enligt skulle byggande avpumpkraftverk kun- Prop.1980/81:183 123 na aktualiseras om vindkraftverk i större omfattning introducerasi . Eftersom förulsältningarna för vindkraftproduklion huvudsakligenfinns i är det enligt förbundet främst där som det är meningsfulltalt bygga pumpkraftverk. Ytterligare lägen i ulöver de avCentrala driflledningen redovisade torde enligl förbundel vara svåra all finnamed hänsyn till de topografiska krav som slälls på etableringsplats förpumpkraftverk. anser all del är viktigt altprecisera vilken detaljeringsnivä de yllerligare inventeringar av pumpkraftverksom rapporten förutsätter bör ha. Enligt fältbiologiska ungdomsförening bör ingenetablering av pumpkraftverk få ske vid oreglerade vattendrag. I rapporten föreslås alt etablering och utbyggnad avkondenskraflverk med mycket omfattande ulsläpp av försurande ämnen inte får skepä , i eller i , Asehorn på Kalmarkuslen skulleenligl rapporten från den fysiska riksplaneringens utgångspunkter kunna komma ifräga för etablering av kolkraftverk under förutsättning alt kol somenergikälla kan accepteras från miljösynpunkt. 1978/ 79:213 medredovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen förutsätts atthandlingsfrihet belräffande den framtida markanvändningen i Tunaberg bevaras iden kommunala planeringen inför de ställningstaganden av kan komma alt föranleda. Vid södra nortlandskuslen har Centraladriftledningen prioriterat Sunnäs, söder om , som ett tänkbart lägeför ett kolkondenskraftverk. Berörda länsstyrelser har studeratförutsättningarna för lokalisering lill av sådan industri sombehandlas i den fysiska riksplaneringen. 1 dessa studier har Sunnäs interedovisats. Om etablering av kolkondenskraftverk på bliraktuell förutsätts enligt rapporten ytterligare studier ske av lägen vidnorrlandskusten som kan komma i fräga för en eventuell lokalisering. Enligtrapporten är koleldade kondenskraflverk f.n. förenade med betydande miljöproblem,men på sikl bör resultatet av pågående utredningar, bl.a. projekt , medföra ökade lokaliseringsmöjligheter för kolkondenskraftverk. 7.2.3.1 Allmänna synpunkter på rapportenslokaliseringsöverväganden anser alt underlaget för rapportenslokaliseringsöverväganden avseende kolkondenskraftverk är bristfälligt, varförverket initierat ett utredningsarbete med målsättningen att från natur- ochmiljösynpunkt ange lämpliga regioner för lokalisering av kolkondenskraftverk.Den del av ulredningen som berör försurningsfrågan är enligt verket ocksåtillämplig på andra industrier med försurande utsläpp. Mot bakgrund av depreliminära resultat som föreligger anser inte att del Prop.1980/81:183 124 finns lillräckligl faktaunderlag för att entydigt säga alten lokalisering till östkusten är atl föredra jämförl med . Lantbruksstyrelsen anser att det är angeläget atllokalisering av kondenskraflverk med myckel omfattande utsläpp av försurandeämnen inte sker inom områden som är särskilt utsatta och känsliga för sädanautsläpp. Lantbruksstyrelsen ser därför med tillfredsställelse pä rapportensförslag all kondenskraflverk inle bör få lokaliseras till . Enligt har försurningen inom betydandeområden i redan nått en närmast katastrofal nivå, varförskyddsaspekter måsle ges företräde före ekonomiskt betingade lokaliseringskrav.I eller i närheten av försurningskänsliga områden bör enligt iKristianstads län lokalisering av fossileldade kondenskraftverk helt undvikasmed hänsyn till brislerna i nuvarande reningsmetoder. Fiskeriintendenien inedre södra distriktet konstaterar mol bakgrund av alt försurningen f. n. ärdel största miljöhotet för våra sötvatten att kolkondenskraftverk över huvudtaget inte bör få komma i fråga i . Enligt är det ett felaktigt synsättall försurningssituationen är mindre allvarlig i än i . Eftersomförsurningen i regionen i högre grad än i är lokall betingad