prop · G403130 · 1980-12-31 00:00:00 — Inför en fortsatt snabbutlåningsökning är del av stort intresse atl upplåningskostnaderna till följdav sjunkande soliditet eller otillräckligt upplä-ningsunderlag inte försämras.Detta skulle innebära ökade statsfinansiella kostnader för SEK-systemet. Ensträvan bör därför vara att öka andelen EKN-resp. FKN-täckta affärer iverksamheten. EKN och har i sina remissyttranden överutredningens betänkande berört möjligheten att föreskriva alt etl villkor förstalsstödd kredit skulle vara att krediten i fråga säkras av EKN eller framhåller atl delta förekommer i vissa andra länder. Dettaskulle enligt min mening innebära en alltför stor restriktion i bolagetsverksamhet på samma gång som mänga affärer där EKN inte har möjlighet att avriskskäl ställa garanti skulle falla utanför systemet. Enligt min mening skulleen annan mera flexibel utväg kunna prövas. Dä icke stats-garanterade lån kräverhögre eget kapital är det enligt min mening motiverat atl en högre koslnadsmarginallas ul för en sådan långivning, förslagsvis . Jagvill dock framhålla all del ankommer pä SEK att besluta om kostnadsmarginalen.Skulle bolaget anse en högre kostnadsmarginal motiverad bör detta påläggbetraktas som riskpremie och kreditkostnad och alltså inte ingå i det statligaåtagandet alt finansiera till consensusvillkor. En lösning i enlighet med vadjag har anfört torde innebära en god möjlighel till flexibilitet i bolagetsverksamhet som det torde leda lill att en större andel av de affärersom berör industriländer kan komma att säkras av EKN-garanli vilket i sin turskulle ge EKN en bättre riskspridning i sin verksamhet. Jag avser att denna dag föreslå regeringen alt besluta omproposition om vissa varvsfrägor, m.m. I det sammanhanget berör jagmöjligheterna att lämna räntestöd för krediter i samband med svenska redaresbeställningar vid svenska varv. Det kan enligt min mening bli nödvändigl attför vissa av de krediter som då blir aktuella, utnyttja SEK:sfinansieringskapacitet trots att det inte rör sig om export. Det ankommer påregeringen att godkänna den ändring av SEK:s bolagsordning som erfordras. 1980/81:130 139 Internationelltförekommer ramkrediter i inte obetydlig omfattning. En ramkredit innebär bl. a.att det på förhand anges vilka villkor som skall gälla för en visskreditgivning . I ramkrediten regleras oftarefinansieringsränta, kreditavgifter, säkerheter etc. sä atl villkoren för deaffärer som blir aktuella enkelt kan förutses. InomSEK-systemet har tre ramkrediter lämnats, en till och en till Algerietsamt en till Mo9ambique. Motivet har varit att underlätta svenska exportörersverksamhet genom alt finansieringsvillkoren är klargjorda pä förhand. Jag avserhär att behandla frågan om ramkrediter i allmänhet. Utredningenhar berört frågan om möjligheterna att lämna ramkrediter lill vissaköparländer. Utredningen har pekat på de fördelar ramkrediler kan innebära ihandelsutbytet med statshandelsländer och andra länder med centralplaneradekonomi. 1 de fallen kan en ramkredit innebära en förenkling av handläggningensom är av betydelse för de svenska exportörernas möjligheter att komma in pämarknaden. Utredningen pekar också på de nackdelar som vidlåder ramkrediterdärigenom atl de kan uppfattas negativt av länder som inte åtnjuter lika godavillkor. De förslag beträffande räntevillkoren för svenska statsstöddaexportkrediter som jag har lämnat undanröjer i slor utsträckning dessanackdelar. Utredningen har föreslagit att ramkrediter huvudsakligen skallanvändas i form av s. k. projektramar samt eljest i undanlagsfall dä det ärmotiverat av utrikespolitiska skäl. Remissinstanserna har pekat på nägra andraanvändningsområden. EKN framför att för de länder där EKN:s möjligheler alt tarisker är begränsade del kan finnas anledning att genom en ramkredit göra delmöjligt för landet ifråga att bedöma vilka affärer man vill göra med Sverige.Industrins organisationer har framhållit de fördelar som ramkrediter innebärfrån exporlfrämjande