prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — jämfört med ett oförändrat regelsystem. Inombosladsbidragssyslemet förslås en sänkning av inkomstgränsen för ensamståendeulan barn. Vidare föreslås en ändring av Inkomstprövningsreglerna, så att ävenstudiemedel beaktas vid prövningen. Föreskrifterna för beräkningen avbidragsgrundande boendekostnad för småhusägare ändras sä att poslen föravskrivningar inle längre skall ingå. Genom dessa ändringar uppnäs en totalbesparing på ca 255 milj. kr. Destatliga lånen till kommunala markförvärv föreslås bli avvecklade. Inga beslutom nya lån bör meddelas efter . Härigenom görs en besparing påca 100 milj. kr. En proposition om nya regler för statligt stöd lillenergisparande avses lämnas lill . Enligt regeringenspreliminära bedömning kan besparingar pä ca 300 milj. kr. 1980/81:20 69 Inom område föreslås slutligen alt destatliga bidragen till översiktlig planering skall avvecklas. Inom industridepartementets område föreslås all ingetytterligare kapitaltillskott ges till de regionala utvecklingsfonderna.Däremot vidgas fondernas rätt alt ställa ut garantier. Besparingen påstatsbudgeten uppgår till 125 milj, kr. Till energihushållning inom näringslivet finns förinnevarande budgetår anvisat ett anslag om 225 milj. kr. Från anslaget lämnasbidrag lill om-slällningsälgärder i näringslivels befintliga byggnader ochprocesser. Genom de senaste årens oljeprishöjningar har företagen fältincitament all genomföra sädana investeringar ulan särskilda bidrag. Statligabidrag till energibesparande åtgärder i näringslivels byggnader och processerbör därför inte ulgå efter utgången av . Från anslaget utgår även stödlill prototyper och demonstralionsanläggningar. Förslag om all inrätta enavgiftsfinansierad fond för bl. a. investeringar i teknik som kan ersätla oljakommer all läggas fram . Slöd till prototyper och demonstrationsanläggningarbör fortsättningsvis lämnas frän den nya fonden. Inom industridepartementets område genomförs vidare ettantal mindre besparingar som sammanlagt uppgår till 35 milj. kr. De beröruranprospek-teringen vid statens geologiska undersökning, åtgärder ietableringsfräm-jande syfle, åtgärder i glesbygder, slatens industriverk,informationssystemet företag - samhälle, sprängämnesinspektionen samlbranschfrämjande åtgärder. Inom kommimdeparlementets område föreslås en översyn avplaneringsfunktionen vid länsstyrelserna och en höjning av exekulionsavgifiernavid kronofogdemyndigheterna. Besparingarna beräknas lill 35 milj. kr. Jag övergår nu till frägan hur besparingsprogrammelpåverkar hushållens ekonomi. Helårseffeklen av de i programmet föreslagnabesparingarna uppgår exkl. effekten på slatsskuldräntorna lill ca 6,1miljarder kr. av detta belopp avser besparingarsom inte primärt påverkar hushållen. Exempel på sädana besparingar är minskningenav försvarsulgifterna, nedläggningen av utlandsmyndigheter inom utrikesförvaltningen,de föreslagna nya principerna för beräkning av medelsramen för internationelltutvecklingssamarbete saml de föreslagna rationaliseringarna inom statensjärnvägar, vägväsendet m.fl. områden. avserbesparingsåtgärder som riktar sig mol kommunsektorn, organisationer ochförelag. Som exempel pä dessa besparingar kan nämnas de ändrade reglerna förutbetalning av statsbidrag lill , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen, avvecklingen av lån lill kommunala markförvärv, minskningenav skatteutjämningsbidraget till församlingarna, minskningen av slödel lilldagspress och organisationslldskrifler, avvecklingen av bidraget lill rederiernaför sjöfolkets fria resor samt avvecklingen av bidraget för energibe- Prop.1980/81:20 70 sparande åtgärder inom näringslivet. Mol bakgrund avmöjligheterna att rationalisera och förbilliga berörda verksamheter förutsättsatt dessa besparingar i allt väsentligt inte vältras över pä hushällen. Återstående del av besparingsprogrammet som uppgår till ca3,. päverkar på olika sätt hushällens ekonomi. Av det nämnda beloppet avser . ellstor