prop · G40393 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:93 Regeringens proposition omöverlåtelse av statens aktier i till Telefonaktiebolaget m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås, med anledning av att staten överlåter av aktiemai fill Telefonaktiebolaget för en köpeskilling av133650000 kr., att ett anslag av 50 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /81 för terminalverksamheten vid Datasaab AB.För att täcka eventuella förluster som har uppkommit föreslåsett anslag av 5 milj. kr. Återståendedel av statens aktieinnehav i , som är , föreslås få överförastill bolag . I propositionen föreslås att bemyndigandeninhämtas för regeringen att höja aktiekapitalet i och att tecknaborgen för detta företag. Nr 93 Kartong: S. 2, under Närvarande Utgår:Dahlgren 1980/81:93 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,Mogård, Åsling, Söder, Krönmark, , , , ,, , , , , , Propositionom överlåtelse av statens aktier i till Telefonaktiebolaget m.m. StatsrådenÅsling och Adelsohn anmäler sina förslag. Anförandena redovisas iunderprotokollen för induslri- resp. . StatsrådetÅsling hemställer alt regeringen i en proposilion föreslår att antagade förslag som han och statsrådet har lagt fram. Regeringenansluler sig till föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredra-, gandena harlagt fram. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna I och 2. 1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 3 Anmälan till proposition om överlåtelse av statens aktieri till Telefonaktiebolaget m. m. såvitt avser industridepartementetsverksamhetsområde ägs lill lika delar av staten och Saab-ScaniaAB. Bolagels verksamhet reglerades i ett huvudavlal mellan ägarna undertecknatden . beslutade (prop. 1977/78:17,NU 1977/78:31, rskr 1977/78:98) om de ekonomiska förpliktelser som stateniklädde sig genom avtalet. Efler förhandlingar mellan staten, Tele-fonaktiebolagelLM (LME) och har slutits tvä avtal om försäljning avmajoriteten av aktierna i lill LME. Dessa avtal reglerar villkorenför statens resp. AB:s försäljning av aktiemajoriteten i DatasaabAB till LME. 1 anslulning lill nu nämnda avlal har slalen, och DatasaabAB träffat ett avlal om avvecklingen av del gamla huvudavtalel. De tre avtalenbör fogas till prolokollel i delta ärende som bilagorna 1.1-1.3. avlalkommer även alt träffas mellan och . med anledning av all ålerslodenav slatens aktieinnehav, 9,, kommer all överföras lill bolag . Regeringenhar medgivit att bidrag som lämnas av och under är 1980 resp. är 1981 skall anses vara avdragsgillaomkostnader för bidragsgivarna. förklarade regeringen alt den föriustsom framkommit för vid avyttring av aktierna i skallvara avdragsgill omkostnad för . 2.1 Utvecklingen på data- och teleområdet 1980/81:66 om vissa åtgärder pä teleområdet harredogjorts för den snabba tekniska ulvecklingen pä tele- och dataområdet.Införandel av digital leknik i telenätet betyder bl.a. aU det blir alll svårareaU dra en 1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 4 gränsmellan traditionell teleteknik och datateknik då samma digitala teknik somanvänds i datasystemen börjar användas på telefoniområdel. Digital teknikkommer successivt att användas inte bara i telefonstationerna utan även föröverföringen i nätet. På sikl kan telefon- och datanäten bli plattformar förnya generationer av mer kvalificerade tele- och datatjänster som främst kommerall efterfrågas inom företagssektorn. Kommunikationssystemenhos förelagen kommer med all sannolikhet all i ökande grad integreras medföretagens övriga ruiiner, l.ex. med dalahantering i vid mening. Den tekniskautvecklingen och nya informationssystem leder på del sättet till att gränsernasåväl mellan kundägda tele-/datasystem och det allmänna telenätet som mellantelenätets olika delar är på väg att suddas ut. Därutövervill jag framhälla att dataindustrin har en viklig påverkan pä datautvecklingenoch dataanvändningen i