prop · G403153 · 1980-12-31 00:00:00 — Somframhålls i motiven lill den nuvarande lagen följer därav all länsslyrelsenskall se lill all inle någon av fiskerältsägarna lider förfång genom allfiskevårdsområdel bildas. I sammanhanget påpekas att det givelvis inle kanbetraktas som förfång för en viss delägare atl han nödgas inskränka sinfiskeutövning lill vad som molsvarar hans andel i fisket. Fredningsälgärder föratl höja fiskels avkastning måste också tålas liksom begränsningar i enfiskeutövning som till skada för fiskegrannarna skett i en överdrivenomfattning eller med olämpliga redskap. Statens valtenfallsverkhar i sitt remissyllrande framhållit att upplåtelserna inom ettfiskevårdsområde inte får inskränka verkels rådighet över fiskevatten där delexempelvis har anordnats avelsfiske eller där tappningar mäsle ske i enlighetmed meddelade föreskrifter. Överbefälhavaren har anförl motsvarande synpunkteri fråga om som av sekretesskäl bör undantas från upplåtelser. Särskildaförhållanden av del slag som berörts i yttrandena måsle givelvis beaklas närman bestämmer fiskevårdsområdels avgränsning. Ofta torde de särskildaintressena kunna tillgodoses genom föreskrifter i stadgarna om fiskelsutnyttjande och om fiskevården. får beslula om upplåtelse av fiske inomfiskevårdsområdel. Förbeslul om upplåtelse av en medlems hela fiske eller av fiske som han inneharmed ensamrätt fordras hans samtycke, om inte fisket saknar belydelse för hansförsörjning. Fråganom upplåtelse av fiske inom ell fiskevårdsområde har behandlals i den allmännamotiveringen (avsnill 2.3.3). Prop.1980/81:153 62 Paragrafensförsta stycke motsvaras i LOFO närmast av 10 § som föreskriver viss majoritetför beslut om upplåtelse. Några särskilda majoritetsregler för sådana besluthar inte tagils upp i den nya lagen. Syftel med den nuvarande bestämmelsenanser jag vara tillräckligt väl tillgodosett genom de föreskrifter som skallfinnas i stadgarna. Som jag har anförl i den allmänna motiveringen skall istadgarna regleras under vilka förutsättningar upplåtelse av fiske får ske.Härtill kommer möjlighelen all i stadgarna föreskriva att omröstning iupplåtelsefrågor skall ske efter andelslal. har i sill remissyllrande anfört all möjligheten att upplåta fiskebör begränsas lill handredskapsfiske när del gäller fiskevårdsområden ikustvatten. Med hänsyn till vad jag sagt om stadgarnas innehåll bör fråganom en sädan begränsning behandlas vid bildandet av fiskevårdsområdel och varaberoende av fiskerätlsägarnas uppfattning. Jag är inle beredd atl föreslå nägonbestämmelse som generellt inskränker möjlighelerna lill upplåtelse inom denämnda områdena. Detbör framhållas all den föreslagna bestämmelsen inte innebär atl de enskildamedlemmarna är förhindrade all träffa avlal om upplåtelse av den fiskerätt dehar inom området. Paragrafensandra stycke överensstämmer med 11 § första slyckel LOFO och motsvarar 41 §första stycket i utredningens förslag. får besluta atl bidrag lill föreningens verksamhetskall uttaxeras av medlemmarna, endast om del finns föreskrifter om sädanuttaxering i stadgarna. Fråganom uttaxering av bidrag till verksamheten har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.3). Paragrafenmotsvaras i LOFO närmast av bestämmelsen i 12 S. Som framgår av vad jag haranförl i den allmänna motiveringen ankommer del på fiskerältsägarna själva altvid bildandet av fiskevårdsområdet la ställning lill huruvida uttaxering avmedel skall kunna ske och i så fall efler vilka gmnder. Fiskerättsägarna kan dåockså bestämma ramar som begränsar bidragsskyldighelen. Även frågan om hurföreningens inkomsler skall disponeras bör överiämnas till fiskerätlsägarnasegel beslämmande. Någon bestämmelse motsvarande 13 § LOFO om fondering ochfördelning av inkomslerna har därför inle tagits upp i den nya lagen. Medhänsyn till all fiskerältsägarna skall vara oförhindrade all utforma enekonomisk förvaltning som inte förutsätter fillskott från föreningsmedlemmarnaupptas i den nya lagen inle heller någon