prop · G403184 · 1980-12-31 00:00:00 — a. en redogörelse för reglerna för tillträde tillhögskoleutbildning och för utformningen av den nuvarande besvärsordningen samten undersökning av hos regeringen förekommande besvärsärenden. Promemorianinnehåller vidare en genomgång av rätten alt anföra förvaltningsbesvär och avde begränsningar i rätten att fullfölja talan till regeringen som förekommer påangränsande områden. Ipromemorian framhålls vidare att reglerna om tiUträde till högskoleutbildningär detaljerade. Därmed lämnas vid besvär över UHÅ:s och SÖ:s beslut i dessaärenden mycket litet utrymme för skähghetsbedömning från regeringens sida.Eftersom del är angeläget att avlastas rutinbelonade ärendenför att fä mera tid för frågor av övergripande natur, föreslås att de nämndabesvärsärendena inte längre skall avgöras av rege- Prop.1980/81:184 11 ringen.Samtidigt görs den bedömningen atl del likväl är vikligl all kunna anförabesvär över UHÄ:s och SÖ:s beslul i frågor om tillträde till högskoleutbildning.Detla bör emellertid kunna tillgodoses genom alt annan myndighet än regeringenskall vara enda och slutliga besvärsinslans för lalan mol beslul i tilllrädesfrågor. Jagförordar mot denna bakgrund att möjlighelen atl hos regeringen anföra besväröver central myndighets beslul i fråga om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning avskaffas. Samtidigtanser jag det angeläget från rättssäkerhetssynpunkt atl bevara en möjlighet atlanföra besvär också över cenirala antagningsbeslut. 1 ärendets beredning inomutbildningsdepartementet har alternativa lösningar aktualiserats. Ellalternativ är att inrätta en särskild besvärsnämnd som med oförändradorganisation och ansvarsfördelning i fräga om själva antagningen skulleersätta regeringen som slutlig besvärsinstans i berörda tilllrädesfrågor.Denna lösning som har förordats i ulredningsprome-morian har fördelen att denär administrativt enkel atl genomföra. Jag förordar därför att en sådan nämndinrättas. Den bör som sista instans avgöra besvär över centralantagningsmyndighets beslul om tillträde till grundläggande högskoleutbildning. Nämndenbör träda i funktion som möjliggör all den kan avgöra besväröver lilllräde till utbildning som börjar -dvs. Besvärsnämndenbör sä som del föreslås i promemorian bestä av en ordförande och fem andraledamöter. Sysslan all vara föredragande i nämnden bör kunna uppdras ättjänsteman vid annan myndighet som fömtsätts erhålla tjänstledigt för den lidsom åtgår för detla arbele. Nämndens kansliresurser bör kunna tillhandahållasav någon redan befinllig myndighet. Det bör ankomma på regeringen alt beslula idenna fråga saml att meddela de föreskrifter som den ändrade besvärsordningenerfordrar. Medhänvisning till det anförda hemställer jag all regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordat om kvotering vid urval till högsko leutbildning 2. godkänna vad jag har förordatom rätten atl anföra besvär över beslut om tillträde till grundläggandehögskoleutbildning 3. godkänna vad jag har förordatom inrättande av en slutligt handlägga besvär över beslut om tiUträdetill grundläggande högskoleutbildning. Prop, 1980/81:184 12 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Redovisning av vissa uppdrag till UHÄ rörande urval till grundläggandehögskoleutbildning Riksdagenbeslutade på gmndval av prop. 1978/79:197 (UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100) omändrad studieorganisation för huvudparten av de kommunalahögskoleutbildningarna inom vårdområdet. beslutade attbehörighets- och urvalsreglerna enligt 5 kap. högskoleförordningen skall varatillämpliga även för dessa utbildningar. Regeringenuppdrog åt UHÅ att - delvis i samråd med SÖ -vidtaga de åtgärder somerfordras för atl de i propositionen föreslagna -sedermera beslutade -förändringarna skall kunna genomföras . UHÅ fick dessutomvissa särskilda utredningsuppdrag. Riksdagenbeslutade pä grundval av prop. 1979/80:158 (UbU 1979/80: 36 och 38, rskr1979/80:424) om ändringar