samhället. Dataområdet är kun-skapsintensivi jämfört medandra teknikområden och det krävs omfattande kunskaper hos tillverkare, systemutvecklareoch användare av systemen för att det ska bli en positiv utveckling avdatoranvändningen i samhällel. Attha tillgång till datafiUverkande företag inom landet är värdefullt med tanke påbl.a. den kunskap om datatekniken som följer därav samt inte minst den kopplingsom kan etableras mellan användning resp. tillverkning av dalasystem ochdatautrustning. Ivårt land har vi goda möjligheter att i ett sammanhang se på datatekniken somsådan, användningen av tekniken och konsekvenserna av denna användning. Det börge oss goda fömtsättningar att använda datateknik där den gör störst nytta ochundvika ett ensidigl tekniskt synsätt på datafrågorna. 1kontakt med kvalificerade användare av datateknik som finns i vårt land kan desvenska datafiUverkande företagen fä underlag för en produktutveckling som kange en framgångsrik avsättning av produkterna inle bara inom landet utan även påde exportmarknader som värderar kvalificerad utrusining. Även de fackligaorganisationernas krav på funktioner och utrustning kan här vara av betydelseför produktutvecklingen. Ensådan form av produktutveckling i vårt land, som påverkas av användarnasönskemål och förutsättningar och som utnyttjar de olika kunskapsområden somfinns i anslutning till datateknik och datakommunikation bör kunna ge en godgrund för dataindustrin i . DatasaabAB bildades genom alt , ägl av ochSveriges , samt Datasaabdivi-sionen vid ABfördes samman till ett av staten och gemensamt ägt bolag. Syftetmed bildandet av var Prop.1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 5 attförbättra konkurrenssituationen för svensk dataindustri och ta till vara derationaliseringsvinster som borde vara möjliga genom en sammanslagning av detvä urspmngliga verksamheterna. Del främsta motivet för bildandet var atttrygga utvecklingen av en svensk dataindustri. Ägarna fömtsåg vid bildandet attekonomiska bidrag till skulle komma att krävas under de förstaverksamhetsåren. Bidragen bestämdes till 37,5 milj. kr. från vardera staten ochSaab-Scania AB under vart och ett av . Dessutom skullestaten skjuta ull 32,5 milj. kr. för forsknings- ochutvecklingsarbete. Förlusterna översteg dock vad somförutsågs vid bolagets bildande. Enligt avtalet mellan staten och Saab-ScaniaAB skall sådana förluster täckas av ägarna till lika stora delar. Ägarnatillsköt därför ytteriigare 114 milj. kr. för och 74 milj. kr. har alltså under sina första verksamhetsår haft betydande ekonomiskaproblem. Företagets resultat har dock kontinueriigt förbättrats och bedöms behovet av särskild föriuslläckning varaväsentligt lägre. Datasaabkoncernenbestår av moderbolaget med dotterbolag (försäljningsbolag) itolv länder inkl. . Koncernen har totalt ca 3400 anställda, varav ca1000 personer vid dotterbolag utomlands. Moderbolagetär geografiskt uppdelat på två enheter för utveckling och tillverkning, den enai med 1 180 anställda och den andra i med 820 anställda.Huvudkontoret är placerat i . Det svenska försäljningsbolaget sysselsätter ca 400 personer på skilda håll i landet. Koncernensomsättning uppgick till närmare 1100 milj. kr. Organisatorisktär moderbolaget uppdelat i fem produklorienlerade divisioner. DivisionAlfaskop utvecklar och tillverkar dataterminaler (bildskärmsterminaler). Dennadivision expanderar snabbast och är marknadsledare i . DivisionAffärssystem utvecklar och tillverkar minidatorbaserade system för olikakontorsrutiner såsom bokföring och fakturering. DivisionBanksystem, ;s största division, utvecklar och tillverkarbankdatasystem som med framgång har sålts till banker i , övriga Europaoch . DivisionInteraktiva Datasystem utvecklar och fillverkar speciella datasystem förexempelvis irafik- och stridsledning för flygplan och fartyg samt militärluftbevakning. Betydande order har erhållits från svenska försvaret och luftfartsverket.Divisionens och ;s hittills största beställning, ett civilt flygtrafikledningssystemtill , togs i drift . DivisionNya Områden utvecklar tillämpningar av Datasaab AB:s pro- Prop.1980/81:93 Bilaga 1 Industridepartementet 6 dukter inom lovande nya områden. Divisionen arbetar bl. a.med all upprätthålla en unik kompelens som förelaget har byggt uppinom sjukvårdsområdet. F.n. utvecklas även datasystem för förebyggande hälsovård. 