prop · G403148 · 1980-12-31 00:00:00 — Enligt hyresnämndens mening föreligger risk föratt det skydd som den föreslagna regeln skall utgöra för hyresgäster kommer attsättas ur spel i den nu nämnda situationen. En möjlighet att komma till rättamed detta förhållande skulle vara att i 2 § tredje stycket bostadsrättslagenjämställa den som har återflyttningsrätt med hyresgäst. Enannan situation där det kan finnas risk för att den föreslagna regeln kringgåskan uppkomma när lägenhet övergår till ny innehavare, t. ex. i samband medbyte. Genomförs bytet som en verklig överlåtelse uppstår ingen sådan risk,eftersom den till vilken överlåtelse sker då inträder i den tidigarehyresgästens rättsförhållande. Det är emellertid vanligt att ett byte avlägenhet i stället genomförs i den formen, att hyresvärden och hyresgästenträffar överenskommelse om att hyresavtalet skall upphöra och att hyresvärdendärefter tecknar nytt avtal med den tillträdande hyresgästen. I sådant fallföreligger risk för att bostadsrättsföreningen passar på att upplåtabostadsrätt till lägenheten efter det att den gamla hyresgästen har skrivit avsitt kontrakt men innan kontraktet med den nye hyresgästen har undertecknats. Sålänge hyresgästen har rätt att nyttja sin lägenhet kan bostadsrättsföreningeninte upplåta bostadsrätt till lägenheten åt annan. Förbudet torde gälla ävenunder tiden från det att hyresgästen har sagt upp sitt avtal och till dess attavflyttning sker samt under tid hyresgästen har beviljats uppskov medavflyttningen. Eftersom en bostadsrättsupplåtelse kommer till ständ närupplätelsehandlingen upprättas och inte när lägenheten tillträds och då s.k.förhandsavtal inte får träffas beträffande bostadslägenhet får regeln tillföljd att föreningen normalt får vänta ända till dess lägenheten är 1980/81:148 74 friställdinnan den kan binda någon för en bostadsrätt till lägenheten. Detta är en frånpraktisk synpunkt mindre lyckad följd av den föreslagna bestämmelsen. För att en bostadsrättsförening skall få förvärvstillstånd fordrasenligt förslaget att sökanden visar att flertalet hyresgäster i fastigheten harsamtyckt till förvärvet. ovan i anslutning till denföreslagna ändringen i bostadsrättslagen har anfört om möjligheter att kringgålagstiftningen genom förfaranden i anslutning till att ett hus töms påhyresgäster vid ombyggnad gäller även i nu aktuellt fall. Även här kanifrågasättas om inte den som har återflytl-ningsrätt bör jämställas medhyresgäst. Ipromemorian uttalas, att bedömningen om den erforderliga majoriteten är uppnåddbör göras med utgångspunkt från de hyresgäster som står i hyresförhållande tillfastighetsägaren vid tiden för förvärvet. I detta sammanhang efterlysernämnden klargörande om vad som menas med "hyresgäster". Skall varjelägenhet anses ha en hyresgäst eller skall var och en som undertecknat etthyresavtal, dvs. samtliga medhyresgäster, anses som hyresgäster? Vidareförutsätts i promemorian, att kommunen i praktiken kommer att begärahyresnämndens prövning i sådana fall då majoriteten av hyresgäster motsättersig förvärvet. Det förefaller lämpligt att förordningen om tillämpningen avtillståndslagen kompletteras med en föreskrift att förvärvare redan i sinansökan till kommunen skall visa att flertalet hyresgäster har samtyckt tillförvärvet. Betänkandet inleds med en förhållandevis fyllig redogörelse förkvarboende hyresgästs rättsliga ställning när en fastighet övergår till attägas av en bostadsrättsförening och bostadsrätt upplåts till lägenheten ifråga. Denna utredning är värdefull mot bakgrund av det komplicerade rättslägetpå området. Fasthållasbör att rättspraxis konsekvent synes ha vidhållit att bostadsrättsföreningenoch inte den till vilken bostadsrätt upplåtits är hyresvärd i förhållande tillden kvarboende hyresgästen, såvida inte hyresgästen genom underlåtenprocessinvändning eller eljest får anses ha godtagit att bostadsrättshavarenhar inträtt som hyresvärd (se t.ex. PH 15:70). Bostadsdomstolens rättsfall13:76 synes på sina håll ha missförståtts