prop · G40354 · 1980-12-31 00:00:00 — omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall, m. m.; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall, efter vissa redaktionella ändringar, fär fortsatt giltighet tillutgången av . I 1980/81. I saml Nr 54 Prop.1980/81:54 2 Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, dels ändring i samma lag Härigenomföreskrivs i fräga om lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall dels att lagen skall ha fortsatt giltighet till utgången av är 1981,dels att 1 och 2 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Skall på grund av förordnande enligt 51 tredje stycketutlänningslagen (1954:193) av regeringen meddelat beslut om avvisning ellerutvisning ej verkställas, äger 2-5 §§ tillämpning beträffande utlänning somavses med beslutet. Har enligt utlänningslagen meddelats beslut i andra fallän sädana som avses i första slyckel om avvisning, ./(i/-/;«,s.sn//;j,förvisning eller utvisning och kan beslutet ej verkställas, får regeringen, omsädana omständigheter föreligger be träffande utlänningen som avses i 20 Hförsta och andra styckena samma lag, förordna att 2-5 §§ skall äga tillämpning. Skall (//av regeringen meddelat beslut om avvisning enligt 30 § eller utvisning enligt47 § utiänningslagen (1980:376) på grund av förordnande enligt 73 § samma lagej verkställas, äger 2-5 §§ tillämpning belräffande utlänning som avses medbeslutet. Har enligt utlänningslagen meddelats beslut i andra fallän sådana som avses i första stycket om avvisning eller utvisning och kan beslutetej verkställas, får regeringen, om sådana omständigheter föreligger belräffandeutlänningen som avses i 30 § första och andra styckena samma lag, förordna att2-5 §§ skall äga tillämpning. Finnes det vara av betydelse för alt utröna huruvida organisation eller grupp som avses i 30 S andra styckei utlänningslagen (1980:376) planlägger eller förbereder gärning som innebär våld, hot eller tvång för politiska syften, får utlänning, som avses i I §, underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Av sådan ufiänning får också lagas fingeravtryck och fotografi. Finnes det vara av belydelse för att utröna huruvidaorganisation eller grupp som avses i 20 § andra stycket utlänningslagen(1954:193) planlägger eller förbereder gärning som innebär våld, hot ellertvång för politiska syften, får utlänning, som avses i I §, underkastas husrannsakan,kroppsvisitation eller kroppsbesiklning. Av sådan utlänning får också tagasfingeravtryck och fotografi. Förordnande om åtgärd enligt första slyckel meddelas avpolismyndighet. I fråga om sådan åtgärd gäller i övrigt bestämmmelserna i 28kap. i tillämpliga delar. Dennalag träder i krafl den . Beslämmelsernai I § första stycket lillämpas även när regeringen enligl 8 § lagen (1973: 162)om särskilda åtgärder lill förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund eller 51 § iredje stycket utlänningslagen (1954: 193) har förordnat altavvisnings- eller ulvisningsbeslul ej skall verkställas. Bestämmelserna i 1 §andra slyckel är tillämpliga ocksä när beslul om avvisning, förpassning,förvisning eller utvisning har meddelats enligt utlännningslagen (1954: 193). ti /81. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , Mogård. Åsling, Söder,Krönmark, Burenslam , . , , , , , ,, Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, m. m. De inlernalionella terroristdåden under senare är harföranlett ätgärder både i och utomlands för att söka förhindra sådanagärningar. 