prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Den grundläggande ordningen måste vara att samhällets samtliga tillgäng liga resurser skall utnyttjas på bästa sätt vid sådana händelser. Ansenliga förstärkningsresurser finns hos bl a försvarsmakten, statliga civila myndigheter, före tag, kommuner och frivilliga. I icke obetydlig om fattning har personal och materiel från främst marinen, och saneringsföretag tagits i anspråk vid olika bekämpnings- och saneringsoperationer. En viss planläggning för resursförstärkning pä detta sätt förekommer. . , Enallmänt sett mycket stor förstärkningsresurs finns hos försvarsmakten.På grund av kungörelsen (1969:85) om militär räddningstjänst m m föreliggerskyldighet för försvarsmakten att under vissa förutsättningarmedverka i bl a oljebekämpning. Tillgängligheten hos militära resurser varieraremellertid påtagligt och rum. Militärensaknar vidare utbildning i oljebekämpning. Inte heller förfogar militären över nämnvärda mängderspeciell utrustning, t ex för upptagning av olja till sjöss.Ostkustfallet visar dock att säväl militär personal som materiel kan göra mycketstor nytta, särskilt i strandzoner. Kommittén har ien särskild arbetsgrupp mot bakgrund av erfarenheterfrån Ostkustfallet diskuterat frågor om militär oljebekämpningshjälp med företrädare för försvarsmakten. Emellertid har frågor om förstärkningmed militära och andra externa resurser inte kunnat behandlastillräckligt inom arbetsgruppen på grund av den tidsplan som kommittén nyligenmåst anta. ' Etteffektivt utnyttjande av externa resurser förutsätter ofrånkomligenatt både ansvarig myndighet och förstär- x)torde komma att behandla frågor om förstärkningmed externa resurser vid insatser mot olja. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 254 kände organärväl insatta i varandras förutsättningar, organisation etc. Kommittén ansersynnerligen viktigt att vär samlade beredskapsorganisation för oljebekämpning/saneringplanlägger bättre för utnyttjande av externa resurser. Det bör skegenom väsentligt ökad samövning, utbildning och information. Givetvis måsteinsatsansvarig myndighet i samråd med förstärkande organ göra klart till" vad, när, var,hur och under vilka förutsättningar i övrigt förstärkning kan behövas och påräknas. Intesällan torde friktioner under operationer mellan samverkande organ varapersonrelaterade och bero på att aktuella personer inte lärt kännavarandra. Under operationer finns knappast tillfälle därtill. Blandåtgärder för att avvärjaoljeskada förtjänar bärgning särskild uppmärksamhet. Bärgningsberedskapen styrs för närvarandeav rent ekonomiska faktorer, dvs värdet av fartyg och last, utan hänsyn tillde miljövärden som kan skyddas genom bärgningsinsatser.Enligt kommitténs mening måste det finnas en bärgningsberedskap r-unt våra kusterför att skydda vår miljö. Kommittén anser därför att staten måste vara beredd att på olika sätt verkaför att en acceptabel bärgningsberedskap finns runt vårakuster. HosÖstersjöländernafinns sairanantaget ansenliga bärgningsresurser. I det samarbete som bedrivs mellandessa länder inom ramen för 19 konvention om skydd av östersjöområdetsmarina miljö (SÖ 1976:13) , den s k Helsingforskonventionen, hardenna fråga i viss män behandlats. Kommittén anser angeläget från svensk sida driver frågan vidare med sikte på attsnarast åstadkomma konkreta överenskommelser om ömsesidighjälp med bärgningsresurser. 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 255 Kommittén villvidare understryka vikten av att bärgningsinsatser görs snabbt och effektivt.Genom den genomförda utvidgningen av territorialgränsen tillsjöss har området för svensk myndighets suveränitetatt besluta om bärgning ökat. Det finns bestämmelser som ger myndigheterforderliga befogenheter för ingrepp mot fartyg på svensktterritorium. Emellertid kan ingrepp, t ex bärgning, mot skadat fartygbehöva göras även på det fria havet för att skydda våra kustereller För sådana ingrepp finns sär- x)skilda internationella överenskommelser. fallkan flera nationers