prop · G403133 · 1980-12-31 00:00:00 — Man betonar dock de utbildningsinsatsersom i sä fall måste göras. Vissa remissinstanser utesluter i och för sig intesotningsväsendel, men anser att även andra huvudmän är tänkbara, exempelvisförvallningsbolag m. fl. För egendel vill jag anföra följande. Del finns tecken som tyder pä atlenergisparverksamhelen inte ökar i tillräcklig läkt. Enligt dess direktivankommer det på EHD all följa utvecklingen av energihushällningsverk-samhelen ibefinllig bebyggelse och vid behov föreslå insatser för all åstadkomma eneffektivare verksamhel. Inom ramen för detta bör en konlinueriig översyn av denuvarande styrmedlens effektivitet göras, liksom en bedömning av behovet avkompletlerande styrmedel och lämplig utformning av sådana. Jag bedömer alt dennivå som angivits för omfattningen av energihushällningsverksamheten bäst kannäs med den ansvarsfördelning mellan stat, kommun och fastighetsägare som denhittillsvarande verksamhelen byggl på. Enligl vad jag har erfaril undersökerEHD speciellt omfattningen av det sparande som sker utanstatligt stöd samt de faktorer som kan länkas påverka detla sparande. I den mändet visar sig att energisparandet inte ökar i lillräckligl snabb takt förutsällerjag att delegationen analyserar och föreslår vilka förbättringar av delnuvarande stödsystemet som kan behöva vidtas saml vid behov ulformar förslagtill kompletterande styrmedel och stimulanser och belyser effekterna av dessa. 4.2 Besiktnings- och rådgivningsverksamhet Vid min anmälan till prop. 1978/79: 115 bil. 3 medriktlinjer för energipolitiken anförde jag att en uppsökande rådgivning ochbesiktning är en förutsättning för att just de ålgärder som bör ulföras i varjehus också Prop.1980/81:133 31 Enligl vad jag har erfaril finns del sloreflerträgan pä denna service. Därigenom skapas förulsällningar för atlfastighetsägarna skall fä kunskap om vilka åtgärder eller kombinationer avåtgärder som bör vidtas för att bästa möjliga resultat skall uppnås. Detla ärlill gagn säväl för fastighetsägaren och de boende som för samhällsekonomin.Även om det finns ett myckel stort intresse för energisparande blandfaslighets-ägarna, saknar mänga de nödvändiga tekniska kunskaperna för atlavgöra vilka åtgärder som är mest lämpliga att vidla i det egna huset. Med slödav uppgifter som har inhämtats i samband med atl bidrag har lämnats tillkommunerna för besiktnings- och rådgivningsverksamhet framhåller EHD attmerparten, eller . av landels kommuner erbjuderenergisparbesiklning. I huvuddelen av dessa kommuner kommer besiktningarna lillstånd pä inilialiv av fastighetsägaren. Besiktningsverk-samheten har dockhittills haft begränsad omfattning. Kommunerna planerar emellertid en avsevärdökning av verksamhelen. Enligt deras egna bedömingar kommer dubbelt sä mängahus att besiktas under /81 som under /80. Som jag lidigare anförde kommer besiktnings- ochrådgivningsverksamheten atl spela en cenlral roll vid genomförandet avenergihushållningsverksamheten. Det är därför en väsentlig uppgift för slalenalt underlätta och stödja uppbyggnaden av en tillräcklig rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet. Statsbidrag till kommunerna har lämnats sedan budgetåret1977/78. Sammanlagt har t. o. m. /81 stöd beviljats med ca 250milj. Av delta har ca 150 milj. kr. lämnats för planerings-, besiktnings-och rådgivningsverksamhet i kommunerna, 32 milj. kr. för- planering och upprättandeav energisparprogram och 24 milj. kr. för informations- och rådgivningsinsalsertill fastighetsägare och allmänheten. Resterande del av stödel har bl. a. gälltill inköp av teknisk ulruslning. ulbildning m. m. EHD har i sitt betänkande föreslagil alt besiktning ochrådgivning skall ställas som villkor för statligtenerigsparstöd till bostadshus. Mälet bör enligt EHD vara atl ell sådant kravinförs . EHD anser atl en karlläggning av förekomsten avhälsofarliga material samt erforderlig konlroll av ventilalionssystemel börutgöra en obligatorisk del av besiklningsverksamhelen. I de