prop · G403149 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:149 omSveriges meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen redovisas riktlinjer för verksamheten vid meteorologiskaoch hydrologiska institut (). En utökning av SMHLs uppdragsverksamhet ochdärmed rhinskning av kostnaderna för den anslagsfinansierade verksamheten böreftersträvas. Vidarelämnas förslag till ny organisation för institutet. Verksamheten bör undergeneraldirektören organiseras på fyra huvudenheter. för institutetbör inrättas. SMHIbör fr. o. m. /83 gå över till den s. k. uppdragsmodellen. 1Riksdagen 1980/8L 1 saml. 1980/81:149 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , Åsling,Söder, Krönmark, , , , , , , , ,. Propositionom meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet ochorganisation Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts () nuvarande organisation fastställdesgenom beslut av riksdag (prop. 1960:77, SU 1960:56, rskr 1960:177). Ijuni 1969 fillsatte Kungl. Maj:t en arbetsgrupp () för att bl.a. undersöka behovet av allmän och mera kundanpassad väderinformafion och hydrologiskinformation. Arbetsgruppen föreslog i betänkandet (Ds K 1972:12) Väderinformafionoch annan SMHI-produktion - behov och kostnader, en rad förändringar i och utökningarav SMHLs informationsprodukfion. Även vissa finansierings-och organisationsfrågorbehandlades av utredningen. En analys av visade påbehov av förbättringar av SMHLs ekonomiadministrativa system och organisation.Åtgärder i detta syfte har därefter successivt genomförts. Sedan den nuvarandeorganisationen infördes har vidare de grundläggande förutsättningarna för SMHLsverksamhet delvis förändrats. Bl.a. har verksamheten i hög grad kommit attpräglas av den snabba utvecklingen inom de tele- och datatekniska områdena. Denintensifierade miljövårdsverksamheten, den fysiska planeringen och exploateringenav havets resurser har ställt nya krav på och medfört en utbyggnad inomolika delar av organisafionen. Motdenna bakgrund tillkallades en särskild utredare' meduppdrag att göra en översyn av SMHLs verksamhet och organisation (K 1977:01).Den särskilde utredaren antog namnet . Sedan utredningentillsattes har fattat beslut (prop. 1977/78:5, /78:5, rskr1977/78:16) om flygvädertjänstens system och organisafion Prop.1980/81:149 3 m.m.SMHI-utredningen överiämnade betänkandet (Ds K 1980:11) SMHLsverksamhet och organisafion. En sammanfattning av betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Yttrandenöver betänkandet har avgetts av överbefälhavaren (), (), statens vägverk, trafiksäkerhetsverket, ,sjösäkerhetsrådet, , meteorologiska och ,luftfartsverket, statskontoret, (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), , , Sverigesgeologiska undersökning (SGU), länsstyrelserna i , ochÖstergötlands län, delegationen för samordning av havsresursverksamheten (havsresursdelegationen),, ,Centralorganisationen /SR, , , , , , , . En sammanställning av remissyttrandena börfogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 2. Iprop.1980/81:100 (bil. 9, s. 84-87) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /82 till ; Förvaltningskostnaderberäkna ett förslagsanslag på , fill : Utrustning m.m.beräkna ett reservafionsanslag på , fill : Uppdragsverksamhetberäkna ett förslagsanslag på , till : Vädertjänst förluftfarten beräkna ett förslagsanslag på . och till Bidrag fill väderstafioneri och på m.m. beräkna ett förslagsanslag på 3 100 000 kr.Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2.1Nuvarande verksamhet och organisation SMHIhar till uppgift att inhämta fillförlitlig kännedom om meteorologi ochhydrologi samt att delta i det internationella samarbetet på dessa områden. Ettomfattande sådant samarbete sker inom den meteorologiska världsorganisationen (WMO).SMHI deltar också aktivt i verksamheten vid den europeiska centralen förmedellånga väderprognoser i Reading i . Vidare deltar bl.a. i ettprojekt rörande väderstationer i och på . Institutet skallgöra meteorologiska och hydrologiska observationer och mätningar inom landet,oceanografiska mätningar vid Sveriges kuster samt bearbeta och bevara insamlatmaterial. Arbetsresultaten skall göras tillgängliga genom bl.a. väderrapporter,periodiska publikationer, avhandlingar och uppsatser. 