prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — I de fall där räntenettot är negativt uppkomraer frågan om det ärlönsarat att överföra helaeller viss del av utdelningsintäkten för att utnyttja sparavdraget. Sådana beräkningarav marginaleffekter kan i do flesta fall görastämligen enkelt och schablonmässigt. Lagtexten har utformats så att den skattskyldige vid beräk- ning av sparavdraget efter' eget val får undanta utdelningsintäkten helt eller delvis och i stället utnyttja bestämmelserna om skattereduktion påbeloppet. Ett exempel kan illustrera de av mig förordade förslagen.Två makar har intäkt av kapital med . och skattar f.n. - eftersparavdrag - för . De kan nu överflytta sitt sparande helt eller delvis tillaktier så att maximalt 3 200-kr. I det av koramittén förordade förslaget blir - sodan sparavdraget utnyttjats - 800kr. av utdelningsintäkten inte föremål för någon skattelättnad och . föremål för skattereduktion. Genom den av mig förordade höjningen av schablonavdraget vid realisationsvinstbeskattningentorde värdestegringen på aktierna - åtminstonepå sikt - kunna förutsättas bli skattefri. Lag om preraiering av visstsparande i ii_'l.t_i!l Den principiella uppläggningenoch innebtirden av förslaget har tidigare redovisats. Personkretsen (1 §) Skattelättnadenriktar sig både till fysiska och juridiskapersoner som under aren 1981 och 1982 haft utdelning på svenska börsaktier. Underlaget förskattelättnaden (2 §) Utdelning som i ställetför att uppbäras kontant använtsför att teckna aktier i det utdelandebolaget är skattefri under vissa ytterligarenedan angivna förutsättningar. Uttrycket "i ställetför att uppbäras kontant" innebär att den skattskyldiqe måste ha bundit sig för nyteckningen innan utdelningen blir tillgänglig förlyftning. Har så skett, skall nämligen den del av utdelningen sora svarar raotnyteckningen inte utbetalas kontant till honom utan i stället for hans räk- Prop.1980/81:39 192 ning användas för betalning av de nytecknade aktierna. Det nuangivna förhållandet bör framgå av emissionsvillkoren. Ytterligare förutsättningar föratt erhålla skattelättnaden äratt 1) vinst vidavyttring av aktie i det utdelande bolaget beskattas enligt reglerna för realisationsvinst, dvs. s.k. lageraktier är undantagna, 2) högst hälften av densammanlagda utdelningen den skattskyldige agt uppbära på sina aktieri det utdelande bolaget använts för nyteckning av aktier, 3) belopp som ejanvänts för att teckna helt antal nya aktier uppburits kontant av den skattskyldiqe. Villkoret under 3) innebär att några teckningsrätter inte kan förekommavid nyeraissionen och att den skattskyldige inte kan göra tillskottsbetalning när den tillåtnautdelningssumman inte kan konverteras till ett jämnt antal aktier. Om en person äger200 aktier i ett börsnoterat företag med en föreslagenutdelning på . por aktie kan han - ompriset per ny aktie är , - teckna fom nya aktier för sara-.manlagt . Skillnaden raellan hälften av utdolningssuraraan, ,, och ne använda 450 kr.kan inte utnyttjas for ytterligare nyteckning utan , raåste utbetalas kontant till den skattskyldiqe. Det bör har frarahållas att det pris som skall betalas för en ny aktie - i likhet med vad som gäller vid vanliga nyemissioner - bestäras av bolagsstämman,ligger i sakens natur att emissionskursen bör ligga så nära börskursen som möjligt såatt de aktieägare sora av olika skäl inte kan eller önskardelta i nyeraissionen inte drabbas av någrautspädninqseffek-ter. Det bör understrykas att alla aktieägare givetvis skall ha rätt att delta i nyemissionen, även om de inte fårnågra skattelättnader. Någrabestämraelser härom har dock inte ansetts erforderliga i denna lag. Prop.1980/81:39 193 För förvaltningsbolag och investmentbolag har det förtydligandet skett att utdelning som använts för nyteckningav aktier inte anses ha uppburits under beskattningsåret och därmedinte inräknas i den utdelning sora för undvikande av bolagsskatteeffekter helt ellerdelvis måste delas vidare enligt bestämmelserna i punkt 1 av