prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — a.möjliga energi sparåtgärder genom statligt stöd till utbildning och rådgivning.De viktigaste styrmedlen bör därutöver vara ekonomiskt stöd frånoljeersättningsfonden till vissa åtgärder för att spara energi och tillprototyper och demonstrationsanläggningar samt stöd till forskning ochutveckling. Huvuddelen av stödverksamheten bör finansieras genom avgifter päoljeprodukter. Industrins energianvändning påverkas av denekonomiska utvecklingen inom och utom landet. LU 80 presenterar två huvudalternativ för denekonomiska utvecklingen i . Industrin spelar enavgörande roll för 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 77 möjligheternaatt uppnå den utveckling tillbaka mot extern balans i svensk ekonomi som angesi LU 80:s alternativ 1. I detta alternativ förutsätts en genomsnittlig årligökning av industrins bruttoproduktion på 3,medan motsvarande ökning ialternativ 2 endast uppgår till 0,. I alternativ 1 möjliggörs därigenom ensnabbare omvandling av industristrukturen än i alternativ 2. Utvecklingen av industrins investeringar skiljersig också mycket mellan de två alternativen. I alternativ I förutsättsinvesteringarna öka med i genomsnitt , medande beräknas minska med 1,i alternativ 2. En högre investeringstaktmedger som regel snabbare införande av ny teknik. Industrins energieffektivitetförväntas därför öka snabbare i alternativ 1 än i alternativ 2. De olika förutsättningarna beträffande industrinsutveckling leder till att energianvändningsnivåerna i de två alternativenskiljer sig åt kraftigt. Enligt SIND;s beräkningar blir industrinsenergianvändning år högre i alternativ 1 än i alternativ 2. Denhögre energianvändningen i alternativ 1 beror på den högre industriproduktionenoch en större andel energiintensiv industri, vilka faktorer dock motverkas avden högre energieffektiviteten i detta alternativ. I LU 80 framhålls att möjligheterna försvåras attnå balans om inte en förändring av utvecklingen mot ökadbalans i samhällsekonomin startar första hälft. Destörsta ökningarna av t. ex. näringslivets investeringar ochbruttonationalprodukten måste ske . De energianvändningsnivåersom jag kommer att beräkna för industrin för speglar därförinte en jämn utveckling av energianvändningen . SIND:s prognos baseras på bedömningari LU 80-arbetet om industrins utveckling . Beräkningarnabaseras på en genomsnittlig årlig ökning av produktionsvolymen inom industrinpå 3,. Det är framför allt den kemiska industrin och verkstadsindustrin somberäknas öka sina andelar av den totala industriproduktionen. Skogsindustrinsamtjärn- och stålindustrin väntas också öka sina andelar något. SIND räknar i prognosen med att den specifikaenergiåtgången, dvs. energianvändningen i förhållande till produktionen,minskar med i genomsnitt 1,/79-1990. För elberäknas en ökning på 0,medan motsvarande förändring för oljeätgångenanges bli en minskning på 3,. Utvecklingen varierar mellan olika branscher.Kraftiga minskningar av den specifika oljeåtgången beräknas ske iskogsindustrin och den kemiska industrin. SIND räknar med att den antagnaenergieffektiviseringen sammanlagt leder till att industrins energianvändningår 1990 blir ca lägre än om ingen effektivisering äger rum. SIND räknarockså med att en omfattande substitution av olja kommer att ske inomindustrin. beräknas denna uppgå till ca , varav kol svarar förungefär hälften. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 78 avser torv, skogsavfall, naturgas och el. Sammanlagtinnebär SIND:s antaganden om effektivisering och substitution att industrinsanvändning av olja beräknas bli ca 3,3 milj. ton lägre än om dessa antagandeninte hade gjorts. SIND har också beräknatenergianvändningen i ett alternativ med lägre tillväxt inom industrin.Beräkningarna omfattar alternativa bedömningar om tillväxten inom vissabranscher. Bl.a. antas en betydande minskning jämfört med i LU 80 avproduktionsvolymen för gruvor samt järn- och metallverk. SIND beräknar energianvändningeninom industrin till