prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Utbildningensbetydelse för samhällsutveckUngen i stort ställer ökade krav på kontaktermellan skola, yrkesliv och samhälle i övrigt. Utbildningsfrågornas slarka anknylninglill samhällsutvecklingen gör det angeläget att inom FoU-organisaiionen åsiadkommaett närmare samarbele med andra seklorsorgan. FoU-arbetet inomutbildningsområdet måste därför vidgas och reformer inom ungdomsutbildningarna ovanförgrundskolan och reformer inom vuxenutbildningen måsle på samma sätl som gällerför följas upp och utvärderas. Dessa vidgade uppgifler ställerockså krav på ökade resurser för delta slag av FoU-insalser. Gymnasieskolansframlida organisation är föremål för utredning och de principlösningar somdenna utredning kan komma att föreslå får konsekvenser för FoU-verksamheten.Redan nu står det klarl all en kontinuerlig uppföljning av gymnasieskolanställer krav på en delvis annan strukturering av del pedagogiska FoU-arbetet, isynnerhet i de delar som gäller ell långsiktigt forskningsarbete. Folkbildningenhar varit föremål för en utredning och ett slulbelänkande avlämnades i december1979. Säväl enskilda studieförbund som enskilda folkhögskolor bedriverutvecklingsarbete som är "lokalt" i den meningen au varjestudieförbund och varje folkhögskola har behov av förbundsspecifiki ulvecklingsarbele.Del ställer sig därmed svårt all förena syftena med ett centralt anslag förforsknings- och utvecklingsarbete med sådana legitima behov av utveckling inomden egna organisationens ramar. En bällre lösning på delta problem är all öronmärkavissa delar av de slalliga bidragen för pedagogisk verksamhei lillutvecklingsarbete. Härigenom kan de cenirala resurserna inriktas på förvuxenutbildningen som helhel angelägna problem .samlidigl som det för varjeförbund specifika ulvecklingsarbelel kan ge värdefulla underlag förprioritering av gemensamma insalser. Denkommunala vuxenuibildnlngen utreds , Ulredningens uppgifleromfattar många vikliga delar av KOMVUX' uppgifter. Del är i dagens läge därförsvårt all förutspå KOMVUX' framlida organisation. Direkliven pekar både påbehoven av ökad lokal och regional samordning och principer om ålerkommande ulbildning.Detla lalar för all en sirävan efter helhelssyn också bör prägla FoU-siödei, vilkeli sin lur lalar för all den Prop.1980/81:97 89 FoU-stödorganisationsom skall läcka ungdomsskolan ocksä bör betjäna KOMVUX. Förarbetsmarknadsutbildningens del har regeringen beslutat om enutredning: Arbetsmarknadsutbildning och utbildning i förelag. FoU-behov av meraÖvergripande natur finns inom AMU liksom inom andra uibildningsformer. Detövergripande behovel bör även forlsätlningsvis läckas av FoU-anslagei. Vadgäller del lokala utvecklingsbehovet är förhållandena något mera komplicerade.Den kontinuitet som präglar många andra utbildningar finns av naturliga skälinte inom arbelsmarknadsulbildningen eftersom denna tillhandahålles av arbetsmarknadspoliliskaskäl och snabbi måsle kunna anpassas till förändringar på arbelsmarknaden. Detbehov av lokall utvecklingsarbete som finns inom AMU tillgodoses bl.a. inomramen för de medel som arbetsmarknadsfonden fillhandahåller. Huvudparten avdetta utvecklingsarbete bedrivs emellertid inom ell organ -Slockholms skoldirektionssektion för yrkesutbildning. Vad som här bör diskuieras är om inte decentraliseringsslrävandenainom AMU också skall övervägas vad gäller denna verksamhei. Genom alt spridaresurserna på fler institutioner skulle konlaklerna mellan enskilda AMU-cenlra,länsarbetsnämnder och forskningsinsiiiuiioner kunna ulvecklas och bli ellslöd i del lokala ulvecklingsarbelet. Deställningstaganden LUT 74 gör redan genom alt ange vissa principer som börkänneteckna lärarutbildningen kommer i sin förlängning all slälla stora krav påFoU-verksamheten. För skolväsendets del och därmed för ochdet centralt ledda forsknings- och utvecklingsarbetet är det av vikl alt delalltfort finns kontakter mellan FoU-arbetet, det lokala ulvecklingsarbelel ochlärarutbildningen