1980/81:149 4 grundas på väderobservationer från norra halvklotet.Förutom data från observationer på ca 190 platser i ingår ettomfattande utländskt observationsmaterial i underlaget för prognoserna.Härutöver används bl.a. data från vädersatelliter och väderradarstationer. SMHIutför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda.Institutet bedriver också forskning och utbildning inom sina kompetensområden. En stor del av dem som använder SMHLs tjänster finns inomkommunikationsområdet. Såväl flyget och sjöfarten som vägtrafiken har ettstort behov av meteorologisk information, dels för att bedöma framkomlighet ochsäkerhet för flygplan, fartyg och fordon, dels för att bedöma behovet avdriftåtgärder såsom snöröjning och isbrytning. För den civila luftfartens säkerhet,regularitel och effektivitet krävs meteorologisk information av betydandeomfattning. Ett mycket stort intresse för den meteorologiska informationenfinns hos allmänheten. Detta visas inte minst av att tittar- och lyssnarsiffrornaför väderrapporterna i radio/TV är mycket höga. Sjöfarten har för sin del ocksåbehov av oceanografisk informafion bl.a. i frågor om strömförhållanden i trångafarleder samt om vattenstånd. Av hydrologisk informafion är särskilt vattenföringsuppgifternödvändiga vid planering av broar och kulvertar. I övrigt använder man sig av meteorologisk informationinom bl.a. byggnads- och anläggningsindustrin, brandförsvaret, fisket samtjord- och skogsbruket. Jord- och skogsbruket liksom fisket tar också SMHLs hydrologiskatjänster i anspråk. Såväl hydrologisk som oceanografisk och klimatologiskinformation är av grundläggande betydelse för fysisk planering och miljövård.Dessa sektorers behov av data gäller i första hand informafion om normalsituafionenoch dess variationer och rum. Uppgifter om hydrologiska förhållanden, vattenföringsuppgifterm.m. är nödvändiga vid bl.a. recipientbedömningar. Tillgång till hydrologiskexpertis och hydrologiska prognosmodeller behövs vidare vidvattenresursplanering och annan fysisk planering. Inom luftvården ärklimatologiska och meteorologiska uppgifter och beräkningar nödvändiga förupprättandet av olika typer av spridningsmodeller, vilka är värdefulla vidbedömningen av luftutsläpp i samband med lokaliseringsprövning av industrieroch kraftverk. I fråga om lokalisering av större industrianläggningar ökarkraven på informationens detaljeringsgrad så att risker för attextremsituationer t.ex. rörande vattenföring skall kunna bedömas. bedriver vidare en omfattande undersöknings- ochkontrollverksamhet i samband med vattenmål. Inom energiområdet har huvudsakligen varitinriktat på prognoser av intresse för vattenkraftsnäringen. Insfitutet har påsenare fid också medverkat i projekt rörande nya energialternafiv såsomvindkraft och solenergi. Förutom har andra statliga verk och myndigheterforsknings- och annan verksamhet inom vissa delar av de berörda ämnesområdena. Prop.1980/81:149 5 är en generaldirektör. Institutet är centralt organiserat på trebyråer - väderbyrån, klimatbyrån, hydrologiska byrån - och två friståendeavdelningar - kansliavdelningen samt forsknings- och undervisningsavdelningen. Denregionala och lokala organisationen består av flygvädertjänsterna vid landetstio större civila flygplatser, fältassistenter och observationsstationer avolika slag. Det totala antalet anställda på löneplan vid är ca 950, varavca 480 centralt i . TillSMHI är knutet ett meteorologiskt och hydrologiskt råd med uppgift att sområdgivande organ bistå institutet i mera betydelsefulla frågor om de allmännariktlinjerna för institutets verksamhet. Ledamöter av rådet är generaldirektörenvid , samt företrädare för , militära