bestämmelse molsvarande 14 § LOFO omuttaxering för att tillgodose tredje mans intressen. Ansökanom bildande av ell fiskevårdsområde får göras av den som äger fiske som avsesingå i området, av kommunen eller av fiskenämnden. Ansökan skall göras hoslänsslyrelsen. Prop.1980/81:153 63 Paragrafenmolsvarar 15 § första stycket LOFO och 10 § andra och tredje styckena iutredningens förslag. har framhållit bör kommunen och fiskenämnden ges möjlighet att tainitiativ fill bildande av fiskevårdsområde. De mofiv som anfördes närinifiativrätten vidgades i LOFO (prop. 1969:42), bl.a. all kostnadsansvaretkunde avhälla en enskild fiskerättsägare från atl ställa sig som sökande, ärfortfarande giltiga. Det är också angeläget alt slalen och kommunerna iegenskap av fiskerättsägare aktivt verkar för alt fiskevårdsomräden bildas.För statens del är det närmast domänverket som fär ta sig an den uppgiften.Självfallet måsle omständigheterna i det enskilda fallet vara avgörande förvilka resurser de slalliga förvaltningsmyndigheterna anslår för att åstadkommanya fiskevårdsomräden. Ansökningshandlingarnaskall innehålla uppgift om del fiske som avses ingå i fiskevårdsområdet ochförslag lill sladgar för fiskevårdsområdesföreningen. Paragrafenmotsvarar 15 § andra stycket LOFO och 10 § andra stycket i utredningensförslag. Inormalfallet, när bildandefrågan kommeratt utredas av en förrättningsman,torde inte ansökan behöva göras särskill omfattande och detaljerad. Ett beslutom bildande fattat på gmndval av enbart ansökningshandlingarna förutsätterdäremot fullständiga och entydiga uppgifter i de hänseenden som anges iparagrafen och dessutom måsle då fiskerätlsägarnas inställning lill bildandetredovisas. Det innebär i sin lur att ansökningshandlingarna mäste innehållafullständiga uppgifter om vem som har fiskerätt inom det ansöktafiskevårdsområdel. Fråganom bildande av etl fiskevårdsområde skall utredas vid en förrättning underledning av en förrällningsmän, om del inte är uppenbart alt förutsättningar förbildandet saknas. Länsslyrelsenfär dock utan föregående förrättning besluta att bilda ett fiskevårdsomräde, omalla ägarna av fisket är ense om detta eller om förrättning annars inte ansesnödvändig. Paragrafenmotsvarar 17 § LOFO. En bestämmelse om förordnande av förrättningsman finns i12 § i utredningens förslag. Detbör liksom överlämnas lill bedömning att utse lämpligförrällningsmän. I lillämpningskungörelsen till den nuvarande lagen anges sombehörig alt vara förrättningsman bl. a. fiskeriintendenl och lantmätare. Somförutsatts i LOFO kan förrältningsmannen ha behov av biträde av någon ifiskefrågor eller fastighelsrällsliga frågor sakkunnig person. Frågan omanlitande av sådant biträde lorde utan särskild reglering i lagen kunna lösaspå det sätl länsslyrelsen och förrältningsmannen finner 1980/81:153 64 lämpligast.Jag har inle heller ansett det erforderligt att i lagen reglera i vilkenutsträckning i anledning av ansökan skall inhämta yllranden ellersynpunkter från andra myndigheler. Enligtparagrafens andra stycke vidgas i nägon mån möjlighel alt utanförrättning beslula i bildandefrågan. Fullständig enighet blandfiskerättsägarna skall inte längre vara en absolut förutsättning. Etl beslut ombildande på grundval av ansökningshandlingarna lorde vanligen fömtsatta att fisketinom del ansökta området ägs av etl fåtal personer. En sädanhandläggningsordning kan också komma i fräga när en fiskevårdsföreningförvaltar fisket och har låtit ulreda fiskerättsförhållandena. Förrättningsmannenskall med ledning av ansökningshandlingarna och vad som i övrigt har förekommitgöra upp ett förslag till del fiske som bör ingå i fiskevårdsområdel och destadgar som bör gälla för fiskevårdsområdesföreningen. Han skall vidare, i denomfattning som behövs för prövningen enligt 6 §, utreda vilka som är ägarelill fisket och upprätta en förteckning över ägarna (fiskerättsförteckning). Förslagetskall behandlas vid sammanträde inför förrältningsmannen. Enbestämmelse om förrättningsmannens