men gör ingen ändring i dennaprincip. I rättsfallet hade ju genom lagakraftvunnen dom i tingsrättfastslagits att hyresgästen stod i hyresförhållande till bostadsrättshavaren.Vad bostadsdomstolen hade att pröva var hyresgästens besittningsskydd i dendärigenom uppkomna situationen. I bostadsdomstolens rättsfall 4:79 gjordedäremot hyresgästen invändning om att hon stod i hyresförhållande tillbostadsrättsföreningen och inte till bostadsrättshavaren vilken sagt upphyresavtalet. Domstolen måste alltså som preliminärfråga taga ställning tillvem som var hyresvärd och fastslog att upplåtelsen av bostadsrätten intemedfört någon ändring i hyresförhållandet mellan föreningen och hyresgästen.Förutvarande praxis uppehölls alltså. Motbakgrund av angivna rättspraxis är det som kommittén anför tveksamt hur långtden tillkomna bestämmelsen i46§ punkt 6 a hyreslagen egentligen sträckersig. Lagändringen skall nog såsom lagrådet framhåller 1980/81:148 75 (prop.1977/78:175 s. 220 n) närmast uppfattas som ett förtydligande av förut gällanderätt. Den äldre lydelsen av 46 § punkt 6 hade av förarbetena att dömatillkommit med tanke på det fallet att upplåtelsen av hyresrätten gjorts av enbostadsrättshavare och att lägenheten fortfarande vid uppsägningen innehadesmed bostadsrätt. Som kommittén anför torde det svagare besittningsskyddetenligt punkt 6 a omfatta dels sådana fall i vilka särskilt hyresavtalupprättats mellan en kvarboende hyresgäst och bostadsrättshavaren och delssådana fall i vilka domstol fastslagit att ett hyresförhållande uppkommitmellan parterna. I motsats mot kommittén anser emellertid hyresnämnden troligtatt det svagare besittningsskyddet också gäller i de fall där hyresgästen integör invändning mot ett påstående att ett hyresförhållande uppkommit mellanbostadsrättshavaren och honom. Hyresgästen får ju därigenom anses ha godtagitatt bostadsrättshavaren inträtt som hyresvärd istället för bostadsrättsföreningenoch därigenom att upplåtelsen sker från bostadsrättshavaren. Någon verkligskillnad föreligger inte mellan detta fall och de två föregående. Enhyresgäst som inte uttryckligen eller konkludent godtar att bostadsrättshavareninträder som hyresvärd kvarstår alltså i hyresförhållande tillbostadsrättsföreningen med fullt besittningsskydd. Därmed följer också rätttill lägenhetsbyte utan inskränkning och fullt besittningsskydd även för densom genom bytet förvärvar hyresrätten. Så länge hyresgästen fast-håller att hanstår i hyresförhållande till bostadsrättsföreningen är alltså rättslägettillfredsställande för honom. Den egentliga faran för hyresgästen synes ligga iatt han genom konkludent handlande kan komma att godtaga bostadsrättshavaren somhyresvärd och därigenom utan att vara medveten om saken försämra sitträttsläge. Enbart den omständigheten att hyresgästen på anmodan erlägger hyratill bostadsrättshavaren innebär enligt praxis inte att han godtager denne somhyresvärd (15/70). Hyresgästen gör emellertid detta genom att undertecknaett tilläggsavtal om hyra, på vilket bostadsrättshavaren anges som hyresvärd(den till grund för bostadsdomstolens rättsfall 13:76 liggandetingsrättsdomen). Det kan naturligtvis lätt hända att en hyresgäst undertecknarett tilläggsavtal innehållande förhandlingsklausul, ändrad klausul omvärmeersättning etc. utan att observera att tilläggsavtalet upptarbostadsrättshavaren och inte bostadsrättsföreningen som hyresvärd. Det kanockså hända att han genom skrivelser till och förhandlingar medbostadsrättshavaren kommer i en sådan situation att det är oklart vem som ärhyresvärd. anför kan ett svävande rättsförhållande uppstå,vilket måste vara till nackdel för hyresgästen. Hyresnämndengodtar vad kommittén anför och som utmynnar i att bostadsrätt inte skall fåupplåtas vid sidan av en hyresrätt. Nämnden tillstyrker alltså de föreslagnatilläggen till 2 och 8§§ bostadsrättslagen. Dock vill nämnden inte förringa deinvändningar av finansiell och ekonomisk-teknisk natur som kan resas motförslaget och som framhålles i särskilt