prop · G403126 · 1980-12-31 00:00:00 — omarbetsmarknadspolitikens framtida inriktning; Regeringenföreslår atl antaga de förstag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Iproposifionen anges de allmänna riktlinjerna för arbetsmarknadspolitiken under1980-talet. Tyngdpunkten i propositionen ligger på förslag som är ägnade atlförbättra arbetsmarknadens funktionssätt och underiätta den ömsesidigaanpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Förslagenär inriktade på atl effektivisera de arbelsmarknadspolitiska insatserna och altförmå arbetsgivare och arbetssökande all la elt ökal ansvar för anpassningen påarbetsmarknaden. I propositionen redovisas åtgärder som syftar lill atl påverkaarbetsgivarna att snabbare acceptera den befintliga arbetskraften.Möjligheterna alt i detta syfte upprätta kontrakt mellan arbetsgivare ocharbetsförmedling skall utredas. Förslag läggs fram om att höja bidraget föranställning med lönebidrag i samband med övergång från skyddat arbete tillanställning på den reguljära arbetsmarknaden. Ett nytt rekryteringsstöd tillföretag som anställer långtidsarbetslösa ungdomar föreslås. En utredning skallse över möjlighelerna till samordning och samverkan mellan anpassningsgrupperoch lokala skyddskommittéer. I proposifionen pekas på behovel av alt se över fillämpningsreglernaför ekonomisk ersättning vid arbetslöshet. Åtgärder föreslås för all underlättaden yrkesmässiga och geografiska rörligheten. Vikten av en effektiv arbetsmarknadsutbildningunderstryks, liksom alt tillräcklig ekonomisk kompensation utgår vidarbetsmarknadspoliliskl motiverade flyttningar. Ungdomar mellan 18 och 20 årges vidgade möjligheler alt della i arbetsmarknadsutbildning. a. atl flyttningsbidragen görs skattefria. I syfte alt underlätta förförtidspensionerade ungdomar alt pröva etl 1 I980I8I. Prop.1980/81:126 2 arbeteföresläs vidgade möjligheter till vilande förtidspension. Frågan omföreträdesrätt lill äleranställning hos lidigare arbetsgivare vid byte avanställning skall utredas. Särskildainsatser föreslås för alt underlätta omställningen i samband med lokalasysselsättningskriser och främja överföring av arbetskraft från lillbakagåendeföretag och branscher lill långsiktigt säkrare arbetstillfällen inom expansivaförelag och branscher. En fillfällig rekryleringsslimulans föreslås ulgå tillindustriföretag som utökar sin personalstyrka.Rekryleringsslimulansen motsvarar en befrielse från arbetsgivaravgifterna försådan personalökning. Iproposifionen anges riktlinjer för en parlamentarisk ulredning med uppgift allse över arbetsmarknadsverkels ansvarsområde och organisation. Dessulom läggsfram förslag om riktlinjer för det fackliga inflytandet på frägor om statligtarbetsmarknadsstöd. Prop.1980/81:126 3 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs atl anvisningarna lill 19 § kommunalskallelagen (1928:370) skall hanedan angivna lydelse. Socialhjälp,begravningshjälp saml underhåll, som lämnats fånge eller pafient å hospital, m.m. dyl. är icke atl hänföra lill skattepliktig inkomst. Delsamma gäller i frågaom till föreningar influtna medlemsavgifter. Medskadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade ägerutfå ersättning för skadeslånd vartill han är berättigad på gmnd av personskada(överfallsskydd o. Ersättninglill följd av personskada som utgår i annan form än periodisk utbetalning(engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur ulgörskattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i dennalag. Omengångsbelopp, som utgär till följd av personskada, ulgör ersättning förframtida föriust av skattepliktig inkomst, skall dock av beloppetavräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skatlskyldig tvä eller flersådana engångsbelopp fill följd av samma personskada, skall vad som harsagts gälla varje sådanl belopp. Vad som avräknas från ett eller fleraengångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommande falltillsammans med vad som avräknats lidigare år - för samma personskadasammanlagt icke översliga femlon basbelopp enligl lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Härvid skall avräknad del av etl engångs-, belopp uttryckas i detbasbelopp, som har fastställts för januari månad det beskattningsår under vilkelengångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning. Utbytessådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada och Ulgörskaftepliktig intäkt enligl 32§ 1 mom., mol engångsbelopp, gällabestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytesannan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig inläkt enligt 32§ 1mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upplagas såsomskattepliktig inläkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nusagts mot engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt. Lön,som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16§andra eller tredje stycket lagen (1962: 381) om allmän