prop · G40367 · 1980-12-31 00:00:00 — faklum ikombination med splittrade sortiment har i flera fall lell till alt produkiionsflödenablivit svåröverblickbara och orationella med exempelvis leveransförseningar ochhög kapitalbindning som följd. Bland förelagsinterna strukturåtgärder hörinsatser pä della område till de viktigaste. Förändringari sortimenten antingen genom produktbyten eller genom egen produktutvecklinghör också lill de angelägna åtgärderna. som behovet av s. k. uppgraderingav sortimenten har påtalats så har man också nyktert konstaleral all godproduktionsekonomi förutsätter ell kapacitetsutnyttjande, som inte kan uppnåsenbart med hjälp av produkler med s.k. högt teknologiskt innehåll. Tvärtom såkommer under överskådlig framlid svensk stålindustri att vara beroende av relativtanonyma standardprodukter vilka kan levereras av förhållandevis mångakonkurrenter över hela världen. Här förblir produktionskostnaderna per enhetprecis lika utslagsgivande som . 2 Bakgrund avseende gjuleriindustrin Inomramen för de särskilda branschprogrammen påbörjade statens industriverk isamråd med företrädare för stålgjuteribranschen en struktur-undersökning år1975. Efter hand kom undersökningen alt omfatta samtliga tolv i landet dåverksamma slälgjuterier. Undersökningensresullal förelåg och presenterades som en gemensam promemoriabenämnd "stälgjuleriernas situation, nuläge och framtid".Promemorian översändes lill chefen för industridepartementet 1977.03.09 genomverkets försorg. Ipromemorian framhölls angelägenheten all erforderliga förändringar inom slålgjuteriindustrinkan påskyndas och ske i lämplig anslulning lill 7 1980/81. Prop.1980/81:67 98 den akluella omslruklureringen av specialslålsinduslrin.Vidare sägs att eventuella statliga slöd måsle inriktas på en förbättrad och päsikl effektiv branschstruktur. Man bedömde alt det fanns en betydande risk föröverkapacitet inom stålgjuteribranschen - vid normalkonjunktur - ochdärigenom en koncentration lill ell färre anlal gjulerier som ofrånkomlig. Stålgjuleriernaskulle behöva reduceras lill hälften för all åstadkomma konkurrenskraftigaproduktionsenheter branschstruktur. 1 den sainfällda bedömningen avbrandchsitualionen dellog gjuleriförelagen, branschorganisationerna, fackligaorganisationer och statens industriverk. Den väsentligaste orsaken lill den konstaterade obalansenmellan kapacitet och eflerfrågeutvecklingen hade sin grund i förelagensoförmåga att överblicka branschsilualionen . ansåggjulerierna att investeringsbehovet inom branschen översteg . Genomsamordnad omstrukturering skulle dock belydande inbesparing avinvesteringsmedel vara möjlig. Gjuteriernas och verkels framställning lill departementetresulterade i regeringens proposilion 1977/78:47 om "ätgärder för attunderlätta strukturomvandlingen inom specialslälinduslrin och stälgjuteriindustrin". Sedan promemorian skrevs har den svenska hemmamarknadenför stål-gjutgods försämrats drastiskt 1976-1979. Nedanstående tablååskådliggör utvecklingen. 1974 1975 1976 1977 1978 Antal anställda i branschen Produktion i ton Arston/anställd Utvecklingen i - specielll - har varillikartad den svenska - dock ej så markerad. Som en följd av det dåliga kapacilelsulnylljandet har föriusternaökal kraftigt. Inom branschgruppen "höglegeral slälgjulgods" omsattes1977 och den totala kalkylmässiga föriusten uppgick till . Stordriftsfördelar och volymproduktion är avgörande för stälgjuleriernasöverievnad. I jämförelse med konkurrentländerna har för många lågproducerandeanläggningar. För all komma ur den onda cirkeln är det nödvändigt allbalansen mellan hemmamarknadssilualionen och kapacitetsulnytljandet återställsför all gjuterierna skall generera vinst. 