prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Härmed skapas ell underiag för företagensstrategiska beslut i produktions-, marknadsförings- och samverkansfrägor medsyfte att anpassa verksamheten lill de krav som omvärlden ochstrukturomvandlingen ställer. För all förbättra samordningen avlagstiftningsåtgärder m.m. som rör bilbranschen har tillsatts eninterdepartemental arbetsgrupp med anknytning till bilbranschrådel. Det finns starka ömsesidiga beroendeförhållanden mellanden del av vår industri som vidareförädlar inhemska råvaror (basindustrin) ochden verkstadsindustri som levererar maskinell utrustning lill basindustrin.Jag avser i annat sammanhang föreslå regeringen all ge statens industriverk iuppdrag atl närmare utreda karaktären av dessa samband, hur de har utvecklatsunder 1970-lalel och den sannolika utvecklingen under 1980-lalet. Elektronikindustrin utreds f. n. pä regeringens uppdragav statens industriverk i samarbete med styrelsen för leknisk utveckling(STU). Rapporten (SIND 1979:6) Komponenter och utbildning harremissbehandlats. Data- och elektronikkommittén (1 1978:04) har under år 1980avgivit tvä rapporter. Vad gäller utrustning för gymnasieskolan harjag somframgått av statsrådet föredragning denna dag samrått med henne ifrågan (prop. 1980/81: 100 bil. 9 punkt C 27). Mikroelektroniken kommer alltmer till användning både i produkter ochproduktionsprocesser. Utmärkande för den elektroniska teknologin är den högautvecklingstakten, de rika applikalionsmöjligheterna, de sjunkanderelativpriserna och den snabba spridningen till bl.a. verkstadsindustrin. Deslörre verkstadsinduslriföretagen har redan till övervägande del börjat taelektroniken i anspråk. För framför allt den mindre verkstadsindustrin ärkunskaper om elektronikens möjligheter och utnyttjandet av elektronik iprodukterna en nödvändighet inte minst av konkurrensskäl. Här bör utvecklingsfonderna.Stiftelsen för Företagsutveckling (SIFU) och STU även iforlsältningen kunna spela en viktig roll. För de slörre eleklronikföretagenhar Industrifonden redan fått väsentlig belydelse. Vad avser åtgärder med anledning av framförda förslagåterkommer jag under dels anslagen B 3. Bidrag till regionala utvecklingsfonderm. m. och B 14. Bidrag lill för Företagsutveckling, delssenare under detla när förslag om anslag till STU läggs fram. Efter en förbättring av läget inom tekoindustrin underåren 1979 och 1980 föreligger nu tecken pä en viss försämring. På regeringensuppdrag lämnade berörda myndigheter, bl.a.slalens industriverk, underlag för den fortsatta planeringenav de statliga åtgärderna. Vidare lämnade tekodelegalionen sin syn pä branschenoch de statliga Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 23 åtgärderna.De effektivitetshöjande och marknadsslödjande insatserna för tekoindustrinföreslås fortsätta under /82. redovisade i treolika branschrap-porler sitt uppdrag all utarbeta en samlad plan för samhälletsinsatser pä glasindustriområdet. Förslag lill åtgärder för den manuellaglasindustrin kommer all föreläggas i särskild proposition. De branschfrämjande ätgärderna för den träbearbetandeindustrin föreslås fortgå även under nästa budgetår. Programmet förgjuteriindustrin har uppnått del stadium då en avveckling aktualiseras. Ennedtrappning föresläs ske successivt under tvä budgetår. I enlighet med prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m. föreslås anslaget B 7. Branschfrämjande ålgärderminska med 2 milj. kr. Överläggningarna om industri- och energisamarbelemellan och har fortsatt. Inom ramen för dessa diskussioner har,pä svenskt initiativ, tvä arbetsgrupper närmare analyserat formerna för eltutvidgat svensk-norskt samarbete i fräga om, dels industriell och tekniskutveckling, dels exportfrämjande. Arbetet inom ramen för har fördjupats på områdensom är cenirala ur industripolitisk synvinkel. Arbetet rörande internationellainvesteringar och multinationella företag har ylterligare fördjupats och harmedfört en rad kontakter med fackliga organisationer och företrädare