prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Ett hjälpmedel för attåstadkomma detta är enligt min uppfattning en väl fungerade tekniskprovnings-och kontrollverksamhet. Teknisk provning förekommer inom energiområdet iflera olika sammanhang. Resurser för sådan provning har byggts upp isamhällets regi vid bl. a. statens provningsanstalt. Utvecklingen inomenergiområdet kommer emellertid att ställa delvis nya krav på provningsresurseroch provningsmetoder. Mot denna bakgrund delar jag utredningens allmännabedömning att särskilda insatser behöver göras i första hand för att utvecklanya provningsmetoder och prototyper till provningsutrustning. Särskilda medelbör därför ställas till förfogande för ändamålet ur de ramar som görs tillgängligaför energiteknisk forskning och utveckling och för energihushållnings-åtgärderinom olika samhällssektorer. I likhet med utredningen anser jag Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 51 att verksamheten bör ges en energipolitisk inriktning ochsamordnas med övriga energipolitiskt inriktade åtgärder inom resp. sektor. Deförslag i övrigt beträffande uppläggning, inriktning och samordning avverksamheten som framförts av utredningen finner jag i huvudsak välgrundade. Idenna fräga har jag samrätt med cheferna för kommunikations-, jordbruks-,handels-, bostads- och industridepartementen. Jag återkommer härtill i detföljande (avsnitt 4.3 och 4.4). Chefen för industridepartementet kommer i detföljande (avsnitt 15.2.3.8) att i samband med sin redovisning av sitt förslagtill nytt treårigt energiforskningsprogram behandla frågan om stöd tillutveckling av energiprovningsmetoder inom ramen för detta program. Chefen för bostadsdepartementetkommer senare att ta upp frågan om medel för utveckling av provningsmetoder m.m. inom bygg- och vvs-sektorn. Det pris energianvändarna får betalaför att utnyttja olika energislag har stor betydelse för deras benägenhet atthushålla med energi framför allt på något . Såväl prisnivå som tariffstrukturbestäms i princip av varje enskilt företag som säljer eller distribuerarenergi. Staten har således med gällande ordning inte möjlighet att direktbesluta om hur taxor, priser och tariffer inom energiområdet skall utformas.Prissättningen inom energiområdet kan därför inte med gällande ordning ses somett energipolitiskt styrmedel som står till statsmakternas förfogande. Prisetsätts av de företag som tillhandahäller energin. Att staten genom sådanainstrument som prisövervakning eller prisreglering har vissa generellamöjligheter att påverka prisbildningen, vilka givetvis utnyttjas även inomenergiområdet, ändrar inte detta grundläggande förhållande. Ur energianvändarnas synvinkel ochfrän energisparsynpunkt är det summan av pris och skatt som är den relevantakostnaden för energianvändningen. Energibeskattningen utgör till skillnad frånprissättningen ett energipolitiskt styrmedel som staten direkt förfogar över. I skattesystemet ingår ett flertalindirekta skatter som rör energiområdet. Denna beskattning omfattar f. n.allmän energiskatt på bensin, motorbrännolja, eldningsolja, kolbränslen ochelkraft, särskilda skatter pä bensin och gasol, mervärdeskatt pä vissa andrabränslen än sädana som omfattas av den allmänna energiskatten, kilometerskattsom har ersatt skatter som har utgått på motorbrännolja, samtslutligen särskild beredskapsavgift på bensin och mineraloljor. Energiskatten har f. n. väsentligenen av statsfinansiella skäl motiverad utformning. Ursprungligen infördesskatter på motorbränslen liksom på innehav av motorfordon för att finansieravägväsendets utbyggnad och underhäll. Den allmänna energiskatten infördes är1957 av delvis energipo- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 52 litiska skäl, men den är närmast att betrakta somett komplement till mervärdeskatten. Den särskilda beredskapsavgiftenhar till syfte att finansiera beredskapslagring av oljeprodukter, stöd tillprospektering efter olja och naturgas samt stöd för åtgärder för att ersättaolja. Skatten på energi är en kostnad