prop · G403129 · 1980-12-31 00:00:00 — Trädgårdsnäringens breddsom berördes redan inledningsvis ställer större krav än normalt påen forskningsinsats, varav ett mindre antal givetvis svarar för en större delav produktionsvärdet. Endast att anpassa odUngsprogrammet för de allravanligaste arterna till hälso-, miljö- och kostnadsutvecklingen kräver enbreddning i de fasta resurser på vilka forskningsarbetet vilar. De nyaförväntningarna inom näringens olika områden från konsumenternas och samhäUetssida innebär ett extra djärvt utvecklingsarbete som mycket väl motiverar atlbasresurserna byggs ut och att i ökad utsträckning bistår dessa strävandenmed ökade insatser för trädgårdsväxt-forskning. Arbetsgruppenberör ytterligare några områden vilkas framtida utveckling i hög grad ärberoende av forsknings- och utvecklingsinsatser. Dessa är energiforskning,livsmedelsforskning, stadsbruket (den gröna sektorn) och akva-kuhur(fiskodling). Trädgårdsnäringen står i centrum vad gäller samtliga tre förstnämnda områden. Trädgårdsnäringenförbrukade 1976 ca 220.000 m olja. DärtUl kommer drivmedel. Förbrukningen ärkoncentrerad till växthusodlingen som bedrevs vid 2.600 företag. Ca 3210av jordbruks- och trädgårdsnäringarnas totala gemensamma oljeförbrukning skeralltså inom trädgårdsföretagen. Dessa siffror talar sitt entydiga språk.Samtidigt finns inom trädgårdsnäringen mycket slora potentiella möjUgheter attspara energi. Flera intressanta nyheter har kommit fram under senare år.Exempel härpå är det dubbla plexiglas som i stället för enkelt glas kommit tillanvändning som takmaterial. Därigenom kan energiförbrukningen halveras.Värmelagring, värmepumpar, el.energisystem, jordvärme är andra exempel päåtgärder, som kan komma att revolutionera svenskträdgårdsproduktion. Men utvecklingsinsatser krävs här i ökad omfattning. Tillde allra högsl prioriterade forskningsområdena hör s. k. efterskörd-behandling ("posl-harvest"-frågor). Olika myndigheter betonarbetydelsen av grönsaker, frukt och bär i kosten. Det gäller att genom korrektbehandling, lagring, distribution och förpackning förse konsumenten medprodukter med stort näringsinnehåll, god kvalitet, fria från skadliga bekämpningsmedelsrester,etc. utan att priset härför blir konsumtionshäm-mande. Inte minst väsentligt äratt insatser görs för att förbättra varubehand-lingen i butiksledet. Det är häribland fråga om studier av distributionsvägar och -tider och om socialarelationer på företagsnivå. Men också de rent tekniska aspekterna kräverutveckling. Forskning om lagringstemperaturer och Prop.1980/81:129 24 tekniskbehandUng i ett distributionssystem avpassat för mindre känsUga produkter mästeprioriteras högt. Vadgäller stadsbmket är det väsenlUgt att institutioner inom såväl denskogsvetenskapliga som lantbruksfakulteterna ser över sin roU i detta nyasammanhang. På skogssidan gäUer detta t. ex. institutionerna för skogUg marldäraoch skogsskötsel. Även inom lanlbmksfakulteten bör institutionen förmarkvetenskap spela en viklig roU. Man bör söka analysera i vilken utsträckningkunskaperna inom respekUve institution kan UUämpas i det framväxande stadsbmket.Även plantskolesektom torde kunna utnyttja de kunskaper som inom skogssidanfinns vad gäUer t. ex. kriterier för urval av plantmaterial och fröer, provinienseretc. Även erfarenheter belräffande rutiner och teknik för insamUng avuppdragning och ulplantering av växtmate-rial och för mekaniserad skötsel tordekunna tiUföras plantskolesektom. Förbundet har ansett delangeläget alt utvidga resonemanget kring dessa insatsonuåden även om ingaallvarliga invändningar gjorts. Avsikten är härmed att ge stöd i den fortsattautvärderingen av arbetsgruppens arbete och fastställandet av riktUnjer för SJFR:sframUda inriktning. Förbundel övergår nu UU atl kommentera arbetsgruppens merkonkreta förslag angående själva lådet. 