prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:107 omden statliga skoladministrationen m. m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen behandlas den statliga skoladministrationens, dvs. () och länsskolnämndernas framtida roll, uppgifter och organisation. Fördelningenav uppgifter mellan SÖ och länsskolnämnderna renodlas. De strategiskauppgifterna samt andra uppgifter av central, riksövergri-pande karaktärföreslås åvila SÖ. SÖ skall främst ansvara för övergripande och långsiktigauppgifter såsom planering, forskning, utvecklingsarbete av generell karaktärsamt utvärdering. SÖ:s uppgift att bedöma de ekonomiska konsekvenserna avbeslut inom skolväsendets område betonas. Den operativa verksamheten föreslåsså långt möjligt ligga på länsskolnämnderna. Varje länsskolnämnd föreslås fåansvaret för utveckling, samordning, planering och tillsyn av skolväsendet isitt län. SÖskall vara central förvaltningsmyndighet för ärenden om utbildning med undantagav högskoleutbildning. Vissa delar av det centrala tillsynsansvaret för denkommunala högskoleutbildningen föreslås dock av prakfiska skäl ligga kvar påSÖ. Förslag läggs också fram om decentralisering och förenklingar inom detskoladministrativa området. Nuvarande bestämmelser om statlig lokalbehovsprövningoch skissritningsgranskning beträffande skolbyggnader föreslås upphöra. Vidareföreslås att de ärliga besluten om gymnasieskolans organisation decentraliserasliksom skolchefs- och skolledartillsättningar. Systemet med ordinarie tjänstersom lärare föreslås bli avvecklat. En förenklad instansordning för besvär överbeslut av skolmyndighet föreslås. 1 I980I81.1 saml. 1980/81:107 2 InomSÖ föreslås finnas fyra avdelningar - en för den obligatoriska utbildningen, enför gymnasieskolutbildningen, en för vuxenutbildningen samt en föradministrativa frågor. Ett planeringssekretariat föreslås bli inrättat för attbl. a. samordna arbetet med anslagsframställning, verksamhetsplanering samtplanering på lång sikt. I verksstyrelsen föreslås ingå företrädare för depolitiska partierna. Ett centralt planeringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv föreslås bli inrättad. Antalet tjänster vid SÖ föreslås minskas från654 till högst ca 450. föreslås få stor frihet att utforma sin egen organisation inomramen för en för samtliga nämnder gemensam grundstruktur. Under enlekmannanämnd och en chef för nämndens kansli föreslås länsskolnämnderna ha enskolinspektör för vart och ett av två ansvarsområden - obligatorisk utbildningresp. Länsskolnämndernas nya organisafion föreslåsgenomföras i huvudsak inom ramen för oförändrat antal tjänster. Enenhetlig tjänsteorganisation för i huvudsak pedagogiska arbetsuppgifter inomden statliga skoladministrationen föreslås bli införd. Denstatliga skoladministrafionens nya organisation föreslås träda i kraft den 1juli 1982. De föreslagna personalförändringarna förutsätts kunna varagenomförda och ske i takt med naturlig avgång och genomomplaceringar. Ensärskild organisafionskommilté ges i uppdrag atl lämna förslag omdetaljutformningen av den nya organisationen. Prop.1980/81:107 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Åsling, Krönmark, , , , ,, , , , , Propositionom den statliga skoladministrationen m. m. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefen förutbildningsdepartementet en kommitté (U 1972:08) meduppgift att utreda ansvarsfördelningen mellan stal och kommun i fråga omgrundskolan och gymnasieskolan m. m. Kommittén antog namnet utredningen omskolan, staten och kommunerna (SSK). Utredningen överlämnade i oktober 1978sitt betänkande (SOU 1978:65) Skolan. En ändrad ansvarsfördelning. SSK:suppdrag, som från början omfattade en total översyn av ansvarsfördelningen påskolans område, kom framför allt på grund av den pågående reformverksamhetenatt successivt begränsas. SSK:s betänkande är i första hand inriktat pågrundskolan och innehåller i stort principer och riktlinjer för