prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Föreligger ansökan omutmätning från två borgenärer mot en och samma gäldenär, skall enligt 58 8 ULutmätning verkställas pä en gång för bådas fordringar, om det kan ske utan altden ena borgenären uppehålls i sin rätt pä grund av hinder som föreligger föruttagande av den andres fordran. Bestämmelsen, som givetvis även skalltillämpas när det föreligger fler än två ansökningar, hänger samman med attförmånsrätt på grund av utmätning räknas från det att utmätning sker och intefrån ansökningen (8 8 och 9 8 Qärde stycket förmånsrättslagen). Det har ansettsall ingendera sökanden bör gynnas genom att han får utmätning för sin fordranföre den andre. Beredningen avser inte att föreslånägon ändring i fräga om tidpunkten för förmånsrättens inträde. Tiden förutmätningen -inte ansökningsdagen - skaU alltså fortfarande vara avgörande föruppkomsten av förmånsrätt. Tidpunkten preciseras dock i 5 kap. 28 8 (se även 8kap. 6 8) på ett annat sätt än . Utmätning torde därför allGäml i principböra ske när två eller flera ansökningar om utmätning föreligger moten och samma gäldenär, om det inle leder till all någon av sökandena uppehållsoskäligt. En bestämmelse i enlighet härmed tas upp i första stycket av 5 kap.11 8. Bestämmelsen gäller enligt beredningen i förstahand när de olika ansökningarna är anhängiga hos en och sammakronofogdemyndighet. Den bör emellertid såvitt möjligt tillämpas även näransökningar har gjorts i olika distrikt. Det förutsätts för tillämpningen isådant fall givetvis alt upplysning om konkurrerande ansökan föreligger. Attordna ell snabbt kommunikationssystem är enligl beredningen inte oöverkomligt.Föreskrift om viss kontroll mellan distrikten inbördes kan meddelas iadministrativ ordning. Beredningen påpekar att bestämmelsen inte ärtillämplig, om utmätning pä gmnd av viss ansökan redan har hunnit verkställasnär annan borgenär söker utmätning. 1 sådant fall kan samtidig utmätning intekomma fill stånd. Tillfälliga hinder mot utmätning, t.ex. därför altlagakraftbevis inte har getts in när sådant krävs, utesluter inte samtidigutmätning, om Prop.1980/81:8 4 kap. II § 391 hindretkan undanröjas ulan tidsutdräkt och det inte är oskäligt att annan sökande fårvänta något. När utmätning sker för två eller flera fordringar, tordedet enligt beredningen som regel vara lämpligt att tillgänglig egendom utmätsgemensamt för fordringarna. kan detta emellertid vara opraktiskt, t.ex.om gäldenärens tillgångar förslår åt samtliga sökande och någon av dem är villigall medge anstånd med försäljning. Om någon sökandes fordran är förenad medsärskild förmånsrätt, skall iakttas de bestämmelser som finns i 5 8 andrastycket. Det förekommer, anför beredningen, all mindrenogräknade gäldenärer skapar skenfordringar i syfte att helt eller delvistränga undan legitima fordringsanspråk. Gm krav mol gäldenären framställs viddomstol för att exekutionstitel skall erhållas, är rätten bunden av parternassätt alt utföra sin talan, bl.a. av gäldenärens medgivanden. Exekutionstitelkan ocksä i vissa fall skapas utan medverkan av domstol eller annan myndighet,t.ex. förbindelse om utgivande av underhällsbidrag. Gäldenären kan i bäggefallen medverka lill en exekutionstitel som i själva verket saknar reelltunderlag. Om det avslöjas all någon fordran inte föreligger, skall givetvisutmätning inle äga rum till skada för den som verkligen har fordran. Även om någon otillbörlig avsikt att skapaskenfordran inle har förelegat kan enligt beredningen ålagdbetalningsskyldighet ibland vara sådan all det med hänsyn till gäldenärensvillkor är otillfredsställande om beloppet i sin helhet fär vid samtidigverkställighet konkurrera med andra fordringar. Saken har beaktats i fråga ominförsel. Underhållsbidrag kan enligt 16 8 införsellagen under vissaförutsättningar jämkas när införsel skall ske för annan fordran.Bestämmelsen härom fär ses mot bakgrund bl.a. av den företrädesordning somgäller enligt 15 8 införsellagen. Fordran på