1.11Centralorganisationen /SR: /SR instämmer med arbetsgruppen i attSkogs- och jordbmksforskningsrådets verksamhet bör inriktas mot gmndforskning.Det är angeläget att rådet arbetar efter samma principer som övrigaforskningsråd. Arbetsfördehiingen inom skogs- och jordbmks-forskningen bör överensstänunamed de principer som drogs upp av . Arbetsgmppenredovisar på sidorna 8096 en mängd organ som styr forskningen på jord- ochskogsbruksområdet. Dessa har oftast inte forskning som huvuduppgift och /SRviU därför starkt understryka vikten av att vetenskapUga kriterier får bestämmaUU vilka projekt ska bevilja medel. Skogs- och jordbruksnäringens roU iforskningen kan karaktäriseras av ett Utet ekonomiskt engagemang men ett stortinflytande. En betydande del av forskningen styrs uppenbart av företagen,producent- och konsumentkooperationen samt myndigheler med anknytning tillnäringen. /SR anser alt producent- och konsumentkooperationen med sindominerande ställning bör satsa mer egna resurser i forsknings- och utveckUngsarbete.Det gäller speciellt inom Uvsmedelsindustrin där man har ett betydande ansvar ochborde ta över produktutveckUngen och stora delar av den Ullämpade forskningen. SJFRoch STU bör här främst stödja grundforskningen, som i princip bör förläggas tiUuniversiteten. /SRförutsätter att sedvanUga förhandhngar genomförs belräffande omorganisationenav tjänster vid såväl forskningsrådet som . Prop.1980/81:129 25 1.12 : TCO tiUstyrker arbelsgmppens förslag. 1.13 Skogsarbeten:Skogsarbeten instämmer i arbetsgruppens uppfattning att det förehgger ett starkt behov ay ökade resurser för skogsforskning. Under framför aUt det har en aUtför låg intensitet i den grundläg gande, långsiktiga forskningen resulterat i en successiv utarmning av det idé förråd och den kunskapsutveckUng som är UvsviUkor för det mera kortsikti ga, UUämpade FoU-arbetet. Ett ökat finansieUt stöd tiU den gmndläggande forskningen är därför en nödvändighet. Detta medför emeUertid ingalunda att den UUämpade FoU-verksamheten kan eftersättas. Ett oförändrat eUer minskat stöd tiU den forskningen får förödande effekt på hela skogsbmkets produktion och utveckhng. Mot den bakgrunden tiUstyrkerSkogsarbeten att forskningsstöd inriktas mot långsiktiga ochgrundläggande problem, dock endasi under förutsättning att detla icke sker päbekostnad av stödet tiU tUlämpad FoU. En lösning i det avseendet kan vara den ibetänkandet föreslagna "Skogsbrukets fond". PrincipieUl riktigtmedför en sädan konstruktion alt den grundläggande, långsiktiga forskningenfinansieras hell av statsmedel, medan näringen genom samtliga skogsägare påtarsig en större andel av finansieringen av den UUämpade, kortsiktiga FoU-verksamhelen. 1.14 Institutetför skogsförbättring: Institutet inslämmer i betänkandets utta lande att det finns stort behov av ökade resurser för skogsforskning. InsUtu tet delar vidare arbetsgruppens åsikt att brister pä grundläggande kausalt in riktad forskning är ett problem inom skogsbmksnäringen och elt hinder för den UUämpade forskningens vidare utveckling. Satsningen på grundläggande forskning får emellertid inte medföra en minskning av stödet tiU den tilläm pade forskningen och insUtutel ser därför som en förutsältning inrättandet av den föreslagna "Skogsbmkets fond". Oavsett det gäller gmndläggande eUer tiUämpad forskning bör dock rådet ses som ett sektororgan, vilket vad gäUer skogen skall rikta sht stöd mot områden, som gynnar skogsbmkets produkUon och utveckUng. 1.15 Ingenjörsvetenskapsakademien:Utvecklingen av skogsforskningen har , förutom de allmänna problemen med urholkning av forskningsanslag genom inflation samt forskarutbildningens otillfredsstäl lande läge, karakteriserats av de störningar och olägenheter som uppstått ge nom Skogshögskolans utlokalisering och splittring på olika orter. Samman- koppUngen av lantbruks- och skogsforskningen inom SLU synes inte enbart haft positiva effekter. HärliU kommer förändringar inom skogsnäringen själv som försämrat möjligheterna för branschen alt följa skogsforskningens bedrivande och medverka till en önskvärd styrning av