vädertjänsten, statens vägverk,luftfartsverket, lantbruksstyrelsen, , , statensvattenfallsverk och samt två företrädare för statensnaturvårdsverk. I rådet ingår dessutom ledamöter som regeringen utser särskiltoch som företrädesvis skall representera andra intressen inom institutetsverksamhetsområde, t.ex. sjöfart, skogsbruk och vetenskaplig undervisning.Bland ledamöterna förordnar regeringen en ordförande. Organisationenshuvuddrag framgår av följande diagram. Väderbyrån (VB) Hydrologiska byrån (HB) Klimatbyrån (KB) Forsknings- och undervisnings-avdelningen (FUA) 2.2Allmän verksamhet resp. uppdragsverksamhet Medallmän verksamhet avser sådan verksamhet som finansieras genomSMHLs anslag på statsbudgeten. All verksamhet som finansieras på annat sättbenämner utredningen uppdragsverksamhet. Utredningen har diskuterat möjlighetenatt SMHLs hela verksamhet skulle finansieras genom avgifter. En sådan lösningskulle innebära att SMHLs produkfion till sin omfattning och närmaresammansättning blir direkt beroende av olika avnämares vilja och förmåga attbetala för tillhandahållna tjänster. Verksamheten skulle därigenom bli helt efterfrågestyrd.Utredningen anför emellertid flera skäl varför ett visst informationsutbud börses som allmän verksamhet och finansieras av allmänna medel. Bl.a. kan hävdas atten betydande del av framför allt väderinformationen utgörs av utpräglat 1980/81:149 6 riksomfattandekollektiva tjänster och att därför statsmakterna bör pröva inriktningen ochomfattningen av dessa. Vidare framhålls konstaterande attavgiftsfinansiering förutsätter att avnämaren eller avnämargruppen ärförhållandevis klart avgränsbar. Utredningen konstaterar att SMHLs verksamhet utgören del av ett omfattande internationellt system. Man kan, enligt utredningen,även av det skälet ifrågasätta lämpligheten av att SMHLs hela verksamhet skulledrivas som en affärsverksamhet. Dennaövergripande diskussion om formerna för SMHLs verksamhet har med något enstakaundantag inte tagits upp av remissinstanserna. anser i sammanhanget attutredningen inte i fillräcklig omfattning har berört den alltmer ökadenationalekonomiska betydelsen av insfitutets verksamhet. Jag kan i allt väsentligtansluta mig till utredningens syn på SMHLs verksamhet. Ett visst informafionsutbudbör således, med hänsyn fill betydelsen för samhället i stort och det allmännaintresset, även i fortsättningen finansieras av allmänna medel. Med hänsyn filldet statsfinansiella och samhällsekonomiska läget är det mycket angeläget attbegränsa de offentliga utgifterna. Man måste således räkna med en successivminskning av statsutgifterna. En utökning av SMHLs uppdragsverksamhet genom attså långt möjligt överföra anslagsfinansierad verksamhet till uppdrag, bördärför eftersträvas. En utökning av uppdragsverksamheten är angelägen även av andraskäl och kan givetvis också ske på annat sätt. Institutet bör med anledninghärav i de årliga anslagsframställningarna redovisa en plan för en sådanutveckling. Planen får sedan prövas i budgetarbetet. Eftersom möjligheterna attklart avgränsa insfitutets kunder är en förutsättning för utökaduppdragsverksamhet bör institutet lägga särskild vikt vid denna fråga. Vidareär det angeläget med en aktiv marknadsföring av institutets produkter. Omambitionsnivån skall kunna upprätthållas måste förutsättningar skapas för enfortlöpande effektivisering av institutets verksamhet. Enligt min uppfattningbör, i effektivitetshöjande syfte, de arbetsformer som gäller för våraaffärsverk i så stor utsträckning som möjligt gälla även för . En successivrationahsering och införande av moderna ekonomiadministrafiva metoder är meddenna målsättning nödvändiga instrument. Enförutsättning för ett allmänt informafionsutbud är, som också harframhållit, ett visst basunderlag i form av bl.a. observafion och insamling avdata av olika slag. Utredningen har lämnat förslag fill vilka slags observationersom t.v. primärt bör anslagsfinansieras. Jag ansluter mig fill förslaget