anvisningarna till 54 § KL. Realisationsvinstberäkningen(4 §) För att reducera de statsfinansiellakostnaderna för förslaget och för att motverka att de nya aktiernamed bibehållande av skattelättnaden oraedelbart kan försäljas har föreskrivits att ingångsvärdet för den nya aktien ärO kr. Vidare anses den nya aktie - oavsett om nyteckningen skett på grundval av äldreaktieinnehav - anskaffad den dag aktieteckningen blev definitiv. Det bör slutligen påpekas att någraändringar i aktiebolagslagen till följd av den föreslagnaskattelättnaden inte torde varaerforderliga enligt kommitténs expert på aktiebolagsrättsligafrägor. Mina förslag föranleder en följdändring i 4 §i den föreslagna lagen om skattereduktionför utdelning. 13 1980/81. Prop.1980/81:39 194 2 Särskilt yttrande av ledamoten Komraittén har enligtdirektiven i uppdrag att föreslå åtgärder vilka innebär en reell stimulans för hushållatt spara i aktier. En väg sora i första hand skulle övervägas son alternativ var att helt eller delvis undanröja den ekononiska dubbelbeskattningen av aktiebolag.I avvaktan på ett permanent system skulle för närmaste året utformas provisoriska åtgärder.Bakgrunden till dessa åtgärder är att raan kunnat iaktta en alltmer accentuerad bristpå riskvilligt kapital. Ett av de frärastaskälen för att en sådan utveckling ägt rura äratt det för hushållen ej rådernägon neutralitet i beskattningen avolika placeringsalternativ. En full jämställdhet av alla placeringsformer kan av olikaanledningar sannolikt aldrig uppnäs.Däremot är det ett oundgängligtkrav att spännvidden raellan olikainvesteringar skattemässigt reduceras. Det saknas raöjlighet att tvångsmässigt förmå hushållen attflytta över sina placeringar frän förmånligt beskattade relativt säkra sädana till skattemässigt och värdemässigt ogynnsamma placeringar. Den väg som mästeväljas är i stället att genom olika typer avstimulansåtgärder, bl.a. en raindre oförmånlig beskattning, förmå hushällen att placera sina tillgångarpå samhällsekonomiskt viktiga sektorer. Man raå gilla det eller inte, men det förefallerklart att det riskvilliga kapitalet kan lockas fram i tillräcklig omfattning endast genom stimulanser - och då stimulanser som har en ordentlig höjd. Det är.symtoraatiskt att man i en rad länderi och i övriga oavsett politisk regimunder senare är genomfört väsentliga lättnader i beskattningen av aktiesparandet. Dettahar skett i vetskap att åtgärder av detta slag varit samhällsekonomisktnödvändiga för att näringslivet skall utvecklas på tillfredställandesätt. I vårt land med förnärvarande pressad ekonomi förefaller behovet härav vara särskilt påtagligt. Prop.1980/81:39 195 Frågan blir då ora det förslagsom i betänkandet nu läggs fram innebären tillräcklig stimulans att locka fram ettså breddat aktieägande bland hushållensom raan förväntar. Min bedöraning är den att ävenom bl.a. innehav av fastigheter och bostadsrättslägenheter kommer att träffas av skärpt realisationsvinstbeskattning,utgör inte förslaget ett tillräckligt incitament att överge andraplaceringsformer till förraån för aktiesparande. Den föreslagna tekniska lösningen att provisoriskt mildra den ekonomiskadubbelbeskattningen av aktiebolag äri och för sig en lämplig metod. Att ge en skatteavräkning i form av en skattereduktion försvårar iprincip inte möjligheterna att i ett permanent systeraväsentligt lindra och helt undanröjadubbelbeskattningen. Förslaget innebär i princip att halva den skatt bolaget betalat får avräknas hosaktieägaren. Jag vill emellertid starktifrågasätta om inte en högre avrakningsgrad än denna ärav nöden raot bakgrund av det ekonomiskaläget och det svenska skattesystemetsstruktur. Erfarenheterna från utlandetvisar att de förhällande-vis kraftiga lättnader soragenomförts haft en positiv effekt på aktieägandetoch tillgången på riskkapital. Jag anser därför att en avrakningsgradsora motsvarar åtminstone 3/4 av bolagets skatt är påkallad, för att inte stimulansen ska komma för sent och ge förlitet. Beträffande samordningen med