prop · G40389 · 1980-12-31 00:00:00 — STU delar åsikten om behovel av ökade internationellakontakter. En neddragning av den egna forskningsverksamheten kan dock sänka kompetensnivånpå institutet så att de utländska erfarenheterna inte kan tillgodogöras pärätt sätt. En inle oväsentlig del av verksamheten vidGlasforskningsinstitutet består av kunskapsuppbyggnad. Det är därvid viktigtatt dessa kunskaper sprids till alla inom glasbranschen som kan ha nylla avdem. STU delar därför uppfattningen att en ökad satsning bör göras påutbildningsverksamheten. STU tar inte nu slällning till i vilken formutbildningen bör bedrivas. STU delar sammanfattningsvis industriverkets bedömning attnuvarande stöd till Glasforskningsinsiitulel bibehålls, alt branschen meraktivt bör utnyttja sin möjlighet alt styra forskningsinriktningen, attfortbildning av glasinduslrins personal bör främjas. Prop.1980/81:89 , 87 anser atirelationerna mellan Glasforskningsinsiitulel och de medlemsföretagenbeskrivs pä ett sätt som ger cil alltför negativt intryck. Styrelsen, de anställda vid inslilulel liksom även STU harhaft intrycket att just de goda relaiionerna mellan inslilulel och företagenvarit en stor lillgäng för verksamheten under de snart 35 är institutet exisleiat. Enligt slyrelsens åsikt kan de problem, som tydligenuppställ pä senare tid. i slor ulslräckning hänföras lill branschens akulaekonomiska svårigheter samt struktur- och personförändringar i den manuellaindustrin. Ulredningen säger alt medlemsföretagen brisler dä detgäller styrningen av institutets verksamhei och del är rikligl alt sällan nägrakonkreta förslag till FoU-insatser till institutet läggs fram. Denna situation är dock den vanliga för alla branschforskningsinstiluioch i stor ulslräckning även för de slörre induslriförelagens ulvecklingsav-delningar.Genom all man vid inslilulel syslemaliskl bygger upp kompelens är delnaturligt all flerlalel förslag lill FoU-projekl tillkommer pä inilialiv frän insiiluienoch i mindre ulslräckning frän produklionssidan. effekfivare utnylljande av instituleis resurser synes inlei slörre ulslräckning kunna förväntas genom "ökad styrning" fränindustrins sida, men däremol genom all belydligl större resurser sälls in fördirektkontakter och ömsesidig informalion sä all instituleis medarbetare fär förbällradinsikt i företagens närliggande behov av FoU och leknisk service och kaninrikta verksamheien pä dessa behov. En ökad salsning pä ulbildning vid förelagen inominstitutets kompetensområde skulle underlätta effeklivl samarbele mellanförelag och inslilul. Slyrelsen vill även fäsla uppmärksamhel vid all de koslnader.dels i form av konsullalionsarvoden lill inslilulel och kanske i än högre gradför brukens egna arbelsinsalser och ev. produktionsbortfall, som uppslår isamband med överföring av FoU-resullat lill produktion, f.n. allvarligt minskarde brukens vilja och förmåga all utnyttja institutets förslag, idéeroch tjänster. De företagen borde i nuvarande läge få möjlighetall erhålla bidrag för all minska sina koslnader i samband med överföring av FoU-resullatlill praktisk användning. Vid bedömning av institutets verksamhet måste klargörasall resurserna är relativi små. Hela omsättningen för institutet ochservicebolag är ca 3 milj. kr. Antalel anställda är 15 personer, härav tre medakademisk ulbildning. en med speciell glasleknisk ulbildning saml treingenjörer. Anlalel medlemsförelag är f. n. 38. varav 12 bruk.Samtliga ställer givelvis vissa krav pä insatser. Eftersom säväl instituleis styrelse som STU ulirycklåsikten, alt effektiv FoU-verksamhel vid ett branschforskningsinstilui knappastkan bedrivas, om omfallningen minskar väsentligt under den som f, n. gäller förGlas-forskningsinstitutet, har en medveten salsning skett för att successivtkompensera minskningen i den branschen genom alt rikta verksamhetenäven mol andra omräden, som kan utnyttja den kompelens och utrustning sombyggts upp under institutets 35-åriga tillvaro. I ulredningen sägs all institutet lägger ned belydandearbete pä grundforskning. 