prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det behov av lokal- och bostadstillskott inomambassadanläggningen i , som uppkommit till följd av att nya tjänsterinrättats på handelssidan, måste med hänsyn till det lokala hyreslägettillgodoses genom utbyggnad av ambassadanläggningen. Om- och fillbyggnaden,som utförs i samarbete med kinesiska myndigheter av byggnadskostnadenutbetald i förskott, beräknas vara avslutad . Kostnaderna förprojektet beräknas till 12,3 milj. kr. Den av nigerianska myndigheter anvisade ambassadtomteni skall enligt nigerianska föreskrifter vara bebyggd före den 1 juli1981. Enligt av redovisat byggnadsprojekt avseende en förstaetapp omfattande uppförande av chel"sbostad, tvä handläggarbostäder jämteserviceutrymmen beräknas kostnaderna uppgå till 23 milj. kr. För Diverse objekt /82 föreslås enkostnadsram med oförändrat belopp jämfört med innevarande budgetår, 5 milj. kr.Kostnadsramen avses omfatta köp av chefsbostäder och övriga bostäder samtgenomförande av smärre upprustningsarbeten. 1 syfte att göra besparingar avbostadskostnaderna utomlands föreslår ett under rubrikenTillkommande projekt, nya myndigheter m.m. en årlig köpram avseende inköp avfasfigheter och bostadsrätter i utlandet inrättas tills vidare. För budgetåret1981/82 föreslås ramen uppgå till 5 milj. kr. Beloppet avses ställas tillregeringens förfogande. Jag har lidigare vid min anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /81 redogjort för om- och tillbyggnaderna i ochnybyggnaderna i (prop. 1980/81:25, bil. I, UU 1980/81:15 rskr.1980/81:116). Under rubriken objekt har medel beräknats förbl. a. mindre upprustningsarbeten saml för förvärv av bostäder för utsändpersonal. Medelsbehovet för dessa ändamål för /82 beräknas uppgåtill 5 milj. kr. Den under , nyamyndigheter m.m. föreslagna köpramen om 5 milj. kr. anser jag vara mycketangelägen. Medlen, som föreslås ställas till regeringens förfogande, avsesendast utnyttjas för köp av fasligheter eller hyresrätter när sådana köp avregeringen bedöms 1980/81:100 Bilaga6 9 varasärskilt gynnsamma med hänsyn tillobjekt, marknadsförutsättningar, tidpunkt och övriga omständigheter och medelför köp saknas på anslaget i övrigt. Jag räknar med atl delta skallleda till minskningar av utrikesförvaltningens lokal- och bostadskostnader.Inrättandet av en köpram avses kombineras med ett utökatbostadsanvisriingsförfarande. Jag förordar all medel för /82 anvisasenligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. INVESTERINGSPLAN(tkr) Byggnads- Färdig start ställande år-mån, år-mån. Färdigställda, ej slutredovisade projekt , om- och tillb. , ny amb.anläggn. Div. objekt t.o.m. 79/80 Div. objekt 80/81 Div. objekt 81/82 Tillkommande projekt, nya myndigheter m. m.- Erfarenhetsmässig reducering av medelsbehovet 3 000 -3034 3 000 -2 100 Exklusive slutredovisade projekt regeringens förfogande Anslagsberäkning(tkr) Behållning Anslag 1980/81 statsbudget Tilläggsbudget I 1980/81Anslag 1981/82 (förslag) Jaghemställer alt regeringen föreslår atl 1. bemyndiga regeringen alt besluta ombyggnadsarbeten m.m. inom de kostnadsramar som jag förordat i det föregäende, 2. lill Inköp, uppförande ochiståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen för budgetåret1981/82 anvisa ett reserva-fionsanslag av 23000000. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 10 Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat 1979/80Utgift 11269912 Reservation 2487340 1980/81 Anslag 12155 000 1981/82Förslag 12590000 Medelsom anvisas under della anslag används för nyanskaffning, ersättning och underhållav kansli- och bostadsinventarier saml för viss bered-skapsulrusining förutrikesrepresentationen. Anslaget bör räknas upp med . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Inventarier för beskickningar, delegationeroch konsulat för /82 anvisa ett reservationsanslag av 12590000kr. 1979/80 Inkomst 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 1samband med utlandsmyndigheternas valutaförsörjning uppkommer kursföriuster ochkursvinster som redovisas under della anslag. Anslaget bör föras upp med etlformellt belopp av I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kursdifferenser för /82 anvisaett förslagsanslag av I . Ersättning åt olönade konsuler 1979/80Utgift 2 880266 1980/81 Anslag 4 250000 1981/82Förslag 4 750000 Anslaget används för s. k. konlorskostnadsbidrag tillvissa olönade konsuler samt för anskaffning av utrustning som enligtförfattningar och praxis skall finnas på svenska olönade konsulat. De olönade konsulerna gör en värdefull insats förSverige bl. a. i fråga om bistånd till sjöfolk och andra svenska medborgare,exportfrämjande, informationsverksamhet m. m. De erhåller ingen ersättning försitt arbete. Blott ett mindre antal erhåller kontorskostnadsbidrag. Anslaget bör med hänsyn till stigande kostnader räknasupp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning åt olönade konsuler för budgetåret1981/82 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 6 II Särskilda förhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation 1979/80Utgift 19785000 1980/81Anslag 21325000 1981/82Förslag 23 325000 Anslagetanvänds för alt bestrida kostnader för förhandlingar med andra stater samtsvenskt dellagande i internationella konferenser och möten. Anslaget bör medhänsyn fill belastningen och i enlighet med huvudalternativet höjas med2000000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilda förhandlingar med annan stat ellerinom internationell organisation för /82 anvisa ettförslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder m. m. Anslagetkan föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt lill Kostnader för vissa nämnder m.rn. /82 anvisa ell förslagsanslag av . Anslagetanvänds för att bestrida kostnaderna för bl. a. folkrättsdelegationen ochflyktingberedningen samt för brådskande utredningar pä nedrustningsområdet.Anslaget kan föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kommittéer m. m. för /82 anvisaett reservationsanslag av I . 1980/81:100 Bilaga6 1979/80Utgift 301849 Reservation 206107 1980/81Anslag 380000 1981/82Förslag 380000 Anslagetkan föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen att lill Extra utgifter för /82 anvisaett reservationsanslag av . All.Kostnader för officiella besök m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Anslagetutnyttjas för att bestrida kostnader för representation i samband med besök iSverige av utländska statschefer, regeringsmedlemmar och andra personer, vilkabör visas uppmärksamhet och gästfrihet från officiellt svenskt håll samt förvissa kostnader i samband med svenska statsbesök i uUandei. Anslaget bör medhänsyn fill den förväntade belastningen och i enlighet med huvudalternativethöjas med . Jag hemställer att regeringen föreslår att fill Kostnader för officiella besök m.m. /82 anvisa ett förslagsanslag av . Lån till personal inom utrikesförvaltningen ni. 1979/80Utlåning (bruUo) 5 219000 Behållning 6726000' 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 7000000 ' Investeringsanslaget lånefond. UUandslönesystemet förutsätter atl tjänstemännens behovav kredit i samband med omstationering skall kunna tillgodoses genom lån frånförevarande anslag (prop. 1963:75 s. 100, SU 1963: 125, rskr 1963:298). Merparten av medlen disponeras för s.k. allmänna lån isamband med. Dä synnerliga skäl föreligger får lånbeviljas även för medelsbehov som uppkommit under löpande stationeringutomlands utan samband med förflyttning. Lånen skall amorteras . Enmindre del av anslaget disponeras för särskilda lån om högst . 