sparavdragetföreslär majoriteten att sparavdraget till viss del skall anses utnyttjatmot aktieutdelningar. Eftersom denna regel komplicerar beskattningen och detavsedda provisoriet är avsett att tilllämpas någotenstaka beskattningsår finner jag det inte erforderligtatt man pä detta sätt begränsarsparavdraget. En ytterligare lättnad ibeskattningen av aktiesparandet börson ovan anförts i första hand avse en högre avrakningsgrad än halva denskatt bolaget betalat. Vill man därutöver satsa päen ytterligare stimulans bör i andra hand utredas för ett permanent systera huruvida ett särskilt avdrag raot aktieutdelningar är befogat. 1980/81:39 196 Beträffanderealisationsvinstbeskattningen pä aktier föreslår raajoritetenatt avdraget pä . för aktier sora innehafts mer än tvä år skall höjastill . För att uppnå ökad stimulanseffekt,underlätta för skattskyldiga med raindre aktieinnehav samt avlasta den byråkratiska apparaturen finner jag det lämpligt att detta avdrag höjes till . Såvitt jag kan bedöma bör en sådan höjning kunna ske utan att allt förmycket påverka förutsättningarna för ett nytt permanent .system. Av samma skäl bör reduceringav den skattepliktiga vinsten frän 100 till40 % inträda efter ett ärs innehav. En dylik tidsperiod förefaller vara lämpligora man önskar undvika läsningar samt korttidsspekulationer. Pröp.1980/81:39 197 3 Särskiltyttrande av den sakkunniga Kapitalvinstkommitténhar genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utforma förslag till provisoriska lättnader föraktiesparandet i avvaktan pä definitivaförslag till lättnader i dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. De motiv som anförsför säväl permanenta sora provisoriska lättnader pS aktiebeskattningens område gäller dels företagens sjunkande soliditet oCh behov av ökat eget kapital dels inflationens ochskattesystemets verkningar. Det har blivit gynnsammare att placera i annat än i produktiv verksamhet. Båda problemen är viktiga samhällsproblem. Men de kan enligt min mening inte lösas med åtgärder av det slag och av den omfattning somkapitalvinstkommittén föreslär. Det finns inget annat förmögenhetsslag av nägonbetydelse son är så ojämnt fördelat i det svenska Samhälletsom aktien Enligt undersökningför 1975 ägde av alla hushåll nägon aktie.Av dessa 455 000 hushåll hade hälften, eller 228 000 hushall, aktier sora tillsanmansvar värda . Ytterligare 74 000 hushåll hade aktieportföljer värda raellan 10 000 och 25 000. Börsaktier ägs av av de svenska husliällen. En femtedel av antalet hushåll raed börsaktierägde mindre än totalt . i aktier och hälften av liörsaktieägarna raindre än10 . Denna halva svarade för avhushällens totala börsaktieinnehav. Åandra sidan ägde de 5 500 största aktieägarna40 % av liushållons börsaktier. De 11 000 största börsaktieägarna. Prop.1980/81:39 198 knappt av landets 4 miljoner hushåll, ägde halvaaktiestocken. Generella lättnader tillaktieägare har alltså alltid en mycket ogynnsam fördelningsprofil. En mycket liten grupp i samhället fårdel av lättnaderna, och en ännu raindre grupp får största delen av de belopp, sora anfördelas till aktieägarna. Detta gäller också de förslag som koramittén framlägger.Även en skattereduktion som trappasav med stigande utdelningsinkomster (Modell B) ger de största lättnadernatill dem som har stora aktieinnehav. De fårfull utdelning av den höga reduktionen vid låga utdelningsinkoraster och därtill den reducerade reduktionen vid högre utdelningsinkomster. I fråga ora utredningens raodell A gäller visserligen.att skattereduktionen är beroende bädeav utdelningens storlek och ägarens raarginalskatt.Om en höginkomsttagare och en låginkomsttagare har lika stora utdelningsinkoraster får dä läginkomsttagaren den största skattereduktionen. Men hur ofta ärdet fallet? Den som har låga inkoraster har med storsannolikhet inga utdelningsinkomster alls, eller i varje fall smä sädana. Destora inkorasterna frän aktieutdelningar finns hos höginkomsttagare och hos det fåtal personer sora har stora aktieförraögenheter. Ocksä