2.3 L M Ericssonkoncernen ()bildades är 1918 och gär tillbaka lill en rörelse som bildades är 1876. Vidhuvudanläggningen i finns bl.a. koncernledning, laboratorier och enav koncernens fabriker. Moderbolagets tillverkning sker i en gemensamfabriksorganisation vid 22 fabriker lokaliserade över hela Sverige.Moderbolaget samordnar även i egenskap av holdingbolag verksamheten inom koncernenbl.a. i policyfrågor, administration, ekonomi, marknadsföring, forskning ochutveckling samt utbildning. Moderbolaget har ca 20000 personer anställda. Bolagel harca 90000 aktieägare och ett aktiekapilal på 1 089 milj. kr. avaktierna är i svensk ägo. Omsättningen för uppgick är 1980lill ca lOOOO milj. kr. är en världsomspännande förelagsgruppsom har specialiserat sig på telekommunikation och har totalt ca 60000 anställda.Koncernen har varit världsledande pä lelekommunika-tionsområdeloch har med sill nya programminnesslyrda telefon- och lelexsystem fäll en starkställning pä världsmarknaden. 1 har koncernen 37 egna fabriker. Dessulom finnsegna fabriker i 14 andra länder. Inkl. tillverkning pä licens och genomsamarbetande bolag tillverkar koncernen produkler i totalt 25 länder. Genom mer än 90 dotterbolag och samarbetande bolag ochgenom tekniska kontor är L M Ericssonkoncernen verksam i mer än 100 länder. LME gör f. n. en mycket målmedveten salsning på forskningoch utveckling. En slor del av detta arbele bedrivs.inom de svenska koncernbolagen.För huvudprodukterna inom publik telekommunikation - växlar för telefoni, telexoch data saml transmissionsutrustningar och telefonapparater är en betydandedel av ulvecklingen förlagd till det med den svenska slalen och televerketgemensamt ägda (). Totalt är ca 4000ingenjörer inom sysselsatta med teknisk utveckling. Underår uppgick koslnaderna för forskning och utveckling till ca 900 milj. kr.,vilkel molsvarar av koncernens fakturering. För att möta den privata marknadens snabbt växande behovav kommunikations- och informationstjänster pä data-, text- och bildområdenabildade LME under höslen 1980 en ny division kallad Informalionssyslem.Divisionen kommer huvudsakligen alt arbeta inom områdena datatransmission ochprivata dalanät men även med syslem för konlorsaulo- 1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 7 Här arbetar LME med integrerade ADB-syslem förkontor och med bildskärmsterminaler. Systemen skall kunna användas inom ett företagstext- och dalakommunikation för ordbehandling och texlredigering, administrativdatabehandling, funktioner för meddelandeförmedling och meddelandehanteringsamt för den kommande teletjänsten Teletex. En utförlig beskrivning av verksamhet ochorganisation har lämnats i prop. 1980/81:66 om vissa åigärder på teleområdetoch jag berör därför endasl kortfattat denna. uppgift är alltillgodose samhällets och enskildas behov av telekommunikationer. Verksamhetenomfattar sex olika rörelsegrenar och en verksamhetsgren med industrielltillverkning av telemateriel. Totala antalet anställda inom uppgår f.n. lill ca 43 900, varav ca 3600 personer sysselsätts inom ,. fattade beslut (prop. 1980/81:66, /81:9,rskr 1980/81:132) om all samordna ochteleverkets förelag (Tefab) i ett gemensamt bolag.Riksdagens beslul innebär också all ell av förvaltat bolag, , skall bildas. Bolagel skall verka inom omrädel telekommunikation,elektronik och därmed sammanhängande verksamheter och skall huvudsakligen som holdingbolagförvalta aktieinnehavet i dotter- och intressebolag exkl. ELLEMTEL. 