av behörighets- och urvalsreglerna för gmndläggandehögskoleutbildning. På grundval av dessa beslut gav regeringen UHÅvissa uppdrag. UHÅhar i skrivelse redovisat en utredning och framlagt vissa förslag omlokalisering och övergripande organisation av antagningen till den kommunalahögskoleutbildningen inom vårdområdet. Regeringen har beslutat attdet fortsatta utvecklingsarbetet för denna antagning skall bedrivas i huvudsakenligl de rikllinjer UHÄ har angivit. UHÅ redovisar nu de två uppdrag frän1979-07-19 som berör tillträdesfrågor, nämligen uppdragen attnärmare undersöka förutsättningarna för att ge särskill värdefull arbetslivserfarenhetmeritvärde vid antagning lill högskolans vårdutbildningar samt redovisa deförändringar i urvalssystemel som fordras för alt genomföra det förslag somredovisas i betänkandel (SOU 1978: 50) Ny vårdutbildning attkomma in med förslag beträffande kvinno- respektive mansdomineradeutbildningar för vilka en ordning med s. k. positiv särbehandling är Prop.1980/81:184 14 lämpligsamt belysa fömtsättningarna för atl i antagningssystemet foga in en sådanordning. Vidareredovisar UHÅ tre av de uppdrag avseende tilllrädesfrågor som gavs ,nämligen de som innebär att ulredaoch föreslå de förändringar av antagningssystemet som behövs för att ca entredjedel av antalet platser per linje skall garanteras sökande med högst treår gamla avgångsbetyg attlämna förslag om de närmare bestämmelser m. m. som fordras för att den somblivit föremål för lottning två gånger lill en ulbildning och söker en tredjegång skall kunna antas samt attpröva möjligheterna att låta kvotgmpp III utgä ur antagningssystemet, dockunder förutsättningen att studieomdöme från folkhögskola får tillgodoräknas påannat sätt. Beträffandeden s. k. lottningsgarantin har UHÅ avgivit förslag tillbestämmelser att gälla provisoriskt i första hand under /82.Regeringen har meddelat sådana bestämmelser. Det fjärde uppdraget ibeslutet , nämligen det som innebär att utreda och föreslå etl systemsom innebär att den som anlagils till utbildningslinje men på grund avvärnpliktstjänstgöring inte kan la sin plals i anspråk får behålla platsenintill den studieslart, som inträffar närmasl efter vämpliktjänslgöringensslut, kommer att redovisas . Defem i denna skrivelse akluella uppdragen redovisas i det följande var för sig.De tre uppdragen enligt regeringens beslut redovisas först, därefterde två uppdragen enligt regeringens beslut . UHÅhar i skilda sammanhang hävdat all en mer genomgripande översyn av fillträdesreglernabör aktualiseras försl då gymnasieutredningens arbete slutförts. De ändringarav tillträdesreglerna som görs bör alltså göras inom ramen förgällande principer. UlbUdningsministern har i prop. 1979/80: 158 förklarat sigdela UHÅ:s uppfattning pä denna punkt. Detta har varit utgångspunkten även för UHÄ:sarbete med de i denna skrivelse redovisade utredningsuppdragen. Utbildningsministernkonstaterade i prop. 1979/80: 158 atl det av 1975 uppsatta målet fördireklövergång från gymnasieskola till högskola inte uppnåtts på de mesteftertraktade utbildningslinjerna samt ifrågasatte vidare om avkvotgrupperna I och II var en rimligl avvägd andel för garanterad direklövergång. UHÅhade i skrivelse anvisat en metod att förbättra direkl- Prop.1980/81:184 15 övergången,nämligen den s.k. omvända antagningsordningen inom kvotgrupperna I och med en höjning av den andel av platserna i dessa kvotgrupper somtillsätts på enbart betyg till (den s. k. 70/ 30-modellen). Regeringoch riksdag biträdde UHÅ:s förslag pä dessa punkter. Den ändradeantagningsordningen inom kvolgrupperna I och II har däreftertillämpats första gången vid antagningen . Preliminärstatistik från våranlagningen visar klart atl andelen unga antagna har ökat iförhållande till vad som följde av tidigare gällande ordning. Den av UHÅföreslagna, numera sålunda genomförda, antagningsordningen inom kvotgmpperna Ioch II borde emellertid enligl vad utbildningsministernanförde i prop. 1978/79:158 