1 värt land antog är 1973 (prop. 1973:37, JuU 1973:18. rskr.1973:121, SFS 1973:162) ett förslag lill lag om särskilda åtgärder lillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund (lerroristla-gen).Lagens giltighetstid begränsades ursprungligen till utgången av april 1974.Därefter förlängdes giltighetstiden successivt till utgången av (prop.1974:55, JuU 1974:12, rskr. 1974:150, SFS 1974:178. prop. JuU 1975:17,rskr. 1975:137, SFS 1975: 355). Genom lagstiftning som trädde i kraft den Ijanuari 1976 fördes huvuddelen av beslämmelserna i lerroristlagen med vissaändringar över till den dåvarande utlänningslagen. De återfinns numera i dennya utlänningslagen (1980:376 - UtlL). beslöts att bestämmelserna iterroristlagen om telefonavlyssning, brevkonlroll m. m. skulle behållas iavvaktan pä del belänkande, som kunde väntas från telefonavlyssningsulredningen(Ju 1974:08) och tills vidare las in i en särskild, tidsbegränsad lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen). Denna lag träddelikaledes i kraft (prop. 1975/76: 18, JuU 1975/76: 15, rskr.1975/76: 122, SFS 1975: 1360). Den gällde ursprungligen till utgången av år1976. Giltighelsli-den förlängdes till en början till utgången av (prop.1976/77:33, JuU 1976/77: 13, rskr. 1976/77:91, SFS 1976: 1069). lade regeringen i propositionen 1975/76: 202fram förslag till nya regler om telefonavlyssning vid förundersökning m.m. Förslaget Prop.1980/81:54 5 byggde pä lelefonavlyssningsulredningens belänkande (SOU1975:95) Telefonavlyssning och innebar alt de tidsbegränsade reglerna i lagen(1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen(1969:36) om telefonavlyssning vid förundersökning angående grovtnarkotikabrott m. m. skulle med vissa ändringar i syfle alt stärka skyddet förden enskildes integritet tas in i 27 kap. rätlegångsbalken (RB) och gespermanent karaktär. föreslogs ändringar i den särskilda spaningslageni syfte dels att samordna dess regler med de föreslagna nya bestämmelserna i telefonavlyssning, dels att pä visst säll precisera tillämpningsområdet förspaningslagens regler. Vidriksdagsbehandlingen ansåg justilieutskottel (JuU 1976/77:20) att propositionenborde avslås och att ärendet borde återgå till för översynoch yllerligare överväganden. Del borde enligt utskottet ankomma pä regeringenalt besluta om formerna för översynen. Utskolld gjorde dock undanlag belräffandeförslaget om precisering av spaningslagens tillämpningsområde och hemställdeall skulle antaga propositionen i den delen. biföllutskottets hemställan (rskr. 1976/ 77:129). Lagen (1977:81) om ändring ispaningslagen trädde i krafl . , Tvängsmedelskommitlén (Ju 1978:06), har tillkallats förall göra den av begärda översynen av lagstiftningen omtelefonavlyssning och andra tvångsmedel med sikte på att fä lill stånd enpermanent reglering. Kommittén har ännu inte avlämnat något belänkande. Spaningslagenhar senare fält giltighetstiden förlängd till utgången av är 1980 (se prop.1979/80:52 och där angivna propositioner m. m., JuU 1979/ 80:18, rskr.1979/80:94, SFS 1979:1075). Ocksä de båda nyssnämnda lagarna omtelefonavlyssning har fått giltighetstiden förlängd lillutgången av . Regeringen har föreslagit i prop. (1980/81:33)att giltighets-liden för dessa senare lagar skall förlängas, i fråga om 1952års lag till utgången av och belräffande lag lill utgången avjuni månad 1981. har i en skrivelse den 1 oktober 1980redogjort för tillämpningen av de hithörande beslämmelserna i utlänningslagenoch i den särskilda spaningslagen - den 19 september1980. Innehållet i skrivelse sammanfattas i den redogörelseför tillämpningen av terroristlagstiftningen som jag denna dag avser allföreslå regeringen alt överiämna till . Vidare har inomutrikesdepartementet upprättats en redogörelse för den utveckling som har ägtrum internationelll under det senast förflutna årel beträffande förekomsten avoch de fortsatta belingelsernaför den internationella terrorismen samt för deåtgärder som har vidtagits för att bekämpa denna. 