prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Reservatet omfattar ca 7450 ha, varav ca240 ha vatten och är beläget nordväst om . Den helt övervägandedelen av reservatsomrädel ägs av staten. 1 skivelse harlänsstyrelsen hemställt att den av staten ägda marken inom reservatet avsättstill nationalpark. Området Store Mosse medKävsjön är ti|l slor del orört av exploatering. De stora, orörda viddernaerbjuder goda möjligheter lill naturupplevelser och friluftsliv. Där finnsmyrmarker, skogbevuxna faslmarksholmar, kärrområden och sjöar. Området kan indelasi tre slörre mossemyrområden som alla innehåller betydande naturvärden. Delenkring är t. ex. känd för sitt artrika fågelliv. Andpa delar har ensällsynt flora. Store Mosse har upplagils i den pä initiativ av upprättade förteckningen över värdefullamyrmarker i Euro-. återfinns på motsvarande lista över förfågellivet värdefulla våtmarker. Syftet med det utvidgade skyddet för området bör varaatt bevara detta i sitt naturliga tillstånd eller i väsenlligen oförändratskick. Den största delen av naturreservatet medKävsjön ägs av staten genom naturvårdsfonden. Viss mark ägs av statens vägverk,och domänverket. Endast en mycket ringa del, ägs avannan än staten. Denna del bör til|s vidare bestå som naturreservat. Pä siktbör dock slaten försöka förvärva även denna del och avsätta den sotnnationalpark. föreslår således alt i huvudsak den mark inom delnuvarande reservatet som ägs av staten avsätts lill nationalpark och attprinicpbeslul fattas om alt den övriga marken inom reservatet som slateni framtiden kan komma alt förvärva också skall avsättas till nationalpark. Efter remiss har yttranden överskrivelsen avgetis av , statens vägverk, slalensnaturvårdsverk, , lantbruksslyrelsen, domänverket. (), kommun. och ornitologiska förening. harbifogat ett yttrande frän skogsvärdsstyrelsen i . Samtliga remissinstanser tillstyrker alt Store Mossemed avsätts lill nationalpark. framhåller attbiotoprikedomen är slor, att är omväxlande och delvis rik, atldjurlivet, särskilt fågellivet, är omfattande och att möjlighelerna till naturupplevelserär stora. Något motsvarande område finns inte i landel. Också domänverket anseratl området har goda kvalifikationer för att bli nationalpark. Skogs-stvrelsenanser inte atl områdets stora våtmarksarealer är av intresse som Prop.1980/81:100 Bilaga 13 129 Den begränsade skogsmarksarealen som ingår i området är eltnaturligt komplement lill våtmarken och har dessutom goda förutsättningar allutvecklas till urskog. vill dock understryka att slormfälldaträd bör upparbetas i områdets ytlerzoner. Lantbruksstyrelsen bedömer altlantbrukets intressen inte i någon slörre utsträckning motverkas av områdetsavsättande som nationalpark i enlighet med hemställan. Sverigeslantbruksuniversitet framhåller alt nationalparker f. n. nästan heltär knutna till Qällkedjan (av arealen). Skall sammanhängande syslem avrepresentativa natur-typer kunna bevaras för framtiden bör nationalparkskedjanutvidgas med områden i landets bördigare delar. Lantbruksuniversitetetunderstryker vidare viklen av atl skogsmark i omedelbar anslutning lillvåtmarksarealerna bevaras dä elt stort anlal organismer är anpassade till ettsamspel mellan nalurskog och våtmarker. och statens vägverk förutsätter atldrift och underhåll av de delar av järnvägen och vilka går igenomden tänkta kan ske ulan inskränkningar. Lantbrukarnasriksjörbund erinrar om att naturvårdsfonden innehar fastigheter utanför delnuvarande naturreservatet och den föreslagna . Förbundel anserall motivet för fondens innehav av dessa fasligheter bör ha förfallit i och medbildandet av . De fastigheter fonden äger utanför nationalparksområdetbör därför återförsäljas till sinaursprungliga ägare. uttrycker vidare farhågor för massförökningav skadeinsekter med åtföljande risker för skador på omkringliggande marker ochkräver all det område inom vilkel skogsvårdslagens skölselregler inle skallgälla begränsas storleksmässigt och placeras inuti området för atl minimerarisker för inseklsspridning. kommim