1 verkligheten har dock inslilulel inle resurser försädan forskning. Den kollekliva FoU-verksamhelen som stöds av STU ochindustrin ägnas praktiskt taget uteslutande äl tillämpad forskning ochidéutveckling. Del hade varil värdefullt, om utredningen framhållit, att deresultat som Prop.1980/81:89 88 sädan forskning ger och den kunskapsbank, som därigenomuppbyggs, är en väsentlig förutsättning för industribranschens utveckling (jfr lVA:sstudie: "Kunskap och konkurrenskraft". IVA:s meddelande nr 223,1979). Ullålandel all ökade "grundkunskaper" inom glasinte skulle innebära nägol väsenlligl bidrag lill den industriella utvecklingenför den glasinduslrin är förvånande och det är snarasl genanl förutredningen, att den icke dementerar ell sådant uttalande. Det är snarare såalt brislen pä glaslekniska kunskaper och kanske specielll materialegenskaperär ell handikapp för svensk glasinduslri i jämförelse med motsvarande induslrii andra länder l.ex. Grundkunskaper krävs också förall genomföra "jordnära" projekl. Utredningen har studerat det tyska HVG. HVG ärhuvudsakligen lill för att organisera, men inte självt driva FoU. Verksamheienskiljer sig således väsentligt från den som drivs vid branschforskningsinstiluioch är därför inle någol lämpligl jämförelseobjekt. Det hade varil värdefullt om ulredningen studeratverksamheten vid de glasbranschinslilul som finns i l.ex. del lyska instituteti Wiirls-burg. del engelska BGIRA i , det belgiska i , delitalienska i , del ijeckiska i Hradec Kralove eller del polska i . Dessa insfilul är väsentligt större och mer välutrustadeän Glasforskningsinsiitulel i . Om vi bortser frän de ösleuropeiska ochmöjligen frän det italienska, finansieras dessa huvudsakligen av sloramaskinella glasföretag samt vissa slalliga anslag. Av denna anledning ägnar sigdessa institut i myckel ringa grad ål glasbruk och driver i huvudsaklångsiktiga och relativi vetenskapligt avancerade projekt av iniresse förstorföretagen. Del är inlressanl all konslalera all åtskilliga utländskamanuella glaspro-ducenier uttrycker intresse för institutet i , därför där bygger upp kunskap för all lösa uppgifter just inom de brukensintresseområde med inriktning på praktisk tillämpning och teknisk service. Styrelsen föreslär alt glasforskningsinsiitulel fär ökaderesurser för kontaktverksamhet, information samt insatser i samband medöverföring av FoU-resullat till praktisk användning vid företagen. Anslaget föreslås uppgå till . för vart och ellav de tre närmaste åren, alltsä totalt . Alternativt föreslås alt STU under motsvarande periodhöjer sin finansieringsdel för institutets ramprogram frän nuvarande till60% för den del som utgörs av de bmkens insats. Slyrelsen ser med tillfredsställelse förslagel om stöd förutbildning och anser att delta bör användas för undervisning och framtagning avundervisningsmaterial med utnyttjande av institutets personal och övrigaresurser. En sådan utbildningsverksamhet skulle leda till elleffektivare utnyttjande av institutet genom ökade kunskaper på företagen omglasets teknologi och malerialegenskaper och om de tekniska problem, som finnsoch uppträder inom glasindustrin. (): Man kan befara att branschens ansirängdafinansiella situation lillsammans med osäkerhet beträffande marknadsför-ulsätlningaroch strukturförändringar medfört betydande negativa återverkningar för FoU-verksamhelen.Ökade statliga insatser torde enligt KF:s uppfattning därför bli avgörande förbranschens långsiktiga utveckling. Arbetsmiljöfrågorna bör beredas centralplats i samband med bran- 1980/81:89 89 schens tekniska förnyelse. Den malerialtekniskakompetensen kan ulvecklas i samspel med andra malerial och branscher.Slutligen vill KF slarkl betona vikten av all konsumenternas intressen ochbehov tilläts påverka produktutveckling och sortimentsplanering. : En orsak till svärighelernaför glas-forskningsinstitutet att överföra sitt kunnande lill glasbruken kanvara alt dessa har haft en relativt hög omsättning pä