1980/81:54 6 Dehithörande beslämmelserna i UtlL och reglerna i den särskilda spaningslagen germöjligheter all under speciella förutsättningar ingripa med åtgärder som syftarlill att minska riskerna för internationella våldsdåd i . medatt vissa av terroristlagens regler fördes över fill 1954 ärs utlänningslag ochandra logs in i spaningslagen preciserades lerroristlagsliftningenstillämpningsområde noggrannare. Idet följande skall försl nämnas något om de här akluella bestämmelserna i . Enligt30 § första stycket UtlL skall en utlänning som kommer till avvisas omdet finns grundad anledning att anta, att han tillhör eller verkar för enorganisation eller grupp som avses i paragrafens andra stycke och om deldessutom, med hänsyn lill vad som är känt om hans föregående verksamhei eller iövrigt, föreligger fara för att han här i riket medverkar lill sådanahandlingar som anges i det stycket. Bestämmelsen avser enligt andra stycket enorganisation eller gmpp som, med hänsyn till vad som är känt om dessverksamhet, kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång förpolitiska syften och därvid begå sådana gärningar här i riket. Om detbeträffande en utlänning, som uppehåller sig i riket, föreligger sådanaomständigheter som nämnts, fär han enligt 47 § utvisas. En förteckning överutlänningar som skall avvisas enligt 30 § första styckei skall enligt sammaparagrafs tredje stycke upprättas av . Regeringen bestämmervilka organisationer eller grupper som därvid kommer ifråga. Beslutom avvisning meddelas av en polismyndighet om utlänningen finns upptagen irikspolisstyrelsens förteckning och saknar visering eller uppehållstillstånd(32 §). Påstår en utlänning som finns upptagen i förteckningen att hanriskerar politisk förföljelse eller åberopar han någon annan omständighet somavses i 33 eller 34 §, skall ärendet i de fall som anges i dessa paragrafer hänskjutaslill statens invandrarverk. skall med eget yttrande överlämnaärendet till regeringen (36 §). Samma ordning gäller om utlänningen anses böraavvisas enligt 30 § trots att han inte finns upptagen i den tidigare nämnda förteckningen(32 §). Beslut i ärendet meddelas i dessa fall av regeringen. Omen utlänning, som har avvisats enligt 30 § eller utvisats enligt 47 §, i sambandmed verkställigheten av beslutet påstår alt han riskerar politisk förföljelseeller åberopar någon annan sådan omständighet som anges i 85 eller 86 §, skallverkställighetsärendet i de fall som anges i dessa paragrafer hänskjutas fillinvandrarverket. Verket har ocksä i della fall att med eget yttrande överlämnaärendet lill regeringen. Enförutsättning för att den som har bedömts vara terrorist skall kunna avlägsnasur landet pä grund av ell avvisnings- eller utvisningsbeslut är, som tidigarehar nämnts, att det inte föreligger något politiskt eller därmed 1980/81:54 7 Enligt 73 § skall sålundaregeringen förordna att beslut om avvisning eller utvisning tills vidare inlefår verkställas, om hinder mot verkställighet av beslutet möter på grund avbestämmelserna i 7780 §§ UllL (politiskt verkställighetshinder) eller om detannars föreligger särskild anledning all verkställighet inle bör äga rum. Harregeringen förordnat att verkställighet inte fär ske, får regeringen enligt 74§ andra stycket meddela föreskrifler om inskränkningar och villkor förutlänningens vistelse i riket. I alla sådana ärenden skall förhandling hållas.När del gäller tvångsåtgärder beträffande en presumtiv terrorist har UllLkompletterats med de särskilda regler som fanns i 6 § lerroristlagen och somger polisen i viss mån vidgade möjligheter lill förvarslagande (52 § andra ochtredje styckena). Vidare har straffbestämmelserna i 15 § terroristlagenöverflyttats till UllL (96 § andra stycket och 97 §). Vad härefter gäller den särskilda spaningslagen innehållerden regler som tidigare fanns i 9-13 §§ lerroristlagen. Enligl 1 § första styckeispaningslagen skall en utlänning, som har avvisats eller utvisats som terroristmen beträffande vilken regeringen har förordnal all avvisnings-eller ulvisningsbesluldlills vidare inle får verkställas, kunna bli föremål för viss kontroll ochövervakning enligl 2-5 §§ under sin vistelse i . Detsamma skall enligt I§ andra stycket gälla, om del annars har meddelats ett inte verkställbartbeslut om avvisning eller avlägsnande i övrigl och regeringen