1980/81:100 Bilaga 6 13 tilltjänstemän i utrikesförvaltningen för inköp av möbler och andra inventarier(möbellån). Längsta amorteringslid är , men i övrigt gäller samma villkorsom för de s. k. allmänna lånen. Det totalalånebeloppet får normalt inle överskrida . Med hänsyn till belastningen bör anslaget räknasupp med I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån till personal inomutrikesförvaltningen m. m. för /82 anvisa reservationsanslag av7000000 kr. 1980/81:100 Bilaga6 14 B.BIDRAG TILL VISSA INTERNATIONELLA ORGANISATIONER 1979/80Utgift 38471091 1980/81Anslag 42600000 1981/82Förslag 43500000 ordinarie bidrag till FN:s reguljära budget för uppgårtill 27,8 milj. kr. Det ordinarie bidraget för harännu ej fastställts men beräknas till omkring 32,0 milj. kr. bidragsandel ärför närvarande . Kostnaderna för den vaktstyrka i (UNDOF), som på beslut av FN:ssäkerhetsråd upprättades , har beräknats till omkring 25,2 milj. dollar . Denna siffraförväntas dock stiga bl. a. på grundav att ökad ersättning avses utgå tilltruppbidragarländerna. För Sverigesdel beräknas kostnaderna uppgå lill1,6 milj. kr. Finansieringen av FN:s verksamhet på (UNFICYP) är alltjämt otillfredsställande och trots frivilliga bidrag frånvissa länder, däribland , har FN fortfarande underskott för dennaverksamhet. Efter initiativ från detruppbidragande länderna pågår en översyn av UNFICYP, som förväntas leda till besparingar förFN och de truppbidragande länderna. Mot bakgrund häravföreslås för /82 ett oförändrat svenskt bidrag om 1,8 milj. kr. I mars 1978beslutade att sända en fredsstyrka till södra (UNIFIL). Den totala kostnaden harpä årsbasis beräknats till 148,5milj. andel av dessa kostnader för /82beräknas uppgå lill omkring 8,1 milj. kr. Om för ett fritt förverkligaskommer en fredskår (UNTAG) med bådemilitära och civila enheter alt insättas för övervakning avvapenstillestånd, val m. m. Anslaget bör räknas upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till för /82 anvisa etl förslagsanslag av43500000 kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 15 och utveckling () 1979/80Utgift 12 313992 1980/81Anslag 19500000 1981/82Förslag 21300000 1 budget redovisas utgifter under tvåhuvudavdelningar. Del 1 upptar kostnader för organisationens sekretariat samlarbetet i dess olika kommittéer angående ekonomisk, handels- ochinduslripolifik saml vetenskap och teknologi, samarbete, miljövård ochbiständsfrågcr m. m. Del II upptar kostnader för vissa speciella verksamhetersåsom det internationella energiorganet (lEA), (), atomenergiorganet () samt dess programbibliolek ochcentrum för sammanställning av neutrondata, centrum för pedagogisk utveckling(), Europeiska transportministerkonferensen (ECMT) stålkom-miltén samtvissa program såsom vägforskningsprogrammet. ordinarie bidrag lill för budgetåret1981/82 kan uppskattas till omkring 16,6 milj. kr. Därfill kommer Sverigesbidrag till kostnaderna för Eurochemic-projektel, vilkel för budgetåret1981/82 beräknas uppgå till omkring 4,4 milj. kr., samt delaktighet ifastighetsköp 0,3 milj. kr. Anslagetbör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till ochutveckling () för /82 anvisa ett förslagsanslag av 21300000kr. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag EFTA:s budget för innevarande budgetår har bestämtstill ca 9,9 milj. schweizerfrancs. Enligt gällande bidragsskala skall Sverigebetala av medlemsbidragen vilkel motsvarar ca 7,0 milj. kr. Organisationensbudget för /82 har ännu inte fastställts. Med ledning avtillgängligt beräkningsunderiag bör anslaget ökas med . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA)för /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81:100 Bilaga6 16 1979/80Utgift 9754701 1980/81Anslag 10100000 1981/82Förslag 10826000 Storleken av bidrag fill den ordinariebudgeten för /82 kan beräknas till 8,7 milj. franska francs, ca8,7 milj. kr. Förutom den ordinarie budgeten tillkommer utgifter förbyggnadslån resp. obligatoriska bidrag till europeiska ungdomsfonden, deteuropeiska farmakopé-samarbetet till vilket anslöt sig ,kapitalteckning och årliga löpande kostnader för deltagande i fondför bosättning och regional utveckling () saml för bidragtill den s. k. Pompidougruppen för narkotikabekämpning. Dessa kostnader kan /82 beräknas till 2,1 milj. franska francs, ca 2,1 milj. kr. Anslagetbör räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /82 