verksamhelen. Prop.1980/81:129 26 medavses framför allt två förhållanden. De två statliga skogsorganen. Domänverketoch , har lokahserats UU orter på sått som mycket menligtinverkar på möjhgheten liU en bred och konlinuerUg kontakt med skogsforskningen.Vidare har inom den privata skogssektorn en omfattande sammanslagning avskogsföretag skett, vilket medför att antalet högre chefer med en förforskningsstyrning önskvärd överblick avsevärt minskal. Vidare har derasarbetsbelastning ökat starkt av olika skäl med påföljd att följning ochstyrning av forskningen delegerats tUl underordnade chefer med ofta mer begränsaderfarenhet, överblick och kontaktnät. Länken meUan skogsnäringen och den slalligaforskningen har därför försvagats, i varje fall om man betraktar den urkvalitativ synpunkl. Även om man såväl på forskningssidan som på näringssidan allvarUgtbemödat sig om atl söka finna lösningar UU ovan berörda problem, är det IVAisuppfattning att problemen i myckel betydande grad kvarstår. Skogsnäringens internationeUaanknytning, som påtagligt exponerats under 70-lalet, kräver en högeffektivitet i alla led från grundforskning till tillämpning avforskningsresultaten. Det är främst ur synpunkten om skogsforskningens roU föralt bibehålla och stärka skogsnäringens internationeUa bärkraft som IVA önskarframföra några synpunkter pä betänkandet. Viden begrundan av forskningsfrågorna för skogsbruket bör man även beakla atl detnu finns tre forskningsorganisationer med egna interna system förprioriteringar SLU, och Instiiutel för Skogsförbältring.HärtUl kan läggas viss verksamhet vid Träforskningsinslitutet. Dessa organ sammanhäUsav ett nätverk av överenskommelser och samordningsorgan med uppgift att tiUseatt onödigt dubbelarbete undviks och att forskningsverksamheten bUr heltäckandesamt alt nödvändiga initiativ tas. IVA bedömer att dessa samordningsmekanismerhar fungerat bra när det gäUer samordning, men viU ifrågasätta om de inte kanverka bromsande på flexibiUtet, ivärvetenskapUga ansatser samt vitalitet. Ehumdenna fråga Ugger utanför den nu framlagda utredningens uppdrag och förslag viUIVA ifrågasätta om inle främsl genom skogshögskolans splittring och inordnandeav dess programbundna forskning i ett administraUvt system för högskolor behov har skapats av en översyn av den överordnade forsknings-styrningen ochforskningsbevakningen inom skogssektorn syftande tiU en förbättrad ochförenklad ledning av hela forskningssystemet. 2.1Statskontoret: Statskontoret har inget atl erinra mol den förordade inriktningenav verksamheten vid statens råd för skogs- och jordbruksforskning ().Statskontoret stöder i och för sig att bör koncentrera sina insatser påkunskapsuppbyggande forskning ulan att binda resurserna allt för mycket itidsmässigt långa åtaganden. Insatser som finansieras av Prop.1980/81:129 27 forskningsmedelbör dock prövas innan de "permanentas" genom överföring tillfinansiering via andra anslag. 2.2Lantbruksstyrelsen: Lantbruksstyrelsen tiUstyrker arbetsgruppens förslag attrådets instruktion får en jämfört med Udigare vidare innebörd, vilket bl a innebäratt rådet skall uppmärksamma behovet av forskning som är angelägen fränsamhällelig synpunkt och som har samband med utvecklingen inom lantbruket.Styrelsen föreslär alt begreppet "angelägen från samhällets synpunkt"preciseras till atl bl a avse jord- och skogsbrukels betydelse för och beroendeav den regionala utveckUngen i landet liksom jord- och skogsbrukels sambandmed hushåUningen med naturresurser. Denföreslagna vidgningen av forskningsrådets uppgifter innebär möjligheter tillviss ökning av insatser till forskning rörande sambandet mellan produkternaskvalitet från förädlingssynpunkl och de primära produktionsförhållandena.Styrelsen kan tUlstyrka en sådan utvidgning om den sker genom en finansiellförstärkning. Den fär inle ensidigt finansieras genom minskning av anslagentill forskning rörande primärproduktionen inom lantbruksnäringarna. Styrelsendelar arbetsgruppens