skyldighet att upprätta enfiskerätlsförteckning finns i 13 S i ulredningens förslag. Av remissinstansernahar bl. a. och länsslyrelsen i län anfört synpunkter pä det lekniska förfarandet vid upprättandet avförteckningen. Över huvud tagel kan del fömtsättas etl behov av närmarerikllinjer för hur den preliminära förteckningen skall upprättas. Utredningenhar ocksä föreslagit alt lantmäteriverket får i uppdrag att meddela sädanariktlinjer efter samråd med . Jag avser atl under förutsättningatl godkänner förslagel - senare föreslå regeringen atllantmäteriverket ges elt sådant uppdrag. Förrältningsmannenskall genom kungörelse kalla ägarna av fisket lill sammanträdet. Kungörelsenskall innehålla en kort beskrivning av den avsedda områdesbildningen samtuppgift om tid och plats där ansökningshandlingarna ochfiskerätlsförteckningen finns tillgängliga. I kungörelsen skall den som villåberopa skriftlig utredning till slöd för erinringar molfiskerättsförteckningen uppmanas atl lägga fram ulredningen senast vidsammanträdet. Kungörelsenskall införas i ortsfidning. I fiskerättsförteckningen upptagna ägare av fiskeskall skriftligen underrättas om kungörelsens innehåll. Om införande iortstidning inle är påkallat, får kungörelsen i slällel delges ägarna avfisket. Kommunen och fiskenämnden skall alllid underrättas. Paragrafenmotsvarar 18 § LOFO och 15 § i utredningens förslag. Någraremissinstanser har ifrågasatt om inle elt enklare kallelseförfarande börkunna godtas i vissa fall. De föreslagna kallelsereglerna bör ses mol bakgrundav de minskade kraven pä ulredning av fiskerällsförhållan- 1980/81:153 65 dena.Den föreslagna bestämmelsen om delgivning av kungörelsen avses bli tillämpligbara i de fall dä något tvivel inte råder om sakägarkrelsen. Detförhållandel all en i fiskerätlsförteckningen utelämnad fiskerältsägare integör gällande sin rätl vid förrättningen innebär självfallet inte atl han ärförhindrad alt senare göra anspråk på medlemskap i fiskevårdsområdesföreningen.Utredningen har föreslagit en bestämmelse som syflar till att klargöra att ensådan fiskerältsägare själv skall svara för en ulredning som entydigt visar atthan har fiskerätt. Jag har i milt förslag inte tagit upp någon motsvarande bestämmelse.I del av ulredningen valda exemplet, nämligen att det råder tvist omfiskerätten, är det enligl min mening givet att det måste ankomma på detvistande parterna all sörja för alt fiskerättsförhållandena blir slutgiltigtutredda. Meratveksamt är vad som bör gälla när fiskerältsförleckningen i andra hänseenden ärfelaktig eller bristfällig. Den av ulredningen anvisade metoden förupprättande av förteckningen innebär all någon undersökning av humvidaavsöndrade och avstyckade fasligheter tillagts fiskerätt normall inte kommeratl göras. En fullständig kartläggning av huruvida och i vilka fallstamfastigheternas fiskerätt fördelals vid avsöndringar och avslyckningarkräver nämligen en betydande arbetsinsats. Däremot torde det inte bereda ägarenav en sädan fastighet nägra svårigheter alt ur fastighels-bildningshandlingarnautläsa om hans fastighet har fiskerätt eller inte. Del förhållandet att denangivna metoden godtas och all fullsländigandet av fiskerättsförteckningendärför kräver medverkan av fiskerältsägarna får naturligen till följd alt enägare lill en avsöndring eller avslyckning bör visa att han har fiskerätt föratt vinna medlemskap i föreningen. Del kan emellertid också inträffa att någongör gällande räll till medlemskap och därvid åberopar attfiskerätlsförteckningen är felaktig eller bristfällig i något avseende som inlehar alt göra med den metod som anvisats för upprättandel av förteckningen. Isådana fall är det enligt min mening inte självklart att fastighetsägaren ensamskall svara för en kompletterande utredning. Det lorde inte vara möjligt altslälla upp några generella regler för hur sädana fel och brister skall rättaslill. Vidförrättningen skall fömtsättningarna för bildande av fiskevårdsområdelutredas. Fiskerättsinnehavarnaskall få tillfälle att yttra sig och lägga fram ulredning i frågor som är avbelydelse för bildandet. Paragrafenmotsvarar 19 S första och andra styckena LOFO och 17 S i utredningens förslag. Förtällningsmannenhar att vid förtättningssammanträdet klariägga vilka anmärkningar som riktasmol fiskerätlsförteckningen och vilka omständigheter som ligger till grund fördessa anmärkningar. Med ledning av fiskerättsförteckningen skall han ocksäundersöka vilken inställning fiske- 5 1980/81. 