anvisa eltförslagsanslag av . Övriga internationella organisationer m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Under detta anslag beräknas bidrag till bl. a.Permanenta skiljedomstolens internationella byrå i , det mänskliga rättigheterna i (Fondation RenéCassin), för internationell rätt. i och i . Vidare utgårersättning för vissa kostnader för det s. k. COST-samarbetet (europeiskttekniskt-vetenskapligt samarbete). /78 har över detta anslag anvisatsmedel för ekonomiskt stöd till olika internationella icke-statligaorganisationer samt forsknings- och studiegrupper. /80 beviljades följande bidrag: för en studie av FN-organens relafioner lill enskilda internafionellaorganisationer. förutgivande av tidskriften "" . : förstudier kring fullföljande av fördraget rörande icke-spridning av kärnvapen(NPT). Prop.1980/81:100 Bilaga 6 17 : till ell;seminarium: "The to Conscientious Objeclions to MililaryService" samt för en serie sammankomster med regeringsexperterunder i samt konferensarrangemang i samband med och nord/syd-dialogen. World 's : 25000 kr.som bidrag till en konsultation om militarism med särskild hänsyn till situationenför kvinnor och barn. International Youth and Student for the UnitedNations: . till anordnande av ett seminarium "Youth Solidarilywith the Peoples Struggie in Southern ". : NGO activities at the WorldConference of the UN Decade for Women: . för att anordna ett parallelltforum för enskilda organisationer under kvinnokonferensen i . Unit, kr för nedrustningsforskning kring vissa konventionella vapen ochvapensystem vars verkan vid omfattande användning i krig skulle liknakärnvapens, s. k. kvasinukleära vapen. För /82 beräknar jag en medelsram om300000 kr. för bidrag lill internationella icke-statliga organisationer m.m.,vilket innebär en minskning med i jämförelse med innevarandebudgetår. Med hänvisning till vad jag ovan har anfört hemställerjag alt regeringen föreslår . att till Övriga internationella organisationer m.m. /82 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81: 100 Bilaga 6 18 - FNs andra utvecklingsårtionde- har den internationella ekonomin utsatts för stora påfrestningar.Sextiotalets expansion har efterträtts av en växande osäkerhet om framtiden. 1industriländerna halverades tillväxttakten efter den första oljekrisen1973/74, och invesleringarna ligger kvar på en relativt låg nivå. Deninternationella inflationen tog fart första år ochhar förblivit hög. Priserna på industrivaror har ökat snabbt ochkontinuerligt under hela årtiondet och råvarupriserna har svängt mycketkraftigt. En viktig tendens, som framträtt allt tydligare under 1970-lalel. är detväxande ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan jordens alla nationer. Det ärett för alla länder gemensamt intresse och ett gemensamt ansvar att den globalaekonomiska expansionen kan fortsätta i former, som tillvaratar alla ländersberättigade intressen. Detta är också huvudtemal i den i början av 1980framlagda och mycket uppmärksammade rapporten fiån den s.k.Brandt-kommissionen, en oberoende grupp av internationella statsmän och politiskaledare frän i- och under ordförandeskap av förre västtyskeförbundskanslern /illy . De senaste årtiondenas utveckling i uppvisarflera positiva drag. Medellivslängden har ökat med i genomsnitt tio är, iIndien mccl 20 är. Andelen läskunniga i den vuxna befolkningen har ökat.Hälsostandar-den har förbättrats. Utvecklingen inom ii-landsgruppen är dock mycket ojämn.Det är framför allt de något rikare , som kunnatfortsätta en redan tidigare snabb expansion av produktion ochindustrivaruexporl. De fattigaste har däremot fått se sin situationalltmer försämrad. Den genomsnittliga ökningen av u-ländernasbruttonationalprodukt har legat något perår, vilket t.o.m. är något högre än under 1960-lalet. Inför 198()-talel står alla oljeimporterande länderinför den mycket svåra uppgiften att försöka upprätthålla den ekonomiskatillväxten, som ekonomierna måste anpassas till stigande oljepriser, stora