prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — 1 anledning av proposilonen 1979/80: 158 om ändringar ireglerna för tillträde lill högskoleutbildning väcktes en motion 1979/80: 1312om loll-ning vid central antagning till högre utbildning. 1 motionenhemställdes att skulle uttala all ingen sökande lill högre utbildningskulle behöva 1980/81:100 Bilaga12 380 bliföremål för lotining mer än två gånger. Med anledning härav uttaladeutbildningsutskottet (UbU 1979/80:36 och 38): "Utskottet anser att skältalar för att den som blivit föremål för lotining två gånger och för tredjegången söker lill samma utbildningslinje bör antas lill denna. Det bör ankommapå regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer alt utforma närmarebestämmelser härom." Utskottet hemställde alt som sin meningskulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört. fattade besluti enlighet med utskottets hemställan (rskr 1979/ 80:424). Regeringen uppdrogden ål UHÄ bl. a. atl lämna förslag om de närmare bestämmelserm.m. som fordras för att den som blivit föremål för lotining två gånger till en utbildning och söker en tredje gångskall kunna antas. UHÄ har i skrivelse till regeringen den 27 oktober 1980redovisat detta uppdrag. Ämbetet konstaterar att den allmänna debatten kringlotining i samband med urval har fokuserats på de sökande som haft maximalbetygspoäng, dvs. 5,0, men inte kommit in på sökt utbildning. Lottning på lägrepoäng än maximal förekommer slumpartat. Ämbetet har koncentrerat sig på demsom utlottats med maximal poäng. Förslagen gäller vidare endasi deutbildningslinjer till vilkaantagning görs i del cenirala ADB-baserade antagningssystemet hos UHÄ. UHÄ har låtit utreda förekomsten av lottning iantagningssystemet vid UHÄ samt gjort vissa jämförelser medantagningen . Ämbetet konstaterar att lottningen f.n. ärkoncentrerad lill vissa hårt spärrade utbildningslinjer samt alt antaletutlottade har ökal . Ökningen har varit särskilt stor mellanhösten 1979 och . Ämbetet bedömer atl bl. a. de av våren1980 beslutade ändringarna i tillträdesreglerna, föreningsmerilernasavskaffande och ändrad poäng för arbetslivserfarenhet, kommer all leda till atlurval genom lottning bland sökande med maximal poäng får tillgripas även blandsökande med arbetslivserfarenhet. lottades lolalt 583 sökandebort från det utbildningsalternativ de sökt i första hand. 301 av dessasökande lottades bort med maximal poäng. Av de 301 sökande sökte 243 lillläkarlinjen. antogs lill denna linje 68 sökande med maximal poängför betyg från tre- eller tvåårig linje i gymnasieskolan. UHÅ: s beräkningarvisar att tillströmningen av sökande med 5,0 i medelbetyg för ell begränsatantal utbildningar, i första hand läkariinjen på vissa orter, kommer alt vara sådanall samtliga två gånger utlottade inte kan beredas plats vid sin tredjeansökan, i varje fall inte inom det antal platser där urvalet görs på enbartbetyg. Vissa av beslutade ändringar itillträdesreglerna planeras träda i krafl inför antagningen lill höstterminen1982. UHÄ anser alt en definitiv utformning av bestämmelser om antagning av tvågånger utlottade kan göras först i samband med alt beslutet om garanti fördirekt- 1980/81:100 Bilaga12 381 övergångfrån gymnasieskolan fill en tredjedel av platserna på en utbildningslinjekonkretiseras. UHÄ kommer därför alt lämna definitiva förslag omloltningsgarantins utformning i samband med att ämbetet i början av år 1981redovisar sina uppdrag från regeringen med anledning av beslut omändring i tilllrädesreglerna. Det är emellertid enligl ämbetet möjligt alttillämpa provisoriska bestämmelser om s.k. lottningsgaranti redan vidantagningen . UHÅ definierar i sina överväganden och förslag tillprovisoriska bestämmelser en utlottad sökande som en sökande som lämnar UHÅ: ssista antagning inför en termin med maximal poäng till sökt alternativ inomviss utbildning och som inte blivit anlagen tillannal sökt alternativ inom denna utbildning. Ämbetet anser det rimligt allsökande som utlotlats minst två gånger får förtur till