prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Vidare framhöll jag ilikhet med vad jag har gjort tidigare (bl.a.i prop. 1977/78: 100 bil. 16 s. 153) atl del inle är rimligt all räkna mednågon väsenllig höjning av subventionerna i framliden och all det därför finnsanledning all fortlöpande överväga inriktningen av subventionerna med hänsynlill såväl de fördelningspolitiska som de bostadspolitiska effekterna och tillde ekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna. beslut (CU1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106) med anledning av mina förslag iprop. 1980/ 81:63 beträffande räntebidragen samt beslutet (prop. 1980/81:42,SkU 1980/81: II, rskr 1980/81:94) om ändrade regler förvillabeskattningen innebär sädana begränsningar. De beslutade ändringarnamedför atl stödet i form av räntebidrag och skallesubvenlioner minskar med ca1,. jämfört med lidigare regler. Trots detla torde stödetbli slörre della är än . Som bostadsslyrelsen framhåller är ökningen avbostadskostnadsnivån f.n. elt allvarligt problem. Sedan mitten av 1970-lalelhar kostnaderna inom bostadsproduktionen stigit krafligl. Jag vill här redovisavissa uppgifter frän en undersökning, "Bostadsproduktionens struktur ochkostnader ", som har genomförts avstatens pris-och kartellnämnd (SPK). Updersökningen omfattar samtligaflerbostadshus och gruppbyggda småhus som har fåll preliminärt beslut omstatligt lån mellan och tredje kvartalet 1979. 1980/81:100 Bilaga 16 35 ökade den totalaproduktionskostnaden för lägenheter i flerbostadshus iexploateringsområden, dvs. områden som inte tidigarehade varit bebyggda, från ca 88000 lill ca . per lägenhet eller med . För lägenheter iflerbostadshus i saneringsområden, dvs.lägenheter som har uppförts pä tomter i områden med redan tidigare samladbebyggelse, ökade den lotala produktionskostnaden frän drygt 100000 lill ca . per lägenhet, eller med . Ökningen av den totala produktionskostnaden förflerbostadshus var särskilt markant underandra och . En slor del av kostnadsökningen per lägenhet i flerbostadshusförklaras av ökade ytor för lägenheterna. Den totala produktionskostnaden för gruppbyggdasmåhus uppvisar en betydligt lägreprocentuell ökning . Mellan och tredje kvartalet 1979ökade den totala produktionskostnaden för småhus från ca 167000 lill ca . per lägenhet, eller med ca 105%.För gruppbyggda småhus har den genomsnittliga lägenhelsslorleken varit istort sell oförändrad. Av den totala ökningen av byggkostnaderna -produktionskostnaderna minskade medkostnaderna för tomt och grundberedning - för flerbostadshus i exploateringsområden, vilken uppgick till ca . per lägenhet, berodde på ökade kostnader för material,löner och andra produktionsfaktorer.Ca 40% av ökningen orsakades av höjd kvalitet. Lönerna inom byggnadsindustrin har totall settökat i samma ulslräckning som förindustrin i övrigt. ökade lönekostnaderna förindustriarbetare med sammanlagt . För byggnadsindustrin varlönekoslnadsökningen särskilt markant . Priserna på byggmaterial har ökat mycket kraftigt underslörre delen avundersökningsperioden främsl beroende pä oljekrisen. Enligt undersökningen kan således den totalakostnadsökningen per lägenhet förflerbostadshus i första hand förklaras av ökade kostnader för material, löner ochökad kvalitet. 1 sammanhanget kannoteras att den nya energinormen och kravet pä handikappanpassning av bostäder enligl SPK:s undersökningendast svarar för en förhållandevis liten del av ökningen. 