prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 'Beträffande omläggningen av nationalräkenskaparnas beräkningsunderlag ochmetoder se kapitel 5 i Konjunkturiäget. färsamma takt som förljänstutvecklingen. Driflsöverskottet från egna hem ökarnågot mindre 1980-1981 än 1979-1980 bl. a. på grund av att fastighetsskattenstiger till följd av högre taxeringsvärden. Inkomstöverföringarnafrån offentliga sektorn lill hushållen beräknas ha ökat med mellan1979 och 1980 (se tabell 6:3). Jämfört med utvecklingen föregående år är detsocialförsäkringsutbetalningarna som ökat mest, eller . De utbetalningarsom i nationalräkenskaperna numera registreras som transfereringar frånsocialförsäkringssektorn, dvs. ATP, sjukförsäkring och arbetslöshetskassor -ökade med . Till följd av ett stigande antal pensionärer med fullpension och höjda basbelopp beroende på en betydande prisstegringslakt ökadeATP-utbetal-ningarna kraftigt eller . Ökningen i ATP svarade därmedför närmare 2/3 av socialförsäkringssektorns totala utgiftsökning mellan 1979oeh 1980. På grund av nya regler för föräldraledighet har även föräldrapenningenökat markant 1980. Utbetalningarna av i.ex. folkpension, delpension,arbelsskadeförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) förs nu sominkomslöverföringar från statliga myndigheter. Fortsatta kraftiga ökningslalredovisas för delpension och arbetsskadeförsäkring. Folkpensionsutbetalningarnaökade med 16 1/mol 1979. Belräffande övriga inkomslöverföringarfrån staten lill hushållen kan nämnas att nedskärningen avarbetsmarknadsutbildningen medfört att de totala ersättningarna isamband med sådan utbildning kan beräknas sjunka Tabell 6:3 Inkomstöverföringar till hushåll 1977-Milj.kr., löpande priser Pensioner frän stat och kommun ' Kommunala bostadsbidrag till pensionärer redovisas underposlen folkpensioner. kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Anm. Ang. alt. 1 och alt. II se tabell 6; 1. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1980/81:100 110 ävenför jämfört med . Utbetalningarna av barnbidrag och studiebidrag steg något mer än föregående år pågrund av högre bidragsbelopp. Delöpande transfereringarna från kommuner till hushåll beräknas ha ökat endasi obetydligt . Inkomstöverföringarna till hushållen 1981 har skattatsmed ledning av nu gällande prognoseröver löneutveckling och prisstegring m. m. saml beslutade och i propositioner föreslagna ändringar ibidragsregler. För fram-skrivning avbasbeloppet fr. o. m. har med utgångspunkt från konsumentprisprognosen konstruerats en nyindexserie med ledning av förslaget i prop. 1980/81:20. Förslaget till ändring i lagen om allmän försäkring innebär att basbeloppet skall utgöra . multiplicerat med dettal (jämförelsetal), som angerförhållandet mellan del allmänna prisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget i juni1980. Därvid skall (i enlighet medföreskrifter som meddelas av regeringen) för tid efter förändringarna i det allmänna prisläget beräknasmed bortseende från indirektaskatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser saml tillägg göras försubventioner. Basbeloppet avrundas tillnärmaste hundratal kr. och ändrasendast om jämförelsetalet har ändrats med sedan närmastföregående ändring av basbeloppet gjordes. Socialförsäkringsulbetalningarna från staten resp.socialförsäkringssektorn ökar enligt föreliggande skattningar i detlägre lönsumme-alternalivet och i del högre alternativet. Ökningstakten är,totall sett, ungefär lika slor som enligt hösträpport.Den beräknade utvecklingen avbasbeloppen blir enligt de nya kalkylerna ungefär densamma som lidigare. Densänkande effekt på basbeloppet som den nya metoden har, motverkas av en nu förväntad något högre prisstegringslaktän tidigare. Prognosen överutbudet av arbetskraft har justerats ned något med hänsyn till denförhållandevis svaga ökningen av utbudet . Till följd av det försämradesysselsättningslägel 1981 väntas arbetslösheten likväl öka betydligt. Här presenterade kalkyler innefattardärmed