hälsar med tillfredsställelse attområdet ges ett starkt skydd och atl bevarandeintressel verkligen ställs iförgrunden. framhåller atl Store Mosse medKävsjön är del största sammanhängande myrkomplexel i . Myrar är dåligt representerade bland desvenska nationalparkerna. Området är av internalionell belydelse som rasllokalför många flyttande änder och vadare. Det är vidare viktigt alt kanaliseringenav besökare fungerar så att förslitning av naturen och störningar på djurlivetundviks. Jag lar först upp förslaget från iJönköpings län om atl omrädel Store Mosse med skall avsällas tillnationalpark. Store Mosse är med sina ca 10000 ha siörstasammanhängande myromräde. Den bildaren naturligt avgränsad enhet med ennalurlyp som f.n. inte finns representerad som nationalpark i ochsom är dåligt representeradbland samtliga svenska nationalparker. Store Mosse är elt sedan lång lidvälkänt och väl dokumenterat naturom-9 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 130 radeav högsta skyddsvärde såväl nationellt som internationellt. Detla har bl.a. medfört att området upptagits på den lista över internationellt skyddsvärda våtmarker i som fogats lill den av ratificerade välmarkskonventionen. förslag innebär att i huvudsak detområde om ca 7450 ha inom Store Mosse som utgör naturreservat skall avsättas lill nationalpark. Samtliga remissinsianser är enigaom alt det i Store Mosse bör bildas en nationalpark av den storlek länsstyrelsenföreslagil. Jag ansluter mig till denna uppfattning. Området är avsådant värde atl det bör komma i åtnjutandeav del ökade skydd en ändring av dess status från naturreservat lill nationalpark skulle medföra. Jag förordardärför alt det område som Store Mossemed utgör bevaras i naturligt tillstånd eller i väsentligl oförändratskick för framtiden genom alt avsällas lill nationalpark. Namnet bör vara Store Mosse nationalpark. Staten har pä olika säll ökatsill markinnehav inom det område somnu föreslås bli nationalpark. a. har etl flertal avtal träffats om byte av mark i vilka naturvårdsfonden I.ex. tillförts myrmark medan de andra parterna tillförts skogsproducerande marksom tidigare innehafts av fonden. arbele som fortfarande pågårsyftar till atl fä all mark inom delnuvarande naturreservatet överförd lillnalurvårdsfonden. Det förhållandetall Store Mosse avsätts till nationalpark kommer därför inte all medföra några ökade kostnader för statenjämfört med om området fortfarande skulle vara naturreservat. anfört måste sådanafrågor som risken för insektsskadoruppmärksammas. Särskilda åtgärder kan därvid visa sig nödvändiga. Del är en uppgift för länsstyrelsenatt följa utvecklingen i de lillnationalparken gränsande skogsområdena och vid behov vidta erforderligaålgärder. Genom atl den föreslagna får enavsevärd storlek bör del varamöjligt att kombinera det vetenskapliga intresset av atl området får förbli säopåverkat som möjligt med elt utnyttjande av området förfriluftsliv. Den föreslagna gräns skall enligtlänsstyrelsens förslag med vissa avvikelser sammanfalla med detnuvarande naturreservatets. 1 4 §naturvärdslagen förutsätts atl staten äger den mark som skall avsättas lillnationalpark. Som jag lidigare berört ägs f.n. en myckel liten del av området av annan änstaten. Denna mark förutsätts förvärvas av slaten och ingå i . Jag vill dock framhålla att det kan bli nödvändigl medvissa mindre gränsjusleringar för den händelse del inte skulle visa sig möjligt atl förvärva alla områden.Det bör ankomma på regeringen atlmed hänsyn härtill i detalj fastställa de slutliga gränserna för den föreslagnanationalparken samt alt i enlighet med bestämmelserna i nalurvårdsförordningen (1974:484) meddela denärmare föreskrifter som kan visa sig erforderliga. Jag förutsäller attde fastigheter i den tänkta Prop.1980/81:100 Bilaga 13 131 nationalparkensnärhet som är bokförda pä nalurvårdsfonden och som inte behöver tas ianspråk som ersätlningsmark eller eljest behövs för naturvårdsändamäl säljstillbaka till sina ursprungliga ägareeller andra intresserade aktiva brukare. Jag