prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Fvat konsumtion -0,5 Offentlig konsumtion 0,5 Export av varor och tjänster 6 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Utgående från den utveckling som här tidigareredovisats skulle detta kunna innebära en BNP-tillväxt i OECD-området påuppskattningsvis . Ett sådant uppsving för också med sig en ökning av handelnmellan länderna. En världshandelstillväxt på 3 å synes sannolik vid en produktionsökningav den angivna storleken. Här har förutsatts att inflationstakten mattas av under1981. Med en som följd härav dämpad löneökning skulle prisökningenpå bearbetade varor i internationell handel kunna uppgå till 1982. Iförhållande härtill väntas en viss realprisstegring på olja. Den fortfarandegoda lagersituationen och den förhållandevis dämpade efterfrågan bör leda tillatt dramatiska reala prisökningar kan undvikas. Här har därför antagits enrealprisökning på i årstakt . 'Nägra drastiska nedskärningarav utbudet av olja har ej förutsatts ske. Även övriga råvaror väntas stiga ipris , realt. Skulle inflationstakten ligga kvar på en hög nivå iFörenta Staterna skulle detta sannolikt leda till en skärpning avpenningpolitiken och en fortsatt hög eller stigande räntenivå. Detta skulle habetydande konsekvenser för de västeuropeiska länderna. De skulle se sigtvingade att också föra en stram penningpolitik med en hög räntenivå. Dettaskulle i väsentlig grad hålla nere tillväxttakten. Som tidigare nämnts har här förutsatts en BNP-tillväxt pådrygl inom OECD-området. Under dessa förutsättningar är det rimligt atträkna med en världshandelstillväxt på . Vårt relativa kostnadsläge tordeförbättras något 1982. torde ge en limkostnadsökning på ca 6 %.Eftersom produktiviteten stiger något blir ökningen av arbetskostnaden perproducerad enhet lägre än . Det bör innebära en viss förbättring av vårtinternationella konkurrensläge. Vinstlägel synes också förbätt- 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 24 rasoch med hänsyn till att vinstandelen då har kommit upp på en betydligt högrenivå än 1978-1979 är det rimligt att förutsätta att delta leder till att företagensänker sina relativa priser för att vinna volymer. Här har förutsatts attföretagen sänker sina relafiva priser 1982. Därmed kan denintemationella konjunkturuppgången utnyttjas på ett bättre sätt än 1978 och1979. Företagen kan göra andelsvinster och exportökningen kan bli . Enlöneutveckling enligt avtalet och den antagna intemationella prisstegringenger möjlighet att hålla inflationstakten vid den i avtalet förutsatta gränsenom under loppet av året. Denoffentliga konsumtionen blir i det angivna scenariot praktiskt tagetoförändrad. Kommunerna förutsätts hålla volymökningen på de I % somangivits som ett riktmärke . Statens konsumtion påverkasav de nämnda besparingarna varför den beräknas falla med I %. Förde offentliga investeringarna gäller att de statliga investeringarna beräknasfalla något, medan de kommunala torde förbli i stort sett oförändrade. Bostadsinvesteringarnatorde öka något delvis som en följd av de åtgärder på det bostadspolitiskaområdet som föreslås i kompletteringspropositionen och som höjerigångsättningen . Antalet igångsatta lägenheter torde vidare ökanågot 1982 som ombyggnadsverksamheten också ökar något som följd avden utveckling som anges i den bostadspolitiska energipropositionen. Denförbättrade internationella konjunkturen och det förbättrade vinstläget ledertill en investeringsökning i näringslivet. I del läge som här förutsätts rådakan en investeringsökning på mycket väl realiseras. Konjunkturförbättringentorde leda till en viss lageruppbyggnad . Eftersom lagerinvesteringarnaberäknats sjunka innebär denna omsvängning i lagemtvecklingen ettefterfrågetillskott på ungefär 1 1/av BNP. Denhär angivna utveckUngen ger en ökning av den inhemska efterfrågan på ca 1,5 %.Med hänsyn tagen till att kostnadsläget synes medge en långsammareprisutveckling på svenska produkter i relation till importerade skulle svenskavaror