underhållsbidrag har företrädeframför fordringar av annat slag. Vid samtidig införsel för två eller fleraunderhållsberättigade skall innehållet belopp fördelas efter de löpandebidragens storlek. Om mera har innehållils än som svarar mot de löpandebidragen, skall bidrag som har stått ute längre ha företräde vid fördelningenav del överskjutande beloppet. Vid tillämpning av 15 S införsellagen fårunderhållsbidrag som avses i 5 kap. 5 8 GB, om del överstiger vad som skäligenbör tillkomma familjen, jämkas med hänsyn till annan fordran för vUken införselsamtidigt äger mm, se 16 8 första stycket införsellagen. Föreligger särskildaskäl, får sådan jämkning ske även av annat underhällsbidrag, om detta uppenbartöverstiger vad som skäligen fordras för den underhåUsberälligades försöG-ning.Motsvarighet till de nu anförda bestämmelsema har tagits upp i 4 kap. 15 och 1688 beredningens förslag. Någon motsvarande möjlighet att jämka alltför högtfordringsbelopp finns f n. inle vid utmätning. Samtidig utmätning för flerafordringar ger enligt 9 8 Qärde stycket förmånsrättslagen lika rätt. Detinnebär att borgenärerna skall få betalt ur den utmätta egendomen iförhållande till fordringamas belopp. Prop.1980/81:8 4 kap. II § 392 Beredningen anser alt det även vid utmätning kanuppkomma behov av att i en konkurrenssituation Jämka ett alltför högtfordringsanspråk. I fråga om vanliga fordringar saknas emellertid i regelutgångspunkter för bedömning huruvida beloppet är otillbörligt högt. Behovet avjämkning i konkurrenssituation torde enligt beredningen främst göra sig gäUandei fråga om familjerätlsliga underhällsbidrag, särskilt underhäll makar emellan.Det synes därför lämpligt att utsträcka den befogenhet som ges iinförsellagen till att gälla även vid utmätning men stanna därvid. Vad särskiltangår utmätning av avlöning o.d. enligt 8 kap. skulle del framstå st muppseendeväckande inkonsekvent, om inte jämkning kunde ske på samma sätt somvid införsel. Beredningen påpekar alt den förordade Jämkningsmöjligheten inleinnebär att själva betalningsskyldigheten nedsätts utan endast att enbegränsning sker av del belopp med vilket vederbörande fär konkurrera vidfamtidig utmätning. Bestämmelsen har tagits upp som andra stycke i 5 kap. 118. Mot bestämmelsen kan enligt beredningen anmärkasatt den vars fordran har jämkats på angivet sätt kan återkomma med nyutmätningsansökan eller med konkursansökan. Beredningen tror emellertid försin del inle att den, med vilken gäldenären har samverkat för att skapafordringen, i praktiken kommer att ge in konkursansökan. Föreligger inte någonkonkurrens vid ny utmätning, kan han emellertid genom denna bli tillgodoseddpå samma sätt som genom frivillig betalning. Som har antytts redan är bestämmelsen tillämpligendast om det behövs av hänsyn till konkurrerande fordran. Någon särskildförutsättning beträffande den senare fordringens beskaffenhet har inteuppställts. Om den som har sökt utmätning är säkerställd genomsärskild förmånsrätt, kommer emellertid jämkning inte i fråga. Bestämmelsen avser jämkning av underhällsbidragenligt GB eller FB. Om någon har åtagit sig underhäll som inte avses i GB ellerFB, t.ex. till en sonhustru, torde det enligl beredningen finnas ännu starkareskäl för jämkning. Underhållsfordran bör vid bestämmelsens tillämpning inleanses ändra karaktär därför att beloppet har förfallit tUl betalning för längesedan eller därför att fordringen har övergått tiU annan än den underhållsberättigade. Den föreslagna regeln bör enligt beredningentillämpas med försiktighet, särskilt när frågan om underhåUsbidrag har prövatsav domstol. När fråga uppkommer om jämkning, bör kronofogdemyndigheten ommöjligt bereda den underhållsberättigade tiUfälle att yttra sig. Föreskrifthärom bör meddelas i administrativ ordning. ifrågasätter omgemensam utmätning bör ske annat än när det gäller ansökningar som kommer insamma dag. Den nu gällande och föreslagna ordningen kan på sätt beredningenantyder locka mindre nogräknade gäldenärer att