upp lill avplatserna i respektive kvot-gruppsdel. Evenluellt erforderligt urval blandsökande med lottningsgaranti föreslås ske efter hur den sökandehar lottats ut, dvs. efter en köprincip, och i sista hand genom lotining. Jag har i likhet med UHÅ funnit det lämpligl atl införaen provisorisk ordning för s. k. lottningsgaranti efter de av ämbetetföreslagna riktlinjerna. Jag vill därför anmäla för att regeringenden har utfärdat en förordning med provisoriska föreskrifterom företräde vid antagning till viss högskoleutbildning i överensstämmelse medUHÄ: s förslag. De provisoriska reglerna skall lillämpas första gången vidurval lill utbildning som påbörjas . Jag förordar atlregeringen bereder tillfälle all ta del av vad jag nu har anfört. Jag avser atl möjligt återkomma med förslag omen definitiv ordning för s. k. lottningsgaranti. Detta förslag bör kunnaföreläggas i sådan lid att nya regler skall kunna lillämpas vidurval lill utbildning som börjar . Innan jag går in på frågorna rörande forskning ochforskarutbildning med anknytning till budgeten för /82 vill jaghelt kort belysa utvecklingen av resurserna för forskning och utvecklingsarbete(FoU) i vår omvärld samt ge en bild av vår egen FoU-budgel innevarandebudgetår. (andDevelopment) har redovisat resultatet av en undersökning avFoU-resurserna inom . Denna undersökning visar att de länder inomOECD som satsar mest på forskning och utveckling är . ,, och . sal-sades idessa länder sammanlagt mer än på FoU. Deltabelopp motsvarar ungefär den svenska bruttonationalprodukten (BNP) för år1977. De nordiska länderna satsade tillsammans ca 2,8miljarder dollar, varav svarade för (humanistiskoch samhällsveten- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 382 skapligFoU ingår dock inle i de svenska uppgifterna lill OECD-statisli-ken). Förär 1977 har för del FoU-resursernas andelav BNP uppskattats lill . Inom överträffas denna nivå avFörenta staterna (2,). (2,), FörbundsrepublikenTyskland (2,). () och ().Japan ligger på samma nivå som (), medan andel är1,. För övriga är andelen . Energiforskning och forskning för främjande av hälso-och sjukvård hör till de ändamål som genomsnittligt ökar mest inomOECD-länderna. SCB har genomfört en analys av statsbudgeten /81 med avseende på anslagen till forskning och utveckling (SCB1980-05-12 Statliga anslag lill forskning och utveckling /1981). Enligt SCB: s analys kommer de sammanlagda slalligautgifterna för FoU /81 att uppgå lill ca 5960 milj.kr.Det innebär en ökning med 550 milj. kr. eller jämfört med närmastföregående budgetår. /76 har FoU-utgifterna därmed ökatmed nästan 2900 milj. kr. räknat i löpande priser. Huvuddelen av anslagen går till FoU-verksamhet inom landet. Mera betydelsefulla undanlag ärdrygt 140 milj.kr. till inlernationellt utvecklingssamarbete och ca 195 milj.kr. tilleuropeiskt samarbete inom rymdforskning (). kärnforskning ().astronomisk forskning () och molekylärbiologi (CEBM). Som framgår av följande tabell kanaliseras nära trefjärdedelar av FoU-anslagen genom tre departement, nämligen , induslrideparlemenlel (inkl.affärsverken) och försvarsdepartementet . Beräknade FoU-anslag i budgetpropositionen. (inkl. affärsverk) Prop.1980/81:100 Bilaga 12 383 Vid en ändamålsindelning av FoU-anslagen framgår attden största andelen, , anvisas för att främja allmän vetenskapligutveckling, framför allt forskning vid universitet och högskolor. Ca 16 procentav FoU-anslagen ägnas ät försvarsforskning. avsätts tillfrämjande av forskning inom energi- och vattenförsörjningsområdel. BeräknadeFoU-anslag i budgetpropositionen /81. Ändamål Mkr, Procent 1.Jordbruk, skogsbruk, jakt, fiske Fysisk miljö,naturvård Socialvård,social miljö, trygghet Kultur,massmedia, fritid Utforskningav jorden och atmosfären Samtliga ändamål 5958 100,0 Av denna korla redovisning framgår atl redan nubetydande belopp satsas på forskning i . Förslagen i åretsbudgetproposition innebär all /82 ytteriigare sammanlagt ca 125milj.kr. anslås för forskning. Vidare kommer förslag omylterligare förstärkningar inom