finansiella obalanser och enlägre ökningstakt i världshandeln. För kommer denna anpassning att slällamycket stora krav på den interna politiken och på internationellt stöd i formav ökade resursöverföringar. oljenota har stigit med . Ett land som måste avsätta hälften av sinaexportinkomster för att finansiera oljeimporten, mol år 1972.Impor- Prop.1980/81:100 Bilaga 6 19 tenav industrivaror frän OECD-området har blivit betydligt dyrare. Utsikterna föru-länderna all öka sin expori har försämrats, då den ekonomiska tillväxten iOECD-länderna väntas bli tämligen svag, vilket dämpar importefterfrägan.Samtidigt har betalningar av räntor och amorteringar på upptagnalän ökat dramatiskt. Den långsamma, och i mänga länder helt otillräckliga,ökningen av jordbruksproduktionen tvingar många lill en omfattande ochdyrbar import av livsmedel, inte minst tillföljd av en alltför snabb befolkningsökning. 1 en del hämmasulvecklingsansträngningarna även av betungande militärutgifter, t. ex. i vissaav fronlslaterna i södra . Problemen förvärras ytterligare av attu-länderna ofta saknar den effektiva administration och den utbildade personal,som krävs för utvecklingsarbetet. De något rikare har främst behov av attkunna låna kapital för att finansiera sina externa obalanser och atl kunna fåavsättning för sina exportvaror, främsl pä OECD-marknaderna. De fattigaste ekonomiska anpassningförsvåras av att den måsle ske som utsikterna till ökade kapitalflöden är mycket osäkra. Biståndet väntas denärmaste åren inte öka särskilt mycket. Villkoren för kommersiella lån tordebli hårdare i takt med alt skuldbördan växer. Om man bortser från oljan, utgör industrivaror nuungefär hälften av export. Dessa avsätts till ungefär tre fjärdedelar inom OECD-området. Trots attimporleftertVågan ökat i långsam takt i och trots allt starkareprotektionistiska tendenser har vissa kunnat öka sin utförsel avindustrivaror i snabb takt och vidga sina marknadsandelar i OECD-omrädet.Längst har de s. k. nya industriländerna kommit. svarar dock allau-länder tillsammans bara för något av världensindustriproduktion. Det är inte osannolikt att denna andel kan fördubblas underresten av detta sekel. Under första hälften av 1970-talel ökade det samladebytesbalansunderskottel för icke oljeexporterande från drygt 8miljarder dollar till nära . . då underskottetmotsvarade av dessa länders bruttonationalprodukt, inträdde enviss stabilisering, som emellertid avbröts av nya drastiska prishöjningar påolja 1979. beräknar att de oljeimporterande u-ländernassammanlagda underskott uppgår till . Underskotten är koncentrerade lill de . som har det något bättre ställt. Orsaken lilldetta är bl, a. att endasi dessa länder haft råd atl låna de pengar, som behövsför att finansiera underskotten. Denna upplåning har till övervägande del skettpä de internationella kapitalmarknaderna på kommersiella villkor. De fattigareu-länderna har inte samma lånemöjligheter, utan har i flera fall tvingats lill nedskärningar av sin konsumtion ochsina investeringar för att klara bylesbalansproblemen. 1980/81:100 Bilaga 6 20 1 jordens allrafattigaste länder - södra och i söder om , de områden som kallar jordens fattigbälten blir situationen allt mera desperat. Denekonomiska tillväxten i dessa länderhar varit mycket långsam under 1970-lalet. Klyftan mellan de fattigare och de rikare växer ständigt. 1960hade de fattigaste en inkomst per capita på en tredjedel avu-landsgenomsnittel. 1978 hade den siffransjunkit till en fjärdedel.Prognoserna för 1980-lalel tyder påalt klyftorna kommer att ytterligare vidgas om inle kraftfulla internationella åtgärder sätts in till stöd för de fattigaste länderna. 