en fortlöpandedecentralisering främst i vad avser pedago-giskt-organisatoriska frågor samtutvecklingen av statsbidragssystemet. Några ätgärder med anledning av SSK:sförslag i dessa delar är inte nu erforderliga. Däremot behandlar Jag i dennaproposition SSK:s förslag när det gäller skolväsendets personal. Kommitténsförslag i vad avser inriktningen av det fortsatta decenlraliseringsarbetet påutbildningsområdet samt konsekvenser för den statliga skoladministrationen fårsin behandling i anslutning till mina förslag i det följande med anledning avskoladministrativa kommitténs betänkande. En sammanfattning av SSK:s förslag ivad avser avsnitten En ändrad ansvarsfördelning. Kommunalskoladministration och Statlig skoladministration bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över SSK:s belänkande avgetts av socialslyrelsen,statskontoret, (), (),dåvarande statens personalnämnd, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), SÖ,länsskolnämnderna i , , Söderman- Prop.1980/81:107 4 lands,Östergöfiands, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, och , länsstyrelserna i ,, , , , och , ,och , elevvårdskommittén (U 1978:06),inlegrationsulredningen (U 1978:07), decentraliseringsutredningen (Kn 1975:01),statskontroltkom-mittén (Kn 1976:06), , i (LO), CentralorganisationenSACO/SR, (). (), . ochSkola (RHS) och (). Yttrandenfrån följande kommuner och landsting har fogats till resp. länsskolnämndsyttrande: , , , . , ,, , , , , , ,, , , , , , . , , , , , ,Karishamns, Kariskrona, , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , och kommuner samt landstingeni , , , , , ,, , och , , , ,, , , och . Däijämtehar yttranden kommit in från , , , , ,, , , , och kommuner.Hörselfrämjandets Riksförbund, (),länsavdelningarna av i och samtBD-kretsen av . Ensammanställning av remissyttrandena över SSK:s betänkande bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet Prop.1980/81:107 5 Rodheden en kommitté (U 1978:17) för att göra en översyn av denstatliga skoladministrationen. Kommittén antog namnet skoladministrativakommittén (SAK). Enligtsina direktiv (dir. 1978:99) hade kommittén i uppdrag att mot bakgrund avutvecklingen inom SÖ:s verksamhetsområde och samhället i övrigt göra en översynav bl.a. SÖ:s, länsskolnämndernas och fortbildningsavdelningarnasarbetsuppgifter och organisation. I syfte att så långt möjligt befria denstatliga skoladminstrationen från löpande, förvaltningsmässiga och kontrollerandeuppgifter hade kommittén också att överväga olika möjligheter att decentraUserabefogenheter och ansvar till kommunerna i skilda utbildningsfrågor.Översynsarbetet skulle inriktas på att åstadkomma en minskning av den totalastatliga skoladministrationen. SAKöveriämnade sitt betänkande (SOU 1980:5) Förenkladskoladministration principer för ny organisation. En sammanfattning avbetänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bdaga 3. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetts av , , statistiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, RRV, SAV, statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN), och personalutbildning(SIPU), UHÄ, centrala (), SÖ, statens institut förläromedelsinformation (SIL), , (),statens invandrarverk (), länsskolnämnderna i , , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, och , länsstyrelserna i ,, , , , , , , , och , utredningen omläromedelsmarknaden (ULÄ, U 1976:04), kommittén om vuxenutbildning(komvux-utredningen, U 1978:04), elevvårdskommittén, integrationsutredningen,huvudmannaskapskommittén (U 1978:16), skolförfattningsutredningen (U 1979:12),kommittén angående skolor med enskild huvudman (U 1979:13),kommunalbesvärskommittén (Kn 1977:05), kommunaldemokratiska kommittén (Kn1977:07), . , , /SR, TCO, SAF,(), , eleverscentralorganisafion (), RHS, HCK, (),folkhögskolelevers förbund (SFEF), (), , Hantverks-och Industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO), StudieförbundetVuxenskolan, bildningsverksamhet (NBV) och , , , , , , ,, , , , , , , 1980/81:107 6 ,, , , , Lunds, Ystads, , ,, , , , , , , , Falu,Boriänge, , , , , , ,, , , och kommuner, landstingen iStockholms, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , ,och . Yttrandenhar dessutom kommit in från skolstyrelsen i , ,, , (), Hörselfrämjandet, TCO-SVästerbotten, skoladministrativa förening och . UHÄhar bifogat yttranden från samtliga regionstyrelser. LO har bifogat yttrandefrån (). i har bifogatyttrande från . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 4. Jaghar tidigare denna dag föreslagit regeringen att lägga fram proposition omskolforskning och personalutveckling med anledning av bl.a. förslag frånskolforskningskommittén (U 1978:09) i betänkandet (SOU 1980:2) Skolforskningoch skolutveckling. Jag tar dock här ställning till vissa organisatoriska ochpersonella konsekvenser för den statliga skoladministrationen av de förslag omforskning och personalutveckling jag har lagt i den nämnda propositionen. Chefenför har i budgetpropositionen 1981 anmält sin avsiktatt senare föreslå regeringen att lägga fram en proposition omfolkbildning m. m. a. kommer där vissa förslag årsfolkbildningsutredning (U 1975:19) och från komvux-ulredningen (U 1978:04) attbehandlas, vilka har viss betydelse för organisationen av den statligaskoladministrationen. Minaöverväganden och förslag i d;t följande avser i första hand ungdomsskolan. Itillämpliga delar avser de dock även särskolan, den kommunala och statligavuxenutbildningen, grundutbildningen för vuxna, folkhögskolan ochfolkbildningen saml arbetsmarknadsutbildningen, dvs. all utbildning som f. n.befinner sig inom SÖ:s ansvarsområde. Förtydlighetens skull vill jag nämna alt Jag med kommun och skojslyrel-se iförekommande fall avser även landstingskommun och utbildningsnämnd. Med skolanavser jag i denna proposition i huvudsak , gymnasieskolan,särskolan, och statlig vuxenutbildning saml grundutbildning för vuxna. 1980/81:107 7 Föröverblickens och sammanhangets skull redovisas i anslutning till de förslag somtas upp till behandling även vissa förslag som inte fordrar beslut avriksdagen. Jaghar samrått med cheferna för och arbetsmarknadsdepartementeti de frågor som berör deras ansvarsområden. I vad avser särskolan harjagsamrått med statsrådet och beträffande personal med statligt regleradetjänster med stalsrådel . Enav de bärande tankarna i de reformer som genomförts pä utbildningsväsendetsområde har varit decentralisering av beslut ochansvar från central nivå till lägre nivåer. På skolområdet har härvid främstfrågan om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun aktualiserats. Intressetav att ge medborgarna största möjliga inflytande över allmänna angelägenheteroch att bättre anpassa skolans verksamhet i kommunerna till skiftande lokalaförhållanden har varit etl huvudmotiv för ett ökat kommunalt inflytande överskolan. Genom kommunsammanläggningarna har även de praktiska möjligheternaökat för kommunerna all själva ta över handläggningen av sådana skolfrågor somtidigare handlagts av central och regional expertis. Strävanall vidga del lokala inflytandet över del vardagliga skolarbetet har gällt ochgäller vägarna att förverkliga den av riksdag och regering beslutadeskolpolitiken. Del har vidare blivit nödvändigt atl alltmer effektivt utnyttjabefintliga resurser inom skolväsendet för att nå skolans mål. Decentraliering,ökat lokalt engagemang och ansvarstagande samt en ökad samverkan mellanutbildning, arbetsliv och frilid utgör vikliga medel i strävandena att förverkligautbildningsmålen. Detär bl.a. mot den här bakgrunden man skall se etl anlal skolutredningar somverkat på 1970-lalel och som haft tyngdpunkten lagd på all utreda möjligheternatill decentralisering inom skolväsendel. Utredningenom skolans inre arbete () hade främst till uppgift atl utreda frågan omåtgärder för elever med särskilda svårigheter i skolan m.m. Utredningenkonstaterade