i sin huvudprognos. I alternativet medlägre tillväxt beräknas energianvändningen bli eller lägre. Stora krav kommer att ställas påindustrin för att vi skall kunna nå balans i svensk ekonomi under 1980-talet.Den utveckling av exportindu-trin som följer av kravet pä extern balansnödvändiggör en snabb industritillväxt. Enligt uppgifter i LU 80 kan, som jaghar anfört , t. ex. verkstadsindustrin och den kemiska industrinväntas öka sin andel av den totala industriproduktionen. Det är enligt min mening av storvikt att industrin kan fä tillgång till den energi den behöver för sintillväxt. Knapphet pä energi får inte hindra en eljest möjligproduktionsökning. är det nödvändigt att effektiviteten ienergianvändningen ökas. Effektiva åtgärder för energihushållning ocholjeersättning inom industrin bör genomföras . Sädana åtgärderkan också medverka till att stärka industrins konkurtens-kraft. Utveckling av ny teknik m.m. förenergihushållning och oljeersättning kan också leda till industriellautvecklingsmöjligheter för bl. a. verkstadsindustrin. Enligt min bedömning anser jag detrimligt att räkna med en energianvändningsnivå är 1985 pä , varav47-55 TWh el. bedömer jag att nivån bör vara , varav53-59 TWh el. Med dessa användningsnivåer skulleenergianvändningen öka med resp. och i genomsnittunder och med resp. och . För el och andra bränslen än olja beräknas ökningstaktenbli högre. Användningen av olja beräknas minska. 4.4 Energihushållningsprogram för bostäder, service m. m. Jag kommer i det följande attinformera om den närmare utformningen av energihushållningsprogrammet försektorn bostäder, service m. m. samt att närmare ange vissa riktlinjer förrådgivning för att spara energi inom jordbruk och trädgårdsnäring. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 79 av den totalaenergianvändningen i landet eller drygt , varav ca el, avseranvändningen inom sektorn bostäder, service m.m.' Denna energianvändningomfattar all energianvändning utanför industrin och transportområdet, dvs.användningen i förutom bostäder, bl. a. den offentliga sektorn, handel,byggnadsverksamhet, jordbruk, skogsbruk och fiske m. m. Energianvändningen inom sektornavser framför allt uppvärmning av bostäder och lokaler. Sammanlagt åtgår av energianvändningen för detta inkl. varmvattenberedning. Jag kommer i detföljande (kapitel 8) att redovisa energianvändningen för uppvärmning.Användningen av elenergi för hushållsapparater och belysning i bostäder utgörca av den totala energianvändningen inom sektorn bostäder, service, m. m. Energianvändningen inom sektorn påverkas framför allt avantalet bostäder och lokaler samt dessas beskaffenhet och skötsel. Vidare harnaturligtvis klimatet stor betydelse, liksom även brukarbeteenden. Det sätt påvilket bostäderna m. m. uppvärms har betydelse bl. a. för andelen el i dentotala energianvändningen. har energianvändningen inom dennasektor liksom inom andra sektorer ökat kraftigt. Antalet bostäder och derasvolym samt värmestandarden har ökat väsentligt . Under perioden1965-1973 beräknas energianvändningen inom sektorn ha ökat med i genomsnitt3,per är. 1979 har användningen av energi ökat med igenomsnitt 0,räknat pä temperaturkortigerade värden. Som jag tidigarehar anfört tyder tillgängliga uppgifter på att en lageruppbyggnad - utöver detnormala - skedde hos energianvändarna . Om 1979 årsanvändningssiffra konigeras härför blir den genomsnittliga ökningen mindre än 0,per är. Användningen av bränsle har minskatmedan elanvändningen har ökat kraftigt . Utvecklingen av energianvändningenunder torde bero på flera faktorer. Sannolikt torde den dämpaderealinkomstutvecklingen till viss del ha påverkat energianvändningen. Storbetydelse torde också effekten av genomförda energisparätgärder ha haft.Oljekrisen med åtföljande kraftiga oljeprishöjningar ledde till enökad energimedvetenhet och till ökad lönsamhet för energihushållande åtgärder.Detta tillsammans med insatta åtgärder, bl. a. statligt stöd för energisparandeinvesteringar, har lett till att ett stort antal energihushållande åtgärderhar vidtagits i bostäder och andra byggnader. Jag kommer först att behandla frågor om energihushållningi byggnader och går därefter över till att behandla andra frågor omenergihushållning inom sektorn samt vissa informationsfrågor. ' Uppgifterna avser preliminära och temperaturkorrigeradevärden förär 1979. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 80 Staten har vidtagit omfattandeåtgärder för energihushållning i byggnader. Förnybyggnad finns krav i byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt1972:776, ändrad senast 1980:408) pä att byggnad skall utföras sä att denmöjliggör god energihushållning (44 a §). Vidare finns krav på att byggnadeller del av byggnad, som har uppförts i enlighet med bestämmelserna om godenergihushållning, skall underhållas så att möjligheterna till godenergihushållning i skälig utsträckning bibehålls (50 §). I tillämpningsföreskrifternatill byggnadsstadgan. Svensk byggnorm (SBN), finns vidare föreskrifterna somreglerar byggnaders och installationers utformning m. m. vid ny-, om- ellertillbyggnad. Energianvändningen i byggnader som uppförs enligt de nyabestämmelserna beräknas uppgå till i genomsnitt hälften av energianvändningen ibyggnader uppförda . Under är 1980 har en begränsadrevision av SBN genomförts vilken bl. a. medfört en skärpning av kraven påvärmeisolering i vissa typer av industribyggnader. Statliga lån och bidrag lämnas förenergibesparande åtgärder i befintliga bostäder m. fl. Underperioden 31 december 1979 har sammanlagt ca 4000 milj. kr.beviljats i stöd till energisparande åtgärder i byggnader exkl. näringslivetsbyggnader. Huvuddelen av det totala stödet avser lån. av det totalastödet avser bostäder. De åtgärder i bostäder samt statliga och kommunala byggnadersom har erhållit stöd beräknas medföra en energibesparing på sammanlagt drygt 5TWh . Bostäderna svarar för ca härav. Jag kommer strax att ocksåredovisa det energisparande som har skett i statliga och kommunala byggnader. beslut med anledning avförslaget till energisparplan för befintlig bebyggelse (prop. 1977/78:76, CU1977/78: 31, rskr 1977/ 78: 345) innebar att slog fast en högambitionsnivå för ett program för energibesparande åtgärder inom befintligbebyggelse. Målet formulerades sä att riktpunkten skall vara attnettoenergiförbrukningen i det befintliga byggnadsbeståndet skall vara ca 35TWh lägre än vid beslutstillfället. En omprövning av programmetförutsattes ske inför /82. En speciell delegation,energihushållningsdelegationen, tillkallades för att bl. a. följa och samordnaarbetet med energisparplanens genomförande och utvärdering. Andra åtgärder som har vidtagits för att sparaenergi i byggnader avser information, rådgivning och utbildning. a. harmänga kommuner med hjälp av statligt stöd byggt upp en organisation förrådgivning och besiktning avseende energihushållning i byggnader. Satsningar har också gjorts inomenergiforskningsprogrammets ram för att ta fram ny energisnål teknik. Arbetethar varit inriktat bl. a. på att ta fram energisparande tekniskutrustning. Åtgärderna har avsett bl. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 81 isolerings-och tätningsteknik, reglersystem, venfilationsteknik med vär-meätervinning ochutrustning för styrning och reglering av klimathällning-en. Vidare harbetydande insatser gjorts beträffande utnyttjande av solvärme, värmepumpar ochvärmelager. lämnas stöd till forskningsriktatexperimentbyggande. Detta stöd har betydelse för att bl. a. föra utforskningsresultaten till praktisk användning. Flera förslag har lagtsfram som rör energihushållningen i byggnader. Energihushållningsdelegationen har i rapportenProgram för energihushållning i befintlig bebyggelse lagt fram underlag förstatsmakternas omprövning av energisparplanen. Delegationen har härvid lagtfram förslag om framtida program för energihushållning i befintlig bebyggelse.Delegationen föreslår bl. a. att som riktmärke för energisparverksamhetensätts en nivå som motsvarar alternativ III i