oberoende av all lärarutbildningen är UHÄ:sansvarsområde. Detla är inle minst väsenlligl för de lärarutbildningar som gesvid högskolor som saknar egen forskningsorganisation. Regionssiyrdserna inlärhär en viklig roll såväl genom sina uppgifter som sina resurser. Samordning pådet regionala planet vad gäller utbildningsfrågor måsle därför även omfalla regionsslyrelserna. Enylleriigare väsentlig förändring inom samhället som påverkar också delpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet är ulvecklingen inom arbeis-rältslagstijiningensområde. Pä såväl del cenirala, regionala som lokala planet förulsältermedbestämmandelagarna samrädsförfarande innan beslut om t. ex,försöksverksamhet och utvecklingsarbete fattas, I enlighet med intentionerna imedbeslämmandelagarna har verksamheien en lokal prägel. Den korla lid som förflulilsedan ikrafllrädandel medger inte några slutsatser om hur lagarna verkat ochhur de påverkar FoU-verksamheten. Till del (xwitiva hör dock all man rentallmänt kan konslalera all del bör vara en styrka för FoU-planeringen om de somskall ulföra arbelel och de närmasl berörda på ell lidigl stadium blir medvetnaom FoU-verksamheiens innehåll och uppläggning. En annan erfarenhet .som vunnitshänger samman med lagen om anställningsskydd. De budgelårsvisa medelslillddningarnahar visat sig slå i konflikt med lillämpningen av LAS. Tillämpningen avgällande lagstiftning bör kunna ske på sådanl säll alt FoU-arbelel underlättas.Med en annan budgetplanering bör del vara miijligt all garantera en konlinuiieli pågående FoU-arbele. Prop.1980/81:97 90 FoU-resultatens spridning och användning (kapitel 10) Ettav de största problemen inom FoU-verksamhelen synes vara hur dess resullalskall spridas och komma till användning. Det var mot bakgrund av detta somkommittén i sin granskning av projektverksamheten (kapitel 5) lade särskild viklvid analyser av FoU-resultatens utnyttjande. Spridning och resultalanvändningär emellertid delar i ett långsiktigt arbete med utbildningsväsendetsutveckling generellt och spridningsfrågorna blir därmed en vital del i ettutvecklingsprogram för utbildningsväsendet i stort. Fråganom spridning och användning av resultat från det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet har behandlats i två särskilda ulredningar under 1970-lalci.Pedagogikutredningen lade 1971 fram förslag rörande systematisering avforskning och ulbildningi pedagogik och den pedagogiska nämnden utredde påregeringens uppdrag frågan om hur resultaten från utbildningsforskningen skullekunna föras ul lill de verksamma lärarna och lill övrig skolpersonal.Pedagogiska nämnden lade fram sina förslag 1973 och dessa har sedan legal lillgrund förde åtgärder som vidtagit för all öka spridning och resultalanvändning. Deninformation som innefattas i del pedagogiska forsknings- och ulvecklingsarbelelär inte begränsad lill informalion från verksamhei som bedrivs med medel från FoU-anslagetutan gäller i tillämpliga delar även annai pedagogiski FoU liksom informalionfrån annan relevani beleendeve-lenskaplig forskning. Det spridningsansvar somdärmed åvilar omfaliar åtskilligt utanför skolöverstyrelsensprojektverksamhet. Informaiionsproblemel är därtill i själva verkel en del avdel övergripande problemel om hur man åsladkommer pedagogisk förnyelse. Begreppelpedagogisk förnyelse har i sin lur en tvåfaldig innebörd. Dels avser det enanpassning av ulbildning och undervisning lill förändrade krav i samhällel,dels avser del sådan förändring av undervisningen som bidrar lill all utvecklasamhället som sädanl. Anspråkenpå FoU och dess nylla är högl ställda. är delvis en följd av alt del ix;dagogiskaFoU-arbelel i hög grad är lillämpningsinriklal och har byggis upp i samspelmellan fäll, forskning och den cenirala myndigheten. Detla oaklai riklas ofta krilikfrän resullalanvändarna mot del pedagogiska FoU-arbetet, en kritik som går ulpå all nyttan av det pedagogiska FoU-arbclci är ringa och all de problem sombehandlas i alllför lilen grad behandlar