prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt min bedömning bör 3 000 milj. kr. varatillfyllest för att täcka de under resterande delen av budgetåret tillkommandeutgifterna avseende skogsindustrin. och andra utgifter som kanbli aktuella på tilläggsbudget. Jag räknar därför ned det avriksrevisionsverket avsatta beloppet för oförutsedda utgifter med 1 000 milj.kr. Dock bör betonas att denna beräkning dels är behäftad med icke oväsentligaosäkerheter, dels avser kassamässig belastning. Del senare innebär att anvisadeanslag kan visa sig bli större än ovannämnda belopp, vilket dock under iövrigt lika förutsättningar - motverkas av en uppbyggnad avanslagsbehållningar. Inkl. anslaget lill oförutsedda utgifter innebärriksrevisionsverkets beräkning en 312 milj. kr. lägre belastning än anvisadeanslag för /81, medan min beräkning innebären 1 512 milj. kr.lägre belastning än anvisade och begärda anslag. Vad gäller belastningen på förslagsanslag /82 finns det av naturliga skäl ingen anledning att nu avvikafrån de anslagsberäkningar som senare denna dag kommer att redovisas av resp.föredragande statsråd. I den kompletteringsproposition som framlades i april1980 (prop. 1979/ 80: 150) beräknades anslagsbehållningarna komma att minskamed 2840 milj. kr. under /80. Det slutliga utfallet enligtriksrevisionsverkets budgetredovisning blev - om indragna anslagsbehållningarräknas bort - en minskning av anslagsbehållningarna med 1 193 milj. kr. Den totala reservationsmedelsbehållning som överfördestill /81 uppgick därmed till 20350 milj. kr. Det kan i dettasammanhang vara intressant atl notera all den sammanlagdareservationsmedelsbehållningen vid ingången av budgetåret motsvarar av detbelopp som fördes upp på reservationsanslag i statsbudgeten för innevarandebudgetår. 1 nämnda proposition beräknadesanslagsbehållningarna komma alt bli oförändrade under /81. Minföreträdare framhöll då att denna beräkning måste omges med betydandeosäkerhetsmarginaler. Denna beräkning föranledde ingen erinran från riksdagenssida. Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 40 verketsberäkning över utfallet av statens budget (bilaga 2.2) visar på en nedgångtotalt sett i anslagsbehållningarna om 1416 milj. kr. De största förändringarna återfinns på anslagen till vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. (- 550 milj. Inomindustridepartementets område kan nämnas anslagen till lån till för strukturändamål (- 650 milj. och fill lokaliseringslån (+ 500milj. Beträffande anslagen avseende varvsindustrin beräknas enuppbyggnad ske av reservationsmedel med ca 650 milj. kr. Härtill kommer etlantal anslag på vilka behållningarna tillhopa beräknas minska med ca 1 350milj. Jag vill nämna att jag efter samråd med chefen förbostadsdepartementet har funnit att förbrukningen på vissa anslag pä bostadshuvudfitelntorde komma att bli större än vad verket har räknat med. Med hänsyn till denosäkerhet som ändå vidlåder beräkningar av detta slag finner jag vid ensammanvägd bedömning att detta inte bör föranleda någon avvikelse gentemotverkels beräkning. En sammanfattning av anslagsbehållningarnas utvecklingunder ges i tabell 6. Den osäkerhet som vidlåder beräkningarna avanslagsbehållningarnas utveckling innevarande budgetår är än slörre /82. Den stora uppbyggnaden av anslagsbehållningar /79 vände under närmast förlidel budgetår. För innevarandebudgetår förutses en fortsatt förbrukning. Anslagsbehållningarna inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde beräknas vid utgången av innevarande budgetår vara av normalomfattning. Jag finner det därför motiverat att kalkylmässigt anta attbehållningarna under anslag blir i huvudsakoförändrade under /82. Inomindustridepartementets verksamhetsområde förutses för innevarande budgetår -liksom under föregående budgetår - en viss minskning Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1974/75 1980/81 (Miljarder kr.) ' (förändring under budgetåret)Industridepartementet (förändring under budgetåret) Övriga huvudtitlar (förändringunder budgetåret) (förändringunder budgetåret) (-0,26) (+0,36) (+0,05) (+1,61) (-1,24) (+0,08) (-0,02) (+0,17) (+1,41) ( + 5,20) (-1,20) (-0,50) (+0,39) (+0,74) (-0,35) (+1,33) ( + 2,47) (+1,25) (-1,00) (+0,11) (+1,52) (+1,42) ( + 6,58) (+4,98) (-1,19) (-1,42) 'Anslagen till lokaliseringslän och statens hantverks- och industrilånefond harsamOiga år hänförts till industridepartementet. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 41 Av de ca . i anslagsbehållningar, somhar beräknats under denna huvudtitel vid slutet av innevarande budgetår,återfinns . på anslag till varvsnäringen och . I övrigt fördelar sigbehållningarna på ell stort antalanslag. Efter atl ha samrått med chefen för industridepartementet och, i förekommande fall, med statsrådetPetri, beräknar jag att anslagsbehållningarnaunder industridepartementet kommer att minska med etl belopp av storleksordningen 1,5 miljard kr.avseende främst varvspolitiken och energipolitiken. Viss förbrukning avbehållningen under anslaget till lokaliseringslånförutses också. Det bör dock betonas att den beräkningsmetod som har tillämpats för anslaget till oförutsedda utgifter för innevarande budgetårsamt medel som i budgetförslaget /82 avsälts för att täcka beräknat tillkommande utgiftsbehovpåverkar denna bedömning. Behållningarna på övriga huvudtitlar fördelas påett mycket stort antal anslag. Som framgår av labell 6 har de lidigareökat i stort sett varje budgetår.Innevarande budgetår väntas dock denna utveckling vända. Minskningen härrör i huvudsak från vissa anslagunder kommunikationsdepartementetsområde samt anslaget till vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Efter samråd med chefenför räknar jagmed en fortsatt förbrukning av anslagsbehållningar under /82 avseende lån till bostadsbyggande och nämnda anslag till energibesparande åtgärder. Sammantaget uppskattar jag minskningen av anslagsbehållningarna inombostadsdepartementets område tillomkring . För övriga huvudtitlar har jag efter samråd med berördastatsråd inte funnit anledning att nu räkna med annat än att anslagsbehållningarna blir oförändrade undernästkommande budgetår. Beräknad förändring av anslagsbehållningarnaunder /82 (Miljarderkr.) Huvudtitel Beräknad anslags- Beräknadförändring 2,98 -I 1/2 Industridepartementet 6.51 -I 1/2 Summa 18,93 -3,0 Sammanlagt räknar jag således med att 3000 milj.kr. av anslagsbehållningarna kommer att förbrukas under /82(tabell 7). De beräkningar jag presenterat beaktar det förhållandel atlbedömningarna under anslaget till oförutsedda utgifter för innevarande budgetårsamt de medel som nästkommandebudgetår kommer att krävas för tillkommandeutgiftsbehov avser kassamässig belastning. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 42 liggerkan, ulan att förutsättningarna i övrigt har förändrats, dessa mycket väl avvika från tidigare kassamässigl beräknadebelopp. Detta innebär att en justering av anslagsbehållningarnas utveckling dåbör göras. För mitt eget vidkommandeavser jag att återkomma till dennafråga i vårens kompletteringsproposition . Beräknad förändring i dispositionen av rörliga krediter Budgelutfallet och därmed statens upplåningsbehovpåverkas även av förändringar idispositionen av rörliga krediter hos riksgäldskonloret, vilka enligt beslut har ställts tillförfogande för vissa myndigheter och bolag.Under /80 ökade dispositionen av röriiga krediter med1058 milj. kr. (tabell 8). Ianspråktagande av rörliga krediter (Milj.kr.) Statliga myndigheter med upp- För /81 beräknades i statsbudgetenatt disposition av rörliga krediterskulle komma att öka med 400 milj. kr. Riksrevisionsverkei beräknar nu att dispositionen under budgetåretkommer atl öka med I 077 milj. kr.,vilket innebär ett totalt utestående belopp på rörliga krediter om 4041 milj. kr. Största enskilda ökningspostengäller den rörliga krediten till televerket.