miljöintressen vara berörda. I avsikt att såvitt gäller händelser pä det friahavet undvika tveksamhet om vilken stat som skall svara för ellersamordna olika slag av skadebegränsande insatser har i Helsingforskonventionen,arti.kelll samt bilaga VI, regel 7 l.a inskrivits att de fördragsslutandeparterna , bilateralt eller multilateralt, skall komma överens omde regioner inom vilka de skall vidta bekämpnings- och bärgningsåtgärder närhelst en större oljeförorening har inträffat eller kan befaras inträffa. Idet samarbete som bedrivits inom Helsingforsk'a.ventionens ram har frågandiskuterats utan att detta lett till att något underlag till sådana överenskommelserännukunnat utformas. I det samarbete som enligt bedrivssedan flera år mellan , , och beträffandebekämpning av större oljeföroreningar till havs har en informell överenskommelseom ansvarsgränser för oljebekämpning till havs träffats mellan berördamyndigheter i dessa länder. Kommittén anserangeläget att man från svensk sida tar de ytterligare initiativ som behövs för att få till stånd överenskommelser,som reglerar vilken stat som x)19 konvention om ingripande pä det fria havet vid olyckor som är ägnade attleda till förorening genom olja (Sö 1973:2). protokoll om ingripande på det fria havet vid havsföroreningargenom andra ämnen än olja (SÖ 1976:12) Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 256 skallsvara för bekämpnings- och bärgningsåtgärder på det fria havet utanför Sveriges kuster. Kommittén vill isammanhanget nämna att åtskilliga vrak runt våra kuster innehåller oljaoch att antalet sådana vrak kommer att bli fler. Eftersom skroven medtiden rostar sönder utgör oljan i vraken ett latent miljöhot.Kommittén anser angeläget att förekomsten av sådana vrak kartläggs och att insatser för att tömmavraken på olja görs så långt det är möjligt och rimligt. Dessa åtgärder bör ske isamverkan mellan och med stöd av bl a marinens resurser.Vid en satsning på FoU bör behovet av teknikutveckling på dettaområde beaktas. Myndigheterna bör genom författning ges de befogenhetersom behövs för ingrepp av ifrågavarande slag. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 257 Kommunernaärberättigade till ersättning av statsmedel förkostnader för bekämpning och sanering efter oljeutflöde tillhavs, i kustvattnen, , m fl vatten. , somprövar kommunernas ersättningsframställningar, har intebefogenhet att göra skälighetsavvägningar vid x)ersättningsprövningen. Alla kostnader som kan hänföras tillbekämpning eller sanering är således ersätt-ningsgilla. kan inte heller ansesha till uppgift att .utöva löpande kostnadsövervakning. Nämnden saknar för övrigt resurser för detta. Någotstatligt organ med uppgift att under konkreta operationer verka förkostnadsbesparingar genom samordning m m finns inte. Brandchefer och annankommunal personal som svarar för insatserna har inte alltid särskildkompetens på området. Insatserna i en drabbad kommun kan kosta åtskilligamiljoner kr. mening.är det orimligt att statsverket ersätter allabekämpnings- och saneringskostnader utan någon s.kälighetsprövning.Det bör ankomma på brandnämnden att svara för sådan prövningefter av nämnden meddelade föreskrifter. Kommittén förutsätter attföreskrifterna utformas så att de inte kan komma att motverka snabba och adekvatabekämpningsinsatser. Föreskrifterna bör i huvudsak inriktas på normerav olika slag, t ex för ersättning för utnyttjande av resurser och för ambitionsnivå vidsanering under olika förhållanden. bör vidareankomma att utöva löpande kostnadsövervakning under operationer. Enadministrativt betingad "självrisk", för närvarande3 och fr o m 19Ö0 , gäller dock för varje operation (5 § förstastycket kungörelsen (1974:411, 5 § ändrad1979:406) om ersättning för deltagande -i räddningstjänst m m). 17 1980/81. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 258 Ersättningutgår även för insatser efter oljeutsläpp ihamn, trots att departementschefen i propositionen till brandlagen (s 179)uttalade att ersättning inte skulle utgå i sådanafall. Utsläppen är vanligtvis en följdav hamnverksamheten. Utsläpparen,dvs betalaren, kan lätt spåras och finns oftast i hamnen. I hamnar med genomgåendefartygstrafik, t ex hamn, kan dock utsläpporsakas av passerande fartyg. att aktuella en.iättningin.eglen. ändnai enligt jioljande. Kommun ikall van.a benättigad till ikälig emättning av itatimedel iön. bekämpningi- ock ianexingi-cmatien. med anledning avoljeutflöde iom ikett tJ.ll kavi elten. i kuitvattnen, \länen.n, lÅälanen, , Tnoltkätte kanal ellen.Scaentälje kanal. tekämpningi- ock ianeningiiniatien. ef,ten oljeutiläpp iom ikett i hamn ikall kunna utgå endait om det viiai ellen. göxi iannolikt att utiläppet käx/iöK {nån antyg iom vidutilippitillfällzt paiiznat genom hamnen ellen. i okt nödhamn däi, Znandnämndenikall meddela nänman.z iöneikn.i(iten fö-x tillämpningen av en.iat.tningin.eglen.na cch utöva löpande. koit'nadiövzn.vaknÅ.ng. Envanligen förekommande fråga är om kommun är berättigad till ersättning för förberedelserför egentliga bekämpningsinsatser som dess brandförsvar gör innanolja flutit in på brandförsvarets ansvarsområde (hamnar och stränder).Med hänsyn till vikten av att ekonomiska frågor inte hindrar behövligainsatser vill kommittén beröra frågan. Enligt1 § brandlagen skall brandförsvaret under vissa förutsättningarvidta åtgärder ("... för att avvärja ellerbegränsa skada ..."). Nödläge är en förutsättning för att brandförsvaret skall ingripa. Någon legaldefinitionav begreppet nödläge finns inte. Departementschefen anförde ipropositionen till brandlagen Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 259 (s 133) bl a: "Länsbrandinspektören i anser emellertid att räddningsorganenbör ingripa i förebyggande syfte, när uppenbar fara föreligger för personskada eller större sakskada, t.ex. före eller ibegynnelseskedet av en storm, en rårflod,ett skyfall eller ett ras. Uppenbarligen ärdet frän både effektivitetssynpunkt och kostnadssynpunkt angeläget att räddningsorganeningriper så snabbt som möjligt. Till åtgärder föratt avvärja eller begränsa skada bördärför hänföras också åtgärder som vidtas innan "en händelse som kan föranledaskada har inträffat, under förutsättning atten sådan händelse kan befaras vara förestående." Säledes hänförs till nödläge även situationer innan en händelse som kan föranledaskada har inträffat, om händelsen äromedelbart förestående. För brandförsvarens del består sädana "händelser" i att olja flyter i land eller in ihamn eller flödar ut i hamn, dvs att oljadrabbar det egna ansvarsområdet. Redan en grundstötningutan oljeutsläpp med ett fartyg nära en kust kan innebära att oljepåslag kan befaras vara förestående, t exom stormvarning är utfärdad eller när bärgning sker. Ett inträffat utsläpp till sjösskan också i andra fall, beroende på driv-riktning, närhettill land etc, innebära en överhängande faraför landpåslag. Vad som skall inrymmas i begreppet "förestående" är en bedömningsfråga. Kommitténfinner ej skäl ifrågasätta brandchefernas bedömnings förmåga, än mindreanledning påstå att regler om ersättning avstatsmedel medför att brandförsvaren vidtar uppenbart onödiga förberedelser.Kommittén vill rekommendera tidig aktivitethos brandförsvaren inför olika tänkbarahändelseutvecklingar. Kommittén förutsätter att brandnämndendels äve.n ger räddningstjänstbegreppeten vidsträckt innebörd i förevarandesaraman- 1980/81:119 Bilaga3.1 Kommundepartementet 260 häng, delsi ovan föreslagna föreskrifter för till-lämpning av ersättningsregler behandlar dessa frågor utförligt. Ersättningsreglernai 21 § första stycket 2. och 3. brandlagen ärutformade så att ersättning för åtgärder kan utgå endast för insatser "... med anledning av oljeutflöde...", dvs efter det att utflöde skett. Kommittén(öneilån. att zmättningi-ieglen-na ändn.ai iå att eniättning av itatimedel kanutgå även än koit-nadzn fön. åtgän.de-i iom vidtai då. oljeutflöde beaKai i fe e. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 261 KOSTNADER FÖR GENOMFÖRANDE AV KOMMITTÉNS FÖRSLAG Kostnadernaför de länsvis utsedda presumtiva befälhavarnaslöpande verksamhet (i 19 län) beräknas till sammanlagt . Kommittén föreslår attstatens brandnämnd skall ges följande nya eller utökadeuppgifter: - Utökad uppföljning avsvenska och utländska insatser efter oljeutsläpp - Utökadutbildnings- och informationsverksamhet - Utökadmedverkan vid Scunövningar och andra övningar - Medverkan med expertråd vid störreoperationer - Löpande kostnadsövervakningi fråga om ersättning av statsmedel förkostnader för operationer - Svara för skälighetsbedömningar iersättningsfrågor Förslageninnebär att brandnämnden i betydligt större utsträckning än vad somför närvarande kan anses åligga nämndenskall behandlai till sanering hänförliga frågor. Kommittén bedömer föreslagna utvidgade verksamhet behöver tillföras två nya tjänster.Kostnaderna härför beräknas till . övrigakostnader för nämndens utvidgade uppgifter, främstavseende utbildnings- och informationsverksamhet, samövningaroch andra övningar samt resor, beräknas till500 . Kostnadernaför det centrala samarbetsorganets verksamhet (resor, vissadministration o d) berä.knas till . Kommittén anseratt övriga förslag i stor utsträckning bör kunnagenomföras inom ramen för anslagen för berörda myndigheters ordinarie verksamhet. I den mån särskildamedel kan behövas, t ex för praktiska samövningar, bör detankomma på vederbörande myndigheter att anmäla sådanabehov i sina ordinarie anslagsframställningar. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 262 De direkta kostnaderna för genomförande av kommitténs förslag beräknas sålunda till . 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 263 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 264 Såsom framhållits ioljeskyddskommitténs betänkande har den av upprätthållnaorganisationen för oljebekämpning till havs m m varit under uppbyggnad sedan1970. Om den härunder uppnådda materielberedskapen sägerkommittén, att denna "med hänsyn till begränsningarna i möjligheterna att bekämpa olja till sjöss ochtill kostnaderna för anskaffningarna och materielens underhåll ochdrift mäste anses nöjaktig". Såvitt gäller denfortsatta verksamheten anser kommittén att denna beredskap i stort skall bibehållas pånuvarande nivå "i avvaktan på resultatet av den särskildaforskning och teknikutveckling som torde påbörjas ". Kommitténs ställningstagandepå denna punkt föranleder följande kommentarer från minsida. Underden hittillsvarande tioåriga uppbyggnadsperioden har igeneraltullstyrelsens/regi, med de medel som för ändamålet ställts tillförfogande av statsmakterna, bedrivits en systematisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom området för oljebekämpning till sjöss. Med hänsyn till att sagda medel varit synnerligen begränsade haren hård prioritering måst ske. Egentlig forskning har sälundaendast skett inom fjärranalysområdet i avsikt att få fram flygburen teknik för upptäckt ochuppföljning av oljeutsläpp till sjöss. Denna verksamhet har sedan tillkomsten 1972 avstatens delegation för rymdverkseimhet och bildande av det statligarymdbolaget skett i nära samarbete med dessa. Uppnåddaresultat bl a ifråga om sidspanande radar har väcktinternationell uppmärksamhet. 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 265 Vadgäller egentlig oljebekämpningsmateriel såsom t ex länsor ocholjeupptagare har i samråd med styrelsen för teknisk utveckling (STU) gällt denordningen att STU på sedvanligt sätt stöder allmän teknisk utveckling inom området medankustbevakningen inriktar sig på för sin oljebekämpnings-organisation specifik materiel ellerkompletterande anordningar t ex för avsedda oljebekämpnings-system nödvändiga sjögåendearbetsplattformar såsom specialfartyg, arbetsbåtar,oljemottagnings-pråmar etc. Ifråga om sådana utrustningsdelar som länsor,oljeupptagare m m har i stor utsträckningvarit hänvisad till anskaffning av utländska produkter, varvid man dock kunnat tillgodogöra sigden inte obetydliga forskning och utveckling som skett i andra länder bl aUSA och . Detärgivetvis önskvärt att den inhemska satsningen