forskningsområdet atl läggas fram i särskildapropositioner rörande dels statliga stödåtgärder för leknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, dels förslag tillnytt energiforskningsprogram saml dels forskning inom jord- ochskogsbruksområdel. Tabellerna ger emellertid enligt min mening ocksåanledning till en reflexion av annat slag. De visar all över 2 miljarder kr.anslås till sektoriell forskning med i huvudsak malemalisk-nalurvetenskapligoch teknisk inriktning. Jag har därvid inte tagit medutbildningsdepartementets anslag till forskning. Dessa syftar ju bl. a. lill att finansiera en utbyggnad av forskningsresurserinom högskoleorganisationen i form av forskningspersonal, utrustning m. m. somseklorsforskningen skall kunna repliera på. De forskningssatsningar som görs inomindustrin är inte heller medräknade. Även dessa torde i betydande ulslräckningvara inriktade mol naturvetenskap och teknik. Jag utgår ifrån alt såväl densektoriella forskningen som industriforskningen kommer alt behålla sinnuvarande nivå eller växa yllerligare. Delta kommer atl slälla stora krav påhögskolans forskningsorganisa- 1980/81:100 Bilaga 12 384 tion,inte minst när del gäller ulbildningen av forskare. Jag erinrar här om vad jag har anfört om den vikandeforskarrekryteringen lill främst naturvetenskapliga och tekniska områden. Behovelav atl förslärka högskolans forskningsorganisation är mot denna bakgrunduppenbar liksom också angelägenhetenav all låta merparten av sådana förstärkningar gå tillmatemalisk-nalurvetenskaplig och leknisk forskning och forskarutbildning. 1 den proposition om inriktningen avforskningspolitik m.m. som jag avser atl föreslå regeringen alt föreläggariksdagen återkommer jag med en utförligare analys av sambandenmellan satsningar på sektoriell forskningoch forskning och forskarutbildning inom högskolan. Jag förordar i delföljande all resurserna för forskning och forskarutbildning inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde förstärks med ca 70 milj. kr. Vid fördelningen av de tillkommandeforskningsresurserna har jag i mina förslaglagt särskild vikl vid forskning och kunskapsuppbyggande som har långsiktig betydelse för utveckling av det svenskanäringslivets konkurrenskraft. Detinnebär alt merparten av resurserna läggs på naturvetenskaplig och tekniskforskning och forskarutbildning. Men även humanistisk och samhällsvetenskapligforskning och utbildning har viktiga uppgifter i detla sammanhang. Jag tänker då särskilt på värt behov avkunskaper i språk och om andrakulturmönster, vikliga delar i en utveckling av internationell konkurrenskraft. Jag vill dessulom erinra om vadjag har anfört i tidigarebudgetpropositioner om vårt behov av humanistiska och samhällsvetenskapliga kunskaper för att utvecklaetl väl fungerande samhälle.Forskningssatsningar som riktar sig till endast en del av vetenskapssamhället skapar kunskapsluckor lill skada för samhällsutvecklingen. Det är enligtmin mening angeläget att vara uppmärksam på effekter av detla slag också i enlid när det är nödvändigt alt göra hårda prioriteringar. Jag förordar därför idel följande också vissa förstärkningar av humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning. Svensk medicinsk forskning intar eninternationellt framträdande position.Det är viktigt både för utvecklingen av vår vårdverksamhet och ur industriell synvinkel atl denna forskning kanbibehålla sin slagkraft. Jag harsökt beakta della i del följande vid fördelningen av resurstillskottet. Av det föreslagna medelstillskollel avser ca 12,5milj.kr. en allmän förstärkning avbasresurserna inom högskolans forskningsorganisation. Det är enligt min mening ytterst angeläget altdessa resurser verkligen kommer forskningen till del och inte utnyttjas för alt kompensera resurs-bortfall till följd av besparingar inom andra delar avhögskolans verksamhet. En anvisning på 5 milj. kr. föreslås förupprustning av de vetenskapliga biblioteken.Därvid har jag också beräknat vissa medel för en förstärkning av museiverksamheten för de humanistiskafakulteterna. Vidare förordar jag en uppräkning med 10 milj.kr. av de medel som är avsedda atlmöjliggöra universitetslektorers (motsv.) 