synpunkl i samband med handeln med framför alltstatshandelsländerna. anser all ulredningens förslag är alltförrestriktivt och menar atl ramkrediter bör kunna användas i de fall de innebärmöjligheler lill ökad expori. Jaganser att regeringen även i fortsättningen bör kunna ta initiativ tillramkrediter inom det statsstödda systemet i den mån sädana skulle utgöra enfördel för de svenska exportörernas möjligheter till marknadsföring pä resp.marknad. Villkoren bör enligt min mening i regel överensstämma med de ordinarievillkoren inom SEK-systemet. Det ankommer på regeringen att fatta beslul idessa fall. Det finns f. n. ingenting som hindrar SEK att offerera s. k.projeklramar. Bolaget bör självfallet även i fortsättningen ha denna möjlighetoch även ha möjlighet alt pä egen hand eller i samarbete med bankernaöverenskomma om ramkrediter med sina motparter i köparländerna i den mänöverenskommelserna inte innebär något åtagande ulöver de riktlinjer jagtidigare har förordat. Prop.1980/81:130 140 9.9 Anslagsfrågor m. in. Kostnaderna för SEK-systemet belastar anslaget B 20.Koslnader för stalsstödd exportkreditgivning genom AB . Ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil. 17 s. 52) anfördes bl.a. atti fall systemet förlängdes efter skulle belastningen pä anslagetinte öka annat än marginellt eftersom huvuddelen av de krediter som beviljasunder inte kommer att betalas ut förrän längre fram.Belastningen pä anslaget harjag i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/ 81:100bil. 17 s. 51) beräknat till 180 milj. kr. Jag anser alt nägon uppräkning avanslaget med hänsyn till de förslag jag lidigare lämnat f. n. inte behövs. 1 sambandmed införandet av SEK-systemet beslutades som nämnts att statsstöddaexportkrediter skulle kunna lämnas inom en ram av 10000 milj. kr. Avräkningenfrän ramen skulle ske med hela beloppet av avtalade krediter samt avlämnade löften. har rambeloppet höjts till 18000 milj. kr. Anhopningenav ansökningar i SEK-systemet har varit mycket stor. Etl flertal större affärerhar inneburit alt belastningen på ramen varit stor. kan konstalerasall man inte genom någon lämplig prioriteringsordning kan använda ramteknikensåsom en begränsande faktor. En ram innebär heller inte någon koppling till deåtaganden staten gör eftersom statens kostnader i huvudsak bestäms avskillnaden mellan nivån på marknadsräntorna och nivån på de överenskomnaconsen-susräntorna. Med hänsyntill vad jag nu har anfört finner jag att del inle behövs någon ram ifortsättningen. Jag förordar i stället att SEK i enlighet med de riktlinjer jagtidigare har redogjort för fram lill får lämnastatsstödda exportkrediter och löften om sådana krediter. Liksom börlöftena inte avse än . I mänga fall kan varamotiverad med hänsyn till affärsuppläggningen m. m. De slatsfinansiellakostnaderna är så stora och betydelsen för den svenska kapitalvaruindustrin såavgörande all en fortlöpande avvägning av stödet måsle ske. Jag avser atttillse att SEK skall lägga fram förslag tillvillkor m.m. som bör gälla /83 tillsammans med en bedömning aveffekter och slatsfinansiella kostnader. Bolaget kan då lämpligen även anmälaom det avser att ändra kostnadsmarginalen för det kommande budgetåret.Regering och riksdag kan därmed åriigen ta ställning till huruvida den i sinhelhet skall inkluderas i det statliga ränteåtagandet eller inte. Jag avser ifortsättningen att se till att en redovisning lämnas av tillämpningen avsystemet t.ex. behandlingen av utländska varor, matching m. m. Jag vill ävenpoängtera atl de av mig föreslagna riktlinjerna för de statsstöddaexportkrediterna leder till ökningar av de statsfinansiella kostnaderna.Tillsammans med gjorda åtaganden leder det till betydande ökningar. Tillväxten i kostnadsökningen är Prop.1980/81:130 141 oroandeliksom den utveckling som kan förutses för den första hälften av 1980-talel.Likväl bör - med hänsyn till dess samhällsekonomiska förtjänster -SEK-systemet förlängas. Jag avser att noga följa kostnadsutvecklingen och attårligen redovisa densamma i budgetpropositionen. Jag avser atl återkomma tillfrägan om villkor för /83 i min anmälan till budgetpropositionen1982. Jag avser vidare att ta upp förhandlingar med övriga aktieägare i med bolaget om eventuella förändringar av de avtal som har träffats i anslutningtill riksdagsbeslut om verksamhelen i bolaget och om avräkningenmellan staten och bolaget. 