energisparplanen. Delegationenunderstryker dock att omfattningen av och avvägningen mellan olika åtgärdersjälvfallet måste bestämmas i ljuset av övergripande samhällsekonomiskabedömningar. Delegationen föreslår vidare att genomförandet av sparplanen skeri tre samordnade program nämligen ett energisparpro-gram, ett ombyggnadsprogramoch ett program för användning av alternativa energikällor i byggnader. Vidareföreslås förändringar i det ekonomiska stödsystemet bl. a. borttagande avbidrag till flertalet energibesparande åtgärder och stöd till vissa åtgärdersom inte får stöd enligt nu gällande regler. Till dessa åtgärder hör bl. a.övergäng till fastbränsleeldning i mindre anläggningar samt övergång tilluppvärmning och varmvattenberedning med el om denna inte är s. k.direktverkande. Vidare föreslär delegationen bl.a. att besiktning fr.o.m. den 1juli 1982 skall utgöra villkor för att erhålla energisparstöd till bostadshussamt att regelbunden besiktning av i första hand värmeanläggningar genomförs. () har i sitt betänkande(Ds I 1980:22) El och olja lagt fram förslag som syftar till ökad användning avel vid uppvärmning av byggnader och flexiblare värmesystem i byggnader vadavser utnyttjade energislag. Dessa förslag behandlar jag i det följande(avsnitt 8.5). Efter samråd med chefen för bostadsdepartementetvill jag anföra följande. En aktiv och ambitiös energihushållning är ettgrundläggande krav för att nå en ökad försörjningstrygghet inom energiområdet.Stora möjligheter till besparingar finns inom bebyggelsesektorn. Chefen för kommer enligt vadjag har erfarit att efter samråd med mig senare att lägga fram förslag angåendeenergihushållning i byggnader . Hon kommer därvid bl. a. attbehandla förslagen från energihushållningsdelegationen och vissa förslag frånELAK. Riktlinjerna och styrmedlen för energihushållningen kommer en-7 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 82 ligtvad jag har erfarit att ligga i linje med de riktlinjer och styrmedel som jagtidigare har föreslagit bör gälla för hushållning inom sektorn bostäder,service, m. m. Energihushållningsåtgärderi byggnader bör avvägas mot åtgärder för tillförsel. Insatserna för att sparaenergi bör enligt min mening stämmas av mot kostnaderna för att värma uppbyggnader. Detta innebär bl. a. att vid planeringen av energisparandet ibyggnader hänsyn måste tas till befintliga och planeradevärmeförsörjningssystem inom området. Detta gäller som jag fidigare harframhållit särskilt när dessa system bygger på möjligheterna att utnyttjakraftvärme eller spillvärme. När det gäller de statliga styrmedlen börutgångspunkten vara en prissättning inkl. skatt som speglar målen inom energipolitiken.Vidare bör rådgivning, besiktning, utbildning och information få en allt störtetyngd framöver. Chefen för kommer också att föreslåförändringar av det ekonomiska stödet till energisparande åtgärder. Betydande satsningar bör också göras för att tafram och pröva ny teknik för energihushållning i byggnader. Chefen förindustridepartementet kommer i det följande (avsnitt 15.2.3.8) att lägga framförslag om insatser för forskning och utveckling rörande energihushållning ibefintliga byggnader. Insatserna, som avser industriellt utvecklingsarbete,omfattar åtgärder inom bl. a. områdena värmeåtervinning och isolering samtstyr- och regler-teknik. Chefen för kommer vidare attsenare lägga fram förslag om fortsatta resurser till energiinriktadutvecklings- och demonstrationsverksamhet rörande bebyggelsen och tillutveckling av energitekniska provningsmetoder samt om lån tillexperimentbyggande m. m. Energianvändningen inom sektorn bostäder, servicem. m. omfattar -förutom energianvändningen för uppvärmning av byggnader -användningen av energi för andra ändamål hos hushållen, den del avnäringslivet som inte är industri, t. ex. handel, servicenäringar, jordbruk,skogsbruk och fiske samt statlig och verksamhet. arbetar löpande med frågor om bl.a. hushållens energihushållning. Verkets åtgärder inom energiområdet omfattarbl. a. provning - i samarbete med andra