prop · G403183 · 1980-12-31 00:00:00 — anser t. ex. attdet bör satsas på energisnåla, miljövänliga och importoberoende transportsystem.De resurser som krävs för flygverksamheten skulle enligt högskolan kunna görastörre nytta i utbyggnad och uppmstning av jämvägsnätet. och Sveriges skogsägareföreningars riksjörbund menar attflygplatser är markkrävande och dyrbara anläggningar. Skulle ytterligareflygfält behövas, bör enligt förbunden i första hand befintliga, mindreflygfält användas. fältbiologiska ungdomsförening anser atlflygplatsutbyggnaden i i det närmaste ska anses avslutad. Istället börman satsa på mindre energikrävande transporter, som dessutom inte tar så storaytor i anspråk. understryker alt översiktligfysisk planering bör få elt avgörande inflytande över vilka platser som skakomma ifråga för flygplatsutbyggnad. anser alt nya flygplatser börprövas av regeringen enligl 136a§ byggnadslagen. 1980/81:183 204 Rapportens behandling av försvarels verksamhet kritiserasav överbefälhavaren, som bl.a. anser atl konflikterna mellan försvar ochbevarandeiniressen oflasl beror på alt områden av vitalt inlresse förförsvaret utsätts för anspråk frän bevarandeintressena. Enliglöverbefälhavarens uppfattning skapar rapporten en uppfattning atl del ärförsvaret som ställer anspråk på bevarandeintressena. Överbefälhavaren anservidare att försvaret är synneriigen knapphändigt behandlad i rapporten. 1stort behandlas bara frågor som sammanhänger med fredsorganisationens behov avmark för övnings- och skjutfäll. i framhåller attsamhällets sårbarhet under kris- och krigsförhållanden har ökal mycket starkt.Koncentration av befolkning, produktion etc. till etl fåtal platser är enligtlänsstyrelsen ogynnsam för möjligheten att skydda befolkningen under krig.Detla bör enligl beaktas i planeringsarbetet, eftersom det senarekan vara omöjligt eller myckel dyrt alt beakta detla. anser ävenatt samhällets totala sårbarhet bör bli föremål för snar utredning. Länsstyrelseni län framhåller att inte bara det militära utan även övriga delar avförsvaret kan komma i konflikt med andra samhällsintressen. När del gäller försvarels markbehov finns vissaytterligare kommentarer. anser att det bör finnas enbeskrivning av den militära verksamheten och de omgivningskonsekvenser denmedför som underlag för att visa på vilka orter där det ur omgivningssynpunktär acceptabelt att försvarets behov av mark tillgodoses genom komplettering avde övnings- och skjutfäll som finns. kommun anser att det inte kanaccepteras alt militärens och det civila försvarets intressen i alla lägen skatiUgodoses. En rimlig avvägning mellan olika markintressen måsle enligtkommunen komma lill stånd. Möjligheterna att samutnytlja för fleraintressen tas upp av några remissinsianser. anser att fleracivila aktiviteter borde kunna lokaliseras till vissa militära övningsfält.Skytlespor-len nämns som exempel på en ofta ytterst svårlokaliserad verksamhetsom borde kunna förläggas till militär mark. Också statens naturvårdsverkunderstryker att man bör ta tillvara möjligheterna att samutnyttja övnings-ochskjutfält. Verket framhåller att det bör gälla oberoende av vilken försvarsgrenförbanden tillhör. i har liknande synpunkter. I rapporten framhålls att det i redovisningar i denkommunomfallande planeringen av kommunens överväganden om fördelningen avbyggandet mellan skilda orter i kommunen bör kunna klargöras hur kommunen har Prop.1980/81:183 205 beaktat olika statliga markanvändnings- ochbebyggelseintressen i samband med tätorlsplaneringen. Sådana redovisningar böräven tjäna som underlag för kommunernas aktiva medverkan i länsplaneringen, denregionala trafikplaneringen, vägplaneringen samt den särskilda hamn- och flygplalsplaneringen.Förutom överväganden om fördelningen av byggandet mellan olika tätorter lordedet för kommunerna därför enligl rapporten även vara av intresse atl bedömabehovet av slalliga investeringar i lekniska system, service saml vägar,hamnar och flygplatser. Behovet av atl kommunerna