vinna marknadsandelar här hemma på importens bekostnad. Därför harimporten beräknats öka volymmässigt . Eftersomexporten ökar förbättras den reala utrikesbalansen med motsvarande 1 %av BNP. Sänkningen av våra relafiva priser håller dock tillbaka intäkterna ilöpande priser. Den reala förbättringen ger därmed inte ett utslagpå handelsbalansen. Härtill kommer att transfereringsbalansen, där räntenettotingår, kommer alt fortsätta att försämras. Därmed skullebytesbalansunderskottet ligga kvar ungefär på den nuvarande nivån, eller drygt20 miljarder kr. Somframgår av tabell 1:6 skulle BNP-tillväxten uppgå till . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 25 Eftersomproduktiviteten fömtsätts öka leder denna produktionsökning intetill någon omedelbar sysselsättningsförbättring. Den finansiellautvecklingen kommer även 1982 att bestämmas av storleken och utvecklingen avunderskotten i bytesbalansen och statsbudgeten. Här har dock fömtsätts att deHkviditetsökningar som budgetunderskottet medför kan bemästras så att den härfömtsatta pris- och kostnadsutveck-hngen ej äventyras. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 Det internationella läget I allt väsentligt bekräftar den ekonomiska slatisfiken denbild av kon-junktumtvecklingen som tecknades i PNB. Tillväxttakten iOECD-området sjönk från 3,1979 fill och under loppet av året gickvärldsekonomin allt tydligare in i en lågkonjunkturfas. Den amerikanskaekonomin utvecklades starkare än väntal under senare delen av fjolåret, men BNPför helåret minskade ända marginellt. 1 blev produktionsutvecklingeni gengäld något sämre, huvudsakligen till följd av en svagare tillväxt iFörbundsrepubliken . Industriproduktionens utveckling (se diagram 2:1)speglar än tydligare konjunkturutvecklingen: hade den sjunkitca I % i förhållande lill fjolårsnivån i men i de fyrastörsta europeiska ekonomierna. Inflationstaktentenderade alt bromsas in under loppet av höstmånaderna men steg på nytt idecember. Detta var främst en kombinerad effekt av fortsatt stigande oljepriseroch en allt starkare dollar, vilket spädde på Tabell 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1978- De sju slora länderna -0,3 3 1/2 -1 1/2 -2,7 -1 1/2 -0,5 2 1/2 -1/2 2 1/2 ' priser och växelkurser. ' Ekonomidepartementets bedömningar. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 2:1 Industriproduktionens utveckling i de störreOECE-länderna 1975 1980 Index 1975 = 100 130 120 110 100 - horenta staterna,,,.-' 130 120 110 100 90 130 120 110 100 90 , « *" J --r»'-n 1975 Källa: . importprisemasnabbare än väntat i . I bidrog höga nominellalöneökningar tillsammans med en låg produktiviielsut-veckling till att drivaupp konsumentpriserna. Arbetsmarknadslägelstabiliserades någol i tack vare produktionsökningen underhösten, men i ökade arbetslösheten snabbi ochnådde en nivå av av arbetskraften. OECD-ländernashandel speglade väl den pågående lågkonjunkturen: volymmässigtökade exporten - huvudsakligen till OPEC - med totalt , medan importen sjönkmed 1,. Trots denna förbättring av den reala utrikesbalansen för i-ländernaförsämrades denna kraftigt i värdetermer, då bytesförhållandet förvärrades med7-8%. Den viktigaste anledningen härtill var givelvis de fortsattaoljeprishöjningarna, se diagram 2:2. I-ländernas imporlpriser steg således meddrygt 2,medan ex- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 31 Tabell2:2 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder 1977-1980 -14,1 -13,5 -25,1 -12,2 -14,6 -25,5 -35,4 -23,0 -35,3 'Ekonomidepartemenlets bedömningar. portprisernaökade med 12,. Som ett resultat av oljeprishöjningarna ökade deoljeproducerande staternas bytesbalansöverskoll till ,medan motsvarande underskott ökade från ca 35 miljarder dollar1979 till ca 1980, se tabell 2:2. Imotsats till vad som skedde efter oljekrisen /75 föll en väsentligdel av industriländernas ökade bytesbalansunderskotl på de starka länderna,och . fick emellertid flera av desmå , trots att de förde en restriktiv ekonomisk