prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Bidrag till förbättring av boendemiljönAnordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler Länfill allmänna samlingslokaler Upprustningsbidrag m.m. lill allmännasamlingslokaler Låntill kommunala markförvärv lill invenlarier i vissa special-bosläder Lånlill experimenlbyggande inom energiområdet m.m.. Vissaenergibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. Lån tillexperimenlbyggande inom bostadsförsörjningen 37330000 5700000000 7 100 000 000 106 Bidrag till översiktlig planering m. m. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 109Organisation, uppgifter m.m. Lantmäteriet: 111 Vissa allmännamyndighetsuppgifter 115 Förrättnings- och uppdragsverksamhet 120 Mätning och kartläggning 127 Försvarsberedskap 129 Bidrag lill förrättnings- ochuppdragsverksamhet 133 Anslag kr. Bilaga17 till budgetpropositionen 1981 Prop. Till industridepartementets verksamhetsområde hörärenden rörande den allmänna näringspolitiken, industri och hantverk, regionalutvecklingsplanering och regionalpolitiskt stöd, mineralförsörjning, energi,leknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, officiell provning ochkontrollverksamhet saml fiertalet statsägda företag. Industrins produktion beräknas ha ökat ien långsammare takt än . Andelen av den totala produktionen harminskat något. Verkstadsindustrins andel av den totala industriproduktionenfortsätter emellertid atl öka. Industrins andel av den totala sysselsättningenfortsätter att minska. Sysselsättnings- och produktionsutvecklingen framgår avföljande sammanställning. 1980 (prel.) Antal industrisysselsatta (1000-tal) Andel av total sysselsättning (%) Industrins produktionsvolym (index 1970= 100) Industrins andel av totala produktionen (%, fasta priser) Verkstadsindustrins andel av totala industriproduktionen (%, fasta priser) De bakomliggande statistiska uppgifterna för1970-1979 har hämtats från SCB reviderade nationalräkenskaper, varför fulljämförbarhet inle föreligger för tidenföre och efter 1970. redovisar i sin höstrapport ett utvecklingsscenario försvensk industri för perioden till är 1985. Scenariot grundas pä de under tiden1970 lill 1978 rådande utvecklingstendenserna och visar på konsekvenserna förindustrins struktur, sysselsättning och investeringar om utvecklingenfortsätter i dessa banor. 1 de kalkyler som har gjorts bortses från tillfälligakonjunklurvariationer. 1 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 2 Den av industriverket beskrivna utvecklingen visar påen rad problem för den svenska industrin. Det relativa kostnadslägel gentemotutlandet fortsätter all försämras. Detta skapar problem för svenskindustriexport, som en ökad imporlkonkurrens gör sig gällande. Det ärfrämst de traditionella, råvaruorienlerade exporlbranscherna som fortsätter altha problem på utlandsmarknaderna första hälft. Industriverketbedömer att importen av industrivaror kommer alt öka i en allt snabbare takt.En orsak lill delta är att den inhemska konsumtionen förutsätts öka i snabbtakt. Den beskrivna utvecklingen medför små möjligheler alt öka den inhemskaindustriproduktionen. beräknar alt industriproduktionensökningstakt blir fortsalt låg ellerknappt I % per är i volym . Den låga investeringstakten, som hängersamman med lönsamhetsproblem och väntad låg avkastning pä investerat kapital,beräknas fortsätta till är 1985. De skärpta konkurrensvillkoreninom industrin medför emellertid enligl industriverket att produktivitetsutvecklingentill är 1985 blir relativt gynnsam. Endast de mest konkurrenskraftigaproduklionsanläggningarna i olika branscher väntas överieva. Om 1970-taletsutvecklingstendenser fär fortsätta lill är 1985 räknar industriverket med enkraftig minskning av antalet sysselsatta inom industrin eller avindustrins totala sysselsättning . Det angivna scenariot visar klart pä behovet av ändradeutvecklingsbetingelser för industrin . Den obalans somkännetecknar den svenska ekonomin kan hävas endasi genom utökad industriproduktion.För detta krävs atl den ekonomiska politiken blir framgångsrik i sin strävanatt hälla kostnadsutvecklingen under kontroll. Genom betydande insatser från samhällets sida under desenaste åren har en strukturomvandling i socialt acceptabla former och ikontrollerad takt underiättats i tunga basbranscher. harindustripoliliska ålgärder i ökande takt kunnat inriklas mol långsikligasatsningar av vikl för den allmänna förnyelseprocessen. 