har funnit attdel belräffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 30 §första och andra styckena samma lag. Den kontroll och övervakning som i nu nämndafall skall kunna komma i fråga innebär - förutom sädana särskilda föreskriflerom inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riket som fårmeddelas av regeringen enligt 74 § andra styckei UtlL - all utlänningen undervissa förutsättningar skall kunna bli föremål för vissa särskilda spaningsåtgärder.1 sistnämnda hänseende innebär spaningslagen följande. Om delbedöms vara av betydelse för alt utröna om en lerrorislorganisation ellerterroristgrupp planlägger eller förbereder någon åtgärd som innebär våld, hoteller tvång för politiska syften, fär en utlänning som avses i 1 §spaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning. Äv sädan utlänning får också las fingeravtryck och fotografi(2 §). Det är polismyndigheterna som beslutar om nämnda åtgärder. Om del finnssynnerliga skäl kan en polismyndighet för samma ändamål få tillstånd all delsla del av samtal fill och från telefonapparat som innehas eller kan antas kommaalt begagnas av utlänningen (telefonavlyssning) och dels närmare undersöka,öppna eller granska post- eller telegrafförsändelse, brev, annan slutenhandling eller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningen ochsom påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiklning ellersom finns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanslall (3 §).Frågan om tillstånd till en sädan åtgärd prövas av påyrkande av rikspolisslyrel-' Prop.1980/81:54 8 Tillståndet skall meddelas all gälla en viss lid somdock inle får översliga en månad (4 §). När terroristlagen kom skedde del molbakgrunden av den våg av våldsdåd som under de dä närmast föiflutna åren hade gättöver världen. 1 de tidigare nämnda propositionerna med förslag till föriängningav giltighelsliden för terrorisllagen och sedermera lagen (1975: 1360) omtvångsmedel i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen), redovisas denfortsatta utvecklingen av de internationella terroristdåden. Av redogörelsernaframgär all förekomsten av terroristdåd inte avtog utan förblev oförändratstor. I frågaom perioden 3 september 1979 anförssålunda i prop. 1979/80:52 s. 7 att del begåtts ytterligare ettstort anlal terrordåd med politisk bakgrund på skilda håll i världen. Ländersom , , , , ochFörbundsrepubliken hade i särskild grad drabbats. Åtskilliga avterrordåden kunde hänföras till den politiska situationen i ett visst land. Enannan grupp av politiskt betingande dåd hade samband med konflikten i MellerstaÖstern. Ylleriigare ell slorl anlal våldsdåd hade under denna lid utförts avgrupper som ägnade sig ät en omfattande terroristverksamhet, l.ex. Baader-Meinhof-ligani och i . Liksom tidigarehade terrorist-organisationer utfört terrordåd utanför det land eller detområde där terro-rislorganisationen hörde hemma och vanligen verkade. Terrorislbestämmelserna i och den särskildaspaningslagen ger möjlighel all under vissa speciella förulsätlningar vidtaåtgärder som har till syfte alt minska riskerna för internationellaterroristdåd i värt land. Bestämmelserna ger som framgått möjlighet all avvisaeller utvisa utlänningar som tillhör eller verkar för sådana grupper ochorganisationer vilka genom sin tidigare verksamhet har visat att de utanför sitlhemland systematiskt använder våld för politiska syften och därför kan befarasgöra det också i . Som ytterligare förutsättning gäller dock att det medhänsyn till vad som är känt om utlänningens föregående verksamhei eller iövrigt föreligger fara att han här i riket medverkar till sådana handlingar.Ett avvisnings- eller ulvisningsbeslul kan emellertid inle verkställas om ett s.k. politiskt eller därmed jämförligt verkställighetshinder föreligger. I slällelkan utlänningen då bli föremål för kontroll och övervakning enligt UllL ochspaningslagen. Förutsättningarna för användningen