rekommendalioner lillfasfighetsägaren som besiktningen bör leda fram lill bör, där sä erfordras,ocksä ingå förslag pä åtgärder som medför all luftomsättningen inte blir förläg. EHD:s förslag i denna del tillstyrks i princip av samlligaremissinsianser. Vissa av de kommuner som har yllral sig över förslagel anserdock all det bör ankomma pä varje kommun all avgöra om en besiktning är nödvändig.Man anför bl. a. alt besiktning av representativa hus - s. k. typhus -eller avstickprovsmässigt utvalda hus bör kunna räcka som grund för kommunenstillstyrkan av ansökningar om energisparstöd för alla hus i ett och sammaomräde i kommunen. 1980/81:133 32 föreslagna kravet bör lillämpas redan frän den I juli 1981när- det gäller lilläggsisolering av ytterväggar. Behovet av att tillräckligaresurser ställs till förfogande så all inle del föreslagna kravel leder tillatl energisparverksamheten bromsas upp betonas av mänga remissinstanser, bl.a.planverket, bostadsslyrelsen och flera länsbostadsnämnder som förordar atl kravetinle införs förrän fr. o. m. den . EHD har ocksä framfört att besiklningsaibelel bör kunnaulföras av andra än de kommunala besiklningsförrällarna. exempelvis konsulleroch förvaltningsbolag. Remissinstanserna ställer sig genomgående positiva lilldelta, men planverket framhåller atl besiktningen i allmänhet bör ulföras avkommunens egen personal. För egen del villjag anföra följande. För att ökaförutsättningarna för all energisparstödet används pä elt ändamålsenligt sättär EHD:s förslag värt att beakta. Jag är dock inte beredd atl föreslå ettdatum för införande av ell sådant villkor. mot bakgrund av risken för allell för snabbi införande skulle kunna medföra en uppbromsning av energisparverksamhelengenom alt rådgivnings- och besiktningskapaciteten är otillräcklig. Jagåterkommer till frägan om besiktning som villkor för erhållande av stafiigtstöd i avsnill 6. När detgäller de synpunkler som förs fram av riksanlikvarieämbelel a beträffande ensärbehandling i fräga om utvändig lilläggsisolering villjag erinra om alt detf. n. krävs byggnadslov för sädana ålgärder som väsenlligt förändrar enbyggnads yttre. Kravel på byggnadslov innebär alt gör enförhandskonlroll av älgäideina. Syftel med ämbelels förslag torde i storutsträckning tillgodoses genom denna kontroll.Jag anser det därför inte befogalatt särbehandla dessa åtgärder. Jag delar också EHD;s uppfattning all besiklningsarbetetbör kunna utföras även av andra än kommunens personal. Jag tänker då särskillpä att de större bostadsföretagen, men också fristående konsuller. i mänga fallredan har kompetent personaMör besiklningsförfaiandel. Jag vill dockunderstryka att kommunerna fortfarande bör ha huvudansvaret för atl denbehövliga verksamheten kommer till ständ. Vad jag nu har anförl innebär all besiktnings- ochrådgivningsverksamheten även i fortsättningen fär en mycket slor betydelse.Denna verksamhet bör som jag ser det omfalta inte bara förslag till lämpligaeneigisparåt-gärderoch kombinationer av sådana åtgärder. Även t.ex.hälsoaspekler - och då framför allt behovet av erforderlig ventilation - mästesom EHD har föreslagit uppmärksammas och påtalas i samband med rädgivnings-ochbesiktningsverksamheten. Som ett led i det konverteringsprogram som jagtidigare har förordat bör även råd och information om möjligheterna atl ersättaolja med andra energislag ingå som en del i besiktningen. Enligl vad jagerfarit pägär inom planverket, i samräd med berörda myndigheler, ocksä ettarbete med atl utarbeta råd och rekommendalioner för besiktningsförfarandet.Jag vill i delta sammanhang understryka viklen av alt Prop.1980/81:133 33 dessaråd och rekommendationer står i samklang med de övergripande riktlinjer förenergisparplanens genomförande som jag har angivit i det föregående. Enligtmin mening är del också önskvärt atl energisparrådgivarna samverkar med deenergikonsulenter som enligl regeringens förslag i prop. 1980/81:90 kommer attvara placerade vid de regionala utvecklingsfonderna för atl