antal besparingsposler som påverkar hushållens ekonomi endast i den mån deefterfrågar den aktuella typen av samhällsservice. Hit hör främst laxehöjningarinom SJ, ökade avgifter för vapenlicenserna, pass, lagfarts- ochinlecknlngsärenden m. m. på justiliedeparlementets område saml ökade avgifterför läkemedel, sjukvård m. m. Vidare kan nämnas de föreslagna ändringarna irättshjälpslagen saml den föreslagna minskningen av bidragen tillstudiecirklar. Olika hushåll påverkas på olika sätt av dessa besparingsåtgärder.Enligl en ren per capita-beräkning blir effekterna av besparingsåtgärdernaknappt . per individ och år. Vissa av de föreslagna taxe- ochavgiftshöjningarna, nämligen avgiftshöjningarna på receptbe-lagda läkemedel ochpå patientavgifterna i öppen värd, skulle emellertid för ett litet antalhushåll kunna ge effekter som inte står i överensstämmelse med rimliga krav påen socialt inriklad fördelningspolitik. För all motverka dessa ogynnsammaeffekter föresläs ett gemensamt högkoslnadsskydd för inköp av läkemedel ochbesök 1 öppen vård. avser slutligen besparingsåtgärdersom påverkar stora gruppers disponibla inkomst. Av dessa besparingsåtgärder ärde ändrade principerna för fastställandet av basbelopp m. m., den successivaneddragningen av livsmedelssubventionerna, regeländringar avseendebostadsbidragen och de kommunala bostadstilläggen saml minskningen avräntebidragen de tyngst vägande. Jag har tidigare redovisat huvuddragen i dessabesparingar. Nedtrappningen av livsmedelssub'enlionerna beräknas medden angivna inriktningen öka levnadsomkostnaderna för t.ex. en ivåbarnsfamiljmed ca . För bostadsbidragen och för de kommunala bostadstilläggenföreslås förändringar som päverkar hushällens ekonomi med sammanlagt ca 440milj. I syfle att begränsa bostadsbidragen lill att endast läckaverkliga utgifter för bostadskonsumtionen kommer regeringen att besluta allnågon av-skrivningsposl inle längre skall medtas när den bidragsgrundandebostadskostnaden fastställs. Bostadsbidraget påverkas endast i den månbidrags-grundande bostadskostnaden inkl. avskrivningsposten ligger pä ellerunder den övre hyresgränsen. Åigärden kommer således att i första hand påverkahushåll som i utgångsläget har förhållandevis låg boendekostnad. Vidare föreslås inom bosladsbidragssyslemet vissa åtgärderför all utjämna olikheterna i ekonomisk bärkraft mellan hushållen. Dessaåtgärder avser ensamstående utan barn och studerandehushäll. 1980/81:20 71 De nuvarande inkomsiprövningsreglerna för de kommunalabosladstill-läggen innebär alt de inte börjar reduceras förrän inkomstenöverstiger folkpension inkl. pensionstillskott jämte ett belopp på . perår för ensamslående och . för makar tillsammans. Denna inkomstgränsföreslås sänkt med I . för ensamslående och med I . för makar.Huvuddelen av de hushåll som berörs fär KBT sänkt med . Räntebidragenföreslås totalt minska med 600 milj. kr. Åndrade regler för beräkning avräntebidrag saml effekterna härav kommer att redovisas i den proposition om nyavillabeskattningsregler som regeringen kommer att lägga fram. Minredovisning ger vid handen att de föreslagna besparingsåtgärderna endast iförhållandevis begränsad omfattning påverkar hushållens disponibla inkomster.Besparingsförslagen har vidare - som framgått av redovisningen - utformats såatt de svagaste hushållen skyddas. Jag vill i sammanhanget också nämna att enhöjning av pensionstillskotten liksom höjda dagpenningklasser aviseras ipropositionen. Syftet härmed är all förbättra situationen för ett par av deinkomstsvaga grupperna. Förutsattatt budgetunderskottet skall reduceras är alternativet till besparingarskattehöjningar. Om man för olika hushållstyper jämför effekterna avskattehöjningar med effekterna av sparprogrammet finner man alt skillnaderna ärmycket små. Som jag tidigare redovisat ger emellertid skattehöjningar en radnegativa effekter som bl.a. påverkar tillväxten i ekonomin och därmed förutsättningarnaatt i ell längre perspektiv skydda de svaga grupperna. Som jag därvidframhållit är alltså besparingsinsalser i huvudsak alt föredra framförytterligare skattehöjningar. Enförbättring av slatens finanser måste, som framgått i annat sammanhang, ses iett långsiktigt perspektiv. Fortlöpande insatser för att åstadkommabesparingar i statlig och statligt finansierad verksamhet kommer att krävasunder en följd av år. Besparingen innebär omprövning och omprioritering avgjorda åtaganden och förutsätter i regel ell visst utredningsarbete, s.k.