prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Riksrevisionsverket:RRV anser att samma invändning som förut anförts beträffande konkurrensfördelarvid transport av olika varor med skilda transportmedel i princip skulle kunnariktas mot nu ifrågavarande förslag. RRV finner det dock troligt alt denföreslagna avgiften, med lämplig utformning, kan få en vägvalsslyrande effekt. Fiskeristyrelsen:Förslaget är bra men svårigheier torde komma all uppslå vid utformningen avavgiftens storlek. Avgiften måste vara så anpassad atl den gör det ekonomisktavskräckande att gå den avgiftsbelagda leden. måste den dock vara sålåg all befälhavaren ändock väljer den avgiftsbelagda leden vid hårt väder omden är mer skyddad än den avgiftsfria. Vägvalsstyrande avgift kan bli aktuelli t. ex. . : anser inte all en avgift är rätt styrmedel idessa fall. Samhället bör i stället utfärda förbud mot trafik i vissa känsligaleder. Delta beslul bör inte lämnas till det enskilda fartygets befälhavare. CentralorganisationenSACO/SR: /SR delar utredarens syn på all transportvägar där riskerna förmiljöskador är stora bör beläggas med en högre avgift än transportvägar med smårisker. Enligt /SR:s mening 1980/81:119 Bilaga 1.2 90 fårdock en sådan avgifl inte utformas sä atl den verkar konkurrenshämmande försjöfarten. Vidare får avgiften inte utformas så atl de miljöfarligatransporterna styrs över lill andra transportsystem och därmed ökar riskernainom dessa sektorer. : Föreningen ställer sig helt främmande till förslaget altgenom avgift styra trafik från en farled, som vid hårt väder utgör den säkrastevägen, till att exempelvis gä öster om vid ostlig storm och härvidutsätta fartyg, besättning, last och miljö för klart ökade risker. : Förslaget är av principiellt intresse men såsom del utformatsför praktisk tillämpning i avstyrker föreningen. Beroende pävädersituafionen är det ingalunda självklart atl en passage av Kalmarsundinnebär slörre miljörisker än vägen ost om . Remissinstansernatillstyrker eller lämnar utan erinran förslaget att införa irafikseparering ihela . påpekar dock all den för elt genomförande avirafiksepareringen nödvändiga fördjupning av Flinlrännan kan få hydrografiskakonsekvenser. Någon oenighet av behovel av trafiksäkerhetshöjande åtgärder iÖresund finns ej bland remissinstanserna. Sjöfartsverket:De mänga och komplicerade faktorer som påverkar trafiksituationen ochsjösäkerheten i ger anledning alt något utförligarebehandla denna fråga. är ett trångt, grunt och tällrafikerat område medmycket komplicerad trafikbild. I huvudsak går de större fartygen med bl.a.miljöfarliga laster längs sundet, medan ett ännu större antal passagerarfärjorgår tvärs eller diagonalt över sundet. Problemen försvåras ytterligare avÖresunds status som internalionell genomfartsled, särskilt fastslagen i elttraktat . Härigenom kan kuststaterna inte själva genomdrivaobligatorisk medverkan från alla fartyg när det gäller säkerhets- ochmiljöbefrämjande åtgärder av reglerande natur, utan internationell sanktionerfordras. Trafikeni har varit förskonad frän allvarligare sjöolyckor. Tillbudenhar dock varit många även om fullständiga uppgifter om dessa inte går alt fäfram. Största antalet olyckor/tillbud i , som kan redovisas från svensksida, gäller grundstötningar. Av dessa är det dock endast ett mindre antal somtorde kunna ha förhindrats av en utökad trafikseparering (TSS), som utredarenrent allmänt förespråkar. Motsvarande gäller det färte antalet kollisioner,som dock var för sig kan ses som allvarligare. Önskvärdheten avsäkerhelsbefrämjande åtgärder är, trots det låga olyckslalel i förhållande tilltrafiktäthelen m. m., ändå enligl mening odiskutabel. Rentgenerellt kan sägas atl trafikseparering (TSS) och andra rouleing-åtgärder haren positiv effekt på säkerheten. Det är dock inle självklart att införande avett TSS får en sådan effekt, dä det också finns negafiva faktorer inbyggda - t.ex. koncentration av trafiken - som i vissa fall kan överflygla fördelarna. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 91 TSSpåverkar främsl kollisionsrisken i farvatten med tät trafik och endast lill enmindre del risken för grundstötning, även om detla kan bli en sidoeffekt ivissa områden (t.ex. grunda och tränga) och under vissa betingelser (t.ex. godlägesbestämning). Även olika former av trafikövervakning har företrädesviseffekt på kollisionsrisken. TSS har också utnyttjats i en del fall för attleda trafiken ut från kusten. IMIST-ulredningen förespråkas trafikövervakning av TSS men det har inte närmareangetts vad slags övervakning man avser. Del syslem man jämför med, i Engelskakanalen, har som främsta syfte alt rapportera till flaggstalen ochinformera lill trafiken om överträdelser. Underlaget för denna verksamhetinhämtas genom radar och identifiering med fartyg och flyg. Långl framskridnaplaner finns nu all i Kanalen införa elt "Ships' Movement ReportingSyslem" med aktiv rapportering frän fartygen, som i sig är ett slagstrafikövervakning. En kombinalion av dessa två (del)system är naturiigtvis attföredra, men fordrar en resurskraftig organisation. Frivillighet och Ivåvägskommunikalionär ett starkt krav från flera medlemmar i . Låg benägenhet att medverka iett rapporteringssystem förtar effekten avsevärt. Övervakningav TSS är särskilt värdefull i de fall trafikmönstrel är komplicerat och TSSdärför, beträffande delar av trafiken, skapar avvikelser frän den mestnaturliga färdvägen, varför överträdelser kan befaras. Allmäntsett verkar tiden för genomförande av ätgärder som reglering och övervakning avtrafiken pä del internationella planet väl motiverade och för trafikmönstretnaturliga åtgärder accepteras. Flerakonkreta lösningar till en trafikseparering genom hela har studerats ien dansk-svensk arbetsgrupp. Intresset för en sådan har varit störst frånsvensk sida. Den sammanlagda effekten av en totalseparering förgenomfartstrafiken är dock inle uppenbart positiv. En försvårande omständighetär atl djupen väst om pä sina håll kan vara ofillräckliga för de störtefartyg som kan anlöpa och . Ettsärskilt problem utgör vidare den täta färjetrafiken som korsar nuvarande TSSi norra mellan och . Här föreliggerkollisionsrisker såväl inbördes mellan färjorna som mellan färjor ochgenomgångstrafik i TSS. Problemet är svårlöst och de från säkerhetssynpunktbästa lösningarna är resurskrävande och kan negativt påverka färjedriften.Tänkbara medel är korsande TSS eller väganvisning, anpassning av tidtabeller,radarövervakning, fartygsrapportering, trafikinformation och trafikledning. Förnärvarande diskuteras en fördjupning av Flintrännan till en kostnad av ca 15milj. kr., vilken också behandlas i MIST, Denna åtgärd leder till attDrogden(rännan) på den danska sidan kan avlastas och trafiken enkelriktas iresp. Därmed skapas förutsättningar för ett bra TSS i den sydligastedelen av . Risken för såväl kollisioner som grundstötningar minskasbeträffande genomfartstrafiken och fill nägon del för färjetrafiken mellanMalmö och . Ett största tillätna djupgående eller "under keelclearance" bör fä internationell sanktion. Kostnaderför införande av TSS begränsar sig som regel fill erforderlig utmärkning,såvida inte fördjupningar är erforderiiga, vilket alltså är fallet medFlintrännan. Kostnader för trafikövervakning av någon större omfattning kandock bli betydande. Något konkret och acceptabelt förslag finns ännu inleutarbetat. Noteras kan atl förslag fill viss försöksverksamhet har diskuteratsinom sjöövervakningskommittén (SÖK). 