1980/81; 153 66 rältsägarnahar till bildandel av fiskevårdsområdel och till de sladgar som föreslås gällaför områdesföreningen. På grundval av den undersökningen skallförrältningsmannen skaffa sig en uppfattning om huruvida del i 6 § föreskrivnaopinionsvillkoret är uppfyllt. Eventuella brister i fiskerätlsförteckningenlorde i myckel liten utsträckning komma all påverka förräll-ningsmannensmöjligheter att bedöma opinionsläget. Vid de praktiska undersökningar somulredningen har låtit göra har de preliminära fiskerättsförteckningarna ivissa fall kommit att uppta fastigheter som saknar fiskerätt. Detgenomsnittliga felet i del hänseendet understiger emellertid en procent avfaslighelsanlalet. Den under föregående paragraf omnämnda bristen, attavslyckningar och avsöndringar med fiskerätt inte kommer med i den preliminäraförteckningen, kan komma alt omfalla ell inle obetydligt antal fiskerältsägare.Vid de nyssnämnda praktiska undersökningarna upptog den preliminärafiskerätlsförteckningen för ell försöksområde endasi 66 proceni av anlalelfiskerältsbärande fasligheter. De förtecknade fastigheterna representeradeemellertid av delaktigheten i fisket. I de övriga fyraförsöksområdena upptog den preliminära förteckningen mellan 80 och 99 proceniav anlalel fastigheter med fiskerätt. De listade fastigheterna representeradehär mellan av delaktigheten. Brister i del här hänseendet kansäkerligen i slor utsträckning rättas till redan under förrättningssammanträdet.En förutsättning för detta är dock i allmänhet att fiskerätlsägaren företer delantmäleri-handlingar som upprättats vid bildandel av hans faslighet. Förrältningsmannenskall avge ett utlåtande om fiskevårdsområdet bör komma till stånd. Finnerförrättningsmannen all det bör ske, skall han i ullätandet ta in förslag ifråga om det fiske som fiskevårdsområdel skall omfatta och förslag lill sladgarför fiskevårdsområdesföreningen. I ullätandet skall alltid anges hurförrättningskostnaderna bör betalas. Förrättningenavslutas genom att utlåtandet och övriga förrättnings-handlingar läggs fram förägarna av fisket på lid och plats som bestämls vid sammanträde. Handlingarnahälls härefter tillgängliga för granskning under en månad. Efterutgången av denna lid skall förrältningsmannen översända förrättningshandlingarnaoch de erinringar som kan ha framställts . Paragrafenmotsvarar 19 § Iredje stycket och 20 § LOFO. Som framgår av den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.2) har jag lill skillnad från utredningen ansett atlden nuvarande ordningen, där förrältningsmannen avger etl utlåtande ochlänsslyrelsen beslutar, bör behållas. Skulle finna atlförrätlningsmannens utlåtande inte utgör ett lillräckligl underlag för beslulåterstår inte annal än att återförvisa ärendet till förrättningsmannen förförnyad utredning. Lika givet är all vid bifall till ansökan intei någon mera betydande grad kan avvika från 1980/81:153 67 Nägon särskild bestämmelseom detta, motsvarande 22 § LOFO, har jag inle vara nödvändig i den nyalagen. Meddelas beslul om bildande av ell fiskevårdsområde, skallkostnaderna för bildandel, i den mån bidrag inle utgår av allmänna medel,fördelas mellan ägarna av fisket efter vad som är skäligt. Bildas inle någolfiskevårdsomräde, skall kostnaderna betalas av sökanden eller fördelas mellansökandena, om inte särskilda omständigheter föranleder att betalningsskyldighetenfördelas mellan ägarna av fisket eller vissa av dem. Paragrafen molsvarar 32 § LOFO och 22 § i ulredningensförslag. Som utredningen har