av husrannsakan, kroppsvisitation,kroppsbesiklning, brevkontroll och telefonavlyssning avviker i dessa fall frånvad som enligl RB gäller om användningen av tvångsmedel vid misstanke ombrott, eftersom RB;s regler i motsats till reglerna i spaningslagen inle germöjligheter fill ingripanden uteslutande Prop.1980/81:54 9 i förebyggande syfte. Ett flertal garantier mol en alltförvidsträckt tillämpning av spaningslagen har emellertid byggts in säväl i debestämmelser som gäller förfarandet och beslutsprocessen som i särskilda reglersom har lill syfle att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagenhanleras. 1977/78:46 om fortsatt giltighet av spaningslagenerinrade föredraganden om att utredningen (Ju 1974:08) om telefonavlyssninghade funnit, alt det i särskilda fall och kritiska lägen fanns behov avspeciella tvångsmedel i terrorislsammanhang (SOU 1975:95). Sådana åtgärder kundevidare i många fall ha en preventiv effekt. Ulredningen ansåg alltvångsmedelsbestämmelserna borde finnas i en särskild, tidsbegränsadlagstiftning. Utredningens ståndpunkt lämnades i allmänhet ulan erinran avremissinstanserna. Några instanser (riksåklagaren, och statensinvandrarverk) ifrågasatte emellertid det befogade i all behälla särregler omtvångsåtgärder i terrorislsammanhang. I denproposition med förslag lill nya regler om telefonavlyssning vid förundersökningm.m. som föranleddes av betänkandet (prop. 1975/ 76:202) intogs ocksåståndpunkten all den särskilda spaningslagen skulle behållas tills vidare.Föredraganden ansåg inte att frägan om behovet av särskilda tvångsåtgärder i terrorislsammanhanghade kommit i något nytt läge genom utredningens förslag. Vad utredningen hadeanfört sades bestyrka att det alltjämt fanns behov av sådana tvångsåtgärderför all förebygga våldsdåd av den art som den speciella lagstiftningen päområdet riktar sig mol. Vid riksdagsbehandlingen av förslagen om lelefonavlyss-ningsbeslämmelseri allmänhd riklades emellertid uppmärksamheten speciellt mot frägan i vad månavlyssnat material skall få utnyttjas när det gällde annan brottslighet än densom hade föranleti tillståndet. konstaterade i sitlbetänkande (JuU 1976/77:20) att detta problem inte är begränsat lilltelefonavlyssning utan alt det kan komma upp också vid utnyttjandet av andratvångsmedel. En generell lösning för olika lyper av tvångsmedel borde därföreftersträvas. Delta förutsatte emellertid ell mer omfattande beslutsunderlag.Riksdagen beslöl därför på hemslällan av utskolld alt avslå propositionen i denu berörda delarna. Ärendel återgick i dessa delar till regeringen för översynoch ytterligare överväganden. Del forlsatla utredningsarbete som begärde pågårför närvarande. Översynen skall enligt direktiven ta sikte pä att åstadkommaen ändamålsenlig avvägning mellan samhällets behov av tvångsmedel och de motståendeintressen som kan komma alt beröras därav. Möjligheterna all stärka skyddet förden enskildes integritet skall undersökas. En annan av de många frågor somskall utredas är den förut antydda i vilken utsträckning erhållen informalionbör få utnyttjas när den avser annan brottslig verksamhei än den som har legat tillgrund för beslutet om tvångsåtgärd. Även om intresset vid översynen i förstahand knyts lill användning av straffprocessuella tvångsmedel är enligtdirektiven förhållandena analoga i mänga fall av Ivångsmedelsanvändning enligtannan lagstiftning. Det gäller bl.a. belräffande den särskilda spaningslagen. Prop.1980/81:54 10 När förslag om förlängning av den särskilda spaningslagentidigare har förelagts (prop. 1976/77:33. 1977/78:46. 