1 likhet med anser jag att deökade kostnaderna inom bostadsproduktionen är oroande. Allmänt prisslopp pä samtliga varor och tjänsterinfördes och upphävdes i maj1980. Det prisstopp för inredningssnickerier som har gällt upphävdes som detallmänna prisstoppet. Skyldighetenall lill SPK anmäla och motiveraprishöjningar i förväg gäller fortfarandeför i stort sell samtliga byggnadsmaterial. Jag vill vidare nämna all jag med stöd av regeringens bemyndigande hartillkallat en särskild utredare förall närmare kartlägga orsakerna lillprisutvecklingen inom bostadsbyggandet (Bo 1980:01). Prop.1980/81:100 Bilaga 16 36 Flera olika ätgärder har vidtagits för atl minskagenomslaget av kostnadsökningarna på hyran. Regeringen har vid elt par tillfällen höjt de s. k.grundbeloppen. Härigenom har lånetaket, särskilt för flerbostadshus, höjts merän vad som var motiverat av den statistiskt registrerade kostnadsökningen.Vidare övergick regeringen lill atl justera tidskoefficienten varannanmånad för atl bättre anpassa länelaket till kostnadsutvecklingen. Under år 1980har koefficienten höjts från 1,38 den lill 1,55 den . För atl stimulera nyproduktionen har slatsmaklerna pågrundval av mina förslag i föregående års budgetproposition beslutat (prop.1979/80:100 bil. 16, CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240) atl införa produkfionskoslnadsan-passadbelåning för nybyggnad av hyres- och bostadsrältshus. Det innebär alt förbosladsbyggnadsprojekt som upphandlas i konkurrens bostadslän lämnas även förgodkänd överkostnad, dvs. skillnaden mellan den godkända produktionskostnadenoch ett schablonmässigt beräknat pantvärde. Eftersom räntebidrag ges för dennaöverkoslnad blir kapitalkostnaderna lägre vid givna produktionskostnader. menar att del finns en risk för atldelta system vid en oförändrad konkurrenssituation leder till en press uppåt avproduktionskostnaderna. Styrelsen har därför uppmanat kommunerna och länsbostadsnämndernaalt vid prövning av låneärenden vara uppmärksamma pä denna risk och sökaundanröja den. Också regeringen följer med skärpt uppmärksamhet kostnadsutvecklingenbeträffande den statligt belånade nyproduktionen. Det är enligt min meningemellertid ännu för tidigt alt bedöma vilka effekter som de gynnsammarelånereglerna har haft. Som jag framhöll när belåningen infördes bör självfalletsyslemel med produktions-anpassad belåning avvecklas om det grundläggandesyftet, dvs. att åstadkomma gynnsamma effekter på kostnadsutvecklingen, motförmodan inle uppnås. Genomslaget av byggkostnadsökningarna pä hyran minskasäven genom den sänkning av den lägsta garanterade räntan för nytillkommandehyres-och bostadsrältshus som har beslutat om (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12. rskr 1980/81:95 och 106). Det finns också anledning all granska utvecklingen fördrift- och underhållskostnaderna. Dessa kostnader har ökat kraftigt de senasteåren. a. bränslekostnaderna har ökat avsevärt under åren 1979 och 1980.Denna ökning slär kraftigt pä boendekostnaderna för såväl hyresgäster som småhusägareoch bostadsrätlshavare. För all stimulera till energisparätgärder har underdrygt lämnats etl slalligl energisparstöd i form av lån och bidrag. Eltprogram för energihushållning i befintlig bebyggelse kommer atl föreläggasriksdagen . De ökande bränslekoslna-derna aktualiserar fråganom inte hyresgästerna på samma sätt som smä-husägarna och i viss mänbostadsrältshavarna borde ha möjlighet alt tillgodogöra sig effekterna av altspara energi. Jag vill därför erinra om all jag med regeringens bemyndigandehar tillkallat en särskild utredare ( Prop.1980/81:100 Bilaga 16 37 1979:03)med uppdrag atl utreda och lämna förslag belräffande mätning och debitering, individuellt eller i mindrekollektiv, av energi för uppvärmning och tappvarmvattenberedning. Det är vidare angelägel alt den enskilde gesansvar och möjligheter alt direktpåverka även övriga drift- och underhållskostnader. (Bo 1978:05) har i uppdrag atlutreda och lämna förslag om hur hyresgästerna skall kunna få etl väsenlligtinfiytande över användningen av underhållsmedlen. Enligl vad jag har erfaritavser den särskilde utredaren altlämna etl betänkande om underhäll av hyresbostäder . Enligl min mening är del en viklig uppgift ocksåför hyresmarknadens parter altgemensamt söka finna former för hyresgästernas möjligheter atl påverkakostnaderna för drift, underhåll och bränsle. har utvecklingen av kallhyror,dvs. hyror exkl. bränsle och lyse,varit gynnsammare än den allmänna prisutvecklingen. En bidragande orsak fill detta torde vara alt en stor delav underhållskostnaderna har kunnatfinansieras med de underhällslån som enligl beslut får lämnas . 