prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Delta leder fram lill de antaganden om centralaekonomiska variabler som ligger lill grund för beräkningarna. Dessa antagandenbehandlas i kap. 3. Här görs också en mer ingäende redovisning av olikatekniska aspekter på beräkningarna av statsbudgetens utgifter och inkomsler. Kap. 4 innehåller en detaljerad genomgång avslalsulgifterna uppdelade Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 5 Denna redovisning sker i princip i sammapris- och lönenivå som tillämpas i budgetpropositionen för /82.Detta innebär att en bild ges av de olika volymfaktorer som påverkarulvecklingen inom olika områden. Redovisningen av statsutgifterna förs sedanvidare i kap. 5. Här görs en omräkning till löpande priser med utnyttjande avde antaganden och förutsättningar som anges i kap. 2 och kap. 3. Vidare ges enöversikt av utgiftsutvecklingen sädan den framkommer vid en uppdelning pårealekonomiska kategorier. Kapitlet innehåller också diskussioner av merprincipiell art om dels statsskuldräntorna, dels statliga kreditgarantier. Statsinkomsternas utveckling behandlas i kap. 6 motbakgrund bäde av vissa strukturella tendenser och av faklorer av mer tillfälligkaraktär. 1 kap. 7 förs utgifterna och inkomsterna samman i en redogörelse förutvecklingen av statsbudgetens saldo . Vidare diskuteraseffekler på saldoutvecklingen av förändringar i antaganden vad gäller vissacentrala variabler. En mer ingående beskrivning av styrande faklorer bakominkomsternas och utgifternas utveckling ges i kap. 8. Detta bildar bakgrundentill ett resonemang kring den strukturella utvecklingen av statens finanser. För att ge en mer heltäckande bild av den offentligasektorn behandlas även socialförsäkringssektorn och den kommunala sektorn.Utgifter, inkomster och finansiellt sparande i socialförsäkringssektornredovisas i kap. 9.1 kap. 10 redogörs för utvecklingen inom kommunsektorn. En sammanfattning av långtidsbudgetens resultat ges i kap.11. Detta innehåller även vissa slutsatser om och synpunkler påbudgelulvecklingen . 2 Den samhällsekonomiska bakgrunden 1 föreliggande kapitel beskrivs den samhällsekonomiskabakgrund mol vilken en diskussion av den statliga finanspolifiken mäste föras.1 långtidsbudgeten behandlas i första hand statsinkomsternas, stalsulgifternasoch budgetsaldots beräknade utveckling. Även om inlresset således koncentrerastill statsbudgeten är det viktigt att detla sker under beaktande av de olikaömsesidiga samband som finns mellan statsbudgeten och samhällsekonomin iövrigt. Dessa samband har stärkts i och med den offentliga sektorns tillväxt. 1en ekonomi som den svenska där offentliga sektorns utgifter motsvarar närmaretvä tredjedelar av bruttonationalprodukten (BNP) är statsfinansernas inverkanpå inkomstfördelning, produktionsförhållanden, bytesbalans, arbetslöshet,regional balans osv. Statsbudgeten är säledes eltbetydelsefullt instrument som i samklang med andra ekonomisk-politiskaåtgärder skall medverka till atl reali- 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 6 seramålen för den ekonomiska politiken - full sysselsältning, stabil prisutveckling,god ekonomisk tillväxt samt en rättvis inkomstfördelning, allt under beaktandeav kravel på inre och yllre balans i ekonomiii. Åandra sidan är statsbudgetens utveckling i hög grad avhängig av förhållandenainom samhällsekonomin. Mot denna bakgrund sammanfattas i det följandehuvuddragen i den samhällsekonomiska utvecklingen enligt nu aktuellabedömningar. 2.2Balansbrister i den svenska ekonomin Utvecklingenunder 1970-talel innebar i många avseenden markanta trendbrott i förhällandetill . 1 stor ulslräckning sammanhängde detla med den ökadeinstabiliteten i den internationella utvecklingen med betydandekonjunktursvängningar och stegrad inflation. 