1980/81:67 99 I proposilion 1977/78:47 om åtgärder för att underlättastrukturomvandlingen inom specialslålsindustrin och stälgjuteriindustrinföreslog regeringen inrättandet av en särskild delegation, sammansatt avrepresentanter för företag och anställda i berörda branscher samt staten.Delegationen skulle under begränsad lid. 1978 och 1979, och med hjälp av en låne-och garantiram på bidra lill alt skapa en lillfredsslällandelångsiktig lönsamhet i de berörda branscherna och därigenom öka tryggheten förde anställda. Delegationen skulle därmed utgöra ett komplement till övrigastatliga ätgärder inom lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiken. Sedan lämnat regeringen i propositionen begärda bemyndigandenutfärdades dels förordning (1977: 1123) om slalligl slöd lillstrukturåtgärder inom specialslålsinduslrin, dels förordningen (1977:1124) medinslruklion för delegationen för strukturtVågor inom vissa branscher. 1 denförstnämnda förordningen preciserades närmare formerna och villkoren för deolika länen och garantin. Dessa sammanfallas i bilaga I lill dennaverksamhetsberättelse. I den sistnämnda förordningen reglerades delegationens uppgifleroch verksamhetsformer. Som uppgifi angavs all Pröva fråga omlån och lånegaranti enligt förordningen (1977: 1123) om slatiigl slöd lillstrukturåtgärder inom specialslålsindustrin m. m. Ta initiativ lill,följa och slödja slrukluromvandling inom specialslålsindustrin." b Ledamöter, kansli m.m. Ordförande i delegationen har varil dåvarandestatssekreteraren under liden 1978.statssekreteraren 20 november 1978-20 oktober 1979 ochstatssekreteraren 1979. Direktören , , har av delegationen utsetts att verställa delegationens beslul.Delegationen har i övrigl haft de ledamöter med ersättare saml experter ochhandläggare som framgår av bilaga 2. Delegationen har lill sill förfogande haft ell kansli sombeställ av tjänstemän hos Investeringsbanken. Banken har mot ersättning slälllerforderliga resurser lill delegationens förfogande och har bl.a. åtagit sigatt svara för bokföringen och all förvalla låneportföljen. c Arbelssäll avseende specicilstålslndiistnn Enligt propositionen bör delegationen inle bara utreda ochbehandla inkommande låneansökningar utan ocksä ta initiafiv till. följa och slödjaangelägna slrukluräigärder. I propositionen omnämns att eu slrukturpro- 1980/81:67 100 gram för gjuleriinduslrin var under framväxl i indusiriverkelsregi och all delegafionen borde få ell molsvarande ansvar för specialslålsindustrin. I synnerhet de fackliga representanterna i delegationenhar påtalat behovet av initiativ när del gällt uppslag lill nya slruklurprojekt.De har ocksä i olika skrivelser påtalat behov av en slruklurplan som lämpligenborde förverkligas bl. a. med hjälp av ell slalligl slrukturbolag. Delegationen har dock valt en annan arbetsmetodik. Ipraktiken har verksamheten huvudsakligen inriktats på ett behandla av företagenaktualiserade projekl och därav följande läneansökningar. Härtill kommer attdelegationen enligl riksdagsbeslutet enbart haft möjlighet alt bevilja lån ochgarantier och exempelvis saknat anslag för teckning av aktier. Slruk-lurlösningargenom statligt ägande har således inle varil möjliga inom ramen fördelegationen. Delegationenhar genom säväl enskilda ledamöter som sina handläggare tagit vissa initiativtill förhandlingar mellan olika förelag i konkreta projekt. I andra fall hardelegationen tjänat som en medlande part under pågående förhandlingar. Delegationen har därutöver arbetat med de projekl som varilpraktiskt framkomliga vid varje givet tillfålle och som varil ägnade all stärkabranschens konkurrensförmåga. Projeklen har därvid analyserals pä vanligl sätt när detgäller de företagsekonomiska aspekterna och när del gäller de slruklurmässigaså har en prövning skell pä basis av den samlade erfarenheten hos delegationensledamöter, experter, handläggare och tillkallade konsulter. Delegationen har avstått från att försöka etablera ett slrukturprogramför specialstålsinduslrin, dels därför att branschen är extremt heterogen ochsvär all överblicka, dels därför all prognoser som sträcker sig över mer än någolår snabbi föriorar i precision. d Arbetssätt avseende gjuleriinduslrin Delegationens handläggning av utredningar i gjuleriärendenhar letts av direktör , Slatens