endast tillämpas övergångsvis, bl. a. därför attmed denna ordning garantin för direktövergång anges som en andel av kvotgmppernaI och II och därmed kan skifta över liden. Därför förordadesi proposifionen i stället att garantin för direklövergång från gymnasieskolan fillhögskolan skulle anges som en andel av del totala antalet platser förrespektive utbildningslinje. Garanlin skulle vidare sättas till ca en tredjedelav antalet platser för respektive linje. Inom denna andel av platserna skulle urvalelgöras på enbart betygsmeriler. För att direktövergången skulle få en reellinnebörd fordrades dessutom enligt föredragandens mening att en sökande för atlfå delta i urvalel till den angivna tredjedelen skulle ha ett avgångsbetyg somvar högst . Inom garantidelen skulle vidare anlas endaststuderande som genomgått gymnasieskolan. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget i propositionen, vilket bl. a. ledde tilluppdraget åt UHÄ att utreda och föreslå de förändringar av antagningssystemetsom behövs för atl ca en tredjedel av antalet platser per linje skallgaranteras sökande med högsl betyg från gymnasieskolan. Statsmakternasmoliv för atl ge vissa sökande garanti för direklövergång från gymnasieskolantill högskolan är i första hand all de, som under sin studietid i gymnasieskolanriktar in sig pä en bestämd utbildning i högskolan saml gör en fullödigstudieinsats för alt nå detla mål, ocksä skall ha en rimlig möjlighet attdirekt komma in pä den efterfrågade utbildningen (prop. 1979/80:158 s. 7-8).Den akluella gruppen definierades i propositionen närmare genom kravet attavgångsbetyget skull få vuru högst gummalt (detta medger lid förvärnpliktstjänstgöring, kompletleringsstu-dier, verksamhet i arbetslivet, m. )samt skall vara ett avgångsbetyg från gymnasieskolan. Den sista definitioneninnebär således att sökande 1980/81:184 16 frånexempelvis vuxenutbildning inte skall tillhöra garantigmppen. Vissadispensmöjligheter bör dock, som ströks under av utbildningsulskottet (UbU1979/80: 36), få finnas. UHÅ:suppgift i detta avseende har således i första hand varit att utreda och föreslådels hur garantigmppen skall definieras mer i detalj, dels hur ett dispensförfarandeför vissa kategorier sökande bör utformas. Underarbetet har UHÅ kommit fram fill att en definition av garantigmppen med hjälpav betygets ålder inte är helt problemfri. Den medför problem redan viddefinitionen av vad "betyg" egenfiigen innebär, dettamed hänsyn bl.a. till olika sökmöjligheter höst- respektive vårtermin,svårigheter med direktövergång inför en vårtermin, etc. Vilket betyg skallvidare räknas när den sökande - vilket inte är helt ovanligt -har avgångsbetyg frånolika linjer i gymnasieskolan? Dispensproblemen kan också bli omfattande meddärav följande belastning på antagningsmyndigheten. Det allvariigasteproblemet är dock, enligt UHÅ:s mening, atl åldersstmkturen hos de sökande medhögst betyg är mer varierande än man torde ha räknat med. Gjordaundersökningar visar nämligen att åtskilliga sökande som har högst tre är gamlabetyg är eller äldre. Huvudparten av dessa återfinns i kvolgruppII. UHÅ har utgått från att garantin för direktövergångi första hand skall avse ungdomsstuderande, något som alltså genom den olikaåldersstrukturen delvis skulle sättas ur spel om hänsyn togs enbart tillbetygsålder och inte till levnadsålder. Entänkbar lösning är då att tiil kravet på betygsälder foga ett krav på visshögsta levnadsålder, t.ex. högst , eller alt använda enbart levnadsåldervid avgränsningen av garanfigruppen. UHÅhar på ell representativt urval av linjer vid antagningen inför höstterminen1980 (biologUnjen, psykologlinjen, sociala linjen, läkariinjen, tandläkarlinjen,låg- och mellansladielärarlinjerna) gjort vissa undersökningar av dels åldernpå de antagna i kvotgrupperna I och II, dels avgångsbetygensålder. Beräkningarna har gjorts med utgångspunkt i en simulerad antagning enliglden ovan berörda 70/30-modellen (denna modell har ju inle tagUs i bruk