i modell A koramer därför skattereduktionen att hamna hosen liten välbeställd grupp. Att aktieägandet är ojämnt fördelat äri och för sig naturligt. För de allra flesta framstår aktieägandesora en spar-forra som möjligen kan komma ifråga sedan en rad andra sparmål har nätts.En bil, ett hus, en kontantreserv päbanken tillhör sädant som för de allra flesta tar i anspråk allt vad raan i bästa fall kan tänkas uppnå genora eget sparande. Den typiske aktieägaren har alltsåofta redan allt Prop.1980/81:39 199 detta och därtill ettvaraktigt överskott. Gruppen blir med nödvändighetliten, och dess storlek påverkas inte särskilt mycket ens av tämligen stora förändringar av förväntad avkastning på aktier. Det höga fördelningspolitiska pris sora färbetalas för generella lättnader till aktieägarna motsvaras alltsä inte ens avatt man kan vänta sig en så kraftig tillströmningtill aktiemarknaden att företagen tillförs nytt riskkapital av någon orafattning. Att lätta på aktievinstbeskattningen kan i nuvarande läge rent av tänkasleda till motsatsen: Företagen påverkas att dela ut mer än med de gamla reglerna. Men eftersom rangordningenmellan t.ex. fastighetsaffärer och aktiemarknaden knappast ändå förändras kanskede ökade utdelningarna flyter över till fastighetsmarknaden i stället föratt locka pengar till aktiemarknaden. Det är inte heller tillräckligt att lättapä beskattningen av aktieutdelningarför att påverka rangordningen mellan framtida placeringar avkapital. Även fastighetsaffärer och finansiella placeringar kan bedrivas iaktiebolagsform. Utredningen har inte ens på allvar försökt finna former för eventuella lättnader som direkt tar fasta pä produktiv verksamhet, exerapelvis genom att knytaskatterabatten till sysselsättningen i företaget. Utredningens argument att utvecklingen notstörre kapitalintensitet därmed skulle motverkas förefaller inte övertygande.Vid val av den ena eller andra produktionstekniken skulle påverkan (inom det möjliga intervallet) vara helt marginell. I valet raellan att använda kapital i produktiv verksamhet eller att göra en rent finansiell placering kan effekten däremot bli märkbar,vilket var avsikten. I ett läge ned kravpä återhållsamhet vad gäller löneinkomsterär det dock orimligt att tänka sig ytterligare Prop.1980/81:39 200 lättnader för arbetsfria inkomster, särskilt som stora skattesubventioner för aktiesparande redan genomförts. Med detta skulle raan kunna låta sig nöjaoch enbart avvisa alla ytterligare lättnader.För att understryka det orimliga iatt genomföra ytterligare skattelättnader vill jag dock peka på några effektersom kan tänkas uppstå för aktieägare med förmåga att välplanera sina placeringar. Antag att en person har ett visst kapital placerat iaktier. Det vanliga är att han då har åtminstone nägot direkt tillgängligtpå bankräkning. Men sparavdraget kan han ändå ofta använda förutdelningsinkomster genom att han ocksåhar lånat pengar. Den genomsnittliga direktavkastningen på börsaktier kannu beräknas uppgå till . Sparavdraget räcker därmedtill fullständig skattefrihet för utdelningen påen aktieportfölj pä . (5,på 29 000 = 1600). Låt oss därtill anta att denne aktieägare maximalt utnyttjar det s.k. aktiefondsparandet,antingen genom nysparande eller genom överflyttningav kapital från annat sparande. Hans sparandepremieras (och binds) då . Maximalt skattestöd får han därmedefter . Det ligger därefter fast på saramanivå per är. Dä kan han varje är skattefritt lyfta avkastningen på aktier föråtminstone . Han kandessutom lyfta och tillgodogöra sig den skattereduktion på av sparbeloppet sora aktiefondsparandet ger(på 4 800 = ). Den enda"motprestation" han avkrävsför att kunna tillgodoräkna sig dessa förmåner är att han på nytt sätter in de . sora han en gång själv satsatmen kan ta ut . Väl att märka har varken den utdelning som faller inora sparavdrageteller som han får från aktiefondsparandet påverkat hanstaxerade inkomst. I förhållande till den som raed sanma taxerade inkorast bara har sinaarbetsinkomster