1978/79:29 och1979/ 80: 52) har det betonats alt del mot bakgrund av den fortgåendeinternationella terroristverksamheten är angeläget att vi även ifortsättningen håller en hög beredskap för att förebygga våldshandlingar i värtland. I vissa lägen kan del därför behövas tillgäng till de speciellatvångsåtgärder i spaningssyfle som den särskilda spaningslagen medger. Medhänsyn till della och lill att ingenting hade förekommit som gav anledning altanta alt lagen hade tillämpats pä ett sätt som strider mol dess syfle eller på ellsätt som kan sätta rättssäkerheten i fara, förordades i de nämnda propositionernaförlängning av giltighetstiden för lagen, vid del senaste tillfälld till utgångenav är 1980. fann (senasi JuU 1979/80: 18) mol bakgrund av denforlsalta utvecklingen av den internationella terrorist-verksamheten alt delalltjämt förelåg ett behov av sådana regler som finns i spaningslagen ochtillstyrkte därför föriängning. biträdde jusli-fieutskottdsuppfattning (senast rskr. 1979/80:94). Även underdet år som har gått sedan senast beslöt om föriängning avspaningslagens giltighetstid har en läng rad terroristdåd med internationell anknytningutförts i skilda delar av väriden. I ä" främst och Spaniensom har drabbats men även i , och FörbundsrepublikenTyskland har ett stort anlal terroristdåd inträffat. Bland övriga länder kannämnas att , , och . Den utveckling av den inlernalionellaterrorismen som redovisas i utrikesdeparlemenlels fidigare nämnda redogörelseoch i riks-polisslyrelsens skrivelse visar, all vi måsle räkna med forisatt terroristiskaktivitet i olika delar av världen och att denna aktivitet kan komma all beröraäven svenska intressen. Vad gälleråtgärder på det internationella planet för att motverka terrorism vill jag förslhänvisa lill redogörelsen i propositionen 1979/80: 52 (s. 8) i samband med attspaningslagens giltighetstid senast föreslogs förlängd. har FN:sgeneralförsamling genom en resolution antagitrekommendationer i syfte all genom praktiska samarbets-älgärder bekämpa inlernalionelllerrorism, vilka hade ularbetas av FN:sad hoc-kommillé om internationell lerrorism.Generalförsamlingen fördömer i resolutionen alla former av internationellaterroristdåd och uppmanar medlemsstaterna att ansluta sig lill befintligakonventioner för bekämpande av vissa lyper av internationell lerrorism. antagil en konvenfion mol lagande avgisslan. Konventionen har undertecknats av . Den europeiska konvenfionen frän är 1977 om bekämpande av terrorism m.m.har hillills lillträtts. förutom av , av nio europarådsstater. Enöverenskommelse har vidare träffals mellan EG:s juslitie-minislrar omtillämpningen av konventionen. Samarbetet mol lerrorism har fortsall inomEuroparådet. 1980/81:54 11 De synpunkter som har anförts beträffande behovetav de särskilda reglerna i spaningslagen gör sig enligl min mening alltjämt gällandemed samma styrka. Vägen av terroristdåd ute i väriden har under det gångna åretinte visat tecken på minskning. Den omständigheten att har förskonatsfrån internationella terroristdåd innebär ingen garantiför att vi också i fortsäliningen kommer alt skonas. Som framgär av den redogörelse för tillämpningen av lerroristlagstift-ningen,som jag denna dag avser att föreslå regeringen att överlämna lillriksdagen, har i en skrivelse redt)gjortför terroristbestämmelscrnas tillämpning underdel . Någol avvisningsbesluthar inte fatlats. En person har utvisats som presumtiv terrorist. 1 denförteckning som enligt 30§ UllL skall upprätta överutlänningar som skall avvisas finns omkring 120 utlänningar upptagna. Beslämmelsernai den särskilda spaningslagen har under det senasle året tillämpats i ett fall.De har tidigare tillämpats i tvä fall. har förklarat all delför bekämpandet av lerrorism är nödvändigt, att det föreligger författningsmässigaförulsätlningar att använda tillgänglig teknik för inhämtande av information.Styrelsen anser del därför vara angeläget all giltighetstiden förlängs. Pä siktanser man att spaningslagen bör permanentas. Under det senasle året har alltså spaningslagen pä nyttbehövt användas. Alt den har använls i förhållandevis begränsadomfattning bör ses i belysning av garantierna i lagen mot en alltför vidsträckttillämpning. Sädana garantier har byggts in i de bestämmelser som gällerförfarandet och beslutsprocessen.