verkliga (Kh vardagsnära frågor iutbildningen. Kommitién finner denna krilik numera ogrundad. Den genomgång som kommiUéngjort (kapitel 5) av projeklverksamheien inom FoU-anslagel visar, all del inomdenna behandlais problem och omräden av direki belydelse för ulbildning ochundervisning och alt denna ofta leii lill resullal som varil möjliga all omsällai praktisk verksamhet. FoU-arbetethar många användare och resultat måsle spridas till alla som på ell eller annatsäll är berörda av ulbildningsverksamheien. Målgrupperna varierar lill såvälstorlek som lill de uppgifter de har inom ulbildning och undervisning. KommiUénpekar på vissa nyckelgrupper: lärare och lärarutbildare, s|x;cialfunklionärcr,adniinislralörcr och skolledare samt elever och föräldrar. En viklig avnämareav FoU-arbelcl är vidare läromedelsproducenter. Prop.1980/81:97 91 FoU-resullalredovisas på mångahanda säu. Mångfalden i informaiions-ulbudei kan belysasgenom sammanställningar av sådana mera permanenta publikationer som förnärvarande ulgör de viktigaste spridningskanalerna. InomFoU-anslageis ram ulges en lång rad olika publikationer alltifrånövergripande sammanställningar av pågående och avslutat FoU-arbete lill omfatiandeöversikter och analyser inom avgränsade problemområden. Till den förra typenhör olika slag av projeklkalaloger som ger en snabb och översiktlig informalionom olika projekl, var de bedrivs och vilka deras huvudsakliga frågeställningarär. Kataloger av della slag tjänar som en första informalion lill dem somönskar orientera sig i det pedagogiska FoU-arbeiei, De sprids gratis men avfrämst ekonomiska skäl har de hitlills inte nån alla enskilda skolor ochrektorsområden. Vid sidan av dessa ges informalion om FoU-arbeiei ilidskrifter, i monografier och i de lidigare nämnda kunskaps-och områdesöversiklerna. Ulöversådanl informationsmaterial som hämtar sill underlag direkt från FoU-arbelelutger andra permanenta publikationer i vilka FoU-redovisningofta ulgör en del. Dessa publikationer når en betydligt slörre läsekrets ochsprids även de huvudsakligen gratis. Forskningsinstituiionernasrapportering och FoU-redovisning är myckel omfallande redan om man enbarl ser lillde pedagogiska insliiulionerna. Här redovisas emellertid insiilulionernas hela forskningsproduklionvilkel gör del angeläget med en differentierad spridning så au olika målgrupperkan nås av don för dem särskilt relevanta informationen. De nuvarandefortbildnings-avdelningarna utger som en del av sina uppgifler informalionsmaierialinom de olika områden de har ett riksansvar för. Tillalla dessa olika lyper av informalionsmaierial, vilka väsentligen bekostas av slalligamedel, kommer andra viktiga kanaler. Konimiiién pekar särskill på den lärarfackligapressen, på de olika ämnesiidskrifter som finns och vilka erhåller visst ekonomisklstöd inom ramen för FoU-anslagel, De pedagogiska utvecklingsblockens rapporteraren viklig kanal för spridning av erfarenheler från del lokalautvecklingsarbetet och har sin stora målgrupp bland lärare och övrigskolpersonal. Därtill kommer de publikationer som ulges avintresseorganisationer och folkbildningens organisationer där redovisning ochdiskussion av FoU-arbeiets resullal ofta utgör en viklig del. Massmedia-press,radio och TV -är den kanske effektivaste vägen ati nå ul med FoU-informalion lillbreda grupper. Samlidigl förefaller det som om just des.sa kanaler är uinylljadeendast i begränsad utsträckning. Den sannoliklviktigaste kanalen för spridning av FoU-arbeiels resultat och där FoU-arbeietkommer lill användning ulan all ursprungel alllid framgår är läroplanerläroplanssupplement och anvisningar. En förändring i cn läroplan eller enanvisning kan vara resullal av clt mångårigt och vitiförgrcnal FoU-arbeic ävenom man inför själva beslulel om en loriiiuh ing inle kan lolja spåren tillbaka lillenskilda l'"oU-insat,ser, Delråder ingen tvekan om all FoU-arbeici redovisas i lillfreilssiällandc oiiiläiining.Däremot kan del råda slor ivck.samhei om alla dessa olika typer