Ökningen beror på att har medgivils en rörlig kredit på högst800 milj. kr. för finansiering av elektroniska abonnenlväxlar, telex-, telefax-och teletexapparater. Riksrevisionsverkei räknar med alt 1980/81:100 Bilaga2 Budgetförslaget 43 televerketvid budgetårets slut kommer att utnyttja sammanlagt I 920 milj. kr. avteleverkets totalt medgivna rörliga krediter om 2300 milj. kr. är enökning med sammanlagt 665 milj. kr. Jag ansluter mig lill riksrevi-sionsverketsberäkningar av disposition av rörliga krediter för innevarande budgetår. För nästkommande budgetär brukar en schablonmässigtberäknad ökning av den rörliga krediten om 500 milj. kr tas upp i förslageltill statsbudget. Med hänsyn till att torde komma att ytterligareöka sitt utnyttjande av beviljade röriiga krediter finns i och för sig skäl somtalar för att räkna med en något högre ökning av utnyttjandet av den rörligakrediten än vad jag angivit. Det rör sig dock inte om särskilt slorabelopp. Jag räknar därför kalkylmässigt med att del ianspråktagna beloppetökar med 500 milj. kr. Jag vill dock erinra om denosäkerhet som gäller vid detta slag av beräkningar. Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto Redan budgetförslaget bör så långt möjligt visa dentotala budgetbelastning som kan väntas under budgetåret. Jag har tidigareredogjort för den budgetbelastning som kan beräknas uppkomma för budgetåret1981/82 till följd av föreslagna utgiflsanslag, förändringar ianslagsbehållningar och ändrad disposition av rörliga krediter. Jag avser nuatt behandla de ytterligare utgiftsbehov som kan tillkomma under nästabudgetår. Normalt måste under löpande budgetår på tilläggsbudgetanvisas medel för vissa ändamål utöver vad som anvisats i statsbudgeten. Dessamedel avser i vissa fall åtgärder som sätts in i konjunklurstimulerande syfte. Härutöver räknar jag med att viss ytterligarebelastning kommer att uppstå på statsbudgeten främst till följd av särskilda propositioner som planeras föreläggasriksdagen senare under vårriksdagen och där motsvarande anslag ibudgetpropositionen upptagils med endast beräknade belopp. Regeringen avseratt senare i vår förelägga propositioner rörande energipolitiken ochStatsföretag . Kostnaderna härför har inte tagits upp på annat ställe i förslagettill statsbudget. Ytterligare medel kommer dessutom att krävas inomvarvspolitiken som en följd av att lidigare utställda föriustgarantiersuccessivt faller ut och belastar statsbudgeten. Slutligen krävs en vissberedskap för utgifter utöver de konjunktur-neutralt beräknade anslagen inomarbetsmarknadspolitikens område. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag att förberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto bör beräknas 5000 milj. kr. Jag hardärvid utgått från att statens satsningar på energiforskning finansieras så attde inle kommer att belasta statsbudgeten. Vidare bygger beräkningen på attålgärder vidtas för att neutralisera de statsfinansiella effekterna avskatteutjämningsreformen . 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 44 I det föregående har jag, utgående frånstatsbudgeten för /81,redovisat såväl som min egen bedömning av statsutgifterna detta budgetår. Som framgått harjag kunnat göra en mer fullständigberäkning av utgiftsanslagen än vad haft möjlighettill. Statsutgifterna budgetåren 1980/81-1981/82 (Milj.kr.) Efter samråd med chefen för ekonomidepartemenlelfinner jag att mer-belastningen påförslagsanslagen bör revideras ned till följd av alt verket har baserat sina kalkyler på andra antaganden omlöner och priser. Härtill kommer att jag räknat ned belastningen påanslaget till oförutsedda utgifter. Ifråga om anslagsbehållningar och dispositioner av rörlig kredit har jag vid en sammanvägd bedömning och med beaktandeav den osäkerhet som föreligger vid denna typ av beräkningar inle funnitanledning att avvika från verkels bedömningar. Sammantaget blir statsutgifterna innevarandebudgetår enligt riksrevisionsverketsberäkningar 213097 milj. kr. Enligt min beräkning kommer utgifterna attuppgå till 212471 milj. kr. (tabell 9). För /82 räknar jag med att desamlade utgifterna kommer att uppgå till 225696 milj. kr. 6.4.3 Statsbudgetens saldo budgetåren 1980/81 och 1981/82 Med hänvisning till min redovisning i detföregående beräknar jag utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslaget lill statsbudget för /82 på sätt som framgår av tabellerna10 och 11. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget r4r--oor-ON«ooooDrOrO ooTfiDN'sOoo'm>nr*-i\0*r-r--Tr< 3 C/3 S a « 4j a> (1) ca c 5 D.j«: o. 4j t/) 13 !/l ,1) O o te. 'S~ '" In e t/1 o c 1) h C ca 1" E T3 3 P (/) c -o 1- « = --3 :ca f* C M S: ,5 'c ca -o = . .a M ca ca f.. c T3 c 13 r- Tf m 0 lO \0 r<-i Tt ON 0 n% m m 0 r- rsi 00 a.E': "- = S Ij ; -ca 0 0 Ir; =S C/l C/1 Prop.1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 46 Statsbudgeten budgetåren 1979/80-1981/82 (Miljarder kr.) 1979/80 1980/81 1981/82 Förändring, % utfall beräknat förslag till till utfall till stats- 1980/81' 1981/82 -50,0 -55,5 -67,6 -1-15.9 -1-14,6 +0.7 +6,2 1 förändringstalen har effekterna av budgetreformenräknats bort. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som bilagor Riksrevisionsverketsinkomstberäkning (Bilaga 2.1) Riksrevisionsverkels beräkning av budgetutfallet /81 {Bilaga 2.2) Specifikation av statsbudgetens inkomster /82 {Bilaga 2.3) Vissa tabeller rörande den slatsfinansiellautvecklingen m. m. (Bilaga 2.4) Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. för /82, i avvaktanpå slutliga förslag i komplelteringspropositionen och i enlighet med vad jaghar förordat i det föregående, a) beräkna statsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, dels bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört beträffande 3. översynsprogram, 4. beräkningen av statensullåningsränta och statens avkastningsränta, 5. redovisning av beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. 1980/81:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 47 1 Statsbudgeten budgetåren 1979/80-1981/82 .................................. 3 2 Inkomstutvecklingen budgetåren 1980/81 och1981/82 ................. 5 3 Statsutgifterna budgetåren 1980/81 och 1981/82uppdelade på konsumtion, investeringar och transfereringar m.m 9 4 Statsutgifterna efter ändamål budgetåren 1980/81och 1981/82, löpande priser 11 5 Justering avriksrevisionsverkets beräkningar av statsbudgetens inkomster 36 6 Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren1974/75-1980/ 7 Beräknad förändringav anslagsbehållningar under /82 41 8 Ianspråktagande avrörliga krediter ................................................. 42 9 Statsutgifterna budgetåren 1980/81 -1981/82 .................................. 44 10 Förslag till statsbudget för /82 ............................... 45 11 Statsbudgeten budgetåren 1979/80-1981/82 ................................. 46 Den preliminära nationalbudgeten somhärmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk ochinstitutioner. Vidare har ulredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetensutformning och bedömningar. Nationalbudgeten består av två delar. 1 den förstadelen, kapitel I, sammanfattar ekonomidepartemenlel det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna.Den andra delen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen inom olika områden mera idetalj. Kapitlet 3 Utrikeshandeln, 6 De enskildakonsumenternas ekonomi. 7 Investeringarna,8 lönsamhet, kostnader och priser och 10 Kre-dilmarknaden harsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihangsom följer efter kapitel 10 framgåräven i tablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartemenlel resp. konjunkturinstitutet.Vidare redovisas prog-noslal förolika delseklorer enligt ekonomidepartementets och konjunkturinstitutetsbedömningar. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1981vilar på ekonomideparlemenlet därarbelel med nationalbudgeten letts av statssekreteraren och t. f. departementsrådet . I 1980/81. Prop.1980/81:100 2 Två gånger har kraftiga, och oväntade,oljeprishöjningar fundamentalt förändrat förutsättningarna för den ekonomiskautvecklingen i den industrialiserade världen. Vi befinner oss fortfarande iett skede där verkningarna av den andra oljechocken är fullt märkbara och dettapåverkar inte minst bedömningen av den närmast liggande framtiden. Somdiskuterats i tidigare nationalbudgeter har de utlösande faktorerna vid bådaoljekriserna varit av politisk art där prisstegringarna primärt inte härrört urförhållandena på oljemarknaden. Detta bör uppmärksammas när det gäller allaprognoser för oljepriser, oljeutbud etc. För att ge en föreställning om omfattningen av de bådaoljeprishöjningarna återges nedan några ekonomiska dala som beskriverutvecklingen och 1978-1980. Nominellt råoljepris, proc. -0,7 -0,5 Den förra oljeprisstegringen var större, motden uppgång på bortåt som ägde rum . Räknat i procentav OECD-områdets BNP är dock de båda prishöjningarna ungefär lika stora. Inverkan på inflationstakten synes ha blivit lägre vid den senaste prishöjningen,mot en prisstegring i i genomsnitt på ca 12,1973-1975 står enökning på ca 10,1978-1980. En viktig roll har arbetskraftskostnaderna spelat medantimlöneökningarna 1973-1975 nådde upp lill en ökning om förefaller dedenna gång stanna . 1 varje fall hitfills tycks löntagarna inte isamma grad som 1974-1975 ha kompenserat sig för oljeprisstegringarna. Av intresse i sammanhanget är också attbytesbalansunderskotten varit mera jämnt fördelade mellan länderna denna gång.Delta bör ha skapat mindre påfrestningar på valutakurserna. ' 1 delta kapitel presenteras ekonomidepartemenletsbedömning av del ekonomiska läget och avkonjunkturutsikterna. 1 de följande kapitlen 2-10 redovisas mera ingåendeutvecklingen inom olika områden. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 3 En viktig faktor är också att den första oljechockendrabbade industriländerna i ett läge när de var på väg ut ur en högkonjunktur.Nedgången förstärktes därmed. OECD-området registrerade en boom 1973 med en höggrad av samtidighet i de olika ländernas konjunkturför lopp. 1978 och 1979 var bilden betydligt mera splittrad med hög tillväxt i exempelvis och men å andra sidan låg tillväxt i vissa av de små länderna. Samtidigheten i konjunkturförloppet 1973-1974 medfördeockså att den ekonomiska politiken skärptes i många länder under ungefär sammatidsperiod. Även om skärpningen av penningpolitiken är betydande om man serlill del aktuella läget, var åtstramningen betydligt mera abrupt 1973- 1974 som framgårav OECDis Economic Outlook nr 27 i den jämförelse mellan de båda oljekriserna som där görs. En annan faktor av intresse är att företagensfinansiella läge torde ha varit bättre 1978-1980 än vid den tidigareoljeprishöjningen. Därmed har näringslivets investeringar hållits uppe bättre.1979- 1980 bidrog de privata investeringarna, exkl. bostäder, i de störstaOECD-länderna till BNP-tillväxten med i genomsnitt.1974-1975 gav dessa investeringar ett negativt bidrag om närmare 1procentenhet. Lagersvängningarna har inte heller varit så kraftiga denna gång.Det rör sig om ca 0,av BNP mol 1975, i negativ riktning. När det gäller bedömningen av den internationellautvecklingen spelar förhållandena på oljemarknaden en stor roll,förbrukning väntas avta med 1 å . Av avgörande vikt är omkriget mellan och kommer att fortsätta eller upphöra och om exportenfrån dessa båda länder som före kriget svarade för ca 4 m. b. d. (miljoner fatper dag) eller av OPEC:s produktion kan återupptas. Skulle dennaexpon inte kunna återupptas beräknas produktionsnivån inom OPEC vid slutet av1980 på 24,5 m. b. d. inte kunna öka utan gälla . 