analyserar lätortsstrukturenunderslryks av bl. a. , högskolun i Kurlstud, länsstyrelsernai . och Hallunds län samt , ,och kommuner. hälsar det ökade intresset förbl.a. tälortsproblemen med tillfredsställelse och konstaterar alt den lidigarebristande framförhållningen fått olyckliga konsekvenser. a. att den tätortsfördelning mellan och inom regioner som i dagbörjat bli ett allvarligt bekymmer i stor ulslräckning har tillkommit i mitlenav århundradet. Den aktuella tälortslillväxlen hänförs av lillandra orsaker än befolkningstillväxt, nämligen regler för småhusbyggande,avdragsmöjlighet för arbetsresor och huslånekostnader. Slora ansträngningarmåsle enligt sällas in för atl å ena sida göra redan existerandeortsmönster bättre anpassat för de nya kraven pä energi-och markhushällning ochä andra sidan bromsa och vända ulvecklingen. framhåller också atlrådande mönsler för bebyggelse och kommunikationer är ytterligt trögrörligtsedan urbaniseringens expansionsfas nu är förbi. Insatserna för att få tillstånd tälortsstrukturplaner och områdesplaner för enskilda orter betecknaruniversitetet som högsl nödvändiga. Lösningarna måste dock ofla sökas påinterkommunal eller regional nivå. i anser allulvecklingen av tätorter och infrastruktur är grundläggande i såväl fysisk somregionalpolitisk planering. Nuvarande bebyggelsestruktur tillgodoser enligtlänsstyrelsen på bästa sätl behovet av närhet mellan bosläder,arbele och service. Kommunerna måste enligt mening snarastpåbörja en systematisk strukturanalys för kommunens hela omräde. Lånsstyrelseni vill starkt underslryka vad som i rapporten framförs belräffandevärdet av planeringsinsatser för alt analysera tätortsstmkturen. 1 del pågåendearbetet för ett markhushållningsprogram är det enligt nödvändigtatl klargöra hur fördelningen mellan olika tätorter kan utvecklas på längresikl. framhåller atl del är en uppgift all görabedömningar av lätorlsutvecklingen. Kommunen understryker all analyser avtätortsstmkturen bör följas av program för tätortsutbyggnaden. Detla kräverdock enligl kommunen en förändring och vidareutveckling av tanken medortsklassifikationssystemet. anser att del vid överväganden omfördelning av byggandet är viktigt atl ocksä beakta befolkningsskyddet. 1980/81:183 206 somkan bli utsatta för anfall tenderar enligl styrelsen all växa med ortsstorleken.Detta bör enligt slyrelsen kunna tjäna som underlag för såväl den kommunalaskyddsrumsplaneringen som planeringen av räddningstjänsten inom kommunen. Irapporten konstateras också att det i vissa delar av landet finns behov avinterkommunal samverkan vid planeringen av tätortsutvecklingen. Enligt prop.1978/79:112 om regionalpolitik kommer regeringen atl ge länsslyrelserna iuppdrag att avgränsa s.k. pendlingsregioner inom vilka det finns etl meruttalat samband mellan kommunerna vad gäller arbetsplatsernas lokalisering iförhållande till bostäderna. Länsstyrelserna bör enligt propositionen isamband med länsplaneringen peka på behovet av samordning av den kommunalaplaneringen inom pendiingsregioner där flera kommuner ingår. De kommuner somingår i en pendlingsregion bör själva överväga i vilka former ettinterkommunalt samarbete t. ex. i samband med bebyggelseplaneringen börbedrivas. Behovetav interkommunal samverkan bekräftas i huvudsak i remisssvaren, även om detocksä framgiir att det kan finnas svårigheter att realisera en samverkan. Betydelsenav samverkan mellan kommunerna i tätortsfrågor understryks i yttranden frånfrämst , länsstyrelserna i , ochVästernorrlands län samt , , , ,, och kommuner. anser att frågan ominterkommunal samverkan bör uppmärksammas betydligt mer än . Slyrelsenhänvisar också fill alt förordningen om kommunala bostadsförsörjningsprogramhar ändrats för all öka den kommunala samverkan vid upprättande avbostadsförsörjningsprogram. i framhåller attbehovet av interkommunal planering är stort och sannolikt kommer att öka.Länsstyrelsen pekar på att regionen är etl framträdandeexempel där det finns samordningsbehov och där viss