yttrande av experterna ochTornée. Ett genomförande av förslaget kan försvåra övergång till bostadsrättäven i fall då sådan övergång får anses lämplig och önskvärd. De uppenbaranackdelarna med nuvarande ordning anser emellertid nämnden vara utslagsgivandetill förmån för förslaget. Ianslutning till 2 § vill nämnden framhålla att det inte finns anledningmotsätta sig upplåtelse av bostadsrätt, när hyresförhållandet på grund avuppsägning från hyresgästens sida eller eljest med säkerhet kommer att upphöravid en viss tidpunkt. Upplåtelse från en framtida tidpunkt då lägenheten blirfriställd kräver dock ändring av 9§ bostadsrättslagen, vil- 1980/81:148 76 ketskulle komma i konflikt med de intressen som föranledde regelns införande. Överförandet av en fastighet till en så kallad säljarebildadbostadsrättsförening kan som framhålls i promemorian medföra nackdelar förhyresgästerna. Med hänvisning till vad som anförts ovan vill hyresnämnden dockbetona att de som bor kvar med hyresrätt inte får sin rättsliga ställningförsämrad automatiskt såsom promemorian tycks mena. För att det svagarebesittningsskyddet skall inträda krävs såsom framgår av det föregående attbostadsrätt upplåts till lägenheten och att bostadsrättshavaren inträder somhyresvärd i den tidigare fastighetsägarens ställe. Ett genomförande avkommitténs förslag att förbjuda dubbelupplåtelser skulle som hyresnämndenframhållit få till följd att man undanröjer den rättsosäkerhet som följer avoklarheten ifråga om vem som egentligen är hyresvärd. Hyresnämndenhåller med om att de så kallade säljarebildade bostadsrättsföreningarna kanmedföra olägenheter för de boende även om kommitténs förslag genomföres. Ensådan olägenhet kan vara att de boende inte har något inflytande överfastighetens förvaltning utan att denna kanske utövas av personer som inte allsbor i huset. En annan kan vara att hyresgästerna inte har någon riktigöverblick över vad de bostadsrätter som erbjuds dem egentligen är värda. Detkan ju röra sig om en äldre fastighet med stora dolda reparationsbehov.Hyresnämnden vill dessutom framhålla att utbjudandet av bostadsrätter tillpersoner utanför fastigheten på samma sätt kan medföra risker för dessa. I defall det här är fråga om rör det sig i allmänhet om försäljningar till storabelopp. Det kan vara en mindre behaglig överraskning för förvärvaren avbostadsrätten att finna att bestämmanderätten i föreningen och förvaltningen avfastigheten utövas av personer som inte är bosatta där och som kanske inte harnågot riktigt intresse av fastighetsförvaltningen. Ipromemorian föreslås att i lagen om förvärv av hyresfastighet införs en nybestämmelse, som föreskriver att förvärvstillstånd skall vägras en bostadsrättsförening,om inte sökanden visar att flertalet hyresgäster i fastigheten har samtyckttill förvärvet. instämmer i att det vore lämpligt omförvärvsprövningen kunde äga rum på ett sådant sätt att hyresgästernasinställning beaktades. Nämnden är dock tveksam till den utformning som denföreslagna lagregeln fått. Den innebär i praktiken att en bostadsrättsföreningsom söker förvärvstillstånd i sin anmälan till kommunen måste bifoga en listapå hyresgäster, med underskrifter av dem som samtycker till förvärvet.Erfarenheten av sådana listor i hyresärenden visar att ovidkommande synpunkterkan spela in och att hyresgästerna kan ha svårt att bedöma vad det är de skallskriva under. Deras "samtycke" kanske i realiteten bara innebär attdet är likgiltigt för dem vem som äger fastigheten. Med den kategoriskautformning regeln har fått gäller det vidare för hyresnämnden att fastställavad som menas med flertalet hyresgäster i fastigheten. Skall man räkna efterhuvudtalet efter principen en hyresgäst en lägenhet, eller skall man ta hänsyntill om hyresgästen hyr bostad eller lokal, en stor eller liten lägenhet, omhan bott i huset eller länge osv. Lämpligare synes vara att ge hyresnämndenmöjlighet till en friare prövning. Hyresgästernas inställning bör vara ettmoment som tillsammans med de övriga