föralla energianvändare. Energiskattens fördyrande effekt på näringslivetsbränsle- och elförbrukning har dock minskats genom en särskild lagstiftning omnedsättning av energiskatt för trädgårdsnäringen och industrin.Trädgårdsnäringen har enligt gällande bestämmelser nedsättning till avskatten pä elkraft och bränslen. För industriell tillverkning innebärnedsättningen att skattebeloppet inte får överstiga av de tillverkadeprodukternas försäljningvärde fritt fabrik. Föreligger särskilda skäl kanregeringen för visst företag medge nedsättning utöver vad som följer avtreprocentsregeln. De mest energikrävande industriernas skattebelastning hargenom sädana beslut av regeringen i praktiken begränsats till f. n. 1,avförsäljningsvärdet. Dessutom gäller att industrins förbrukning av elkraftutöver 40 000 kWh per är belastas med energiskatt om per kWh mot 4 öreför annan förbrukning. Minskningen av skattebelastningen genom olikanedsättningsregler minskar motiven för energihushållning. Det ankommer pä regeringen attbesluta om förändringar av gränsen för nedsättning av energiskatt för industrinutöver den lagstadgade gränsen på . Som ett sätt att stärka incitamenten förindustrins energihushållning kan övervägas att begränsa den nuvarandenedsättningen enligt regeringens beslut. Ett sådant övervägande bör dock ske ianslutning till överväganden om industri- och regionalpolitik. Jag har erfaritatt chefen för budgetdepartementet avser att ta upp denna fräga vid beredningav ärenden om sådan nedsättning . På elenergi och bränslen, somanvänds som material för reduktionsända-mäl eller för andra ändamål som innebäratt de råvaror som utnyttjas i en process omvandlas till produkter med högreenergiinnehåll, utgår inte energiskatt. De nu gällande skattesatserna förde viktigare energibärarna framgår av tabell 4.2. Tabell 4.2 Energiskatter och beredskapsavgifter stybb 0. d. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet Energibärare Bensinskatt Energiskatt Beredskaps- Summa m. m. avgift Koks och koksbriketter Motor-brännoljor, eldnings-och /m' /m' /m' //kWh' //kWh' ' /kWh för den andel av elförbrukningen inomindustriell tillverkning som överstiger 40000 kWh . För att belysa energibeskattningensrelativa effekt för olika grupper av användare och för kostnaden för attutnyttja olika energislag är det nödvändigt att räkna om skattebelastningentill ett enhetligt mått. Av tabell 4.3 framgår dels hur hög skattenungefärligen är i procent av priset före skatt på de vikfigare energislagen,dvs. i hur hög grad den ökar energianvändarnas kostnader, dels skattensstorlek i förhållande till energiinnehållet, räknat i kilowattimmar, hos olikaenergibärare. Tabell 4.3 Energiskatt i förhållande till energipris ochenergiinnehåll i öre per kWh storiek i % av priset på olika energislag före skatt ca 101 (ca 90)' 18,7(16,8)' 14-20(9-14) (ca 1,3)' ' Siffrorna inom parentes avser skatt exkl. beredskapsavgifl. Jag kommer i det följande (avsnitt7.2.5) att föreslå att den särskilda beredskapsavgiften på motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja höjs med . Som framgår av uppgifterna i tabell4.3 är skatten i förhällande till energiinnehåll f. n. högre för el än förandra oljeprodukter än bensin. Det är enligt vad jag framhåller i det följande(avsnitt 8.3.2 och 8.5) önskvärt att en utjämning sker. Chefen förbudgetdepartementet kommer att i annat sammanhang föreslå en höjning av denallmänna energiskatten på olja. Genomförande av förslagen kommer att leda tillatt den nuvarande skillnaden i beskattning i förhällande till energiinnehållminskar. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 54 a. av att energiförlusterna ianvändningsledet vid el och oljas omvandling till värme skiljer sig ät.Investeringskostnaderna för oljeba-serad uppvärmning och elvärme skiljer sigockså ät. En väl avvägd energibeskattningutgör enligt min mening ett av de övergripande styrmedel som erbjuder godamöjligheter att främst pä något påverka energianvändning ochenergitillförsel. Den nuvarande utformningen av energiskatten är, som jag redanhar påpekat, väsentligen motiverad av statsfinansiella skäl och innebär inteatt möjligheterna att stödja de energipolitiska strävandena tas till varasärskilt väl. För att ge energibeskattningen en utformning som ger bästamöjliga energipolitiska styrfunktion som de statsfinansiellaintressena beaktas, har chefen för budgetdepartementet tillkallat en kommittémed uppgift att utreda beskattningen av energi, m. m. Kommittén skall enligtsina direktiv arbeta skyndsamt och bl. a. lägga fram konkreta förslag till enskatteomläggning som innebär att det energiskattebelagda området inryms undermervärdeskatten och att en av energipolitiska skäl betingad ochsamhällsekonomiskt avvägd energiskatt i import- och producentledet införs. Pris och skatt på energi måste, somjag redan har påpekat, ses i ett sammanhang när det gäller att analyseraenergibeskattningens effekter pä bl. a. energianvändningen. Utredningen omtaxe- och prissättning inom energiområdet har i uppdrag att beskriva hurpriserna f. n. bildas pä viktiga energiprodukter och vilka principer som liggertill grund för prissättningen. Utredningen skall enligt sina direktiv arbeta inära kontakt med utredningen om beskattning av energi och sträva efter attlägga upp arbetet så att resultatet därav successivt kan utnyttjas iövervägandena om energiskattens utformning. Utredningen skall enligtdirektiven redovisa sitt arbete senast den . I utredningens uppdrag ingår bl. a.att belysa energiprisernas inverkan på den regionala utvecklingen. a.klimatologiska skäl är energikostnaderna högre i landets norra delar äni de södra. har landets norra delar traditionellt ett betydandeöverskott av elenergi som överförs till Syd- och . Det faktum atthöga energikostnader kan motverka strävandena att nå regional balans är ettviktigt skäl för att få dessa frågor belysta i det pågående utredningsarbetet. Jag förordar att regeringenföreslår att godkänna de riktlinjer för energihushållningen som jagnu har redogjort för. 4.3 Energihushållningsprogram för industrin Jag har redogjort förriktlinjerna för energihushållningen. Jag kommer i det följande att informeraom den närmare inriktningen av ett energihushällningsprogram för industrin ochvissa övriga delar av näringslivet . 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 55 Av landets totala slutligaenergianvändning svarar industrin för . uppgickindustrins energianvändning till totalt ca . Härav avser ca olja,ca övriga bränslen och ca el. I industrins bränsleanvändningingår i stort sett all kol och koks som används i . Vidare finns ettstort inslag av inhemska bränslen genom framför allt massaindustrins lutar.Dessa svarar för ungefär hälften av energitillförseln till denna bransch.Mellan 10 och 15 % av industrisektorns hela energianvändning bedöms gå tilluppvärmning och ventilation av byggnader samt varmvattenberedning. I tabell 4.4 redovisas de olikaindustribranschernas andel av industrins energianvändning, förädlingsvärde ochsysselsättning. Tabell 4.4 Industribranschernas andel av industrinsenergianvändning, förädlingsvärde och antal arbetstimmar , % ' Till faktorpris, dvs. priset på produktionsfaktorernaarbetskraft och kapital. Som framgår av uppgifterna i tabell4.4 svarar massa- och pappersindustrin samt järn- och stålindustrin för av den totala energianvändningen i industrin medan deras andelar avindustrins förädlingsvärde och sysselsättning är betydligt lägre. Det motsattaförhållandet gäller verkstadsindustrin. Energianvändningen inom industrinär inte bara koncentrerad till vissa branscher utan också till ett mindre antalarbetsställen. De 100 frän energisynpunkt största arbetsställena användersåledes över hälften av sektorns energi. Motsvarande uppgift för de 400 störstaenergianvändarna är . Faktorer som påverkar energianvändningen inomindustrisektorn är i 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 56 förstahand industriproduktionens storlek och sammansättning. Produktionens storlekunder enskilda år påverkas i sin tur i hög grad av konjunkturläget, somsärskilt