prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Tillgrund för vårt arbete har också legat aktuella prognoser för befolkningsutvecklingoch bebyggelse. Uppvärmningssystem sombygger på direktverkande elvärme med elradialorer kan endast använda el somvärmekälla. I vatten- och luftburna system kan olika bränslen användas. Dettager ökad flexibilitet men leder också till högre investerings- ochdriftkostnader. I nytillkommande småhusblev det under 1970-lalets första hälft allt vanligare med direktverkandeelvärme med elradialorer. Denna trend bröts emellertid och harvattenburen elvärme blivit ungefär lika vanlig i nya småhus. Denna utvecklingkan dock snabbt vända igen. Fjärrvärme ger storflexibilitet, hög verkningsgrad och goda möjligheter att utnyttja nyaenergikällor för uppvärmning. Fjärrvärmen har också fält ökad utbredning ochdenna utveckling väntas forisätta. Moldenna bakgrund har ELAK redovisat bl.a. följande överväganden och förslag: 1.Den kommunala energiplaneringen bör förstärkas. Prop.1980/81:133 144 förolika planområden ta ställning fill aktuella och framtida uppvärmningsformer.I byggnadsstadgan bör föreskrivas alt plan skall åtföljas av en redogörelse förde överväganden om planområdets energiförsörjning som gjorts under planarbetel.Berörda myndigheler bör ges i uppdrag alt utarbeta en handlingsplan som kommunemakan lägga gmnd för sin energiplanering. Huvudparten av allbyggnadsuppvärmning i förtätad bebyggelse bör ske i centraliserade system. Värmecentraler föralternativbränslen och solvärme bör stödjas. Eventuella bidrag från staten börförmedlas av kommunerna. Kommunerna skall vara beredda alt la på sig ansvaretför cenirala uppvärmningssy-tem men sådant ansvar skall också kunna läggas påbostadsföretag och samfälligheter. Lagstiftningen på området bör ses över. För fiden fram lill år 2000kommer, enligl vår bedömning, andelen småhus i bostadsproduktionen att minska.I stället torde vi anfingen få många nya bostäder i form av mindre lägenhetereller ocksä ett färre antal nya bostäder av varierande storlek. Också i detsenare fallet torde tonvikten dock ligga på mindre iägenheter. Gränsen mellansmåhus och flerbostadshus suddas delvis ut. Vi föreslår alt byggnadersuppvärmningssystem skall utformas så alt de ger viss frihet vid val avenergikälla. De krav pä flexibilitet som detta ställer blir bl.a. beroende avantaganden om den framtida energisitualionen. Vid nybyggnad och vid ändringav uppvärmningssystem i befintliga byggnader föreslår vi förbud motinstallation av direktverkande elradiatorer. Förbudet bör gälla frän 1 januari1982. Undantag från detla förbud börmedges för särskilt uppvärmningssnåla byggnader. Detla förutsätter åtgärderför energihushållning som är mera omfattande än vad som krävs enligl svenskbyggnorm (SBN 75). Fömtsättningarna för undantaget skall i elt första stegkunna uppfyllas med nu känd teknik. Viföreslår atl byggnad får värmas med direktverkande elradiatorer om behovet avelenergi för radiatorer och tappvarmvatten minskas genom olika ätgärder.Minskningen bör molsvara av energibehovet för radiatorerna jämförtmed om byggnaden varit utförd enligt minimikraven på värmeisiolering ochluftomsättning i SBN 75. I etl andra steg börreglerna skärpas. Härigenom uppnäs ett starkt incitament till vidare utvecklingmot alltmer uppvärmningssnåla byggnader. Reduktionens sloriek bör prövas mol bakgmndav den kunskap som föreligger och detsamhällsekonomiskt optimala. Vi anser emellertid all reduktionen bör blibetydande i förhållande till normkravet. Ett riktmärke för andra steget börvara en minskning från SBN 75. Vi föreslår att de skärpta kraven införsår 1986. Viföreslår att tillfälliga byggnader, t. ex. arbetsbodar, och byggnader Prop.1980/81:133 145 somvärms upp tillfälligt, t.ex. flertalet fritidshus och vissa samlingslokaler,inte skall omfattas av förbudet. Vidare föreslår vi undanlag för lillverkningslokalerinom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringen, för vissa kullurhislorisklvärdefulla byggnader och