1 dessa ingårsatsningen pä småföretagen och en differentierad näringsstruktur, inrättandeav de regionala utvecklingsfonderna och Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden) samt ökade resurser till teknisk forskningoch utveckling. Vid den nedgång i konjunkturen som har inträtt är detväsentligt att de offensiva insatserna fortsätter så att utvecklingen av nyindustri, som kan ersälla icke konkurrenskraftig industri, påskyndas.Strukturomvandlingen måsle fortsätta under 1980-lalel. Denna måste genomförasinom ramen för en decentraliserad och socialt anpassad marknadsekonomi. Dettaförutsätter samverkan mellan företagen, de anställda och samhället. För industripolitiken är del en central uppgift atlfrämja rationell produktion i näringslivet, all stimulera lill industriell expansion och atl påverkaindustrin lill den nyorientering och omstrukturering som är nödvändig för attuppehålla vår internationella konkurrenskraft. Enviklig uppgift för samhället i etl strukturomvandlingsskede är alt Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 3 drivaen aktiv regionalpolitik. Mellan industripolitiken och regionalpolitikenföreligger elt nära samband. Genom de regionalpolitiska medlen ges möjligheteralt skapa ny sysselsättning i orter och regioner som hotas att slås ut vidförelagsnedläggelser, atl sprida sysselsättningen och att skapa ett decentraliseratnäringsliv. Näringslivet måste här också la sitt ansvar. Ett samlat förslag om inriktningen av industripolitikenkommer att föreläggas . Del budgetförslag som läggs fram präglas av kravenpä alt begränsa utgifterna på statsbudgeten. 1 enlighet med vad som angavs iden s.k. besparingsproposilionen (1980/81:20 bil.13) minskas utgifterna för industridepartementets del med närmare 400 milj.kr. Vissa insatser bedöms kunna göras antingen nu eller i kommandepropositioner för vitala områden, såsom leknisk forskning ochindustriell förnyelse samt energipolitiken. Myndighetsanslagen beräknas enligthuvudförslaget eller lägre. En översyn av organisationen för flera avmyndigheterna inom departementets område planeras. För all få en stärkt konkurrenskraft för svenskindustri är kraftfulla satsningar på teknisk forskning och utveckling av slorbetydelse. En allt större del av samhällets lotala resurser går också tillforskning och utveckling. Den relativa andelen för denna verksamhet avbruttonationalprodukten har under 1970-lalet ökat kraftigt. Styrelsen för leknisk utveckling (STU) är statenscentrala organ för stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Det stöd som lämnas av STU kompletteras av Industrifonden,som har lill uppgift alt stödja slörre långsiktigt lönsamma men riskbelonadeinvesteringar för utveckling av nya produkter, processer eller system förindustriell produktion. Fonden förfogar nu över 300 milj. kr. 1 den industripolitiskapropositionen avses förslag bli framlagt om resurser och verksamhetsprogramför STU . Härigenom ges STU möjlighet attarbeta mer långsiktigt. 1 propositionen behandlas också kapitaltillskott tillIndustrifonden och verksamhetsinriktning för de redan beslutade utvecklingsbolagenpä vissa teknikområden. Slalens insatser pä lymdonirådet har till syfte bl. a.all främja utveckling och spridning av avancerad teknik inom svensk industrioch att stärka svensk industris konkurrenskraft på delta expansiva område.Regeringen har beslutat alt genomföra definitionsfasen för en experimentelltelesatel-lit, Tele-X. Denna skall ge möjlighet alt praktiskt undersöka detekniska förutsättningarna för nationella och regionala telesalellitsysiem inomolika tillämpningsområden. Intresse för projektet har uttalats från många håll.För nästa budgetär fi slås 169 milj. kr. bli anvisade till europeiskt rymdsamarbete. Nuvarande statens skeppsprovningsanslalt harframgångsrikt utvidgat sin verksamhet till andra områden av marinteknik än renfartygsprovning. Som en följd härav avses anstaltens namn bli ändrat tillmarintekniska institutet. