prop · G403205 · 1980-12-31 00:00:00 — Åldersblandadebarngrupper förekommer också i andra länder. I har åldersintegrationrekommenderats och i cirkulär från socialministeriet år 1976framhålls fördelarna med åldersintegration. Deltidsarbetetsökning och rätten till förkortad arbetstid för föräldrar med barn under 8 årinnebär kortare vistelsetider för allt fler barn. Kortare arbetstid förföräldrarna är positivt ur många aspekter. Arbetstidens förläggning kanemellertid skapa instabilitet i barngmpperna, genom att barnens vistelsetiderofta blir mycket olika. Alllför varierande vistelsetider innebär ryckighet och spUttringi verksamheten för både de berörda barnen och hela barngruppen. Undersökningarvisar att barn som inte regelbundet deltar i verksamheten bl. a. har svårt attlära sig de normer och regler som gäller i verksamheten och att barnen därmedfår låg status i gruppen'. Barnsom på gmnd av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl är ibehov av särskilt stöd för sin utveckling har enligt 6 § i lagen (SFS 1976:381)rätt till plats i förskola eller fritidshem . För att vistelsenskall bli den hjälp och det stöd för barnet som avses kan det ibland varanödvändigt att minska antalet barn i gruppen. I en del kommuner har man somgenerell princip att för barn med behov av extra stöd räknas två platser. Barnensfrånvaro m. m. Socialstyrelsensrekommendationer om gruppstorlek ulgår från all barn ibland är frånvarande pågrund av sjukdom eller av andra orsaker. Frånvaron bör därför inte normallförorsaka inskrivning av fler barn i grupperna. Dådet är önskvärt att barnen regelbundet deltar i verksamheten bör orsakerna tillhög frånvaro noga undersökas. Orsakerna till barnens frånvaro 1Gunni Kärrby: Utveckling i grupp. Prop.1980/81:205 60 kan hänga samman med barn- och personalsituationen i deaktuella dag- eller fritidshemmen, eller med avgiftstaxans konstruktion.Frånvaron kan också hänga samman med informationen om kommunens dag- ochfritidshemsverksamhet. Orsakerna till obesatta platser är - som framgår avavsnitt 3.3 - till övervägande del av sådan art att de inte kan eller börpåverkas. Det gäller t. ex. när antalet barn i grupper minskats på grund av attbarn med behov av särskilt stöd ingår eller vid successiv inskrivning av barnnär nya institutioner öppnar. Endast då platser står tomma längre lid på grundav nyinlagning av barn eller vid bristande efterfrågan på plals kan ettsmidigare inlagningsför-farande resp. bättre information om den kommunalabarnomsorgen ge ett större utnyttjande av tillgängliga platser. 3.6 Sammanfattande diskussion och förslag Barnen är en viktig resurs för varandra i förskola ochfritidshem. Barngruppernas sammansättning och storlek utgör därför viktigakvalitativa delar av verksamheten. Barngrupper ordnade så atl de ger goda möjligheleratt bygga upp stabila relationer mellan barnen, mellan barn och personal ochmellan personal och föräldrar ger en god grund för barnens utveckling. Barnengynnas också av samvaro med barn i olika åldrar. Barngruppernas sammansättning och storlek samt antaletanställda anger ramen för barnens primära dagliga kontakter i förskolan ellerfritidshemmet. Det sociala kontaktmönstrel påverkas också av antalet barn och anslälldainom hela anläggningen och graden av samverkan mellan barngrupperna. Samverkanmellan två barngrupper ger bättre utrymme och aktivitetsutbud, underlättarpersonalens schemaläggning och ger en särskilt för åldersblandade grupperviktig möjlighet till kontakt med andra jämnåriga barn. Åldersblandade barngrupper har visat sig innebära mångafördelar. Barn och vuxna har möjlighet att lära känna varandra ordentligt ochfördjupa sina relationer . Barnen stimuleras socialt,känslomässigt och intellektuellt av samvaro med barn i olika åldrar. Arbetetblir mer omväxlande för personalen och samarbetet med hemmen underlättas. Mångaskäl talar således för atl åldersblandade barngrupper är en braorganisationsform. Enligl barnomsorgslagen skall kommunerna svara för enplanerad