föreslagit bör den del avförrätlningskostnaderna som inte täcks av slatsbidrag fördelas mellanfiskerältsägarna efter vad som är skäligt. Även om slatsbidrag inle skullelämnas lill bildandekoslna-derna kan del förutsättas alt det för den enskildefiskerätlsägaren blir fråga om ett högst måttligt kostnadsbelopp. Endifferentiering av kostnadsansvaret lorde bli aktuellt bara om en andelstalsuppskaltninghar gjorts för uttaxering av bidrag lill verksamheten eller för en gradering avrösterna (jfr avsnitt 2.3.3 i den allmänna motiveringen). Bildas inte något fiskevårdsomräde bör normall gälla atlsökanden eller sökandena skall betala kostnaderna. Under vissa omständigheterbör emellertid kostnaderna i slällel fördelas mellan fiskerältsägarna. Det kanfömtsättas atl bildandet av etl fiskevårdsområde normalt föregås av endiskussion mellan fiskerältsägarna och alt en ansökan görs försl när dessaunderhandskontakter visar atl del finns ett stort inlresse för en samverkan. Omansökan trols detta intresse inle leder till atl området bildas kan del framståsom föga rimligt att den eller de som formellt är all betrakta som sökandeskall bära kostnadsansvaret. Förebild till den föreslagna fördelningsregelnfinns i bl.a. fastighetsbildningslagen. Av stadgarna för en fiskevårdsområdesförening skall framgå 1. gmnderna för fiskels nyttjande och för fiskevärden, 2. vilka rikllinjer i övrigl som skall gälla förföreningens verksamhet. Paragrafen molsvarar 4 § andra slyckel LOFO och 42 S andraslyckel i utredningens förslag. Till de stadgebeslämmelser som avses i paragrafen hörföreskrifter om hur medlemmarnas egel fiske skall bedrivas och i vilkenutsträckning och i vilka former fiske skall upplåtas lill utomstående. Vidareskall av stadgarna framgå evenluella begränsningar till vissa fiskeslag ellerlill fiske med vissa redskap. Utöver de i paragrafen åsyftade föreskrifierna måste istadgarna finnas bestämmelser för områdesföreningens beslutande ochverkställande organ och andra sådana föreskrifter av föreningsrättsligtinnehåll. 1980/81:153 68 Jag avser att senare föreslå regeringen attfiskeristyrelsen ges uppdraget att utarbeta normalstadgar för enfiskevårdsområdesförening, dvs. en mall för upprättande av sådana stadgar. Ensådan sladgemall kan väsenlligl underlätta förrätlningsmannens arbete och ocksåanvändas för all bland fiskerättsägare sprida upplysning om vad bildandet avett fiskevårdsområde innebär. På ansökan av fiskevårdsområdesföreningens styrelse fårlänsslyrelsen besluta om ändring av stadgarna i de hänseenden som anges i 18 §.För sådana ändringar gäller villkoren för och förfarandet vid bildande av fiskevårdsområde. Bestämmelser om stadgeändring finns i 23 § LOFO och i 43 §i utredningens förslag. I fråga om de delar av stadgarna som inte regleras i 18 §ankommer del pä medlemmarna själva alt beslula om ändringar. Har inle annalföreskrivits i stadgarna gäller för sädana ändringsbeslut bestämmelserna i 22och 23§§. Över de beslut som länsstyrelserna fattar enligt lagen börde föra ett register. Anvisningar för hur etl sådanl register skall föras börmeddelas av efter samråd med länsslyrelsernas organisalionsnämnd.En bestämmelse om detta bör tas in i verkställighetsföreskrifter fill lagen. För fiskevårdsområdesföreningen skall finnas en styrelse.Innan styrelsen har utsetts kan föreningen inle förvärva rättigheter ellerikläda sig skyldigheter. Styrelsen företräder föreningen mot tredje man. Paragrafen motsvarar 25 § första stycket och 26 § LOFO. 1ulredningens förslag finns bestämmelserna om styrelsen i 36-39 §§. Enligt 25 §andra stycket LOFO fär länsslyrelsen tillsätta en styrelse om nägon sädan inteutses av delägarna. Risken för att fiskevårdsområdesföreningen kommer att saknastyrelse bör kunna betraktas som liten. Detta med hänsyn till all bildandel avelt fiskevårdsområde fömtsätter atl del bland fiskerältsägarna finns ettutbrett inlresse för en samverkan. Skulle den situationen trots allt uppkommatorde förhållandena vara sädana att länsslyrelsen har