sin tekniska personal ochtvingas rekrytera sädan med allmänleknisk ulbildning men utan egentligutbildning i glasbranschens speciella teknologier. Mol bakgrund av dessa förhållanden framstår ulredningensförslag att eventuellt stöd till branschen bör ulgå för ulbildning genomglasforsknings-institutels försorg av teknisk personal och driftspersonal inomden glasindustrin som naturligl. Föreningen lillslyrker förslagel men vill framhälla altinnan några som helst bidrag utbetalas bör en detaljerad utbildningsplan föreligga. Utbild ningens innehåll för olika målgrupper, utbildningens längd och förläggning i tiden och fördelningen av de olika kostnadselementen för utbildningen mäsle ha de berörda parternas fulla acceptans för att stödet skall bli utnyttjat pä råtl sätt. Det kan i sammanhang härmed erinras om alt ett utvecklingsprogram för glasinduslrin genomfördes , vari ingick utbildningsstöd . En slor del av utvecklingsslö- del åtgick dä till industriverkets egen administration av utvecklingspro grammet. En redovisning och utvärdering av den fidigare utbildningsinsat sen har varit naturlig i anslutning till de nu framlagda förslagen. : SIND har i den nu framlagda delutredningen redovisat detfaktiska läget beträffande FoU för landets glasindustri. Redovisningen harkompletterats med en del jämförande material frän förhållandena i ,största glasnation. Säväl vid en jämförelse med förhållandena iVästtyskland som jämfört med andra glasnationer i framstår de resursersom byggts upp inom Glasforskningsinsiitulel i som aktningsvärda.Kompetensen hos personalen är avsevärd och likaså är den tekniska utrustningen belydandeäven vid en internationell jämförelse. Emellertid är det uppenbart att den ekonomiska belastningdet inneburit för vår glasindustri att aktivt medverka iforskningsinstitutets uppbyggnad och verksamhet medfört andra problem.Svårigheter har förelegat all pä ett praktiskt och effektivt sätt omsättainstitutets kunnande i resultat pä glasbruken. Orsakerna att man härvidlaginte alllid varil så framgångsrik är säkerligen flera. Främsta orsaken torde vara glasbmkens ekonomiskasituation. En i och för sig angelägen kontakt och konsultation medGlasforskningsinstitutet kan snabbt utveckla sig till en fråga om kostnader somskall betalas tämligen så omgående. Den återbäring som bruket rimligen börerhålla efter en konsultation och eventuell investering i form av förbättradteknik eller pä annat sätt ligger ofta sä långt fram i tiden att bruket i enträngd ekonomisk situation kanske hellre väljer alt avstå från konsultationen. En annan orsak till svårigheterna att omsätta institutetskunnande i praktiska resultat på bruken är uppenbarligen den generationsväxlingsom skett under i branschen. Denna generationsväxling berörinte bara företagsledningarna utan ocksä den tekniska personalen pä mänga bmk.Ett antal nya medarbetare har tillförts glasbruken och i flera fall har dentekniska personalen rekryterats från annan bransch än glasin- Prop.1980/81:89 90 Den i och för sig utomordentligt angelägnakontakten med nya personalen har dock oftafåll stå tillbaka för andra mer akula uppgifter på bruket, uppgifler som omgåendemäsle lösas. Det förslag som SINf) nu lägger fram, att slalligl slödlämnas för fortbildning av leknisk personal och driflspersonal, ligger hell i linjemed vad föreningen anser vara högsl angelägel. För föreningen synes delnaturligt att denna forlbildningsverksamhel bedrivs med Glasforskningsinsiitulelsom huvudman. Vi vill emellertid samlidigl framhälla som angeläget all slödel lillden föreslagna forlbildningsverksamhelen får en sädan ulformning all nuförefintlig grundutbildning av glasarbetare i glasskolan och pä förelagenpositivt påverkas. Föreningen vill slutligen underslryka hur väsenlligl delär all slödälgär-derna belräffande FoU ulformas sä all glasbruken inle avekonomiska skäl skall nödgas avslå frän att utnyttja den kompetens och deresurser som byggis upp inom Glasforskningsinstilutet. Svenska induslriljänsleinannaför-bundeioch : Enligl vär uppfattning saknas de störreförelagens ledande roll inom glasforskningen. Mänga av förelagen visar också ofillräckligliniresse för institutets ramprogram. Detla kan bero på alt det f. n. saknasexpansiva produklidéer där glasmaterial är insaisvara. Vi anser det därför nödvändiglalt samhället gär in som beställare av grundläggande forskning. kan l.ex.ske genom all Glasforskningsinstilutet uppdras att föra hem och dokumentera derön som görs utomlands. SIND pekar pä all grundforskning äger rum ulomlands. Samhällels insalser som beställare frilar inte glasbrukenfrän uppgiften alt forma verksamheien med hänsyn fill inriktning, anlal projeklosv. SlND:s uppfallning all de fackliga organisationerna skullebrista i förståelse för institutets grundforskning finner vi något förvånande.De fackliga organisationerna har i olika sammanhang hävdat betydelsen avlångsiktig utveckling av glasmaterial och glasleknologi. 1 della sammanhang villförbunden betona vikten av en ökad facklig representation i de tre aktuella slyrelserna. De fackliga organisationerna stöder utredningens förslag lillutbildningsinsatser. Vi förutsätter därvid att de föreslagna beloppen utgår nellolill utbildningsändamål. Förbunden anser vidare all förutom den i ulredningenberörda personalen skall ocksä forskarna ges möjlighel att utvecklas genom ulbildningom del praktiska arbetet och dess förulsällningar. Enligt vär uppfattning hade SIND ocksä bort beröra hurglasskolan skall innefattas i utbildningsarbetet och den konlaktskapandeverksamheten. Förbunden vill slutligen kraftigt betona vikten avforsknings- oeh ut vecklingsarbetet inom den glasinduslrin. Glasforskningsinsiitulel mäsle integrera grundforskning, tillämpad forskning, design och teknisk produktionsutveckling. Glasforskningsinstilutet skall kunna hyra ut kunskaper på dessa omräden lill förelagen. Kompetensen måste alltsä vara lättillgänglig för förelagen. Här finns också anledning alt inte grera verksamheien med ett framlida glasutveeklingsbolag. som förbunden föreslagit---- . ----- De fackliga organisationerna förulsälter attstatliga medel ställs till förfogande i sådanomfattning all forskning kring glasets alternativa användningsområden och lekniskutveckling i industrin blir meningsfull. Prop.1980/81:89 91 9 Tillgången på utbildad arbetskraft och behovet av annanutbildning än den tekniskt inriktade Många remissinslanser lar upp frågor rörande brislen päkvalificerad arbetskraft. Fiertalel remissinslanser anser all problemel börmötas med ökade utbildningsinsatser. De anställdas organisationer betecknar delsom anmärkningsvärt att SIND inte närmare har behandlal dessa frägor (fränsetlförslaget om ulbildning av teknisk personal och driftspersonal). : I ulredningen görs gällande att delfinns 33 elever vid glasskolan varav en belydande del gär den konstnärligalinjen. vill här erinra om att den ulbildning som bedrivsinom gymnasieskolans ram i är inriklad på glaslillverkning iordets egentliga mening. Den konslnärliga linje som nämns mäsle vara den orienler-andeulbildning som är avsedd för formgivare och glaskonslnärer. Del är emellertidtroligt att utbildningen även är attraktiv för mänga andra elever medkonstnärliga ambitioner i gymnasieskolan. 1 ulredningen konslaleras vidare all del är angeläget altdel finns en konslnärlig inriktning pä utbildningen för elever som i framlidenskall formge glasproduklerna. Vidare konslateras all del finns svårigheter altrekrytera elever till rent hantverksmässig ulbildning. ärmedveten om en viss konkurrens mellan konslnärlig och hantverksmässig utbildning,och anser för sin del inle alt den hanlverksmässiga utbildningen färåsidosättas. Kvaliteten kan inle bibehållas utan hantverksmässig skicklighet. utgär frän att elevgruppen har enallsidig sammansätlning och att elever rekryteras med hänsyn till de krav somkommer alt slällas i yrkesutövningen. Den syn som kommer till uttryck i belänkandelall utbildningen skulle rikta sig lill s. k. lågpreslerade och dåligt studiemotiveradedelas