1Sverige blev tendensen lill en bestående nedgång i industrisektorn alltmertydlig. Den ekonomiska politiken, som bl. a. underlättade för industrin attproducera på lager, bidrog visserligen till all hålla uppe produktionen underden djupa internalionella konjunkturnedgången . Den snabbainflationen och de kraftiga löneökningarna försämrade emellertidindustrins konkurrenskraft. När industriproduktionen tog fart i andra länderår 1976, fortsatte därför den svenska nedgången. Även om den följandeväxelkursanpassningen möjliggjorde en viss återhämtning, återvanns dock intemarknadsandelar i önskvärd utsträckning. De allvarliga branschkriserna är ettannat ullryck för industrins svårigheier. Denindustriella tillväxten synes därutöver ha hämmats av den minskande rörlighetenpå arbetsmarknaden, av stor efterfrågan på arbelskrafl från den offenlligaseklorn och av en svag finansiell posilion inom induslriseklorn totalt sett. Produktionstillväxtenblev således svag . Utrymmet för inhemsk resursförbrukningminskade yllerligare genom den försämring i värt bytesförhållande gentemotutlandel som oljeprishöjningarna medförde. sleg detsvenska importpriset på olja realt med . fillsammans med övrigaprisrörelser försämrade vårt bytesförhållande med under dennaperiod. Densvaga resurstillväxten motsvarades inle av en nedgång i vår inhemskaförbrukning. Resultatet har blivit en allvariig försämring av bytesbalansen.Särskill markanl värden kommunala konsumlionslillväxten som uppgick till drygt4 % under hela 1970-talel. Denekonomiska politiken har lyckats upprätlhålla den fulla sysselsättningen under1970-talet. skiljer sig i detla avseende frän de flesta övrigaindustriländer. Men della har krävt slora och växande ansträngningar. En delav den offentliga utgiflsexpansionen och de växande under- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 7 skotteni statsbudgeten avspeglar de höga ambitionerna på sysselsättningsområdet.Vikande internationell efterfrågan och minskad efterfrågan till följd avminskande investeringar har fått ersättas med efterfrågeslimulans från denoffentliga sektorn, vilket ökat säväl de offentliga utgifterna som underskolteni den offenlliga seklorn och i bytesbalansen. Den offentligautgiflsexpansionen har inte längre i sin helhet kunnat skaltefinansieras enligtmönstret frän . Därmed har det finansiella underskottet iden offentliga sektorn ökat. Det växande budgetunderskottet hänger nära sammanmed övriga balansbrister i den svenska ekonomin. Utgiflsöverskottet i offenlligsektor har lell lill ell sänkt brullosparande i hela ekonomin, vilketåterspeglas i ett strukturellt underskott i bytesbalansen. Denu behandlade frågorna diskuteras i den publiceradelångtidsutredningen, LU 80 (SOU 1980:52). Utredningens resultat ochremissinstansernas synpunkter har kunnal användas som underlag för dennalångtidsbudget. 1 del följande presenteras vissa av de resultat utredningenkommit fram till. LU 80 har sett som enhuvuduppgift alt ange en väg fill balans i den svenska ekonomin. I delta syftehar utredningen utarbetat ett scenario för den ekonomiska ulvecklingen, därbalansbrislerna i ekonomin successivi minskar och där det är möjligt att uppnåde centrala målen för den ekonomiska politiken. Detta scenario är utredningensalternativ 1. Svårigheterna att uppnå ensådan utveckling bedöms emellertid vara mycket stora. Som framgått har utvecklingenunder 1970-talel präglals av mänga djupt liggande problem. Utredningen hardärför också analyserat en utveckling där de nuvarande utvecklingstendenserna iden svenska ekonomin beslår. Delta görs i alternativ 2 som byggs upp kring delgrundläggande antagandet alt del endast i marginell utsträckning går all ändraden nuvarande ulvecklingen. De två alternativen äruppbyggda kring gemensamma antaganden om den internationella utvecklingen ochutvecklingen av arbetskraflsutbudel i . Enligt LU:s bedömningkommer bekämpandet av inflationen all prioriteras av under denärmasle åren som man försöker stimulera tillväxten av investeringaroch produktivitet. Tillväxten av BNP inom OECD-området har bedömts uppgå till2,. Detla innebär att arbetslösheten iOECD-området fortfarande kommer att ligga kvar på en hög nivå fram lill mitlenav 1980-talel. Också inflalionstaklen vänlas ligga kvar på en hög