10 Statsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall 1samband med beslut om stalsstödd exportkreditfinansiering fattadesäven beslut om ett system för statsstödd kreditgivning vid försäljning inomlandet, s.k. hemmamalching. Systemet innebär atl regeringen efter beslut ivarje enskilt fall kan lämna stöd till svenska tillverkare av kapitalvaror vidförsäljning pä hemmamarknaden. Statsslödd kredit lämnas dä det klart kanpåvisas att konkurrerande offert föreligger med särskilt förmånliga villkor.Systemet syftar bl.a. till atl motverka effekten av att utländska företag vidofferter till svenska köpare med hjälp av subventionerade exportkrediter fåren utslagsgivande konkurrensfördel. Regeringen beslutar som nämnts omstatsstöd för kredit skall lämnas. Beredande organ är () som också lämnar krediten. SIB tar ställning lillkrediten och täcker kreditrisk etc. Bestämmelser om hemmamalching finns iförordningen (1978:404) om exportkreditfinansiering med statligt stöd, m.m.(ändrad senast 1981:77). Villkoren för krediten skall i huvudsak överensstämmamed de villkor som gäller för statsstödda exportkrediter. Kredit skall avsesamma varugrupper som den statsstödda exportkredilgivningen omfattar. riksdagsbeslut (prop. 1977/78: 155, NU 1977/78:73, rskr 1977/ 78: 379)fastslogs atl möjlighelen lill hemmamalching skulle utnyttjas ytterstrestriktivt. Vid regeringens prövning har därför följande varil vägledande. - Offert frän utländsk konkurrent skall vara lämnad isvenska kronor. - Produkten som anbudet avser skall ha hög leknisknivä. - Offert skall vara pä minst 5 milj. kr. ellermotsvara ' av del sökande företagels årsomsättning. - Dokumentation som styrker alt utländsk konkurrenterbjuder särskill förmånliga kreditvillkor skall företes. - Stöd utgår inte när det är uppenbart atlkreditvillkoren inte är väsentliga. - Räntedifferensen läcks endast delvis. 1980/81:130 142 Intillutgången av hade regeringen behandlat 93 ärenden varav 54bifallits. Därav hade 34 fall resulterat i order för svenska leverantörer. Dekrediterna motsvarar elt kredilbelopp pä 1 273 milj. kr. Per den 31 december1980 hade av SIB utbetalats 162 milj. kr. Slalens kostnader utgjorde under år1980 2,6 milj. kr. exportkreditutredning har utvärderat systemet isamband med utvärderingen av exporlkredilsyste-met. Jag går över tillutredningens förslag. 10.2Fortsatt statsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet via 1980års exportkreditulredning har föreslagit att den statsstödda kreditgivningenvia SIB vid leveranser inom landet bör fortsätta. Syftet bör vara detsamma somhittills, nämligen att lämna stöd lill svenska tillverkare av kapitalvaror vidförsäljning pä hemmamarknaden i de fall där utländska krediter erbjuds svenskaköpare pä speciellt förmänliga villkor som beror på statligt stöd. Som enförsta försvarslinje mot den utländska kreditkonkurrensen vill utredningen seinternationella uppgörelser. Ulredningen har föreslagit atl frägan skall tasupp i med syfte att nå fram lill en uppgörelse mellan denordiska länderna. En sådan skulle enligt utredningen ocksä kunna anknyta tillden överenskommelse som redan träffats mellan . I avvaktan på attöverenskommelse av detta slag kommer till stånd behövs enligl utredningen ettsyslem för slöd direkl till svenska tillverkare. Remissinstanserna, bl.a.bankinspektionen, SIND, , bankorganisationerna, , anser alt möjlighet till hemmamalching är ettnödvändigt komplement för att klara en för företagen myckel besvärandekonkurrenssituation. Fem slörre förelag inom maskinindustrin har i en särskildskrivelse pekat pä betydelsen av atl konkurrera