förnäringslivet inom och ulom . Slalliga stödåtgärder har varit föremål fördiskussioner inom särskilda kommitté för positiva anpassningsätgärder.Inom EFTA kommer en genomgäng av statliga stödåtgärders förenlighet med konventionenalt äga rum . Också i förhållande lill EG torde samtal om statligastödåtgärder komma alt hållas. spelar en aktiv roll i FN:s arbete beträffandetransnationella företag och medverkar aktivt även i arbetet med en internationelluppförandekod rörande teknologiöverföring inom . för industriell utveckling, UNIDO,omvandlas enligl beslut i FN till fackorgan. Detla jämte de viktigaindustripoliliska aspekterna på relationerna mellan industriländer ochutvecklingsländer, har lett lill atl handläggningsansvaret för UNlDO-frågoröverförs från till induslrideparlementet. Vad gäller EG har kontakter och informationsutbyterörande industripoliliska problem av gemensamt intresse ytteriigareintensifierats. Detta gäller särskilt på papper- och massaomrädel. 1980/81:100 Bilaga17 Industridepartementet belräffandestålproduktionen väntas medföra diskussioner med utomstående länder. Bilaterala kontakter med andra länder har ytterligareutvidgats bl.a. inom ramen för avtal om ekonomiskt, industriellt och teknisktsamarbete med flertalet statshandelsländer, med vissa oljeexporterandeutvecklingsländer saml med vissa industriländer. har regeringen gett AB Svensk Exportkreditbemyndigande atl bevilja en ramkredil i syfte all stimulera svenskexport av kapital- och investeringsvaror. har ramkrediter beviljatsSovjetunionen och . 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag , som inrättades den ,är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri, hantverk ochenergiförsörjning samt mineralhanlering utom vad avser förvaltning ochupplåtelse av slalens gruvegendom. Sistnämnda frågor handläggs av nämnden förstatens gruvegendom, varvid industriverket svarar för de beredande ochverkställande funktionerna. Verkel är chefsmyndighet för bergsstaten,sprängämnesinspeklionen och slalens elektriska inspektion. leds av en styrelse. Chef för verket ären generaldirektör. Verket är organiserat på fem enheter, nämligen planerings-och utrednings-byrån, industriavdelningen, energibyrån, mineralbyrån ochadministrativa byrån. Till industriverket är knutna etl expertråd förlångsiktiga prognoser, en hemslöjdsnämnd, en rådgivande avfariigt gods och ett råd för eldistributionsfrågor. Beräknad ändring 1981/82 Handläggande personal Övrig personal -1-2 701400 + 3 500 + 221300 + 3 500 Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet Beräknad ändring 1981/82 därav för utrikes resor -1-5 345 945 -H 4 924 300 Mervärdeskatt för sand-. -(- 110000 Avgifler för handläggning av ärenden enligt lagen (1976: 838) om allmänna Ijärr- De tre viktiga sektorer av samhället, industri-,energi- och mineralsektorerna, inom vilka industriverket arbetar, kännetecknasav snabba förändringar som ofta är svåra alt förutse. Från statsmakterna ochandra organ ställs därför krav pä detaljerat kunskapsunderlag. måsleberedskap finnas för förändringar och engagemang i nya arbetsuppgifter vilketkomplicerar verkets planering och lägger en tung börda på den internaadministrationen. Under /80 har trycket pä verketsresurser varit fortsatt högt. förutser en fortsatt utvecklingmed ökad efterfrågan pä verkets tjänster både beträffande utredningsverksamhetoch operativ verksamhet. 1 sin anslagsframställning har verket emellertid tagithänsyn till del stora antalet pågående utredningar som behandlar verkets skildaaktiviteter och av den anledningen inom flera områden räknat med en i stortoförändrad insatsvolym. Pris- och löneomräkning m.m.-1-8874845 kr. De besparingar som industriverketenligt huvudförslaget har redovisat uppgår till . Verkel föreslår altnedskärningen skall belasta poslen Lönekoslnader. Handläggningen av löpande ärendenoch förfaltningsfrägor i samband med hantering av nalurgas förutsätterresursförstärkningar. Verkets kapacitet inom detla område är otillräcklig. Förhandläggning av nalurgasfrågor föreslår industriverket utökning med en tjänstför handläggare vid industriavdelningen. Lönekostnaderna beräknas till 150200kr. och övriga omkostnader lill (-. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 26 För medverkan i information om föreskriftersamt för central handläggning av tillsynsfrågor av rikskaraklär föreslärverket atl en fiänst för handläggare inrättas vid energibyrån. och följdkostnaderna lill . (-f-176000 kr. För att kunna vidmakthålla deinternationella kontakter som är nödvändiga för alt fullgöra de iinstruktionen fastställda uppgifterna, erfordras enligt verkel en uppräkning avposten för utrikes resor med . För atl bibehålla nuvarandeambitionsnivå begär verket en uppräkning av expensmedlen med . Verket hemställer alt regeringenbeslutar överföra tillståndsgivningen för utländska medborgares förvärv avrörelse frän industriverket lill länsstyrelserna. För nästa budgetår bör medel för industriverketsverksamhet, i likhet med vad som gäller för andra myndigheter, beräknas medutgångspunkt i det redovisade huvudförslaget och med beaktande av vad som haranförts i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. (bil. 13 s.3 och 12). 1 propositionen bedömdes alt industriverkets förvaltnings- ochulredningsanslag, inkl. kostnaderna för informationssystemet företag-samhälle,kunde minskas med 5 milj. kr. Inom industriverkets sektion för explosiva ochbrandfarliga varor handläggs frågor rörande explosiva och brandfarliga varorsamt transport av farligt gods. 1 belänkandet (Ds K 1980: 10) Säkraretransporter av farligt gods, som f.n. remissbehandlas, lämnas förslag angåendebl.a. myndighetsorganisationen och handläggningsrutinerna för ärenden rörandetransporter av farligt gods. Övriga delar av sektionens verksamhet bör enligtmin mening den organisatoriskt föras samman med sprängämnesinspeklionen.Genom denna ålgärd skapas förutsättningar för en effektivare handläggning av frågornarörande explosiva och brandfarliga varor, bl.a. genom atl onödigt dubbelarbetei framtiden kan undvikas. På detta sätt kan industriverkets anslag minskas medkostnaderna för fyra tjänster för handläggare (jfr s. 36). Det bör i övrigt ankomma på verkel atl närmare beslutaom hur besparingarna skall genomföras och med hänsyn till personalsituationen,uppkomna vakanser och arbetsbelastningen, bestämma vilka tjänster som kan drasin. Verket bör därvid söka uppnå en god balans mellan förvaltnings-och utredningsanslagenbl.a. genom alt minska antalet tjänster som har inrättats utöververksorganisationen. Vidare bör besparingar i minsta möjliga män göras hos demyndighetsfunktioner som är av säkerhetsmässig och olycksförebyggande art.Verket bör ocksä i sin utredningsverksamhet i första hand söka bibehålla ochförbi, a informationsunderlagel för verkels bedömningar av den internationellautvecklingens konsekvenser för den svenska industrin. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 27 Verket har tidigare lämnat uppslag till interna omprioriteringar av resursernasom kan ge utrymme för ökade insatser inom särskilt viktiga områden. Jagfinner det väsentligl, all verket löpande följer upp sädana möjligheler. Verkel har i sin anslagsframställning föreslagit atltillståndsgivningen för utländska medborgares förvärv av rörelse överföres frånindustriverket till länsstyrelserna. Frågan om kontroll av uländskförelagselablering m.m. bereds f. n. inom . Jag anser att detfinns skäl att avvakta resultatet av della innan förändringar vidtas ihandläggningsordningen. Med hänvisning lill sammanställningen och till vad jaghar anfört beräknar jag anslaget till . Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till : Förvaltningskostnaderför /82 anvisa etl förslagsanslag av . : Utredningar m. m. 1979/80Utgift 6992996 Reservation 4213004 1980/81Anslag 7700000 1981/82Förslag 5037000 Från anslaget bestrids kostnader för experter och tillfällig personal m.m., reseersättningaroch publikalionstryck samt övriga kostnader som hänger samman med ulredningaroch informations- och kontaktverksamhet inom statens industriverksarbetsområde. Anslaget tillförs medel som flyter in dels vid försäljning avpublikationer som bekostas från anslaget, dels som ersättning för utredningarsom industriverket utför åt annan. Under /80 har statens industriverk lagtfram elt flertal utredningsrapporter. Bedömningar av industrins utveckling påmedellång sikt har lämnats i Industriutvecklingen i (SIND 1979: II). Industrinsstrukturfrågor har behandlats i Vinster och sysselsättning i svensk industri(SIND 1980:2), Multinationella förelag: FoU-verksamhet, tekniköverföring ochföretagstillväxt (SIND 1980:4) samt Ägandet i det privata näringslivet (SIND1980:5). Bland rapporter med anknytning till små och medelstora företag kannämnas Smäföretagandet i blickfånget. Förelaget, produkter, marknader, (SIND1979: 10), Utbudet av långfristiga krediter till de mindre och medelstoraförelagen 1976-1978 (SIND PM 1979: II), Behovet av företagsservice(SIND PM 1980:6 och 7), samt En spjutspets för teknikspridning.Intervjuundersökning om SlFU:s verksamhet och mål (SIND PM 1980:8).Branschanknutna rapporter har lämnats i Gummivaruindustri. Förslag till lösningav arbetsmiljöproblem vid bland- 1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 28 ningsenheterna(SIND 1979:5), Elektronikindustrin i . Komponenter och utbildning (SIND1979:6 och 7), Grafisk industri i omvandling. En uppföljning av grafiska kommitténs betänkande (SIND 1979:8), Svensk personbilsinduslri.Några utgångspunkter inför 1980-talel (SIND PM 1979:8), Svensk byggnadssnickeriindustrii internationellt perspektiv (SIND PM1979:10), Trähusbranschens framfid del II. Analys av trähusbranschen iSverige pä permanenlhus-, fritidshus- och paviljongområdet (SIND PM 1980: I) samt Teko 80. Bedömning avtekoindustrins utveckling (SIND PM 1980:3). Inom energiområdet harverket avlämnat rapporten om Storstockholmsvärmeförsörjning (SIND 1979:4), Statens stöd till energihushållning inäringslivet (SIND PM 1979:9), Ökad eldning med skogsråvara. Möjligheter och konsekvenser (SIND PM1980: 2) och Kommunernasenergiplanering. Redovisning av planeringssituationen (SIND PM 1980:5).Inom mineralomrädet har och malm i Västerbollens län (SIND 1979: 9), och sand på land och i hav(SIND 1980: 1) samt och malm iJämtlands län (SIND PM 1980:4) avlämnats. Dessutom har rapporterna ADR-CMR - Avtal om vägtransport avfarligt gods (SIND 1980:3) ochTransport av farligt gods. En sammanställning av nationella regler iolika län (SIND PM 1979: 12) utgivits. Under innevarande budgetår inriktas arbetet påall förbällra metoderna för och ökaanvändbarheten av prognosverksamheten. Vidare genomförs branschanknutna utredningar angående bl.a. skogs-, teko-, gummi-, elektronik- och förpackningsindustrin. Dessutombedrivs även forsättningsvis projektsom syftar lill alt beskriva,analysera, utvärdera och lämna åtgärdsförslag rörande främstföretagsekonomiska problem i ett industripolitiskt perspektiv. Verkels förslag till ulredningsprogram för /82 vid en tilldelning av oförändrade resurser i förhållandetill innevarande budgetärnödvändiggör en viss omprioritering av verksamheten inom sektionen för långsikligaprognoser. En större andel av resurserna bör enligt verket satsas på bevakning och analys av deninternalionella utvecklingen, särskilt i etl något längre perspektiv än del femåriga. Vidare bedömer verkel detvara nödvändigt atl öka informationsaktiviterna på bekostnad av främst metodutvecklingsarbetet. Vid en utökning avresurstilldelningen kommer inomsektionen för långsiktiga prognoser tillskottet atl läggas pä främst metodutvecklingsarbetet avindustristrukturmodellen samt studier av sambanden mellan lönsamhetsutvecklingoch strukturomvandling. Branschsektionens verksamhet kommer vidoförändrad resurstilldelning att bedrivas enligt lidigare riktlinjer. Enytterligare satsning pä den löpande branschbevakningenbedöms emellertid som nödvändig. Ett eventuellt tillskott av ulredningsmedel kommer helt att tillfallaulredningar inom verkstadsindustrin och dess delbranscher. Även inom