uppfattning alt forskningen på det lantbruksekonomiskaområdet även bör omfatta projekt som omfattar studier av hela produktionskedjaninom jord- resp. skogssektorerna. Det är också angeläget att denföretagsekonomiska och samhällsinriktade lantbruksforskningen behandlarproblem som berör sambanden mellan lantbrukssektorn med dess olika typer avföretag och den allmänna och regionala ekonomiska utvecklingen. Arbetsgruppenföreslår atl ansvar för den jordbrukstekniska forskningen inte skrivs ini rådets instruktion eftersom STU påtagit sig elt relativt stort ansvar fördenna forskning. Lantbruksslyrelsen vill starkt understryka att teknisksystemutveckling måste anpassas till de biologiska produktionsprocesserna ochde ekonomiska förutsättningarna i skogs- och jordbruket. Därför måsle SJFÄäven i fortsättningen avsätta resurser till sådan anpassad leknisk forskning. Lantbruksstyrelsen delararbetsgruppens uppfattning alt policy belräffande trädgärdsforskningenbör preciseras. Alla möjligheter UU samordning med gmndläggande biologiskforskning med inriktning på del egenlUga jordbruket bör naturligtvis tiUvaratas. Arbetsgruppen gör en delgenerella konstateranden som påverkar SJFRis funkUon. Basresurserna främst iform av assistenttimmar inom () har bUvitalltmer otUhäckliga, varför en stor del av rådsmedlen måste sättas in i dettaavsnitt för att forskningsuppgifter överhuvud taget skall kunna genomföras.Alldeles givet är detta elt för forskningen aUvarligt konstaterande. Det har enUgtarbetsgmppen bl. a. lett tUl att rådet måst salsa på etl fiertal relativt småprojekt i stäUet för att göra mera massiva insatser på större angelägnaproblemområden såsom arbetsgruppen anser borde vara fallet. Prop.1980/81:129 28 Lantbruksstyrelseninstämmer i atl det är viktigt att ibland kunna sätta in stora resurser påviktiga problem. Dock bör man känna ansvar för att så länge basresurserna vidde institutioner där forskning bedrivs inte är tillräckliga möjlighelen attgenomföra även mindre men kanske nog så viktiga projekt måsle understödjas.Det är alltså angeläget att rådet ständigt har över-bUck över den totalaresursutvecklingen på forskningsområdet. Knappabasresurser kan också få betydelse för ett annat ställningstagande som görs avarbetsgruppen. Denna anser (sid 119) när det gäller rådets policy att rådet börkunna stödja långsiktiga projekt i ett inledningsskede för att om satsningen ärlyckad föra över finansieringsansvaret på andra organ. Detta kan beredasvårigheter om forskningsinstitutionernas basresurser är otiUräckliga. 2.3 : I avsnitt6.3.2 Rådets uppg{fter kommer arbetsgruppen in på den delvis sammanfallandegräns såvitt avser stödjande verksamhet som finns meUan Lantbrukets fond och SJFR.Arbetsgruppen föreslår en något skarpare avgränsning fortsättningsvis. Enligtarbetsgruppen har fonden till uppgift att stödja utvecklingsarbete inomlantbruket, vilket i många avseenden sammanfaller med den verksamhet sombedrivs vid . Vidare uttalararbetsgruppen att initiering av sädan försöksverksamhet som inte ingår iuniversitetets försöksprogram eller programbundna forskning bör ligga päfonden och inte pä . JN kan i allt väsentligt instämma i dessa synpunkter. 2.4 : Rådethar framför allt stött forskning avseende råvaruproduktionen inomjordbruk och skog. Som utredningen fram-håUer finns det forskningsområden somtillhör den tillämpade skogs- och jordbruksforskningen och som ännu inte fåtten tillfredsställande ställning inom forskningsorganisationen.Livsmedelsforskningen är etl sådant omräde. föreslås i fortsättningen fåett väsentUgt större ansvar för livsmedelsforskning än hittills.Livsmedelsverket finner förslaget riktigt men vUl framhålla alt ensådan utvidgning av verksamheten förutsätter en icke oväsentUg finansiellförstärkning av rådet. 