rekvisiten enligt 4 § förvärvslagen skallprövas som grund för förvärvstillståndet. Regeln kan förslagsvis utformas påföljande sätt: "Är förvärvaren en bostadsrättsförening, skallförvärvstill- 1980/81:148 77 ståndocksä vägras om med hänsyn till hyresgästernas inställning och omständigheternai övrigt grundad anledning därtill föreligger." Medden föreslagna regeln skulle det praktiska förfarandet i förvärvsärenden, nären bostadsrättsförening är förvärvare, gestalta sig på ungefär följande sätt.Efter anmälan till kommunen enligt 3 S förvärvslagen undersöker kommunenhuruvida styrelsemedlemmarna bor i fastigheten och anmodar föreningen attinkomma med redogörelse för hyresgästerna och deras inställning tillföreningens förvärv. Vilka krav som här skall ställas får avgöras i detsärskilda fallet. Om styrelsemedlemmarna bor i huset och föreningsbildningeneljest verkar acceptabel, torde sökandens uppgift att så eller så månganamngivna hyresgäster godtar förvärvet och är villiga att teckna bostadsrätt fåtagas för god. Om sökandens uppgifter befinns mindre fillfredsställande ellerärendet eljest bedöms tveksamt, påkallar kommunen förvärvsprövning ihyresnämnden. Nämnden kan då spm ett led i sin prövning bereda hyresgästernafillfälle att yttra sig. Utredning om hyresgästernas inställning och andrauppgifter av betydelse kan också förväntas erhållas från vederbörandehyresgästförening, som ju jämte kommunen är motpart till sökanden iförvärvsärenden. framhålla att det inom ramen för den nuvarande regeln ges enviss möjlighet att hindra förvärv av bostadsrättsföreningar av här åsyftatslag. Om bostadsrättsföreningens styrelseledamöter inte bor i huset och omderas handlande i samband med föreningsbildningen tydligt visar att derasintresse av förvärvet främst är spekulativt, kan hyresnämnden finna attavsikten med förvärvet inte är att idka bostadsförvaltning som motsvarar deboendes berättigade anspråk samt att iaktta god sed i hyresförhållanden.Hyresnämnden i har avgjort ett ärende där man på dessa grunderavslog ett aktiebolags ansökan om förvärvstillstånd. Detta ärende är nu underprövning i bostadsdomstolen. Konsumentverketställer sig bakom de tankegångar som redovisats och tillstyrker förslagen. Ijustitiedepartementets promemoria anförs att det kan övervägas att iförordningen om tillämpningen av tillståndslagen föreskriva att förvärvarenredan i sin anmälan till kommunen skall visa att flertalet hyresgäster harsamtyckt till förvärvet. anser att en sådan bestämmelse börinföras. Styrelsenansluter sig till vad bostadsrättskommittén anfört såväl i fråga om attbostadsrättsföreningen bör vara hyresvärd för kvarboende hyresgäster som ifråga om dessas besittningsskydd och bytesrätt. Beträffande den förstnämndafrågan kan styrelsen i sammanhanget erinra om att en förutsättning förerhållande av bostadsanpassningsbidrag bl.a. är att hyresavtal är tecknatdirekt med husets ägare, om inte sökanden hyr bostaden i andra hand avkommunen. Styrelsenansluter sig även fill förslaget att senare bostadsrättsupplåtelser skallfrånkännas giltighet i förhållande till tidigare hyresrättsupplå- 1980/81:148 78 telser.Rent principiellt synes det styrelsen vara mindre tilltalande att två olikarättssubjekt har nyttjanderätt till samma objekt, när den faktiskanyttjanderätten endast innehas av det ena. (Styrelsen erinrar i dettasammanhang om kommitténs påpekande att bostadsrätt, även om bostadsrättshavarenfår en ägariiknande ställning med avseende på lägenheten, enligt gällandelagstiftning innefattar en nyttjanderätt.) Härtill kommer att ett förbud motdubbelupplåtelser mot bakgrund av lagstiftning på området synes varadet säkraste sättet att trygga kvarboende hyresgästs tillbörliga rätt. 1 dettasammanhang bör för övrigt påpekas att det i de särskilda yttrandena intenärmare redogjorts för när dispens från förbudet bör beviljas. Styrelseninstämmer helt i kommitténs bedömning att det saknas anledning alt understödjasådana ombildningar till bostadsrätt där inte en viss majoritet avhyresgästerna