kanålgärder för en begränsning av ulsläppsnivåerna enligt kommunen förväntas ledatill bättre förhållanden i sjösystemen. Atl dä lokalisera ytterligareanläggningar, som emitterar försurande ämnen, torde enligt kommunen vara heltförkastligt ur miljösynpunkt. för hembygdsvård anser attförsurningssitualionen i har förbisetts i rapporten. fällbiologiska ungdomsförening anser atl deeffekter som bl. a. en lokalisering av kondenskraftverk vid kanfä på finska vattendrag bör beaklas. , industriförbundsaml Centrala driftledningen och anser all man intebör uttala sig alltför kategoriskt om var kolkondenskraftverk bör resp. inlebör lokaliseras i landet mot bakgrund av del utredningsarbete som pågår inombl. a. projekt . kan inte ansluta siglill rapportens förslag om kategoriskt förbud mot etablering och utbyggnad avkolkondenskraftverk på , i och i . mening bör konsekvenserna av sådana rikllinjer klariäggas bättreinnan så drastiska åtgärder övervägs. Det bör också kunna visas pä andralokaliseringsplatser i södra delen av landet som tillgodoser de krav somkolkondenskraftverk släller. Centrala driftledningen och statensvattenfallsverk tolkar förslagen till riktlinjer för kuster såatt nämnda lägen fortfarande står till förfogande om erforderlig begränsningsker av utsläpp av försurande ämnen. Del är angeläget atl handlingsfrihetenför etablering av koleldade kondenskraftverk bevaras på nort omKalmar samt i . Prop.1980/81:183 125 7.2.3.2 Lokaliseringsöverväganden avseendevästkusien i , fiskeriintendenten i västra distriktet, fiskenämnderna i och ,och Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund delarrapportens förslag till riktlinjer för västkusien. i vill med hänsyn till denallvarliga försurningssituationen i denna del av landet ifrågasätta rapportensinskränkning till mycket omfattande utsläpp av försurande ämnen. Enligtlänsstyrelsen bör riktlinjen i rapporten avse alla slags försurande ulsläpp. anser atl kraven på begränsning avförsurande utsläpp även bör gälla befintliga anläggningar som t.ex. deloljeeldade kondenskraftverket i . Enligt kommunen får riktlinjenför försurande ulsläpp pä inte tolkas så kategoriskt atl exempelvisen rimlig lösning på värmeförsörjningen i äventyras. 7.2.3.3 Lokaliseringsöverväganden avseende södraSveriges kuster Flertalel remissinsianser delar eller anför inga erinringar mot rapportens lokaliseringsöverväganden avseende kuster.Flera länsstyrelser och kommuner kommenterar förslagen närmare. kommun konstaterar i likhet med rapporten alllokalisering av kolkondenskraftverk i lorde kunna komma i frågaförsl om kolkondenskraftverk med mindre utsläpp av föroreningar utvecklas. Länsstyrelseni anser att etablering av kolkondenskraftverk i ,och Verkö med nuvarande leknik skulle medföra nedfall av försurandeämnen och kvicksilver i länet och strider mot rapportens föreslagna riktlinjeom särskild reslriklivitel mol ytterligare försurande utsläpp i känsligaområden. i och Karlshums kommun avseratt ta ställning till frågan om etablering av ell kondenskraflverk i Karlshamni samband med remissvaret över ansökan.Sölvesborgs kotnmun noterar med tillfredsställelse att etablering av kolkondenskraftverkmed utsläpp av försurande ämnen inte föreslås få ske i Karishamnsområdet.Liknande synpunkter framförs av kommun. kommun anser altKarlshamn och Åsehorn är olämpliga från den fysiska riksplaneringensutgångspunkter eftersom kommunen redan nu är utsatt för föroreningar ochförsurning av mark och vatten. kommun år inle beredd att ta ställningtill en eventuell etablering av ett kolkondenskraftverk i Åsehorn. Enliglkommunen försvårar inte pågående markanvändningsplanering en etablering i framtiden.Länsstyrelsen i Kulmur län konstaterar atl del uianför Asehorn finns områdenav riksintresse för naturvård och friluftsliv. Ur teknisk synpunkt synesÅsehorn enligt vara