prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — Om statsbidrag skall utgå församverkan med företagens inlerna utbildning är det LO:s uppfattning attarbetsgivaren måste fullfölja gällande arbelsmarknadsregler som finns i lagaroch avlal, saml atl de fackliga organisationernas rätl till initiativ ochmedverkan vid inlem förelagsutbildning måste tillgodoses ulan inskränkningaroch all de anställda genom sina fackliga organisationer skall ha rätl altsamarbeta med sina egna studieförbund. SÖmenar atl slatsbidrag till inlem förelagsutbildning inte bör utgå via anslagetlill bidrag till sludiecirkelverksamhet. SÖ:s ståndpunkt gmndar 8 1980/81. Prop.1980/81:127 114 sigpå att anbudsförfarande ofta förekommer i dessa sammanhang. SÖ anser att sådantförfarande sätter cirkeldeltagarnas frihet att själva välja studieförbund heltur spel och att studieförbundets roll blir främst statsbi-dragsförmedlande. Nybrokommun anser atl del är tveksamt om studieförbunden skall gå in i företag ochanordna kurser och ifrågasätter om inte detta är någol som bör ordnas antingengenom fackföreningarna eller AMS. ABF varnar för alt företag ges möjligheteratt lösa sin företagsulbildning inom folkbildningens ram. Folkbildning kangenom att användas i arbetslivet skapa motivation, medvetenhet och kreativitethos breda grupper, inte minst bland kortutbildade och lågmotiverade, men ABFmenar att en sådan verksamhel måsle vara förbunden med villkoren att denorganiseras i och genom löntagarnas egna organisationer. Vuxenutbildningbland utvecklingsstörda bedrivs i studiecirklar, folkhögskolekurser,arbetsmarknadsutbildning samt inom försöksverksamhet med s. k. vuxensärskola. Kommittén anser attcirkelverksamhel bland utvecklingsstörda i princip kan och bör genomföras påsamma villkor som cirkelverksamhet för andra medborgargmpper. I samarbetetmellan studieförbund och berörda förvaltningar, personal ochhandikapporganisationer finns det anledning för förbunden atl redovisafolkbildningsarbetets målsättningar och förutsättningar och markera sittansvar för verksamheten. Det är också angelägel för studieförbunden attmotverka en utveckling som leder till att man i de förslåndshandikappades ögonfreimstår som en del av samhällets omsorgsvård. Kommittén förordar en fortsattutveckling mol atl förlägga cirkelverksamheten utanför inslitufionerna. Kommitténanser vidare att vuxensärskolan bör övergå i fastare former men lar inleställning till frågan om vem som skall vara huvudman, t.ex. landsting ellerkommun. Kommittén har inle kunnal hitta något sätt alt dra en gräns mellansludiecirkelverk:»amhel och vuxensärskola, utan föreslår i stället endimensionering av vuxensärskolan. Deflesta remissinsianser som yttrar sig i fråga om vuxenutbildning blandutvecklingsstörda instämmer i kommitténs förslag och synpunkter. Till dessainstanser hör , , och kommuner samlMedborgarskolan och Studiefrämjandet. Socialstyrelsentillstyrker förslagen om fortsatt utveckling mot atl förläggastudiecirkelverksamhet utanför vårdhemmen samt om studieförbundens ansvar förverksamhelen. För studiecirklarna behövs enligt envidareutveckling av pedagogik och läromedel samt utbildning av cirkelledama.Styrelsen Ullstyrker förslaget att vuxensärskolan bör övergå i fastare former.I avgränsningsfrågan framhåller styrelsen dels alt vuxen- 1980/81:127 115 undervisningenmåste utgå från de berörda deltagarnas förutsättningar, dels atl den enskildeutvecklingsstördes självbestämmanderätt om dellagande i undervisning måsterespekteras. tillstyrker kommitténs förslag om vuxensärskolansuppgift. SÖ delar kommitténsuppfattning att det i samarbetet mellan studieförbund, berörd förvaltning ochpersonal finns anledning markera alt studieförbunden har det yttersta ansvaretför cirkelverksamheten, men anser alt en sådan markering skulle ha underlättatsav en analys av resp. parts ansvarsområde. Enligt SÖ:s mening borde det klartanges att primär ADL-träning är en uppgift för samhällets