2.5 vill framhålla det som nödvändigt att rådet avlastaslångsiktiga fasta åtaganden. Detta för att rådets fundamentala roU som problemformulerande,forskningsinitierande och resultat-värderande organ skall kunna återupprättas.I annat fall kan rådets fortlevnad ifrågasättas. Avbetänkandet framgår vidare att rådet bör koncentrera verksamheten på riktadgrundforskning och etl allmänl kunskapsuppbyggande samt undvika stöd tiU utveckhngs-och försöksbetonad verksamhel. Naturvårdsverketkonstaterar att föreslagen forskningsinriktning allmänl Prop.1980/81:129 29 settär mycket angelägen men att rådet sannolikt i högre grad härigenom kommer in påområden som i slor utsträckning stöds av andra organ. Enligtbetänkandel har en väldefinierad gräns mot naturvårdsverkelsforskningsfond. Här gäller att rådet har ansvar för sådan miljöforskning som syftartill ätgärder i produklionsledel för att förhindra att skador i miljön uppstår.Effekterna på skogs- och jordbruk av sådana miljöföroreningar som härstammarfrån annan verksamhet har forskningsfondfinansieringsansvaret för. Naturvärdsverketdelar denna uppfattning och betonar att varje näring i princip med egna medelbör svara för nödvändig miljökonsekvensforskning relaterad till inom näringarnaförekommand.<; miljöstörande verksamhet. Detta innebär bl. a. att måsteta på sig ett större ansvar för miljöfrågorna än vad som sker . I rådetsuppgift ingår sålunda studier som syftar lill alt kvantifiera miljöeffekternaoch de processer som styr dessa. Arbetsgruppensförslag om en uppbyggnad och vidareutveckling av fonder med medel från skogs-och jordbruksnäringarna skulle påtagligt förbättra möjligheterna atl uppnåuppsatta forskningsmål. Naturvårdsverketnoterar att näringarna erhållit betydande och ökandeforskningsanslag från verkets forskningsfond även för projekt som med ovangiven ansvarsformulering normalt åvilar rådet. De mest omfattandeforskningssatsningarna sker inom projektområdet "Miljökonsekvenser avodlingsåtgärder inom skogs- och jordbruk växtnäringsläcka-ge" och"Konsekvenser av skogs- och myrdikning". Dessa är emeUertid begränsadeUU 5-årsinsatser. Projektperioden för det senare projektområdet löper ul1982-06-30. Verksamheten har i huvudsak finansierats av SNV, med vissa medelfrän . Ansvaret för den långsiktiga forskningen inom detta område börenligt ovanslående gränsdragning åvila och efter ovanstående datum. SJFRbör också verka för en kunskapsuppbyggnad med inriktning på "alternativaodlingsformer" och en minimerad användning av kemiska medel ochhandelsgödsel inom såväl skogs- som jordbruk. Vidare bör forskning för utvecklingav teknik avpassad för smäskaligt markutnyttjande i små skogs-och jordbruk gesökat slöd. Ibetänkandet framförda förslag till resursförstärkningar och ökad prioriteringav frågor som ligger nära är sålunda en angelägen utveckling. Näringarnasbehov av orörda referensytor betonas pä flera ställen av arbetsgruppen. Räds-och fondmedel bör enligt verkets mening också kunna utnyttjas i uppbyggnaden avdet nät av referensytor pä skogs- och jordbruksmark som pågårunder SNV:s ledning (PMK). Iförslaget UU förordning för sågs bl. (s. 152 2 §): "~ . . ochstödja sådan forskning som gagnar skogsbruket och jordbruket i vidbemärkelse." Verket föreslår följande Ullägg: "Däri Ugger bl. a. attklarlägga miljökonse- Prop.1980/81:129 30 kvenseroch konfliktomräden samt utreda möjligheler att motverka negativa effekter." 2.6Styrelsen för teknisk utveckling: (Se 3.7) Mot denna bakgrund viU STU ytterligarestryka under arbetsgruppens slutsats atl rådet i denna roll måste kunnaformulera forskningsbehoven utifrån säväl sektorernas föreliggande ochförväntade problem och förhållanden som etl långsiktigt perspektiv och medbeaktande av den verksamhet som pågår nationellt och internationellt. Enlångsiktig planering blir därmed en helt nödvändig och central uppgift för delnya rådet. Därvid kommer det att gälla för rådet atl samordna forskning kring problemcenlreradefrågor. Möjligheten alt genomföra sådana satsningar blir i hög grad beroendeav de initiativ som det nya rådet kan ta. Även sådana satsningar som sker i STU:sregi med inslag av jordbruksteknisk forskning blir beroende på