1 avvaktan påbeslut om en långsiktig lösning av frågan om finansieringen av underhålletharjag föreslagit all de nuvarandemöjlighelerna all få underhållslån förlängs lill all gälla även (prop. 1980/81:64). Som jag harframhållit är denna föriängning avengångskaraktär. Någon ytterligare förlängning av denna långivning bör inte göras. har nyligenbeslutat (CU 1980/81:8, rskr 1980/81:96) i enlighet med förslaget. Genombostadsbidragen har effekterna av hyreshöjningarna kunnat mildras för i första hand hushåll med lägreinkomsler och slor försörjningsbörda.Enligt min mening bör dessa grupper även lill väsenllig del kompenseras för hyreshöjningar.Hyresgränserna för bostadsbidragen kommerdärför all räknas upp. Till denna fråga återkommer jag under anslaget B7. Bostadsbidrag m. m. Jag vill vidare nämna atl jag kommer alt föreslåall särskilda lånemedel får användasför bl. a. sådant experimentbyggande som syftar till all åstadkomma goda bostadskvaliteterlill lägre kostnader. Beträffandekreditförsörjningen vill jag anföra följande. Byggnadskredilgivningentill del slatsbelänade bostadsbyggandet har fungerat tillfredsställande . Avlyften av krediterna till slutliga lånhar däremot inte fungerat helt utan störningar. Del har förekommit problem i samband med avlyft som har gälltgruppbyggda småhus. Enligt min mening är del nödvändigt allförulsältningarna för avlyft förbättras. Det bör i första hand ankomma påbankerna själva all åstadkommadelta. Enligl vad jag har erfarit pågår överläggningar mellan företrädare för berörda banker i frågan. Om detlainle leder lill avsett resultat kommerdelegationen för bostadsfinansiering, enligl vad jag har inhämtat, alt inleda överläggningar i samma syfte medföreträdare för bankerna. 1sammanhanget vill jag också erinra om alt vissa ändringar har vidtagits Prop.1980/81:100 Bilaga 16 38 ifråga om villkoren för bottenlån och den opriorilerade fasfighelsbelåning-en.När det gäller bollenlånevillkoren har vidtagit åtgärder som innebäratl amorteringstiderna för boltenlän avkortas. Delta har skett pä grundval avde riktlinjer som fastställde vid 1979/(prop.1978/79: 165, FiU 1979/80:8, rskr 1979/80:59). För sådana län som avsernybyggnader minskas liden med 10 är till 40 är för småhus och förflerbostadshus. Amorteringstiderna för ombyggnad skall i slörre utsträckningbestämmas med hänsyn till ombyggnadens effekter på fastighetens ekonomiskalivslängd. Även amorleringsprinciperna för bottenlän har ändrats.Amorteringarna har lidigare skett enligl den s. k. annuitetsprincipen. Numeratillämpas en ordning som innebär att amorleringstaklen bestäms ulan någonkoppling fill räntenivån. När del gäller den oprioriterade fastighetsbelåningengodkände regeringen bolagsordningar för nya . har sedermera även fastställt nya riktlinjer för denopriorilerade långivningen. Syftet är bl.a. att få instituten alt medverkalill att långfristigt binda en del av de medel som frigörs i samband medfasfighets-överläielser. Dessa medel kan sedan utnyttjas för alt finansiera länlill bl.a. förvärv av äldre småhus. Andra finansieringsmöjligheter för institutenär upplåning dels pä den organiserade kredilmarknaden, dels utanför dennamarknad. har dock angett ramar för upplåningen. Eftersomefterfrågan pä denna typ av län kan väntas översliga de medel som står lillinstitutens förfogande, måsle dessa prioritera mellan olika låneansökningar.Enligt bör därvid ombyggnad och reparation av äldre småhus ochöverlåtelser av äldre lågt belånade fasligheler betraktas som angelägnaändamål. Jaggår nu över lill frågan om bostadsbyggnadsplanen. Följande tablå visar antalet påbörjade lägenheter underden senaste tioårsperioden. ' Preliminära uppgifter. Bedömningarna av nybyggnadsbehovet för perioden1981-1985 talar, som jag har sagt, för att riktmärket för planeringen t.v. bör vara ell Prop.1980/81:100 Bilaga 16 39 påbörjandeom ca 55000 lägenheter . Under är 1980 beräknas antalet påbörjade lägenheter bli knappt 50000. Nybyggandelbör därför öka. Vidare vill jagframhålla atl jag räknar med att ombyggnads- och underhålls-verksamheten kommer att öka . Jag har i det föregående redogjort för olikaåtgärder som syftar till att stimulera bostadsproduktionen. 