omsorgsvård.Ansvarsförhållandena och gränsdragningen i fråga om sekundär ADL-träning ochsocial träning bör närmare belysas. SÖ anser atl cirkelverksamhel förutvecklingsstörda skall följa gällande regler för cirkelverksamhelen, bedrivasi gmpp och inte ha karaktären av enskild undervisning. SÖ beklagar alt kommitténinte anger någon lösning för hur avgränsningen mellan studieförbund och vuxensärskolaskall göras. För dellagarna kan det enligt SÖ inte anses vara en lösning attfastlägga en ram för en av ulbildningsformerna. SIL anser altstudieförbundens verksamhet för utvecklingsstörda bör bygga påintegrationsprincipen. Genom alt ge de utvecklingsstörda som har fömtsättningardärför möjligheter att delta i cirklar för icke ulveck-lingsslörda kan socialträning och konlakler med samhälls- och kullurliv utvecklas. En sådanintegration kommer också atl ge de icke utvecklingsstörda nya och nyttigaerfarenheter. och SV anser att samråd bör ske mellan huvudmannenför den grundläggande utbildningen och studieförbunden om utbildningensinnehåll och dimensionering saml studieförbundens möjligheter att delta ochaktivt bidra till utbildningen av vuxna utvecklingsstörda. påtalarliksom SV atl kommittén begränsar sig de vuxna utvecklingsstörda som ärinskrivna i omsorgsvården och att den gmpp som står utanför omsorgsvården inlefår glömmas bort. TCO-TBVanser att i gränsdragningsfrågan mellan studieförbund och vuxensärskola bör deolika anordnarnas mål vara utgångspunkten för arbetsfördelning och samverkan.Ett samrådsförfarande skall äga rum och därigenom skall studieförbundensverksamhet i högre grad än nu utgå från målgmppens särskilda behov och denenskildes frivilliga dellagande. Studieförbundens ansvar medför allcirkeldellagandei för den enskilda maximeras lill en rimlig nivå. NBV har en lång erfarenhetav verksamhet bland utvecklingsstörda, vilket givit möjlighet till utvecklingoch anpassning av arbetsmetodik och studiematerial. NBV framhåller att det medtanke på deltagarna i denna verksamhel vore oförsvarligt alt inskränkastudieförbundens möjligheter lill förmån för vuxensärskolan. NBV påtalar atl depsykiskt sjuka som på flera sätt har likartade problem i studiearbetet inte ärnämnda i utrednings-belänkandet. NBV anser alt kommitténs förslag tillformulering beträffan- 1980/81:127 116 defolkbildning på vårdinstitution ger studieförbunden ett gott och välbehövligtstöd genlemol institutionerna och delar kommitténs uppfattning attanbudsförfarande inte är förenligt med ett fritt och frivilligt folkbildningsarbete. HCKpåtalar att de olika vuxenutbildningsformerna måste bli reellt tillgängliga ochmöjliga alt skilja åt för de utvecklingsstörda. Utredningsförslaget atllandslingen skall kunna ge studieförbund rätt att anordna vuxenutbildning sominle ligger inom ramen för slatsbidrag till studiecirkel kan enligl HCK:smening innebära en risk alt man får en sammanblandning mellan vuxensärskola ochverksamhet anordnad av studieförbund. Detta kan medföra att den reella frihetenoch frivilligheten för utvecklingsstörda atl själva välja studieform minskar. Kommitténanser alt intagna inom kriminalvården så långl det är möjligt bör ha sammatillgång till vuxenutbildning som andra. De intagna befinner sig i en särskillbesvärlig social situation, är ofta kortutbildade och lågmotiverade och bördärför erbjudas studiemöjligheter i varierande former. De intagna bör i så storutsträckning som möjligt själva ha inflytande över sina studier. Deremissinstanser som yttrar sig över denna del av betänkandet instämmer iallmänhet i kommitténs synpunkler. Kriminalvårdsstyrelsentillstyrker förslagen och utvecklar dem utifrån sina erfarenheler. ,, och kommuner, samt ,Studiefrämjandet och CUF instämmer också i kommitténs synpunkter. Umeåkommun anför tveksamhet till kommitténs formulering alt "vårdhuvudmannenskall svara för de extra resurser som kan behöva ställas lill förfogande".Bildning och kultur i folkrörelsernas och studieförbundens regi är enliglkommunen en självklar rättighet som tillkommer alla medborgare oavsetttidigare bakgmnd. Del ligger i folkbildningens ideologi att även värna om dessagrupper. De extra resurser som kan behöva ställas förfogande bör tillförasfrån annan än vårdhuvudmannen. anför alt sludieförbundenbedriver omfattande verksamhet på inslitu-Uoner i kommunen, bl.a.