utbyggnad av fritidshemsplaiser för skolbarn omde har förvärvsarbetande eller studerande föräldrar. är det huvudsakligenlågstadiebarnen som bereds plats i dag- och fritidshem. För alt barnen inteskall förlora sin dag- eller fritidshemsplats som de övergår tillmellanstadiet med ny lärare och andra förändringar i skolan är det angeläget atlbarnen har sin plats säkrad t. o. m. årskurs 4. Skolbarnen bör kunna ingå i daghemsgrupperna under framförallt för atl sedan successivi slussas in i mer öppenfritidsverk- 1980/81:205 61 samhet i anslutning till skolan, fritidsgårdar ellerföreningsverksamhet. Barn som av olika anledningar har behov av den störreomsorg som vistelse i dag-eller fritidshem innebär, bör dock även därefter harätt till denna omsorg. Det är vidare angeläget atl olika former avfritidsverksamhet utvecklas, där något slag av särskilt ansvar och omsorg om 11-12-åringarmed förvärvsarbetande eller studerande föräldrar ingår. Stabilitet i barngruppen är en förutsältning för en bra verksamhel.För det enskilda barnet är det angeläget att vara delaktig i gemenskapen ochkontinuerligt följa den pedagogiska verksamheten. Alla barn bör därför ha möjlighelatl della i verksamhelen viss lid även om föräldrarna haroregelbundna arbetstider. För atl barn inle skall behöva byta daghem omvistelsetiden behöver ändras och för atl barn från närmasle grannskap skallkunna utnyttja plats i daghemmet bör öppethållandet medge såväl heltids- som dellidsvistelse. F. n. pågår en relativt snabb utbyggnad av dag- ochfritidshem. Atl starta ny verksamhel medför ofta exlra påfrestningar. Därtillråder brist på utbildad personal i vissa områden och en stor del av personalenär mycket ung och har ringa yrkeserfarenhet. Snabb utbyggnad av barnomsorgenmedför ofta att kommunernas cenirala barnomsorgsförvallning blir hårt belastadoch får svårt atl ge verksamheten del stöd som behövs. Del finns dessutom kommuner med ingen eller kortvarigerfarenhet av dag- och fritidshemsverksamhet. fanns i landet 20kommuner och fanns 10 kommuner ulan dag- eller fritidshem'. Under den nuvarande ulbyggnadsperioden är del särskillangeläget att antalet barn per grupp inte blir för stort. Den erfarenhel ochkunskap som vunnits talar för att barngrupper i daghem normall inte bör omfattafler än 15 barn. Under denna gräns bör barngruppernas storlek ochsammansättning vara flexibel och planeras i samräd med personal och föräldrar. Mot den redovisade bakgrunden föreslås att barngrupperna idag- och fritidshem inle skall översfiga 15 barn. Detla är en gruppstorlek somi princip inte skall överskridas. Förslaget bör träda i kraft fr. o. m. år1981. Speciella förhållanden kan dock innebära avvikelser enligtlokala bedömningar. Delta kan t. ex. gälla när flera barn har kortarevistelselid än . Det kan också bli aktuellt i de fall dålokaler byggda är dimensionerade för fler än 15 barn. Detta gällerdock endasi grupper för barn . En förutsättning för ökning av barnantalet är atlgruppstabilitet och barnens delaktighet i gruppgemenskap inte äventyras. Därförbör barnantalet bestämmas i samarbele med personal och föräldrar. Gruppernabör inle utökas med fler än tre barn. Rekommendationen om högsl 15 barn i grupperna innebär vissminskning Barnomsorgen i siffror 1977-82, ,Barnomsorgsplanering 2:77. 1980/81:205 62 av antalet barn i daghem. Möjlighelen att i särskilda fallutöka barnantalet innebär någon reducering av platsminskningen. Övergång till åldersblandadegrupper innebår i gengäld att något flera barn ån tidigare kan las emot igrupper som består av upp lill 12 barn. Mot denna bakgrund bedöms attförslagen rörande gruppstorlek inle nämnvärt minskar del lotala antalet platseri dag- och fritidshem i landel. Utöver vad som omfattas av dessa rekommendationer bör grupporganisationenvara flexibel och anpassas till den aktuella situationen inom dag-ellerfritidshemmet. Vid normalt öppethållande, ca 12 tim., rekommenderarsocialstyrelsen' följande personaltäthet som utgångspunkt för planering av