således inle av . anser bl.a. med hänsyn lill allrekryteringen lill skolan i omfattar hela - ibland internordiskaelever - att fördelningen av kostnaderna mellan stal och kommun bör ses överför den här akluella utbildningen. delar-- uppfallningen all enkvalificerad yrkes- arbetare frän varje glasbruk bör få en pedagogisk inslmklörsulbildningmen ifrågasätter om inte instmktionsarbele borde kombineras med produktivtarbete. Genom ett sädanl förfarande skulle instruktören ges möjlighet althälla sig ä jour med ulvecklingen. anser del värdefullt om de avlalsslulandeparterna inom branschen tecknar ell ulbildningsavial och vill i sammanhangetframhålla all läroplaner alltid utfärdas i samråd med berörda parter. Avslutningvis konstaleras (i industriverkets utredning)"Även fortsätlningsvis lorde företagen få vissa bekymmer all rekryterakvalificerad personal till hyttorna. "kan dela dennauppfattning och anser liksom utredningen alt del behövs utbildningsinsatser, bl.a.vidareutbildning, men anser att det ocksä krävs andra åigärder bl.a. en bred informalionom den glasinduslrins arbeismiljö och möjligheler för att säkerställarekrytering av elever och arbetskraft. : Utredningen konstaterar all del, trolsnedgång- Prop.1980/81:89 92 en i sysselsättning, föreligger brist pä kvalificeradarbetskraft inom den glasinduslrin, varför möjlighelerna lillyrkesutbildning bör förslärkas. Ungefär en tredjedel av samtliga sysselsattainom den glasindustrin är kvinnor och dessa är i huvudsak hänvisadetill mindre kvalificerade uppgifler inom eflerbehandlingsavdelningarna. Enligl ulredningenkommer tyngdpunkten i de framlida rationaliseringarna främsi all ligga på eflerbehandlingsavdelningarna.Det finns därför enligt slyrelsens mening starka skäl för utbildningsinsatsersom pä sikl också kan leda lill en ökad andel kvinnor i kvalificerade uppgiflervid glasbruken. i : Yrkesutbildningen på glasbruksom-rädelbehöver förslärkas och ges en förändrad geografisk lokalisering. är särskillviktigt för . En anknylning fill gymnasieskolan i övrigl i ärlätt alt åstadkomma. Där finns administrativa och pedagogiska basresurser somkan komma glasbmksulbildningen lill godo. i : Glasutbildningen har undermänga är förekommit i olika former dels genom ulbildning vid de skilda glasbrukenoch dels inom den inbyggda glasskolan vid glasbruk. Vid glasskolanföreligger svårigheier alt rekrytera ungdomar till utbildning inom denhantverksmässiga produktionen. är kanske en spegelbild av de inle alltförljusa framlidsulsikterna för den glasindustrin. Som lidigare nämnis ärjust tillgången pä kvalificerade glasarbetare av strategisk betydelse förbranschen. Med hänsyn till rekryleringssvärigheterna föreslår ettlokalt utbildningsstöd, dvs. enskilda glasbruk fär ersättning för att utbildaungdomar. Glasskolan skulle för vissa delar vara utbildningsansvarig.Ersättningen lill förelagen bör motsvara kostnader för en elevplats igymnasieskolan. i län: Som - nämnts har branschentrols den krympande sysselsättningen brist pä kvalificerade yrkesarbetare. Ävenframöver bedöms företagen fä vissa bekymmer att rekrytera kvalificeradpersonal. anser del därför angeläget all utbildningsinsatsernaförstärks sä att behovel av kvalificerade yrkesarbetare kan tillgodoses.Insatser bör vidtagas för att öka rekryteringen lill glasskolan. Den utbildningsom syftar till arbete inom den hantverksmässiga produktionen bör prioriteras. : Den utbildning förglasindustrins yrken som ges dels i företagen och dels vid glasskolan iOrrefors har tillkommit efter försök och utredningar, med partsmedverkan,. Den bör bedrivas i de former som etablerats sä länge aft resullalenkan utvärderas. Svenska industriijänstemannaför-bundeioch : Vi menar alt den brist pä kvalificeradeglasarbetare, som uppstått, bl.a. har sin grund i sätlel att minskaproduktionen, strukturförändringar och allmän oro i branschen. Förelagen harofta valt att lägga ned hela bruk i stället för alt göra partiella neddragningari de olika enheterna. De grupper ur vilka den kvalificerade personalenrekryterats har genom delta valt all lämna branschen för att finna mera sladigvarandeförsörjning pä annat häll. Vår uppfattning är att antalet tillverkningsenheternu understiger den nivä vid vilken den i traditionell bemärkelse kvalificeradepersonalen pä sikt kan behällas och förnyas. 