en markant uppgång i utbetalningarna från arbetslöshetskassor och i kontant arbetsmarknadsstöd. Ersättningarna frånlönegarantifonden förutses öka mer1981 än 1980. För flertalet övriga transfereringar från stat och kommun skattas emellertid en lägre ökningstakt1981 än 1980. Sammantaget beräknasinkomstöverföringarna till hushållen från den offentliga sektorn öka med 121/resp. 13 1/i de två lönesummeallernativen. Hushållens inbetalningar till stat och kommun av skatter och avgifter m.m. (se labell 6:4) beräknas ha ökal 10%1979-1980. november/december1980 förelåg officiell statistik från () över inbetalningarna av preliminär A- ochB-skalt, fyllnadsskatt och kvarstående skall under årets två förstauppbördsterminer. Vidare har RSV överlämnatvisst underhandsmaterial lill () somunderlag för kalkylerna av statsbudgetens inkomstsida. Prognosen förinbetalningarna 1980 av preliminär A-skatt har med stöd av detta materialjusterats ned ca 700 milj. kr. är helt i linje med den lägre ökningstaktför totala lönesumman som redovisas i föreliggande kalkyler (mot 12,8%enligt höstrapporlen). De sammanlagda inbetalningarna av fyllnadsskatt ochkvarskalt blev ungefär lika stora som enligt den tidigare prognosen.Återbetalningarna av överskjutande skatt beräknas emellertid nu till ett ca 750milj. Slutskalleregleringen, dvs. nettot mellanhushållens inbetalningar och kvarskalt och fyllnadsskatt å ena sidan ochåterbetalningarna av överskjutande skatt å andra sidan, innebar enåterbäring till hushållen med närmare 700 milj. kr. För andra skatter änpreliminärskatt och slutskatlereglering är statistikkällorna huvudsakligenRRV:s budgetredovisning och budgetprognoser saml enkäter till kommunerna.Övriga skatter och avgifter beräknas ha ökat drygt 13 1/1979-1980, vilkel ären viss upprevidering av prognosen lill höstrapporten. Inbetalningarnaav preliminär A-skatt 1981 har kalkylerats enligt det förslag om skatten på1981 års inkomster m. m. som framlades i prop. 1980/ 81:50. Ändringen av denstatliga inkomstbeskattningen innebar alt inflationsskyddet modifieras genomatl basenheten fastställs till . enligt tidigare utformning).Marginalskaltelättnader föreslås i skikten mellan ca . och 96000 kr.Inflationsskyddet av skatteskalan, inkl. den särskilda skattereduktionen, samlmarginalskattelättnaden har av RRV beräknats medföra alt uttaget av preliminärA-skatt med . understiger ett beräknat uttag enligt 1980 årsskatteskala. Skatteförslaget innebär vidare att den tillfälliga höjningen avden särskilda skaltereduk- Tabell6:4 Hushållens direkta skatter och avgifter 1977- kr., löpande priser 4 Kvarstående skatt' 6 Slutskatlereglering (3-H4-I-5) 7 Övriga skatter och avgifter 8 Summa (l-l-2-(-6-l-7) 12:'3I0 ' Influtna delen. Anm.Kvarstående skatt avser inkomsten två är lidigare. skatt avser inkomsten . I och alt. II se tabell 6: I. Källor: Konjunklurinslitulel. 1980/81:100 112 tionenpå beskattningsbara inkomster . bibehålls även inkomster. RRV haröverslagsmässigt kalkylerat att ändradfastighetsbeskattning (enligt prop. 1980/81:42) och nya taxeringsvärden skulle höja inbetalningarna av preliminärA-skatt 1981 med ca en miljard kr.Totala effekten av skatteomläggningen och ändrad fastighetsbeskattning skulle alltså uppgå lill ca . (i del högre lönesum-mealternalivet) jämfört med ett beräknat uttagenligl regler. Den kommunalautdebiteringen ökar enligt preliminära beräkningar med . De alternativa prognoserna för löner ochbeskattade inkomstöverföringar resulterari en kalkylerad ökning av preliminär A-skatt 1981 med 4 1/resp. 9 1/2%.