1 fräga om bostadsbyggnadsplanengäller fr. o. m. alt någonram för beslut om bostadslän lillnybyggnad inte har faslställls fördel första av planperiodens . Regeringen har i stället erhållit bemyndigande atl för delta åranpassa del statligt belånade bostadsbyggandets omfattning efter uppkommandebehov. För de återstående två årenav planperioden har liksom tidigare fastställt en preliminär ram. Regeringen har avadministrativa skäl behållit systemet med att fördela ramar på län även förplanperiodens första är. Nybyggnadsramarhar dock tilldelats länen i den omfattning som länsstyrelserna har lämnat förslag lill regeringen om. Länsstyrelserna har därefter fördelat ramarna pä kommunerna. 1storstadsområdena har länsstyrelserna tilldelatde kommunala samarbetsorganen en gemensam ram för de ingående kommunerna. Samarbetsorganen har därefterfördelat sin ram pä kommunerna.Stor-Göteborg, som omfatlar kommuner i tre län, har dock tilldelats sinnybyggnadsram direkt av regeringen. Vid sina beslut om ramtilldelning här regeringenprövat även de kommunala anspråksom inte har tillgodoselts i länsstyrelsernas förslag. För nybyggnad av bostäder som inle är statligtfinansierade fastställer regeringenramar för byggnadstillstånd. har ramen fastställts till 4500lägenheter och 500 vårdplatser. Tillgängliga uppgifter lyder på alt del under är1980 har meddelats beslut ombostadslån lill ca 45000 lägenheter,vilkel är en minskning med knappt 3000 lägenheter i förhållande till år 1979.Antalet lägenheter för vilka byggnadstillståndhar meddelats minskade från 3 500 lillknappt 3 000 mellan åren 1979 och1980. Sammanlagt har således beslut om lån och byggnadstillstånd meddelats för ca 48000 lägenheterunder . Bostadsslyrelsen har med stöd av bedömningar frånlänsbostadsnämnderna räknat med attlångivningen kommer atl bli ungefär lika slor som under år 1980.När styrelsen gjorde sin beräkningkunde hänsyn dock inte las till beslut (CU 1980/81:7 och 12, rskr1980/ 81:95 och 106) med anledning avförslagen i prop. 1980/81:63 om räntebidrag m. m. Som jag har sagt bör bostadsbyggandetöka. Enligl min mening finns det därför f.n. ingen anledning attfastställa några ramar för det statligtbelånade bostadsbyggandet. Detla gäller för såväl nybyggnad som ombyggnad. 1 sammanhanget vill jag erinra om atl bostadsslyrelsen har regeringensuppdrag all överväga vissa frågor om ramsystemet, bl.a. frågan om ny- och ombyggnadsramarna kan uttryckas i jämförbara ekonomiskamätt. Enligl vad jag har erfarit kommer styrelsen att redovisaresultatet av sina överväganden. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 40 Systemet med att regeringen fastställer läneramar förnybyggnad, som länsstyrelserna i sin tur fördelar på kommunerna, har lidigarebehållits även under de år då någon sådan ram för landet som helhet inte harfastställts. Del har frän flera håll framförts önskemål om att detla syslemändras eftersom det generelll sett har liten praktisk funktion. Även jag anseratl syslemel bör kunna ändras och dä främsl av förenklingsskäl. börbeaktas atl systemet har gett länsstyrelserna en viss möjlighet atl hindra atlenskilda kommuner genomför etl bostadsbyggande som är olämpligt med hänsyn tillregionalpolitiska eller liknande intressen. Den möjligheten anser jag alllänsstyrelserna bör ha även i fortsättningen. Jag förordar därför att detnuvarande systemet med ramfördelning på län slopas t. v. men atllänsstyrelserna ges rätt atl fastställa ramar om del behövs med hänsyn lillregionalpolitiska eller liknande intressen. Vad jag nu har förordat innebär, om det genomförs, altlänsstyrelserna inle behöver underställa regeringen sina bedömningar av behovetall begränsa vissa kommuners bostadsbyggande. Eftersom länsstyrelsebeslut kanöverklagas hos regeringen ges dock kommunerna även i