2.5 Avtalens huvudsakliga innehåll Överlätelsen av aktierna i regleras i tre avlal,nämligen ell mellan slalen och LME (bilaga I.l), ett mellan och (bilaga 1.2) och ett mellan staten, och (bUaga 1.3). Innebördenav avtalet mellan slalen och LME är att staten överlåter 40,5%av aktierna i till LME lill ell pris av 133650000 kr.Köpeskillingen skall erläggas i tre lika slora poster under vartoch ett av . LME skall tillträda aktierna den 31 mars1981 och överta av de borgens-, garanti- och andra ansvarsåtaganden somstaten har ingått lill förmän för . Staten skall för lill lämna ett medelslillskottom 37,5 milj. kr. och ett utvecklingsstöd om 32,5 milj. kr., i enlighet med deåtaganden som finns i det avlal som träffades mellan staten och ABvid bildandel av bolaget. Om de medel som skjulils lill av slalen och ABinte räcker för att täcka uppkommen föriusl under är 1980, har staten allersätta hälften av denna förlust. Slalen skall dämlöverår 1981 utge ett extra utvecklingsstödom 50 milj. Prop.1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 8 lill för all i första hand användas ibolagets lerminalverk-samhet. Utöver vad jag här har nämnl är staten inle skyldig alttill erlägga några bidrag, tillskott eller slöd av vad slag delvara må. Avlalel innehåller även vissa garantiåtaganden som ärvanliga vid företagsöverlåtelser. Garantierna berör sådana förhållanden, somall bokföring har ulförts enligt god redovisningssed, all haräganderätt eller nyltjanderäll lill bl.a. palenl som är nödvändiga för bolagelsverksamhet och all brand- och andra försäkringar har tecknats. Om brister idessa avseenden skulle föreligga finns regler för hur LME skall kompenserasför della. Avtalet mellan och är uppbyggt pä sammasätt som avtalet mellan slalen och LME. överiåter av akfiernai lill LME lill ell pris av 165 milj. kr. Köpeskillingen skallerläggas i tre lika stora posler under vart och ell av åren 1983,1984 och 1985. LME fillträdde aktierna . LME skall ävenöverta de borgens-, garanfi- och andra ansvarsätaganden som haringått lill förmån för . skall för är 1981 lämna ett medelstillskolttill om 37,5 milj. kr. i enlighel med de åtaganden som finns i det avlalsom träffades mellan staten och vid bildandel av bolagel. Om de medel som skjulils lill av staten och ABför är 1980 inle räcker för all läcka uppkommen föriust under är 1980, har Saab-ScaniaAB all läcka hälften av denna föriust. Avtalet innehåller även garantiåtagandensom är identiska med de slalliga älagandena. Del huvudavlal som tecknades mellan slalen, Saab-ScaniaAB och ersätts av etc nyll avtal mellan slalen, och DatasaabAB. Delta avlal upphäver med vissa undanlag det gamla huvudavtalel.Kvarstående åtaganden är viss betalningsskyldighet för enligt huvudavlalels§ 4.2 samt vissa förmåner för Datasaab AB:s personal i fräga om hälsovård,personalinköp och utnyttjande av AB:s motionsanläggningar m. m.Vidare regleras villkoren för hur skall lämna de i de tidigareavtalen nämnda bidragen och lillskollen. 2.6 Fördelar med ett samgående Jag framhöll i prop. 1977/78: 17 om samarbete mellanstaten och på dataområdet att det är av slor vikl att vi har ensvensk allsidigt utvecklad dalaindustri. Ett samgående mellan många fördelar för bägge företagen. LME:s verksamhei är i myckel hög utsträckning koncentreradlill den publika telemarknaden i världen, dvs. försäljning tillteleförvaltningar i de olika länder där LME är verksamt. Delta innebär en pä siklmindre Prop.1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 9 lämpligstruktur pä förelagels verksamhei. Mot denna bakgrund strävar bolagets ledning efleren diversifiering inom förelagels kompetensområde. Detta innebär en ökadsatsning på teiekunder inom den privata seklorn. Marknadenför telekommunikations- och dataprodukler i den privata sektorn bedöms iframtiden bli alltmer intressant. Framför allt innebär företagets satsning attdet söker möta den privata marknadens snabbt växande behov av kommunikations-och informationstjänster, dvs. utrustning för framtidens