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 4 1 en situation med krav på snabb omstrukturering avnäringslivet är de små och medelstora företagen av särskild betydelse. Nyteknik och nya affärsidéer utvecklas ofta i dessa förelag. De är likaså ofta avavgörande betydelse för sysselsättningen på många små orter och är såledesvikliga för den regionala balansen. Genom tillkomsten av de regionala utvecklingsfondernahar skapats elt instrument för slöd lill nyföretagande och produktutvecklingbland de små och medelstora företagen, som de näringspolitiskainsatserna på regional nivå har byggts ul. Arbetet med att erbjuda godautvecklingsbetingelser för dessa företag fortsätter genom satsning påföretagsservice-verksamheten i de regionala utvecklingsfonderna. a. denna verksamhet föreslås för nästa budgetår ökat med 10 milj. kr. lill95 milj. kr. Utvecklingsfondernas utläningskapacitet har ökatsbetydligt . De har f.n. elt utlåningskapital på ca 1400milj. kr., vilket möjliggör en årlig nyullåning av f.n. ca 400 milj. kr. Bl.a. mot denna bakgrund redovisades i dens.k. besparingspropositionen alt ylterligare lånekapital inte skulle tillförasfonderna /82. 1 stället ges fonderna ökade möjligheler attteckna garantier för län. Vissa frågor som rör de små och medelstora företagenkommer att behandlas i propositionen om industripolitiken. 1 denna kommer ocksåalt föresläs en utvidgning av den försöksverksamhet med arhelskooperaliv som f.n. bedrivs. Ett viktigt inslag i den offensiva industripolitiken äratl främja vår expori. För de små och medelstora företagen kanutvecklingsfonderna även lämna viss exportservice. Genom del s.k. SEK-systemethar bl.a. AB () fält ökade möjligheter alt på internationelltkonkurrenskraftiga villkor refinansiera exportkrediter. Syftet är att öka desvenska exportörernas möjligheler alt lämna konkurrenskraftiga kreditvillkor isamband med medel- och långfristiga exportkrediter. SEK fär inom en ram av18000 milj. kr., som regeringendisponerar, lämna exportkrediter eller utfästelser därom under en försöksperiodsom löper ut . Den motsvarade avtal om sådanakrediter 7000 milj. kr. SEK:s kostnader för verksamheten beräknas budgetåret1980/81 till 85 milj. kr. och för nästa budgetär till 180 milj. kr. En särskildutredare har sell över systemet. Resultatet av översynen och den fortsattaverksamheten pä detta område kommer att behandlas i den nämndaindustripolitiska propositionen. spelar en viktigroll i den pågående strukturomvandlingen inom vikliga delar av svensktnäringsliv. F.n. uppgår bankens beviljade krediter och garantier lill 6 800milj. i Inom skogsindustrin har skett en viss återhämtningsom dock inle har varit tillräcklig. har svårigheier, bl.a. detav staten delägda (Ncb). Sedan styrelsenbegärt kapilallillskoll av ägarna för att fortsätta struktur- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 5 arbetet inom företagel, tillkalladesen särskild förhandlingsman. Vidare har enundersökning genomförts av de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika framlidsalternaliv för några av Ncb:sanläggningar. Regeringen har beslutatatt skjuta till ytterligareägarkapital och länemedel somaktiekapitalet skrivs ned och utställda industribevis konverteras till aktier. Förslag om Ncb:s framtida finansieringoch struktur kommer all föreläggas . 