biträdanäringslivet med råd i energihushållningsfrägor m. m. Jagövergår nu till att behandla frågan om finansieringen av besiktnings-ochrådgivningsverksamheten. EHD har föreslagit atl kommunerna skall garanterasstatligt stöd fram till omkring och atl frågan om finansieringensenasl bör tas upp till förnyad prövning. Samtligaremissinsianser tillstyrker EHD:s förslag på denna punkt. Mångaremissinstanser, i synnerhet kommuner, efteriyser dock besked omfinansieringsmöjligheterna . Flera remissinstanser understrykerockså att bidraget bör vara så stort att del läcker hela kostnaden förverksamheten. Riksdagenbeslöt (prop. 1978/79:115 bil. 3, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394) altkommunerna skulle garanteras ett statligt bidrag för besiktnings- ochrå(lgivningsverksamheten t.o.m. /82. Föregen del vill jag anföra följande. För att säkerställa en tillräckligomfattning av rådgivnings- och besiklningsverksamhelen bör finansieringsformernaför verksamheten läggas fast fram t.o.m. / 86. Jag återkommer idet följande (avsmttlO) lill frågan om bidragels storlek. Enliglmin mening bör bidraget fördelas efter följande principer. Huvuddelen av stödelbör avse besiktnings-, rådgivnings- och informationsverksamheten. Som jagtidigare nämnt bör denna verksamhet kunna ombesörjas även av annan personal änkommunens egna besiklningsförrältare, exempelvis konsultföretag. Vidare bör endel av medlen användas för utbildning av den personal som ansvarar förenergihushållningsverksamhetens genomförande. Jag kommer i det följande attföreslå vissa informationsinsatser till fastighetsägarna. Även dessa insatserbör enligt min mening kunna omfattas av stödet. På samma sätt som bördet ankomma på regeringen att meddela närmare bestämmelser om dispositionen avde medel som anvisas. Energisparkommitténhar i en skrivelse till regeringen föreslagit att särskilda medel anvisas tillkommunerna för inventeringar av energisparmöjligheterna i idrottsanläggningarm. Motivet för sädana inventeringar skulle vara att det finns storamöjligheter att spara energi till låga kostnader i idrottsanläggningar m. m.,men all intensifierade informations-och rådgivningsinsatser behövs för attsådana åtgärder skall komma till stånd. Jagär medveten om att det finns stora möjligheter atl spara energi i olika typerav anläggningar. I det följande kommer jag därför att lägga fram 3 Riksdagen1980/81. 1980/81:133 34 förslagom att det nuvarande energisparstödet till byggnader skall utvidgas attomfatta även vissa typer av anläggningar. Jag anser det värdefullt attkommunerna gör den lyp av inventeringar som energisparkommittén föreslagit.Enligl min mening bör de emellertid inrymmas i kommunernas nuvarandeenergisparverksamhet. Jag är därför inle beredd alt tillstyrka kommitténsförslag. Prop.1980/81:133 35 5 Vissa frågor om uppvärmning m. m. 5.1 Förberedelser i byggnader för övergång till skildaenergislag m. m. Regeringen har i proposition 1980/81:90 betonat vikten avåtgärder som sparar olja och som verkar pä kort och meddellång sikt. Som en deli etl program för oljeersättning har regeringen föreslagil atl elkraften under1980-talet skall användas för atl pä effektivast möjliga sätt ersätta olja ulanatl det uppstår läsningar till elt framlida högt elutnyttjande. Det finns mot bakgrund av detta anledning att redan nuöverväga behovet av sådana krav på byggnader och uppvärmningssystem ibyggnader som innebär atl en framlida övergång till olika energikällorunderlättas. Bestämmelserna i byggnadsstadgan ger inle stöd för sådanakrav. Bestämmelserna tar nämligen i första hand sikte på att byggnader skallvara utförda sä atl de medger en god energihushållning och att de skall varaförsedda med uppvärmningsanordningar som är tillräckligt effektiva för atttillgodose behovet av tillfredsställande inomhusklimat. Jag kommer i det följande att närmare diskutera de krav påflexibilitet som bör slällas och lar försl upp ett förslag avelanvändningskommittén (ELAK) om dimensionering av vattenburnauppvärmningssystem. 