påverkar de energitunga basindustrierna. Av stor betydelse förenergiåtgängen är också den specifika energiåtgängen, dvs. energianvändningenper producerad enhet. En sänkning av energiåtgängen i befintlig utrustning m.m. kan åstadkommas genom olika slag av energisparande åtgärder. Energiåtgängenpåverkas också - särskilt pä - av i vilken takt maskiner m. m. bytsut mot energisnålare utrustning. I den mån möjligheterna att minskaenergianvändningen är knutna till en ny teknik, leder sålunda en snabbareekonomisk tillväxt till ett snabbare införande av nyare och energisnålaretillverkningsmetoder och utrustning. Energiprisnivån och förväntningarna om den framtidaenergiprisutvecklingen torde påverka energianvändningen inom denna sektor ihögre grad än inom sektorerna för transporter och för bostäder, service m.m.Industrins benägenhet att vidta olika energisparande åtgärder beror i storutsträckning pä bedömningar om energipriset. De förslag om höjning av skatt ochavgift på olja som jag tidigare (avsnitt 4.2.3) har redogjort för torde därförkomma att påverka industrins energihushållning liksom benägenheten atttillgodose energibehoven med annat än olja. Industriproduktionens volym har underefterkrigstiden ökat fortlöpande somproduktionsmetoderna har utvecklats mot bl. a. ökad mekanisering ochautomatisering. Vissa energitunga branscher har ökat sin produktion kraftigt,bl. a. genom ökad förädling av produkterna. Detta har lett till attenergianvändningen inom industrin har ökat kraftigt. Lågkonjunktur ikombination med strukturkriser inom flera viktiga industribranscher haremellertid medfört att industriproduktionen har minskat under perioden1975-1978, vilket har lett till en dämpning av efterfrågan på energi. har energianvändningen inom industrin minskat med igenomsnitt . Industriproduktionen har ökat med igenomsnitt . Den specifika energiåtgången inom industrin harunder minskat inom flertalet branscher. har enövergång skett frän olja till el. 4.3.2Hittillsvarande åtgärder för energihushållning Statsbidrag för att stimulera till energibesparandeinvesteringar inom näringslivet infördes . Inledningsvis avsåg stödetendast åtgärder i näringslivets byggnader. I samband med 1975 årsenergipolitiska beslut utvidgades stödet till att omfatta även industriellaprocesser samt vissa prototyper och demonstrationsanläggningar m.m. SIND harhaft i uppdrag att administrera stödverksamheten utom vad gäller den del avstödet som avser trädgårdsnäringen. Denna del administreras av lantbruksstyrelsen.De regionala utvecklingsfonderna, som har en naturlig Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 57 kontaktvägtill de mindre och medelstora tillverkande företagen, har hanterat en del avbidragsverksamheten, främst rörande mindre åtgärder i företagens byggnader. Statsbidrag med högst av godkända merkostnaderhar t.o.m. lämnats för åtgärder som syftar till bättre hushållning medenergi eller användning av annat bränsle än olja inom bl. a. industriellaprocesser och industribyggnader. Sådana bidrag har också lämnats till åtgärderinom näringslivets övriga byggnader, spillvärmeutnyttjande, utbyggnad av industrielltmottryck och - under en treårig försöksperiod som löper ut i och med juni I98I till vissa mindre vattenkraftverk. Statsbidrag har lämnats även för att stimulera bl.a. industrin att ta fram anläggningar som demonstrerar tillämpningen av nyteknik för en bättre energihushållning. Bidrag med högst av godkändakostnader har lämnats till framtagande av prototyper ellerdemonstrationsanläggningar med inriktning på effektivare energianvändning inomindustrin eller inom transport och samfärdsel samt inom trädgårdsnäringen,återvinning av energikrävande varor eller energi ur avfall, användning av annatbränsle än olja eller effektivare Qärrvärmedistribution. Bidrag har ocksålämnats till sådana anläggningar för energiproduktion som innebär tillämpningav teknik som kan antas komma att bli lönsam. Vidare har bidrag under senaretid kunnat lämnas även till åtgärder som syftar till att