1980/81:89 93 SIND har på en myckel avgörande punkl inte slutfört silluppdrag. Verket har - trols uppmaningar från den fackliga sidan - inle närmaregranskal villkoren för all fä tillgång lill yrkeskunnig! folk lill branschen.Delta är anmärkningsvärt eftersom alla är överens om att del finns en bristinom branschen pä yrkesutblldad arbetskraft. exportråd: I ulredningen nämns behovet av slödför ulbildning i exportmarknadsföring. Bland de fristående bruken råder pävissa häll slor brist på kvalificerad personal inom marknadsföringsområdel.Behov av säväl ulbildning som anställning av exporlmarknadsförare föreligger. : Trols att de fackligaorganisationerna presenterat konkreta förslag när del gäller utbildningsfrågorhar verket ej berörl detla vikliga område. och kommuner: Vi vill--- framhällaangelägenhe ten av att en utökad utbildning av instruktörer och handledare kommer till sländ. Vidare bör förslag till en yrkesieknisk högskoleutbildning presente ras. Vi vill ocksä påminna om att en tvåårig gymnasieutbildning bedrivs vid en nybyggd glasskola. Härigenom har förutsättningar skapats för att tillgodose glasindustrin med yrkeskunnig arbelskrafl. kommun: Vad avser utbildningen bör påpekas den möjlighelsom nu finns genom lärlingsutbildning enligt förordning om försöksverksamhetmed gymnasial lärlingsutbildning (SFS 1980:533). Här skapas möjlighet attgenom samarbete mellan företag och skola även i "udda" yrken beredaungdomar fullständig gymnasial yrkesutbildning, varvid avtal tecknas mellanarbetsgivaren och skolstyrelsen om kursplanen. Detta innebär för eleven all han/hon erhåller lön underutbildningstiden enligt gällande branschavtal saml att eleven efler avslutad ulbildningerhåller tillsvidareanställning i företagel. Det skall även framhållas att nägol hinder ej bör finnasför den lokala gymnasieskolan att inrätta lärlingsplatser även om linjer ochplatser finns tillgängliga på den riksyrkesskola som finns i förglasbruksarbetare. Den situation får nämligen inle uppstå all en eventuellelev skall tvingas bedriva sin ulbildning längt från hemorten och för den skullhellre avstår från denna utbildning. kommun: Under nuvarande förhållanden torde detvara ytterligt svårt att i större omfattning locka ungdomarna till ulbildninginom glasyrket. De fackliga organisationerna föreslår att en utökad ulbildningav instruktörer och handledare kommer till stånd för att stärkagymnasieutbildningen. kommun vill tillstyrka förslaget, med dettillägget att även den s. k. yrkesinlroduklionsutbildningen inkluderas i dessaåtaganden. För att kunna upprätthälla hantverkels yrkesskicklighet -vilket i sin tur är en fömtsättning för såväl branschens konkurrens- som, vidnyrekrytering, attraktionskraft krävs goda vidareutbildningsmöjligheter.Inom Glasriket ryms, förutom glasutbildning på gymnasial nivå, även två högskoloroch glasforskningsinstitut. De utbildningsmassiga förutsättningarna för eneftergymnasial glasulbildning borde rimligen finnas här. kommun anseratt möjlighetema att anordna yrkesteknisk högskoleutbildning med det snarastebör granskas. Prop.1980/81:89 94 understryker ulredningens konstaterande altsvårigheter föreligger all rekrytera kvalificerad arbetskraft lill glasbruksindu-strin.Svärighelerna är enligt kommunens uppfallning sannolikl speciellt slora iRonneby eftersom endasl ell förelag finns representerat i regionen. Del är därtörav största vikt all en samverkan sker mellan länsarbetsnämnden i ochKronobergs respektive län i syfte att lillfreds-ställa efterfrågan pä arbelskrafti sä slor ulslräckning som möjligt. I sammanhanget bör även svårigheterna allrekrytera elever till ulbildning inom den hanlverksmässiga produktionenytterligare uppmärksammas.