organiserad samrådsverksamhetpågår. i understryker vikten av ett kommunaltsamarbete, och har också i förslaget till länsprogram 80 pekat på behov avsamordning bl. a. beträffande den fysiska planeringen mellan främst kommunemaSundsvall och . Det är enligt viktigt att kommunerna självaöverväger formerna för samarbetet, men behov kan finnas av bistånd från länsslyrelsen. Länsstyrelseni har negaliva erfarenheter av att få till stånd en fungerandeinterkommunal samverkan. De försök som genomförts i regionen , ,och har enligt inte givit något påtagligt resultattrols ambitiösa försök. Tanken är enligt god, men formerna måsteutvecklas betydligt om något konkret resultat ska uppnås. Utvecklingen avsamverkansformer borde vara en uppgift för den fysiska riksplaneringen, anserlänsstyrelsen. Mångaremissinstanser har tagit upp tätortsstrukturens belydelse för 1980/81:183 207 energihushållningen.Behovet av att beakta kraven på energihushållning berörs sålunda i yttrandenfrån främst , länsstyrelsernu i , ,, , och , , ,, och kommuner samt . i framhåller att frågan omlämplig tälortsslmklur med hänsyn till kraven på ett energisnålt samhällekommer att bli allt svårare att handskas med. är del enligt länsstyrelsenfå som beaktar del tolala energibehovet vid olika bebyggelseutformningar.Länsstyrelsen efterlyser modeUer för tätortsstmkturen baserade påenergiförsörjnings- och transportfrågorna, som underiag för den kommunalaplaneringen. Att ta fram sådana modeller hör enligt hemma i denfysiska riksplaneringen. i anser att sambandelmellan målen för energihushållning och bebyggelseplaneringen har uppmärksammatsför Ute. pekar på pendlingsmönstret i länel som ett uttryck föratt ett hänsynstagande till energihushållningsaspekten måste införas i bebyggelseplaneringen.Styrmedel i byggnadslagstiftningen torde inte vara tillräckligt verksamma föratt uppnå detta. Det behövs anvisningar och mtiner för att överföraenergihushållningsmålen till den kommunala planeringen, anser . 14Kompletterande riktlinjer för hushållning med mark och vatten i vissa delar avlandet Enligtgällande rikflinjer får lokalisering av s.k. FRP-industri till Norrlandskusteninte ske till Höga Kusten-området, som hör till de obmtna kustema. I rapportenföreslås atl FRP-industri inte heller skall få etableras vid vissa andra störreav FRP-industri opåverkade delar av . Det gäller Haparanda- ochLuleåskärgården utom tätorterna , och , Västerboltenskustenmellan tätort och uthamn samt kuststräckan meUan Essvik ochHudiksvalls tätort. De i rapporten redovisade studierna avlokaliseringsförutsättningar för FRP-industri vid visar att detfinns goda förutsättningar för lokalisering pä flera platser. Utöver avlänsstyrelserna redovisade platser finns det enligt rapporten ytterligareplatser med befintlig industri där lokahseringar sannolikt i vissa fall kankomma i fråga utan störte konflikter. Förslagethar fått ett blandat mottagande. , statens naturvårdsverkoch geologiska undersökning tillstyrker förslaget utan reservationer.Statens planverk anser däremot att syftet med rapportens förslag fillgodosesgenom de av redan fastlagda riktlinjerna för kustområdena. är negativt till förslaget av Prop.1980/81:183 208 samma skäl som beträffande förslaget att riktlinjerna förobmtna kuster ska gälla för . När det gäller Haparanda- och Luleåskärgården harförslaget lämnats utan invändningar av i samtKalix och kommuner. Vad beträffar Västerboltenskusten mellan tätortoch uthamn lämnas förslaget utan erinran av i Västerbottenslän. kommun konstaterar att man redan tidigare inriktat eventuell ytterligarekuslindustri till utlopp. , Obbolaoch till Hörnefors.Kommunen har ingen erinran mot rapportens förslag. kommun hänvisartill atl man har utfört ett planeringsarbete för kusten och därvid bl. a.föreslagit att en del av kuststräckan skall avsättas som naturreservat.Kommunen menar alt del vore bättre om staten tar fasta på den planering somfaktiskt är utförd och bidrar till genomförandet av denna. Vad slutligen gäUer kuststräckan