1 så fallkrävs relativt betydande minskningar av lagren i de oljekonsume-rande ländernaför att marknaden inte ska komma urbalans. Även vid ett utvecklingsförlopp där kriget mellan och upphörunder året krävs sannolikt en viss reducering av oljekonsumenternas lager föratt inte prisbildningen ska komma ur balans. Eftersom det skett en betydandelageruppbyggnad bör detta i och för sig vara fulltmöjligt. Det kan dock finnas risk att exv. en ojämn fördelning av olja mellankonsumentländerna leder till stora köp på den s.k. spotmarknaden vilket kandriva upp priserna. De beräkningar som redovisas i nationalbudgeten utgårfrån resultatet av . Detta har antagitsinnebära en prishöjning med 2 $ per fat för den saudi-arabiska oljan samt någonhöjning förde s. k. högprisländernas oljor. Därefter förutsätts att prisetunder 1981 ungefär följer priset på bearbetade industrivaror, dvs. stiger medca under loppet av 1981. Skulledessa förutsättningar inte uppfyllas utan prishöjningarna bli avse- Prop.1980/81:100 4 värtstörre, blir följderna för vår del, dels atl vår egen oljeimport fördyras ochatt vår bytesbalans försämras, dels atl man kan vänta sig att de tongivandeindustriländerna kommer att föra en ännu mera restriktiv polifik. Detta skulle allvarligt försvåra våraexporlmöjligheler. Som framgår av genomgången i kapitel 2 förs en restriktivekonomisk politik redan i utgångslägel framför allt på penningpolitikensområde. Den förda penningpolitiken är så stram att man inte kan utesluta attden leder till lägre tillväxttal än vad de olika ländernas nationella prognoserförutsätter. Härtill kommer att man inte heller kan utesluta en ylleriigareskärpning av penningpolitiken i de slora länderna i syfte att dämpainflationen. Den prioritet som inflationsbekämpningen har iflertalet länder har också lett till en successiv skärpning av finanspolitiken.Det synes vara en praktiskt tagel allmän inställning bland industriländerna atten återhållsam ekonomisk politik krävs för att få bukt med inflationen. Som enföljd härav är flertalet länder villiga att acceptera en ökningav arbetslösheten. 1 kapitlet 2 beskrivs en utveckling som innebär en successivåterhämtning under loppet av 1981. Detta förutsätter att inflationen avlar ochatl hushållens realinkomster därmed förbättras och den privata konsumtionenbörjar öka. förutsätter att hushållen inte känner en sådan osäkerhetinför framtiden att de ökar sin sparkvot. Uppfylls de förutsättningar sombedömningen är baserad på skulle BNP-tillväxten i öka underloppet av 1981 så att den blir 0,5-l %. 1 förutses enpraktiskt taget oförändrad BNP-nivå. Världshandeln har beräknats öka med i volym.Inflationstakten avlar, priserna på bearbetade varor i internationell handelväntas stiga mot . Konsumentpriserna torde successivtdämpas ner till en ökningstakt mot . 1.2Tillbakablick på den svenska utvecklingen Under den senare delen av har den faktiskaproduktionstillväxten i ekonomin varit lägre än vad den var under den förstadelen av detta decennium och . En viktig orsak till detta är debåda stora oljeprisstegringarna som påverkat den ekonomiska utvecklingen påflera sätt. För del första har oljeprisstegringarnas effekter pä inflationenoch bytesbalansen lett till en restriktiv ekonomisk politik, vilket begränsattillväxten i i-länderna och därmed marknadstillväxten för svensk export. Fördet andra har oljeprisstegringarna kraftigt förskjutit relativa priser,kostnader och lönsamhet mellan olika näringsgrenar. Detta har bidragit till attöka den svenska ekonomins strukturproblem och därmed hämmat tillväxten. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 5 Den svenska ekonomins strukturella problem har i höggrad också inhemska orsaker, inte minst den alltför snabba offentligautgiftsexpansionen. Förändrade värderingar i samhället när det gäller synen påtillväxt, regional omflyttning etc. torde också spela en betydande roll. Slutligen har det alltför höga kostnadsläge som råttinom det svenska näringslivet sedan kostnadsexplosionen 1975-1976 försvagatföretagens finansiella ställning och konkurrensförmåga gentemot utlandet,vilket hämmat investeringsviljan och expansionskraften i näringslivet. Här kommer ingen genomgång av hela detla problemområdeatt göras.