förränvid antagningen ). Dessa undersökningar visar att av dellotala antalet anlagna lill dessa linjer hade högst tre är gamlaavgångsbetyg. Fördelningen var tämligen jämn över de olika linjerna. Ser man påhur många av de antagna med högst tre är gamla betyg som var högsl 24 är gamlasjönk andelen till . Fördelningen mellan linjerna var fortfarande tämligenjämn med undantag för biologlinjen, som hade en högre andel unga antagna mednya betyg. Undersöker man slutligen hur mänga av de anlagna med gymnasial behörighetsom var högst , utan atl la hänsyn lill betygets ålder, utgjorde dennagrupp av de anlagna. Degjorda undersökningarna baserar sig helt på dagens regelsystem men UHÅ aiiseratt de vä! kan utgöra underiag för överväganden om definUion Prop.1980/81:184 17 avgarantigmppen när del gäller kriterierna betygsålder och levnadsålder. Med ulgångspunkti dessa undersökningar finner UHÄ, att en definition av garantigmppen endastmed kriteriet levnadsålder inte skulle innebära mer än en marginell förändringi förhållande till en definition med hjälp av en kombination av kriteriernabetygsålder och levnadsålder. Befinllig statistik avseende övergångsfrekvensenfrån gymnasieskola till högskola visar också entydigt att övergången tillövervägande del sker efter avgången frångymnasieskolan. Molbakgmnd av dels de problem som ovan redovisats i fråga om betygsålder somkriterium, dels de redovisade beräkningarna föreslär UHÅ att man endastskall använda levnadsålder vid definition av garantigruppen. Lämpligåldersgräns är den som använts vid de gjorda beräkningarna, nämligen högst 24år. Sökande med gymnasial behörighet, som det kalenderår utbildningen påbörjasfyller högst , skulle då hänföras till garantigmppen. Genom att läggaåldersgränsen vid högst får man en naturlig anknytning till 25:4-regeln.När en sökande är behörig i garantigmppen kan han/hon i många falluppfylla behörighetskraven inte bara för B-gmppen i kvotgmpp I eller II utanäven för kvotgmpp IV. Det är slutligen väsentligt lättare inte bara atttillämpa utan också att informera om kriteriet levnadsålder än kriterietbetygsålder. Sökandesom skaffat sig behörighet för kvotgmpp I eller II påannat sätt än genom gymnasieskolan, t.ex. genom vuxenutbildning, skallenligt beslut inte tillhöra garantigruppen. Utbildningsutskottetpekar dock, som ovan berörts, på att del i vissa fall kan vara motiverat attäven studerande från vuxenutbildning (molsvarande) garanteras direktövergång.Som exempel anges studerande som pga. långvarig sjukdom inte kunnat skaffa sigarbetslivserfarenhet eller studerande som på gmnd av särskild verksamhet vidsidan av studierna, t. ex. inom idrott, vall denna studieform. I sådanasärskilda fall bör dispens från kravel på betyg från gymnasieskola kunna ges. EnligtUHÅ:s mening måsle också av elt annat skäl dispensmöjligheler finnas. Under enövergångstid bör sålunda en allmän dispens gälla för yngre personer som i dagstuderar inom vuxenutbildning (molsvarande). De har ofta ingen ellermyckel liten arbetslivserfarenhet och har valt detta sätt att skaffa sig behörighelsgivandeutbildning med utgångspunkt i nuvarande regler för antagning. De som börjadestudera i vuxenutbildning bör enligt UHÅ:suppfattning ges möjlighet att slutföra sina studier på planerat sätt. Samtidigtkan de som hunnit bli och skaffat sig behörighet för högskolestudiergenom vuxenutbildning beräknas i allmänhel ha arbetslivserfarenhet. Särskildhänsyn lorde därför inte behöva tas till sådana sökande som gmpp betraktade. UHÄanser mol denna bakgmnd alt garantigmppen bör definieras med endasiålderskriterium t. o. m. den antagning som görs 2 1980/81. 