Ökningslalen för inbetald B-skatt beräknas bli mer lika i de två alternativen(5 1/resp. 8 1/) eftersom den preliminära B-skatlen delvis bestämsav den slutliga skatten för inkomsterna . Nettot mellanfyllnadsinbetalningarna plus kvarskalt och återbetalningarna tillhushållen av överskjutande skall väntas 1981 medföra betydligt lägre återbäring lill hushållen än föregående år.För övriga skatter och avgifterkalkyleras en viss minskning jämfört med . Denna nedgång sammanhänger med att fastighetsskatten pågarantibeloppet i nationalräkenskapskalkylerbetraktas som en indirekt skatt som höjer bostadskostnaderna. Denna skatt, som faktiskt inbetalas isamband med A- resp. B-skalten, är i nationalräkenskaperna enavdragspost i gruppen "övriga skatter".Sammantaget ger prognoserna en ökning av hushållens inbetalningar av skatter och avgifter m. m. med drygt 43/4 resp. 9 1/i de två lönesummeallernativen. Det negativa nettot av hushållens inkomster ochutgifter för räntor, utdelningar (inkl. uttag ur handelsbolag) och arrenden,royalties m.m. beräknas undergå enytterligare försämring till1980. a. beräknas jordbruketsränteutgifter öka kraftigt, och avsevärt mer än vad som tidigare redovisats för såväl första som . Även förutses underskottet öka. Prognoserna förtilläggsposten lill disponibelinkomsten (se labell 6:1) har gjorts så att värdet ilöpande priser skrivs fram med denberäknade implicitprisutvecklingen. bidrar därmed intemed någon förändring av realinkomslen. Totalt beräknas hushållens disponibla inkomster ilöpande priser ha ökat 14,mellan1979 och 1980. Den genomsnittliga prisstegringen enligt implicitprisindex beräknas till 12,. Realinkomslen skulle sålunda öka med 2,1979-1980. Till skillnad molkonsumentprisindex påverkas implicitprisindex av inträffadeförskjutningar i konsumtionens sammansättning. Konsumentprisindex avserdäremot atl ge etl mått på vad som krävsför alt konsumenten skall bli kompenserad för inträffade prisförändringar vid oförändradkonsumtionssammansättning. Genomsnittsnivånför konsumentprisindex beräknas stiga 13,1979-1980. Med detla mått påprisstegringen skulle realinkomslen öka med 0,. Tabell 6:5 Realinkomstutvecklingen efter skaU 1978-1981 Förändring i realinkomslen, % Bidrag till disponibelinkomstut-vecklingen, procentenheter 1 Löner - 41/2 2 Driftsöverskott' 4 1/2 3 Räntor och utdel ningar, netto -56 4 Pensioner 2 1/2 5 Beskattade sociala förmåner' 41/2 2 3 1/2 1 1/2 1 1/2 1 21/2 51/2 -41/2 11/2 -5 3 1/2 -21/2 1 1/2 -3 1/2 3 1/2 -1 1/2 1/2 - 1/2 1/2 -1/2 -1 1/2 0 -11/2 0 netto 1/2 (1 + 2-I-3-I-4-1-5H-6) - 2 8 Tilläggspost till disponibel inkomst 42 - 1/2 -3 1/2 2 9 -4 1/2 - 1/2 1/2 21/2 0 - 1/2 0 9 Disponibel inkomst (7-1-8) 0 - 1/2 - 1/2 ' Inkl. tillräknat driftsöverskott frän egna hem. Räntor och utdelningar har i tabellen inte korrigeratsför den faktiska skattebelastningen. ' Sjukpenning och föräldrapenning,utbetalningar frän arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidrag i samband medarbetsmarknadsutbildning. Anm. Ang. alt. 1 och alt. 11 se tabell 6: I. ger kalkylerna en tillväxt i de disponiblainkomsterna på nominellt 7,5 och 9,i resp. lönesummealternativ. Med enimplicitpris-ökning på 9,alternativt skulle realinkomslen 1981 minskamed 1,8 och 0,i det lägre resp. högre lönealternativel. Om prognosen överkonsumentprisindex (10,0 resp. 10,) tillämpas vid realinkomstberäk-ningenskulle resultatet bli att den realt disponibla inkomsten skulle sjunka mellan1980 och 1981 med 2,3 resp. 1,. Utvecklingen av de olika posterna i den realtdisponibla inkomsten (på sedvanligt sätt framräknad med implicitindex för totalprivat konsumtion) efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp.inkomstlag redovisas i tabell 6:5'. Det bör understrykas att de statistiskabristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör atlredovisningen i labell 6:5 endasi ger ' En redogörelse för definitionsändringar och andrarevideringar av nationalräkenskaperna som medfört att tabellen skiljer sigfrän tidigare i nationalbudgeterna publicerade tabeller återfinns iKonjunkturläget, , kapitel 5. Där lämnas också en kortfattadbeskrivning av statistikunderlag och beräkningsmodell. 8 1980/81. 