bebyggelsemiljöer samt i övrigt i sådana fall där ettförbud framstår som uppenbart orimligt. Vibedömer alt byggnadsnämnderna har kompetens att avgöra när undantag från förbudet mot direktverkande elvärme med elradiatorer skall medges. Prövningen bör bindas fill hanteringen av byggnadslovsärendet. Viföreslår alt lånebeslämmelserna ses över så alt ocksä uppvärm ningssnåla byggnader med direktverkande elradialorer kan finansieras på lika villkor som de med flexibla uppvärmningssystem. Detta torde vara möjligt att genomföra inom existerande låneramar genom en ompriorite ring av låneberältigade åtgärder och utrustning. Samma bedömning gäller också för flerbostadshus och lokaler. Inytillkommande småhus som skall värmas med vattenburen el bör sådana förberedelser göras alt skorsten senare kan installeras och utrym me ordnas för uppvärmningskomponenter, t. ex. panna och bränsleförråd. Ibyggnader som kan få dispens frän förbudet mot direktverkande elradiatorer börmöjligheterna att senare införa ett inre distributionssystem för värmeförberedas. Detta bör ske vid planeringen och delaljutförandet av byggnaden.Det bör tillses atl det pä tomtmark finns utrymme för nödvändiga alternativaanordningar för uppvärmning. Vidombyggnad av befintliga byggnader medför kraven all skorsten, bränsleutrymmen m.m, normalt skall bibehållas. Resurser bör satsas päutveckling av lämplig teknik för att valten-eller luftburet distributionssystemvid behov skall kunna installeras i hus som byggts med direktverkande elradialorer. Tillkommande vattenburna systembör dimensioneras för lågtemperatur. Den nuvarande temperaturen iradiatorerna, "80-60", bör sänkas till "60-40". Härigenomunderlättas utnyttjandet av direkt solvärme, spillvärme och värmepumpar. Byggnadslov skall krävas föratt man i befinllig byggnad skall få väsenlligt ändra eller införa helt nyttuppvärmningssystem. Anskaffning av oljetank och inslallafionav oljebrännare bör inte få räknas in i låneunderlagel för stafiiga lån tillbostadsbyggande. För installation av villapannorsom kan eldas med olja bör krävas atl pannan är förberedd för användning avelenergi. Hushållsapparater ochanordningar för belysning och varmvattenberedning tar en betydande del avenergiförbrukningen i anspråk. Normer och belåningsregler bör utformas så attde stimulerar lill energisnålhet. Ur samhällsekonomisk synvinkelfinner vi det angeläget att den tillgängliga elkapaciteten utnyttjas för altersätta olja vid uppvärmning. I första hand bör den dyra lätta eldningsoljanersättas. Den oljeeldade mottryckskraftenanvänder tung eldningsolja med hög 10 1980/81. Prop.1980/81:133 146 verkningsgrad.Oljeeldning i småhus och även i vissa större pannor sker med dyr lätteldningsolja med väsentligt lägre verkningsgrad. Verkningsgraden är dessutomextremt låg dä pannorna enbart producerar tappvarmvatten. Detkan därför vara ekonomiskt motiverat atl året mnt utnyttja elvärme baserad på oljeeldadmottryckskraft för alt ersätta uppvärmning med lätt eldningsolja. Används mottryckskraftpå delta sätt ger detta också incitament atl konvertera oljeeldat mottryck tillfastbränsleeldning. Utgångspunkten för våra förslagom konvertering frän olja fill el är den samhällsekonomiska lönsamheten. Dennalönsamhet bedömer vi som god. Våra förslag syftar därför till alt göra konverteringarlönsamma och finansiellt möjliga ocksä för berörda kommuner, industrier ochfastighetsägare, Detla bedömer vi vara en förulsällning för att desamhällsekonomiskt välmotiverade konverteringarna kommer till ständ. Vi bedömer alttillverkningskapaciteten vad avser elpatroner, elpannor etc. är lillräcklig ocksävid snabb konvertering från olja till el. Installationskapaciteten kan däremotutgöra en begränsande faktor. Med hänsyn till begränsadkapacitet i vissa distributionsnät är det särskilt fördelaktigt när el kanersätta olja vid uppvärmning vär, sommar och höst. Den nuvarandeenergibeskattningen snedvrider prisrelationerna mellan olja och el till nackdelför elvärme. Lönsamheten för övergäng till el