1980/81:184 18 1984.Därefter bör sökande, som skaffat sig sin behörighelsgivande utbildning genomkommunal vuxenutbildning (motsvarande), inte längre ingå i garantigmppen.Dispens härifrån bör medges endast, om tungt vägande skäl finns i enlighet medvad som berörts i utbildningsutskottets betänkande. UHÅföreslår således atl garanfigmppen definieras på följande sätt: Sökande,som har behörighet för placering i kvotgmpp I eller II och som under det kalenderår då utbildningen påbörjas fyller högst , tillhör garantigmppen. m. den antagning som avser utbUdning som börjar ingår sökande utan behörighelsgivande utbildning från gymnasie skolan inte i garantigmppen. Dispens från kravet på genomgången gym nasieskola kan dock medges i särskilda fall. Riksdagensbeslut innebär i princip alt garantigruppen skall utgöra en bestämd andel avdet totala antalet platser för respektive utbildningshnje. Den kommer därmedinte att skifta över liden, även om självfallet den faktiska antagningen avpersoner, som uppfyller definitionen, kommer alt skifta beroende på alt sådanasökande ofta kommer att antas även uianför garantigmppen. Garantin skall enligtriksdagens beslut sättas ull ca en tredjedel av antalet platser för respektivelinje. Inom denna andel av platserna skaU urvalet göras på enbartbetygsmeriter. Tredjedelsgarantinkan tekniskt sett konstmeras på olika sätt med mer eller mindre djupa ingrepp iframför allt kvotgmppsindelning och fördelning av platser mellan kvotgrupper.Med utgångspunkten att ändringar bör göras inom ramen för gällande principervill UHÅ inte föreslå en lösning som mbbar den proportionella kvoteringen,vilken måste ses som en av gmndvalama för nuvarande tillträdessyslem.Tredjedelsgarantin bör således enligt UHÅ:s mening förverkligas inom ramen fören bibehållen proportionell kvotering. Med denna utgångspunkt och mot bakgmndav vad som närmare utvecklats i prop. 1979/80:158 torde en teknisk lösningenligt följande modeU, fortsättningsvis kallad garantimodellen, ligga närmasttill hands. Proportionellkvotering mellan huvudgmpperna I-IV görs enligl nuvaranderegler. Kvotgmpperna IA och IIA tilldelas därefter tillsammans det antal platsersom motsvarar en tredjedel av sökallernativets totala platsantal. Dessaplatser "betalas" av de platser som genom den proportionellakvoteringen lilldelals kvotgmpperna I och II. Enklaståskådliggörs platsfördelningen genom vidstående figur. Enlösning enligt denna modell medför emellertid vissa inte heU tillfredsställandekonsekvenser. Pga. den ovan berörda skUlnaden mellan kvotgmpperna I och IIbeträffande såväl levnadsålder som betygsålder kom- Proportionell kvote ring på 100 platser mersökandegrupperna 1 B och IIB inte att reduceras i proportion tillsökandeunderlaget i de båda huvudgmpperna I och II. KvotgruppI A kommer sålunda, pga. atl de sökande i kvotgmpp I generelll är yngre än de sökandei kvolgrupp II, att få fler platser i förhållande till I B än vad kvolgruppII A får i förhållande till II B. Detkan alltså bli svårare att antas i I B än i II B, ävenom kvotgmpperna I och II skulle vara lika stora. B-grupperna kan också förmånga sökalternaliv bli ganska små, vilket medför svårigheier för i första handsökande med kort arbetslivserfarenhet att komma in. För att genomföra dennamodell krävs slulligen omfattande ingrepp och ändringar i de maskinelladatarutinerna, vilket medför tämligen stora kostnader. Enlösning enligt garanlimodellen innebär för samflig" utbildningar en garanfiför att minst ett bestämt antal sökande - under förutsättning att antalet somuppfyller kraven för att ingå i garantigmppen är tUlräckligt stort antas påenbart betygsmeriler. I praktiken kommer som redan berörts antalet antagna somuppfyller dessa krav att i större eUer mindre utsträckning, beroende påsökandestrukturen, överstiga en tredjedel. I åtskiUiga utbildningar kommer mannämligen även i kvotgmpperna 1 B och II B in på endastbetygsmeriter. Åtskilliga yngre sökande med högst betyg kommerdessutom in i B-gmpperna med hjälp av arbetslivserfarenhet. Deovan påtalade konsekvenserna av en utformning av tredjedelsgarantin efter denhär beskrivna modellen torde inte ha varit hell fömtsedda i den diskussion somföregick riksdagsbeslut. Särskilt gäller detta följderna av den ohka åldersstmktureni kvotgrupperna I och II. tionen ses del vidare som en fördel atl