Österåkeranstallen och Åkersbergahemmet. Kommittén har föreslagit altsocialstyrelsen skall utreda frågan om kostnadstäckning för studieverksamhet pålandstingets institutioner. Kommunen anser alt motsvarande utredning bör görasangående verksamhet inom kriminalvårdsanslaller. Folkbildningsutredningenanser att idrottsrörelsens studie- och skolningsverksamhet förstyrelseledamöter, för ledare av olika kategorier och för tävlingsfunklionärerkan genomföras inom ramen för slatsbidragsberäl- Prop.1980/81:127 117 Däremot markerar kommittén en skarp gräns mot den del avidrottens verksamhet, som gäller utövande av olika idrotter. Denna verksamhetskall inte heller i fortsättningen komma i åtnjutande av studiecirkelbidrag. Flertaletremissinstanser som yttrar sig över della avsnitt är positiva till kommitténssynpunkter. Dessa instanser är SÖ, , och kommunersamt , och . SÖinstämmer i atl slalsbidrag lill ledar- och funktionärsutbildning skall kunnaulgå via studiecirkelbidraget, men framhåller atl regler bör skapas som innebäralt andra statsbidrag inte kan utgå lill den del av utbildningsverksamhetenför vilken studiecirkelbidrag rekvireras. SÖ anför också atl för många ungdomarbetyder idrottsledarens och träningsgmppens synsätt mer än skolans och att detdärför är angelägel atl så stor del som möjligt av idrottsrörelsensledamlbildning kan påverkas av de värderingar som är gemensamma förfolkbildningsarbetet. Riksidrottsförbundelframhåller att det verkligt stora utbildningsbehovet inom idrottsrörelsenutgörs av ulbildningen av föreningsinstruktörer i olika idrottsgrenar. Dennautbildning har aldrig bedrivits i studiecirkelform eftersom studier som harmed teknikskolning eller utövande av sport och idrott atl göra inle kunnaterhålla statsbidrag. Riksidrottsförbundel betraktar det därför som mycketglädjande att folkbildningsutredningen föreslår alt idrottsrörelsens studie-och skolningsverksamhet för styrelseledamöter, för ledare av olika kalegorieroch för lävlingsfunkUonärer kan genomföras inom ramen för stalsbidragsberättigadestudiecirklar. Landstingsförbundetär inle berett atl nu ta ställning till frågan om slalsbidrag lillledarutbildning inom idrottsrörelsen. Enligt gällande rekommendation frånlandstingsförbundet bestrids kostnaderna för denna utbildning från dettotalanslag som från landstingens sida ställs till Riksidroltsförbundsdistriktsorganisationers förfogande. Denna fråga har diskuterats vid flera avlandstingsförbundels senare kongresser. Styrelsen fömtsätter därför att dennafråga kommer att tas upp till diskussion vid den översyn av gällandebidragsregler som kan väntas ske . Delavgörande vid bedömningen av vilken verksamhet som skall kunna genomföras medslalsbidrag folkbildningsförordningen bör enligt kommittén varafömtsättningarna för sludier i grupp och dessutom om studiecirkeln harmöjlighet atl fungera som en kamratkrets som bedriver studier. Frågan om enverksamhel skall berättiga till slalsbidrag eller inte bör alltså inte görastill en fråga om ämne. Studiecirkelbidragel bör inle utgå till akUvileter därutövandet är det centrala. Kommittén föreslår vidare alt det nuvarande förbudetmot studieverksamhet som anordnas i samarbete med 1980/81:127 118 företag,som driver undervisning på affärsmässig basis eller som ett led i sinaffärsmässiga verksamhet, bör gälla även i fortsättningen. SÖinslämmer i kommitténs synpunkler på gränsdragningen mol ickestalsbidragsberättigad verksamhet och tillägger dels att sludiecirkelverksamhetinle heller skall få anordnas i samarbete med andra kommersiellt inriktadeparter än sådan som bedriver