ochåterkommer i det följande fill hur jag ser på finansieringen av basunderlaget.Utredningen har konstaterat att observafionsverksamheten är förknippad medmycket stora kostnader. bör därför, enligt utredningen, för statsmakternaredovisa en långsikfig plan för att minska kostnaderna. Även jag villunderstryka vikten av att dessa kostnader begränsas så långt möjligt. Dettorde dock få ankomma på att inom Prop.1980/81:149 7 tillgängligaresurser göra en avvägning mellan å ena sidan de allmänna observationsnätensomfattning och kvalitet och å andra sidan produkternas kvalitet, varvid hänsynmåste tas till de särskilda krav som den militära verksamheten ställer påobservationstjänsten. Jag förutsätter därför att planeringen av de framtidaobservationsnätens omfattning och kvalitet sker i samråd med chefen förflygvapnet. Närdet gäller frågan om i vilken omfattning insamlade data skall bearbetas ochinformationen förmedlas, delar jag utredningens uppfattning att man bör varaåterhållsam. Detta är angeläget särskilt med hänsyn till svårigheterna att bedömahur väl det allmänna tjänsteutbudet stämmer med avnämarnas behov. Denefterfrågan på information som därutöver kan komma att finnas får tillgodosesgenom SMHLs uppdragsverksamhet. En sådan ordning bör medföra ett ökatkostnadsmedvetande och bättre hushållning med resurser både hos och hosavnämarna av dess tjänster. Jag anger i det följande de riktlinjer för denallmänna verksamheten som enligt min mening bör gälla för resp.verksamhetsområde. Utredningenhar mot bakgrund av bedömningar av avnämarnas behov och önskemål lämnat förslagtill omfattning och utformning av väder- och klimattjänsten. När det gällervädertjänsten har utredningen valt att i huvudsak behandla omfattningen av denallmänna väderinformationen och den framtida inriktningen av vädertjänsten.Utredningen har också tagit upp frågan om SMHLs förhållande till den militäravädertjänsten. är den nuvarande omfattningen av allmän väderinformation på dethela taget väl avvägd. Utredningen föreslår därför endast mindre förändringar iutbudet. Sålunda föreslås bl.a. att långtidsprognoser för massmedia, för TVäven korttidsprognoser, och de allmänna varningar för trafiksvårigheter som nubekostas av i fortsättningen görs som allmän verksamhet. Vissatjänster främst för sjöfartens behov bör däremot hänföras tilluppdragsverksamheten. Sammantaget innebär förslaget en viss utökning av den anslagsfinansieradeverksamheten. Vadgäller frågan om utformningen av det prognosmaterial som tillställs radio ochTV anser utredningen att detta bör utgöras av ett grundmaterial som ärtillrättalagt för respektive medium. Den journalistiska behandlingen liksompresentationen av rapporterna bör vara en uppgift för radio- och TV-bolagen somefter överenskommelse bör kunna anlita SMHLs personal för dessa uppgifter. Flertaletremissinstanser instämmer i stort sett i utredningens förslag till omfattningav den allmänna väderinformationen. och anser dock,liksom några andra remissinstanser, att väderinformation i lokalradion bör varaallmän verksamhet. Behovet av tillförlitliga lokala prognoser understryks avflera remissinstanser. Prop.1980/81:149 8 lokala kortsiktiga prognoser av god kvalitet är viktigaför väghållningen vinterfid och att verket därför har träffat avtal med omsådana prognoser. och har invändningarmot utredningens förslag i fråga om tjänsteutbudet för sjöfarten. I hkhet med utredningen anser jag att några störreförändringar av det allmänna utbudet av väderinformation f. n. inte kan anseserforderliga. Med hänsyn till att, som jag har framhållit, återhållsamhetbör iakttas när det gäller omfattningen av allmänna tjänster kan jag inte fulltut ansluta mig till utredningens förslag beträffande den allmännavädertjänsten. Jag är således inte beredd att förorda åtgärder som leder tillökade kostnader för . Väderinformation utöver de allmänna tjänsterna börhänföras till uppdragsverksamheten. Inom ramen för denna kan olikaintressenter ta upp frågan om