skapa skenfordringar i syfte atttränga undan legitima fordringsanspräk. En annan nackdel är att Prop.1980/81:8 4 kap. Il § 393 borgenärerna blir alltför beroende av den aktuellakronofogdemyndighetens arbeisbalans. Det kan visserligen vara praktiskt medgemensam utmätning, eftersom antalet förrättningar minskar. Man kan emellertidockså tänka sig att gemensam förrättning hälls men att fördelningen av influtnamedel inte sker proportionellt utan med hänsyn till tidsordningen mellan deolika ansökningarna. Hovrätten anser alt frågan om gemensam utmätning börövervägas ytterligare och att kronofogdemyndighetens dubbelroll i allmänna måldärvid bör särskilt uppmärksammas. Liknande synpunkter anförs av länsstyrelseni . tar upp fråganhumvida tillfälliga hinder mot utmätning, t,ex, alt lagakraftbevis inte hargetts in i fall dä sådant krävs, skall utesluta samtidig utmätning. Omförrättning har satts ut när en ny ansökan som behöver kompletteras kommer in,skulle, om kompletteringen inte hinner genomföras före den utsattaförrältningsdagen, kronofogdemyndigheten i vissa fall vara skyldig altinställa förrättningen och underrätta gäldenären därom. En sädan ordning blirenligt föreningen svår-hanteriig. Samordning bör enligl föreningen ske endastmed mäl som är kompletta. Vad angår den föreslagnamöjligheten att vid utmätning för flera fordringar Jämka underhållsbidragframhåller kronofogdeföreningen att behov av Jämkning kan föreligga även ifråga om andra fordringar. Som exempel nämns att en anhörig lill gäldenären ansökerom betalningsforeläggande mot gäldenären, som medger ansökningen trots attnägon fordran inte föreligger, Belalningsföreläggandel leder sedan tillutmätning före eller med utmätning för en annan, verklig fordran.Vidare kan länkas att en näringsidkare företagsintecknar sin egendom ochpantförskriver inteckningen till någon närstående. i Ålvsborgslän framhåller å andra sidan att jämkningsmöjligheten bör vara inskränkt tillatt avse underhållsbidrag. Frågan om samtidigutmätning när två eller flera borgenärer har sökt utmätning mot samma gäldenärskall, som framgår av vad beredningen har anfört, ses mot bakgrund av attförmånsrätt på gmnd av utmätning även i fortsättningen förutsätts skola inträdaförst när utmätning sker och alltså inte redan när ansökan görs. Att som enremissinstans har ifrågasatt inte ställa upp krav på samtidig utmätning annatän när ansökan har gjorts skulle innebära att i praktikenansökningsdagen och ibland rena tillfälligheter blev avgörande förföreträdesordningen mellan olika fordringar, för vilka ansökningar äranhängiga. En sådan ordning är enligt min mening inte lämplig. Del är ä andrasidan tydligt att en regel om samtidig utmätning när tvä eller flera har söktutmätning mot samma gäldenär inte kan vara undanlagslös. Beredningen har i denföreslagna bestämmelsen uttryckt saken så, att utmätning för fordringama skallske , om inte nägon av sökandena därigenom uppehåUs oskäligt. Dettaförslag, som ger kronofogdemyndigheten möjlighet att Prop.1980/81:8 4 kap. II § 394 beaktaomständigheterna i del särskilda fallet, torde med viss redaktionell jämkningkunna godtas. Vad gäller den närmare innebörden av den nuförordade ordningen inställer sig till en böqan frågan vad som skall avses meduttrycket att "tvä eller flera sökt utmätning hos samma gäldenär". Enremissinstans har hävdat att endast mål i vUka ansökningshandlingarna ärfullständiga skall beaktas vid tillämpning av bestämmelsen. Jag delar inte denuppfattningen. En sådan ordning skulle ibland kunna föranleda avsevärdolägenhet för en sökande, sorn har förbisett något vid sin ansökan. Huruvida enansökan bör medföra alt utmätning för annan sökandes fordran skjuls upp ocheventuellt alt utsatt förrättning ställs in får avgöras efter vad som medhänsyn nämnde sökande kan anses skäligt. Ett kortare uppskov bör oftainte anses oskäligt. Vid bedömningen härav får naturligen beaktas en rad olikaomständigheter, säsom risken för att gäldenären skaffar undan egendom