mellan Essvik ochHudiksvalls tätort finns inga erinringar från i Västernorrlandslän. i har inte heller några invändningar, menfömtsätter att befintliga industrier i /Strömsbmk kan utvecklas i normalomfattning eller att ersättningsindustri får etableras. SimdsvaUs ochHudiksvalls kommuner tillstyrker förslaget. I rapporten framhålls att det med hänsyn främst till debetydande naturvårds-, kulturminnesvårds- och friluftsintressena på ochGotland finns slarka skäl för att samma riktlinjer som gäller för de obmtnakusterna även skall gälla för hela samt Gotlandskusten inklusive ,Sudret och Östergarnslandet men med undantag för . Riktlinjerna för obmtenkust innebär att nylokalisering av miljöstörande verksamhet inte bör tillåtas.Områdenas speciella landskapsbild och dess värden för bl.a. naturvård ochkulturminnesvård bör bevaras. När det gäller tillstyrks rapportens förslag så gottsom genomgående, men i en del fall med viss reservation. ,uiuversitet, , statens planverk och Sverigesgeologiska undersökning tillstyrker förslaget utan några reservationer.Länsstyrelsen i län ansluter sig lill rapportens förslag men utgår dåifrån att förändringarna jämfört med gällande riktlinjer endast gäller industrilokaliseringar.Länsstyrelsen fömtsätter i övrigl att de särskilda riktlinjer för somutarbetats i det fysiska riksplanearbetel kommer att fortsätta att gälla.Länsstyrelsen anser att är så särpräglat att det finns skäl alt även ifortsättningen ha särskilda rikllinjer som behandlar bebyggelse och andraanläggningar samt hänsyn till naturvårdens, kulturminnesvårdens,friluftslivets och de areella näringarnas intressen. utgårvidare från att de föreslagna riktlinjerna innebär att bryt- 1980/81:183 209 ningav alunskiffer inte kan tillåtas, men att en fortsatt brytning av kalksten förcementtillverkning i nuvarande omfattning inte hindras. kommuntolkar rapportens förslag som att nylokalisering av miljöstörande verksamhetinte skall tillåtas. Kommunen har i princip inget att erinra mot förslagetunder förutsättning att det inte utgör hinder för kalkstensbrytning förcementindustrin. år den enda remissinstans som är negativ till förslagel.Förbundet konstaterar att är föremål för regionalpolitiska stödinsatser,och menar att det mot den bakgmnden förefaller förvånande attbevarandeintressen anses böra tillgodoses i den omfattning som föreslås påbekostnad av eventuellt tillkommande industriell produktion och sysselsättning.Förbundel anser att det inte har visals att FRP-industri skulle innebära frånmiljösynpunkt allvarliga risker, och nämner Stenungsundsområdel som exempel påatt miljöstörningarna i samband med modern tung industri dels är en mycketlokalt begränsad fråga som i många fall överdrivits på ett oförsvarligt sätt,dels att den infrastruktur som skapas i hög grad kommer rekreationsintressenatillgodo. Förbundet anser därför att ett generellt förbud mot etablering avFRP-industri på som föreslagits inte är motiverat. Åvenvad beträffar tiUstyrks förslaget av flertalet remissinstanser sombehandlar förslaget. Det finns emellertid också ett par avslyrkanden.Förslaget tillstyrks utan reservation av , , och statens planverk. geologiskaundersökning tillstyrker förslaget, men framhåller att till sjöss bördelaljavvägningen mellan bevarandeintressen och ett rimligt utnyttjande avnaturresurserna ske försl efter närmare undersökningar. geologiskaundersökning framhåller också att begreppet miljöstörande verksamhet inte ärpreciserat, och att inle heller begreppet kust preciserats. Det framgår intet.ex. hur lång sträcka ut från stranden som ingår i kusten, vilket ärväsentligt med hänsyn till att marin läkt av sand aktualiserats utanför Fårö.Länsstyrelsen i tillstyrker principen att skydda de oexploateradekusterna, men framhåller även att näringspolifis-ka aspekter bör ges tyngdockså vid bedömningen i dessa planfrågor. anser också att detknappast är önskvärt att till obmten kust hänföra med flera orter ellerde större stenindustrier som finns vid kusten. Rapportensförslag ifrågasätts av , som framhåller alt längs Gotlandskustenfinns flera stora kalkstensbrott, tätorter med över 23000 invånare och ettflertal områden med fritidsbebyggelse m.m. I stället bör konflikterna lösasplanmässigt i kommunens pågående översiktliga planering. har samma invändningar mot rapportens förslag belräffandeGolland som redovisats för . 