skulle förbättras betydligt viden neutral beskattning. Frägan analyseras av energiskattekommitién. Vi föreslåratt energiskattekommittén anmodas att skyndsamt slutföra denna del av sittarbete. Större pannor i fjärrvärmeverkoch industrier bör i betydande utsträckning kompletteras för användning av el.Härigenom kan tung eldningsolja ersättas med el från vatten- ochkärnkraftverk. Potentialen är stor. Tillverknings- och installationskapacitetfinns och ledningskapacite-len är lillräcklig. De nödvändiga investeringarnabedömer vi kan samhällsekonomiskl tjänas in på ett par eldningssäsonger. Skattenpå el i relation fill den på olja hindrar en spontan övergång till elanvändningi slörre pannor. () har möjlighet att bevilja skattereduktionvid elleveranser till slörre förbrukare. Sådan reduktion bör inte knytas tillsärskilda perioder utan bör avse all leverans. Vi föreslår att frågan omutformning och sloriek av skattereduktionen utreds av industriverket i samrådmed RSV. Råkraftleverantörenoch användaren kan avtala alt leverantören, med hänsyn till osäkerheten i frågaom elpris och utnyttjandegrad, skall svara för investeringen och äga pannan(ett slags leasing-förfarande). Medelstoraoljepannor och oljepannor i småhus eldas huvudsakligen med läll eldningsolja. En omfattande konvertering lill elanvändning bör ske. Potentialen är stor. Här finns dock inte möjlighet till individuellt anpassade skattereduktioner. Lån och bidrag bör därför användas för att Prop.1980/81:133 147 ensamhällsekonomiskt riktig konvertering skall bli meningsfull också förinnehavare av sådana oljepannor. Lån bör därför beviljasför installation av elpatron, elkassett och varmvattenberedare saml förkostnader för byte av oljepanna till panna för andra bränslen. Pannbyte till kombinafionspannabör stimuleras genom bidrag om, förslagsvis, högst beräknal på restvärdelav den befinlliga oljepannan. Installation av kombinationspanna bör också stimulerasgenom förmånligare lån. Viföreslår också att energisparlån skall kunna förenas med villkor omkonvertering till el med elpatron eller molsvarande. Vi bedömer att de åtgärder förkonvertering från olja till el som vi föreslår kan resultera i en minskadförbrukning av olja, huvudsakligen lätt eldningsolja, i storleksordningen1,61,8 miljoner m . Delta mål skulle nås genom en ökad användning av elför uppvärmning av storleksordningen . För den del av elproduktionensom sker i mottryckskraftverk beräknas åtgå ca 1 miljon m tung eldningsolja. God tillgång på el kan minskautrymmet för nya energikällor. En växande marknad för nya energislag och nyenergiteknik behövs . Detta förutsätter ytterligare offenfiigaekonomiska insalser och en framåtsyftande statlig och kommunalenergiplanering. Föralt främja användningen av solenergi bör i vissa kommuner och områden el intefå utnyttjas för produktion av tappvarmvatten i större anläggningar. I ställetbör statligt stöd utgå till dessa kommuner och områden till produktion av solvärmttappvarmvatten. Offentligaoch privata byggherrar bör stimuleras att salsa pä system baserade på solvärmeför helårsuppvärmning. Enligt vår bedömning torde deteffektivaste sättet alt spara olja med värmepumpar vara att i första handinstallera ytjordvärmepumpar i befintliga större en- och tvåfamiljsfastigheter.I centraliserade system som inte utgör underlag för mottrycksproduktion kanvärmepumpar ge slora besparingseffekter. Del bör undvikas att en ökningav el för uppvärmningsändamål om ca fio år leder till enoekonomisk utbyggnad av ledningssystemet. Kommunala energiplaner utgör här ettstyrinstrument. Eldistributören bör prioritera en eventuell nätutbyggnad lillområden där utbyggnaden är mest rationell. Lån och bidrag tillkonvertering bör kräva godkännande från eldistributören. I godkännandet börockså anges beviljad anslutningseffekt. Information till allmänheten ärett väsenlligt medel för atl snabbt fä igång en konvertering från olja fill el.Sådan information bör lämnas både om de tekniska möjlighelerna och deekonomiska villkoren i form av bl. a. lån och bidrag. Eftersom tillgången på elenergiunder kan bli begränsad bör de föreslagna styrmedlen successivt anpassaslill utvecklingen. 