det nya atl formulera forskningsbehoven enligt ovan och planera adekvatainsatser i samverkan med andra sektororgan, forskningsråd m. fl. Underförutsältning alt det nya får den aktiva roll som ovan beskrivits kan STUtillstyrka alt någon skarp gräns inte dras meUan STU och vad gälleransvaret för den jordbrukslekniska forskningen. Genom sin aktiva planering har STUför sitt vidkommande möjUgheter att formulera forskningsbehoven på dejordbrukstekniska områdena i ett långsiktigt perspektiv. Samspelet mellanbiologi och leknik är av strategisk belydelse. Därför planerar STU etlramprogram, rubricerat Biologisk mät- och reglerteknik. STU vill stryka underarbetsgruppens påpekande att framför alh systemutveckling, anpassad till debiologiska produktionsprocesserna i skogs- och jordbruk är ett område som ärcentralt för . Det är angeläget att även beaktar reglerteknik ochsystemteknik sä att dessa vetenskaper bättre kan utnyttjas i den biologiskaprocessen och produktionen. Etl sådant betraktelsesätt som utnyttjarmodern mätteknik borde ha goda möjligheter att dels förbättra lantbruketsdirekta avkastning dels ge upphov tiU nya och förbättrade instrument ochmaskiner. Nyssnämnda ramprogram är säledes etl område som faller inom både STU:s ansvarsområde och STU har därför inlett diskussioner omsamfinansiering. Ävenden utbildning som finns vad gäller samspelet mellan biologi och teknik ärenligt STU alltför statisk vad gäller ny teknik. I andra länder, exempelvisKanada och , finns en s. k. agro-engineering utbildning, vilken visatsig mycket fruktbärande. Ramprogrammet Biologisk mät- och reglerteknik syftar tUlatt utveckla en kompetens i på detta område. BelräffandeUvsmedelsforskningen viU STU instämma i arbetsgruppens mening alt bör fåett väsentligt större ansvar för Uvsmedelsforskningen och att detta dä kräveren finansiell förstärkning för rådet och en motsvarande upprustning avbasresurserna vid de aklueUa universitetsinstitutionerna. Eftersom etl sädantansvar sträcker sig över departementsgränserna instäm- Prop.1980/81:129 31 merSTU i arbelsgmppens påpekande att en sädan vidgad roU kräver en preciseringfrän statsmaktema. STU:splaneringsgmpp för Uvsmedelsteknik har uttalat att en samordning av hvsmedelsforskningenpå departemental nivä bör vara ett första steg för att avhjälpa bristerna pädetta omräde, eftersom arbetsgmppen enhgt har kunnalredovisa att en sphttrad bUd råder vad gäUer finansiering och ansvar för Uvsmedelsforskningen. Förträdgärdsforskningen pekar arbetsgmppen främst på biologiska pro-dukUonsprocesseroch tillväxtmodeUer. Trädgårdsnäringen befinner sig emeUertid enUgt STU i endynamisk utveckUng också vad gäller teknikområdet. En tvärvetenskapUg insatsmed modern reglerteknik och biologisk mo-deUering kan öka trädgårdsnäringenskonkurrenskraft . ArbetsgruppenframhåUer att STU efter hand har kommit atl påta sig ett relativt stort ansvarför den jordbrukstekniska forskningen, inte minst vad gäller ansvaret för denenergitekniska forskningen på jordbruks- och trädgårdsområdet. STU:s insatserdä det gäUer energirelaterad forskning täcker i själva verket ett brett omrädefrän grundläggande problem UU rena produkt-utveckUngsprojekt. Exempel pä detförra är kunskapsutveckUng vad gäller konsekvensema för tUIväxt och avkastningav energibesparande ålgärder i växthus. Konstmktion och provning av solfångareför spannmälstorkning är exempel på det . Även om det redan finns exempelpå samfinansiering med nuvarande menar STU att det nya enligt vad STUovan översiktligt stmkit under bör bygga ut sitt samarbete med STU på detenergitekniska forskningsområdet. STU hänvisar UU STU:s förslag UU insatserför energunriktad forskning och utveckUngsarbete inom jordbruk och trädgårdsnäringenför perioden /821983/84 särskUt volym 1: InduslrieUa processer. VadgäUer den skogstekniska forskningen gäUer enligt STU genereUt samma krav pålångsikliga perspektiv och formulering av forskningsbehoven med samspeletmellan biologi och leknik i centmm.