själva ansluter sig till bostadsrättsföreningen och tecknarbostadsrätt. Förfarandetatt fastighetsägaren själv bildar bostadsrättsförening ettfåtal andra personer, som kanske inte ens bebor fasfigheten och inte helleravser att göra detta, strider enligt styrelsens uppfattning mot grundläggandebostadspolitiska värderingar med avseende på boende-demokrafi. Att de boende pådetta sätt bl.a. undandras möjligheterna att påverka köpeskillingen förfastigheten kan ocksä leda till att fastigheter med ett eftersatt reparations-och underhållsbehov belastas med lån som senare omöjliggör en nödvändigupprustning. Styrelsenhar, främst , allt oftare kommit i kontakt med oroliga hyresgästersom upplever en process som sker helt ovanför deras huvuden och där de heltsaknar möjlighel att bedöma konsekvenserna av fastighetsägarens agerande. Desaknar också möjligheter att genom indirekt representation påverka innehålleti den ekonomiska planen. Genom att enligt förslaget sådana som i första handhar ett intresse av att bebo fasfigheten kommer att dominera föreningen, skapasenligt styrelsens mening bättre förutsättningar för att samtliga boendesintressen tas tillvara. Styrelsenhar inte heller uppfattat direktiven för bostadsrättskommittén så att utgångspunktenför att främja en övergång fill bostadsrätt skulle vara oberoende av dekvarboende hyresgästernas från bostadspolitiska utgångspunkter skydds värdaintressen. De argument härför som framförts i de särskilda yttrandena synesinte vara särskilt tungt vägande. Ett godtagande av en sådan uppfattningskulle också innebära att hyresgästerna inte skulle få något inflytande när detgällde sådana för den ekonomiska planen och därmed de framtidaboendekostnaderna väsentliga förutsättningar som reparations- ochunderhållsbehov m. m. Nackdelarnamed förbudet att upplåta bostadsrätt vid sidan av gällande hyresavtal synesockså överkomliga. Beträffande finansieringsmöjligheterna erinras ommöjligheten för bostadsrättsförening som får lån av låneunderiaget atterhålla bostadslån för förvärv enligt 10 § bostadsfinansieringsförordningen.För äldre fastigheter har denna möjlighet dock mindre värde, om inte bostadslånför ombyggnad beviljats. Lånemöjligheterna borde bl.a. därt"öreventuellt vidgas. (Såväl de finansiella problemen som problemen medupprättande av den ekonomiska planen kommer enligt vad kommittén anfört att tasupp vid dess fortsatta arbete.) Bostadsstyrelsenansluter sig också tiil vad som anförts i promemorian om hyresgästinflytandetvid ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Förslaget att förvärvstillståndenligt tillståndslagen då förvärvaren är en 1980/81:148 79 bostadsrättsförening,skall vägras, om inte sökanden visar att flertalet hyresgäster i fastighetenhar samtyckt fill förvärvet, rimmar väl med styrelsenstillämpningsföreskrifter till 58 § bostadsfinansieringsförordningen, enligtvilka en förutsättning för utbetalning av bostadslån fill en bostadsrättsföreningi princip är att mer än hälften av bostadslägenheterna har tecknats förupplåtelse med bostadsrätt. För att inte bestämmelserna skal! kunna kringgåsgenom att fastighetsägaren först bildar en ekonomisk förening som förvärvarfastigheten och sedan ombildar sig fill en bostadsrättsförening bör dock enligtstyrelsens uppfattning i tillståndslagen föreskrivas att sådan ombildning skalljämställas med förvärv. Föratt kommunen skall få tillräckligt underiag för sin bedömning av huruvidahyresnämndens prövning skall begäras eller inte bör vidare enligt styrelsensuppfattning i förordningen om tillämpningen av fillståndslagen föreskrivas attbostadsrättsföreningen redan i sin anmälan fill kommunen skall visa attflertalet hyresgäster har samtyckt till förvärvet. Bostadsrättskommitténhar i sin utredning pekat på den osäkerhet som uppkommer beträffande denkvarboende hyresgästens möjligheteratt hävda sitt besittningsskydd och sinbytesrätt i de fall bostadsrätt upplåtes vid sidan av hyresrätt eller särskilthyresavtal tecknas mellan bostadsrättshavaren och