på lika villkor om de fåtaligaobjekt som är akluella f. n. och därmed bl.a. erhålla nödvändigareferensobjekl. pekar dock pä de internatioinella åtagandensom gjort inom och . Kollegiet anför att ellhemmamalchingsystem, som i och för sig synes vara relativt sällsynt i andraländer, innebär en subvention som enligl nämnda överenskommelser kan leda tillmotåtgärder från andra länder. Föregen del anser jag att det bästa sättet att förhindra en besvärandesubventionskonkurrens pä den svenska hemmamarknaden förkapiialvaru-producerande företag är att söka åstadkomma internalionella överenskommelser.Sverige har också i olika sammanhang aktivt stött tanken på att enöverenskommelse inom industrilandskrelsen skulle åstadkommas som innebär attsubventionerade exportkrediter industriländer emellan inte skulle förekomma.Dessa ansträngningar har tyvärr inte lett till resultat. Vidare harSverige tagit upp frägan med de nordiska länderna bäde i Prop.1980/81:130 143 nordiska fora och bilateralt. Inte heller dessadiskussioner har lett till resultat. Diskussionerna kommer inom kortatl fortsättas och fördjupas. För många svenska företag, särskilt för dem somlevererar maskiner m.m. till skogsindustrin, har de subventionerade offerternafrän andra länder varit särskilt besvärande. Inom såväl detta område som andradelar av industrin är den svenska utrustningsindustrin i hög grad beroende avall ha referensanläggningar inom landet. Ettrelativt omfattande investeringsbehov i den svenska skogsindustrin de närmasteåren kan förutses. Det gäller då för de svenska maskinleveran-lörerna attbibehålla kapacitet och konkurrenskraft. Jag är därför beredd att förorda attden statsstödda kreditgivningen vid leveranser inom landet i vissa fall även ifortsättningen finns tillgänglig. Ulredningenföreslår vissa ändringar i vad som f.n. gäller. I stället för nuvarande praxissom har inneburit etl stöd med 2 å bör räntan knytas lillconsensusöverenskommelsen och ligga över den. Kravet på hög teknisk nivå börslopas. Vidare anför utredningen atl offerten bör vara av väsentlig betydelseför företaget för atl slöd skall ulgå. Utredningen föreslär vidare att ettlägsta belopp för offerten skall gälla och vara . och av detsökande förelagets årsomsättning. Detta bör dock inle gälla för offerter över50 milj. kr. Där bör endast kravet att offerten skall vara av väsentligbetydelse för företaget gälla. Utredningen har också föreslagit att regeringeni vissa fall skall kunna gå längre när det gäller subvention m. m. än vad somhär har angivits. Delta kan enligt utredningen bl.a. erfordras när andra ländererbjuder räntevillkor som ligger under de som anges iconsensusöverenskommelsen. Endasi ettfåtal remissinstanser har yttrat sig om villkor och förusätt-ningar för dessastatsstödda krediter. och bankorganisationerna anser atlräntorna bör överstiga consensusnivån med högst vilket motsvarar den fördelett svenskt företag kan bedömas ha på grund av närheten till köparen.Investeringsbanken anför atl kravet pä att offert-beloppet skall utgöra lägst10% av det sökande bolagets omsättning borde kunna utgå med hänsyn lill delillämpningssvårigheter som uppkommer i förelagsgrupper och divisionaliseradeförelag. har stödels storiek varit olika beroende pä affärensbetydelse och räntelägel. Enfastlagd subventionsnivä bör enligl min mening införas . Stödet bör säledesuppgå till högst av räntan. Räntenivån bör dock enligt minmening vara lägst över consensusnivån. I övrigt ansluter jagmig till utredningens förslag vad avser de kriterier som bör gälla. Blandkriterierna bör även ingå dels atl produkten har hög teknisk nivå, dels attoffert frän utländsk konkurrent skall vara lämnad i svenska kronor. Särskildamöjligheler för regeringen att gå under de här angivna räntenivåerna erfordrasinle enligl min mening . Utredningenhar föreslagit att beslutanderätten förs över till SIB för ärenden upp till 50milj. Övriga ärenden bör enligt utredningen liksom 1980/81:130 144 hittillsbeslutas av regeringen. Utredningen