politik, noteraslörre bytesbalansunderskotl. I och skeddeomslag till överskott. Denbedömning av den internationella konjunkturen som gjordes i PNB utgick från alllågkonjunkturen skulle dominera , med en svag tillväxt eller t.o.m.stagnation , följt av en långsam återhämtning . I huvudsak förväntades uppgången drivas fram av en försiktig ökningav den privata konsumtionen, men även utrikeshandeln (främst exporten tillOPEC) skulle ge ett positivt bidrag till tillväxten. Lagercykeln närmar sigsannolikt sin botten, men torde inle bidra med någon tillväxlimpuls förränunder och torde då inle heller bli särskilt stark. I sin helhelväntades enljgl denna prognos, som innebar en något lägre aktivitet än den OECDförutsade i Economic Outlook nr 28, utgiven , en tillväxt för1981 på mellan en halv och en procent. Det geografiska mönstret innebarenlångsam tillväxt i och en slagnation i följt av ett något starkare andra halvår i hela . SedanPNB utarbetades har konjunkturen utvecklats på etl sådant säll Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget att utsikterna har blivit ännu något svagare. Fördet första har den ekonomiska politiken styrts över i ännu mera restriktivriktning. Främst gäller detta penningpolitiken. Det höga amerikanska räntelägethar tvingat de europeiska centralbankerna att föra en mycket stram räntepolitikför att motverka en fortsatt, inflationsdrivande och bylesbalansförsämrande depreciering,diagram 2:3 Den internationella ränteutvecklingen. I första hand torde den högaräntenivån påverka investeringsutvecklingen, men har via sin inverkan på denallmänna aktivitetsnivån och de allmänna förväntningarna, även en negativeffekt på den privata konsumtionen. Emellertid stramas även finanspolitiken åli exempelvis och , vilket förstärker politikensrestriktiva verkan. För det andra torde den förväntade konsumtionsleddauppgången komma att både försenas och försvagas. Bidragande orsaker härtill äratt de inträffade växelkursförändringarna - dollarns, pundets och yenens apprecieringoch EMS-valutornas depreciering' - nello lell lill en accelererandeinflationstakt i OECD-området i dess helhet. Detta i sin tur medför Rorterdam EO 1 (gosoil) I ' ' ' '.......................... I I I I I I I I I De två kurvorna exemplifierar prisutvecklingen pä tväolika oljemarknader. Arabian Light är det pris på råolja som utgör ettinternationellt riktmärke för prissättningen på övriga råoljekvantiteter ocheldningsolja 1 i speglar utvecklingen pä marknaden. ' Mellan och medio februari 1981apprecierades den effektiva dollarkursen med . D-markensdepreciering uppgick till . Den tyska valutans fall gentemot dollarnunder uppgick till 18,. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 2:3 Konsumentprisernas utveckling 19771981 Diagram 2:3 Den internationella ränteutvecklingen 19781981 p'-_r- Förbunds-"-' republiken 3 1980/81. 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 34 attrealinkomsterna vid givna nominella löner bromsas. De fortsatta realaoljeprishöjningarna verkar i samma riktning. FörVästeuropas del gäller vidare att den försämring av konjunkturklimatet sominträffade och som tagit sig uttryck i bl.a. en snabb ökning avarbetslösheten, redan lett till en försämring av hushållens förväntningar.Della i sin lur gör del sannolikt atl sparkvoten, i stället för att varaoförändrad, kommer atl stiga. Investeringarna ochinvesteringsplanerna har visat en betydande motståndskraft motlågkonjunkturen och något sammanbrott för industriinvesteringarna av sammaomfattning som skedde under lågkonjunkturen 1974-1975 bedöms allmänt somosannolik. De viktigaste skälen härför är att förelagens finansiella positionnu inte urholkats i samma utsträckning som då saml all de ökade kraven påstrukturanpassning i allmänhet och anpassning lill de högre energipriserna isynnerhet har ökal räntabiliteten på rationaliseringsinvesteringar ochinvesteringar i ny, energisnålare teknik. Givetvis kan inte dessa faktorerhelt uppväga de depressiva effekterna på investeringarna av det