1980/81:100 Bilaga12 385 De två sistnämnda anvisningarna kan för följandebudgetår komma atl användas för ålgärder med syfte att öka rörligheten inomhögskolans forskningsorganisation. Antalet utbildningsbidrag för doktorander ärfortfarande relativt lågt i förhållande till antalet studerande inom forskarutbildning.UHÄ redovisar i sin anslagsframställning dels en sjunkande rekrytering lillforskarutbildningen, dels en låg genomströmningstakt inom denna. Del ärviktigt att såväl stimulera rekryteringen till forskarutbildningen som attförbällra de ekonomiska förulsältningarna för de studerande alt fullföljastudierna ulan onödig tidsutdräkt. 1 överensstämmelse med UHÅ: s förslagförordar jag därför att antalet utbildningsbidrag för doktorander ökas med 90. Medlen för forskningsanknytning och konstnärligt utvecklingsarbeteföreslås förstärkta med I milj. kr. Jag kommer i del följande att förorda inrättande avtjänster som professor (22) inom områdena etnologi, särskilt nordeuropeisk,italienska, administrativ dalabehandling, freds- och konfliklforskning, molekylärgenetik, allmän medicin, samhällsodonlologi, aslrofysik, belysningslära,högspänningsleknik, tillämpad materialteknologi samt ytors fysik och kemi. har i sin anslagsframställningprioriterat en ökning av basresurserna framför nya professurer, vilket jag hartagit hänsyn till när jag har fördelat tillgängliga medel. Vidare för jag fram förslag om omvandlingar ochomprioriteringar, inom givna resurser inom en rad områden, vilka redovisasunder berörda fakul-telsanslag. Vid medicinska forskningsrådet bör inrättas en tjänstsom professor (22) i hälso- och sjukvårdsforskning med särskild inriktning påutvecklingsländerna. För forskningsrådsorganisationen beräknar jag enmedelsökning om sammanlagt ca 21 milj. kr. Därtill kommer en fortsatt ökning avmedlen för dyrbar vetenskaplig utrustning med 10 milj.kr. till 35 milj.kr. Såväl UHÅ som forskningsråden och forskningsrådsnämnden(FRN) har i sina anslagsframställningar tagit upp vissa övergripande frågor somjag vill kommentera här. Regeringen planerar som jag har nämnt alt våren1982 lägga fram en forskningspolitisk proposition. Som elt led iförberedelserna inför denna proposition har några myndigheter fått i uppdragatt svara för vissa utredningar och kartläggningar. Resultaten av dessa skallföreligga . Hur svensk FoU-statistik skall utformas och redovisasför att möta olika intressenters behov av information och planeringsunderlagutreds av FRN. och har regeringens uppdrag att granskahur högskolans kostnader för forskningsprojekt lämpligen skall redovisas. Om 25 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 386 projeklredovisningenskall inordnas i högskoleenheternas befintliga ekonomiadminislrativa rutinerkan vissa praktiska problem uppkomma och kanske även krav på syslemändringar.UHÅ har därför på detta område inlett en försöksverksamhet inom denmatematisk-naturvetenskapliga fa-kullelen i . Elt uppdrag till UHÅ alt utforma program fördisciplinorienterade fakulteter fullgörs i en första etapp vid Chalmerslekniska högskola och inom de humanistiska och samhällsvetenskapligafakulteterna vid i . Frågan om elappavgångar i forskarutbildningen prövas avUHÅ inom ramen för ell regeringsuppdrag. UHÄ har också i uppdrag att utreda hurforskarutbildningen skall dimensioneras och inriktas med hänsyn dels till debehov som högskolan, sektoriella organ och samhället i övrigt har, dels lill destuderandes önskemål. elt av planeringsunderlagenför bl. a. forskarutbildningens dimensionering, ses över av SCB i samråd medUHÅ. Forskningssamverkanskommiltén (FOSAM) har i december1980 avlämnat sill huvudbetänkande (SOU 1980:46) remissbehandlas f.n. Kommittén (U 1979: 10) om forskningens ochforskarutbildningens situation i den nya högskolan kommer all avlämna sittbetänkande . Denna utredning behandlar också enligt tilläggsdirektivfrågan om forskarutbildningens