1980/81:183 210 Irapporten föreslås att del centrala skärgårdsområdet i ska omfattas avriktlinjerna för obruten kust. Vidare föreslås att för kustområdena mellanGrums och tätorter utom tätort och ska gällariktlinjerna för högexploaterad kust. Rapportensförslag får ett nästan genomgående positivt bemötande i remissbehandlingen. Vadbeträffar del centrala skärgårdsområdet tillstyrks förslaget utan reservationav , statens planverk, geologiska undersökning,i och Muriestuds kommun. Förslaget får stöd ävenav högskolun i . i och kommunredovisar inga invändningar mot förslaget. har inte hellernågon direkt invändning mot rapportens förslag, men betonar att det inte fårinnebära att fortbestånd och vidareutveckling av näringsliv, jordbmksbygd ochbebyggelse förhindras, under förutsättning alt rimlig hänsyn tas till bevarandeintressena.Åmåls kommun anser att beslutet om att ge kommunens Vänerkust beteckningenobruten kust bör föregås av samråd med kommunen om bl. a. avgränsningen mottätorten. vill ifrågasätta lämpligheten av att införa så starkarestriktioner för FRP-industri i kust- och skärgårdsområden somföreslagits i rapporten, även om det inte för dagen föreligger några aktueUaplaner på etablering av FRP-industri i . Förbundet menar att påsikt kan man inte bortse från att lokalisering av tung industri till nya lägeninom Vänerområdel framstår som gynnsam från såväl företagsekonomiska somregionalpoliliska synpunkter. All helt förhindra en sådan utveckling förefallerenligt förbundet inte välbetänkt. Närdet gäller kustområdet meUan och tätorter tillstyrks förslagetutan någon reservation av , ,statens planverk, geologiska undersökning och kommun.Förslaget fåjr stöd också av högskolan i . i Värmlandslän vill utvidga det område som föreslagits som högexploaterad kust så alt helaVänerskärgården i enlighet med Väner-kommunernas förslag ingår. Det innebärtillägg av områden söder om resp. tätorter. ,och kommuner har inte redovisat några invändningar motförslaget. har samma invändningar mot förslaget som belräffande detcenirala skärgårdsområdet i . 1980/81:183 211 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. I Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning ...................................................................... ..... 2 1.1 Bakgrund ............................................................ 2 1.2 Propositionens uppläggning och innehåll ............ 4 2 Föredragandens överväganden .................................. ..... 4 2.1 Den hittillsvarande fysiskariksplaneringen ....... 4 2.2 Former för fortsatt fysiskriksplanering ................ 7 2.2.1 Planeringsprocessen ................................ 7 2.2.2 Lagreglering av riktlinjerna förhushållning med mark och vatten 9 2.2.3 Den kommunala fysiskaöversiktsplaneringens roll i den fysiska riksplaneringen 10 2.2.4 Kunskapsförsörjning ................................. ... 12 2.2.5 Sammanfattning ......................................... 15 2.3 Överväganden om vissa verksamheter och sektorer 17 2.3.1 Inledning .................................................... ... 17 2.3.2 Resurser för industriproduktion ................. 18 2.3.3 Inhemska energiresurser ......................... ... 20 2.3.4 Skydd och utnyttjande av havetsresurser 25 2.3.5 Anläggningar för transporter ochenergidistribufion 27 2.3.6 Tälortsslmklur ........................................... 30 2.3.7 Frågor som kräver vidareöverväganden . 3 Hemställan ................................................................. ... 38 4 Beslut ......................................................................... ... 