avspridningsvägar verkligen är kända, och om malerialel når ul till dem somhörnas, Problemel är därför all göra befintligt inforniationsmalerial känt lörall därigenom öka användandet av del. Prop.1980/81:97 92 F.nbarien ökad spridning är dock inie tillräcklig för en ökad användning, Informalion mäslevara efterfrågad föralt bli använd och föratt bli efterfrågad måste del finnas ellbehov. Och behov skapas bäsl genom all FoU-resuliaiens användare själva ärdelaktiga i verksamheten. Förulsällningarna härför har ökal vä.sentligt genomde senasle årens reformbeslut pä uibildning.sområdel. Yllerligare insalser måsledock göras också inom det pedagogiska forsknings-och uivcckling.sarbeici. övervägande och förslag anvisar kommittén några vägar lill hur man skallkunna öka efterfrågan och användning av FoU-resullaien genoni an ökamöjligheterna för alll flera alt aklivi della i verksamheien. Delfinns emellertid anledning an framhålla all frågan om resultalanvändning imeär okomplicerad. Den tro på snabba och direki tillämpbara resultat från FoU-arbetelsom präglade främsi 1960-lalel visade sig ofta vara en övertro. Pedagogiskforskning av den art som bedrivs inom FoU-vcrksamhci är primärlinte vad man kallar "discipline research" utan fastmer "policy research".Man får då inie bortse från definitionens senare led - research. innebäralt man inie direki inriktar problemlö-sandci på administrativa åigärder, Prakliskaproblem måste, då de blir föremål för forskning ofta omdefinieras lilldisciplinbundna problem. När resullalen sedan föreligger "åierdefinieras"problemen lill prakliska och adminisiraliva frågor. kan synas som enomväg. Genom sin syftning lill grundläggande kunskaper är del dock ofta engenväg. Del visar sig med andra ord ofta vara så all del mesl prakliska är engod leori. Överväganden och förslag (kapitel 11) Kommitténsuppdrag avser primärt verksamhei med medel frän del särskilda FoU-anslagel: hurdenna verksamhei bör planeras, utföras och följas upp. Uppdraget avser frågorav organisatorisk och administrativ art likaväl som frågor rörande FoU-arbeleisinnehåll. Dessa är i sin lur delar av den övergripande frägan om hur skola och ulbildningskall kunna ulvecklas i enlighel med de allmänna mål som fastställts av riksdagoch regering. innebär enligl kommittén all utvecklingsfrågor gäller all utbildningsverk-samheloch all uiveckling måsle främjas genom en rad olika åigärder, varav forsknings-och ulvecklingsarbelet inom det särskilda FoU-anslageis ram ulgör endasl ensida. Begreppel FoU fär inte förbehållas verksamhei som sker enbart medsärskilda medel eller som är lids- och penningmässigl avgränsad. Del blirdärför särskilt belydelsefulll alt del finns kontaktvägar mellan olika utvecklingsakiiviieieroavsell var de beslutas och bedrivs och oavsell om de ingår i den av FoU-anslagelbekostade verksamheien eller ej. Desärskilda medel som statsmakterna ställer lill förfogande för FoU-arbete inomutbildningsområdet skall huvudsakligen avse sådana mera komplicerade frågor somvanligen inte kan lösas eller belysas inom ramen för normalutbildningsplanering och med gängse adminislrativa ruiiner. FoU-arbeie behöverockså som helhel bedrivas i såväl ett kortsikligl som i ett långsiktigtperspektiv. I del kortare perspektivet behandlas sådana mera kompliceradefrågor på lokal, regional och central nivå rörande undervisningensorganisation och uppläggning som kan behöva lösas eller belysas inom Prop.1980/81:97 93 ramenför gällande mäl innan administrativa, organisatoriska eller melodiska beslulfallas eller som ulgör en förutsättning för all principbeslul skall kunnaförverkligas. I del längre perspektivet behandlas dels generella frägor rörandeundervisningens innehåll och uppläggning, dels frägor av mera allmän art omrelationerna mellan skola, vuxenutbildning och del omgivande samhället, delsockså förändringar som kan ligga lill grund för omprövningoch förnyelse av mbildningcnsframlida mäl, innehåll och organisation. Kommiiiénsöverväganden och förslag är grupperade i sju