meritvärde. FRN har regeringens uppdrag all inför en kommandeforskningspolitisk proposition lämna elt underlag om innehållsligaprioriteringar i forskningsverksamheten. UHÄ anger att verket i nästa anslagsframställningkommer atl redovisa en flerårsplan för forskning och forskarutbildning inomalla fakulteter. En sådan flerårsplan skulle givelvis utgöra etl mycketvärdefullt underlag för arbetet med den kommande forskningspoliliskapropositionen. Vikliga faktorer som måsle beaktas i en flerårsplan förforskning och forskarutbildning inom högskolan är bl. a. möjligheterna lillprofilering och arbetsfördelning mellan olika högskoleenheter samtmöjligheterna till omdisposition av nuvarande resurser, I.ex. omprövning avinriktningen av ledigblivande professurer. Jag utgår från atl även övrigaberörda myndigheter kommer att ha intresse av all få sina långtidsplanerprövade i det sammanhanget och därför kommer alt presentera genomarbetadeförlsag till lång-lidsplaner i anslutning lill nästa års anslagsframställning. UHÄ redovisar i årets anslagsframställning förslag tilllångtidsplanering för vissa fakultelsområden. Jag vill här erinra om vad jag iföregående års budgetproposition anförde rörande möjlighelerna att ta ställningtill utbyggnadsförslag för enstaka fakultelsområden-utan tillgång tillmotsvaran- . de beslutsunderlag för övriga områden. Dagens ekonomiska läge harsnarast ökat svårigheterna alt göra bindande utfästelser för vissa verksam- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 387 hetsområdenutan alt ha kännedom om vilka resurskrav inom andra områden som därigenomskulle bli svåra eller eventuellt omöjliga alt tillgodose. Forskningsprojekt rörande jämställdhets- och kvinnofrågorbedrivs inom ett stort antal institutioner. Inom områdenakvinnolitteratur resp. kvinnohistoria pågår mer kontinuerligforskningsverksamhet vid universiteten i och . Viduniversitetet i finns f. n. en personlig forskartjänst. Innehavaren avdenna tjänst avgår med pension . Jag kommer i det följande attunder anslaget D 16. Samhällsvetenskapliga fakulteterna beräkna medel för enfortsättning av verksamheten vid i . 1 anslutning till dekvinnohistoriska samlingarna vid i bedrivs sedan längeforskning i kvinnohistoria. Ledare för verksamheten var intill sin bortgånghösten 1980 professor . Det är enligt min mening önskvärt alt forskningeni kvinnohistoria kan utvecklas vidare. Jag anser också att det är angeläget attforskning kring jämställdhets- och kvinnofrågor ges en fastare ställning. Jagutgår frän att UHÅ och berörda forskningsråd i sina anslagsframställningar /83 kommer att lägga fram förslag härom. Bl, a. forskningspolitiska proposition(prop. 1978/79: 119) diskuterades högskolans roll i det svenskaforskningssystemet. Jag framhöll där atl det i etl ur forskningssynpunkt litetland som är i högsta grad angelägel alt de resurser som finnstillgängliga för forskning och utvecklingsarbete utnyttjas så rationellt sommöjligt, 1 de flesta läll torde det därior vara lämpligast atl forskningoavsett finansieringskälla utförs inom högskolan och inte I.ex. Jag kommer i det följande atl föreslå all institutet försocial forskning inordnas i i och alt resurserna för institutets verksamhet ökas. Detta bör bl. a. utgöra ett värdefullt tillskotttill den samhällsvetenskapligaforskningen och utbildningen vid och ge förbättrade möjlighelerför institutet till samverkan med andra forskningsområden. I detföljande för statsrådet och jag upp de besparingar vi fört fram ipropositionen (1980/81:20) ombesparingar i statsverksamheten m.m. med tre ändringar. Med anledning avriksdagens beslut (UbU 1980/ 81: 15, rskr 1980/81: 120) i anledning avnyssnämnda proposition beräknar jag sålunda inte någon besparing genom nedläggningav kemistlinjen i ' /. I ställetberäknar statsrådet en motsvarande besparing inomfrilidspedagogutbildningen. I stället lör besparing genom nedläggning avmatematikerlinjen i beräknar statsrådet en motsvarande besparinginom förskollärarutbildningen i Vä.xjö. För arkitektlinjen vid iLund räknar jag med en minskning med endast 30 av befintliga 60antagningsplatser. Den i nyssnämnda proposition beräk- Karlong: S. 397, rad 6 kol. 2 Står rad 16 kol. 2 " rad 27 kol, 2 " I 334 Rättat till: 1 302 10262 " 1074-' Prop.1980/81:100 Bilaga 12 388 nadebesparingssumman inom sektorn för utbildning för tekniska yrken viduniversitetet i kvarstår dock i sinhelhet. 