fortsättningen enmöjlighet alt få bedömningarna prövade av regeringen. Jag anser attbesvärsmöjligheten i tillräcklig utsträckning tillgodoser det kommunalaintresset av atl få sådana frågor prövade av regeringen. Någon ändring av ramen för beslut om byggnadstillståndför nybyggnad av inle statligt finansierade bosläder bör inle göras. När del gäller möjlighelerna alt säkra krediterna till bostadsbyggandetunder vill jag erinra om alt de överenskommelser som delegationen förbostadsfinansiering träffar med bankerna om krediterna till bostadssektorn ihuvudsak grundas på den bedömning av bostadsbyggandets omfattning somlänemyndigheterna gör. Att ramen slopas medför således inte någon grundläggandeändring i delta avseende. Den särskilda ramen för län lill sådana boendemiljöförbättringar för vilka boendemiljöbidraginte lämnas bör behällas. Bostadsslyrelsen har föreslagil en ram pä 35 milj.kr. för vart och etl av budgetåren 1981/82 och 1982/83. Jag biträder förslaget. Jag övergår nu till alt behandla vissa lånefrågor.Först tar jag upp frågan om revisor i vissa bostadsrättsföreningar. Enligt 26 § bosladsfinansieringsförordningen gäller somförutsätlning för atl bostadslän skall lämnas av låneunderlagel bl.a.att kommunen skall utse en styrelseledamot och en revisor i föreningen samtsuppleanter för dessa. Styrelseledamoten och dennes suppleant skall finnas medfrån föreningens bildande till tio årefter lånels utbetalning. Enligt nuvarande regler skall däremot revisorn ochdennes suppleant finnas under lånets hela löptid. Bostadsslyrelsen har föreslagit atl den tid undervilken en revisor skall finnas i bostadsrättsföreningar begränsas . 1 sammanhanget hänvisar styrelsen till en skrivelse frånfastighelsnämnden i , i vilken nämnden anför att det inle ärnågot väsentligt 1980/81:100 Bilaga 16 41 kommunaltintresse atl behålla den kommunala insynen ulöver den lid som gäller för styrelseledamöter. Nämnden hänvisarockså lill svårigheten atl rekrytera revisorer och till kostnaderna fördessa. Svenskakommunförbundel har yttrat sig över förslagel och tillstyrkt det. Förbundet bekräftar atl del ärsvårt för kommunerna alt rekrytera revisorer tillbostadsrättsföreningar. För egen del vill jag anföra följande. Dennuvarande begränsningen i fräga omkommunal styrelserepresentation infördes efter beslut av (prop. 1977/78:93, CU 1977/78:28, rskr 1977/78:265). När jag behandlade fråganangav jag all det med hänsyn lillstatens intresse som kreditgivare är befogal med en insyn ochkonlroll. Jag framhöll emellertid att tiden för den kommunalarepresentationen kan begränsas utan atl man därmed eftersätter dessa intressen.Under de tio första åren bör nämligenföreningen ha vunnit sådan kunskap och erfarenhet av förvaltning atl enkommunal insyn inle längre är motiverad. lalar för all någon annanbedömning bör göras när det gäller den kommunala revisorn. Jag förordar därför atl kravet ibosladsfinansieringsförordningen på revisor begränsas till frän utbetalningen av bostadslånet.Ändringen bör träda i kraft den Ijuli 1981 och avse även lidigare beviljade lån enligt bosladsfinansieringsförordningen eller motsvarande äldre bestämmelser. Jag övergår nu till frågan om förstärktkonsumentskydd för småhusköpare medanledning av skrivelser frän dels bostadsslyrelsen, dels (). Senast frågan logsupp med var i prop. (1977/78:93) om riktlinjerför ansvarsfördelning inom bosladsförsöijningen m. m. Pä grundval av bl.a. elt förslag i propositionen beslöt (CU 1977/78:28, rskr 1977/78:265) all kostnaderna för sårskildkontroll och besiktning samt garantioch försäkring skulle fä ingå i läneunderlaget för bostadslån avseendesmåhus med ägande- eller bostadsrätt. Möjligheten atl få räkna in kostnader av dettaslag, f. n. högst . per hus, ilåneunderlaget ger förutsättningar alt åstadkomma ett förbättrat konsumentskydd vid förvärv av nyproduceradesmåhus med ägande- eller bostadsrätt.1 prop. 1977/78:93 framhöll jag alt del pä sikt är angeläget att alla småhusomfattas av ell sådanl skydd men all del då förelåg speciella svårigheter att klara försäkrings- ochansvarsfrågorna i vissa fall. Jag avsåg s. k. självbyggare och köpare avmonleringsfärdiga eller fabrikslillverkade småhus. Bl.a. av dessa skälansåg jag det då inte möjligt alt införa etl sådantskydd som ell villkor för bostadslån. I enlighet med vad jag då förulskickade gav regeringen den I juni 1978bostadsslyrelsen i uppdrag atl prövaförutsättningarna för detla och lämna regeringen en redogörelse för sinaöverväganden. 