39 Sammanfattning av rapporten (SOU 1979:54, 55) Hushållningmed mark och vatten 2 .......................................................... ... 40 Remissyttranden över rapporten (SOU 1979: 54, 55)Hushållning med mark och vatten 2 .......................................................... ... 50 1 Inriktningen av den fortsatta fysiska riksplaneringen . 1.1 Remissinstansernas allmänna synpunkter påinriklningen av den fortsatta fysiska riksplaneringen ........... ... 50 1.2........................................................................ Synpunkterpå de nya frågor som enligt rapporten bör upp märksammas särskilt .......................................... ... 51 2 Former för fortsatt fysisk riksplanering ...................... ... 54 2.1 Ansvarsfördelning .............................................. 54 2.2 Uppföljning och översyn avrikfiinjerna .............. 57 2.3 Underlag för fysisk riksplanering ........................ 59 2.3.1 Allmänna synpunkter .................................. 59 2.3.2 Riksöversikter ochlänssammanslällningar.. 60 2.3.3 Samlade redovisningar .............................. .. 63 2.3.4 Statistikfrågor............................................. .. 64 2.3.5 Basdala ochkartläggningsverksamhet .... 65 2.3.6 Information, regislerinformationoch ADB . 2.3.7 Ny metod och leknik ................................. .. 69 1980/81:183 212 2.4 Samordning medlänsplaneringen ................ ... 70 2.5 Tidsplan för det fortsattariksplanearbetel ... ... 72 2.6 Resurser för fortsatt arbele ...................... ... 74 3 Aktsamheti landskapet .................................. ... 76 3.1 Hänsyn till naturvården m. m.inom jordbruket 76 3.2 Hänsyn till naturvården iskogsområden av lokalt inlresse 78 3.3 Hänsyn till faunan i fysiskplanering ............ ... 79 3.4 Användning av kemiskabekämpningsmedel .. 80 4 Skyddav resurser för areell produktion .............. ... 81 4.1 Resurserför jordbmk ............................... ... 81 4.1.1 Riktlinjer till skydd förjordbruksmarken 81 4.1.2 Bevarande av jordbruksmarkens produktionsförmåga 82 4.1.3 Övriga frågor .................................. ... 83 4.2 Resurserför skogsbruk .............................. ... 83 4.2.1 Allmänt om behandlingen avskogsbruket 83 4.2.2 Riktlinjer för skogsbmket i enny plan- och bygglag 85 4.2.3 Bättre gradering avskogsmarkens produktionsförmåga 86 4.2.4 Övriga frågor .................................. ... 88 4.3 Resurserför renskötsel .............................. 89 4.3.1 Renskötseln och den fysiskaplaneringen 89 4.3.2 Riktlinjer till skydd förrenskötselns områden 90 4.3.3 Hänsyn tiU renskötseln inomskogsbruket 91 4.3.4 Kartläggning avvinterbetesområdena .... 92 4.3.5 Övriga frågor .................................. ... 92 4.4 Viltproduktion ......................................... 93 5................................................................... Skyddav nationella resurser för naturvård, friluftsliv och kultur minnesvård ................................................... .. 93 5.1 Översyn av urvalet avriksintressen ............. .. 93 5.2 Särskilt utsatta naturtyper ....................... 94 5.2.1 Allmänt ......................................... .. 94 5.2.2 Våtmarker ..................................... .. 95 5.2.3 Ädellövskog ................................... .. 96 5.2.4 Naturskog ........................................ 97 5.2.5 Fjällnära skog ................................ 98 5.3 Särskild lagstiftning för skyddav kulturmiljöer 99 5.4 Skydd av vissa odlingsbygder .................... 100 5.5 Hänsyn till riktlinjerna förhushållning med mark och vatten vidstatlig stödgivning .............................. 102 5.6 Övrigafrågor ......................................... . 103 5.6.1 Naturvård ...................................... . 103 5.6.2 Friluftshv ....................................... . 104 6 Induslriresurser................................................ 105 6.1 Synpunkter på behandlingen avvissa industrifrågor i den fysiska riksplaneringen 105