1 den nyssnämnda besparingspropositionen har som ettled i de generella besparingarna, som ej är kopplade till dimensioneringsminskningar, en besparing av 15 milj. kr.beräknats under anslaget lill lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna.Besparingen är elt uttryck för den totala besparingseffekt som eftersträvas.Enligt uppdrag av regeringen utreder ochUHÅ f. n, frågan om hur besparingen skall genomföras. 1 avvaktan på resultatetav myndigheternas utredning bör regeringen inhämta bemyndigande alt slutligt avgöra huruvida besparingen ut inom lokalkostnadsanslaget eller genom andra generellabesparingsåtgärder. 1 överensstämmelse med vad jag har anfört i prop.1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. beräknas för varjemyndighet i det följande en besparing till följd av krav påförvallningsrationalisering (jfr prop. 1980/81:20 s. 16, UbU 1980/81: 12 s.18). Såvitt gäller sektors- och fakulletsanslagen lill högskolan har jag därvidräknat med en besparing av sammanlagt . Jag har fördelat dennabesparing helt i proportion till UHÄ: s fördelning av den motsvarande besparingav . som ämbetet har lagt fram. Jag vill stryka under att avsiktenmed besparingen är atl en rationalisering av högskoleenheternas centralaförvaltningar och institutionellaorganisation skall åstadkommas utan atl de uppgifter som skall fullgörasgentemot institutioner och myndigheter eftersatts. Det ankommer pähögskolestyrelserna att besluta hur besparingen skall genomföras. För att bereda ekonomiskt utrymme åt lidigare påbörjadereformer och ett mindre anlal nya sådana har jag vidare beräknat ytterligarebesparingar i förhällande till nyssnämnda besparingsproposition om sammanlagt . De ytterligare besparingarna sker till följd av tidigare beslutadedimensioneringsminskningar inom sektorn för administrativa, ekonomiska ochsociala yrken (.) ochsektorn för kultur- och informationsyrken (. ), minskade kostnader perårssludieplals inom sektorn för vårdyrken (. ), inom sektorn förkultur- och informationsyrken (42000 kr.loch inom enstaka kurser (. ).Dessa besparingar överensstämmer med UHÅ: s förslag i anslagsframställningen.Vidare beräknar jag en ylterligare besparing (.) genom nedläggningenav kemist- och matematikerlinjerna i , Jag beräknar också en besparingtill följd av en minskning av utbildningen i enstaka kurser med 207årsstudieplalser (I . För den utbyggnad av tandläkarutbildningen viduniversitetet i . som jag anmäler i det följande, skapas etl ekonomisktutrymme, såvitt gäller driftkostnaderna, genom den successiva nedläggningen avtandläkarutbildningen m. m. vid institutetsenhet vid Holländargaian i . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 389 Nödvändigheten av att i forlvarigheten beredaekonomiskt utrymme för de reformer avseende sjukgymnastutbildning ochfolografutbildning som jag i del följande föreslår leder lill alt ell besparingsulrymme under följandebudgetår måsle anses vara inlecknat för dessa ändamål. Jag räknar därför medalt besparingar lill följd av lidigare beslutade dimensioneringsminskningarinom sektorerna för tekniska yrken, administrativa, ekonomiska och sociala yrkenoch kultur- och informationsyrken av sammanlagt . under budgetåret1982/83 och . under /84 skall användas för nämndaändamål. Frågan om besparingar inom sektorn för utbildning förundervisningsyrken berörs ylterligare av statsrådet vid hennes anmälanav ifrågavarande anslag. Med anledning av förslag i budgetpropositionen 1980beslöt alt utbildningsslandarden per årssludieplals inom del tidigareområdet med frilt tillträde i högskolan skulle höjas med resurser motsvarande2570 årsstudieplalser under budgetåren 1980/81-1982/83 (prop.