en mindre lämplig lokalisering och ettalternativt läge har aktualiserats i anslulning lill Oskarshamnsverkel iSimpevarp. Det förhållandet all Simpevarp gränsar till "obruten kusl"ger enligt länssty- Prop.1980/81:183 126 relsen skäl för att särskilda miljökrav får ställas vid ensådan lokalisering. Länsslyrelsen ansluter sig dock till rapportens förslag allhandlingsfriheten t. v. bör bevaras i den kommunala planeringen förlokalisering lill Åsehorn. Den omständighet att kusttrakterna och inlehar så dålig motståndskraft mot försurning som landels västra delar får enligtlänsslyrelsen inle medföra alt lägre miljökrav slälls i denna del av landet.Åven konstaterar i likhet med länsslyrelsen alt konflikteruppstår gentemot naturvården vid en lokalisering lill Åsehorn. Vidarekonstaterar kommunen all har en laxöringslam av belydande storlek. avslyrker en lokalisering avkondenskraftverk vid eftersom läget ligger inom obrutet kustområde samt idirekt anslutning lill primärl rekreationsområde. Åven i Östergötlandslän avstyrker en etablering tili . är även myckel tveksamtill en utbyggnad av kondenskraftverkel i framför allt med tanke påden omedelbara närheten till det obrutna skärgårdsområdet samt närheten tilldel försurningskänsliga Kolmårdenomrädet. delar rapportensbedömning alt lokalisering av kondenskraftverk med mycket omfattande utsläpp avförsurande ämnen inte bör få ske i . Detla slällningstagandeberör dock enligl inle frågan om utbyggnad av etl koleldatvärmekraftverk i . Inte heller anser all någolkondenskraftverk bör lokaliseras lill mot bakgrund av de omfattandeutsläppen av försurande ämnen. Enligt i Södennanlunds län har frågan omlokalisering av kolkondenskraftverk till Tunaberg behandlats iBråvikenutredningen där del föreslås atl yllerligare industri av FRP-karaktär iSödermanlands län bör lokaliseras till . har tillstyrktförslagen i . Enligt bedömning tordetillgänglig markareal i vara alllför begränsad för atl medgeutbyggnad av fyra block. Omfattande hydrologiska ulredningar torde erfordrasför en bedömning av recipienlkapaciteten i omrädel. En annan förulsällning förlokalisering synes enligl vara alt ny miljövänligförbränningsteknik ulvecklas så atl luftulsläpp och avfallsproblem kanbemästras. Genom den utformning förslag i övrigt fått medi slorl oförändrad markanvändning bibehålles enligl länsstyrelsenhandlingsfriheten för framtida ställningstaganden. kommunkonstaterar alt ingen motstridig uppfattning råder centralt och lokall när delgäller markanvändningen i . Enligt börbevarandeinlressena på Tunabergsområdet ges föreiräde. Kommunen framhåller atlden med åberopande av I36a§ byggnadslagen och det kommunala planmonopolet intevill frånhända sig möjligheten att planlägga området i enlighet med vad somhittills framkommit i det interkommunala planeringsarbetet. innehåller Tunabergshalvön flera kullurhisloriskl ochnaturvetenskapligt värdefulla miljöer. Eftersom utpekade områden för Prop.1980/81:183 127 FRP-industri finns både i och vid börenligl ämbetet Tunabergsområdet avföras som läge för FRP-industri. Enligl Huninge kommun skulle eventuell FRP-industri iOxelösund-Tunaberg och sprida ulsläpp i luften över bl.a. Haningekommun. Enligl kommunen bör i bilden av luftföroreningar beaklas de störrekoleldade fjärrvärmeverk som f. n. uireds i bl. a. nordöstra delen avSödertörn. Rapportens lokaliseringsöverväganden avseende norrlandskustendelas eller lämnas utan erinran av flertalet remissinsianser. iGävleborgs län, kommun samt Centrulu driftledningen och slutensvuttenfullsverk redovisar emellertid en annorlunda uppfattning i vissa frågor. Centrulu driftledningen och statens vattenfallsverkkonstaterar atl kraft-företagen har studerat möjligheterna atl lokaliserakolkondenskraftverk till . Redan dessa studier medför storaresursinsatser och någon omfattande jämförelse