5.1.1 Krav på uppvärmningssystem Uppvärmningssystem som är anpassade för olika energikällorger vinster ur flexibilitetssynpunkl. I sitt betänkande påpekar ELAK atl enökad flexibilitet kan nås om vattenburna uppvärmningssystem dimensioneras förlägre vattentemperatur än . Detta beror på atl varmvatten som uppvärmtst.ex. genom solfångare och värmepumpar ofta har en relalivi låg temperatur.ELAK anger att vatlenradiatorsyslem vanligen är dimensionerade för en s.k.framledningstemperatur av . För nyUll-kommande bebyggelse kan delenligt utredningen vara motiverat atl vattenburna uppvärmningssyslemdimensioneras för en högsla temperatur av . Flertalet befintligauppvärmningssystem lämpar sig som regel för lågtemperalur genom attde normall är överdimensionerade. Härigenom kan också både nytillkommande ochbefintlig bebyggelse anslutas till system där solvärme eller värmepumpartillgodoser en del av uppvärmningsbehovet, ELAK;s förslag Ullslyrks eller lämnas i storl sett utanerinran av remissinstanserna. Jag delar utredningens uppfattning att lågtemperatursystemhar stora fördelar. Enligl min mening bör därför Ullkommande vattenburna uppvärmningssystemnormalt dimensioneras för lågtemperalur. Jag är medveten om atl dimensioneringskravet i vart fallinledningsvis 1980/81:133 36 kanöka investeringskostnaderna genom atl vatlenradiatorerna mäste göras större.Den flexibilitet hos uppvärmningssystemet som skapas genom användning avlågtemperatursystem måste dock enligt min mening ses som en investering förframtiden genom att en senare övergång till uppvärmning med andra energislagän olja kan göras billigare. En ökad investeringskostnad motverkas dessutom avatt utvecklingen går mol mer energisnåla hus, som kräver mindrevärmetillförsel och därmed mindre radiatorer, samt av atl värmeförlustema irörledningarna blir mindre. Flertaletav de oljepannor som sätts in i småhus är förberedda för användning avelenergi genom alt en elpatron finns monterad eller senare kan installeras.ELAK föreslår alt det bör krävas att villapannor som nyinstalleras skall varaförberedda för inslallafion av elpatron. Oljeberoendetkan minskas genom användning av elenergi för uppvärmning. Om oljepannainstalleras är det av vikt atl möjligheter skapas för att vid behov ocksåutnyttja el. Jag biträder därför ELAK;s uppfattning atl del bör krävas attoljepannor som installeras vid nybyggnad av småhus skall vara förberedda föranvändning av elenergi. Härigenom kan i ett senare skede övergång till elenergiske utan alltför omfattande ombyggnadsålgärder. Med hänsyn till alt de flestaoljepannor är förberedda för användning av elenergi kanbestämmelser om detta enligt min mening införas utan atl del uppstår någraegenlliga merkostnader i nyproduktionen. Dekrav på flexibilitet hos uppvärmningssystemet som jag nu har föreslagit ärenligt min mening i första hand aktuella för sådana byggnader för stadigvarandebruk som innehåller bostads- och arbetsrum. För övriga byggnader kan normalt enövergång till alternativa uppvärmningssätt ske relativt enkelt utan altsärskilda förberedelser har vidtagits. Även fritidshus som utnyttjasstadigvarande bör av samma skäl undantas från särskilda krav på förberedelser.Krav på åtgärder för att öka uppvärmningssystemets flexibilitet i befintligbebyggelse bör enligl min mening kunna aktualiseras endast när i en byggnad görssådana ändringar av någon belydelse som berör byggnadens uppvärmningssystem. Deförslag som jag nu har lagt frambör träda i kraft . Förslageninnebär att ändringar måste göras i byggnadsstadgan. Jag återkommer tillfrågan om den lagtekniska lösningen (avsnitt 5.3). Föratt fasta bränslen vid behov skall kunna användas för uppvärmning föreslär ELAKatl nytillkommande småhus för stadigvarande bruk som skall värmas upp medvattenburen elvärme förbereds så all skorsten förhållandevis enkelt kaninstalleras i efterhand. ELAK föreslär vidare alt småhus projekteras sä attvissa utrymmen i efterhand kan utnyttjas för uppvärmningskomponenter, t.ex.pannanläggning m.m. i