1980/81:133 148 föreslårdärför atl en omprövning av stimulansåtgärderna sker . Ur beredskapssynpunkl tordevåra förslag, med elt undantag, ha enbart posifiv inverkan. Undanlaget utgörvårt förslag att även konvertering fill rena elpannor skall stödjas. Vi bedömer alt de negativaeffekterna på sysselsättningen inom elsektorn av våra förslag blir relativtsmå. Effekten på den lotala sysselsättningen torde vara posifiv. Desociala och miljömässiga konsekvenserna av förslagen bedömer vi också som små. 1980/81:133 149 Efterremiss av belänkandet (Ds I 1980:22) El och olja har yttranden avgetis avarbetsmarknadsstyrelsen (AMS), bostadsslyrelsen, ,(), statens industriverk (SIND), ,statens planverk, statens råd för byggnadsforskning (BFR), slalens vattenfallsverk, överslyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), energihushällningsdelegationen(Bo 1978:03), energisparkommittén (I 1974:05), hovrätten för Nedre ,kammarrätten i , , kommunstyrelsen i , ,, , , , , och Örebrokommuner. , , (),Näringslivets energidelegation (), . Centrala driftledningen (CDL), elektriska installatörsorganisationenEIO, användning (FERA),Näringslivets buggnadsdelegation (NBD), . Svenska elgrossistAB (), . , ,Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA), allmännyttiga bostadsföretag(), , ,, VVS-information, Delegationen (I 1975:02) förenergiforskning. Hämtöverhar i anslutning till remitteringen inkommit yttrande från ,, föreningen , AB Takvärme, , . Arbetarpartietkommunisterna (), , , IKO , Kemikontoret,Asea , , m. fl., samt från ett antalföreningar och enskilda. 2.2 Användningav el för att ersätta olja ELAKföreslär att den under 1980-talel tillgängliga elproduktionskapacilelenanvänds för att spara olja. Delta kan enligt ELAK ske genom att elanvänds för uppvärmning i byggnader som uppvärms med olja samt i sloraelpannor i fjärrvärmesystem och inom induslrin. Elt överväldigande flertal avremissinstanserna förordar att el används för att spara olja på det sätt somELAK föreslagit. RRV, LRF och DFE ärtveksamma fill eller avstyrker en övergäng från olja lill el framför allt ismåhus. 1980/81:133 150 RRVsom förordar att konverteringen i första hand genomförs i större enheter anför: Omfattandekonvertering till elvärme i småhus torde ta i anspråk betydande planerings-och installafionskapacitet som det kan bli oundvikligt med betydandeinvesteringar i distributionsnäten. En framtida omfattande övergång frånelvärme till andra energislag i småhusen torde också leda till betydandesvårigheter av teknisk och administrativ natur. Utredningen har enligt RRV:smening varit alltför optimistisk när man bedömt tiden för att planera ochgenomföra ett seriöst omställningsprogram. Enligt RRV:s uppfattning torde det föreliastora skillnader i tidsåtgång när det gäller att ersätta olja genomkonvertering i stora centrala anläggningar jämfört med att uppnå motsvarandeoljeersättning genom konvertering av ett stort antal villapannor. Specielltgäller detta när utbyggnad av ledningsnätet blir nödvändigt i det senarefallet. RRVsom även ser svårigheter att senare äterkonvertera bort från elvärme anförvidare: Enspeciell aspekt på problemet med "återkonvertering" är elkonverte-ringensinverkan på utveckling av nya energikällor. I betänkandet uttrycks på flerahåll medvetenhet om riskerna för atl en massiv satsning på elenergi kan komma attverka hindrande för introduktionen av nya energikällor liksom för hushållningoch utnyttjande av industriell spillvärme. Utredningen för också fram vissaidéer om åtgärder för att minska dessa risker. Någon mer inträngande analys avkonkurrensförhållandet mellan en massiv elsatsning och introduktionen av nyaenergislag har emellertid inte gjorts. Införförestående statsmaktsbeslul att utnyttja det tillfälliga elöverskoltet föroljereduktion är det enligt RRV:s mening angeläget atl det här behandladekonkurrensproblemet