bl.a. atl skolans arbele måste omfatta också andra inslag änenbart undervisning, vilka smidigt kunde anpassas till individer ochsituationer. Gränserna mellan olika former av arbetsinsatser kunde och bordeinte i detalj regleras genom cenirala bestämmelser. Riksdagensbeslut om reformering av skolans inre arbete m. m. och elt nyttstatsbidragssystem för (prop. 1975/76:39, UbU 1975/ 76:30, rskr1975/76: 367 och prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/ 78:260) innebaren långtgående decentralisering av ansvarel för skolans organisation ochresursanvändning. Genom denna decentralisering har den statliga styrningen avgrundskolan begränsats. Däremot har ingen decentralisering av beslut omskolans mål och innehåll skett. Den grundläggande principen om en likvärdigutbildningsstandard i hela landel ligger fast. 1980/81:107 8 MedanSIA:s arbete koncentrerades på atl förbättra skolmiljö och arbetssätt, hadeSSK i uppdrag att se över ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga omorganisation, resurser och administration inom skolväsendet. SSK ansåg attkommunerna - åtminstone på sikl - borde ges ett fullständigt ansvar för skolansdrift. SSKbetonade dock att ett kommunalt driftansvar måste balanseras av ett statligtansvar för skolans mål, ett enhetligt skolsystem och en likvärdigulbildningsstandard. Staten skulle även ansvara för den övergripandeplaneringen av skolans utveckling. Sådana cenirala krav liksom skyldigheten attslå vakt om elevernas rätt i samhället och skolan samt elevens skyldighetermåste enligt SSK även fortsättningsvis regleras av staten i lag. SSK:sförslag kan ses som ett vidareförande av SIA:s förslag och de olika beslut somtogs i anslutning till reformeringen av skolans inre arbele. Remissopinionen äri princip positiv till den av SSK förordade förändringsinriktningen. Opinionenavspeglar dock en viss försiktighet i fråga om hur långtdecentraliseringen på skolområdet bör gå. Medvetandet om svårigheterna attupprätthålla en i hela landet likvärdig utbildningsstandard vid en omfattandedecentralisering är påtagligt. Farhågor framförs för att standarden mellanolika kommuner särskilt i ett kärvt ekonomiskt läge kan komma att variera merän tidigare. Storvikt vid decentralisering har också lagts i beslut om nyläroplan för (prop. 1978/79: 180, UbU 1978/79: 45, rskr 1978/79:422). De lokala arbetsplanerna, friheten att anordna lokalt utformadetillvalskurser på högstadiet osv. är uttryck för tron på att lokallansvarslagande och anpassning till lokala förutsättningar är en viktig del i enväl fungerande skola. Såväli mål och riktlinjer som i kursplanerna framträder dock tydligt strävan atlsäkra ett fast statligt grepp om de för en likvärdig ulbildningsstandardgrundläggande momenten i utbildningen. Mål och riktlinjer, liksomkursplanernas huvudmoment, har gjorts konkreta, koncentrerade och bindande förskolans personal. I gengäld skall SÖ:s kompletterande kommentarmaterialuttryckligen ge råd, hjälp och förslag lill tänkbara, alternafiva lösningar iskilda undervisningssituationer, men ej längre ha karaktär av centrala anvisningar. 1970-laletsreformer på skolområdet har i allt väsenlligt rört . Genomdirektiven lill gymnasieutredningen (U 1976: 10) och som en följd av den s.k.ungdomspropositionen (prop. 1979/80: 145) har emellertid ävengymnasieskolans karaktär av strikt centralstyrd skolform ifrågasatts.Gymnasieulredningen skall bl.a. undersöka möjligheterna till ökad lokalanpassning av delar av det gymnasiala utbildningsutbudet och ökade inslag avpraktik i utbildningen. Genom beslut om ökad förläggningav gymnasial utbildning till företag och andra arbetsplatser (prop. 1979/80:100 bil. C 18 och prop. 1979/80: 145, 1980/81:107 9 UbU1979/80: 34, rskr 1979/80: 363) har likaså det lokala inflytandet över delar avgymnasieskolan ökats. Liksom för har del ömsesidiga beroendetmellan gymnasieskolan och den kommunala verksamheten i övrigt ökat. Närdet gäller den kommunala vuxenutbildningen är ansvaret redan nu i storomfattning decentraliserat till kommuner och landstingskommuner. Verksamhetensinriktning och organisation får nämligen i hög grad bestämmas avskolhuvudmännen själva. De centrala kraven på likvärdighet i vad avserutbildningens mål och innehåll tillgodoses genom de ramar, som anges i läroplanerna.