praktiskt pröva ellerdemonstrera metoder eller system för att ersätta olja eller oljeprodukter medannan energiråvara, t. ex. metanol. Stödet till prototyper och demonstrationsanläggningarhar kompletterats med en lånemöjlighet. Stödetfinansieras från samma tidpunkt via oljeersättningsfonden, som jag strax skallåterkomma fill. Stöd till energibesparande åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader lämnas enligt reglerna i förordningen (1979:428)om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretag.Bidragsandelen uppgår även för dessa byggnadsåtgärder till högst . har statsmakterna beslutat omett särskilt tidsbegränsat tillägg utöver bidraget om högst till vissaenergibesparande åtgärder inom industriella processer. beslutades omett tilläggsbidrag om (prop. 1976/77:95 bil. 3, NU 1976/77; 38, rskr1976/77; 298) i syfte att ~ förutom att spara energi - få till ståndtidigareläggning av företagens energisparande investeringar och därmedstimulera industriproduktionen. lämnades tilläggsbidrag om 15%till vissa mera omfattande energisparåtgärdef (prop. 1978/79:46, NU1978/79:13, rskr 1978/ 79:121). Avsikten härmed var att stimulera tilltidigareläggning av energi-sparinvesteringar. Stödet till energibesparande omställningsåtgärder inäringslivets befintliga byggnader pch processanläggningar bör enligtuttalanden i bl. a. prop. 1978/79; 115 (bil. 1 s. 94) successivt trappas ned.Enligt de riktlinjer för 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 58 energipolitikensom har antagits av (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410) bör de åtgärder som har vidtagits för att underlättaindustrins anpassning till förändringar på energiområdet successivt ändrainriktning. Stödet till dessa omställningsåtgärder bör i ökad utsträckningföras över till att genom information, utbildning och rådgivning fä näringslivetsjälvt att ta ett ökande ansvar för att hushälla bättre med energin. Enligtförslag i propositionen om besparingar i statsverksamheten, m. m. (prop.1980/81; 20 bil. 13 s. 11) har beslutat att verksamheten medstatsbidrag till energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader ochprocesser skall upphöra fr. o. m. . Detta gäller dock intebidragen till trädgårdsnäringens byggnader och små vattenkraftverk. Jagåterkommer till energianvändningen inom trädgårdsnäringen och till stöd tillsmå vattenkraftverk längre fram (avsnitt 4.4.3 resp. 9.3). Sedan statsbidragen till energibesparande åtgärderinom näringslivet infördes har anvisat sammanlagt 1393 milj. kr. fördetta stöd inkl. kostnaderna för att administrera stödet. Av de anvisade medlenhar -efter avdrag med sammanlagt 40 milj. kr. som enligt förslagen i den s. k.besparingspropositionen skall föras över till statsbudgetens inkomstsida -979milj. beräknats för åtgärder i företagens byggnader, processer m.m. samtåtgärder rörande små vattenkraftverk, 342 milj. kr. för prototyper ochdemonstrationsanläggningar m. m., 29 milj. kr. för åtgärder inomträdgårdsnäringens byggnader och 3 milj. kr. för prototyper och demonstrationsanläggningarinom trädgårdsnäringen. Sammanlagt har sedan stödet infördes t.o. m. juni1980 bidrag beviljats fill ca 7500 projekt i näringslivets byggnader, ca 1 100i industriella processer m.m. och 175 prototyper ellerdemonstrationsanläggningar. För trädgårdsnäringen har omkring 1 200 projektbeviljats bidrag. Vad gäller fördelningen av beviljade bidrag påbranscher kan konstateras att de mest energiintensiva branscherna har fått detstörsta stödet. Massa- och pappersindustrin samt trävaruindustrin har under dennämnda perioden beviljats bidrag med sammanlagt ca 436 milj. kr. eller ca 40%av totalt beviljade bidrag och den kemiska industrin med sammanlagt ca 132milj. Järn- och stålindustrin har fått sammanlagt ca 83 milj.kr. motsvarande i energisparande stöd medan verkstadsindustrinsandel av beviljade energisparbidrag uppgår till eller 42 milj. kr. Det genomsnittliga bidraget per projekt föråtgärder i byggnader är avsevärt lägre än för åtgärder i processer ellerprototyper och demonstrationsanläggningar. Sammanlagt 160 milj. kr. har t. o.m. /80 beviljats till byggnadsåtgärder, 694 milj. kr. tillprocessåtgärder m.m. och 229 milj. kr. till prototyper ochdemonstrationsanläggningar. För trädgårdsnäringens byggnader har beviljats 18milj. i bidrag och för prototyper och demonstrationsanläggningar inomträdgårdsnäringen har som stödet funnits bidrag beviljats medca 2 milj. kr. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 59 De beräknade årliga energibesparingarna avbyggnadsåtgärderna beräknas motsvara ca olja. Som energibesparingräknas i detta sammanhang även övergång från olja till annat bränsle.Besparingarna av processåtgärderna m. m. beräknas uppgå till motsvarande ca 1milj. Stödet till prototyper och demonstrationsanläggningarberäknas medföra en besparing motsvarande knappt olja i deanläggningar som har fått stöd. Besparingen blir avsevärt större om man tarhänsyn till spridningseffekter genom att andra företag beräknas tillämpa dendemonstrerade tekniken. Dendirekta elbesparingen, som har räknats in i de nämnda besparingsuppgifterna,är relativt låg. Om man till elbesparingen räknar produktionen av el i de 24mottrycksanläggningar och i de drygt 50 små vattenkraftanläggningar som underperioden har fått stöd beräknas emellertid elbesparingen uppgå till drygt 2 TWhper år. Inomträdgårdsnäringen är det nästan uteslutande olja som har sparats. Bidragenberäknas ha medverkat till en besparing om ca olja per är. Totalthar alltså sedan stödet infördes t.o. m. bidrag beviljats med drygt 1100 milj. kr. De åtgärder som har fått stöd beräknas sammanlagt medföra enenergibesparing motsvarande ca olja per är, vilket motsvarar drygt15 TWh. Detgenomsnittliga statliga bidraget för att spara olja inomnäringslivet kan uppskattas till ca . Bidragskostnaden per inbesparat tonolja skiljer sig avsevärt mellan olika typer av åtgärder. Den genomsnittligakostnaden per sparat ton olja för åtgärder i näringslivets byggnader uppgårtill I . medan den för trädgårdsnäringens byggnader är lägre, 1028 kr.För processätgärderna, som svarar för av totalt beviljade bidrag,uppgår denna kostnad till . Prototyper och demonstrationsanläggningar haren genomsnittlig bidragskostnad per sparat ton olja om . Dä haremellertid, i enlighet med vad jag nämnde tidigare, hänsyn inte tagits till debesparingar som uppstår i efterföljande anläggningar som tillämpar den teknikm.m. som man har avsett att demonstrera. Genomden bedrivna verksamheten med statsbidrag till energibesparandeinvesteringar i näringslivets byggnader och inom olika industriella processerberäknas per av den till är 1985 uppskattadebesparingspotentialen ha uppnåtts. För näringslivets byggnader är motsvarandeandel väsentligt lägre, , medan andelen för industriella processer ärdrygt . Den besparingspotential som beräknades och som jagstrax skall återkomma till avsäg åtgärder som erfordrade statliga stödåtgärderför att komma till stånd. Mänga sparåtgärder som räknades in ibesparingspotentialen har - med anledning av de alltmerstigande oljepriserna - blivit så lönsamma att de har kommit till utanstatsbidrag. En störte andel av den beräknade 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 60 besparingspotentialenän den nämnda torde alltså ha tagits tillvara. Å andra sidan har potentialen -med anledning av de höjda energipriserna -utökats genom att åtgärder somtidigare varit alltför olönsamma nu kan räknas in i denna. Statsbidrag till omställningsåtgärder inäringslivets byggnader och inom olika industriella processer har enligt minmening varit ett verksamt medel för att få företagen att spara energi eller gåöver till ett annat bränsle än olja. Oljeprisökningarna har ökat denföretagsekonomiska avkastningen av och intresset för investeringar ioljebesparande syfte. Detta har - som jag har anfört vid min anmälantill propositionen om besparingar i statsverksamheten, m.m. (prop. 1980/81:20bil. 13 s. 11) - medfört att företagen har fått goda incitament att genomförasådana investeringar utan stöd i form av bidrag.