avser att uppdra åtnaturvårdsverket att vidta de förberedande åtgärder som fordras för att eltbeslut av om bildandel av den nya skall kunnafullföljas. Som framhåller i sinanslagsframställning är det angeläget atl arbelel med alt säkerställa sådananaturområden som prioriterats i de inventeringar och det planeringsarbete somgenomförts på naturvårdsområdet kan fortsätta. Anslaget för naturvärd bördärför föras upp med etl oförändrat belopp av 20 milj. kr. för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. i enlighet med de riktlinjer som jag har angett medge att den mark staten äger eller förvärvar inom angivna områden av Store Mosse med får avsättas lill nationalpark, 2. till för naturvård för /82 anvisa etl reserva- tionsanslag av . H 6.Vård av naturreservat m. m. 1979/80Utgift 23974 178 Reservation 1079002 1980/81Anslag 26000000 1981/82Förslag 23500000 Frän anslaget bestrids kostnader för vård ochförvaltning av naturvårdsobjekt avsalta enligl naturvårdslagen (1964:822) ochännu ej avsatta objekt redovisade på naturvårdsfonden. Vidare bekostas frånanslaget bl. a. vissa landskapsvärdande åtgärder inom odlingslandskapet, värdoch föryngring av bokskog, upprättande av skötselplaner för ej avsattanaturvårdsobjekt och delar av verksamheten med särskild tillsynspersonal iNorrbottens fjällvärld. Vården och förvaltningen av naiurvårdsobjekt ärtillsammans med själva avsättandet av objekten en viklig del i arbetet med attuppnå den allmänna naturvårdens mål. Verksamheten syftar dels till att genomrestaureringsåtgärder och fortlöpande vårdinsatser bevara vetenskapligt ochmed hänsyn till landskapsbilden värdefulla områden, dels till all förbättramöjlighelerna för allmänheten atl utnyttja områden lämpade härför. ärvård- och förvaltningsarbetet inriktat pä alt inom ett och samma områdetillgodose såväl vetenskapliga intressen som friluftsinlressen. n. en översyn avnaturvårdsförvaltningen. Översynen syftar dels till alt ge bättre underlag förbedömningar av nuva- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 132 randeoch framtida resursbehov för vården av objekten, dels till att ylterligaresöka effektivisera nalurvårdsförvaltningens administration. Den areal inom vilken vårdätgärder kan bestridas frånanslaget har under senare är ökal beroende dels på all ramarna för anslagelsanvändning vidgats, dels på alt antalet naiurvårdsobjekt fortsalt att öka.Någon motsvarande uppräkning av anslaget har dock inle skett. Räknat per hektarhar anslaget i stället successivt minskats . Till detla kommeratt anslaget krafligl urholkals genom inflationen och de ökade lönekostnaderna.Sammanlagt innebär detta en reell minskning av anslaget innevarande budgetärmed ca 3 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Detla för med sig alt denredan lidigare pä grund av bristande resurser eftersatta vården avnaturvårdsobjeklen ytterligare försämrats. beräknasden areal lill vilken den övervägandedelen av anslaget f.n. används (av anslaget) mer än fördubblas. Dettaberäknas medföra att det totala anslagsbehovet ökar väsentligt. Ökningen äremellertid svår atl beräkna med hänsyn till atl ambitionsnivån i skötselåtgärdernakommer att variera. beräkning av medelsbehovet /82 sammanfallas i följande labell. Budgetförslaget grundas delspå de budgetförslag som länsstyrelserna upprättat i samråd med de lokalanaturvårdsförvaltarna, dels på egna överväganden. Ersättningen till staten för upplåten mark motsvarandenormalränlan för lån från slalens utlåningsfonder pä bokföringsvärdel avfastigheter som redovisas på naturvårdsfonden föreslås som etl led ibudgetreformen slopad, alternativt utgå över etc eget förslagsanslag. förslag 1981/82 Vård och föryngring av Vissa gemensamma kostnader för (Vapenfri tjänst) 6 125(100 1.För delposten naturvårdsförvaltning kommer anslaget i första hand - grundläggande vårdätgärder. dels för redansäkerställda naiurvårdsobjekt, dels för tillkommande objekt. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 133 upprustning av objekt där vårdätgärder bliviteftersatta genom att tillräckliga medel inte anvisats. Under de senaste årenhar medelsbehovel för naturvårdsförvaltningen endast kunnat tillgodoses till i genomsnitt , vilkel medfört allvarliga negaliva konsekvenser, övriga åtgärdersom bl. a. föranleds av del ständigt ökande antalet besökare i såväl de i första hand från friluftslivssynpunkl som de frånekologisk synpunkl avsatta naturvärdsobjekten. Avdel anmälda medelsbehovel under anslagsposten naturvärdsförvall-ning avser åtgärder inom sådana objekt till vilka utgår full kostnadstäckning. Ifrågavarande objekt, som förvaltasav domänverket eller skogsvårdsstyrelserna, utgörs av nationalparker, övrigaobjekt på nalurvårdsfonden samlobjekt säkerställda genom inlrängsersällning. För dessa objekt har ansvarigamyndigheter ett särskilt tungt ansvar. ansvar motsvarar den ambitionsnivå för områdenas skötselsom angetts vid säkerställandet och de betydande ekonomiska resurser statsmaklernasalsal i form av förvärvs- ochersättningskostnader för områdena. Ansvarel accentueras av att den heltövervägande delen av berörda områden är bokförd pä den av förvalladenalurvårdsfonden. Förutom ansvar för nalurvårdsförvallningen tillkommer därföräven ansvar för allt som sammanhänger med gängse fastighetsförvaltning. Kostnaderna för naturvårdsförvaltningen fördelaspä olika typer av ålgärder. Det bör dock framhållas atl kostnadernalill övervägande del utgörs av lönekostnaderför fältarbetspersonal anställd vid domänverket och skogsvärdsstyrelserna. Med hänsyn härtill har varje märkbar förändringav anslagspostens storlek en direkt påverkan på sysselsättningen, vilkel ävengäller anslaget som helhet. Verket vill i della sammanhang fästa uppmärksamhetpå all beredskapsmedlen för naturvård drastiskt minskat del senaste budgetåret. De övriga posterna avser bidrag lill i första handkommunala naturvårdsobjekt, objekt förvallade av stiftelser ochnaiurvårdsobjekt bokförda på domänfonden. Beträffande dessa objekt bör särskilt beaktas de vidgade ramar för anslagelsanvändning som gäller /77. De möjliggör bl. a. bidrag till kostnader inom kommunala objekt och objekt ägda av stiftelser för naturvård och friluftsliv.Sålunda medför rådande resursknapphel atl bidrag endast kan ges tillstiftelseobjekt och kommunala objekt av riksintresse och inom dessa enbart speciella typer av ålgärder. Enförutsättning för atl denna bidragsram skall vara meningsfull är atl bidragfortsättningsvis kan ulgå i slörre omfattningän vad som är fallet. Vidare måsle - både vad gäller objekt med full kostnadsläckning och bidragsobjekl -speciell uppmärksamhet ägnas åt den eftersläpning som gäller arbelel medskölselplaner. Totall beräknar verkel medelsbehovet förnaturvårdsförvaltning under /82 fill . För investeringaravseende objekt bokförda på naturvårdsfonden utgörsde största kostnaderna av investeringar i byggnader och anläggning- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 134 För /82 beräknas elt belopp av 2 milj. kr.för investeringar m.m. anser atl del ärbetydelsefullt all vissa delar av lidigare nedlagda åker- och betesmarkerrestaureras och vårdas. För landskapsvård i odlingslandskapet beräknasmedelsbehovet för /82 till . För vård och föryngring av bokskogberäknar naturvärdsverket elt medelsbehov för /82 av . Vissa gemensamma kostnader förnaturvårdsförvaltning omfatlar främsl information om naiurvårdsobjekt,objektens utnyttjande för studieändamål saml central upphandling av materiel.Totala medelsbehovel för /82 uppgår till 2 milj. kr. beräknar vidoförändrat antal anställda medelsbehovel för central förvaltning /82 till 1.3 milj. kr. Antalet besökare och deras krav pånaturvård och friluftsliv har ökat kraftigt. Detla gäller särskilt fjällen ochskärgårdsområdena, men även andra betydande turistområden, såsom I.ex. ,, , , och Golland. och berördalänsstyrelser har härigenom erhållit ett ökat ansvar för dessa områdens natur-och friluftsutnyltjande i sin helhet. För alt myndigheterna skall kunna levaupp lill detla ansvar krävs resurser för en utvidgad tillsynsverksamhet. Förtillsynsverksamheten