personalbehovet vid dag- och fritidshem: Barn 1/2 heltidsanställda för 5 barn (0,40 anställd per barn) Barn 1 heltidsanställd för 5 barn (0,20 anställd per barn) Barn 1 heltidsanställd för 6 barn (0,17 anställd per barn) I åldersblandade barngrupper, där barn från samtligaovannämnda åldersgrupper ingår, beräknas personaltätheten med hänsyn lillantalet barn i de olika åldrarna och ovannämnda andel av vuxen per barn. Personaltätheten definieras som antalet årsarbetare i barngruppi förhållande lill antalet inskrivna barn. Föreståndare inkluderas iberäkningen i den omfattning de arbetar i barngrupp. För att personal skall ha lid för barn och föräldrarmorgnar och kvällar dä barn anländer och hämtas anges atl en vuxen inte börvara ensam i dag- eller frifidshemmet med mer än tre barn eller fembarn . Personalbehovet vid ett dag- eller frifidshem hänger ävensamman med en rad andra faktorer än barnens ålder, t. ex. hur många barn medbehov av sårskilt stöd och sfimulans som ingår i gruppen, barnens vistelsetidper dag, dag- eller frifidshemmets öppethållande, personalens ulbildning ochyrkeserfarenhet, lokalernas och utemiljöns beskaffenhet och bostadsområdetskaraktär. Vissa förhållanden kan innebära att personalförstärkningbehövs ulöver den generella rekommendationen. Det kan gälla förlängtöppethållande. ' Skriften , anser 1978:2 samt information om fritidshemsverksamhet 1978 (mapp medinlagor). 1980/81:205 63 särskilt långa vistelsetider för barnen, alt barn medbehov av särskilt stöd och stimulans ingår i gruppen, alt lokalerna ärsvårarbetade eller alt sociala problem är vanliga i bostadsområdet. Den genomsnittliga personaltätheten vid dag- ochfritidshem i landet var 4,5 (4,3) barn per årsanställd i daghem och 6,8(6,6) barn per anställd i fritidshem'. Utveckligen av den genomsnittliga personaltäthetenunder senare år visar en successiv ökning (dvs. etl minskal anlal barn peranställd) vilket framgår av följande tabell. Tabell 5 Antal barn per anställd inkl. daghem 5,2 fritidshem 7,8 årliga statisfik utgör underlagför beräkningen. Icke avdelningsbunden personal fördelad på såväl dag- ochfritidshem som delfidsgrupper. Variationerna mellan olika kommuner och olika dag- ochfritidshem är stora. Enligt barnomsorgsplanernafanns följande variationer 31december 1976: - barn O- 2 år:2,4- 6,4 barn per årsarbetare i barngrupp - barn 3- 6 år:3,3- 8,8 barn per årsarbetare i barngrupp - barn 7-12 år:5,0-17,0 barn per årsarbetare i barngrupp Enligt barnomsorgsplanerna planeras en ökning avpersonaltätheten i många kommuner . Enligt Svenska kommunförbundets skriftPersonaldimensionering i barnomsorgen, 1977, fanns endast två anställda i 28av lolalt 78 redovisade daghemsgrupper. Detta kan innebära alt en anställd ärensam med barngmp-pen en stor del av dagen. I tio av totalt 14 redovisade fritidshemsgrupper fanns 2tjänster, i tre gmpper 1,75 tjänster och i en grupp 2,5 tjänster. Enligt undersökning av frånvaronvid daghem Det högre antalet barn per anställd erhålls om icke avdelningsbundenpersonal fördelas på såväl dag- och fritidshem som deltidsgrupper. Det lägreantalet barn per anställd, angivet inom parentes, erhålls om icke avdelningsbundenpersonal inräknas enbart i dag- och fritidshemsverksamheten. - Ijearbetning av barnomsorgsplanerna1978-1982. 1980/81:205 64 1977' var personaltätheten i många fall låg. För av småbarnen var antalet barn per anställd 4,5eller fler. För av barn var antalet barn per anställd 6,5 ellerfler. Stafistiska centralbyrån har på grundval av kommunernasårsberättelser , efter beställning frånsocialdepartementet, gjort särskilda beräkningar av den genomsnittligapersonaltätheten för 0-12-åringar i dag- ochfriUdshem. Beräkningarna är gjordapå såväl läns- som kommunnivå. Eftersom underlaget för beräkningarna är något osäkert-bör personaltätheten särskill på kommunnivå tolkas med viss försiktighet. Den genomsnittliga personaltätheten för åldrarna idag- och fritidshem var 5,2 barn per anställd i barngrupp och år 19785,0 barn per anställd, gällande för hela riket. På länsnivå varierar personaltätheten mellan 4,9 och 6,3barn per anställd och mellan 4,5 och 6,1 barn per anställd . (Sebilaga 1) På kommunnivå är variationerna betydligt större men där är ocksåberäkningarna som nämnts mer osäkra. 