nivå.Tillväxten i världshandeln har bedömts uppgå till per är i volym underperioden. Somnämnts bygger LU:s båda alternativ ocksä på gemensamma förut- 1980/81:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 8 sättningarom utbudet av arbetskraft i . Antalet personer i arbetskraften harberäknats öka i ungefär samma takt som , dvs. Utvecklingeni LU:s alternativ 1 LU:salternativ I präglas i många avseenden av kravet på förbättring i vår externabalans. Genom en förbättring av konkurrenskraften och lönsamheten i industrinskulle del enligl LU bli möjligt att stärka dess ställning päexportmarknaderna, vilket möjliggör ett visst återtagande av marknadsandelarsom förlorats . Enannan viklig grundförutsättning i alternativ I är atl de restriktioner påekonomins utbudssida, som gjort sig påminda under slutet av 1970-talel, hävs.För att industrin skall kunna utnyttja etl förbättrat konkurrensläge är delsålunda enligt LU nödvändigt att den får en sädan finansiell slyrka allföretagen kan la de risker som är förknippade med en ökad industriellexpansion. Vidare förutsätts i alternativ 1 att arbetsmarknaden blir såflexibel att nyrekrytering i de expansiva delarna av industrin kan ske utan attlöneuppdrivande flaskhalsar uppstår. Detla kräver bl.a. alt övriga sektorerhåller fillbaka sin efterfrågan på arbetskraft. Utbudetav skogsråvara har utgjort en speciell restriktion förden industriella tillväxten. I alternativ I har förutsatts alt sådana åtgärdervidtas att skogsindustrin i varje fall i konjunkturtopparna kan tillgodogörasig ett virkesutbud som svarar mot den långsiktiga tillväxten i skogen. Enligtförutsättningarna för alternativet skulle bytesbalansunderskottel år 1985minskas till av BNP all jämföra med är 1980. Trols all underskollel ibytesbalansen sälunda minskar kvarstår dock behovet av utlandsupplåning, vilkelinnebär all den svenska utlandsskulden även i alternativ I kommer all växaunder hela perioden fram . Därmed kommer också räntebetalningarnaalt öka. Förall uppnå denna utveckling av bytesbalansen krävs all oljeberoendet minskas. Iallernaliv I har antagits all oljeanvändningen vid kommer atlreduceras med 4,. Denökning av produktionen som under ovan angivna omständigheter skulle kunna kommatill stånd kräver en ökning av såväl investeringar som produktivitet. Sysselsättningeni limmar antas bli oförändrad . Hela den ekonomiskatillväxten mäste därför komma till stånd genom en ökning av arbetsproduktiviteten.Man räknar sålunda med att produktivitetsökningen i inudstrin ska uppgå till4,. I övriga näringslivel räknar LU med enuppgång i produkiiviielen pä . Alternativelsutveckling av produktion och produktivitet bedöms inle Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 9 kunnaåstadkommas utan en avsevärd förbättring i investeringsaktiviteten. I ettsexårsperspektiv är det mest angeläget alt öka industriinvesteringarna och deinvesleringar som bidrar till att minska vårt oljeberoende. Sammantagetberäknas de totala investeringarna i ekonomin öka i alternativ1. Underde angivna betingelserna bedöms en ekonomisk tillväxt i slorieksordningen 2,5%per år vara möjlig. Kraven pä investeringsuppgång ochförbättring av bytesbalansen intecknar emellertid nära nog hela dettaproduktionsutrymme. Det knappa utrymme för konsumtion som då kvarstår innebären kraftig neddragning av ökningen i såväl privat som offentlig konsumtion. Ialternativ 1 har förutsatts att den offentliga konsumtionen under perioden1979-1985 ökar med 0,. Det är i så fall möjligt att uppnå en ökningav den privata konsumtionen med 0,, vilket kan jämföras med enökning på 1,. Ökningen av offenlligkonsumtion, 0,, kan jämföras med en ökning på3,. Liksom för den privata konsumtionen ärdet alltså här fråga om en mycket kraffig uppbromsning. Denstatliga konsumtionen beräknas i allernaliv 1 minska med 0,, medan denunder perioden -ökade . För den kommunalakonsumtionen är trendbrottet ännu mer drastiskt. Det utrymme som står tillförfogande motsvarar en ärlig ökning pä 1,,vilket skall ställas mot en ökning pä 4,per