ochgäldenärens ekonomiska läge i allmänhet. Har utmätning för en fordran hunnit ske ochförmånsrätt alltså inträtt när utmätning söks för annan fordran, kan nägonsamtidig utmätning för fordringarna i den mening som avses i bestämmelsen intekomma till stånd. En annan sak är att del kan finnas anledning att utmäta sammaegendom även för den senare fordringen, åtminstone om egendomen kan antas hanågot övervärde och andra utmätningsbara tillgångar saknas. Beträffandebestämmelsens tillämpning i fråga om allmänna mäl kan erinras om alt enligt 2kap. 30 8 iredje stycket ansökan i sädana mäl skall anses gjord, närindrivningshandlingarna kom in till kronofogdemyndigheten. Beredningens förslag alt underhällsbidrag vid behovskall kunna jämkas när utmätning sker för annan fordran har inteföranlett erinran från nägon remissinstans. Även Jag finner det lämpligt alt ensådan möjlighel införs. En remissinstans har emellertid ansett att jämkning börkunna ske även i andra fall. Med anledning härav vill jag framhålla följande.Beträffande fordringar i aUmänhet saknas som beredningen har framhållit i regelutgångspunkter för att bedöma om åberopad fordran är otillbörligt stor. Det ärdärför alltför vanskligt att införa en generell möjlighet att jämka vanligfordran, för vilken sökanden kan åberopa exekutionstitel. Som beredningen harpåpekat skall emellertid utmätning inte medges i fall dä del framgår att någonverklig fordran inle föreligger. Det torde dock inte förekomma ofta att kronofogdemyndighetenanser sig ha tiUräckligt stöd för en sådan vägran. I övrigt torde man få litatill andra medel för att komma lill rätta med skenfordringar. Borgenär som intehar blivit tillgodosedd till följd av utmätning för annan fordran, vars reellaunderlag ifrågasätts, kan söka gäldenären i konkurs och få fordringen prövadenligt de regler som gäUer för fordringar i konkurs. Upprättande och åberopandeav handling som endast avser en skenfordran är vidare i viss utsträckningstraffbart Qfr 11 kap. I 8 andra stycket andra meningen och 15 kap. 11 8 BrB). 1980/81:8 4 kap. 12 § 395 12 8 Denna paragraf behandlar underrättelse tillgäldenären före utmätning. Den motsvarar 5 kap. 12 8 beredningens förslag. Enligt 59 8 1 mom.UL skall innan utmätning verksläUs underrättelse om mälet sändas tillgäldenären med posten eUer lämnas pä annat lämpligt sätt. Underrättelsen börlämnas så tidigt, att gäldenären kan beräknas få nödigt rådrum all bevaka sinrätt. Enligl 2 mom. i samma paragraf behöver inte gäldenären underrättas, omfara är att egendom undansticks eller förstörs eller om saken eljest ärbrådskande. Underrättelse behövs inle heller, om gäldenären saknar känthemvist och det inte är bekant var han uppehåller sig eller var ombud för honomfinns. Närmare föreskrifter angående underrättelse har meddelats i 39, 40, 52,56 och5j7§§ USK. 1 första stycket av5 kap. 12 8 föreslås att gäldenären innan utmätning sker skall underrättas omärendet så tidigt att han kan beräknas få rådrum att bevaka sin rätt. Enligtandra stycket behöver gäldenären dock inte underrättas, om risk föreligger atthan skaffar undan eller förstör egendom eller om saken eljest är brådskande.Underrättelse behövs inte heller, om gäldenären saknar känt hemvist och detinte har kunnat klarläggas var han uppehåller sig Qfr 15 S delgivningslagen).Beredningen påpekar att om känt ombud finns denne naluriiglvis skall underrättas. Enligl beredningen bör närmareföreskrifter angående underrättelse meddelas i administrativ ordning, bl.a. omunderrättelses innehåll, sättet för överbringande av underrättelse och senaremeddelande om tid och plats för utmätningsförrältning. när det inle har kunnatanges i underrättelsen. Förslaget innehåller intebestämmelser beträffande underrättelse till gäldenären omkronofogdemyndighetens ulmätningsbeslut. Föreskrifter härom har liksom f.n.ansetts böra meddelas i administrativ ordning. Att underrättelse sker genomdelgivning av protokoll eller bevis har, framhåller beredningen, bl.a.betydelse för beräkning av besvärstiden (19 kap. 27 8 andra stycket). De nuvarandebestämmelserna om underrättelse före utmätning torde fungera väl i praktiken.Beredningens förslag, som i huvudsak överensstämmer med de nu gällande reglema,har inte heUer föranleti erinran från nägon remissinstans. Även jag godtar iprincip förslaget. 