undervisning, t.ex. musikaffärer och hobbybodar,dels alt studiecirklar i psykoterapi har ökat . SÖ anser atlbidragsberättigade cirklar inom detla område uteslutande skall omfattateoretiska studier i ämnet och inte la upp deltagarnas evenluella personligaproblem bearbetning. Kulturrådetanser liksom SV alt deltagarnas syfte med verksamhelen bör vara avgörande förom statsbidrag skall utgå. SV anför vidare: Folkbildningensanseende kan allvarligt hotas, om det visar sig att alltför stor del avverksamheten har karaktär av mekaniskt utövad sysselsättning eller endast germänniskorna en förevändning alt komma samman. Stenungsundskommun anser att en hårdare gränsdragning bör ske mellan vad söm kan betraktassom cirkelverksamhet och hobbykurser i vilka det väsentligaste äralt lära tekniker ulan all framställa alster. Kommitténhar anfört att slatsbidrag till verksamhet i studiecirkelform inte heller ifortsättningen bör utgå till utövande av sport, gymnastik, idrott, friluftslivoch spel. anför att dess uppfattning överensstämmer medkommhléns och alt del inte är idrottsrörelsens uppfattning att idrottsträningsom avser att utövaren skall bli bättre i sin specialgren skall bedrivas somsludiecirkelverksamhet. anser att en kommande skrivning endast skall ge indikationer påbidragsgrundande verksamhet och överlåta till studieförbunden alt ansvara förEitl verksamheten är folkbildningsmässig. Kommitténför ell resonemang som leder till slutsatsen att om staten skulle svara förbidrag som ger 100-procenlig kostnadstäckning skulle detta leda lill en slalligkonlroll av verksamhelen som vore förödande för verksamhetens inriktning.Enligt kommittén går det dock att förena stor frihet för sludieförbunden medetl bidragssystem som i allmänhet ger möjlighet lill kostnadsfriacirkelstudier. Utredningsförslaget innebär en reformstege som i slulsteget geri princip full kostnadstäckning för de kostnadsposter som staten har attansvara för. I avvaktan på atl slutstegel skall uppnås föreslår kommittén skall förstärka den generella bidragsgivningen med riktade tilläggsbidragså atl full kostnadstäckning kan uppnås för vissa gmpper. Prop.1980/81:127 119 Remissinstanserna har inte uppfattat utredningsförslagethelt entydigt. En del instanser tycks instämma i kommitténs argumentering kringde negativa konsekvenserna av en 100-procentig kostnadstäckning ulan attobservera eller ta ställning till förslaget om en i princip full kostnadstäckningi slutet av reformslegen. ,,, och kommuner samt LO, FS, Studiefrämjandet,Vuxenskolan, SKS och TCO/TBV instämmer i kommitténs förslag om i princip fullkostnadstäckning för de stalsbidragsberättigade kostnadsposterna. Av destatliga myndigheterna anser statskontoret, RRV och atl en fullkostnadstäckning varken är önskvärd eller ekonomiskt möjlig. RRV anser atlkostnadsfria cirkelstudier inte heller är önskvärt, eftersomcirkelverksamheten inle på samma sätt som tidigare är ett led i samhälletsnytlobetonade och slandardhöjande verksamhet. RRV anser att nyttan avcirkelstudier huvudsakligen tillfaller den enskilde varför effektivitetsskältalar för att denne också betalar en avgift. Däremot anser RRV det angelägetalt stödet till studiecirkelverksamheten utformas på etl sådant sätt att delkan riktas mot individer som eventuellt alltjämt är missgynnade urutbildningssynpunkt. SÖ uttalar sig inte i frågan om full kostnadstäckning. Följanderemissinstanser anser inte heller att i princip full kostnadsläckning böruppnås ens på sikl: ,och kommuner, SAF, ,och . Kostnadsfördelning mellan stat, landsting och kommun Kommittén föreslår den ändringen i förhållande tillnuvarande kostnadsfördelning att staten i princip övertar de administrativakostnaderna i den lokala verksamheten medan kommunerna övertar kostnaderna förstudiematerial och vissa kostnader i handikappverksamheten. Av ekonomiska skälövertar staten enligt förslaget endast hälften av de lokala administrativakostnaderna i ett första steg. Nästanalla remissinstanserna