är . Utvecklingenenligt LU:s alternativ 2 Alternativ2 beskriver en utvecklingsväg för svensk ekonomi där den inhemska konsumtionenfortsätter att expandera enligt ungefär samma mönster som förut. Konsekvensernahärav blir en utveckling som i långa stycken påminner om den under 1970-taletssenare hälft. Utgångslägets kraftiga obalanser förvärras och på grund av ettstagnerande näringsliv kan den fulla sysselsättningen inte upprätthållas. EnligtLU kännetecknas den svenska ekonomin f.n. av vissa tillväxt-hämmanderestriktioner på ekonomins utbudssida. Dessa är tröghelsten-denserna påarbetsmarknaden, företagens svaga soliditet och brister i skogsindustrinsråvaruförsörjning. I alternativ 2 har dessa restriktioner fömtsätts kvarstå. Föratt en utveckling i linje med alternativ I skall kunna realiseras måste enligtLU tillväxten i den inhemska konsumtionen brytas. I alternativ 2 åstadkoms intedenna återhållsamhet i konsumtionsutvecklingen. I stället fortsätterutvecklingen i ungefär samma banor som . Förstatens del har i alternativ 2 förutsatts en oförändrad konsumtions- Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 10 Även denna utveckling förutsätter dock en hårdrestriklivilel med nya utgiftsåtaganden. Den kommunala konsumtionen fortsätterdäremol i alternativ 2 att växa snabbt. En viss uppbromsning av tillväxtenförefaller emellertid f. n. ske. Med anledning härav har ökningstakten sattstill 3,. Detta innebär en belydande nedgång iförhällande till då ökningslaklen uppgick lill 4,per år.Utvecklingen i alternativ 2 innebär således att vi når en uppbromsning itillväxten till den vi hade , dä konsumlionsökningen ikommunerna uppgick till 3,per är. Erfarenheterna har enligt LU visal altden återhållsamhet på lönesidan som ligger i alternativ 1 knappasi kanrealiseras i etl klimat med en expansiv offentlig efterfrågepolitik. Därför hari alternativ 2 förutsatts att lönlagarna inte kommer all acceptera enförsämring i reallönen. Reallönen efler skatt per sysselsatt ökar sälunda svagtunder . Härigenom skulle den privata konsumtionen komma att ökamed 1,per är , dvs. i ungefär samma takt som åren19741979. Konsumtionsökningen uppgick till 2,perår. Den expansiva ekonomiska politiken förutsätts liksom skapa ett inhemskt ekonomiskt klimat som inte står.i överensstämmelsemed ulvecklingen i omvärlden. Den snabbt växande offentliga sektorn kanförutses bli löneledande vilket bidrar till en löne- och kostnadsutveckling somär avsevärt snabbare än omväridens. Därmed försämras konkurrenskraftenytterligare för det svenska näringslivet. De reala löneökningarna kommer attpressa ned vinsterna. En del av kostnadshöjningen kan också väntas slå igenomi höjda produktpriser med stigande relativpriser som följd. Den ogynnsammaprisutvecklingen vänlas leda till att den konkurrensulsalta delen avnäringslivel lappar marknadsandelar både på exportmarknaderna och här hemma.Trots en förutsatt tillväxt i världshandelns volym på i genomsnitt per årunder prognosperioden beäknas den svenska exporten växa med endasi 2,per årunder . Den totala importen av varor och tjänster beräknas ialternativ 2 växa med i genomsnitt 3,, vilkelär en mycket kraftig ökning i förhällande till BNP-tillväxten. Den angivna utvecklingen medför atl bytesbalansen krafliglförsämras. Bylesbalansunderskottet beräknas växa från . år1979 till ca . Detta betyder att underskottet växerfrån av BNP till 6,. Utlandsskulden, som är 1979uppgick till av BNP, beräknas i alternativ 2 växa till av BNP år1985. Detta medför naturligtvis en snabb ökning av räntebetalningarna. Somandel av BNP beräknas dessa öka från 0,till är 1985. Det torde enligl LU starkt kunna ifrågasättas om en sådanutveckling av Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 11 denutrikes skuldsättningen kan genomföras utan begränsningar i denekonomisk-politiska handlingsfriheten och kraftigl försämrade lånevillkor. Denförsämrade konkurrenssituationen och vinstutvecklingen väntas försvagaincitamenten tiJI nyinvesteringar. De lotala investeringarna anges i detla