1 departementsförslaget har första stycket dock jämkatsnågot. Den föreslagna lydelsen anknyter nära till bestämmelsen i 59 8 1 mom.UL. Genom lydelsen markeras att det står kronofogdemyndigheten fritt att väljadet sätt pä vilket underrättelse skall lämnas. Närmare bestämmelser om hurunderrättelseplikten skall fullgöras torde få meddelas av regeringen. Paragrafen är tillämplig även iaUmänt mål. Som följer av 2 kap. 30 8 tredje stycket anses i sädant mål ansökangjord, när indrivningshand- Prop.1980/81:8 4 kap. 13 § lingamakom in till kronofogdemyndigheten. Avsikten är att gäldenären i samband härmedskall liksoijt f.n. tillställas en anmaning att betala fordringen. Samtidigtskall han också underrättas om målet. I förhällande till nuvarande ordninginnebär det den skillnaden att han härmed har fäll sådan underrättelse somavses i förevarande paragraf Gfr 39 8 andra stycket USK). Förflyter längre tidfrän denna underrättelse eller finns det eljest särskilt skäl till del, böremellertid ny underrättelse tillställas gäldenären. Behövlig föreskrift häromikan meddelas av regeringen. 138 Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 14 8 första stycket beredningens förslag,reglerar frågan i vad män gäldenärens närvaro krävs vid utmätningsförrättning. 1 60 8 1 mom. UL anges all närutmätning skaU äga rurri för fordran som avses i 54 eller 54 a 8 - dvs. fordranför vilken sökanden åberopar dom eller utslag eller skriftlig förbindelseangående underhållsbidrag - gäldenärens frånvaro inte utgör hinder förförrättningen, om det inle anses erforderiigt att gäldenären får tillfälle attyttra sig. Vid utmätning på grund av auktionsprotokoll för fordran som rörinrop av lös egendom krävs däremot att gäldenären är närvarande (55 8 UL).Enligl 60 8 2 mom. skall, om gäldenären inte är tillstädes vid förrättningenmen hans make, nägon av hans husfolk eller annan som har egendomen i sin värdeller besittning anträffas, denne tillsägas alt närvara. Beredningen föreslår i förstastycket av 5 kap. 14 8 att gäldenärens frånvaro inte hindrar att utmätningsker, om det inte behövs att gäldenären får tillfälle all yttra sig vidförrättningen. 1 andra stycket sägs att om gäldenären inte är närvarande menhans make, nägon anställd eller annan som har hand om egendomen anträffas,denne skall anmodas att närvara. Beredningen påpekar att med hänsyn till attförslaget inte innehåller någon motsvarighet till bestämmelsen i 55 8 UL omutmätning på gmnd av protokoll över offentlig auktion paragrafen har kunnaterhålla generell tillämpning vid utmätning. Uppskjuts utmätning på gmnd av gäldenärens frånvarokan förrättningsmannen, framhåller beredningen, enligt 7 kap. 12 8 ta egendomi förvar eller vidta annan provisorisk åtgärd, om det behövs. Sker utmätning igäldenärens frånvaro, finns möjlighet att häva den enligt 5 kap. 33 8 eller attvidta annan rättelse enligl 5 kap. 34 8, om ett misstag har begåtts. 1 detta sammanhang framhåUer beredningen att om detär aktueUt att undersöka bankfack som gäldenären har, detta inte bör öppnasutan att han har beretts tiUfälle att närvara. Vid behov kan kronofogdemyndighetenenligt 7 kap. 12 8 låta plombera facket eller meddela banken förbud attmedverka tUl att det öppnas, om gäldenären är tUlfäUigt förhindrad att kommafiUstädes. Beredningens förslag om i vad mångäldenärens närvaro krävs vid utmälningsförrättning för att utmätning skall fåäga mm 1980/81:8 4 kap. 14 § 397 har inle mött nägon erinran under remissbehandlingen. Inteheller Jag har nägon saklig invändning mot förslaget. Bestämmelsen böremellertid Jämkas något redaktionellt i förhållande till beredningsförslagel. 