kontor. Specifiktinnefattar denna målmedvetna salsning utmstning för företags internkommunikalion,kontorsautomation och distribuerad databehandling. Dennainriktning av utvecklings- och marknadsansträngningarna är logisk för LMEeftersom det har sketl ell närmande mellan telekommunikations-och databranscherna, som innebär en ökande integration av produkter och syslemför kommunikation och data. Närdet gäller Datasaab AB:s verksamhetsområde är det framför alll smådatorer och arbetsplalslerminalersom passar väl in i LME:s offensiva salsning på kontorsmarknaden. LME:sstyrka är framför alll företagels slora systemkunnande. De systemlösningar förtal, text, data och bild som blir möjliga genom samverkan med Datasaab ABkommer att ytterligare stärka denna ställning. Genom samgåendet skapas enkombination som avsevärt kommer att förbättra båda företagens positioner påframför allt utlandsmarknaderna. Företagens marknadsföringsorganisaiioner tordekomplettera varandra väl. LME;s organisation är anpassad för försäljning avstora system främsi till teleförvaltningar, medan har erfarenhet avförsäljning till en bredare marknad. Omett samgående mellan,LME och inle kommer till slånd mäste LMEtroligen välja att samarbeta med eller förvärva ett utländskt förelag inomdataområdet. Utvecklingen inom kommunikations- och dataområdet går dessutom ien sädan riktning all konkurrens mellan LME och pä sikt inle skullekunna undvikas. För DatasaabAB:s del innebär en fortsatt utveckling som självsländigl företag betydanderisker eftersom företagels resurser är för begränsade för att säkerslälla enpositiv utveckling på längre sikl. Genomen nära samverkan mellan kommer således enligt min meningmöjligheterna för att svensk elektronik- och dataindustri skall varakonkurrenskraftig även i framliden all väsentligt förbättras. Jag anser därföratt LME;s övertagande av aktiemajoriteten i verksamt kommer attbidra lill alt irygga utvecklingen av denna industrigren. Efter samråd medchefen för kan jag ocksä konstatera att ettfortsatt statligt inflytande via ytterligare bör stärkaindustrigrupperingens marknadsposition. Jag noterar därför medtillfredsställelse att och funnit det önskvärt att derassamarbete utvidgas genom all staten behåller en minori-t2 1980/81. 1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 10 Under förutsättning av godkännande kommer dessastatens aktier att överföras till . Denna fråga behandlas avchefen för . Dennasamverkan mellan LME och som bl. a. är kvalificerade användare avdatateknik och datakommunikation och som tillverkare av utrustningoch programvara bör i enlighet med vad jag inledningsvis anförde kunna ge underiagför en användarpåverkad produktutveckling som bör kunna leda lill godaavsättningsmöjligheter. En älgärdsom övervägs och som är av iniresse för äratt till förläggautvecklingen av leletexlerminaler och andra digitala abonnentlerminaler.Televerket är primärt intresserat av digitala terminaler för publika tjänster.Därt"ör kommer all delta aklivi i ulvecklingsplaneringen avsädana produkter. kommer även all delta i slörre utvecklingsprojekt. Jag villi sammanhanget ocksä nämna att 'beslutat genomföra särskilda insatserför dokumentation och informationsspridning pä omrädel teleanknutenkontorsautomation (benämnt TELDOK) och beslutat satsa 5 milj. kr. pä dettaunder en period av 5-6 är. I redaktionskommittén för TELDOK har föreslagits allrepresentanter för bl. a. daladelegationen, data- och elektronikkommitlén, dataeffektutredningen,, och skulle ingå. Den informationsspridning somdärmed kommer fram bör vara av nytta inte bara för användarna av teleanknuten kontorsautomationutan även för bl.a. . Avtalenmellan staten och LME samt mellan staten, LME och bör underställasriksdagen för godkännande i den män staten genom den ikläder sig ekonomiskaförpliktelser. Till följd av de ingångna avtalen bör pä lilläggsbudget II lillstatsbudgeten för budgeläret 1980/81 anvisas ett reservationsanslag av 50 milj.kr. som medelstillskolt till . 