instämmer i kommitténs principella förslag tillkostnadsfördelning, men de flesta av dem anser all staten bör ta över de lokalaadministrationskostnaderna i ett steg. Utredningsförslaget om två steg lederenligt dessa remissinstanser dels till en kraftig kostnadsövervältring påkommunerna, dels till slora administrativa svårigheier. Någraremissinstanser uttrycker oro för alt utredningsförslaget innebär risk förförsämringar av cirkelmaterialet, t.ex. SV och Brevskolan. ,, TCO/TBV och anser atl den enhetliga standarden påstudiematerialet är så viktig atl staten bör ge bidrag till materialet även ifortsättningen. 1980/81:127 120 En redovisning av kommitténs förslag till bidragssystemfinns i sammanfattningen av betänkandet (bil. Merparten av remissinstanserna tillstyrkerhuvudprinciperna i det föreslagna bidragssystemet, dels därför alt det innebären efterlängtad förenkling, dels därför att systemet ger ersättning förkostnadsutvecklingen. Trots denna allmänna inställning framför emellertid mångaremissinsianser vägande kritik mot det föreslagna systemet. Många instanser anser att höga kostnader premieras i detföreslagna syslemel, genom att storieken av den extra resursen samt bidragettill instruktion och administration och till studieförbund är knutna till dekoslnader man haft som är grundbidragsberättigade. Dessa remissinstanser ärSÖ, , och kommuner, SV, . , och Förbundet . RRVsomtillstyrker grundbidragel men inte övriga delar av systemet är en av de ytterstfå remissinstanser som anser att bidragsförslaget är för generöst. Många somUllstyrker systemet anser all flera av bidragsposterna är för små, framförallt exlra resursen och bidraget till annan bildningsverksamhet. Kulturrådetföreslår att hela anslaget indexregleras för-att studiecirkelverksamheten skallfå samma kompensation för kostnadsutvecklingen som tillkommer det övrigautbildningsväsendet. tillstyrker det föreslagnabidragssystemet under förutsättning av 80-procentig kostnadstäckning av deposter som staten skall ansvara för. Några remissinstanser anser att del föreslagna systemetger så påtagliga försämringar atl de föredrar att man behåller nuvarandebidragssystem. Dessa instanser är: , kommun, LO.ABF, SSU och . ABF har ett kompletterandebidragsförslag som innebär att olika bidrag skulle utgå lill allmänna cirklaroch organisationscirklar. I de sistnämnda skulle bidraget till ledararvodeersättas av ett schablonbelopp för cirkelns fria disposition. I övrigt skulle deav kommittén föreslagna bidragsreglerna gälla. ABF:s förslag stöds avSocialdemokratiska kvinnoförbundet. Villkor för grundbidrag till studiecirkel Kommittén har föreslagit vissa förändringar ibidragsvillkoren. Förslagen om en extra resurs och ett bidrag till annanbildningsverksamhet medför att de nuvarande dispensreglerna kan ersättas medett mera flexibelt och administrativt enklare system. Flera remissinstanser t.ex. SÖ, ochMedborgarskolan hälsar med tillfredsställelse den förenklade dispensgivningsom blir resultatet av kommitténs förslag. och anserockså att det är positivt med en förenklad dispensgivning, men de anser att enviss möjlighel bör finnas kvar alt ge dispens. Prop.1980/81:127 121 anser att en studietimme bör omfatta . för att anpassas Ullfolkhögskolans system. Studiefrämjandet,SV och TBV anser alt timgränsen för en studiecirkel bör sänkas 15 timmar,bl.a. för atl man därigenom lättare kan nå kortutbildade och lågmotiveradegmpper. Beträffandedeltagarantal föreslår kommittén alt huvudregeln skall vara samma som , dvs.minst 5 dellagare, cirkelledaren inräknad, och högst 20. I förordningen skalldock medgivas undantag för cirklar bestående av deltagare med skiftarbete,oregelbunden arbetsUd eller handikapp, eller som är inskrivna på sjukhus ellerannan vårdinstitution. Dessa cirklar skall få genomföras med fyra deltagare,cirkelledaren inräknad, om vid sammankomst minst tre av deltagarna är allhänföra till någon av angivna grupper. Enligt förslaget upphör