Även grundutbildningen för vuxna är i hög grad decentraliserad. Den kommunalavuxenutbildningen är f. n. föremål för översyn genom komvux-utredningen. Dessförslag förväntas inte komma att ge anledning till stora förändringar i denstatliga skoladministrationen. Denhär beskrivna utvecklingen mot ett ökat kommunalt och lokalt ansvar för skolan- faktisk och föreslagen - får naturligen konsekvenser för helaskoladministrationen i landet. Dessa sammanhänger dock i huvudsak med deförändringar som skett inom ungdomsskolan. SAK, vars uppdrag varit att se överden statliga skoladministrationens arbetsuppgifter, organisation ocharbetsformer, kan därför närmast ses som en "konsekvensutredning".Kommittén har haft till huvuduppgift att redovisa och bearbeta de förändradekrav på den statliga skoladministrationen som redan beslutade skolreformerställer. Arbetet skulle göras mot bakgrund av utvecklingen på skolans områdeoch i samhället i övrigt. Härutöver skulle SAK emellertid också överväga vilkaytterligare möjligheter som finns att decentralisera befogenheter och ansvartill kommunerna. Deförslag till förändrad uppbyggnad och inriktning av den statligaskoladministrationen som SAK lagt fram och till vilka remissinstanserna iallmänhet anslutit sig, anser jag i allt väsentligt väl ägnade att ligga tillgrund för en genomgripande skoladministrativ reform. Alla viktiga beslut ifråga om reformering är nu fattade. Det är därför angeläget attden pågående processen i riktning mot ett ökat lokalt ansvarstagande ges stödgenom en förändring också av skoladministrationen. Förestående förändringar avgymnasieskolan torde komma att dröja . De förändringar somdär kan förutses rör framför allt studieorganisationen. De torde endastmarginellt behöva påverka den statliga skoladministrationens uppbyggnad ocharbetssätt. Jag anser alltså att den statliga skoladministrationen börförändras med sikte på en ny organisation och delvis nytt arbetssätt fr. o. m,/83. Innanjag övergår till att redovisa de villkor och förutsättningar i övrigt som SAKuppställer för decentralisering på skolområdet, och som jag i allt väsentligtinstämmer i, vill Jag ta upp en fråga som rör kostnadsfördelningen mellan statoch kommun, och som berörts av flera remissinstanser. Prop.1980/81:107 10 Remissbehandlingenav SAK:s betänkande visar att många instanser ställer sig tveksamma till omkommunerna f.n. har förutsättningar och resurser för att ta över ytterligareansvar för skilda skolfrågor. Härvid pekar bl.a. SÖ hksom många länsskolnämnderpå att faktisk beredskap, villighet och möjlighet att ta emot ytterligareuppgifter varierar kraftigt mellan små och stora kommuner. Detta liksomkommunernas olikartade ekonomiska förutsättningar kan leda till ökadestandardskillnader mellan kommunerna. Flertalet instanser anser också att SAKunderskattat kostnaderna för en decentralisering. Jag vill i detta sammanhanganföra följande. Deolika beslut om decentralisering, från SIA-reformen fram till beslutet om en nyläroplan för , som i stor enighet tagit och som Jag harredovisat i det föregående, har baserats på en förvissning om att man lokalthar vilja och förutsättningar att ta över ett betydande ansvar förskolverksamheten. I samband med besluten om skolans inre arbete, ett nyttstatsbidragssystem och en ny läroplan för har staten tillskjutitbetydande resurser för att kommunerna skall kunna ta ett ökat ansvar förskolan. Jag vill bl.a. erinra om beslut om en ökad och samlad resursför pedagogiska och organisatoriska ledning (prop. 1977/78: 85,UbU 1977/78: 21, rskr 1977/78:260 och prop. 1979/ 80: 100 bil. 12 s. 264 f.,UbU 