4.3 Diskussion och förslag En cenlral norm för personaltäthet har diskuterats i olikasammanhang. Normer kan dock ha både fördelar och nackdelar. Exempel på fördelarmed central norm: - Den garanteraren viss personaltäthet, en vikfig förutsätlning för kvalitet i barnomsorgen. - Kvaliteten inomverksamhelen blir mera likvärdig i olika kommuner än den är . - Personalrörlighetenöver kommungränserna kan väntas minska i och med en jämnare kvalitel. Exempel på nackdelar och risker med cenlral norm: - Detaljeradekrav kan låsa och motverka en önskvärd flexibilitet inom barnomsorgen. - En norm kanbidra till atl personaltätheten sänks i kommuner där man ligger mer ellermindre över . kan bli mer slyrande än rekommendalioner. Barns och personals närvarooch frånvaro i daghem 1977, , S 1979:1. - I årsberättelserna är antalet anställda angivet i antalheltidsanställda, antal deltidsanställda och antal timanställda. Antaletårsarbetare redovisas således inte. Utifrån statistiska centralbyrånsfrånvaroundersökning 1977 (SN S 1979:1) har tjänstgöringsgraden per anställdberäknats till 0,8 för hela riket. Denna kvot har använts vid ovannämndaberäkningar men denna kvots giltighet på kommunnivå kan givetvis intesäkerställas. 1980/81:205 65 Nämnda förhållanden påvisar behovet av en minimirekommendafionför personaltätheten. För att denna skall få avsedd positiv effekt måste denvara lätt atl lillämpa. Kommunerna måste vidare ha rimliga möjligheler attfölja rekommendafionen. Det måsle bl. a. finnas tillgång till utbildadpersonal. Riktlinjerna bör i övrigt vara så utformade att de ger utrymme förkommunerna atl göra avvägningar mellan olika dag- och fritidshem. En rekommenderad minimiregel som omfattar daghems- ochfritidshemsverksamheten i kommunerna som helhet bör kunna uppfylla ovannämndakrav. Rekommendationer för kommunen som helhet är enkla att tillämpa och gerstort utrymme för att ordna och utveckla verksamhelen efter lokala behov. Den av särskilt framtagnaberäkningen av personaltätheten i dag- och fritidshem, som tidigare nämnts,ger viss information om den genomsnittliga personaltätheten i dag- ochfritidshem på kommunnivå. Eftersom underlaget för beräkningarna är någotosäkert bör uppgifterna tolkas med viss reservation. Enligt beräkningarna hade99 kommuner fler än 5,5 barn per anställd 1977. Antalet kommunermed denna personaltäthet hade sjunkit lill 70. Av dessa kommuner hade24 under 100 barn och 27 mellan 100 och 300 barn i dag- och fritidshem. Fler än5 barn per anställd förekom i 168 kommuner och 139 kommuner . Avdessa 139 kommuner hade 40 under 100 barn och 48 mellan 100 och 300 barn i dag-och fritidshem. Se vidare bilaga 1 och 2. Enligl barnomsorgsplanerna kan personaltätheten förväntasstiga ytterligare . Mot denna bakgrund föreslås rekommendationen för dag- ochfritidshem utformad på följande sätt: Stegl: Högst 5,5 barn per årsarbetare i barngrupp gällande som etl genomsnitt för åldrarna och kommunen som helhel. Rekommendationen föreslås träda 1981. Steg 2:Högst 5 barn per årsarbetare i barngrupp gällande som ett genomsnitt för åldrarna och kommunen som helhet. Rekomendationen föreslås tråda 1983. bör frågan om personaltäthet tas upp till nyprövning. Föreståndare inräknas i personaltätheten i denutsträckning de arbetar i barngrupp. Beräkningen av relationstalen barn per anställd utgår delsfrån nuvarande personaltäthet, dels från rekommendationerrörande personaltäthet för småbarn, förskolebarn och skolbarn. Eftersom personaltätheten är högre i grupper för småbarnän i grupper för äldre barn kommer en kommuns andel av småbarn, äldreförskolebarn och skolbarn atl påverka den genomsnitfliga personaltätheten föråldrarna . En vägledning för kommunernas bedömning av den genomsnittligapersonaltätheten ges i en omvandlingstabell i bilaga 3. 