1980/81:100 114 engrov indikation på den reala utvecklingen för olika inkomstslag efter skattoch på inkomstposternas relativa belydelse för den lotala ökningen av realinkomslen.Den reala löneinkomsten efter skatt, som minskade krafligl 1978, ökade 1979 med . Ökningen av driftsöverskotten 1979är liksom helt alt hänföra lill driflsöverskoUet från egna hem. Underskottetfrån räntor och utdelningar' försämrades ytteriigare både 1978 och 1979 bl. a. till följd av låg ökningslakt för inkomsträntorna på grund av räntesänkningen 1978 saml minskad och oförändrad aktieutdel ning 1978 resp. 1979. Den kraftigauppgången av nettot mellan övriga transfereringsinkomster ochtransfereringsutgifter beror bl. a. på ökade inkomslöverföringar från stat ochkommun och en osedvanligt stor ökning av transfereringarna från utlandet. Reallönesumman 1980 beräknasföre skatt vara ungefär lika stor som 1979 (deflaterad med implicitprisindex). Eftersom detreala skatteuttaget minskar ökar reallönesumman efter skatt ined ca 1 1/. Tillväxten i driftsöverskotten 1980 beror på att B-skatleuttagel realt sett sjunkermer än realvärdet av enskilda företagares inkomster. Driftsöverskottet från egna hem beräknas bli så gott som oförändrati fasta priser. Det negativa nettot av räntor och utbetalningar försämras något mätt i löpandepriser. På grund 9V den kraftiga prisstegringenregistreras emellertid en viss krympning av underskottet 1980 ifasta priser räknat. Pensionsinkomsterna beräknas öka realt, sedan skattendragits, med ca 5 1/1980, vilket är en ökning av ungefär samma storlek som utfallet . Prognoserna visar i bägge alternativenen nedgång i reallönesumman efter skatt. Denna minskar sålunda med 41/och 2 1/i det lägre resp. högre lönealternativet. Liksom 1980 förväntasB-skatteullaget realt sett sjunkamer än driftsöverskolten för enskilda företagare. Pensionsinkomsterna fortsätter att öka realt efterskatt, men i lägre takt än 1979 och 1980. Beträffande de sociala förmånernaväntas en ökning av arbelslöshelsbidragen till följd av del svaga arbetsmarknadsläget. Av tabell 6:5framgår att det var nationalräkenskapernas tilläggspost som enligt kalkylerna svarade för det största positivabidraget till utvecklingen avdisponibelinkomslen. Positivt tillskott gav också pensionsinkomsterna och driftsöverskottet från egnahem. Av den lotala realinkomstökningenpå 2 1/1979 bidrog lönesumman och pensionsinkomslerna med vardera ca en procentenhet. Också för1980 erhålles positiva bidrag frånlönesumman och pensionerna. däremot ger reallönesumman efter skatt ett negativt bidrag, medanpensionsinkomslernas bidrag beräknas bli positivt. 1980 steg konsumentprisindex (KPl) med13,. Detta var en betydligt högre ökningstakt än under molsvaran-' Räntor och utdelningar har inte korrigerats förden faktiska skattebelastningen. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget deperiod 1979, då ökningen uppgick till7,. Nettoprisindex, som visar prisutvecklingen med avdrag för indirektaskatter och tillägg för subventioner, steg ,Motsvarande höjning 1979 var 8,0 %-. Prisutvecklingen fördelgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabell 6:6, Jämfört medutvecklingen 1979, så har samtliga delgrupper haft enstarkare prisuppgång 1980. Bränsle och drivmedel är liksom året innan den gruppsom ökat mest i pris, . vilket motsvarar ett KPl-bidrag på 2,3procentenheter. Nästan hälften av denna ökning kan hänföras lill depunktskattehöjningar på bensin och eldningsolja som trädde i kraft i decemberoch oktober. Livsmedel är den grupp som gett det största bidraget till denlotala uppgången i KPl, , vilket motsvarar en prisuppgång på14,. Priserna pä alkohol och tobak har höjts betydligt mer än under sammaperiod 1979, eller med jämfört året innan; skillnadenkan till fullo hänföras till höjningen av skatten på alkohol och tobak den 27augusti samt momshöjningen . Mellan steg KPl totalt15,. För varor var uppgången och för tjänster . Prisprognosen för liksomprognoserna grundas på de beräkningar som redovisas i labell 6:7. Frånoktober till (långlidsindex) väntas den totala prisuppgången bli0,. Detta skulle innebära en uppgång i konsumentprisindex fråndecember 1979 till , vilket är en uppjustering med 0,5procentenheter jämfört med . Tabell6:6 Konsumentprisindex december 1979oktober 1980 Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentligatjänster. ringenär främst en följd av den oväntat kraftiga prisstegringen mellan september ochoktober. Mellan genomsnittslägena beräknas höjningen bli13,. Implicitprisindex för total privat konsumtion kalkyleras 1980 ökabetydligt mindre än genomsnittet för KPl, eller . Bedömningen av prisutvecklingen har utgåttfrån nu akluella prognoser och antaganden om arbetskraftskostnader,importpriser m. m. och beräkningar av hur dessa faktorer kan väntas påverka deolika priskomponenterna. Prognoserna förutsätter oförändrat diskonto ochoförändrade växelkurser. Några förändringar i den ekonomiska politiken utöverde förslag som lagts fram i den så kallade sparplanen har inte förutsatts. Deåtgärder som föreslagits i sparplanen beräknas höja KPl med 0,4 procentenheter.Med utgångspunkt från de alternativa lönekalkyler som gjorts har arbetsgivarnaskostnader i genomsnitt för samtliga anställda antagits stiga med 6,6resp. Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de för internationellkonkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk och bostäder) har för 1981antagits få ett med hänsyn till kostnads-stegringarna trendmässigl värde. Depriskomponenter som innefattas i reslfaklorn (inkl. ändring i diverse taxor)väntas under dessa förutsättningar få en återverkan på konsumentprisindex med1,5 resp. i de två alternativen. Vid bedömningen av de internationellt bestämda prisernahar förutsatts en markant neddragning av höga importprisstegringar påråolja och petroleumprodukter. Råoljepriset har antagits öka med och Tabell 6: 7 Konsumentprisförändringen 19701981 uppdeladpå komponenter centuella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skaller ändring av bostadsprissättning 5,9 ändring i diverse taxor -0,3 -0,2 alt. I och alt. Il se tabell 6: 1. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 117 Övriga varor som ingår i vår import väntas fåungefär samma prisutveckling i genomsnitt som . De internationelltbestämda priserna skulle under dessa förutsättningar bidra till en ökning avKPl under loppet av 1981. 1 prognosen över bostadspriserna har antagits attkallhyrorna i flerbostadshus ökar med . vilket är lägre än vadkonjunkturinstitutet räknade med i sin höstrapport. 1 höstrapporten förutsattesnämligen ingen förlängning av underhållslånen över 1981. Kostnaderna föreganhems-boendet förutses få en något lugnare utveckling, eller en ökning med7-8 %. Prisprognoserna innebär ett KPl-lillskott från bostadsposten med 1.5 och1,i resp. alternativ. De inhemska jordbrukspriserna förutsätts inte hållastillbaka med några ylterligare statliga subventioner. Dessulom kommer 250miljoner av de 4,5 miljarder som jordbruket subventioneras med attfalla bort i etl första steg av den successiva neddragningav livsmedelssubventionerna som aviserats i sparplanen. Med tanke påjordbrukets förväntade kostnadsutveckling och har inverkan på konsumentprisindex under sädana förhållandensatts till 0,8 i bägge alternativen. Totalt sett innebär föreliggande beräkningar en ökningav konsumentpriserna 1981 med 6,i detlägre och 8,i det högre alternativet. Genomsnittsnivån förkonsumentprisindex 1981 beräknas ligga 10,0 resp. 10,över genomsnittet 1980.Implicitprisindex för total privat konsumtion har antagits få en halvprocentenhet lägre ökningstakt av genomsnittsnivån, dvs. 9.5 resp. 10,1 %>. 1 samband med KPl-prognosen harkonjunkturinstitutet även gjort en prognos på den nya indexserie(basbeloppsindex), som skall användas för beräkning av basbeloppet fr.o.m. Ijanuari 1981. Som ett komplement lill konsumentprisindex beräknar statistiskacentralbyrån även en indexserie för konsumentpriser med avdrag för indirektaskatter och tillägg för subventioner, en s. k. nettoprisindex. Den nyabasbeloppsindexen baseras på nettoprisindex rensad från nominella ändringar ienergipriserna'. Fr.o.m. skall basbeloppet följa utvecklingstakteni denna index. För perioden fram t. o. m. följer basbeloppsindexkonsumentprisindex. 