garanligruppenblir en fasl andel av del lotala platsantalel och därmed inte kan skifta överliden. Samlidigl hävdas dock all frägan om direklrekrytering ocksä bör ses irelation till den tillväxt av högskolans rekryteringsunderlag av yngre studerandesom vänlas , den s.k. tjugoårspuckeln. Med hänsyn lill tju-goårspuckelnfinner UHÄ för sin del snarare att del är en fördel med ett system där andelenplatser för direklövergång kan skifta över tiden och därmed stå i bättre relafiontill den aktuella sökandestrukturen. Mot denna bakgrund bör man enligt UHÅ:s uppfattningeftersträva en ordning som ger samma sakliga effekter som garantimodellen mensamtidigt tar hänsyn dels tiil den olika åldersstrukturen i kvolgrupperna 1och II, dels till de ändringar isökandestrukturen som kan förväntas under 1980-talel. UHÄ har i detta läge övervägt möjligheterna alt lillgodosede med tredjedelsgarantin avsedda syftena inom ramen för den nuvarande antagningsordningeninom kvotgrupperna I och II men med viss justering av procenlfördelningen ochmed den förändringen alt endast de sökande som tillhör den s. k. garantigruppenkan anlas i undergrupperna I A och II A. Platsfördelningen enligl denna modellåskådliggörs genom nedanstående figur. 1--- ' ~'----- ' '' yr' UHÄ är medvetet om all man med denna modell, om inleprocentandelen för A-grupperna sätts myckel högl, inle kan ge nägon absolutgaranti för atl urval lill en tredjedel av platserna pä alla utbildningslinjersker enbart genom betygsmeriter. Däremol kan man, med viss ändring avprocenttalen för A-grupperna, garantera att andelen antagna sökande med gamla avgångsbetyg och ej fyllda uppgår till ca en tredjedel perutbildningslinje. Den justering av procenttalen i kvotgrupperna 1 och II som UHÅ räknar med grundas på deovan nämnda beräkningar, som UHÅ gjort på ett urval av utbildningslinjer . Dessa beräkningar visar alt bland samtliga antagna tilldessa linjer ca 36 proceni var högsl och hade betyg som var högst tre ärgamla. Ser man enbart till levnadsålder ökade andelen antagna till drygl 41 proceni. Prop.1980/81:184 21 UHÅhar utgått från, att om man för in högst som kriterium för att fåtillhöra A-grupperna inom kvotgmpperna I och II, dettabör leda till att man i realiteten kan garantera att minst en tredjedel av demsom antas har högst betyg. I de gjorda undersökningarna uppfyller 36procent av de antagna detta villkor, om man ser till de sju undersökta linjernatotalt, däremot inle för varje enskild linje. Hade i undersökningen A-gruppernasplatsandel höjts från tUl , hade andelen antagna som intefyllt och hade högst betyg blivit drygt 41 procent.Samtidigt skulle man uppnå för varje enskild utbildningslinje. UHÄvill påpeka att i den nu diskuterade modellen procenttalet lätt kan varieras,såväl mellan olika antagningsfillfällen som mellan olika ulbildningar vid etloch samma antagningstillfälle. Det faktiska resultatet aven tillämpning av den alternativa modellen blir självfallet ytterst beroende avsökandestrukturen, framförallt belräffande ålder. Med hänsyn till alt den s.k. tjugoårspuckelnvänlas medföra en mycket kraftig ökning av andelen yngre sökande är dockmodellen enligt UHÅ:s mening riskfri när det gäller att uppnå statsmakternassyften med beslutel om tredjedelsgaranlin. Man kan vidare förvänta sig att denfrån och med antagningen ändrade poängberäkningen förarbetslivserfarenhet ytterligare underlättar för yngre sökande att antas tillhögskolan. Denalternativa modellens prakfiska och ekonomiska fördelar - mindre kostnadergenom mindre ingrepp i urvalssystemet - är betydande. Med hänsyn härtill ochtill vad som ovan anförts anser UHÅ att modellen är att föredra framförgarantimodellen. attnuvarande kvotgmppsindelning och proportionella kvotering består attinom kvotgmppema I och II den s. k. omvända antagningso» J.iingen består menatt av platserna tilldelas respektive A-grupp, att till A-gruppernainom 1 och II förs sökande som enligt UHÅ:s förslag ovan tillhör garantigmppen. Ianslutning till prop.