1 en skrivelse har styrelsenredovisat sina överväganden och förslag med anledning av uppdraget.Innan jag går in på vad styrelsen har anförtoch STR:s skrivelse vill jag någotberöra den ulveck- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 42 lingsom pågår för alt ge konsumenten etl bättre skydd vid förvärv av småhus. En av utgångspunkterna för statsmakternas beslut år1978 var del avtal som och Svenska byggnadsentreprenörföreningenslöt är 1976 om etl utvidgat konsumentskydd för småhusköpare, del s. k. Småhus76. En tillämpning av Småhus 76 förutsäller all entreprenören har godtagits avAB Bostadsgaranti, som fungerar som garant för entreprenörens åtagandengentemot småhusköparen. Småhus 76 omfatlar standardvillkor förentreprenadkontrakt, utvidgad konlroll och besiktning saml garanti ochförsäkring. En motsvarighet lill Småhus 76 finns inom den kooperativa sektorn.Kostnaden för denna särskilda konlroll och besiktning saml för garanti ochförsäkring får räknas in i låneunderlagel från den med högst delbelopp som jag redovisade. har parterna på småhusmarknaden kommitöverens om Allmänna bestämmelser för smähusentreprenader, där en enskild konsumentär köpare (ABS 80), jämte tillhörande kontraktsformulär. ABS 80 har tillkommitefter förhandlingar mellan företrädare för bostadsslyrelsen, ,(), . (), . Svenskariksbyggen, , och . 1dag finns dels ell konlraktsformulär som är avsett för sådana köpare avstatligt belånade grupphus som köper marken av någon annan än entreprenören,dels etl konlraktsformulär som omfattar förvärv av både tomt och hus. Bådaformulären är avpassade för grupphus med slallig belåning. Eltkontraktsformulär som är avpassat för slyckehus beräknas enligl uppgift bliklart . ABS 80 ersätter AB 72 (Allmänna bestämmelser för ombyggnads-,anläggnings- och installations-entreprenader) såvill avser småhus, där enenskild konsument är köpare. Enligt ABS 80 ansvarar entreprenören för brister ochfel som framträder . Garantin omfatlar dock inte sädanaskador som har uppkommit genom slitage, brukande, normal åldersförändring,vanvård. bristfälligt underhåll eller liknande. Garantitidens längd finns inleangiven i ABS 80 ulan bestäms i köpekontraktet. För brister eller fel som uppkommerefter garantitidens utgång ansvarar entreprenören endast om grov vårdslöshetkan läggas honom till last. Sistnämnda ansvar gäller under en lid av tio årfrän kontraktets undertecknande. För kyl- och frysskåp m. m. gäller särskildagarantiregler. Enligl ABS 80 gäller atl del skall göras enslutbesiktning före tillträdesdagen och en garantibesiktning i anslutning lillgarantitidens utgång. Köparen får göra gällande andra brister och fel änsådana som har konstaterats vid besiktningen, om del är fråga om dolda feleller fel som köparen påtalar hos entreprenören från det allköparen har erhållit besiktningsullålandet. ABS 80 innehåller också regler omändringar och tilläggsarbeten och om köparens möjligheter alt få besöka husetföre tillträdesdagen. Vidare innehåller ABS 80 regler om säljarens rätt attsenare- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 43 läggatillträdesdagen utan all köparen kan få ersättning för uppkomna utlägg och omparternas rätt all häva avtalet. Enligt ABS 80 skall tvister prövas av allmändomstol. 1 kontraktsformulären regleras bl.a. köparens möjligheter alt hävaavtalet när den slutligt fastställda köpeskillingen överstiger den preliminärtberäknade samt hur räntan skall beräknas på tillkommande belopp eller vidåterbetalning när den slutligt fastställda köpeskillingen avviker från denpreliminärt beräknade.