huvudområden: DSlöd lill del lokala ulvecklingsarbelel DRegional samordning av FoU, grundläggande lärarulbildning, fortbildning ochlokalt utvecklingsarbete D FoU-arbeleis innehåll och genomförande DInternationellt utbyte inom FoU-områdel D FoU-resultatens spridning ochanvändning D Planering och administration av FoU-anslagel D FoU-anslagels sloriekoch planeringsramar Stödtill det lokala utveckhngsarbetet Kommitténsförslag rörande slöd lill del lokala utvecklingsarbetet innefattar slöd frän länsskolnämnderslöd frän forskning och slöd i resultatuppföljningen. alllänsskolnämndema ges vidgat ansvar för den lokala skolutvecklingen och församordning av kommunernas utvecklingsarbete inom respektive nämndsansvarsområde, attdel inom varje nämnd skall finnas en grupp befattningshavare med särskildkompetens för pedagogisk planering och utvärdering, attvarje nämnd disponerar en flexibel resurs försådana utvecklingsstödjande uppgifler, attfyra penningvärde avskiljs frän FoU-anslaget ochfördelas på de 24 nämnderna med hänsyn lagen lill skolverksamhetens omfattningi respektive län, attmedlen tilldelas läisskolnämnderna direkt och disponeras självsländigl avnämnderna, attdessa skall utnyttjas för uppgifter som kräver särskild expertmedverkan, för försöksverksamhelav större omfattning och för stöd till utvecklings-och förändringsarbele somkan följa av större övergripande utvecklingsinsatser av fortbildningskaraktäroch attavskiljandet av medlen sker först i samband med statsmakternasställningstaganden till ansvarsfördelningen mellan och länsskolnämnderna. 'Q&tråffandeforskningsstöd i del lokala utvecklingsarbetet föreslår kommiltén atten särskild resurs, motsvarande högst i 1979 ärspenningvärde, avsätts inom FoU-anslaget för finansiering av tjänster Prop.1980/81:97 94 jämtekringkosinader för forskningsstöd i det lokala utvecklingsarbetet, attresursen successivt byggs ul och lillförs de pedagogiska insliiulionerna iLinköping, , , högskolan för lärarulbildning i Slockholm, Umeä ochUppsala, all verksamheten bedrivs försöksvis i sex är, att innehav av sädantjänst görs tidsbegränsat till högst sex är, att kvalifikationskraven förinnehav av ijänsi skall vara avlagd doktorsexamen eller molsvarande samt erfarenhelerav lokalt och regionall ulvecklingsarbele, att verksamheten anslagsmässigt ulformassom uppdrag från och ingär som en del i ett samlal FoU-program,all verksamheien löpande utvärderas av skolöverslyrel.sen och att möjlighelernalill omvandling av vissa av de.ssa tjänster till fasta tjänster i högskolaninom ramen för högskolans resurser beaktas. Beträffandeslöd för rcstdialuppjöljning i det lokala ulvecklingsarbelel föreslår kommittén alten särskild resurs, molsvarande högst i 1979 årspenningvärde, avsätts för finansiering av tjänster jämle kringkosinader för uppföljningssiödi del lokala ulvecklingsarbelel, attresursen successivt byggs ul och lillförs de pedagogiska insliiulionerna iLinköping, , , högskolan för lärarutbildning i Slockholm, fimeä ochUppsala, attverksamheien bedrivs försöksvis av sex är, attkvalifikationskraven för innehav av tjänst skall vara god kännedom omutbildningsväsendet, erfarenheter av lokall och regionalt utvecklingsarbete samlerfarenheler av fortbildning i olika former attmedel för delta ändamål avsätts inom ramen för medel förfortbildning och attverksamheten ulformas som uppdrag från som led i ett samlal forlbildningsprogram. Regionalsamordning av FoU, grundläggande lärarutbildning, fortbildning och lokalt utvecklingsarbete BelräffandeFoU för grundläggande lärarutbildning föreslår kommittén allett samlal FoU-program för lärares grundutbildning, motsvarande vad som en gångfanns inom ramen för FoU-anslag snarasl byggs upp inom UHÄ, attprojekl av typen utvecklingsblock försöksvis inrättas i sådana orter medhögskola för lärarulbildning som saknar egna resurser för forskning ochforskarutbildning som ett led i arbetet med samordning av läraresgrundutbildning och lokalt utvecklingsarbete, attsädana utvecklingsblock finansieras av , , regionsslyrelsernaoch intresserade berörda kommuner och attansvar för samordning åvilar , i dagens organisation avdelningL. Prop.1980/81:97 95 Beträffanderegional .samordning inom uibildning.somrädei föreslår kommiltén allell regionall samarbele inom uibildningsområdei byggs upp med regionsslyrelsernasom sammanhållande instans, alldel regionala samarbetet ulformas ulifrän lokala och regionala behov och förulsällningaroch altbestämmelserna för regionskollegierna upphävs. BelräffandeFoU-arbeiels innehåll och genomförande föreslår koniniiltcn anintern och extern FoU-verksamhel såväl lidsmä.ssigl som lill sin innehållsamordnas bällre än som sker , framför alll i vad gällerläroplansutveckling och läroplansuppföljning, altFoU-arbelet mera än hillills inriklas på en långsiktig uppföljning avreformerna inom utbildningsområdet, allen problemrelaterad projektplanering inleds i syfte au åsiadkomma en FoU-verksamhetsom är tematiskt uppbyggd och där olika sidor inom eu givet tema kan belysas säallsidigt som möjligl, altden nuvarande standardmodellen med ireårsprojeki bryis upp som dominerande mönsleroch ersätts dels av kortare kunskapsöversikter, dels av längre temaprojeki med särskilluppföljningsansvar, attslörre vikl läggs vid FoU-projekl kring problem rörande relationen mellan ulbildningoch samhälle och all en tvärvetenskaplig uppläggning därvid befrämjas och attUHÄ:s planering av den fortsatta utbyggnaden av de samhällsveien-skapligafakulteterna inriklas dels på vissa breda specialiieier som vuxenpedagogik ochinvandrarfrågor, dels på ämnespedagogisk forskning inklusive yrkesämnenaspedagogik. Belräffandeinlernationellt utbyte inom FoU-området föreslår kommittén altStatens psykologisk-pedagogiska bibliotek behäller sin fristående ställningsom specialbibliotek med riksansvar, attden bas för internationelll utbyte som skapats i anslulning till professuren i inlernalionellpedagogik vid bevaras, atii tidskriften om Ulbildning även ingår redovisningar och analyser av relevaniinternationell uibildningsforskning och an samarbelemellan anslagsbeviljande organ och myndigheier och högskolan inleds i syftealt effektivisera uinylljandel av befintliga resurser för finansiering avgästforskare, för dellagande i inlernalionella konferenser och för finansieringav studieresor i utlandet. Prop.1980/81:97 % Belräffandespridning och användning av FoU-arbeteis resultat föreslår kommitién attinnebörden av begreppet resultat vidgas att omfatta erfarenheter i vidbemärkelse, attinformation sprids ocksä om de svårigheter man möter i olika utvecklingsprojekt, attäigärder i syfte att effektivisera informationsspridningen och göra den meraanpassad lill olika målgrupper vidtas, attläsår- och läsvärdesundersökningar av olika typer av FoU-information genomförsoch att Delegationen för teknisk och vetenskaplig informalion får detsamordnande ansvaret för dessa, attde lärarfackliga tidningarna på ett mera systematiskt sätl än fårtillgång lill informalion om FoU-arbetel, altskolöverstyrelsen prövar möjligheten att sprida kännedom om FoU-arbelel och omdess informationsmaterial genom FoU-blad som med viss periodicitet införs itidningar med skolanknytning, attolika ämnesiidskrifter tillförs kvalificerad veienskaplig information frånforskning inom respektive ämnesområde, attkunskapsöversikter och sammanfattningar av forskningsresultat inom olikaområden blir en väsentlig del av de närmaste årens FoU-arbete, atiprojektplaneringen i fortsättningen innehåller säväl plan för resultatuppföljningsom medel för denna och alten samtidig planering av FoU- och fortbildningsprojekt sker i skolöverstyrelsenför sädana områden där resultatuppföljning innebär fortbildningsinsatser. Planeringoch administration av FoU-anslaget Ställningstagandenoch förslag rörande planering och administration av FoU-anslaget innefattarmyndighetsansvar, den pedagogiska nämnden, FoU-arbelei inom skolöverstyrelsensamt samråd i FoU-frågor. Beträffandeplanering och administration av FoU-anslagel föreslår kommittén