har Prop.1980/81:39 201 han alltså dels enbetydligt högre disponibel inkorast - det kanrealistiskt röra sig om ca . - dels samraaeventuellt inkomstprövade förmåner. Den som använder sig avde förmånliga regler samhället redan nu erbjuder kan alltså räkna med atthelt skattefritt lyfta utdelningen fränen aktieförmögenhet . För dessa belopp är alltsådubbelbeskattningen av aktieutdelningar redan avskaffad. Varje ytterligare päspädning av förmånerna till aktieägarehamnar ovanpå dessa redan utgående förmåner. Trots detta kan generella lättnader till aktieägarna av dentyp sora föreslås varken förväntas nämnvärt bidra till företagens riskkapitaltäckning eller till att styra kapital till produktivverksamhet. Med hänsyn till de allmänna kraven pååterhållsamhet och sparsarahet med offentliga utgifter vore det direktutmanande ora utredningens förslag genomfördes. Prop.1980/81:39 202 4 Särskiltyttrande av den sakkunnige Av de två alternativ sorakoramittén presenterar är alternativ A) ett generellare system i denmeningen att det ger klarare uttryck förden underliggande principen. Därav följer ocksä attalternativ A) är mer sammanhängande och konsekvent. Effekterna av kommitténsförslag skall bedömas fråntvå utgångspunkter. Den första är att skattemässigt så långt raöjligt järaställa sparande i aktier med andra sparformer. Något skälkan inte anföras för att sparande i form av tillhandahållande av riskvilligt kapital skall beskattas härdare änandra sparalternativ för den enskilde. Den andra och likaviktiga sidan av probleraet är att den skattemässiga belastningen på utdelad vinst inte skall vara högreän på räntor. Betydelsen för investering och sysselsättning av lägrekostnader för eget kapital har belysts avkommittén. Med kommitténs förslag uppnåsinte dessa verkningar, varför förslaget fårses sora ett första steg. En mera permanent lösning skall ocksåavse samtliga aktiebolag. Valet bland tekniska lösningarför att i möjligaste månuppnå nyssnämnda målmåste ske ned beaktande av detsvenska näringslivets struktur. Bland annat måste eftersträvasatt investeringar i in- och utlandet skattemässigtjämställes. För ett land sora är detta krav päbolagsskattens utformning starkare äni de stora industriländerna ned betydande inhenskamarknader. En framtida lösning får ej utformas säatt den påverkar graden av företagsintegration i när ingslivet. I raotsats till vad kommittén anfört anser jag att en förkortning av initialperioden till ett är vid beskattningen av realisationsvinst på aktier ären enkel och meningsfull åtgärd. Initialperioden har tillkommit för att jämställa vinster på s.k. spekulativa aktieaffärer med löpande Prop.1980/81:39 203 För detta ändamål är ett århelt tillräckligt. Valet av harinfluerats av reglerna för beskattning av fastighetsvinster.Denna formella likformighet är emellerticSinte grundad på ekonomiska realiteter. Sora en biprodukt av utredningsarbetet har framkommit attden nuvarande uppdelningen i A- och B-inkomst motverkar rationellalagstiftningsåtgärder. Detta förhållande som är väl känt borde föranleda inkomstuppdelningens slopande, vilketdessutom skulle raedföra ökad begriplighet och betydande förenklingarför såväl skattskyldiga som skatteadrainistratio-nen. Prop.1980/81:39 204 5 Särskiltyttrande av ledamoten , den sakkunnige Herin och experten Kapitalvinstkoraraitténhar enligt tilläggsdirektiven till uppgift att föreslå åtgärder soramedför att dubbelbeskattningen avbolagsvinsterna helt eller delvis elimineras. Syftet raed åtgärderna är att sänkaföretagens kostnader för anskaffandet av eget kapital genom att höja den effektiva avkastningen pä aktier i förhållande till avkastningen pä alternativa placeringar. Komraittén har utgått från att förslaget till åtgärder böravpassas så att raan verkligen kan räkna med en positiv effekt pä aktieraarkanden. I sina beräkningar har komraittén valt att i första hand utgå ifrån en total lättnadsniväoch statsfinansiell kostnadsram sora innebäratt aktieägare inora hushålssektorn vid beskattning av utdelningsinkorasten