samband med övergäng till annat energislag. Dessa kravbör riktas endast mot byggnader 1980/81:133 37 somkan beräknas få behov av sädana anordningar. I byggnader som kan beräknas bliuppvärmda genom någon form av centralt system, som t. ex. Qärrvärme, är detenligt ELAK tillräckligt om ett vattenburet system för låga temperaturerinrättas. För särskilt uppvärmningssnåla byggnader med direktverkande elvärmebör enligt utredningen ett inre distributionssystem för värme förberedas.Vidare bör för dessa byggnader finnas plats på tomtmark för nödvändigaanordningar för uppvärmning. Remissinstansernalämnar i stort sett ulredningens förslag utan erinran. Jaganser för egen del det vara väsentligt alt nytillkommande småhus, somhuvudsakligen skall värmas upp genom vattenburen elvärme, förbereds på sådantsätt alt skorsten och uppvärmningskomponenter, t.ex. värmepanna, i efterhandkan installeras förhållandevis enkelt. Några krav på förberedandebyggnadstekniska ätgärder bör dock enligl min mening inte slällas. Det bör varatillräckligt om byggnadens planlösning är sädan atl t. ex. skorsten ellervärmepanna relalivi enkelt kan sättas in i efterhand. Givelvis bör detta gällaendast i fräga om sädana byggnader som i en framlid bedöms få behov avsärskilda anordningar. Jag anser inle heller attdet bör ställas krav pä atl nytillkommande småhus, som skall värmas upp meddirektverkande elvärme, skall förberedas för etl inre distributionssystem. Viden eventuell övergäng lill andra uppvärmningsformer kan ett inredistributionssystem relativt enkelt sättas in i efterhand. Enligt min meningbör kraven pä förberedelser i småhus med direktverkande elvärme i ställetbegränsas till att gälla krav pä förberedelse för skorsten ochuppvärmningskomponenter genom lämplig planlösning på samma sätt som föresläsgälla för småhus med vattenburen elvärme. Sådana förberedelser kan ske utan attdet medför nägra egentliga hinder när det gäller byggnadens utformning och ulannågra nämnvärda kostnadsökningar. I småhus som uppvärms mednaturgas kan en övergäng till andra uppvärmningsformer försvåras genom att endel av dessa byggnader bl. a. har myckel begränsade utrymmen föruppvärmningskomponenter. De krav pä förberedelser i byggnader som jag nu harberört bör enligt min mening ocksä gälla i princip i fråga om dessa småhus. Närdet gäller andra byggnader än småhus är behovet av förberedelse för skorslenoch uppvärmningskomponenter inte lika påkallat. Normalt är det mer fördelaktigtatt ansluta sädana byggnader lill centrala system eller atl uppförauppvärmningsanläggningar i nära anslutning lill byggnaden. Några särskilda kravbör därför inte ställas på planlösningen i dessa byggnader. I motsats till ELAKbedömer jag det inte nödvändigl alt kräva alt särskild plats på tomtmarkreserveras för uppvärmingsanordningar. I det stora flertalet fall finnserforderlig tomtmark eller annan mark i nära anslutning till byggnaden som kanutnyttjas i de fall byggnaden inte kan anslutas till nägot centralt system. Dekrav på förberedelser i småhus som jag nu har föreslagit är enligt min 1980/81:133 38 meningaktuella endast för sådana småhus som utnyttjas stadigvarande. För övrigabyggnader, i första hand fritidshus, är behovel av uppvärmning inte likapåkallat. En senare övergäng från el lill uppvärmning med andra energislag kandärför i dessa byggnader ske genom installation av någon enklareuppvärmningsanordning, som inle kräver särskilda förberedelser i byggnaden. Avsamma skäl bör även sådana fritidshus som utnyttjas stadigvarande undantas.Krav på förberedelser i befintliga småhus bör enligt min mening kunnaakluediseras endast när i en byggnad görs sådana ändringar av någon betydelsesom berör byggnadens planlösning. Deförslag som jag nu har lagt fram bör träda i kraft den 1 januari 1983.Förslagen innebär atl ändringar måste göras i byggnadsstadgan. Jag återkommertill frågan om den lagtekniska lösningen (avsnitt 5.3). 