lågakapaciletsutnyttjandet och den försämrade vinstutvecklingen, varför en vissnedgång i näringslivsinvesteringarna är sannolik. Men denna minskning tordebli begränsad jämfört med vad som är normalt i denna fas av konjunkturcykeln.Hur motståndskraftiga investeringarna kommer att bli är dock i hög grad beroendeav den fortsatta ränteutvecklingen, främsl i . synes de högarealräntorna där inte ha strypt investeringsverksamheten. Men skulle dennuvarande räntenivån bli bestående under en längre .tid. föreligger risk föratt investeringarna dämpas mera pålagligl, vilkel i sin tur skulle förlängalågkonjunkturen. Denslatsfinansiella situationen i flertalet länder har försämrats påtagligt som enföljd av bl. a. den låga tillväxten . Medhänsyn till de numera närmast strukturella underskotten i budgetarna har denoffentliga utgiftspolitiken givils en utpräglat restriktiv inriktning och desenaste budgetförslagen i och innebär enytterligare nedskärning av de offenlliga utgifterna. Utrymmet för expansivaeflerfrågeslödjande offenlliga utgifter måste därför bedömas som minimalt. Enpositiv faktor i den tolala konjunkturbilden utgörs av världshandeln. Handelnmellan blir visserligen mycket svag som en följd av den lågatillväxten. Men OPEC:s ökade oljeinkomster ger underiag för en kraftig ökningav exporten till denna ländergrupp även om denna ulgör enbart av OECD-ländernastotala export. Trots den svaga efterfrågan i i-länderna väntas världshandelnöka med . Av särskild betydelse torde exporten komma att bli i Västeuropa.De valutor som ingår i det europeiska valutasystemet (EMS) har på grund avD-markens depreciering gentemot dollarn, noterat elt klart fall i den effektivaväxelkursen. Delta leder i sig till en förbättrad konkurrenskraft. Lägger mandärtill den ned- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 35 gång i inhemsk efterfrågan som skett ,uppslår en silualion med starka incitament för en kraftig expansion avexporten. Att dessa faktorer redan börjat verka synes bekräftas av den positivautvecklingen för exporlorder lill den västtyska industrin. Delkonjunkturmönster som skisseras i länderavsnilten innebär en något annoriundaprofil jämfört med vad som angivits i PNB. I har utvecklingenunder hösten och vintern varit starkare än väntat. torde emellertidaktiviteten plana ut, eventuellt t. o. m. falla , och enfortsatt återhämtning vidta först . I synes förstahalvåret bli utpräglat svagt och en uppgång är inle sannolik förrän undersenare delen av året. Detta innebär all den internationella konjunkturen skulleuppvisa en högre grad av samtidighet, än vad som tidigare föreföll sannolikt. Sammanfattningsvispekar tillgänglig information på en något svagare utveckling i världsekonominunder loppet av året. I synnerhet gäller detta där BNP riskerar attsjunka med 1981. Tillväxten i däremot blir sannoliktsvag med en slagnalionsperiod . förutses entillväxt på . I Japansynes den vikande exportefterfrågan vägas upp av inhemska efterfrågefaklorer såatt någon ändring av den tidigare prognosen inte framstår som motiverad. Totalti hela skulle tillväxten, trots ett svagare förlopp , bli avsamma storleksordning som i PNB, eller mellan en halv och en procent. Den nuvarande prognosen är omgärdad av en rad osäkerheter. När detgäller oljeprisutvecklingen har denna varit lugn. Under1980 sjönk oljekonsumtion med . Denna oväntat starkanedgång i oljeefterfrågan förklaras av fiera faktorer. Den svagare ekonomiskatillväxten i är en omständighet som bidragit fill att minskaoljeefterfrågan. En annan är atl de successiva oljeprishöjningarna med omkring150% uppenbariigen har fått en starkare ackumuleradefterfrågedämpande effekt än väntat. Prishöjningarna har bl.a. drivit fram ettökat användande av alternativa energikällor, främst kol. Vidare harenergipolitiken i ett antal länder aktiverats. Viktigast föroljeprisutvecklingen i väriden är därvidlag att den nya amerikanskaadministrationen avskaffat prisregleringen för de amerikanska oljepriserna, såatt dessa anpassats till världsmarknadsnivån. Slutligen har såväl hushåll somföretag i de oljeimporterande länderna på etl annat sätt än 1973-1974 uppfattatde senaste oljeprishöjningarna som bestående i reala termer och förväntningarnahar inriktats på fortsatta realprishöjningar. ' I bägge fallen påverkas emellertidgenomsnittstillväxttalen av det positiva (i ) resp. negaliva() statistiska "överhänget" : "ingångsnivån"1981 i blev högre än väntat, medan produktionsnivån iVästeuropa blev lägre än väntat. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 36 Oljeproduktionen i OPEC-länderna sjönk med i fjolfrämsl på grund av bortfallet av oljeexporl från och . Saudi-Arabienkompenserade en del av bortfallet genom att öka sin produktion ulöver dentidigare nivån. Den låga efterfrågan i i-länderna, de höga lagren samt densaudiarabiska extraproduklionen förhindrade alt kriget mellan och Irakledde till en ny spekulativ prisvåg av samma slag som inträffade på våren 1979.Mot slutet av 1980 började spotpriserna åter sjunka och den höjning av detofficiella oljepriset som beslulades vid på stannadevid . har spotmarknadspriserna fortsatt atl sjunka och flera avhögprisländerna inom OPEC har tvingats att sänka priset ned till den officiellaOPEC-nivån på per fat. Utsikterna tyder på en fortsatt lugnprisutveckling. På efterfrågesidan kommer den svaga ekonomiska aktiviteten ochde höjda amerikanska oljepriserna att dämpa efterfrågan på importerad olja. Påproduktionssidan har och , trots pågående krig, återupptagit sinoljeexport med drygt 1 miljon fat . har förklaratatt man kommer alt ligga kvar på den förhöjda produktionsnivån trotsden återupptagna iranska och irakiska exporten. Ett av syftena bakom dennasaduiarabiska produktionspolitik är att skapa de nödvändiga förutsättningarnaför att alla OPEC-stater i sin prissättning skall följa den prissättningsformelsom utarbetats inom OPEC. Denna formel, vars syfte är att åstadkomma en lugnoch mera förutsebar oljeprisutveckling, bygger på den reala tillväxten ii-länderna, prisutvecklingen för i-ländernas expori till OPEC-länderna, samtväxelkursutvecklingen. Trots dessa gynnsamma omständigheter kvarstårosäkerheten beträffande prisutvecklingen då efterfråganmåste täckas av lagerneddragningar. En annan osäkerhetsfaktor är löneutvecklingen. Denna harvarit relativt måttlig i flerlalel och har inle som fallel var1974-1975 inneburit någon kompensation för oljeprishöjningarna. Emellertid ärdet ovisst om lönlagarna kommer alt fortsätta all absorbera de försämringar ibylesförhållandet med åtföljande inflationsimpulser som uppstår. Skulle såinte bli fallel, skulle företagssektorns finansiella situation urholkas ochinvesleringsulvecklingen ylterligare dämpas. En annan risk som blir alltmer påtaglig är all densamtidighet i del internationella konjunkturförloppet, som nämnts ovan, kankomma atl förstärka lågkonjunkturen så all de större ländernasefterfrågestagnalion via utrikeshandeln verkar ömsesidigt försvagande.Erfarenhelerna efter oljekrisen /74 tyder på atl denna internalionella"multiplikatoreffekt" tenderar att underskattas. Mot dennaeventualitet kan å andra sidan anföras att de efterfrågekomponenler i resp.ekonomi som i första hand skulle kunna generera ett yllerligare fall - de fastainvesteringarna och lagerinvesleringarna nu synes ha nått en botlen ikonjunklurkurvan. Den prognos för tolala produktionen som här gjorts innebären dyster utveckling av sysselsättningen i OECD-området. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 37 visserligenarbetslösheten stabiliserats, men ligger fortfarande på en hög nivå (ca 7,).I har arbetslösheten sligil snabbare än väntal och uppgår f. n. lilldrygt och en fortsatt försämring synes sannolik. Industriländernassamlade bytesbalansunderskotl torde, med ovan skisserade utveckling, nästanhalveras 1981 till ca . Förbättringen ser emellertid ut attäga rum i de stora länderna: minskade underskoll förutses i FörbundsrepublikenTyskland och i , ell åtminstone fördubblat överskott väntas i Förentastaterna. OPEC:s överskott bör minska till ,förutsatt alt oljepriserna inte ånyo rusar i höjden. De icke oljeproducerandeutvecklingsländerna anlas få en ytterligare förvärrad extern situation.Bylesförhållandet för denna grupp försämras sannolikt både gentemotindustriländerna och gentemot OPEC, då prisutsiklerna är relativt stabila förderas exportprodukter. Dessutom erbjuds sämre avsättningsmöjligheter iindustriländerna. Finansieringsbehovenär fortsatt slora för underskottsländerna. Merparten av denna finansieringkommer att ske via de internationella kapitalmarknaderna. En gradvis ökad rollfår , . Fondens likviditet är f. n. god.Förstärkningar behövs emellertid om IMF skall kunna spela en ännu slörre rollsom finansiär av temporära underskott och som tillskyndare avanpassningsåtgärder. Denamerikanska ekonomin kännetecknades av starka konjunkturfluktuationermot en allmän bakgrund av fortsatt hög inflation. En mycket kraftig, menosedvanligt kort recession följdes av en återhämtningfrån sommaren, och återvanns drygl 2/3 av den mark som tappalsunder det andra kvartalets 10-procentiga (årstakt) fall i totalproduktionen(BNP). Vid utgången av 1980 låg den ekonomiska aktiviteten på ungefär sammanivå som etl år lidigare. Också för året som helhet var BNP i storl settoförändrad jämfört med . Trotsden svaga ekonomin steg priser och löner snabbi. 1979 och 1980 är denhittills värsta infiationsperioden i under 1900-talet.Prisökningarna i konsumentledel var 11,1979 och 13,i Qol. Försämringen avpristrenden kan hänföras till dels den andra rundan av kraftigaoljeprishöjningar, dels en ogynnsam utveckling av mer grundläggande, inhemskabestämningsfaktorer för priserna. Priset på importerad olja mer än fördubbladesunder 1979 och 1980. ökade lönekostnaden per producerad enhet medtvåsiffriga tal. Produktiviteten sjönk åler , och löneökningstaktenfortsatte all stiga, dock inle tillräckligt för att kompensera för inflationen.Reallönerna föll därför ytterligare. Denkraftiga svackan i aktiviteten var resultatet av en spontandämpning i konjunkturen i kombination med ett åtstramningspro- 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 38 gram.Detta sattes in mot bakgrund av en myckel snabb inflation under årets , då det ännu inte stod klart alt en nedgång redan inletts iekonomin. Bidragande till all raset i ekonomin blev så krafligl var ocksåkaraktären av åtgärderna. Tyngdpunkten låg på kredilpolitiken med bl.a. enreglering av bankernas utlåning, främst konsumentkrediterna. Den storaosäkerhet som uppstod, inte minst hos allmänheten, om konsekvenserna av allfortsätta att använda kreditkort förstärkte effekten av ålgärderna. Räntorna stegpå till rekordnivåer, som hypoteksinstilulen ficksvårigheter att få fram kapital. Denfinanspolitiska delen av åtstramningsprogrammel gav resullal försl , då de federala konsumtions- och investeringsutgiflerna föll i realatermer. som helhel verkade dock den offentliga efterfrågan i expansivriktning. Detta intryck förstärks ytterligare när hänsyn las också till skatte-och transfereringssidan av den federala budgelen. För slutadebudgeten i ell underskott på ca , ca 2,av BNP, enfördubbling jämfört med budgetåret . Ävenom nedgången i akliviielen var väl spridd lill allaeflerfrågeområden, blev den mest uttalad för bostadsbyggandet och för varaktigakonsumtionsvaror, särskilt bilar. Den senare utvecklingen sammanföll med storastrukturella problem för den inhemska bilindustrin. Denna ochbostadsbyggnadssektorn, vilka tillsammans svarar för av BNP, fick ta hälftenav minskningen i BNP . som helhet motsvaradetillbakagången inom de båda sektorerna av BNP. Återhämtningeni ekonomin var i väsentlig utsträckning spegelbildenav händelseförloppet och sålunda mest uttalad för varaktigakonsumtionsvaror och bostadsbyggandet. Exportefterfrågan verkadetillbakahållande på utvecklingen i tilllagande grad över året, en negaliv trendsom har hållit i sig under inledningen av 1981. Näringslivets investeringarvisade en mycket svag, positiv trend från förra vårens låga nivå.