allernalivöka med endasi . BNP-ökningar har i alternativ 2 beräknats till1,under åren 1979- 1985. Viden sådan utveckling skulle det enligt LU:s kalkyler inte längre vara möjligtatt upprätthålla den fulla sysselsättningen. Antalet arbetslösa har i dettafall beräknats uppgå lill drygl 100000 utöver den normala friktionsarbetslösheten.Detla är liktydigt med en arbetslöshet på är 1985. LU:skalkyler utgår frän som basår. När del gäller att bedöma utvecklingenunder långtidsbudgetperioden är del viktigt atl också den nu aktuellakonjunkturutvecklingen tas med i bilden. Ilabell 1 anges försöijningsbalansens utveckling under åren 1980 och 1981tillsammans med LU:s kalkyler för . Förär 1980 föreliggerutfallsberäkningar, medan uppgifterna för är 1981 avser ekonomidepartemenletsbedömningar i den reviderade nationalbudgeten för . Det bör dock betonasatt en sådan jämförelse är förknippad med stora problem eftersom LU:s kalkyleravser den trendmässiga utvecklingen på medellång sikt utan hänsyn lillkonjunklurmässiga variationer. Däremot är uppgifterna ihög grad beroende av konjunkturläget. TabellL Försörjningsbalansens utveckling enligt LU 80 samtåren 19791981 enligt reviderad nationalbudget för -0,1 -1,5 -0,5 -2,0 -1,8 -1,3 -0,6 -1,3 Export av varor och Ijänsler -2,5 Import av varor och tjänster -5,2 ' Iproceni av basårels BNP. Ävenom alltför bestämda slutsatser således inte får dras av denna jämförelse ärdock likheten i utvecklingen med 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 12 LU:salternativ 2 i många avseenden påtaglig. Delta gäller såväl BNP:s som denoffentliga konsumtionens genomsnillliga uiveckling. För de lolalainvesteringarna och för exporten har utvecklingen blivit ännu svagare än vadsom förutsatts i LU:s alternativ 2. Den slarka uppgången i industriinvesteringarnaår 1980 har därvid motvägls av sjunkande bostadsinvesle-ringar. Den privatakonsumtionen och importen har i storl sett legat kvar nivå. Också internalionelllkännetecknas är 1981 av en konjunktursvacka. En viss återhämtning väntas dockenligt den reviderade nationalbudgeten från slutet av detta år och enligt deflerårskalkyler som där presenteras beräknas denna fortsätta under hela är1982. BNP-tillväxten i väntas därmed öka frän ca 3/åren1980-1981 till ca 2 1/. Bedömningarna tyder också på enavlagande internalionell prisulveck-ling på bearbetade varor och successivhöjning av världshandelns tillväxttakt på bearbelade varor från åren 1980-1981till . För del beräknasdet förhållandevis återhållsamma löneavtalet innebära i stort, sett oförändraderelativpriser , men en viss sänkning beräknas för . Ocksåkonsumentprisernas ökningslakt beräknas bli lägre än . Utrymmetför privat konsumtion kommer dock även atl vara myckel begränsat. Också för exporten fömlsesalt den svaga nedgången kommer alt förbytas i en inte oväsentlig ökningår 1982. Detta bidrar lill en höjning av BNP:s tillväxttakt. Somframgått av denna summariska överblick torde enligl den revideradenationalbudgetens (RNB:s) bedömningar komma all präglas av ett förbättratkonjunkturläge vilkel ocksä lorde fortsätta . Bedömningarna här ärgivetvis myckel osäkra. Svagheterna i den svenskaekonomin är av djupgående nalur och kan således inte avhjälpas av ett någolbättre konjunkturläge. De senaste årens utveckling visar närmasl att kraven päden ekonomiska politiken ytterligare har förstärkts. 2.5Sambandet mellan långtidsutredningen och långtidsbudgeten 1långtidsbudgeten kartläggs som nämnts de statsfinansiella konsekvenserna avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Kalkylerna återspeglar såledesbudgetutvecklingen om inga nya åtgärder vidtas. Några försök att förutsekommande ätgärder görs inte. Somframgått föreligger i detta hänseende en påtaglig likhet med konstruktionen avLU;s alternativ 2. Utgångspunkten för delta alternativ är visserligen inte allinga nya ätgärder vidtas, men beräkningarna grundas pä antagandet att några mergenomgripande ändringar i ulvecklingen inte kommer att uppnäs med den fördaekonomiska politiken. »'rop. 