1980/81:119 Bilaga 1.2 92 Fiskeristyrelsen:Utredaren föreslår alt trafikseparering införs i hela . Separering avtrafiken kan medföra inskränkningar i fisket och en noggrann planläggningerfordras för alt minimera dessa ölägenheter. Det är härvid av vikt att samrådsker med fiskerimyndigheten eftersom fisket i är av myckel stortallmänt intresse. Styrelsen vill i det sammanhanget även erinra om defiskerättsliga konflikter som redan uppställ inom omrädel till följd av förslagtill trafikseparering. En fördjupning avFlintrännan kan få hydrografiska konsekvenser. Dessa bör först klarläggas. : När del gäller säkerheten har verket tidigare framhållit atlen säkrare sjötrafik också är bra från miljösynpunkt. Med den utgångspunktentillstyrker verket förslaget om irafikseparering i . Kommittén föreslårockså att farleden genom fördjupas. Verket har inget attinvända mot en sådan fördjupning men förutsätter att frågan innan denrealiseras blir föremål för sedvanlig prövning. Länsstyrelseni : är ett av de livligast trafikerade farvattnen ivärlden. Omkring 30000 fartygspassager sker varje är förbi Malmö-Köpenhamn.Därtill kommer en intensiv korsande färjelrafik. I delta farvatlen föreslårutredaren atl irafikseparering införs. Detta möjliggörs genom attFlinlrännan fördjupas lill 8 meters djupgående. kan i likhet medHelsingborgs hamn och kommun ställa sig bakom utredningsmannens förslag idenna del och anser all åtgärderna bör genomföras . Det bör dockobserveras alt en fördjupning av Flintrännan och utnyttjande av denna ränna försepareringsändamäl avsevärt kommer all öka trafiken pä svenska sidan. Det ärdärför angeläget att en utökad separering också följs upp med åtgärder förtrafikövervakning i sundet samt att säkerhetsaspekten kring en trafikökning iFlintrännan beaktas från svensk sida. vill också understryka detangelägna i att kostnaderna kring en utökad trafikseparering kan fördelas mellanSverige och . : Vad angår olyckshändelser har ulredningen redovisat en radätgärder, vilka kommer atl minska risken för olyckor. Förbundet har särskiltuppmärksammat de goda resultat som uppnåtts genom åtgärder som trafikövervakning(Irafikledning) samt Irafikseparering i hårt utnyttjade farvatten. Desärskilda problem som situationen i innefattar, bland annal till följdav Öresundsöverenskommelsen 1873, gör det än mer angeläget att påskynda detarbete som redan påbörjats for att förbättra sjötrafiksäkerheten därstädes. : Den föreslagna trafiksepareringen i kombination medtidigare föreslagen trafikinformation kommer atl bidra till en starkt utökadsäkerhet i regionen. : Föreningen finner detta förslag angeläget och fiilstyrker. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 93 Förbudmot bulktransporter av A- och B-klassificerade kemikalier Remissinstansernauppvisar en splittrad bild i fråga om förbud mot bulktransporter av A- ochB-klassificerade kemikalier. Risken för övergång fill landlransporter påpekasav flera instanser. Sjöfartsverket:För transport av flytande kemikalier i bulk gäller i , belräffandefartygs konstruktion och utrustning, den så kallade kemikaliebulkkoden (Codefor the Construction and Equipment of Ships Carrying Dangerous Cemicals inBulk), antagen av IMCO. Denna kod tar främsl sikte på fartygs konstruktion ochutrustning vad gäller lastens placering, fartygets stabilitet och flytbarhet iskadat skick, skydd av besättningen för påverkan från lasten osv. Tre typer avkemikalielankfartyg förekommer beroende på vilka kemikalier de kan transporterai bulk. De tre typerna är typ I, för de farligaste kemikalierna, typ II förkemikalier med någol lägre farlighet och Typ III för kemikalier som bedöms haden lägsta farlighetsgraden. För nya kemikalier som börjar transporteras ibulk gäller alt de skall transporteras under de säkerhetsföreskrifter som angesav den behöriga myndigheten (i ). IMCO har med slöd avriskgradering, som gjorts av GESAMP (Group of Experts on the Scientific Aspectsof ) indelat kemikalier som transporteras i bulk, med hänsynlill deras påverkan pä den miljön, i 5 olika klasser, nämligen A-D ochde övriga ämnen som ej anses påverka den miljön. A-ämnen är dekemikalier som bedöms orsaka de största skadorna på den miljön. Ensammanställning av ämnenas indelning finns inlagen i International Convention forthe Prevention of Pollution from Ship 1973, (MARPOL-73), Bilaga II -Kemikalier i bulk. Någon fullständigöverensstämmelse mellan de ur marint miljöhänseende farligare kemikalierna ochde ur säkerhetssynpunkt fariigasle kemikalierna finns inte. Sålunda kan vissaB-ämnen t.ex. få transporteras i fartyg av typ III, eller t. o. m. fallautanför de