sektionen för allmän industripolitikkommer verksamheten vid oförändrad medelstilldelning alt fä sammahuvudinriktning som lidi- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 29 En ökad tilldelning skulle möjliggöra en översyn av de generella instrumentsom finns för all äsladkomma industripoliliska åtgärder. En stor del av en eventuell ökning avutredningsresurserna anser verket skall läggas på prognosverksamhelen inomenergibyrån. Bedömningar av den internationella energimarknaden och deninhemska energiefterfrågan är tillsammans med utvärderingen av tidigareenergipolitiska insatser av stor belydelse för den framtida energipolitikenframhåller verket. Mot denna bakgrund begär verket för /82en ökning av ulredningsanslaget med . För nästa budgetår bör medel för industriverketsutredningsverksamhet beräknas med utgångspunkt i del redovisade huvudförslagetoch med beaktande av vad som anförts i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten,m. 13 s. 12). Del bör ankomma på verkel alt närmare besluta om hurbesparingarna skall genomföras. Som jag redan nämnt bör verket därvid sökauppnå en god balans mellan förvaltnings- och ulredningsanslagen bl.a. genom altminska antalet tjänster som har inrättats ulöver verksorganisationen. Verketskall i sin utredningsverksamhet i första hand söka bibehålla och förbättrainformationsunderlaget för verkets bedömningar av den internationellautvecklingens konsekvenser för den svenska industrin. Sammanlagt beräknar jag medelsbehovel under anslagetnästa budgetår lill . vilkel innebär en minskning med nästan 2,7milj. Jaghemställer all regeringen föreslär atl lill : Utredningar m. m. / 82 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. 1979/80Utgift '106805546 Reservation 6788357 1980/81Anslag 85 000000 1981/82Förslag 95000000 ' Utbetalningarna avser verksamhet hos fonderna underarton månader. - bidrag till de regionalautvecklingsfondernas administration och företagsservice, - särskilda bidrag lill ,och , , , och Norrbottensläns utvecklingsfonder för fortbildnings verksamhet, - särskilda bidrag lill Västerbottensoch läns utvecklingsfonder som tillskott till stiftelsenIndustriellt utvecklingscentrum i övre Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 30 (lUC) för att täcka kostnader i den utsträckning det bedöms lämpligl förförelagsservice som inle avgiftsbeläggs, - bidrag till vissa ceniralaorganisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringens område, - bidrag lill SvenskaIndustrietableringsaktiebolaget (Svelab) för affärsidéseminarier i syfte altfrämja tillkomst av nya företag, - dels information, utbildning,verksamhelsralionalisering och annan central service i statens industriverksregi med inriktning på utvecklingsfonderna, dels rese- och traktamentskostnadersaml arvoden för de icke auktoriserade revisorer i fonderna som regeringen harförordnat. Bidragsom lämnas under budgetärel 1981/82 avser . Enligtstatens industriverk bör utvecklingsfonderna tillföras slörre resurser förförelagsservice och administration. Verket betonar särskilt behovet av ökadeinsatser inom områdena export, produktutveckling och nyetablering. föreslär, efter genomgäng av deregionala utvecklingsfondernas förslag och bedömning av anslagsbehovet förövriga ändamål, all 117 milj. kr. anvisas under anslaget för budgetåret1981/82. Det föreslagna beloppet fördelar sig på olika verksamhetsområden ochändamål på följande sätt (milj. Information, kontakt- och uppsökande verksamhet 9,0 Produktförnyelse och teknisk service 11,0 Marknadsföring inkl. exportstöd 23,0 Stimulans och stöd till nyetablering 6,0 Utbildningsservice 4,5 Ekonomisk/Administrativ rådgivning och ADB samt övrig företagsservice 3,5 Utvecklingsfonderna- kreditstödjande verksamhet 21,5 Utvecklingsfonder med regionala utbildningsenheter 6,0 Övriga bidragsändamål under anslaget(Svelab, lUC, central De regionala utvecklingsfonderna svarar förbelydelsefulla insatser pä regional nivå för all utveckla små och medelstoraföretag. Av särskild vikt är enligl min