5.1.3Villkor för installation av direktverkande elvärme Värmesystemmed cirkulerande varmvatten ger i princip möjlighet att som energikällautnyttja fjärrvärme, olika former av solvärme, värmepumpar, elenergi ellerolika bränslen i en panna. En övergång en ny energikälla kan ske utan attnägra större lekniska ombyggnader av upp-värmningssyslemet behöver göras.Motsvarande gäller för värmesystem med varmluft som fördelas till olika rum ien byggnad. Direktverkande elvärme från t.ex. elradiatorer innebär däremot attelektrisk energi alstrar värme som värmer upp rum eller lokaler direkt utan allnägot medium, t.ex. vatten eller luft, utnyttjas för alt transportera och fördelavärmeenergin. En senare övergång till annan energi än elenergi innebär härbl.a. atl ett värmedistributionssystem måste installeras. Någrasärskilda villkor för användning av direktverkande elvärme gäller inte i dag.Statsrådet har i sin anmälan till prop. 1980/81:90 redovisat sinaöverväganden med anledning av ELAK:s förslag att begränsa installation avdirektverkande elvärme. Regeringenhar i prop. 1980/81:90 föreslagit alt installation av direktverkandeelradiatorer eller liknande skall få tillåtas i byggnader om dessa utförs såatt användning av elenergi för sådan uppvärmning endast marginellt påverkarden nationella elbalansen eller om det finns särskilda skäl alt installeradirektverkande elvärme. Regeringen föreslär all i princip bör ELAK:s förslaggälla beträffande vilka villkor som bör lillämpas för användningen avdirektverkande elvärme. Uppvärmningssnåla byggnader bör sålunda få värmas meddirektverkande elradialorer. Detta villkor skall anses uppfyllt för byggnaderdär behovel av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten är i genomsnitt 40%lägre än energibehovet för radiatorerna om byggnaderna varit utförda enliglminimikraven på värmeisolering och luftomsättning i SBN 1975. Regeringenhar vidare föreslagil atl det bör göras en omprövningav villkoren för användning av direktverkande elvärme mol bakgrund av denkunskap som då föreligger och vad som är att anse Prop.1980/81:133 39 Villkoren för installation av direktverkandeelvärme bör enligt regeringens förslag i prop. 1980/81:90 träda i krafl den Ijanuari 1983. ELAK:sförslag innebär alt förbud med vissa undantag införs mol användning avdirektverkande elvärme. Reglerna avses gälla vid nybyggnad och vid sädana ändringarsom berör en uppvärmningssystem. Särskilt uppvärmningssnåla byggnaderskall som nämnts få utföras med elradialorer. ELAK föreslär att fränförbudet därutöver undantas Ullfälliga byggnader och byggnader som värms upptillfälligt, t. ex. flertalet fritidshus och samlingslokaler, vissatillverkningslokaler inom induslrin, jordbrukets och trädgårdsnäringensekonomibyggnader samt kulturhistoriskt värdefulla byggnader. I övrigt skallundantag kunna medges där elt förbud framslår som uppenbart orimligt. ELAKföreslår att slalens planverk skall få i uppdrag att meddelatillämpningsbestämmelser till de särskilda villkoren för installation avdirektverkande elvärme samt atl prövningen skall bindas till hanteringen avbyggnadslovsärenden. Jagvill för egen del anföra följande, belräffande i vilka fall särskilda villkorför installation av direktverkande elvärme bör gälla. Inybyggda småhus har direktverkande elvärme installerats i relativt storulslräckning . Andelen har dock minskal och f. n. torde 20-25%av de nybyggda småhusen förses med direktverkande elvärme. Bland destyckebyggda småhusen, vilka till största delen ligger i glesbygd och småorter,är andelen hus som förses med sådant uppvärmningssystem ännu mindre. En slor delav dessa nybyggda hus har pä senare tid i stället utrustats med elvärmesystemmed vatlenradialorer och ofta med s. k. kombinationspanna, vilket möjliggöralternativ uppvärmning med fast bränsle eller olja. Jaganser det väsenlligt att småhusen utrustas med uppvärmningssystem som inlemedför en långsiktig låsning till användning av elenergi. 1 områden där del ärmöjligt och rationellt att ansluta lill Qärrvärme eller andra centraliseradeuppvärmningssystem bör denna möjlighet utnyttjas.