berörda organ - av olika produkterinom energiområdet t. ex. av tätningslister, braskaminer, oljeeldadevillapannor och solfångare. Verket bevakar också frågor om vilseledande ochöverdrivna löften om energispartesultat vid marknadsföring av olika produkter.Reglerna i marknadsföringslagen (1975:1418) ger möjlighet att kräva attföretagen ger konsumenterna sådan produktinformation som har väsentligbetydelse för konsumenterna. Inom ramen för dessa regler har verket är 1977träffat en överenskommelse med bilbranschen om riktlinjer för information omnya personbilars bränsleförbrukning. Riktlinjerna, som har Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 83 omarbetats är 1979, omfattar regler om hur och varinformation skall lämnas. Underlag för informationen skall enligt riktlinjernatas fram genom provning. har vidare fastställt riktlinjer förinformation om energiförbrukningen hos vissa hushållsapparater såsom kylar,frysar och hushållsugnar. Riktlinjerna har trätt i kraft under år 1980.Verkets fortsatta arbete med energideklarationer omfattar, enligt vad jag harinhämtat, bl. a. disk- och tvättmaskiner samt fritidsbåtar. En utredning (H1979:05), varu-provningskommittén, har i uppgift att bl. a. utvärdera denhittillsvarande varuprovningsverksamheten samt att inventera de provningsmetoderoch resurser som finns på olika håll i samhället och hur de används i konsumentinformationen.Utredningens arbete bör fä betydelse även för provning av energitekniskaegenskaper. olika åtgärder bör ses som en stimulansför att få fram energisnåla produkter och information till framför allthushållen om dessa. arbete inom detta område häri prop.1980/81: 20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. (bil. 10, NU 1980/81:28,rskr 1980/81: 134) angetts som en av de arbetsuppgifter som verket bör prioritera. Åtgärder för att hushälla medenergi har vidtagits inom stat och kommun. För att ge en samlad bild avvidtagna åtgärder redovisar jag även åtgärder som avser uppvärmning av statligaoch kommunala byggnader. Inom statsförvaltningen har bl. a. , varsfrämsta uppgift är att anskaffa och förvalta lokaler ät civila statligamyndigheter, genomfört energibesparande åtgärder i de byggnadersom förvaltas av styrelsen. Den genomsnittliga specifika energianvändningen förstyrelsens fastigheter har till följd härav fram till juli 1979-enligt uppgifter i energihushållningsdelegationens rapport förenergihushållning i befintlig bebyggelse - minskat med närmare 20%.Energibesparande åtgärder har också vidtagits i de byggnader som förvaltas avfortifikationsförvaltningen. har vidare bedrivitinformationskampanjer vilka har riktats till alla anställda i statlig förvaltning.Liknande åtgärder har vidtagits också inom försvarets anläggningar. Genom förordningen (1976:757) om vissa åtgärder inomstatsförvaltningen för att minska förbrukningen av energi (ändrad 1979: 735)har vidare regler avseende energihushållning i de statliga myndigheternasverksamhet utfärdats. ändrades reglerna i förordningen bl. a. i syfteatt förstärka de initierande och rapporterande funktionerna. a. infördesregler om att energisparkommittén efter samråd med skalllämna föreskrifter om arbetet för av myndigheten utsedda energisparledare ellerenergigrupper. Enligt vad jag har erfarit kommer sådana föreskrifter attutfärdas . Dessa regler torde bidra till förbättrade insatser förenergihushållning inom de statliga myndigheterna. Kommuner och landsting har också, bl. a med statligtekonomiskt stöd. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 84 vidtagit en rad energihushållande åtgärder i sinabyggnader. Den åriiga bruttoenergibesparingen av de åtgärder som har fått stödunder beräknas enligtenergihushållningsdelegationens rapport till ca . De flesta åtgärdernahar genomförts i skolor, sjukhus m.m. och kontor. Många kommuner har ocksåbildat energispar-kommittéer för att stimulera energihushållningen bl. a. inomkommunens egna byggnader och förvaltningar. Föreskrifter om energihushållningeninom kommunernas förvaltningar har också utfärdats inom ett antal kommuner.Kommunerna vidtar härutöver en rad åtgärder för att stimuleraenergihushållningen hos fastighetsägare, hushåll m.fl. Enligt min mening har detoffentliga ett stort ansvar bl. a. när det gäller att hushälla med energi. Detgäller naturiigtvis i all synnerhet statens och kommunernas egna byggnader ochverksamheter. Arbetet för energihushållning inom dessa områden bör därförbedrivas kraftfullt . Energianvändningen inom jordbrukoch trädgårdsnäring uppgår till totalt ca varav ca avseruppvärmning m.m. av bostäder. Användningen motsvarar av den totalaslutliga energianvändningen i landet. Energianvändningen avser drivmedel förlantbrukets maskiner, elenergi för drift av maskiner och bränslen föruppvärmning och torkning av spannmål m. m. Som bränsle används huvudsakligenolja. Möjligheterna är dock goda att för uppvärmningsändamål m.m. inomjordbruket ersätta olja med inhemska bränslen genom att sådana finnstillgängliga inom lantbruket i betydande utsträckning. Statliga bidrag tillenergibesparande åtgärder inom jordbruk och träd-gärdsnäring infördes år 1974.Bidragen till åtgärder i jordbruket har liksom bidragen till övriga åtgärder inäringslivets byggnader och processer upphört vid utgången av . Bidragtill åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader lämnas dock även . Stöd till prototyper och demonstrationsanläggningar kan lämnasfrån oljeersättningsfonden fr. o. m. . Av tillgängligauppgifter framgår att SIND har beviljat bidrag till åtgärder i jordbruket medsammanlagt ca 5,6 milj. kr. För bidrag till åtgärderinom trädgårdsnäringen har enligt vad jag har nämnt i det föregåendeanvisat sammanlagt 32 milj. kr. Sammanlagt har beviljats bidrag tillca 1 200 energibesparande projekt och till vissa prototyper och demonstrationsanläggningarinom trädgårdsnäringen. Efter samråd med chefen förjordbruksdepartementet vill jag ta upp vissa frågor om energianvändningen inomlantbruket och trädgårdsnäringen. Energihushållning inom lantbruketär inte bara en fräga om att spara energi utan även en strävan att gå över tillnya energisnålare tekniker liksom att utveckla och utnyttja förnybaraenergitillgångar såsom skogsråvara, halm, torv och särskilda energigrödor samtsolvärme, vindkraft och spillvärme. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 85 Det finns enligt min mening godamöjligheter att spara energi och att gå över till andra bränslen än olja inomlantbruket och trädgårdsnäringen. För att möjliggöra detta behöverenergianvändarna bl. a. fä kunskap om de energibesparande åtgärder som kanvidtas och hur dessa bör utföras. Statens åtgärder för energihushållning inomjordbruket och trädgårdsnäringen bör därför inriktas mot information ochrådgivning. Som jag anförde i propositionen om stöd för åtgärder för att ersättaolja m. m. 1980/ 81:49) finns det goda skäl för en betydande satsning pärådgivning inom energiområdet vad gäller främst mindre och medelstora företag.Jag framhöll vidare att principen bör vara att stöd till utbildning ochrådgivning i energibesparingssyfte bör finansieras från oljeersättningsfonden.Detta gäller även rådgivning till företag inom jordbruk och trädgårdsnäring.Jag har tidigare betonat att näringslivet bör ha ett ansvar för att föra utkunskap om en rationell energianvändning. Detta bör givetvis gälla också dendel av näringslivet som avser jordbruk och trädgårdsnäring. Enligt vad jag harerfarit har ett stort intresse visats från näringarnas sida för dessa frågor.Vissa statliga insatser är dock nödvändiga. Av vad jag nu har anfört framgåratt jag anser det angeläget med energirådgivning inom jordbruk ochträdgårdsnäring. Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna bedriver rådgivningför att effektivisera jordbruket och trädgårdsnäringen. Kunskaper ocherfarenheter om jordbruks- och trädgårdsföretag finns samlade hos dessamyndigheter. Det är därför naturligt att de svarar för den statligarådgivningsverksamhet inom energiområdet som är inriktad mot företag inomjordbruk och trädgårdsnäring.