Industriverk, och verksamhetenhar varil hell föriagd lill . Därvid har del arbete fortsalts.som påbörjades med ell branschprogram för slålgjulerierna 1975. Verkel har nusökt att påverka och påskynda slrukluromvandlingsprocessen främsi genom olikakonsultinsatser i branschen. Dessa undersökningar har syftat lill allspecificera omräden och objekt där delegationens finansiella slöd skulle kunnamedverka i omstruktureringen. Som resultat av omfatiande konsult-utredningarpresenterades en slrukturplan för delegationen . Planen innebär enstark koncentration och kapacilelsminskning av branschen men innehåller åvenpreciserade uppgifter om olika produktionsenheter och förelag som bedöms sombärkraftiga i framliden. Prop.1980/81:67 101 4 Av strukturdelegationen flnansierade projekt 1proposilion 1977/78:47 angavs alt . skulle avse investeringslån och 250 Mkr.avse likviditetslån. Sedermera har regeringen pä framställning frändelegationen medgett all investeringslån fick beviljas för . Underverksamhetsperioden har delegationen beviljat sammanlagl investeringslån pä480 Mkr. och lividitetslän pä ., varjämte delegationen förklarat sigberedd all slälla garantier på sammanlagl . Antalet företag sombeviljats lån eller garantier är nio, varvid dock och redovisats som två förelag. har lämnats med villkorlig älerbetalningsskyldighet, dvs. betalningav ränla och amortering skall ske så snart låntagarens resullal ochfinansiella slällning så medger. För alt fastställa betalningsskyldighetenskall ärligen hällas förhandlingar mellan det låntagande företaget och struklurdelegationeni samband med att bolaget fastställer sitt bokslut för närmaste föregåendeverksamhetsår. Uppgifiom låntagare, belopp och viktigare lånevillkor framgår av bilaga 3. De olikaprojekten redovisas utförligare här nedan under b. bRedovisning av finansierade projekt inom specialstålsindustrin 1.Nyby () har beviljats län och garantier på sammanlagl 315 Mkr.Staten överförde därutöver . av del s. k. uddeholms-lånel pä NU. (Nybyhade före samgåendet av delegationen beviljats i lån och garantier. )Bolaget ägs lill av och till resterande del av . Detär bildal på divisioner för rostfria produkler i (grovplåt). (rör), (träd) saml f.d. med bl.a.rostfria kallvalsade tunna band saml rostfria rör pä programmel. Syftet har varilall åstadkomma ett brett produktsorliment lämpat alt marknadsföras som systemomfattande exempelvis plåt, rör och rördelar inkl. svelsträd. Efler hand skallteknikinnehållet kunna ökas i dessa paket, någol som ytterligare förväntas ökakonkurrenskraften. Årsomsättningen blir i starten ca . och antalet anställdaca 4000. Vidslruklurdelegalionens behandling av projektet lades stor vikt vid all bådaägarbolagen, och , fäll vidkännas myckel stora föriuster undersenare är. Dessa kunde inte längre anses ha tillräckliga finansiella resurserför all offensivt kunna driva alla sina olika dotterbolag/ divisioner. I bådafallen hotade detla all bl.a. gä ut över verksamheterna för rostfria produkler.Genom sammanslagningen kunde i stället en även internationellt sett ansenligbas vad avser produktion, marknadsföring, sortiment och kompelens etableras. Prop.1980/81:67 102 Mankan i efterhand notera attdet blev fråga om en integration på bredden; del år sannolikt enklare att gäsamman om sorlimenlen kompletterar varandra, eftersom detla lindrigare drabbarproduktionen och de anställda, attbåda företagen genomgått en period av slora interna förändringar; manvar m. a. o. tränad i och hade erfarenhet av hur sädana hanleras, altförelagen i mängt och mycket hade en likartad syn pä ledningsfrågor iallmänhet, all ellbolag med en väl utbyggd säljorganisation stod för del slulliga nya åtagandet.Marknadsföringen tenderar all få allt slörre relativ belydelse. harbeviljats län och garantier på sammanlagt . De fackliga representanternahar reserverat sig mol beslutet. Bolaget är bildal på division försmala, kallvalsade band i med en omsättning pä . och ca 950anställda. äger av bolaget och resterande 