5 1980/81. 1980/81:205 66 hellenshjälp kan den faktiska personaltätheten i kommunen vägas mol åldersfördelningenbland barn inom verksamhelen. 5Personalens sammansättning med hänsyn till utbildning m. m. Närslalsbidrag till förskolor infördes utgick bidraget dels som lönebidragför förskollärare, vid spädbarnsavdelningar även för barnavårds-lärare, delssom kostbidrag. År1963 slopades kostbidragen och statsbidragens anknytning till förskollärar-och barnavårdslärartjånsterna. Skälen härtUl var flera. I barnavårdsstadganfinns allmänna bestämmelser om utbildning, som är mer preciserade änsocialstyrelsens anvisningar. Tilltro till kommunernas vilja att anställa utbUdadpersonal och en önskan att förenkla administrafionen var andra orsaker tilländring av stalsbidragsbeslämmelserna (prop. Isamband med ändring av statsbidragskonstrukfionen utfärdade socialstyrelsenanvisningar med rekommendafion om två förskollärare per daghemsavdelning. Vidbrist på förskollärare kunde, "med beaktande av barnens ålder",barnskötare anställas. Barnstugeutredningenbetonade i betänkandet (SOU 1972:26 och 27) Förskolan vikten av attförskollärare tjänstgör även inom småbarnsgrupperna. Med hänsyn filltillgången på förskollärare och barnskötare föreslog utredningen en jämnfördelning av de båda yrkesgrupperna, dels över landet, dels inom olikaåldersgrupper i förskolan. Liknandefördelning av fritidspedagoger och barnskötare beräknades för fritidshemmen ibetänkandet (SOU 1974:42) Barns fritid. Deutbildningar som främst är inriktade på arbele inom förskolan är förskollärar-och barnskötamtbildningarna. För arbele bland skolbarn i dag-eller fritidshemutbildas fritidspedagoger. Barnskötarutbildningen omfattar även åldrarna 7-12år. FörskoUärarutbildningenomfattar fyra eller fem terminer (80 eller 100 poäng) beroende på förkunskaper.Utbildningen anordnas som högskoleutbildning vid f. n. För barnskötare med minst fyra års tjänstgöring inombarnomsorgen finns dessutom en kortare förskoUärarutbildning omfattande 50veckor inom högskolan. Dessutom finns en 42-veckors förskollärarulbildning för beteendevelareanordnad som arbetsmarknadsutbildning och föriagd fill , ,och . Antaletnybörjarplatser i förskollärarutbildningen inom högskolan är 1978/79 4 776. Därfillkommer 100 platser i arbetsmarknadsutbildningen. Prop.1980/81:205 67 Frilidspedagogutbildningenär uppbyggd på samma sålt som förskollärarutbildningen och omfattar således högskoleutbildningom fyra eller fem terminer och en kortare utbildning på 50 veckor.Högskoleutbildningen är dels statlig, dels och förekommer på 16 resp.10 orter. Antaletnybörjarplatser i fritidspedagogutbildningen inom högskolan är 1978/79 1 430. Barnskötarutbildningenär huvudsakligen förlagd till gymnasieskolans tvååriga vårdlinjes gren förbarn- och ungdomsvärd men förekommer också som specialkurs om en eller tvåterminer inom gymnasieskolan, som arbelsmarknadsutbildning eller som vuxenutbildning. Gymnasietsvårdlinje tog /79 in drygt 2 300 elever på grenen för barn- ochungdomsvård. Specialkurserna inom gymnasieskolan tog under samma läsår emotdrygt 2 500 elever för tvåterminsutbildning och drygt 1 600 för entermins utbildning.Arbetsmarknadsutbildningen omfattade 360 antagningsplatser. Inom den kommunalavuxenutbildningen var antalet antagningsplatser omkring 1 500 /77. (Se vidare bilaga 4). Förskollärar-och fritidspedagogutbildningarna är mycket likartade till såväl uppbyggnad sominnehåll. Förskollärarutbildningen omfatlar dock ett större pedagogik- ochmetodikblock medan samhällsorienterade ämnen får ett större utrymme i frifidspedagogutbildningen.utbildningarna skiljer sig dessutom åt genom atl förskollärarutbildningenhuvudsakligen är inriktad på barn under skolåldern ochfritidspedagogutbildningen på skolåldrarna. Barnskötarutbildningen,som aren gymnasial utbildning, avviker till såväl uppbyggnad som innehåll från förskollärar-och frilidspedagogulbildningar-na. Således omfatlar utbildningen