anledning att pröva ominte områdesföreningen bör upplösas. kan enligt den föreslagna 24§ utan ansökan la initiativ till en sådan prövning. Medlemmarnas rätt alt della i handhavandet avfiskevårdsområdesföreningens angelägenheter utövas på fiskestämma. Paragrafen molsvarar 30 S i utredningens förslag.Beteckningen fiske-stämma förekommer inte i LOFO men däremot i tillämpningsföreskrifternatill lagen. Prop.1980/81:153 69 Vidomröstning på fiskestämma gäller att varje medlem har en röst, om inte annatföljer av stadgarna. Ingenfår för egen del rösta för mer än en femtedel av del pä stämman företräddaröstetalet. Denmening som har fått det högsta röstetalet gäller som stämmans beslut. Valavgörs vid lika röstetal genom lottning. I andra frågor gäller den mening sombiträds av de flesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, avstämmans ordförande. Paragrafernamotsvarar 9 § LOFO samt 34 och 35 S§ i utredningens förslag. Närden fastighet till vilket fisket hör eller en fiskefaslighet ägs medsamäganderätt bör, liksom i andra molsvarande sammanhang, gälla atl delägarnafår tillgodoräkna sig ell gemensamt medlemskap i fiskevårdsområdesföreningenoch därmed ocksä endast en röst när omröstning sker efter huvudtal. Att dennahuvudregel inle kan tillämpas när etl fiskevårdsomräde bildas av en endafaslighets fiske är självklart. Jag har inle att delta behöver klargörasgenom en särskild bestämmelse i lagen. Länsstyrelsenkan besluta att en fiskevårdsområdesförening skall upplösas. Sädantbeslut får meddelas om ägarna av fisket mera allmänl motsätter sig en fortsattsamverkan eller om ändrade förhållanden inträtt som väsenlligt inverkar påföreningens verksamhet. Beslulom upplösning på den förstnämnda grunden får inle meddelas innan fio år harförflutit från del beslutet om bildande av fiskevårdsomrä-det vann laga krafl. Paragrafenmotsvarar 7 och 24 §§ i LOFO. I ulredningens förslag finns bestämmelser omupplösning av fiskevårdsomräde i 27 och 28 §S. Frågan har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnill 2.3.4). Som jag har nämnt i anslutning lill20 S innebär den i förevarande paragraf föreslagna bestämmelsen all ansökaninte krävs för all länsslyrelsen skall förordna om upplösning. Påansökan av slyrelsen för de fiskevårdsområdesföreningar som berörs kanlänsstyrelsen besluta all 1. förasamman flera fiskevårdsomräden lill etl fiskevårdsområde, 2. delaupp ell fiskevårdsområde i flera fiskevårdsomräden. Försådan ombildning gäller villkoren för och förfarandet vid bildande avfiskevårdsomräde. Somframgår av vad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.4) bördet endast i undanlagsfall komma i fråga atl dela upp elt fiskevårdsområde. Prop,1980/81:153 70 Av paragrafens andra stycke följer bl. a. att det ärsakägaropinionen i det genom ombildningen avsedda fiskevårdsområdel ellerfiskevårdsomrädena som skall vara avgörande för om åtgärden skall tillåtas. På ansökan av fiskevårdsområdesföreningens styrelse fårlänsstyrelsen besluta att elt fiske skall anslutas lill fiskevårdsområdel. Försådan anslutning fordras medgivande av fiskets ägare och, om fisket ingår ifiskevärds-område, av fiskevårdsområdesföreningen för del området. får besluta att ett fiske skall uleslulas urfiskevårdsområdet. Ansökan om uteslutning skall göras avfiskevårdsområdesföreningens styrelse eller av fiskets ägare. Anslutning och uteslutning av fiske behandlas iulredningens förslag i 23-26 §§. De i paragraferna angivna ålgärderna har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3.4). De föreslagna bestämmelserna gäller inleandra förändringar än sådana som rör fiskevårdsområdels avgränsning. Med"ett fiske" avses alltså här, liksom i lagen i övrigt, den med äganderättentill en fastighet förenade fiskerätten eller en fiskefaslighet. Vill manåstadkomma den förändringen atl från verksamheten inom området undanta fisketefter visst slag av fisk eller fisket med vissa redskap får områdesföreningeni slällel begära ändring av stadgarna med stöd av 19 §.