ett utökat tjänsteutbud. Enligt min mening bördärvid möjligheten fill avtalsreglering prövas i ökad utsträckning då så ärlämpligt med hänsyn till uppdragets art och omfattning. Jag vill särskilt ta upp frågan om väderinformation ilokalradion. (/80:17) uttalade vid behandlingen av 1980års budgetproposition när det gällde anslagen fill jämte motioner attutskottet fann det angeläget att lokalradion kan erbjuda lyssnarna väderleksrapporter.Utskottet anförde vidare att intenfionen riktlinjer torde ha varitatt den väderinformation som är att betrakta som en allmän servicefunkfionskall tillhandahållas kostnadsfritt. Den starka ökningen avrundradioverksamheten och lokalradions speciella behov avväderinformation gör det enligt utskottet nödvändigt att i direktaförhandlingar fastställa om och i vilken utsträckning lokalradions väderprognoserskall ses som en del av SMHLs allmänna service. Mot denna bakgrund gavriksdagen regeringen till känna (rskr 1979/80:262) att överläggningar medberörda parter borde upptas i syfte att säkerställa fortsatt väderinformation ilokalradion. Några särskilda medel för sådan väderrapportering anvisades inte. På uppdrag av regeringen har statens förhandlingsnämndtagit upp överläggningar med , och pågår fortfarande och bör kunna vara avslutade inom en nära framfid.Jag vill i sammanhanget framhålla att utvecklingen inom det meteorologiskaområdet gör att inriktningen och omfattningen av den allmänna väderinformafionenframdeles kan behöva ändras. Jag behandlar vissa frågor rörande den framfidavädertjänsten något närmare i det följande. Även utvecklingen inom mediaområdetav t.ex. teledatasystem och text-TV kan föranleda behov av förändringar iinformationsutbudet. Vid sin behandling av den framtida inriktningen av vädertjänstenkonstaterar utredningen, som jag har angett i det föregående, att den nuvarandeomfattningen av allmän väderinformation på det hela taget är väl avvägd. Deönskemål om förändringar som kommit från näringsliv, organisafioner ochmyndigheter har särskilt gällt utförligare lokal information Prop.1980/81:149 9 medinriktning på de närmaste tolv fimmarna, större precision i fråga om fids-ochhändelseangivelser samt allmänt förbättrad säkerhet i prognoserna. Önskemål harockså framförts om prognoser med längre giltighetstid än . Utredningenhar därför undersökt förutsättningarna för att redan på kort sikt kunna fillgodoseönskemålen om förändringar. En uppdelning av den nuvarande allmännavädertjänsten på regionala enheter skulle sålunda ge vissa förbättringar avväderinformationen i önskad riktning. Utredningen pekar särskilt på den merprecisa information som kan påräknas till följd av mindre prognosdistrikt än denuvarande. Åtgärderna skulle emellertid medföra inte oväsentligakostnadsökningar. Utredningen har beräknat merkostnaden för personal, tekniskutrustning och omkostnader till i storleksordningen fyra milj. kr. somvisserligen till viss del torde kunna kompenseras genom ökade intäkter frånuppdragsverksamheten. Med hänsyn till de ökade kostnaderna är dock utredningeninte beredd att föreslå att åtgärderna genomförs. Inte heller jag vill förordaen sådan förändring av den allmänna vädertjänsten på kort sikt. I sammanhangetbör påpekas att förhållandena när det gäller vädertjänsten för den civilaluftfarten och delvis också annan uppdragsverksamhet är annorlunda. De drivsredan idag i decentraliserad form och kostnaderna för verksamheten bestrids idessa fall inte av allmänna medel utan av uppdragsgivarna. Utredningenhar också studerat möjligheterna att förändra vädertjänsten på med ianspråktagandeav nya vetenskapliga rön och ny teknik. Studien avser ett regionaliserat vädertjänstsystembenämnt PROMIS 90 (PRogram för ett Operationellt MeteorologisktInformationssystem). Ett genomförande kräver betydande investeringar i bl. a. automafiskaobserva-fionsnät, väderradarstationer samt datakommunikations- och delgiv-nings-/presentafionssystem.Det totala investeringsbehovet har utredningen