översyn, för att fä fram nödvändigt informationsunderlag. Min företrädareredogjorde i kompletleringsproposilionen (prop. 1979/ 80:150 bil. 2. s. 4752)för ett antal översynsprojekt som regeringen beslutat att initiera. Jag vill nuöversiktligt redovisa de ytteriigare översynsprojekt som resp. statsråd senarekommer all anmäla. Inomjustitiedepartementets område kommer möjligheterna att göra ytterligarebesparingar inom rättshjälpen utöver de som anges i propositionen att utredas.Denna översyn kommer alt avse bl.a. rättshjälpens omfattning, den enskildesekonomiska medverkan och utvecklingen av biträ-desersäilningarna. Vidare kommeren organisatorisk översyn all göras av rikspoUsstyrelsen med sikte pä altminska personalbehovet enligt de riktlinjer som polisutredningen angett. Inom försvarsdepartementels område kommer debesparingsåtgärder att Prop.1980/81:20 72 kartläggas som ligger i samverkan mellan försvaret ochövriga samhällssektorer. Vidare kommer all ses över isyfle att göra detta mindre kostnadskrävande. Inom område kommerverksamheten inom statens vägverk all ses över. Inom verket pågår redan - päinitiativ av verket - en översyn av verkets organisation, personalbehov m.m. påcentral, regional och lokal nivå. Åven en del av verkels regionalabyggor-ganisation. de norra byggdislriklen, ses över. Regeringen har vidare uppdragitåt att i samråd med trafiksäkerhetsverket och utreda och genomföra åtgärder som minskar beläggningsslitagetpå vägarna till följd av användningen av dubbade däck. Regeringen hardärutöver uppdragit ål all utreda möjligheterna att minskakostnaderna i den statliga färjeverksamheten. Inom samma departements områdekommer att få i uppdrag alt undersöka möjligheternaatt få till stånd ett effektivare utnyttjande av Isbrytarna. Vidare kommer inompostverkets område tjänstebrevsrällen och reglerna för frankeringsfrihel attses över. Inom budgetdeparlemenlets område kommer behovet avverksamheten inom nämnden jör samhällsinformation alt prövas. De olikamyndigheternas egen kompetens pä informationsområdet har successivt byggts ut.En avveckling av nämnden bör därför övervägas. Eventuella kvarstående behov avinsatser för samordning och rådgivning liksom utgivningen av tidningen torde kunna föriäggas till en annan befintligmyndighet. Inom område kommer de regler somstyr utbetalningen av statsbidrag till gymnasieskolan all ses över i syfte attåstadkomma en effektivare kostnadskontroll. Inom område kommer konsumentverketsverksamhet alt beröras av översynsarbele. Vissa besparingar avseende verkelpresenteras i propositionen. Härutöver kommer möjligheterna att åstadkommaytterligare besparingar efter /82 alt utredas. Inom område bör det varamöjligt all ytterligare effektivisera arbetsmarknadsverkets administration ochorganisation. Flera utredningar - både sädana som utförts av verkel och sådanasom ulförts av utomstående, bl. a. riksrevisionsverkel och revisorer- har redan gjorts eller pågår i detta syfle. Resultatet av detla arbete kommerdelvis att presenteras i den kommande budgetpropositionen. I syfle attintensifiera dessa ansträngningar kommer dessutom att tillkallas en kommittéför all utreda framtida ansvarsområde ochorganisation. Enligt vad jag erfarit avser chefen för arbetsmarknadsdepartementetalt senast i samband med den sysselsätlningspolitiska propositionen återkomma idetta ärende. Avsikten med denna översyn bör vara att åstadkomma ett ännueffektivare utnyttjande av resurserna inom arbetsmarknadspolitikens område. Prop.1980/81:20 73 Inom kommundeparlemenlels