ämnen som finns angivna för de tre typerna av kemikalietankfartyg. Åandra sidan kan ämnen för vilka ett typ ll-fartyg krävs för transporteråterfinns som C- eller D-ämnen. IMCO har givetvisuppmärksammat denna inkonsekvens och har därför ularbelal riktlinjer för hurde, ur marint miljöhänseende farliga kemikalierna som ännu ej är med skallinarbetas i kemikaliebulkkoden när nämnda MARPOL-bilaga kommer i kraft. Mot bakgrund avovanslående torde de största från miljösynpunkt säkerhetshöjande effekternauppnås, inte genom ett totalförbud för t.ex. A-och B-ämnen med dispensgivning,som utredaren föreslagit, ulan genom en anpassning av transportföreskriflernalill resp. ämnes miljöfarlighel. Detta kan ske genom atl använda fartyg varskonstruktion är sädan att de ger största skydd för utsläpp av last vid eneventuell olycka. Konkret innebär detta att nationella regler införes, attA-ämnen endast får transporteras i fartyg av viss typ och i tankar varsplacering innebär skydd av lasten. Motsvarande skulle gälla för B- och C-ämnen,dvs. nationell lill-lämpning av IMCO-resolution nr 15 i 1973 årsMARPOL-konvention. För atl uppnå syftet atl erhålla en direkt konlroll av varjeenskild transport kan övervägas att i den nationella regleringen införaobligatorisk anmälningsplikt. Alt göra en jämförelsemellan transporter till lands med bil eller järnväg och transporter lill sjössfrän säkerhetssynpunkt är naturligtvis svårt. En direkt sjötransport tillförbrukaren utan omlastning framstår dock som regel som del säkrastealternativet. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 94 förbudet,men vill ifrågasätta om är rätt instans att administrerasärskilda dispensregler. Motivet för alt införa förbudet är att de aktuellakemikalierna är miljöfarliga i något avseende, vilket medför attnaturvärdsverket bör bli dispensmyndighet. Dispensgivningen bör skeres-trikfivt. FN-organetGESAMP har för skadliga bulkkemikalier utarbetat enmil-jöskadlighetsklassificering, som inlagils i Helsingforskonventionen ochMARPOL-protokollet. vill understryka att denna klassificeringhar gjorts upp med hänsyn till miljöeffekter och att den alltså inte är adekvatför en gradering av hälsorisker. Detta gäller särskilt kategori C. Många avdessa ämnen är ytterligt riskabla för människan. I betänkandet refereras USCoast Guards uppfattning. Verket delar denna uppfattning, nämligen attosäkerheten vid hanteringen av kemikalier är större än för oljan och atthälsoriskerna med kemikalier ofta är betydligt slörre än för olja.Naturvårdsverket förutsätter att man efter hand i internafionella sammanhangser över denna klassificering. Nuvaranderegler är f n. enbart tillämpbara på rena substanser, vilkel enligt verketsuppfattning synes vara en olycklig begränsning. Varor i form av blandningar ochberedningar omfattats f. n. inle av de generella reglerna. Reglerom blandningar diskuteras dock f.n. i MARPOL-sammanhang. Verkel utgår därförifrån atl dessa diskussioner leder lill en översyn av reglerna omblandningar av kemikalier. Skulleelt nafionellt förbud införas enligt kommitténs förslag är det naturligt atlregeringen ocksä driver frägan vidare i internationella sammanhang för att iförsta hand förmå andra alt ansluta sig lill förbudet. : SIND förstår kommilléns önskan att genom en kombination av förbudoch dispens höja kvalilen pä sjötransporterna av GESAMP: s A- ochB-kemikalier. Del förefaller dock iveksamt med en sådan åtgärd utan attlandtransportalternalivel uireds. En av miljöhänsyn betingad övergång frånbulk fill förpackat gods kan göra landlransportalternati-vet lönsaml inte minstmed hänsyn lill skillnaden i hanteringsvillkor vid en sjötransport av förpackatgods och en med gods i bulk. Kommittén föreslår vidare att utbytbarheten mellansjö- och landlransport studeras i vad avser och . SIND anser alten sådan studie bör ske och alt den bör omfatta åtminstone , ochMälaren men helst även andra farvatten där del är tekniskt möjligt all gä överlill landtransport. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen tillstyrker förslagel. I och med altdispensansökningarna fungerar som inrapportering av kommandetransporter kan olycksberedskapen höjas. Viss parallellitet erhålls också medtransporter av farligt gods till lands som regleras genom lokala trafikföreskrifterdär det anges vilka vägar som får utnyttjas och vilka mängder som fårtransporteras. Länsstyrelseni län: Vid införandet av ett generellt förbud mot Iransport av A- ochB-klassade ämnen bör det skapas ell enkelt och smidigt dispensförfarande. får rätt alt ge dispens, ger del möjligheter att styratransporter lill lämpliga farvatten. Del ger även möjlighet för sjöfartsverketatt höja beredskapen när man exakt vet tid- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 95 punktför och innehåll i en transport. När dispensen ges bör en helhetsbedömninggöras av olika Iransportalternaliv och hela transportkedjan vid en transport.Vid beviljandet av dispenser bör därför och gesmöjlighet atl yttra sig. Ytterligare skäl därför är att bättre överblick skapashos dessa myndigheter i arbetet med de regler som rör hälso- och miljöfarligaämnen. Kommitténför transport av farligt gods: Del föreslagna förbudet mot bulktransporter avs. k. A- och B-ämnen kan, även om dispensmöjligheter ges, medföra att sådanaämnen i viss utsträckning av lönsamhetsskäl i stället kommer att transporteraspå land. Effekterna från säkerhetssynpunkt av en övergång frånsjöbulktransport fill landtransport är emellertid inle utredda. TFG-kommitténvill därför inle fillstyrka del föreslagna förbudet. Södertäljekommun: Kemikalier som transporteras i bulk klassificeras i olika riskgrupperA-D. A-ämnen är de farligaste. Bäde A- och B-ämnen lagras upp i levandeorganismer. I vissa s. k. "special areas", bl. a. , flyttasämnenas farlighet upp ett steg, så atl t. ex. C-ämnen som transporteras iÖstersjön betraktas på samma sätt som B-ämnen i andra vatten. Kommitténföreslår att förbud med dispensregler införs för bulktransport av A- ochB-klassificerade kemikalier. Kommunenförutsätter då att delta förbud även gäller C-ämnen som transporteras iÖstersjön. Göteborgskommun: En sådan princip kan accepteras av kommunen under förutsätlning, attenhetliga normer utarbetas för dispensgivandet och att dispens lämnas förlängre perioder för etl visst transportsystem. Ett förhällande, där dispensskall sökas för vaije enskild resa, är olämpligt. Det medför en onödigbyråkratisering och svårigheter för transportörerna att planera sin verksamhet.Det är också myckel viktigt, att ett tilltänkt förbud för viss sjötransportväges ur miljösynpunkt mol de transportalternativ som kan stå till buds, omsjötransporten förbjudes. Delförutsattes, alt de transporter av A- och B-kemikalier som sker överGöteborgs hamn - import av tillsatsmedel till raffinaderiernasben-sinproduklion kan fortgå utan hinder. Denna trafik sker redan nu undermyckel väl kontrollerade former och med rigorösa säkerhetsföreskrifter. : Föreningen har i sitt remissvar angående skyldighetenatl anlita lots lämnat etl reviderat förslag till förordning om skyldighet förbefälhavare på vissa fartyg atl anlita lots (bifogas). I förslaget, §4,föreskrivs: "Alla kemikalier och annat miljöfarligt gods som transporterasmed fartyg skall förtecknas av . Kemikalier eller annatmiljöfarligt gods som ej förtecknats får ej transporteras med fartyg utansärskilt tillstånd frän ." Med hänvisning härtill föreslåsatt ytterligare reglering inte införs. Del föreslagna förbudet avses kombine ras med dispensregler och innebär således ett krav på tillstånd att ulföra transporterna. Förbundet har här den uppfattningen alt en sädan princip kan accepteras under förutsältning att enhetliga normer utarbetas för dis pensgivandet och all dispens lämnas för längre perioder på en gäng. 1980/81:119 Bilaga1.2 % förhållande,där dispens skall sökas för varje enskild resa kan ej accepteras. Det medförbåde byråkratisering och svårigheier för ägare av gods m. m. att planera sinverksamhet. : har godkänt kemikaliebulkkoden och föreningenuppfattar utredarens förslag som syftande till ökad