beräknas ell medelsbehov för /82 av I570000 kr., varav . avser verksamheten med särskild fällpersonalinom fjällvärld. och i Norrbottenslän har enats om atl föreslå regeringen atl få inrätta en gemensamfjällförvallning fr.o. m. /82. Denna kommer att innebära ensamordning av nalionalparksförvallning och övrig verksamhet avseende naturvårdoch friluftsliv i Norrbollens fjällvärid, bl. a. huvudmannaskapet förvandringsleder och förvaltning av naturreservat. Denna samordning innebär atlvissa initialkostnader i form av löne- och utrustningskostnader uppslår. Dessaberäknas för /82 uppgå lill . Del totala medelsbehovet under anslaget förtillsynsverksamhet och den planerade fjällförvalfningen i länuppgår således lill I . för /82. Naturvårdsverkethar anordnat va penfri tjänst som naturvårdsarbete. Dessa vapenfria tjänstepliktiga kom mer sannolikt alt beredas uppgifter hos resp. naiurvårdsförvallare inom totalförsvarels ram. En sådan lotalförsvarsuppgifl och den ålagda vapen friverksamheten tar i anspråk en stor del av tilldelade medel (). Vid rådande resursknapphel får detta tillföljd att medelstilldelningen minskar för sådana regioner där vapenfriverksamhet inte kan bedrivas av arbels marknadspolitiska skäl. Detta motiverar all särskilda medel för vapenfri verksamheten beviljas . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 135 Kostnaderna för verksamheten beräknas /82 uppgå till 2 milj. kr. uppskattar således detsammanlagda medelsbehovet underanslaget för /82 till45316000 kr., vilket innebär en ökning av anslaget med . exkl.markersältning till staten. Verket finner sig emellertid, med hänsyn lill del slatsfinansiella lägel, icke böra yrkamer än 26 milj. kr. En förutsättning för detta yrkande är dock atl markersältning till slaten inle längre utgår eller alt medel härför utgår över eget anslag. Del är angeläget all vårdinsatsernaintensifieras. Anslaget bör därför för nästa budgetår höjas med 3625000kr. För de naturvårdsobjekt som redovisas pånaturvårdsfonden utgår f. n. ersättninglill slaten för upplåten mark, den s. k. markränlan. motsvarande normalränlan för lån frän statens ullåningsfonderpå naturvårdsobjeklens beräknade bokföringsvärde. För delta ändamål förs frånanslaget för /. över lill statsbudgetens inkomstsida under Inkomsler av statens verksamhet. Ränteinkomster.Med hänsyn till syftet med de objekt som redovisas pä nalurvårdsfondenbör detta avkastningskrav slopas fr.o.m. budgetärel 1981/82. För nästa budgetår skulle därmed med den av migförordade höjningen av anslaget (.) och efter slopande avmarkränlan (-.) 23,5 milj. kr. stå till förfogande förvärdinsatser. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkännavad jag har anfört rörande borttagande av del formella avkastningskravet på de naturvårdsobjekt som redovisas på na turvårdsfonden, 2. lill Vårdav naturreservat m. m. för /82 anvisa elt reservationsanslag av . 1979/80Utgift 35 972 307 Reservation 6535499 1980/81Anslag 38000000 1981/82Förslag 40300000 Frän anslaget bestrids utgifter för tillämpadforskning inom miljövårdsområdet. med företrädare för såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmareanvändning. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 136 Forskningen skall bidra med etl vetenskapligt grundatfaktaunderlag för planering, initiativoch beslut i olika miljövårdsfrågor. En utgångspunkt i forskningsplaneringen ärdärför informationsbehoven hos berörda avnämare, i förstahand centrala, regionala och lokala miljö-värdsmyndigheter. Forskningenskvalitet säkerställs genom att alla projekt granskas i vetenskapligakommittéer. Forskningsverksamheten bedrivs dels i form av enskildaprojekt, dels i form av sammanhållna projekt inom slörre prioriterade områden,s.k. projektområden, där en samlad satsning sker efter särskilt program ochunder ledning av en projektgrupp. Behovel av forskning är stort inom helamiljövårdsområdet. Genom atl forskningsarbetet alltmera accepteras som en naturligoch nödvändig del i beslutprocessen pä olika nivåer kommer behovet avtillämpade forskningsinsatser alt ylterligare öka. Anslaget för miljövårdsforskning bör för budgetåret1981/82 räknas upp med 7,7 milj. kr. lill totalt 45,7 milj. kr. Av den föreslagnaanslagsuppräkningen avser 5.7 milj. kr. pris- och löneomräkning och 2,0 milj.kr. slart av två nya projektområden. Miljöeffekter av olje- och kemikalieulsläpp vidsjötransporter. 