får räkna sigtillgodo halva den bolagsskatt sora belöperpä utdelningen, dvs. dubbelbeskattningenföresläs bli raildrad till hälften. Dethar även visats hur tvä alternativ lättnadsnivåer kan utforraas, en lägre och en högre. I betänkandet belyses inte vilka effekteren avräkning för halva bolagsskatten kan få på företagens kapitalkostnader samt på aktieägarensavkastning efter skatt. Det är i första hand dessa effekter som är relevanta föratt bedöraa ora åtgärderna är tillräckligasnarare än de statsfinansiella kostnaderna.Kommitténs majoritet menar emellertid attdet i praktiken knappast är möjligt att ange vilka lättnader sorabehövs för att ge den avsedda effekten påaktiemarknaden. En bedöraning avvilken effekt pä aktiesparandet som förslagen kan förväntas ha beror påen rad osäkra antaganden och är därför svär att göra. Därav följer emellertid inte att det är omöjligt attungefärligt leräkna effekterna päaktieavkastningen efter skatt vid olika grad av lättnad i dubbel-beskattn ingen. Prop.1980/81:39 205 För att göra en beräkningav hur den effektiva avkastningen efter skatt (direkt avkastning plus värdestegring efter skatt) påverkas av olika lättnadsniväer har följanceantaganden gjorts. Direktavkastningen antas vara 5,5 « vilket svarar mot genomsnittet för närvarande.Aktieägarnas raarginalskatt beräknas uppgåtill . Aktierna behålles i minst tvä år innan försäljningenvarvid av värdestegringen tas upp tillbeskattning. Att tas upp till beskattning, i stället förenligt nu gällande regler , motiveras av förekorasten av schablonavdraget samt avschablonreglerna för realisationsvinstberäkningen. Sparavdraget antas redan vara fulltutnyttjat. Utgär nan från dessa antaganden råder följande samband mellan grad av lättnad i dubbelbeskattning och ärlig direkt avkastning efter skatt: Grad av lättnad Direkt avkastning idubbelbeskattning pä aktier efter skatt 0 () 0,36 (avräkning) 0,5 (halv avräkning) 0,72 (avräkning) 1 (hel avräkning) Halv avräkning innebär sälunda attdirektavkastningen efter skatt ökar ,eller raed , från1,. Hel avräkningmedför en ökning frän , förutsatt att direktavkastning är oförändrad föreskatt. Hur stor den totala avkastningen kan förväntas bliberor dessutom pä vad som liänder med värdestegringenpå aktier. , var dengenomsnittliga kursstegringen per är. Prop.1980/81:39 206 Åren1960-69 var värdestegringen i genorasnitt pä börsnoteradeaktier . Den senaste 10-ärsperioden uppgick värdestegringen endast till per är. Med givna antaganden raotsvarar de historiska trendernaunder perioderna 1955-79 och 1970-79 en värdestegringefter skatt på resp. . I vilken utsträckningolika grader av lindring i dubbelbeskattningen päverkar kursstegringen är omöjligt att exakt förutsäga. Ju raer omfattande avräkningsgraden blir desto större [Xisitiv effekt kan förväntas på värdestegringen. I följande tabell har den effektivaavkastningen efter skatt beräknas vidolika kombinationer av direkt avkastning och värdestegring. (%)1) 6,1. 6,92) l)En korrekt matematisk beräkning enligt den s.k. in-ternränteraetodenger vid 5 och innehav nägon eller någrationdels procentenheter lägre avkastning. Kortareinnehavstider ger i stort sett sarama resultat sora de i tabellen angivna. 2)lnnebär en ökning av den långsiktigatrenden från till . Prop.1980/81:39 207 inga lindringar i dubbelbeskattningen genomförs och värdestegringenfortsätter i samma takt som under1970-talet innebär det en effektiv avkastning efterskatt på per är. Förutsatt att halv avräkning skulle vara en tillräcklig stimulans föratt få värdestegringen att återvända till den tidigare långsiktiga trenden - ett enligt vår mening optimistiskt antagande - skulle det innebära en effektiv avkastning efter skatt pä . Denna avkastningsnivå lär knappastinnebära någon positiv realavkastning vid nuvarande inflationstakt. Det torde ejheller vara tillräckligt för att aktier skall kunna konkurrera med alternativaplaceringar, som t.ex. fastigheter, sparobligationer eller de i betänkandet omnämndaobeskattade placeringarna.