påforskning och utveckling inom oljeskyddsområdet kan vidgas pä det sätt somoljeskyddskommittén antyder med syftning på det avutredningen föreslagna forskningsprogrammet, vilket av STU förutsattskunna påbörjas /81. Det förtjänaremellertid påpekas att det föreliggande behovet avFoU-verksamhet spänner över ett mycket vidsträckt tekniskt ochorganisatoriskt område och bör inte begränsas enbart till s k egentlig oljebekämpningsmateriel(jmf bif tablå). Det är således i hög grad angeläget att även för oljebekämpning erforderliga stödfunktionerkan utvecklas, inte endast spaningsmedel utan även kommunikationsteknik,underhållstjänst samt medel och metoder förslutligt omhändertagande av upptagen olja. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 266 När det gällerteknik för den direkta bekäLmpningen av olja bör beaktasatt "ännu saknar egentlig forskningstradition. Han fär alltså.räkna medatt det kan ta åtskillig tid innan den aviserade FoU-verksamhetenpå detta område ger resultat ifråga om produkter överlägsna demsom nu finns på den internationella marknaden, bakom vilka detkan ligga forsknings- och utvecklingsarbete. Det är därför enligtmin uppfattning orealistiskt att på kort sikt räkna med några mer konkreta resultat annat än möjligenpunktvis. Däremot bör den avsedda FoU-satsningen kunna ge resultat somblir styrande för utformningen av de oljebekämpningssystemsom skall anskaffas och användas senare del och början av1990-talet. Avden tyngre oljebekämpningsmateriel - högsjölänsor,oljeupptagare och oljemottagningspråmar - söm finns angiven i nuvarandematerielplaner har anslagna medel medgett anskaffning av ungefär hälften. Medhänsyn till vad som ovan anförts är det enligt min mening inte försvarbartatt låta den fortsatta uppbyggnaden av vår oljeskyddsberedskap tillsjöss bli vilande i avvaktan på ännu icke förutsebara resultat av nämnda särskildaforskning och utveckling pä oljebekämpnings-området. Motbakgrund av samhällets bl .a i uttalade krav på en förstärkning avlandets oljeskyddsberedskap bör en fortsatt successiv anskaffning ske liksomhittills genom val av de bästa produkter som den samlade internationellaforskningen och utvecklingen på området kunnat frambringa. Ett stillastående inomden svenska oljeskyddsberedskapen till sjöss skulle både nationellt och med hänsyn tillSveriges;internationella förpliktelser innebära en tillbakagång. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 267 £ 1 -H 0 :fl IU 'J-l JJ Ll D> 0) (I) e -H -3 3 0) -H c c 4J jJ :r fl Ul fl 4J c ai 3 .C :;i 01 c Ij £ 4) -J 0 0 c 01 fl JJ ,-1 -rt .0 U) 0 -u j fl -a x: »w X * r 0) :fl JJ T3 -r-l e:0 J= -u 4J 1 o c 01 en '0 '..fl >i fl c -1-1 0) 0'fl W X3 3 J-i 1 '-*> i4 a. i4 JJ 0 1 'JI 1-1 a. u fl u . c 1 fl 0 e 1 :fl T3 ;0 S :fl E fl C -H +-1 :fl :? rH 0) JJ :<: JJ X 0 fl fl T 0, cr» HJ Ij tJl Cl C) .a tn ja = -2. CL, OJ C C iJ; CJ 51 0 J<: :fl 1. c = .rt C '-' -H r-l 1) i 3 E fl :fl 0 i > tT'o c -a fl C -H C 1 1 1 S JJ ffl 01 rt (1) TD 0 u-l 71 1 C MJ 0) -rt JJ -3 TD 3 E |C 0) u-i 1-1 S CL, C JJ Ij 0) 0) C -H O (Ufl -1 01 0 0) 01 0 C OJ -1 C jJ OJ -rt QJ J2 c -H j: c 0 CJ t; 01 >, fl U .. .H a. o >. >,:fl fl 3 ti 1.1 :fl c/1 en 0 c 4J O -< 01 CO JJ j<: 1 JJ 0) x: -1 01 -r-l,-! fl >I'H >, >; -fl 0 . :0 x: -H 1 c rH -rt 4-1 O C -n 1 01 -H 0 .;<: E; fl :0 -- 3 fl d) >i 3 0) c JJ re 01 c: 'H i, c JJ -o 4J fl 1) c-o jj »fl x: >(:fl < 0 -'' 01 :0 a > 3 c -r-l fe. fl (0 < IH Ul 4J -r-l CQ 1 01 :0 ti rH &H Cj TS 3 01 -H C ( 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 269 OLJEUTVINNINGEN I - BRAVOUTBLÅSNINGEN -MILJÖRISKER FÖRSVERIGE Rapport åt oljeskyddskommitté av .Mats och 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 270 Den30 tillkallade chefen för kommundepartementet med stöd avregeringens bemyndigande en kommitté med uppdrag att undersöka i vadmån oljeutvinning i större skala i och erfarenheterna frånoljeutflödet vid borrplattformen"Bravo" pä Ekofiskfältet bör föranleda ändring av de riktlinjer som gäller för densvenska beredskapen för bekämpning av miljöfarliga