bedömning serviceinsalser som syftartill att främja export, produktutveckling och etablering av nya företag.Anslaget bör därför föras upp med 95 milj. kr., vilket innebär en ökning med 10milj. Vid medelsberäkningen harjag tagit hänsyn lill den utvidgadeförsöksverksam- Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 31 helför arbelskooperaliv som jag avser föreslå i den proposition om industripolitikensom jag lidigare har nämnt. Som jag lidigare har redovisat (s. 22) utrederindustriverket tillsammans med styrelsen för leknisk utveckling den svenskaelektronikindustrins nuläge och utvecklingsmöjligheter. Jag har noterat altremissinstanserna genomgående är positiva lill industriverkets förslag om atlfonderna med hjälp av utomstående elektronikkonsuller skall försöka bistå demindre mekaniska verkstadsföretagen med all föra in datateknik och elektronik isina produkter. Jag räknar med alt industriverket och utvecklingsfonderna vidsin medelsanvändning beaktar behovel av insatser på elektronik-området. Tillvissa frågor angående den närmare användningen av medlen under detta anslagavser jag all återkomma senare under i den nyssnämnda propositionenom industripolitiken. Jag har med tillfredsställelse noterat alt landstingenäven överlag har lämnat kraftigt ökade bidrag lill fonderna. Jag räknarmed all landslingen även vid behov ökar sina näringspolitiskainsatser via fonderna. Med hänvisning lill det anförda hemställer jag allregeringen föreslår all lill Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m.för /82 anvisa ell reservationsanslag av . Täckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionalautvecklingsfonder 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Från anslaget betalas bidrag till regionalautvecklingsfonder för all täcka förluster i anledning av fondernasgarantigivning (prop. 1979/80: 101 s. 39, NU 1979/80:32, rskr 1979/80: 172). F.n. får varje fond slälla garantier förlän på belopp som svarar mol högst av fondens eget kapital. 1 enlighet med vad som anfördes i prop. 1980/81:20 ombesparingar i stalsverksamhelen, m.m. (bil. 13 s. 2) skall fondernasmöjligheler att lämna garantier under /82 utökas så all lån förytteriigare totalt ca 125 milj. kr. Varje fond bör därför fämöjlighet att ställa garantier för lån på belopp som svarar mot högst avfondens eget kapital. Mot bakgrund av atl verksamheten med fondernasgarantigivning har kommit igång och med hänsyn lill osäkerhetenbeträffande förlusterna bör anslaget las upp med ett formellt belopp av I 000kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 32 Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordaderikfiinjerna för garantigivning hos regionala utvecklingsfonder, 2. lill Täckande av förluster ianledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder för budgetåret1981/82 anvisa ell förslagsanslag av . Täckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilån m. m. 1979/80Utgift 90652839 1980/81Anslag 100000000 1981/82Förslag 75000000 Från detta anslag infrias vid behov stafiig garantienligl förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. samt statlig garantiför lån till turisthotell enligt Kungl. Ramenför beslut om sådana garantier uppgår /81 till 300 milj. kr. Anslaget tillförs medel som flyter in genom utdelningari konkurser o. d. avseende infriade garantier. Omfattningen av infriade industrigaranlier under desenaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Infriade garantier 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 Garantier beviljade av regeringen 5,4 69,0 104,6 78,7 statens industriverk 2,7 10,6 9.6 14.9 Summa 8,1 79,6 114,2 93,6 Anmärkning: 1 vissa fall avser ett infriande fleragarantier, varav någon har beviljats av regeringen och någon har beviljats av industriverket.I sådana fall har en approximativfördelning gjorts mellan regeringen och verket. Industriverketuppskattar behovet av medel för alt infria garantier under /82lill 75 milj. kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 17 Industridepartementet 33