35 %.Produktområdet, där de svenska förelagen , och Sleel ärbland de ledande i världen, kännetecknas av en härd internationell konkurrensmed åtföljande höga krav på koslnadseffeklivitet. högl kapaciielsulnyttjandei alla produktionssleg är härvidlag av vital betydelse och eftersom alla tre lillverkarnadrivit mycket lågt belagda varmvalsverk sä har ett samarbete pä just dellaområde varil föremål för förhandlingar i olikakonstellationer. Exempelvis lär och ha diskuterat frägan omsamproduktion av varmband redan på 1950-lalel. diskuteradesett sambarbete mellan och . Ett väl avvägt ägarengagemangfrån Sanviks sida direki i kallvals-ningsdivision kom alt utgöra denbas som kunde anses vara tillräcklig för alt skulle våga förlita sig päexlerna leveranser av de strategiskt sell känsliga varmbanden. Produktionen avvarmband kan därmed koncentreras lill och kapaciletsutnytljandel därhöjas. harbeviljats lån och garantier pä sammanlagl . för investering i en friformsmedjamed en kapacitet i nivä med de 5-6 största i . Investeringenföregicks av ett avlal om produktbytenZ-avveckling med och Jernverkinblandade så att bl.a. en klar arbetsfördelning kunde åstadkommas mellanBofors och på smidesområdet. Del nybildade AB Bofors-Kilslahar beviljats lån och garantier på . för en investering i väridens hillillsstörsta smidespress med en presskrafl på upp emot 14000 lon. har beviljats för en investering i en slränggjuiningsmaskin för fyrkantämnen (s. k. billels), främsi för träd och sömlösa rör. Projektet, som genomförs helt i egen regi, ulgör en viklig del i en slörre omläggning av hela slål- och ämnesförsörj ning. räjärnsproduktion vid hyllan i Guldsmedshytlan avvecklas 1980/81:67 103 och detta behov skall i stället täckas genom bl.a. köpfrän Spännarhyltan saml en ökad skrolbaserad stålproduktion. Slränggjulningsmelodenhar prövats för rostfritt material bl.a. i och belraklasnumera som en inveslering med hell säkra, slora rationaliseringseffekter. inom den rostfria sektorn har bara förfogatöver en slränggjuiningsmaskin, som f.ö. redan kan betraktas som fullt belagd.Det år därför av största vikt alt branschen fär tillgäng till dels enmaskin för fyrkantsämnen (ämnen för rör. tråd och stång), dels en förrektangulära ämnen (för platta produkler), vilken planeras i Avesta.Investeringarna kan med fördel genomföras trots att en ev. slutligbranschstruktur ännu inte utkristalliserats. Att maskinen för fyr-kanlsämnenförläggs just till är också tämligen naturligt, eftersom ärden dominerande tillverkaren av bl. a. rostfria sömlösa rör. Avesla JernverksAB har beviljats län och garantier pä sammanlagl . för en inveslering ien slränggjuiningsmaskin för rektangulära rostfria ämnen (s. k. slabs) för plattaprodukter som plåt och band. har sedan 1950-lalet varit i färd med allföra över sina anläggningar till ett nyll verksområde med möjlighet till enmycket rationell produktions-layout. Slränggjulningen är en av de sisla vikligaelapperna innan en hell modern produklionslinje kan anses vara fullbordad. (numera ) har beviljats lån och garantier pä sammanlagl 120 Mkr.Den största enskilda invesleringen utgörs av ny anläggning för produktion avrörämnen på pulvermelallurgisk väg, ett utvecklingsprojekt som väckt storinternationell uppmärksamhet. hade genomgått slora internaförändringar inkluderande nedläggningar av såväl valsverk som produktgrupper. harbeviljats län pä . för all bl. a. kunna rusta upp sitl trådvalsverk ochsill varmvalsverk med tillhörande ugnsenhel. Projektet syftar främst lill attförbättra Fagerslas möljligheter att öka sin produktion av rostfri valstråd. Lesjöfors ABhar beviljats garantier pä . för investeringar i ell s. k.parabelvalsverk och för ombyggnad av sin siränggjulningslinje. c Finansierade projekt inom gjuleriinduslrin Den ökade medvetenheten om branschsituationen, denekonomiska utvecklingen och de osäkra framlidsulsikterna har inneburit alt lidigareinvesteringsplaner, som skulle ha inneburit kapacilelsiillskoll, skjutils påframliden. Förelagen har med andra ord tillämpat en "strategi för övervintring".Först klarnade strukturbilden. Därmed kunde strategiernakonkretiseras i finansiella termer. Delegationen har bifallit två framställningarom finansieringsstöd enligl följande. - AB Stålgjuierl. 