1 betänkandet (SOU 1979:43) - program förmiljösäkra sjötransporter, avgivet av kommittén om miljörisker vidsjötransporter, påtalas behovet av forskning om miljöeffekter av olje- ochkemikalieulsläpp. har på regeringens uppdrag tagit framprogram för undersökningar i samband med oljeutsläpp. 1 betänkandet föreslåsockså att ges i uppdrag att "utarbeta program och budgetför forskningen om de långsiktiga miljöeffekterna". Avsiktenmed del nu sökta anslaget är att utarbeta elt sådant program. Den kommunala vattenförsörjningen i baseraslill på grundvatten, resten baseras pä ytvatten. De större städernasvattenförsörjning baseras dock nästan uleslutande på ytvatten.Ytvatlenanvänd-ningen innebär i vissa fall återanvändning av industrielltavloppsvallen. Hälsoriskerna i samband härmed är okända. Grundvattnet harnormalt ansetts ha så god kvalitet att det inle är en negaliv hälsofaktor.Hälsorisker i samband med användning av grundvallen för vattenförsörjning kanemellertid numera inte uteslutas i vissa landsdelar. Detla gäller främst vissaintensivt odlade jordbruksområden med höga av nitrat i grundvattnet ochi försurade områden där risker föreligger för höga metallhaller. Testsystem förkemiska substanser vattenmiljön. Det föreligger ett starkt behov av relevantatestmetoder och testsystem för produklkonlrolländamäl. Eftersom såväl antalet befinlliga som antalet nyakemiska produkter som tillförs marknaden varje är är mycket stort och detnödvändiga test- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 137 programmetär omfattande och tidskrävande är det omöjligt atl med rimliga resurserundersöka vatje produkt fullständigt. Satsningar på utveckling av system förproduktbedömning och metoder för loxicilelslester är omfattandeinternationellt. När det gäller bedömningssystem och testmetoder måsle enlångtgående internationell harmonisering eftersträvas. System och metoder hardiskuterats inom bl. har tagil aktiv del i denna diskussion. Detär angeläget alt kompetens byggs upp inom landel som kan tillgodogöra siginternationella erfarenheter och som kan anpassa de syslem och metoder som nuföreslås till svenska förhållanden. Noggranna förberedelser har gjorts för detföreslagna projektområdet. Forskningsnämndensområde har genomgått en stark omprioritering under de senaste tre budgetåren.Möjligheterna till ytterligare omprioritering är mycket begränsade. Utrymmekan denna väg skapas för högst ett nytt område. Den med 2,0 milj. kr. föreslagnaökningen är därför angelägen för atl alla de nya projektområdena skall kunnastartas. Föredraganden Anslaget bör för nästa budgetår höjas med2,3 milj. kr. lill 40,3 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Miljövårdsforskning för /82anvisa ett reservationsanslag av . 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Statens strålskyddsinstilut har ansvaret för denmålinriktade slrålskyddsforskningen. Till denna forskning hör såvälstrålskyddsforskning med anknytning till kärnkrafiproduklionen som annanslrålskyddsforskning däri inbegripet forskning om icke-joniserande strålning.Den strålskyddsforskning som har anknytning lill kärnkrafiproduklionen finansierasgenom avgifter som inbetalas av kärnkraftförelagen enligt förordningen(1976:247) om vissa avgifler tillslalens strålskyddsinstitut. För övrig strålskyddsforskning anvisas medel underförevarande anslag. Pris- och löneomräkning . Huvudalternativet innebär atl denkärnkrafisanknulna forskningen fortsätter i enlighet med det långsiktigaprogrammel. För övrig slrålskyddsforskning skulle däremot huvudalternativetinnebära atl målsätt- Prop.1980/81:100 Bilaga 13 138 ningenfick sättas betydligt lägre än den som skisserats i det långsiktigaforskningsprogrammet.