de nuvarandedispensmöjlighelerna belräffande fler än 20 deltagare för bl. a. körer ochteater. NBVbiträder undantagsförslagel om fyra deltagare i stället för fem. SÖ framhålleratt det är viktigt att förordningen får en sådan utformning att det tydligtframgår vilka befogenheter tillsynsmyndigheten har. kommun ochFolkuniversitetet anser att nuvarande möjlighet tre deltagare börbibehållas i cirklar för handikappade och skiftesarbetande. och anser atl nuvarande dispensmöjlighet för körerbeträffande fler än 20 dellagare bör bibehållas eftersom bidraget till annanbildningsverksamhet enligt förslaget är för litet alt rymma hela den nuvarandekörverksamhelen med fler än 20 deltagare fömtom övriga avsedda ändamål. Kommitténföreslår en ändring av åldersgränsen för cirkeldeltagare. Som dellagare skallenligt förslaget få räknas även den som inle fyllt , under fömtsättningatt minst fem av dellagarna vid varje cirkelsammankomst fyllt eller under detkalenderår då studiecirkeln påbörjas fyller . Nästan allaremissinstanser som yttrat sig över förslaget tillstyrker att även barn under14 år skall få della i alla typer av cirklar, inte bara musikcirklar som nu.Invandrarverket, , Vi Unga och tillstyrker i principkommitténs förslag. De fleSta instanserna anser dock atl bestämmelsen fått enolycklig utformning i utredningsförslaget, som i extremfallet innebär attbarntillsynsverksamhet med fem vuxna och 15 barn kan bedrivas med cirkelbidrag.Följande remissinsianser anser i stället att förordningen bör utformas så atthögst hälften av deltagarna kan vara under : ungdomsrådet.Folkbildningsförbundet, , , , Studiefrämjandet, NBV, SKSoch . anser att åldersgränsen generellt börsänkas till . I andra hand biträder regeln om hälften under 14 år.Socialdemokratiska kvinnoförbundet anser dessulom att minst hälften bör varaöver . Belräffandestudiematerial föreslår kommittén en förändrad formulering som anger altstudieplan och material antingen kan vara förproduceral eller utarbetas avcirkeldeltagarna själva. SIL föreslår en formulering som 1980/81:127 122 mertrycker på cirkeldeltagarnas aktivitet vid utarbetande av arbetsplan ochgmndmaterial. anser atl avsnittet om studiematerial ibelänkandet är oklart, samt alt frågan om kvalitén och lämpligheten på ettvisst studiematerial inte kan bedömas skilt från cirkelns mål och ledarenskompetens. I konsekvens härmed borde man enligt snararetänka sig elt godkännande av varje enskild cirkel än separata godkännande somgäller studieplaner, ledare och material för sig. Kommitténföreslår att den nuvarande ämnesprioriteringen upphör och atl de generellabidragen uppräknas så att de på sikl ger studieförbunden möjlighetalt erbjuda cirkelstudier avgiftsfritt eller till en mycket begränsad avgift. Iavvaktan på att de statliga bidragen räknas upp så att de i princip svarar motfull kostnadstäckning är det enligt kommitténs uppfattning nödvändigt medvissa riktade tilläggsbidrag. Majoritetenav remissopinionen Ullstyrker alt prio-bidragen ersattes med andra merselektiva riktade bidrag. och kommuner anser att ett riktatarbetsplatsorienterat bidrag är en förutsältning för att prio skall kunnaslopas. Även SÖ, och kommun anser att elt sådant bidrag börtillkomma. ABFanser att en förutsältning Iför atl slopa prio är alt ett riktat bidrag tillsamhällsstudier tillkommer. Folkbildningsförbundettrycker på att de generella bidragen mäste höjas i enlighet med kommitténsförslag om ämnespriorileringen skall upphöra. Ettantal remissinstanser anser att ämnesprioriteringen hellre bör bibehållas. Deär RRV, , , , och kommuner,LO, SFEF, HSB samt de invandrarorganisationer som har yttrat sig gemensamt.P.RV anser det motiverat även i fortsättningen med en prioritering avgrundskolkurser i vissa ämnen. kommun, LO och invandrarorganisationernaförordar en kombination av prio och riktade bidrag. SFEF och HSB anser att eltslopande av prio skulle innebära försämringar för fackliga och folkrörelseinriktadestudier.