mellan ytterligare tänkbaralägen är varken meningsfull eller realistisk. Länsslyrelsen i anser atl rapportensredogörelse för Cenirala driflledningens prioritering av länkbara lägen i länetför elt kolkondenskraftverk är något inaktuell. F.n. riktas enligt länsstyrelsendel största intresset mot ell läge mellan och Sunnäs i Söderhamnskommun. Lindön och Sundsmarsnäsel har i den fortsatta fysiska riksplaneringenvisal sig sakna aktualitet och avstyrker därför lokalisering avkolkondenskraftverk i dessa lägen. kommun konstaterar att en eventuelllokalisering av kolkondenskraftverk till Sunnäs i ävenpåverkar miljöförhållandena i kommun. Kustområdet mellan Sunnäs ochNorrsundet i ulgör enligl kommunen elt av exploatering i stort opåverkatomräde och har belydande riksintressen för vetenskaplig naturvärd. Med hänsyntill all den närbelägna tätorten skulle komma all omgärdas avmiljöslörande industrier anser kommun all Lindön inle bör komma ifrägaför lokalisering av kolkondenskraftverk. Sundsmarsnäsel har enligl kommunenöver huvud taget inte lidigare diskuterats för lokalisering av miljöstörandeindustri och en lokalisering av kolkondenskraftverk dit skulle strida mollidigare redovisade riksintressen och inkräkta pä befintliga naturreservat ochpä kulturmiljön. Enligt rapporten är det angelägel att kommuner med störretätorter i sin markanvändningsplanering överväger behovet av markreservationerför kraftvärmeverk. påpekar all kraftvärme tillskillnad mot kon- Prop.1980/81:183 128 densvärme är ett höggradigt utnyttjande av energi som gerstörre möjlighel lill miljövårdande ålgärder och innebär förbällringav luftkvaliteten i närmiljön. Det är enligl verket viktigi att mansäkerställer markbehov för skyddszon kring anläggningen med hänsyn Ulldammning, buller etc. Åven länsstyrelserna i och och samt anser all en utbyggnad av kraftvärmeverk kan innebäraförbättringar i närmiljön i jämförelse med kondensverk eller enskilduppvärmning. Enligt den senare länsslyrelsen har rapporten tryckt för lite päallernalivel förgasning av restoljor eller av kol mot bakgrund av att utsläppeni närmiljön blir betydligt mindre från en förgasningsanläggning än frän ettvanligt kolkraftvärmeverk. Åven uppmärksammar frägan omförgasningsanläggningar som ell alternativ till utbyggnad av kraftvärmeverk. i anser all kommunerna ävenbör överväga atl reservera mark vid befintliga kraftvärmeverk och värmeverksom kan komma att eldas med flis, torv eller kol. Några remissinstanser kommenterar frägor omkraflvärmeulbyggnad mot bakgrund av praktiska erfarenheler av nuvarandekraflvärmeplane-ring. Del är enligt energiukiiebolag angelägetatt en infrastruktur för kolhantering snabbi byggs upp. Energiaktiebolagetanser att miljöproblemen som blir följden av kolanvändning kan bemästras medmodern leknik och att de inte bör ulgöra ett hinder för en ökad kolanvändning.Frän miljösynpunkt är det enligl ett inlresse all få så fåproducerande anläggningar som möjligt som utrustas med sådan utrustning atlutsläpp m. m. kan nedbringas till ett minimum. LO anser atl regeringen bör utarbeta rikllinjer förstorstadsområdenas värme- och elförsörjning på , eftersom det visarsig svårt eller omöjligt för de berörda kommunerna att själva fatta sådanabeslut. Dessutom påverkar enligt LO dessa beslul i sä hög grad del övrigalandet att statens övergripande planering bör vara avgörande. 7.J./ Allmänna synpunkter Under senare är har enligt rapporten frägan om framlidaintroduktion i stor skala av energislag baserade på inhemska energikälloraktualiserats. I rapporten övervägs behovet av ytteriigare studier ochriktlinjer i den fysiska riksplaneringen inför en framtida introduktion avlorv, vindkraft, energiskog etc. Flertalet remissinstanser delar eller anför ingaerinringar mot rapportens mer övergripande överväganden och förslag angåendenya energislag.