1979/80:26, rskr 1979/80: 301) samt en lokal genomföranderesurs underredovisningsåren 1980/81-1983/84 i samband med genomförandet av 1980 årsläroplan för (prop. 1978/79: 180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422). Genom olika statsbidragssystem, främst skatteutjämningssystemet,har även mindre och resurssvaga kommuner getts ökade förutsättningar att taett ökat ansvar för skilda samhällsuppgifter. Enligtmin uppfattning ryms SAK:s förslag om decentralisering, vilka är av begränsadkaraktär, väl inom ramen för den nuvarande kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun. De förslag till förenklingar och rationaliseringar av olikahandläggningsrutiner inom skilda områden, som SAK föreslagit och som jagåterkommer till i det följande, bör i stället innebära kostnadsbesparingar. Detblir färre beslutsnivåer vid handläggningen av många frågor, sombeslutstiderna blir kortare. De flesta beslut som fattas av regionaleller central statlig myndighet grundas på utredningar och förslag från denlokala, kommunala nivån. Att också det reella beslutet och slutliga ansvaret ivissa ärenden nu föresläs bli förlagt till nivå bör totalt settinnebära en förenkling och kostnadsbesparing. Något behov avresursförstärkningar kan detta inte leda till. Några remissinstanser harframhållit, att man bör vara uppmärksam på att man inte ersätter den nuvarandestatliga beslutsbyråkratin med en ny sådan. RRV pekar i dettasammanhang bl.a. på risker för en "lokal centralism", som i sig ocksåkan innehålla tendenser till byråkratiskt godtycke och bristande insyn. Jagdelar uppfattningen att det är 1980/81:107 II viktigtatt undvika att en byråkrati ersätts med en annan. Det får emellertidförutsättas att man från kommunernas sida är medveten om detta. Någon anledningför staten att reglera det kommunala beslutsfattandet finns därför inte. Somutgångspunkt för sina förslag har SAK belyst vissa villkor och förutsättningarför decentralisering på skolområdet. Jag vill i detta sammanhang också erinraom att har antagit vissa allmänna riktlinjer för arbetet meddecentralisering i den offentliga verksamheten (prop. 1978/79: 111, KU 1978/79;35, rskr 1978/79:364). I dessa markeras det angelägna i att decentraliserasamhällsförvaltningen genom att överföra beslutsfunktioner från central nivåtill regionala och lokala instanser. Decentralisering blir härigenom ettpolitiskt mål men den är också ett medel för att uppnå vissa angelägna syften,såsom - större utrymme för hänsyn tilllokala förutsättningar och behov, - ökat inflytande från medborgarnassida och bättre kontakter mellan myndigheter och medborgare samt - effektivare förvaltning genomkortare beslutsvägar. Ilikhet med SAK anser jag att de allmänna principerna för decentraliseringockså bör gälla för utbildningsområdet. Principerna måste dock underordna sigde grundläggande mål och strävanden, som kännetecknar svensktutbildningsväsende. Det finns därför en bestämd gräns för hur långtdecentraliseringen kan drivas. Beslut om ekonomiska resurser till verksamhetenmåste även fortsättningsvis fattas på central nivå. Mål och riktlinjer förskolan måste fastställas av de centrala pohtiska instanserna och en likvärdigutbildningsstandard i hela landet måste upprätthållas. Grundlägganderättssäkerhetskrav skall tillgodoses. Regering och riksdag måste också ha ettansvar för att skolan ger erforderlig hjälp till elever med svårigheter ochsärskilda behov. Härvid bör särskilt olika minoritetsgruppers behovuppmärksammas. Grundläggande frägor om elev- och personalmedverkan i skolanoch arbetssättets utveckling liksom om samarbetet såväl mellan hem och skolasom mellan skola och arbetsliv ställer också krav på centrala, statligainstrument för att slå vakt om sådana grundläggande principer förutbildningsverksamheten. Remissbehandlingen av SAK:s betänkande visar också enbetydande enighet om de grundläggande krav, som bör styradecentraliseringsarbetet på utbildningsområdet.