område, slutligen, avses enöversyn ske av olika planeringsformer som bedrivs av länsstyrelser, kommuneroch landstingskommuner. Syftet är att få till stånd en rationalisering och enbättre samordning av planeringen. Länsstyrelsernas insatser bör anpassas lillden kompetens som finns uppbyggd i de olika kommunerna. Målet är att /82 göra besparingar på länsstyrelserna med 5 milj. kr. Statsinkomsternas utveckling styrs i hög grad av deanlaganden som görs om den framtida löneutvecklingen. Närkompletleringsproposilionen presenterades fanns ännu inga centralaavlal om lönerna för . Löneavtalen blev dock klara 1 sådan lid alleffekterna härav kunde beaktas av vid fastställandet av statsbudgetenför /81. Till följd härav justerades statsinkomsterna för dettabudgetår upp med . i förhållande till beräkningarna i propositionentill . Därvid beaktades ocksä den tillfälligaskaltereduktionen på ca . Pä utgiftssidan har den av riksdagenfastställda statsbudgeten en omslutning om . vilket är 3miljarder kr. mer än i beräkningen i kompletleringsproposilionen. Skillnadenförklaras av utgifter som har samband med löneavtalen. har sålundabeaktat att kostnaderna för statliga löner, utgifter för vissa andra löne- ochprisberoende anslag saml kostnaderna för livsmedelssubvenlioner blir högre änvad som beräknats i det reviderade budgetförslaget. Sammanfattningsvis innebärdetta att underskottet 1 statsbudgeten för /81 las upp lill 53,8miljarder kr. har beslutat om höjning avmervärdeskatten och vissa punktskatter. Det förslag till besparingar istatsverksamheten som jag översiktligt presenterat leder inte bara lillbesparingar under /82 och framåt utan ger därtill en vissbudgetförstärkning redan under innevarande budgetär. Mol bakgrund härav villjag i korthet redovisa min aktuella bedömning av budgetutvecklingen underinnevarande och nästa budgetår. Enligt vad jag erfarit kommer konjunkturinslilulet i sinhöslrapport all beräkningsmässigt använda två alternativ för löneutvecklingenför är 1981. Del lägre av alternativen förutsätter i princip en prolongering avnuvarande avlal. Viss löneglidning inräknas dock. I det högre alternativetförutsätts utöver löneglidning viss löneökning till följd av nya avlal. Jagkommer i del följande att kort redovisa effekterna pä statsbudglen av bådaalternativen. ansluter löneutvecklingen till de schablonmässigaförutsättningar som angavs 1 vårens långtidsbudget. Jag vill i dettasammanhang peka pä de effekter som en mellan åren starkt varierandelöneutveckling får på statsbudgeten. Till följd av systemet förkommunalskatteulbelal-ningarna leder en snabbare löneutveckling under ett visstär än under de Prop.1980/81:20 74 bakomliggande åren lill all inkomstskallen ökar snabbareän löneutvecklingen. Om löneutvecklingen därefter blir långsammare kommer denstatliga inkomstskatten kassamässigl all öka än långsammare beroende pä altstatsskatten förenklat uttryckt ulgör nettot av totalt inflytande inkomstskatterminskal med utbetalningarna av kommunalskaltemedel. En snabb uppbromsning av löneutvecklingen såsom ikonjukturinstitu-lels lägre alternativ, ger därior kortsiktigt ett sämrebudgelulfall än det högre alternativet där löneutvecklingen över åren är någotjämnare. Det högre alternativet med den jämnare löneutvecklingen mellan årenåterspeglar därmed bättre den statsfinansiellt långsikliga effekten. Statsbudgetens saldo jÖr innevarande budgetår Med angivna förutsättningar beräknar jag attinkomsterna för /81 med det lägre alternalivel förlöneutvecklingen bör räknas upp med ca . jämfört med nivån islalsbudgelen. Motsvarande i del högre alternativet blir inemot 8 miljarderkr. Viss del av ökningen - . - är dock hänförbar till tekniskafaktorer som sammanhänger med alt vissa punklskallehöjningar i statsbudgetenbeaktades i anslaget till oförutsedda utgifter på budgetens utgiftssida. Ca 0,3miljarder kr. av inkomsluppräkningen sammanhänger med de besparingsåtgärder somnu framläggs. Resterande del av ökningen är främst hänförbar lill beslutet omhöjning av