1 avvaktan härpå harnyligen en lånegaranti på 100 milj. kr. ställts till företagetsförfogande. Vidare har en särskild utredningsman gjort enbedömning av tänkbara samarbetsmöjligheter på kraftpappersomrädel mellanFiskeby , och Ncb.Frågan bereds nu i . På stålområdet har den internationella lågkonjunkturenfördjupals under är 1980. Inom handelsslälindustrin påskyndasstrukturomvandlingen för atl möta denminskade efterfrågan. har beslutat om vissa förskjutningar och förändringar inom denstrukturplan som företagel lade fastår 1978. De sista 200 milj. kr. föresläs nu bli anvisade av det lån på 1 800 milj. kr. som staten skall lämna tillförelaget för rekonstruklionsända-målunder . Även för vissa företag inom specialslålindustrin härden försämrade efterfrågesituationenmedfört problem. En proposition om vissa slälfrägor beräknas kunnaförläggas . Del utredningsarbete rörande elektronikindustrin,som bedrivs av slalens industriverki samarbete med STU och av dala- och elektronikkommittén har fortsatt och etl antalrapporter har lämnats: Av konkurrensskäl är kunskaper om elektronikensmöjligheter och utnyttjande avelektronik i produkterna en nödvändighet för framförallt den mindre verkstadsindustrin. För denna börStiftelsen även i forlsältningen kunna spela en viklig roll. För de större eleklronikföretagen, som redan till övervägande del har börjat la elektroniken i anspråk, har Industrifonden redanfält väsentlig betydelse. Överenskommelse har träffals om alt överlåtahuvuddelarna av aktierna i , som ägs till hälften av statenoch till hälften av , tillTelefonakliebolagel . Staten behåller en mindre aktiepost, som skall förvaltas av televerket.Överlåtelsen kommer atl underställas . Lägel inom tekoindustrin har förbättrats underåren 1979 och 1980, men tecken föreligger nu pä en viss försämring.Berörda myndigheter har lämnat underlag förden fortsatta planeringen av de statliga åtgärderna. De effektivitetshöjande och marknadsslödjandeinsatserna föreslås fortsätta undernästa budgetär. Bl.a. anvisassärskilda lån lillrationaliseringsinvesteringar inom konfeklionsindustrin. Statens industriverkhar redovisat sitt uppdrag alt utarbeta en samlad plan för samhällets insatser på glasindustriområdet. Förslag till ätgärder för den glasindustrin kommer alt föreläggasriksdagen. Debranschfrämjande åtgärderna för den träbearbetande industrin före- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 6 slåsfortgå även under /82. Programmel för gjuteriindustrin har nuuppnått det stadium, dä en avveckling blir aktuell. En nedtrappning avses skesuccessivt under de kommande tvä budgetåren. utmärktes för Statsföretagsgruppenav god konjunktur, medan en påtaglig konjunkturförsvagning inträdde undersenare delen av året. Detla väntas få negaliva effekter särskilt för gruppensförelag inom basindustriområdena. Utvecklingen på slålomrädet har medförtavsättningssvårigheter för järnmalm för ().Gruppen beräknas under är 1980 ha ca 46600 anställda. Invesleringarna uppgicktill milj. kr. och omsättningen till 13900 milj. kr. Statsföretag beräknargruppens resultat för före bokslutsdispositioner och skatter lill 440milj. kr., vilket är ca 140 milj. kr. bättre än resultat. Enproposition om vissa frågor rörande Slatsföretagsgruppen avses bli framlagdvåren 1981.' Vissa lönsamhets- och finansieringsproblem föreliggerför företag såväl ulom som inom . Staten måste självfalletliksom alla andra ägare la sitt ägaransvar. Den statliga varvskoncernen. , omfattarnumera samtliga storvarv. Medelantalet anställda inom koncernen har under åretuppgått lill ca 24000 personer. Svenska Varv utarbetade en strukturplansom syftade till att koncernen efter en omslruktureringsperiod skulle kunnavara lönsam. Planen innebar bl.a.kraftiga kapacitetsminskningar och omställning mot specialfartyg och andraanläggningar samt förutsatte ett betydande kapitaltillskott från ägaren.Förlusterna under omstruktureringen beräknade dock alltjämt bli betydande. Förår 1980 beräknas nu förlusten före bokslutsdispositioner och skatter bli drygt1600 milj. kr. Motsvarande förlust var för 867 milj. kr. Strukturplanen kom att bilda ett av underlagen för denvarvsproposition som behandlades av vårriksdagen 1980. 