1 enlighel med lidigare åtaganden börvidare för att täcka uppkomna förluster i bolagels verksamhei under är 1980 päsamma tilläggsbudget anvisas ett förslagsanslag av 5 milj. kr. Ienlighel med huvudavlal har regeringen i budgetpropositionen 1981 (prop.1980/81; 100 bil. 17 s. 143) föreslagit aU under reservationsanslagenF 15. Utvecklingsbidrag lill och F 16. Medelslillskott till DatasaabAB anvisa . Till följd av de nu träffade avtalenupphör del gamla huvudavtalet all gälla. Enligt de nya avtalen har emellertidstaten och förbundit sig att till utge molsvarande belopp.Förslagen i budgetpropositionen 1981 om medelsanvisning till bördärför kvarstå oförändrade. som ägs av staten förvaltas av kammar-,.ollegielmed ett bokfört värde upptaget till 185 milj. kr. Genom föreliggande avtalöverlåts samtliga av kammarkollegiet förvaltade aktier i lill LMEresp. för ett tolall pris av 165 milj. kr. Prop.1980/81:93 Bilagal Industridepartementet 11 enövervärdering av statens förmögenhei skall undvikas, bör statskapitalet sättasned med skillnaden mellan det hos kammarkollegiet bokförda värdel av aktiernaoch del pris som erhålls vid försäljningen. Jag förordar alt regeringeninhämtar bemyndigande härtill. Medhänvisning lill det anförda hemsläller jag all regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna avtalen mellan slalenoch Telefonaktiebolagel LM i vad staten genom dem ikläder sigekonomiska förpliktelser, 2. till Utvecklingsbidrag till DatasaabAB på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetaret 1980/81 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 3. till Förlustläckning till DatasaabAB på lilläggsbudget 11 för budgetårel 1980/81 under fjortonde huvudtitelnanvisa ell förslagsanslag av . 4. bemyndiga regeringen att sättaned statskapitalet i enlighet med vad jag har förordal. 1980/81:93 Bilaga 2 12 Anmälantill proposition om överlåtelse av statens aktier i tillTelefonaktiebolaget m.m. såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Idet avlal mellan staten och Telefonaktiebolaget () om överlåtelseav 40,av aktierna i som chefen för industridepartementet harredovisat anges att resterande av staten ägda aktier skall överlåtas till TeleinveslAB. För alt möjliggöra denna senare överlåtelse har i skrivelse den15 bl. a. hemslälll om ökning av aktiekapitalet i 18 milj. kr. mellan staten och LME skall LME överta av de borgens-, garanti-och ansvarsätaganden som slalen ingått till förmän för . Resterande19 % övertas av . Slalen har hillills lillsammans med Saab-ScaniaAB påtagit sig att teckna borgen för Datasaab AB:s åtaganden upp lill 700 milj.kr. Del innebär således att slalen lämnal garanli upp lill 350 milj. kr.Televerket har med anledning härav hemslällt om bemyndigande all teckna borgenför intill ell belopp pä 66,5 milj. kr. vilkel ulgör av 350milj. annan skrivelse har föreslagit all samtliga borgensåtagandenfrån sida för verkets doller- och iniressebo-lag, utom () i fortsättningen bör avse . Medanledning av vad chefen för industridepartementet har anförl om överiålelse av40,av aktierna i till LME och om en vidgad samverkan mellan LMEoch i samband därmed vill jag anföra följande. Somjag framhöll i prop. 1980/81:66 om vissa äigärder pä teleområdet Prop.1980/81:93 Bilaga 2 13 kanbehovet av all etablera aktiebolag hell ägda av eller delägdatillsammans med andra intressenter pä teleområdet förväntas öka. I syfle attbl. a. ge möjligheter lill en ökad flexibilitet i detta avseendeskall enligl beslul (/81:9, rskr 1980/81: 132) Teleinvesl ABinrättas. I propositionen redogjorde jag ulföriigl för den förväntade dynamiskaulvecklingen pä telekommunikations- och informationsteknikens område ochanförde bl.a. alt ett aktivt leleverksengage-mang är en förutsättning för en gynnsammutveckling i . En rad starka skäl lalar för alt pä olika sättbör ges möjligheler att effektivt bidra till introduktionen av ny moderninformationsteknik i värt land.