mervärdeskatten samt i det högre alternativet ökade intäkter fråninkomstskallen. Utgifterna för innevarande budgetär förutses nu bli ea 212resp. Ökningen jämfört med slalsbudgelen - strax under resp.strax . i de båda alternativen - beror dels pä den tidigarenämnda omföringen av punktskatterna dels på att utgifterna för vissaprisberoende anslag m. m. nu beräknas bli högre än vad som angavs istatsbudgeten. De ökade kostnaderna är främst hänförbara till räntor pästatsskulden samt folkpensioner. De nu aktuella förslagen till besparingar geren minskning av statsutgifterna med ca . redan för innevarandebudgetär, vilken jag avräknat i de belopp jag angav. Jag vill i dettasammanhang även nämna att ersättningarna till kraftbolagen för koslnaderorsakade av den uppskjutna laddningen av vissa kärnkraflsagg-regat förinnevarande budgetår beräknas nu bli någol mindre än vad som tidigareberäknats. Kostnaderna kommer i stället alt skjutas framåt i tiden och höjautgifterna för påföljande budgetår. Denna minskning för innevarande budgetårmotverkas dock av alt jag nu förutser att kostnaderna för vissa andra utgifter,som beaktades vid beräkningen av oförutsedda utgifter, torde bli högre. Sammanfattningsvis innebär min nuvarande bedömning attunderskottet i statsbudgeten med del lägre lönealternativet skulle bli 51 å 52miljarder kr. I alternativet med en något snabbare utveckling av lönesumman kanbudgetsaidol beräknas till strax . 1980/81:20 75 I riksrevisionsverkels publicerade budgetprognosnr I beräknas budgetunderskottet till . Mina kalkyler liggersåledes väl i linje med verkets beräkningar. Reviderad långtidsbudgetberäkning för /82 Min beräkning av budgetläget för /82 utgåri huvudsak från vårens länglidsbudgelberäkning. Med de justeringar avförutsättningarna vad gäller räntenivån som gjorts skulle del saldo somberäknades i långtidsbudgeten allting annat oförändrat behöva uppräknas medca . I den reviderade beräkning jag nukommer all presentera beaktar jag därutöver effekterna av beslul oeh förslagsom framkommit efler presentationen av långtidsbudgeten. Utöver det nyalöneavtalet kommer jag sålunda att beakta dels de beslutade skattehöjningarnadels de besparingsförslag som är aktuella. Statsinkomsternakan nu uppskattas till , i alternativet med lägre löneökningoch till . i alternativet med en snabbare löneutveckling. Dettainnebären uppräkning med II å12 resp. 20 ä . jämfört med långtidsbudgeten. I beräkningarnalill långtidsbudgeten förutsattes dock all nya beslul om punklskallehöjningarskulle komma all inbringa sammanlagt . Dessa beaktades iberäkningen på budgetens utgiftssida. Den egentliga budgetförstärkning som deökade statsinkomsterna ger jämföFl med långtidsbudgetberäkningen begränsassåledes lill ca 9 resp. . Uppräkningen är främst en följd av denya avtalen saml de beslutade tidigare inte beaktadeskaltehöjningarna. De besparingsåtgärder som vidtas kan beräknas svara förca en halv miljard av uppräkningen av inkomsterna /82. Det bör 1delta sammanhang understrykas att beräkningen av inkomsterna f. n. är behäftadmed stor osäkerhet. Delta gäller främst inkomstskatten. Ett bättre underlagkommer att föreligga när inkomstberäkning föreligger idecember. Del kan inle uteslutas att in-komsiprognosen därvid kommer altuppjusleras. Utgifternaför /82 kan inklusive föreslagna besparingsåtgärder uppskattastill inemot . i alternativ med den lägre löneutvecklingen. högre alternativet ökar kostnaderna för vissa pris-och lönekänsliga anslagmera vilket ger en total utgiftsnivå på ca . I mina beräkningarutgår jag i huvudsak från långtidsbudget-kalkylen justerad med hänsyn till nuaktuella pris- och löneanlaganden samt lill den högre räntenivå som jag nyssnämnde. Dessutom har beaktats följdeffekterna /82 av de beslul somtagits om höjning av livsmedelssubventioner och barnbidrag. Besparingsprogrammelberäknas medföra en minskning av statsbudgetens utgifter med ca 5,1 miljarderkr. och som jag har nämnt en ökning av inkomsterna med en halv miljardkr. Avvikelsen mot den