utsläpp till havs samt i kustvattnen, ochMälaren. Kommittén, somantog namnet 1977 ärs oljeskyddskommitté, har behandlat frägor om vårberedskap - såväl till sjöss som på land - för insatser mot olja som kommit lös till sjöss. Därvid haroljeutvinningen i och erfarenheterna frånBravoutblåsningen ägnats särskilt intresse. De.n2 79 uppdrog kommittén åt oss att göra en kortfattad sammanställning över detmaterial om oljeutvinningen i och erfarenheterna frånBravoutblåsningen som under utredningens gång insamlatsoch diskuterats av kommittén. Sammanställningen skulle utgöra bilaga till kommitténs betänkande. Dokumentationenpå området är, såsom framgår av en till rapporten fogad litteraturförteckning,omfattande. En enkel presentation är svår att förena med anspråk på grundlighet. Det gäller särskilt på nuaktuellt område. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () har på uppdragav kommittén beräknat i vilken 1980/81:119Bilaga 3.1 Kommundepartementet 271 omfattningen okontrollerad utblåsning av olja i kan förorsaka föroreningav svensk kust. SMKI har sammanställt sina beräkningar i rapporten avdrift och spridning av olja från anläggningar i . Rapporten är fogadsom lilaga till vår rapport. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 272 2.4 Oljeutvinningen på danskasockeln 2.5 Oljetransporter frän fälten 3 Något om teknik föroljeutvinning till sjöss 4.3 Vad kan blåsa ut? 4.4 Faktorer som påverkarutbläsnings-intensiteten 5 Stopp och varaktighetav utblåsning 5.5 Varaktighet av utblåsning 6 Utsläpp avolja på annat sätt än genom utblåsning 7 Utblåsningaroch tillbud i 8.1 Beskrivning av Ekofiskfältet ochBravo (B-14) 8.4 Oljans förändringar,spridning, drift m m 8.5 Bekämpningsberedskapen,ledning m m 9 Drift och spridning 9.1Warren Spring Laboratorys fältstudier av olja från Ekofisk Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 273 9.2 Fältstudier av av oljan från Bravoutblåsningen 10 Beredskapför bekämpning till sjöss av oljeutsläpp från anläggningar i 10.1 Beredskapen i och på dennorska sockeln 10.2 Beredskapen i Storbritannienoch på den brittiska sockeln 10.3 Beredskapen i och på dendanska sockeln 10.4 Samarbetet mellan Nordsjöländerna 10.5 Beredskapssamarbete mellanoljebolagen i 11 Utblåsningenfrån Ixtoc 1 i 11.3 Den utläckandeoljan och förhällan--dena kring utblåsningsområdet 11.4 Åtgärder för att få brunnen under kontroll 11.5 Oljans spridning och drift 11.6 Insatser för att bekämpa oljan Bilaga: Beräkning av drift och spridning av olja frän anläggningari 18 1980/81. 1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 274 har enyta av ca 600 000 kvkm och omges av , , ,, , , och . Norrut sträcker sigNordsjön ungefär till 62:a breddgraden. De störstadjupen, upp till 700 m, finns i Norskerenna som gär längsNorges kust, in i . Medelvattendjupet i är omkring100 m, något mindre i söder och något större i norr. Vid Ekofisk i centrala är djupetca 70 m. Vid i norra är djupet ca 150 m. Deoceanografiska förhållandena i varierar betydligt i rumoch tid. Strömförhällandena i centrala ärinstabila pä grund av tidvatten och kraftig vindpåverkan.Det finns dock en tendens till nordlig och ostlig vattentransport därifrån medhastigheter i de översta vattenlagren på 0,2 -0,. Mer utpräglade strömmar förekommermed sydlig riktning vid och samt med nordlig riktning vidHolland, , , och . kan strömhas-tigheterna vara höga. Icentrala är vattentemperaturen i ytskiktet lägst imars, 5 C och högst , 16 C. Täthetsskiktningarav vattenmassorna förekommer allmänt. Även de meteorologiska förhållandenai är instabila. Ofta ändras väderlekenhastigt. Om vintern dominerar sydvästliga vindar och om sommaren syd- och-nordostliga. Vindstyrkan är i medeltal och 4m/s. Observationer gjorda under vid Ekofisk visar att vindstyrkor över 21m/s rått under drygt en procent av tiden medan det råttsvagare vindar än under nästan hälften avtiden. Prop.1980/81:119 Bilaga 3.1 Kommundepartementet 275 attdet vid Ekofisk förekommit vågor med signifikan- x)ta höjder av 0-1,2 m av tiden och4-9 m av tiden.