1 den ursprungliga gruppen på 12stålgjuterier fanns tvä familjeföretag. Stälgjuteri är ett av dessa.Gjuteriet är medelstort och har haft god konkurrenskraft under hela 70-talel.Före- 1980/81:67 104 tagetansökle hos delegationen om investeringslän pä totalt . Man behövde bl.a.av miljöskäl ersätla en äldre mekaniserad formningsanläggning. Verkels ulredningarlydde på all hade en plals i den framtida branschstrukturen.Delegationen biföll bolagels ansökan 1979 och lämnade . - /Gjuierldivisionerna.I ansökan presenterades ett förslag till samgående mellan stälgjuterii och stälgjuteri i . Delegationen beslöl all slödjatanken på en sammanslagning och reserverade totalt . I ellgemensamt brev, daterat , meddelades ett beslut att dra tillbakabolagens ansökan. Som orsak angavs all en sammanslagning ej vore förenad med säslora slruklurella vinsler att den kunde anses förelagsekonomiskl mofiverad. 5 Sammanfattning beträffande gjuteriindustrin Låneansökningarnalill delegafionen har försl börjal ta mera konkret form när delgäller slålgjulerierna. Passiviteten tidigare måste tas sorn ett ullryck förallmän pessimism och handlingsförlamning under trycket av lågkonjunkturen. Enannan förklaring kan vara att resultatet av slruklurulredningarna först påsenare lid förts upp på förelagslednings-och koncernnivå, där de strategiskabesluten fattals. Förmodligen har man ocksä prioriterat slörre och lill synesviktigare produktområden än slälgju-lerierna. A andra sidan hade knappast nägonläneansökan kommil in till delegationen utan verkets forlöpande slrukturutredningaroch konsultinsatser. Vären 1979 tillsattes från verket en konsult medhuvudsaklig uppgift alt underlätta förhandlingarna mellan företagen. varsituationen så kritisk och låst all de ledande företagen i branschen såg somden enda möjlighelen att staten gick in som delägare i ett paraplybolag.Konstruktionen stöddes även av de anställda som i denna såg en möjlighet att fåtill stånd en omstruktureringsprocess i ordnade former. Förslagel vann dock ejgehör på den statliga sidan. Endast i ett fall har slruktureffeklernaspecialslål-slålgjutgods utvärderats, nämligen i projektetBofors-Avesta-Björneborg. Denna affärsöverenskommelse mellan tre parter fickett negativt ulfall för stälgjuteri. Enligt beräkningar somgjordes skulle stälgjuleriernas invesleringsbehov i samband med en omslruklureringav branschen vara . Av dessa har del hitlills tagits i anspråkendast . av delegationens hela anslag för investeringslån lillspecial-stålverken och stålgjulerierna. Fördelningen ger knappast en rättvisbild av slålgjuleribranschens egentliga behov. Somhelhet mäste konstaleras all delegationens medel ej blivit den stimulans förbranschen som förväntats. Prop.1980/81:67 105 Resultatetav industriverkets intensiva informationsflöde via konsult-utredningar etc. kanmera avläsas i defensiva anpassningsälgärder. Pådet lokala planet blir ofta sysselsättnings- och omställningsproblem myckelsvåra, särskill dä man saknar allernaliv lill gjulgodsproduktion. Prognosernatyder på att branschen gär in i en ny allvarlig kris 1982-83. avformer och villkor för lån och garantier som beviljats av strukturdelegationen1978-79 (SFS 1977:1123). Investeringslånför ny-, lill- eller ombyggnad av lokaler, för anskaffning av maskiner och för förvärv av fabriksbyggnad. Investeringslånet mot svarade högst sammanlagd investeringkoslnad såvida icke särskil da skäl föranledde ett högre länebelopp. (Beviljat belopp: .) - Likviditelslänför att stödja förelags likviditet i samband med att struk turåtgärder vidtogs, dock endasl om åtgärderna annars ej kunde genom föras. (Beviljat belopp: .) Marknadsföringslånför angelägna ätgärder som syftade lill all främja försäljning av kunnande inom