beräknade helårseffeklen av besparingsålgär- Prop.1980/81:20 76 derna, som jag inledningsvis presenterade, beror på delsatt vissa av åtgärderna inte får fullt genomslag under /82 delsatt vissa av besparingarna inom socialförsäkringssektorn inle har tillförtsstatsbudgeten. Mina beräkningar av inkomster och utgifter för budgetåret1981/82 resulterar sålunda trots nu aktuella besparingsåtgärder i ettunderskoll om strax . i alternativet med den lägrelöneutvecklingen. Kalkylerna baserade på det högre löneantagande somkonjunkturinstitutet tagit fram resulterar i ell budgelsaido på inemot 54miljarder kr. Jag vill dock ånyo starkt understryka den osäkerhet somföreligger i beräkningarna pä detla stadium. Inkomstprognosen har sålundaendast i mycket begränsad utsträckning kunnat baseras på aktuelltutfallsmalerial. Åven ut-giflsbedömningen är 1 nuvarande skede av pågåendebudgetarbete mycket schablonmässig. De övriga åtgärder som kan föranledas avbudgelutvecklingen och den konjunklurpolitiska situationen fär jag anledningatt senare återkomma till bl.a. budgetproposition. 3.5 Budgetpolitiska riktlinjer på Behovet av alt se över och begränsa den offentligautgiftsexpansionen har pä senare år blivit aktuellt inle enbart i utanäven i flertalet andra . De ekonomisk-politiska problem somflertalet av dessa länder står inför har påverkat förutsättningarna för denbudgelpolitiska beslutsprocessen och ställer krav på institutionella ochmetodmässiga förändringar. starka ekonomiska tillväxt var istor utsträckning de offentliga budgetarnas roll att rationellt fördela ellväxande tillskott. Det var därför naluriigt att metodutveckling och meloddebaltkoncentrerades till rationella system för resursfördelning. En rad nyamelodiska grepp som programbudgetering, kostnads-, intäkts- ochopera-lionsanalys började alt tillämpas i budgetprocessen iolika länder. Under senare delen av 1970-lalet avtog i flertaletOECD-länder den ekonomiska tillväxten som utglftslrycket Inomoffentlig sektor fortsatte och i mänga fall t. o. m. ökade 1 styrka. Som jagtidigare redovisat uppstod ett växande gap mellan offentliga inkomster ochutgifter. Som en följd härav gavs i allmänhet högstaprioritet åt förstärkt utgiftskontroll, hårdare prövning av nya åtaganden ochbegränsningar av de totala utgifterna. Därmed har diskussionen kring denbudgetpolitiska beslutsprocessen kommit att kretsa kring möjligheterna att utnyttjabudgeteringssystemen i resiriklivi syfte. Man har också börjat söka efterenklare och mera handfasta åtgärder i syfle af. nä en effektivareulgiflskontroll. En sådan ansats som lillämpas i flera länder - däriblandCanada, , , , och Nederlän- 1980/81:20 77 derna är alt med hjälp av tämligen grova schablonmetoder åstadkomma snabbabesparingar. Som exempel på sådana metoder kan nämnas utgiftstak, frysningarav utgiftsnivåer, styrning av kassamässiga utbetalningar och politisktbeslutade procentuella neddragningar av utgiftsnivån på störreändamålsområden. En annan ansats som prövasi flera länder är all utifrän politiskt övergripande utgångspunkter identifieralämpliga besparingsomräden och att därefter i tillämpliga delar utnyttja meraavancerade metoder för direkta besparingsinsalser. De s. k. översynsprojekl somnu påbörjats i vårt land kan hänföras till denna teknik. Att döma av andraländers erfarenheter torde det stå klart alt långsiktiga besparingsbehov kräveren inriktning av detta slag. En förutsättning är dock alt en politisk viljaföreligger att utnyttja del material som sädana översyner föranleder. Besparingsprogram harunder lagts fram i flera västländer med regeringar av olikapolitisk färg, bl.a. i , , , ochÖsterrike. Den danska sparplanen för uppgår till 8 miljarder danskakronor, vilket motsvarar av BNP. Härav faller 3,5 miljarder påkommunerna. 1 fall gäller som riktmärke all budgetunderskottethögsl får uppgå till 5,av BNP. Åven om Institutionellaoch politiska skillnader finns mellan de olika länderna föreligger vissalikheter vad gäller besparingsprogrammens inriktning.