prövas noggrant. En sådan prövning kan komma atl ge vidhanden alt en sä massiv elkonvertering som den utredningen förordar måsleundvikas av långsiktiga skäl. Det är svårt att på det presenterade underlagetta ställning lill om detta i sä fall bäsl skall ske genom att vissa geografiskaområden lagstiftningsvägen undandras från elkonvertering eller genom alt mangenerellt undviker alt uppmuntra viss typ av elkonvertering. Målmedvetnastatliga och kommunala styrinsatser torde under alla omständigheter blinödvändiga om dessa svåra avvägningsproblem skall få en tillfredsställandelösning. uppfattning föreslår kommittén ålgärder som innebär slöseri medelkraft som är etl av de mest högvärdiga energislag som används. Huvudtesen ärdessutom atl elkraften ska användas till uppvärmning vilket är denenergianvändning där de alternativa energikällorna lättast kan komma tillanvändning. Enligl förbundets uppfattning skulle en så omfattande satsning påeluppvärmning som kommittén föreslår rycka undan möjligheterna för utvecklingav de alternativa energikällorna under 1980-talel. LRFhar däremot inget atl invända mot att man installerar pannor i Qärrvärmesyslemdär man kan använda elenergi som reserv eller vid Prop.1980/81:133 151 Men förbundet ser det som elt slöseri om fjärrvärmesystem skulleanvända eluppvärmning som bas. Dessulom anser förbundet att användningen avelkraft i Qärrvärmesystemen inte bör subvenlioneras utan atl åtminstone delångsiktiga marginalkostnaderna för kraftproduktionen måste täckas in. I annatfall innebär systemet enligl LRF en subventionering av de fjärrvärmda områdenapä övriga elkonsumenlers bekostnad. DFEanser alt en omfattande övergång till el kan minska användningen av solvärmeunder . DFE som vidare anser att en tillfällig oljeersällning under 1980-laletbör göras pä sådant säll atl den kompletterar en långsiktig strategi föroljeersättning anför: Istället för atl låta det långsiktiga perspektivet vara styrande vid förslagsutformningenhar ELAK i avsnitt 3.8.6 undersökt om förslagen kommer all försvåra ellerförsena inlroduktionen av vindkraft, solvärme och inhemska bränslen. ELAKkonstaterar att teoretiskt finns det under 1980-talel nätt och jämnt samtidigtutrymme för såväl solvärme och inhemska bränslen som konvertering till elvärme.Det möjliga utrymme som ELAK därvid beräknal för torv och skogsenergi ()motsvarar vad som beräknades i prop. 1978/79:115 men är avsevärt lägre än DFE:sbedömning i rapporten () och OED;s nuredovisade bedömning (). 1 praktiken finns det enligt ELAK påtagligakollisionsrisker som bara kan undanröjas genom en god planering på slafiig ochkommunal nivä samt etl omfattande stöd till de nya energikällorna. ELAK an,seremellertid att det ligger utanför uppdraget att behandla sädana problem. EnliglDFE:s mening bör dessa problem undersökas och beaktas såväl före beslut medanledning av ELAK:s förslag som vid genomförandel av ett sådant beslut. , som anser att del är tveksamt om den av ELAK angivna elkapacitetenverkligen kommer all finnas tillgänglig och därför avstyrker ELAK:s förslag,anför: Föratt ersätta lätt eldningsolja med el räknar kommittén därför med att utnyttjaden lediga produktionskapacitet som kommer alt finnas i befintliga oljeeldadekraftvärmeverk . Under medelår beräknas denna uppgå lill57 TWh ärligen . Man skulle därmed ersätta istorleksordningen lätt eldningsolja med en ökadförbrukning av ca I miljon tung eldningsolja per är. Föreningen ifrågasätterredan av detla skäl om den ekonomiska vinst som uppstår av denna ersättning är lillräckligatt finansiera installation av ett Stort anlal elpannor och elpatroner samt ivissa fall förstärkningar av lokala eldislribulionsnäl. Föreningen ifrågasätteremellertid också om de angivna energimängderna verkligen kommer att varatillgängliga. Även om förfar-andel skulle vara samhällsekonomiskl lönsamlfordras det atl det ocksä är företagsekonomiskt lönsamt för del aktuella kraftvärmeverkel.Del är naturligtvis frän de kraftvärmekommunernas synpunkt angeläget all