1 föreliggande prognoser ha antagits att energipriserna gerett bidrag på till KPl . Med hänsyn även tagentill aviserade ändringar i befintliga indirekta skatter och subventioner gerkalkylerna vid handen att basbeloppsindex ökar resp. underloppet av året i de bägge alternativen. Energi omfatlar bensin, eldningsoljor, fjärrvärme,kokgas och elström konsumentprisindex. Viklen för dessa energislagär . Den privata konsumtionen har utvecklats förhållandevissvagt . Likafullt låg volymen 1979 över 1976års nivå. Disponibelinkomsten ökade 1979 jämfört med . Eftersomkonsumtionsökningen blev något större än tillväxten av disponibelinkomsten komsparkvoten, dvs. sparandels andel av disponibelinkomslen, atl falla, dockendast (se diagram 6:1). ökade varuinköpen mer äntjänstekonsumlionen. Livsmedelskonsumtionen steg förhållandevis kraftigt ochsvarade därmed för av den totala konsumtionsökningen.Nyinköpen av bilar ökade men likväl låg bilkonsumtionen 1979 enligtnationalräkenskaperna på en lägre nivå än 1970. Nyttjandet av privata tjänsterökade , vilket ungefär motsvarar den trendmässiga ökningen sedan 1973.Beträffande den privata konsumtionens fördelning pä olika varor och tjänster setabell 6:8. Mellan första halvåren 1979 och 1980 sjönk konsumtionenmed . Det var i huvudsak varukonsumtionen som minskade.Slörre delen av denna nedgång torde kunna förklaras av arbetsmarknadskonfliktenunder våren. Tredje kvartalet ökade konsumtionen åter- 1979, löpande priser Andel av total konsumtion Procentuell förändring, 1975 1973- 1978-1978' 1979 23 364 6581 16769 -2,7 6.6 - 6.1 -10.1 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor 1,4 2.1 1,1 2,8 1.8 1.0 79822 46292 33 530 2,3 2,3 1,6 2,2 2,9 2,4 5 Summa inhemsk konsumtion 6 Turistutgifter, netto 7 Hushållens totala konsumtion 8 Hushållens disponibla inkomster Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget igen,men i volym var den slörre än föregående år. Den totala konsumtionen under detre första kvartalen 1980 blevhärigenom oförändrad jämfört med . Nedgången i varuinköpenuppvägdes av en ökad Ijänstekonsumtion. 1980 kan man vidare inom varukonsumtionen spåra en förskjutning av inköpen från delsdyrare varaktiga varor som bilar,dels vissa icke varaktiga varor såsom bränsle, sprit och tobak med enhög relativ prisutveckling till billigare delvisvaraktiga varor som t. ex. kläder, skor och textilier. beräknas konsumtionen haökat med 1,jämfört med sammaperiod 1979. Säsongrensat innebär detta en konsumtionsökning på mellan första och . Den totala konsumtionsvolymenskulle därmed öka med 0,3%1979-1980. Detta innebär ennedrevidering av prognosen i konjunkturinslilutets höstrapport, därkonsumtionen förväntades stiga . Denna sänkning kan till slor del återföras på atl konsumtionen tredjekvartalet blev lägre än väntat. beräknas hushållens disponibla inkomsteri det lägre allernalivet minska med 1 3/i reala termer. En nedgångi sparkvoten med I 1/har under dessaförutsättningar bedömts trolig vilket skulle innebära en viss konsumlionsminskning. Den skulle dockstanna på 1/. 1 det högrealternativet beräknas disponibelinkomsten minska med 3/. Sparkvoten har här anlagils falla med knappt 1 %.Detla skulle medföra en konsumtionsökning på 1/1981. Diagram6:2 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 19701981 Miljarder kr., 1975 årspriser. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: och . 1980/81:100 120 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognoser Investeringarna första hälftkaraktäriserades av fallande bostadsinvesteringar jämsides med en starkexpansion av investeringarna inom del privata näringslivet och den vid börjanav ännu relativt obetydliga offentliga företagsverksamheten. Övrigaoffentliga investeringar minskade väsentligt från 1970 till 1975.Invesleringarna ökade totalt sett . Nedanståendetablå visar investeringsutvecklingen och 1975-1980. förändring från föregående år 1970-1975 1975-1980 1980 1981 Bostäder -2 -0,5 -8 -2 Privatnäringsliv 5 -2 0,5 I Offentligainvesteringar -0,5 2 8 -1 därav:företag 13 6 23 -8