1verkställighetsföreskrifler får regleras i vilka fall gäldenären bör kallastill förrättning. Bestämmelsen i andra stycket avberedningens förslag synes närmast ta sikte på det fallet att förrättning hällsi gäldenärens bostad eller i annan lokal som han disponerar över. Redan f n.äger emellertid utmätning ofta rum på annat håll - bl.a. på förrältningsmannensQänstemm - t.ex. i fräga om lön, fordran pä överskjutande skatt och fastegendom, och denna utveckling kan väntas fortsätta. Bestämmelsen torde därförvara nägot missvisande. Härtill kommer att frågan inte kräver reglering i lag.Föreskrift i saken synes lämpligen kunna tas upp i samband med andraverkställighetsföreskrifler. På grund härav saknar depart.ementsförslageimotsvarighet till andra stycket i beredningens förslag. 14 8 Denna paragraf innehåller bestämmelser omupplysningsskyldighet för gäldenären och om medel att utkräva denna skyldighet.Paragrafen motsvarar 5 kap. 4 8 första stycket och 13 § andra och tredjestyckena beredningens förslag. Uimätningsgäldenärär enligt gällande rätt inte skyldig all medverka vid utmätning genom att lämnaupplysningar om sina tillgångar Gfr 64 8 3 mom. första meningen UL, som endastgäller vad som bör undantas från utmätning). Gäldenären kan sålunda förhällasig passiv. Han kan ocksä som regel utan påföljd läna osanna uppgifter. Om hani samband med ulmätningsförrätlning åberopar oriklig handling eller skenavialoch därigenom hindrar att erforderlig egendom tas i anspråk, gör han sigemellertid skyldig till straffbar handling (II kap. 1 8 andra stycket andra meningen BrB). Enligt lagen om utmätningsed äremellertid gäldenär skyldig att på yrkande av borgenär upprätta förteckningöver sina tillgångar och beediga förteckningen. Ansökan om avläggande avulmälningsed skall göras hos konkursdomaren och edgång kan alltså inte äga rumi mål om utmätning. Skyldighet för gäldenären att avlägga ulmälningsedförutsätter att misslyckat utmätningsförsök har ägt mm innanansökan gjordes om utmätningsed. Gäldenär som lämnar oriktig uppgift i förteckningtill ulmälningsed gör sig skyldig till straffbar handling (11 kap. 1 8 andrastycket första meningen och 3 8 andra stycket BrB). Enligt beredningenär det en uppenbar brist i nuvarande ordning att gäldenären inte är skyldig atti ulmätningsärendet lämna upplysningar om sina tillgångar och att han som regelutan påföljd kan försvåra utmälningsförfarandet genom alt förhälla sig heltpassiv eller 1980/81:8 4 kap. 14 § 398 t.o.m.lämna oriktiga eller vilseledande uppgifter. Förrättningsmannen skallvisserligen efterforska utmätningsbar egendom men är i praktiken i storutsträckning hänvisad till upplysningar från partema. Det har förekommit attgäldenär har gömt undan värdehandlingar eller annan värdefull egendom ochvägrat uppge var den finns. Om skyldighet åläggs uimätningsgäldenär att redani utmätningsärendet uppge sina tillgångar, bör enligt beredningen bättreresultat kunna uppnås i en del fall. bör därför hamöjlighel alt under handläggningen av ärendet framtvinga uppgifter avgäldenären. Som närmare behandlas i det följande anser beredningen önskvärt frångår nuvarande praxis att regelmässigt uppsöka gäldenärens bostad föratt där utröna huruvida det finns utmätningsbar egendom. För all detta önskemålskall kunna tillgodoses mäste gäldenären åläggas att medverka på ett annatsätt än . Beredningen anser att upplysningsplikten börbegränsas lill gäldenärens tillgångar. Nägot behov alt i ulmätningsärende krävauppgifter om gäldenärens skulder föreligger knappast. Skyldigheten alt uppgelillgångama bör omfatta alla tillgångar som har ekonomiskt värde. 1 enlighet med det sagda föreslår beredningen iförsta stycket av 5 kap. 4 8 att gäldenären skall vara skyldig all noggrantuppge sina tillgångar. Häri skall även ingå behövliga upplysningar om vartillgångarna finns och omständigheter som är av betydelse för alt precisera dem(l.ex. om avbetalningar pä fordran eUer innehåUet i ett kontrakt). Del närmareförfarandet när kronofogdemyndigheten skall avkräva gäldenären uppgifterregleras i 13 8.