teknik- och marknadsområdena och som annars inle skulle komma lill stånd. (En enda sökande beviljades län, pä , men sökanden avstod frän att la länet i anspråk.) - Lånegarantiför lån i bank, kreditaktiebolag eller hos annan längivare, som delegationen kunde godkänna, dock endast om tillfredsställande säkerhet för sedvanlig bankkredit saknades. Lånet skulle gälla investe ringar. (Beviljat belopp: .) Blandlånevillkoren bör följande noteras: Säkerhetskulle ställas för samtliga lån - även för lån mot delegationens garanfi - utomför marknadsföringslån. Säkerheterna utgöres av pantbrev ochföretagsinteckningar med förmånsrätt efter övriga inteckningar. I ett par fallförekommer begränsad borgen. För marknadsföringslån skulle utfärdasförlagsbevis. Räntanför samtliga lånetyper är rörlig och skall motsvara räntan för industrigarantilån,dvs. f.n. diskontot plus 3,. - Beträffande lån mol delegationens garantiinnebär detta att långivande bank har att fill slalen betala en förlusttäckningsavgiflI % per är pä utestående lånebelopp. Beträffande län mot garanti harregeringen på delegationens framställan förordnat (SFS 1979:519) alt struklurdelegationenäger medge all av kreditinrättning lämnal lån får övertas av annan långivare,varvid lånet må löpa med fast, lill det rådande ränteläget anpassad ränla. - Räntefrihel kunde erhållas förinvesteringslån om särskilda skäl förelåg och i så fall för högst . - Lånetiden år förinvesteringslån, marknadsföringslån och garantilån högst från förstautbetalning. För investeringslån och garanlilän kunde dock om särskilda skälförelåg låneliden utsträckas lill med amorteringsanständ upp till . (Den längsta beviljadelånetiden blev 15 är och den längsta amorteringsfriheten 4 är.) - För likviditelslänstod det delegationen fritt att fastställa återbelalningstiden; denna bestämmelsekom dock ej att lillämpas eftersom samtliga likviditelslän gavs med villkorlig älerbetalningsskyldighet. ViUkorligålerbelalningsskyldighel kunde föreskrivas i fråga om investeringslån, som pägrund av sin storiek eller av annat skäl medförde särskilda risker förföretaget, och i fråga om likviditelslän om särskilda skäl förelåg. Förvillkorslånen (6 lån på sammanlagl .) föreskrev delegationen allamortering och ränla skall betalas sä snart låntagarens resultat ochfinansiella ställning så medger. Låntagarens älerbetalningsskyldighet, hänföriigtill det senasle verksamhetsåret, faslslälles av delegationen efter förhandlingmed låntagaren. I övrigt överensstämmer länevillkoren i slorl med dem som lillämpasav banker. Statssekreterare , ordförande 1978-01-01-1978-11-20Statssekreterare , ordförande 1978-11-21-1979-10-19Statssekreterare , ordförande ft. 1979-10-20Statssekreterare , vice ordförande Generaldirektör , 1978-01-01-1978-09-15 Utredningssekreterare , fr.o.m.1978-09-16 Ombudsman DirektörPer , fr. o. m. Verkställare av delegationens beslut Direktör , ersättare Beviljade och accepterade lån och garantier (belopp i Mkr) = Investeringslän med villkorligåterbetalningsskyldighet VLL = Likviditetslån med villkoriig återbetalningsskyldighetG = Garanti för lån hos affärsbank eller liknande Med villkorlig älerbetalningsskyldighet avses alt räntaoch amortering skall betalas så snart låntagarens resultat och finansiellaställning så medger. Årlig överläggning skall hållas mellan låntagaren ochdelegationen, varefter delegationen fastställer betalningarnas storlek föråret. UnderbUaga 4 I denna bilaga redovisas dels en avdelegationens kansli utarbetad översikt över viktigare övriga strukturåtgärderunder senare är, dels kansliels synpunkter på framliden förspecialstålsindustrin. Bilagan, som utarbetats på uppdrag av delegationen, harinte behandlats av delegationen. Slora avyttrade /77 sin specialslålsrörelsei Vikmanshyltan och till främst men till en mindre del 1980/81:67 108 Genom all oekså gradvis skurit ned sinstålverksamhet, däribland produktion och marknadsföring av verktygsstål, såhar slutligen blivit huvudsakliga tillverkare avverktygsstål.