beräknat till ca 60 milj. kr.och de årliga driftkostnaderna, inkl. avskrivningar och räntor, till ca 25milj. Utredningen har gjort en grov kostnadsjämförelse mellan detnuvarande vädertjänstsystemet och PROMIS 90 och funnit att en sådan jämförelsei sig inte ger underlag för ett posifivt ställningstagande fill PROMIS 90 frånekonomisk synpunkt. En fortsatt sänkning av kostnaderna för datatekniskutrustning och möjligheterna att genom PROMIS 90 öka uppdragsverksamheten kandock ge en mer gynnsam bild. Systemet skulle enligt utredningen ge godamöjligheter att fillgodose de önskemål om förbättringar av vädertjänsten somhar framförts. Utredningen anser därför efter hörande av svensk meteorologisk experfisinom och utom att vädertjänstsystemet bör utvecklas i huvudsak i denriktning som anges i PROMIS 90-studien. Flertaletav de remissinstanser som har tagit upp denna fråga instämmer i utredningenssyn på den framfida vädertjänsten. framhåller att PROMIS 90-systemetskulle erbjuda en väsentligt utökad väderservice för olika samhällssektorer.Den samhällsekonomiska vinsten, liksom vinsten för svensk industri vid ev.utlandsförsäljning av systemet eller delar därav borde 1980/81:149 10 havägts in vid lönsamhetsbedömningen. erinrar om att institutet i sin anslagsframställningför /82 har begärt särskilda medel för uppbyggnad av enpilotanläggning i . ÖB anser att en utveckling enligt de principersom anges i studien i många avseenden kan bedömas vara fill klar fördel förvädertjänsten. Enligt uppfattning innebär PROMIS 90 att verketsönskemål om tillförlitliga lokala korttidsprognoser kan tillgodoses iökad utsträckning. Naturvårdsverketpåpekar att det skisserade vädertjänstsystemet bl. a. skulle medföra indragningav vissa observationsstationer. En sådan indragning skulle kunna bli tillnackdel för verkets verksamhet i det att problem och merkostnader skulle kunnauppstå med personal till avsides belägna naturvårdsobjekt. LRF avstyrker enutveckling av vädertjänsten enligt PROMIS 90-studien. Statstjänstemannaförbundetkan inte acceptera alla delar i det skisserade vädertjänstsystemet men serpositivt på en utbyggnad av radar- och satelUttekniken. Förbundet anser att, iavvaktan på att ekonomiska och tekniska förutsättningar föreligger för attgenomföra PROMIS 90, en undersökning görs beträffande möjligheterna attytterligare effektivisera observationsstationerna genom att förseobservatörerna med bildskärmsterminaler för sändning av väderinformation. Jagdelar utredningens uppfattning att vädertjänsten bör förändras i en sådanriktning att kundernas krav bättre kan tillgodoses och att kostnaderna begränsas.I nuvarande ekonomiska läge kan utvecklingen och uppbyggnaden av ett nytt vädertjänstsysteminte genomföras genom särskilda tillskott av personal och medel överstatsbudgeten. Erforderliga resurser får skapas genom besparingar och enfortlöpande omprövning av SMHLs befintliga verksamhet och en utökaduppdragsverksamhet. Ett fortsatt analysarbete torde därför behöva utföras bl.a. i syfte att åstadkomma planering för en successiv förändring avvädertjänsten. Därvid krävs en avvägning mellan utnyttjande av nuvarandeorganisation och resurser och användningen av ny teknik. En övergripandeutgångspunkt bör vara en optimering av samspelet människa-maskin. Avsamordningsskäl bör det fortsatta arbetet ske i samråd med den miUtäravädertjänsten och andra intressenter varvid möjligheterna att samutnyttjastatliga tjänster bör undersökas. Vad gäller de regional- ochsysselsättningspolitiska aspekterna vill jag - med hänsyn till vädertjänstens karaktär- särskilt erinra om förordningen (1979:639) om skyldighet för statligmyndighet att följa riktlinjerna för regionalpolifiken. SomSMHI framhåller borde de tekniska system som kommer att användas i den framtidavädertjänsten också vara av intresse för svensk industri. Det är därför enligtmin mening rimligt att de företag som kan ha nytta av en sådanutveckling bidrar till att täcka utvecklingskostnaderna.