poängterar alt räntestödet tillhemmamalching bör användas restriktivt även i fortsättningen. Investeringsbankenbör få en halvårsvis alternativt helårsvis ram för sina beslut. SIB har i sittremissyttrande förklarat sig beredd att under i första hand enlolvmånadersperiod pröva ärenden om räntestöd. Kreditgivningen måstesjälvfallet enligt bankens uppfattning anpassas till de resurser bankenfortsättningsvis kan komma att förfoga över. För egen del vill jag närdet gäller handläggningsordningen anföra följande. Med hänsyn lill kravet attstöd i dessa fall bör lämnas i restriktiv anda bör besluten förbehållasregeringen i varje särskilt fall även i fortsättningen. För alt underslrykasystemels temporära karaktär bör det omprövas . Jag förordar attregeringen inhämtar godkännande av de av mig angivna grunderna förstödet. Ersättningenlill Investeringsbanken bör liksom utgå årsvis och i efterskott. Jagförordar därför att möjlighet för regeringen liksom bör föreligga allikläda staten förpliktelser avseende koslnadsläckning i detta sammanhang.Kostnaderna för räntestöd vid hemmamalching belastar f.n. anslaget B 21.Kostnader för viss kreditgivning hos . Även ifortsättningen bör kostnaderna belasta delta anslag. 1 budgetpropositionen 1981(prop. 1980/81: 100 bil. 17 s. 53) harjag beräknat kostnaderna under budgetåret1981/82 till 10 milj. kr. Med hänsyn till osäkerheten i kommande medelsbehovfinner jag inte anledning att nu ändra min beräkning av medelsbehovet underanslaget för / 82. 11 Vissa frågor rörande rekonstruktion av krisdrabbade företag rådrumsstöd m. m. Fråganom behovet av en ny form av statligt stöd, s. k. rådrumsslöd, har under senaretid utretts inom . Utredningsarbetet finns redovisat i en inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetad promemoria (Ds A 1979: 7)Betalningsinställelse och rådrumsslöd m. m. Enligtpromemorian är del i vissa fall angelägel atl stödja företag som pä grund avekonomiska svårigheter behöver för alt överväga om verksamheten skallfortsätta eller avvecklas. För att möjliggöra detta föresläs dels ett nytträttsinstitut, registrerad betalningsinställelse, som skall ge elt visst skyddmol säraklioner frän borgenärerna i form av ansökan om konkurs eller utmätning,dels tvä nya stöd former, ett rådrumsslöd, saml ett rekonstruktions- elleravvecklingsstöd. Föratt bl.a. ytterligare utreda vissa frågor rörande det föreslagna rådrumsslödeltillkallades som tidigare nämnts en särskild utredare. Utredarenhar redovisat sina förslag i betänkandet (Ds I 1981: 1) Rådrumsslöd ochhandläggning av obeståndsärenden m. m. 1980/81:130 145 tar utredaren upp också vissa andra frågor, lill vilka jagstrax återkommer. En sammanfattning av betänkandet återfinns som bilaga 16. Enligt utredarens uppfattning finns det inle nägot beläggför att del föreligger elt behov av ett rådrumsstöd av det generella slag sompromemorieförslaget innebär. Tvärtom är utredarens mening att de möjlighetersom f. n. finns att åstadkomma frister för ylterligare överväganden i huvudsakär tillräckliga. Även om den nuvarande ordningen säledes i huvudsak ärtillräcklig svarar de befintliga medlen enligl utredarens uppfattning i vissaundanlagsfall dock inte helt mot del behov som finns att skapa rådrum.Speciellt gäller detta enligt utredaren sådana fall där en rekonstruktionförutsätter nya intressenter i företaget. Utredaren föreslär därför att delbehov av särskilda stödmöjligheter som visat sig föreligga tillgodoses genomall del för dessa och liknande fall skapas en möjlighet atl lämnalokaliseringsstöd eller statlig garanti för lån (industrigarantilån). Enligt utredarens förslag bör för en sädan användning avdessa stödformer mycket stränga krav uppställas. Ett krav bör enligt ulredarenvara att del är klariagt att företagel inte med egna resurser kan uppehålladriften . Andra ändamålsenliga möjligheter att skapa rådrumbör vara uttömda. Som regel bör enligl förslaget som villkor för stöd gälla attgod man förordnats enligl ackordslagen (1970:847). Stödet