1 söder om har den samladeproduktionen per invånare varit praktiskt tagel oförändrad. Många miljonermänniskor har fått sin redan mycket låga levnadsstandardytterligare sänkt. Det kommande decenniet, FNs tredjeutvecklingsårtionde, kommer därför att bli mycket kritiskt för de fattigasteländerna, som - med Brandt-kommissionensord - lever på en tunn gränslinje mellan överlevnad och katastrof.Kombinationen av resursbrist, energikris och ett snabbt växandebefolkningstryck på miljöresurserna hotar att leda till såväl social somekologisk katastrof. Skogar huggs ner och öknar breder ut sig i en takt, somredan på kort sikt omöjliggör jordbruk och pä längre sikl hotar att påverka jordens klimat. 1 dessa länder måsteolja och stora mängder livsmedelimporteras för atl klara människors överievnad. Endasi en klartproduktivitetsbefrämjande jordbrukspolitik, ägnad atl sysselsätta u-lands-befolkningarnasmajoritet, har utsikter att vända utvecklingen. För alt få genomslagskrafl och nå varaktiga resultat måsteen sådan politik förenas med insatserför mark- och vattenvård, energiförsörjning, grundläggande hälsovård inklusivefamiljeplanering samt primärundervisning. Del ligger i alla länders intresse att deinternationella ekonomiska problemen kan lösas på ett sätt, som medger enfortsatt expansion av världsekonomin. Detta förutsätter ett vidgat ochfördjupat internationellt ekonomiskt samarbete och en massivbiståndsinsats. 1 det följande kommer jag att mera utförligtredovisa problem och förslag till ålgärderpå vissa områden, t. ex. biståndsvolymen, nord/syd-relationer-na, miljö-och energifrågor, kvinnans ställning osv. Sammanfattningsvis vill jag understryka attbiståndspolitiken, både i och på del multilaterala planet, måsteinriktas på all ge de värst utsattaländerna möjlighet att ägna sina knappa resurser ål verkliga utvecklingsåtgärder för att tillgodose befolkningensgrundläggande behov - inle bara ål nödlösningar för alt klara energi-och livsmedelsförsörjningen i akutanödsituationer. Den ekologiska balansen måste bevaras. I primärhälsovård, som leder till enhöjd medellivslängd och minskad spädbarnsdödlighet,måste också ingå insatser för familjeplanering i syfte att minska detbefolkningstryck, som annars uppkommer. Inhemska energiresurser måslebättre utnyttjas så att oljeberoendet kan minskas. FörSveriges del kommer vi att fortsätta våra strävanden i de internatio- 1980/81:100 Bilaga6 21 nellaorganisationerna efter samordnade och omfattande insatser för att i första handhjälpa de sämst ställda. 1 värt bilaterala bistånd kommer vi alt i dialogen medmottagarländerna diskutera de grundläggande förutsättningar som energi,markvård, befolkningsutveckling och livsmedelsförsörjning utgör för alt se vadvi kan bidraga med i varje enskilt land. Det är FN satte upp målet att varjeindustrilands nettoiitbelalningar av offentligt bistånd skall uppgå till 0,7procent av landets BNI'. Vid ingången till 1980-lalel har barauppnått hälften av målet, dvs. av sammanlagda BNI. De västliga industriländernas bistånd uppgick till22,. Det motsvarar - enligt den statistik, som utges av OECDs bi-ståndskommitlé (DAC) - trefjärdedelar av väridens totala bistånd. Biståndet från OPEC-länderna uppgicklill eller av BNI. Biståndet frånSovjetunionen och de östeuropeiska länderna är mycket obetydligt, ca 2miljarder dollar eller av BNI. Av DAC-länderna är det bara fyra som uppnått0.7-procentmälet: , . 1 statistikenöver biståndet ligger , . i topp medutbetalningar motsvarande . Därefter följer ochNederländerna och av BNI. Det mest nedslående inslaget i del internationellabiståndet är dock att biståndsutbetalningarna från gäll ned medca . Jag finner del beklagligt atl stormakterna och andraländer med starka ekonomier, t. ex. , inteär beredda att åta sig en rimlig andel av stödet till . Trots att 0,7-procentmålet ännu är avlägset uppvisarden internationella biståndsstatistiken, enligt min mening, flera positivadrag. Av de 17 DAC-länderna ökade tio sitt bistånd . mätt som andelav BNI. Åven biståndets kvalitet har höjts och en ökande andel går till deminst utvecklade länderna. Det är dock högst osannolikt alt DAC-länderna - mednuvarande nationella politiska prioriteringar - kommer atl kunna uppfylla0,7-procenlsmå-let till 1985 eller ens under den senare hälften av 1980-talel,vilket förutsätts i I.ex.