säkerhet i farlederna,bl.a. genom att dessa transporter utföres enligt kodens anvisningar. Förslagetär bra men förutsättningen är då att det också kommer att tillämpas förlandtransporter i de fall den transporterade godsmängden är så stor attsjötransporter kan vara ett alternativ. Förutsattes dispensen även förlandtransporter får man en önskvärd avvägning ur samhällsekonomisk synpunktmellan den rent företagsekonomiska transportkostnaden och miljörisken vid dealternativa lösningarna. Deav förslagel om handlingsprogram närmast berörda remissinstanserna ärposifiva. Några remissinstanser, och Svenskakommunförbundel, påpekar behovel av motsvarande uppmärksamhet mot . Fiskeristyrelsen:Göta älv är av stor betydelse för uppvandrande lax, havsöring och ål.Uppvandringen av ål är avgörande för ålbeståndet inom helavattenområde. ---- Fiskeristyrelsenanser det vara särskilt viktigt att diskutera frågan attbyta sjötransporter mot landlransporter. : tillstyrker förslaget. Naturvårdsverketsnyligen avslutade forskningsprogram i (, 1978 plus en lång rad underlagsrapporter) bör kunna vara ettbetydelsefullt bidrag till miljösynpunkterna för det samlade erforderligakunskapsunderlaget. Verketvill i detta sammanhang peka på atl behovel av en motsvarande genomgång förMälaren är minst Hka stort. Länsstyrelseni : Förhållandena i området är speciella. serpositivt på att ett särskilt handlingsprogram upprättas och att berördalänsstyrelser får medverka i detla arbete. Här skall endasi understrykasvikten av att handlingsprogrammet får en bred förankring i området. Göteborgskommun: Götaälvtrafiken ingår som en del i trafiken genom hamn. Urtrafiklednings- och lolsningssynpunkt ingår den i systemet för hamn.Ulsläpp av olja och annan förorening i berör, även om det sker utanförhamnområdesgränsen, vattentäkt och stränder i . Omden av utredningen föreslagna studien kommer till stånd är del därförangeläget, att hamn får tiltfälle att framföra synpunkler i härberörda frågor. Kommunernai har i samband med den s.k. Älv- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 97 dalsplanenpåtalat de stora riskerna vid säväl de sjö- som landbaserade Iransporterna avmiljöfarliga ämnen i Göla Älvdalgången, särskilt mol bakgrund av älvens storabetydelse som vattentäkt. 1 Älvdalsplanen föreslogs att man närmare bordeklarlägga förutsättningarna för samverkan mellan kommunerna vid olyckor sommedför ulsläpp av miljöfarliga ämnen. Kommunerna har överlag ställt sigposifiva härtill och den ledningsgrupp med representanter från samtligakommuner utmed älven som svarat för Älvdalsplanen har beslutat atlkommunalförbundets kansli torde utarbeta en sammanställning av de resurser,materiella och organisatoriska, som finns tillgängliga inför en katastrof iälvdalgången. betänkandet föreslagna arbetsgruppens arbele bör samordnas med GölaÄlvdalsulredningens planerade arbele. Delta föresläs ske genom all GötaÄlvdalskommunerna och vattenvårdsförbund blir representerade i denföreslagna arbetsgruppen för Göla Älv. : Vad gäller har tydligen utredarens tidsram inte tillåtitnärmare analyser. Utredaren föreslår en särskild utredning som ska utmynna iett handlingsprogram för och . understrykervikten av atl förutom seglalionsslyrelse ocksä fårdella i utredningsarbetet. Anledning finns alt också koppla in särskildfarlygsteknisk expertis. Mot bakgrund av dessa vattenområ dens stora betydelse för flera kommuners vattenförsörjning vill styrelsen tillstyrka att en sädan studie genomförs. Trots atl en stor mängd utredning ar redan har gjorts kring dessa vattensystem, saknas del etl konkret och sammanhållet handlingsprogram belräffande skyddet av denna sårbara miljö. Samtidigtvill styrelsen framhålla önskvärdheten av atl en liknande, samordnad studiegörs belräffande miljöriskerna i och kringliggande vattenområde. Flerakommuner samarbetar med frägor avseende skyddet av denna betydelsefullaråvattentäkt. Bland annal har kommun analyserat miljörisker ochinträffade fartygsolyckor samt föreslagit ett handlingsprogram för alt höjasäkerheten.