föresläs gälla endastsådana företag som har särskild betydelse frän sysselsättnings-politisk,regionalpolitisk eller näringspolitisk synpunkt och fär inte lämnas när enkonkurs framstår som den mest ändamålsenliga formen för att genomföra eneventuell rekonstruktion. Utredaren föreslär vidare all stöd som regel inte fårlämnas med större belopp än som behövs för alt säkerställa driften . Prövningen föreslås bli förbehållen regeringen. Den utvidgade möjlighelen att ge stöd, som är avsedd attkomma i fräga endast i rena undantagsfall, bör enligt utredarens förslagbelasta gällande ramar för de angivna stödformerna. Utredaren tar i anslutning till detla också upp frägan omverkan av ett godmansförordnande enligt ackordslagen. Enligt ackordslagen gäller att ett ackordsförfarandeinleds genom att en god man förordnas. Ett godsmansförordnande medför bl. a.vissa begränsningar i borgenärernas rätt alt söka en gäldenär i konkurs.Sålunda skall, när god man förordnats, en konkursansökan av en borgenär, varsfordran skulle komma att omfattas av ackordet, förklaras vilande om gode mannenbegär det i avvaktan pä att en uppgörelse med borgenärerna kommer till ståndeller att gäldenären ansöker om förhandling om offentligt ackord.Vilandeförklaring skall dock inte meddelas om det finns särskilda skäl alt antaatt borgenärens rätl är i fara. I fråga om utmätning gäller bl. a. att, om sådansker sedan god man förordnats, den utmätta egendomen som regel inte fär säljasutan gode mannens medgivande. Detta gäller dock inte om 10 1980181. Prop.1980/81:130 146 utmälningssökanden har särskild förmånsrätt i egendomen.Syftet med de angivna inskränkningarna i borgenärernas räll förgodmansför-ordnandet är att förhandlingarna om en ackordsuppgörelse skall kunnaföras i lugn och ro. Verkan av ett förordnande om god man förfaller om inteansökan om förhandling om offentligt ackord görs efterförordnandet. Utredaren har funnit alt för verkan av ettgodmansförordnande i vissa fall är för kort och föreslår att den förlängs . För egen del vill jag anföra följande. Enligt min mening har utredarens undersökningar rörandebehovet av elt rådrumsstöd entydigt visat att de möjligheler som f. n. finnsalt dä företag råkat i kris skapa rådrum för överväganden rörandefömtsätlning-arna för en rekonstruktion så gott som alllid är tillräckliga. Detframslår därför som uppenbart att det inte kan komma ifråga att införa en nygenerell stödform för ändamålet. Jag ansluter mig således till den särskildautredarens uppfattning i delta hänseende. Som utredaren framhållit motsvarar tillgängliga medel attskapa rådrum för ytterligare överväganden i krissituationer i vissaundantagsfall dock inte helt behovet. Enligt min mening är det angeläget attdet skapas en möjlighet att tillgodose detta behov. Del är självfalletolyckligt om i grunden livskraftiga företag måsle läggas ned utan atterforderligt rådmm kan skapas eller att staten tvingas ta ställning iobeståndsärenden på grundval av ett material som av rena tidsskäl ärotillräckligt. Utredarens förslag att regeringen i vissa fall skall fä möjlighetatl lämna lokaliseringsstöd eller garanti för lån (industrigarantilån) anserjag vara i huvudsak väl avvägt. Det innebär dels att stöd inte skall komma ifråga annat än i rena undantagsfall, dels att i de fall där stöd är motiveratstödet kan anpassas efter förhållanden i det enskilda fallet. Enligl min meningbör del dock räcka med att industrigarantilån får lämnas i dessa fall. Jag förordar atl regeringen inhämtar medgivandeatt garanti för lån (industrigarantilån) får lämnas i huvudsakligöverensstämmelse med utredarens förslag. Den närmare utformningen avslödvillkoren, som bör präglas av det mycket strikta synsätt utredaren har, börankomma pä regeringen. Del bör framhållas att förhållandena härvid skall varasådana att möjligheterna till en rekonstruktion förefaller goda och stödetdärefter kan kvarstå i del rekonstruerade företaget. De utvidgade möjligheternaatt ge stöd bör belasta gällande ram.