1 propositionen(1979/80: I65)före-slogs att medel skulle anvisas för nedläggning avÖresundsvarvet. beslöt emellertid alt anvisa medel som förÖresundsvarvets del innebar tillskott med sammanlagt 432 milj. kr. för åren1980-1984, varav 275 milj. kr. för atl läcka föriuster för den löpandeproduktionen. beslut var baserat på en plan för Öresundsvarvetsöverlevande som var utarbetad inom företagel. redovisades myckelstora föriuster vid Öresundsvarvel vilka uppgick till ungefärdet belopp som av beräknades för förlustläckning. På grund häravbeslöts inom Svenska Varv på nytt om avveckling av Öresundsvarvet. Svenska Varvhar hos regeringen hemställt om kapilallillskoll för alt täckanedläggningskostnader. En proposition om varvsfrågor avses bli framlagd . Målet för regionalpolitiken är all ge människor i alladelar av landel tillgång lill arbete, service och god miljö. En nära samordningbehövs med både industri- och arbetsmarknadspolitiken för alt uppnå dettasyfte. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 7 Regionalpolitiken skall bidra till atlutjämna välfärden både mellan landsdelar och regioner. En solidariskregionalpolitik blir därmed etl viktigtinslag i den ekonomiska politiken. Den nya slödområdesindelningen innebär all kommunersom är i behov av regionalpolitisktslöd inplaceras i sex stödområden. Nya ändamål kan nu stödjas med lokaliseringslån, I.ex.marknadsföring och produktutveckling.Sysselsättningsstödet har kraftigt förstärkts i de svagaste regionerna. Slörre möjligheler finns också alt användaoffertstöd. För regionalpolitiskt Slöd i form av avskrivningslän,lokaliseringslån, utbildningsslöd, sysselsättningsslöd och offertstöd harfastställts en ram av numera 7570 milj. kr. för budgetåren 1979/80-1983/84,sedan vissa medel som anvisats lillsärskilt regionalpolitiskt slöd inom vissa varvsregioner har förts inunder ramen. För nästa budgetär beräknas nuför dessa ändamål I 002,2 milj. kr. De regionalpolitiska insatserna harunder skapat drygt 21 000nya arbetstillfällen, varav mer än 15000 i de s. k. skogslänen. Möjligheterna all bygga kommunala industrilokalerföreslås nu bli vidgade i stödområde5 och 6. Arbelel med alt ta fram produkter och projekt som kan medförasysselsättning i stödområdet fortsätter. Regionala utvecklingsbolag har bildats förJämtlands och ,och . De har påbörjat sin verksamhet under hösten.Stiftelsen Servicecentralen i (), som kan ge service till statliga myndigheter och förelag i mellersta ochsödra , har börjat sitt arbele . Den stora folkomflyttning som ägde rum mellanlänen . har efterträtts av en stabilisering under 1970-talel. Bl.a. har befolkningstillväxten inom storstadsområden och primära centra dämpats och en viss nettoinflyttning har skett lill de s.k. skogslänen. Den regionala obalansen kvarstårdock och för har läget försämrats . Arbetet med den nya fullständigalänsplaneringsomgången - länsplanering1980 har slutförts och redovisats lill regeringen i ell regionalpolitiskt handlingsprogram för varje län. En samlad utvärdering kommer senare attredovisas för . För åtgärderi anslutning till länsplaneringenföreslås 35 milj. kr. bli anvisade även nästa budgetär. De olika statliga insatserna för sysselsättningoch service i glesbygder harsamordnats och samlats under fjortonde huvudtiteln. Medlen har fördelats på berörda länsstyrelser som därigenom harfåll möjlighet att avväga de insatsersom fär störst effekt. Till ålgärder i glesbygder föresläs nästa budgetår 100 milj. kr. och ramen för statligkreditgaranti för lån lill förelag iglesbygder m. m. föresläs till 48 milj. kr. Som etl komplement lill nuvarande i huvudsak selektiva stödmedel bör utformningen av mer generellt verkande medelutredas. En översyn har genomförts av det statliga stödet till hemslöjden. Förslag om åtgärder pä detta område kommer atlföreläggas . Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 8 Utformningen av politiken såvitt gäller råvaru- ochnaturresursområdet förutsätter en samlad överblick över hela råvaruområdet ochjämförelser mellan utvecklingen för olika råvaror. Underlag för besluthärvidlag har redovisats av bl. a. mineralpolitiska utredningen. 