mindre avpedagogik- och melodikstudier samt samhällsorienterande ämnen. I stället ingårmera av vårdmoment. Utbildningen inriktas på . Vidareutbildningi form av högskolekurser i barnkunskap om 20 eller 40 poäng startades iStockholm . Dessa kurser ger vidareutbildning för förskollärare ochfritidspedagoger som tjänstgör som barnomsorgsassistenter, pedagogkonsulentereller dylikt. Dessutom anordnas fr, o. m. /79 en påbyggnadslinjeom 20 poäng för ulbildning av lärarutbildare inom barnomsorgsområdet.Utbildningen ger även behörighet till tjänst i barnkunskap och barn- ochungdomskunskap i skolväsendet. Fortbildningför all personal inom förskolor och fritidshem började genomföras i samband medförskolereformen . I regeringens proposition (1976/77:76) om utbildningavförskollärare och fritidspedagoger m. m. fastslogs betydelsen av konlinueriigfortbildning för all personal inom barnomsorgen. Fortbildningensformer och omfattning bestäms i samråd mellan kommunerna och de fackligaorganisationerna. har ansvaret för planerande och övergripandefrågor. a. till uppgift att i samarbete med Svenska kommunförbundetoch fackorganisationerna framställa studiematerial och utvärdera verksamheten. rekommenderar - i enlighet medbarnstugeutredningens förslag- en jämn fördelning av förskollärare ochbarnskötare i grupperna för förskolebarn och av fritidspedagoger ochbarnskötare då det gäller skolbarn. I grupper med både förskolebarn och skolbarn bör såväl förskolläraresom fritidspedagoger och barnskötare ingå i personalgruppen. 5.4 Nuvarande fördelning av personal efter utbildning m. m. Utbildninghos personalen inom olika åldersgrupper i dag- och fritidshem framgår avföljande labell. Tabell 9.Genomsnittlig fördelning av personal . dag- ochfritidshem efter utbildning, Föreståndare (enbart daghemssavdelningar): Föreståndare (enbart fritidshemsavdelningar): Källa: statistiska meddelanden S1977:20, S 1978:8 och S 1979:9. Av tabellen framgår bl. a. följande: - i daghem är dengenomsnitfliga fördelningen av förskollärare och barnskötare relativt jämn mednågon övervikt för andelen barnskötare, - andelenförskollärare har successivt ökat och andelenpersonal ulan utbildning har successivt minskat, - andelenförskollärare i småbarnsgmpperna har visserligen ökat under de tre senaste årenmen utgjorde dock av lotala anlalel personal i dessagrupper, - i fritidshemmenhar andelen fritidspedagoger successivt ökat men andelen personal utan särskildutbildning är fortfarande hög, , - avföreståndarna har förskollärar- eller fritidspedagogutbildning. Se vidarebilaga 5. Beträffande personalens ålder är, som tidigare nämnts iavsnitt 4, Personaldimensionering, drygt hälften av de anställda i förskoloroch fritidshem under . Åldersfördelningen framgår av följande labell. Beräknad personalsammansättning inom barnomsorgen . Fördelad efter ålder och utbildning. Källa: , byrå FBI: Tillgäng och efterfråganpå personal inom barnomsorgen. ANM: Uppgifterna är en sammanvägning av siffror från såvälSCB som kommunförbundet. Prop.1980/81:205 70 Barnskötarna, kan efter utbildning inom gymnasieskolanstvååriga vårdlinje börja arbeta när de är . De hade störst andelav sin yrkesgrupp i åldrarna , drygl . Av fritidspedagogerna ochförskolärarna var ca hälften . En femtedel av barnskötarna ochknappt en femtedel av förskollärarna och fritidspedagogerna var elleräldre. Ambitionen att höja andelen män inom de olikapersonalutbildningarna har gett ringa resultat. Andelen män i dag-eller frilidshemsverksamheten har höjts ytterst litet , som framgår av följande labell. Störst är andelen män i grupper förskolbarn, men även där är andelen låg, . Andel män av antalet anställda inombarnomsorgen 1976-1978. Verksamhetsform 1976 1977 1978 Daghemsavdelningar'Fritidshemsavdelningar' Totalt i förskolor och fritidshem Källa: statistiska meddelandenFörskolor och fritidshem S 1977:20, S 1978:8 och S 1979:9 ' Gäller dag- och fritidshem med enbart daghems- resp.fritidshemsavdelningar. 5.5 Utbildningskraven i övriga