gjordainvesleringar utnyttjas, men priset pä den producerade elkraften måste givelvistäcka produktionskostnaderna. Det är tveksamt om sädan läck- 1980/81:133 152 ningkan uppnås om den producerade elen skall användas för eluppvärmning. De slorakraftbolagen tillämpar mycket låga högspän-ningstaxor, ettförhållande som kan väntas består . Taxorna ger i mångafall inte utrymme för lönsam drift av de kommunala kraflvärmeverken och flerakraftvärmeverk planerar därför atl helt ställa av elprodukfionen. En sådan avställningsparar givelvis ca 1 miljon kubikmeter tung eldningsolja ,vilket då kan sägas vara resultatet av den goda kraftbalansen. BFRsom förordar en ökad salsning på värmepumpar anför: Rådetförordar atl en tillfällig oljeersättning genom ökadelanvändning, göres i Qärrvärmenäl och gmppcentraler inom områdena kombineradesystem med olika värmepumpsystem kompletterat med elpannor, spillvärme ochåtervinning. Genom införande av värmepumpteknologi skapas successivt förutsäitningarför svensk industri på tillverknings- och exportsidoma. Teknik mästeparallellt ulvecklas för införande av solfångare i Qärrvärmenäl och för tappvarmvatten. Byggnadsstyrelsenanser att krav på kombinationspannor bör slällas vid konvertering från olja lillel. ifrågasätter också om för konverteringarär rimlig. SABOanser all ELAK:s bedömning av möjligheter alt ersätta olja med el är alltföroptimistiska med hänsyn till prisförhållandena mellan olja och el. Genomförändrad prisrelation mellan olja och el kan dock enligt el komma altanvändas i större utsträckning för atl ersätta olja. Del är då enligt SABOangeläget att konverteringarna görs pä elt sådant sätt att flexibilitet erhållsi valet av energiform. Deremissinstanser som tillstyrker atl en övergång från olja lill en genomförs enliglELAK:s förslag anför som skäl härför att oljeberoendet måste minskas redanunder . () som förordar att den av ELAK föreslagnaövergången från olja till el genomförs anför: Detär ELlF:s uppfattning att kommittén genomgående varit försiktig i sinauppskattningar av konverteringspotentialen. Detla understryker ytterligare denslutsats, som vi tycker att betänkandel borde framhävt bättre och klarare,nämligen atl konverteringspotentialen är avsevärt större än eltillgången. CDLunderstryker att utnyttjande av el som ersättning för olja bör ske på sådantsätt att man har handlingsfrihet atl gä över till alternativaenergislag. Enligt CDL bör beaktas möjligheten att kunna bibehållaelanvändningen om detla då visar sig önskvärt. CDL anser att del med den mycketstora oljeanvändningen i (1979 ca , varav ca hälften föruppvärmning) finns del gott om utrymme för alla de olika energislag som kanersätta olja. Användningen av föreslagna 15 å el för att ersätta olja utesluterdärför inte utveckling och användning 1980/81:133 153 avde altemativa energislagen. Det blir närmast en fråga för energipoliliken ochden kommunala energiplaneringen att ange de lämpliga styrätgärder som fordrasför att el och alternativa energislag kommer till användning på bäsla möjligasätt och utan konflikter. Redan den prisnivå man har och den realprisökningpå olja som kan väntas i framliden driver på utvecklingsarbetet för dealternativa energislagen. Den preliminära prognos som upprättats av statens industriverk visar att kapaciteten för attproducera elkraft kommer att vara god . Föreliggande substitutionsmöjligheterfrån olje- och elanvändning bör därför enligt kommitténs mening utnyttjas sålångt möjligt är. Tillgången på elkraft får dock - enligt vår bestämda mening -inte utgöra hinder eller skapa låsningar gällande etablering av icke-oljebaseradeenergibärare med tillhörande infrastmktur . Likasjälvklart måste åtgärder som innebär en bättre hushållning med elenergi ävenfortsättningsvis stimuleras fram. Bostadsstyrelsenframhåller att konverteringen från olja fill el inte bör ske genom utbyte avpannor, utan i första hand genom komplettering av befintliga oljeeldade pannormed elpatron, elkassett eller installation av varmvattenberedrare.