hyresgästen. Länsstyrelsendelar kommitténs uppfattning att denna osäkerhet kan leda till sådanarättsförluster för den enskilde hyresgästen som inte är acceptabla. Genom denföreslagna lagändringen kommer hyresgästen alltid att kvarstå i ett direkthyresförhållande fill fastighetsägaren/bostadsrättsföreningen varigenombesittningsskyddet och bytesrätten förblir oförändrade i förhållande till vadsom gällt tidigare. Bytesrättens faktiska värde kommer härigenom också att bevarasdå nytillträdande hyresgäst kommer att få samma besittningsskydd och bytesrättsom sin föregångare. Iutredningen har påtalats det förhållandet att ett förbud mot att upplåtabostadsrätt vid sidan av hyresrätt kan medföra praktiska svårigheter vid bildandetav vissa bostadsrättsföreningar nämligen i de fall där en inte så stor del avhyresgästerna ansluter sig att grundavgift och upplånat kapital kan hållas påen ekonomiskt försvarbar nivå. Även upprättandet av ekonomisk plan tordeförsvåras då det kan bli nödvändigt att omarbeta dessa omhyresgäster som kvarbor med hyresrätt senare skulle vilja förvärva bostadsrätt.Slutligen kommer det förhållandet att bytesrätten bevaras fullt ut också för engenom byte nytillträdande hyresgäst förmodligen att medföra att lägenheter somvid fastighetens övergång till bostadsrätt var upplåtna med hyresrätt även förframtiden kommer att förbli hyresrätter. Detta torde innebära vissa praktiskasvårigheter i förvaltningen av bostadsrättsföreningen. Kommitténs förslagkommer därför otvivelaktigt att i vissa fall försvåra övergången frånhyresrätt till bostadsrätt även i sådana fall där övergången eftersträvas avett stort antal hyresgäster i en fastighet. Oaktat de påtaladeolägenheterna fyller de föreslagna lagändringarna ett angeläget syfte attklargöra och förstärka kvarboende hyresgästs rättsliga ställning vid ombildningav hyresfasfighét till bostadsrätt. har därför ingen erinran motatt förslaget redan nu genomförs. 1980/81:148 80 Justitiedepartementetsförslag till ändring av lagen om förvärv av hyres-fasfigheter m. m. syftar iförsta hand till att komma till rätta med de s. k. säljarbildadebostadsrättsföreningarna. I dessa förbehåller sig fastighetsägarna detdominerande inflytandet såväl vid prissättningen av bostadsrätterna som vadbeträffar villkoren i övrigt vid ombildningen. Genom förslaget tvingasfastighetsägaren att göra såväl priserna på bostadsrätterna,finansieringsvillkoren som ombildningsförfarandet i övrigt så lockande att deattraherar en majoritet av de i fastigheten boende. Enligt förvärvslagen krävsförvärvstillstånd om kommunen begär hyresnämndens prövning av ettfastighetsförvärv. För att underlätta kommunens bedömning härvidlag bör iförordningen om tillämpning av lagen om förvärv av hyresfastighet intasbestämmelser om att föreningen i sin anmälan till kommunen om förvärvet skallbifoga erforderlig utredning om att flertalet hyresgäster samtyckt tillförvärvet. Den föreslagnalagändringen torde vara den lagtekniskt enklaste lösningen på problemet attmotverka att bostadsrättsföreningar av fastighetsägaren bildas i spekulativtsyfte på sätt som förekommer. Om iframtiden skulle ges i uppdrag att pröva frågan om dispens för dubbelupplåtelseav hyresrätt och bostadsrätt - en lösning som framskymtar i särskilda yttrandenav ledamoten och experterna - förutsattes attlänsstyrelsen lämnas tillfälle att ge sina synpunkter på utformningen av ensådan lagstiftning. Vihar begränsat vår granskning till att avse de hyresrättsliga frågor som berörsi delbetänkandet och promemorian. Inom bostadsrättskommittén råder olikameningar om den lösning som föreslås i delbetänkandet är den lämpligaste närdet gäller att komma till rätta med vissa av de problem som kan uppstå vid enövergång från hyresrätt till bostadsrätt. Eftersom de intresseorganisationersom är representerade i hyresrättsutredningen beretts tillfälle att avge egnayttranden över förslagen tar vi inte ställning till om den avbostadsrättskommittén föreslagna lösningen är den lämpligaste eller ej.