1980/81:150 Bilaaa 2 i i» »"aga 2.1 Långtidsbudget nmgarna för dessa beräkningar. ''''"'' ''rs för fömtsätt- 1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 14 Långtidsbudgetenär varken en plan eller prognos för hur budgetens inkomst- och utgiftssidautvecklas. Syftel med långtidsbudgeten är i stället att ge en bild avkonsekvenserna på statsbudgeten av redan fattade beslut och existeranderegelsystem. Den skall endast beskriva hur inkomst- ocb utgiftssidan istatsbudgeten utvecklas om inga ytteriigare åtgärder vidlas. För atl genomföraberäkningar av utgifts- och inkomstsidan krävs anlaganden om den framtidautvecklingen av olika cenirala variabler. För atl kunna beräkna de framtidaeffekterna av tidigare reformbeslut krävs antaganden ombefolkningsutvecklingen, antal elever i skolan, antal platser i barnomsorgenelc. Förutom dessa antagen om volymutvecklingen behövs även antaganden förpris-, löne- och ränteutvecklingen fram lill . Med hänsyn tilllångtidsbudgetens syfte att beskriva ulvecklingen vid oförändrad ambitionsnivå,dvs. att inga genomgripande ätgärder vidtas, har det varit lämpligt att baseraberäkningarna på de antaganden som har använts i alternativ 2 i LU 80. DeUaalternativ har beskrivits i kap. 2. En anpassning av långtidsutredningensutvecklingsbild har dock gjorts till den konjunkturbild som kan förväntas underden närmaste fiden. Bl.a. har konsekvenserna av del tvååriga löneavtalet vägtsin i totalbilden. Beräkningarnai långtidsbudgeten och avsnittet om staten och socialförsäkringssektorn byggerpå ett stort antal antaganden om olika centrala faktorers utveckling . Alla sådana för beräkningsarbetet nödvändigaförutsättningar beskrivs inle här ulan redovisas i möjligaste mån under deavsnitt där de varit slyrande för beräkningarna. De centrala förutsättningarnaför beräkningen av statens utgifter och inkomster utgörs av anlaganden om denekonomiska tillväxten samt om pris- och löneutvecklingen. Volymtillväxten i antagils till för att uppgåtill drygt I %. Årsgenomsnittet av prisökningen beräknas uppgå till ca 11,9%under år 1981 och ligger ca 1 1/lägre i slutet avlångtidsbudgetperioden. Ökningen av fimlönen har beräknats tillca 7,och ligger för slutet av perioden pä . Dennabild av samhällsekonomin innebär atl priser och löner ökar snabbt underperioden. Den snabbare ökningstakten för lönerna innebär dock att reallönernastiger vilkel medför en tillväxt i den privata konsumtionen. Denlotala produktionen i samhället förväntas emellertid med givna anlaganden växamycket långsamt, bl. a. på grund av den låga investeringsaktiviteten underperioden. Prop.1980/81:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 15 Grundmaterialet för ulgiftsberäkningarna ilångtidsbudgeten är de olika myndigheternas långtidsbudgetar. Den slutligabedömningen av anslagsutvecklingen har sedan gjorts inombudgetdeparlementets budgetavdelning efter samråd med vederbörande departement.Beräkningarna av den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppetför /82 enligt 1981 ärs reviderade budgetförslag. Utgifterna förde därpå följande åren avser endast redan fattade beslul och gjorda ålagandenoch syftet är att visa konsekvenserna av den nu gällande ambitionsnivån. Dessaberäkningar presenteras detaljerat i kap. 4. Utgifterna är beräknade i sammapris- och lönenivå som i 1981 ärs budgetproposition och beloppen anger sälundaendasi förändringar i ulgiftsvolymen. Förändringenav volymen av olika verksamheter är resultatet av olika beslut och är ivarierande utsträckning av automatisk karaktär beroende pä långsiktigheten ochgraden av bindningar i de fattade besluten. För ell flertal anslag, t.ex. des.k. förvallningsanslagen, har statsmakterna inte mer preciserat angivit pävilken ambitionsnivå som verksamheten skall bedrivas på . För dessaanslag har antagits en oförändrad anslagsnivå i fasla priser. För andraanslag styrs utvecklingen av faktorer som på kort sikt är svåraall påverka för beslutsfattarna. Anslagsutvecklingen för sådana anslag harberäknats med varierande meloder.