1 sittslutbetänkande som lämnades i millen av framhåller utredningen atl detöverordnande industripoliliska målel på mineralområdet bör vara alt skapaförutsättningar för en livskraftig mineralindustri som kan konkurrera pä likavillkor med producenterna i andra länder. Utredningens förslag bereds f.n. inominduslrideparlementet. Arbetet med att trygga försörjning med olikametaller och fortsätter. Till geologiska undersökning (SGU)och föreslås nästa budgetår 127 milj. kr. Av medlen avses ca 80 milj. kr. till prospektering och ca 36 milj.kr. lill geologisk karlering samt information och dokumentation av geologiskaförhållanden. 1 enlighet med den s. k. besparingspropositionen minskas medlenöver statsbudgeten till uranprospektering med 10 milj. kr. Energiförsörjningen är av den största belydelse förvälfärd och miljö. Regeringens energipolitik inriktas pä en säker,lillföriitlig och miljövänlig försörjning med energi. Energilillförseln under är 1980 beräknas uppgå lill 424TWh', vilket innebär en minskning med 4,i förhållande till föregående år. Avden tillförda energin svarade olja för . Härvid bör uppmärksammas allunder skedde en ökad lagring hos konsumenterna, som motsvaras avminskade inköp . Vidare påverkade arbetskonflikten våren 1980energiförbrukningen. Huvuduppgifterna för energipolitiken under 1980-taletär all främja energihushållningen, minska oljeberoendet och förberedaavvecklingen av kärnkraften. måsle bli en lidsperiod närvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan introduceras för att pä sikt kunna svara för huvuddelen av vårtlands energiförsörjning. En viktig förutsältning för atl en succéssiv övergångtill ny energiteknik, bl.a. hantering och förbränning av fasta bränslen ochulnyltjande av solvärme, skall kunna genomföras är att ökade resurser satsas påenergiteknisk rådgivning och utbildning. Elt nytt stödsystem för ätgärder för alt ersätta oljaeller spara energi införs den . Stöd skall normall utgå iform aV lån med förmånliga villkor. Syftetär atl stimulera ålgärder som snabbt kan minska oljeberoendet, vilkel innebäratl slödel inriklas på åtgärder som kan få effekt från nu lill och årennärmasl därefter. Stödverksamheten finansieras genom en avgift päoljeprodukter. För är 1981 beräknas medelsbehovel till 500 milj. kr.Stödbehovet för beräknas uppgå lill I 700 milj. kr.Samtidigt kommer inte längre medel alt ' () = . 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 9 utgåöver statsbudgeten tillenergisparande investeringar inom näringslivet. Av de inhemska bränslena är del främstskogsavfall, flis och torv som kange betydande bidrag till vårenergiförsörjning lill . Ettmål för användning av inhemskabränslen bör ställas upp. Oljeersättningsdelegationen, som har tillkallats för atl verkaför ett ökat utnyttjande av solvärme och bränslen som kan ersätta olja, harunder lämnat en serie rapporter och därvid redovisat bl.a.underlag för åtgärder för ökad användning av inhemska bränslen. Även om en salsning på inhemska energikällor geshög prioritet är det nödvändigl attocksä kolet kommer lill ökad användning för all oljeberoendet skall kunna minska redan under 1980-lalel.Slora insatser görs, bl.a. inom dets. k. Kol-Hälsa-Miljöprojektel, för atl hälso- och miljöfrågorna vidkolanvändning skall kunna lösas på tillfredsställande sätt. För all snabbt fä lill stånd en ökad användningav fasla bränslen avses lagförslagbli framlagt om atl bl.a. vissastörre eldningsanläggningar skall utföras, sä atl de kan eldas med fastbränsle. Trots insatserna för alt minska oljeberoendetkommer oljan att svara för en betydande del av energilillförseln under1980-lalel. Åtgärder för atl tryggaoljeförsörjningen utgör därför etl nödvändigt inslag i energipolitiken. Statligt stöd utgär till prospektering och utvinning i form av bidrag ochgarantier. Del statliga oljeföretagel Svenska () har träffat avtal med etl anlaloljeproducenler och svarar nu för en betydande del av den svenska försörjningen med råolja. 1 raffinerings-och distributionsleden samarbetar SP med andra branschföretag.