försäkring äger uppbäraarbetslagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, ärskaftepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburnaersättningen från även som annan därifrån uppburen ersättningi anledning av kostnad för den anställdes räkning atl betrakta somskatlepliklig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig förarbetsgivaren, därest den till den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden ulgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift iförvärvskälla. Ersällning, som annorledes än i form av pension eller annanlivränta ulbelalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall,då arbetsgivaren står s.k. självrisk enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbetsska-' Senaste lydelse1978:52. 1980/81:126 4 deförsäkring, räknas lill skattepliktig inkomst enligt degrunder som skulle hava gällt vid försäkring enligl sistnämnda lag. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatteplikt föreligger icke för bi- Skattepliktföreligger inte för bidrag från stal eller kommun, vdka drag från stateller kommun, som enligl av regeringen eller av statlig utgår enligt avregeringen eller av myndighel meddelade bestämmel- slallig myndighel meddelade beser utgå, i samband med ulbildning stämmelser, i samband medutbild-eller omskolning, till arbetslösa och ning eller omskolning, fillarbets-partiellt arbetsföra saml med dem i lösa och partiellt arbetsförasaml fråga om sådana bidrag likställda i med dem i fräga om sådana bidragden män bidragen avse traktamente likställda i den mån bidragen avser ochsärskilt bidrag. Skatteplikt fö- traktamente och särskill bidrag,religger ej heller för bidrag som ut- Flyttningsbidrag enligt arbets-går enlig förordningen om bidrag marknadskungörelsen (1966:368)till vanföra ägare av motorfordon. och flyttningsstöd enligt förordningen(1979:632) om regionalpolitiskt stöd utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag ellerstöd är avsett att täcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag somutgår enligt lagen (1960:603) om bidrag fill vissa handikappade ägare av motorfordon. Statsbidrag, som utgår till näringsidkare för hansnäringsverksamhet, är icke skattepliktig inkomst, om bidraget använts för attbestrida kostnad för vilken rätl till avdrag icke föreligger vare sig direktsåsom omkostnad eller i form av årliga värdeminskningsavdrag. Har bidragetanvänts för atl bestrida sådan kostnad i verksamheten som är på en gångavdragsgill vid laxeringen, utgör bidraget skattepliktig intäkt. Är den kostnadför vilken bidraget utgår avdragsgill vid taxeringen för lidigarebeskattningsår än det då bidraget skall upptagas som intäkt, får denskatieskyldige i stället åtnjuta avdrag för kostnaden vid laxeringen för del årdå bidraget upptages som intäkt. Yrkande härom skall göras i deklarationenavseende det beskattningsår dä yrkande om avdrag eljest enligl denna lag förslskolat framställas. Återbetalas bidrag, som upptagils som inläkt, får denskatteskyldige göra avdrag för det återbetalade beloppet. Har bidraget använtsför att anskaffa tillgång, för vilken anskaffningskostnaden får avdragas genomärliga värdeminskningsavdrag, skall vid beräkning av värdeminskningsavdragsåsom anskaffningskostnad anses endasi så slor del av kostnaden som icketäckts av bidraget. Är bidraget slörre än del laxeringsmässiga restvärdet förtillgången, skall elt belopp motsvarande skillnaden utgöra skattepliktig inläktför mottagaren. Återbetalas slalsbidrag, som påverkat beräkningen avanskaffningskostnaden i nu avsett hänseende, får tillgångensavskrivningsunderlag ökas med vad som återbetalats, dock med högst det beloppvarmed beräkningen påverkats. I den mån slalsbidrag enligt vad nyssföreskrivits utgjort skattepliktig intäkt, får den skatieskyldige vidåterbetalningen lillgodoföra sig avdrag för den del som sålunda utgjort 1980/81:126 5 Har bidraget använts för atl anskaffa lillgångar avsedda föromsättning eller förbmklning (lager), ulgör bidraget skattepliktig intäkt, menskall å andra sidan vid tillämpning av 41 § och anvisningarna till nämndaparagraf den del av lagret för vilken anskaffningskostnaden täckts av bidrageticke medräknas vid värdesätlningen av tillgångama. Återbetalas statsbidrag, somanvänts för anskaffande av lagertillgångar, får den skatieskyldige göra avdragför del återbetalade beloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skall därvidanses ökat med del återbetalade beloppet. Vad som ovan sagts i delta styckeäger motsvarande tillämpning för statsbidrag i form av amorteringsfriii lån(avskrivningslån). Omställningsbidrag enligl arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) och kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Slöd som staten lämnarlill företag i form av lån, för vilkel återbetal-ningsskyldighelen är beroendeav företagels framlida resultatutveckling eller annan liknande omständighet,skall inte anses som skattepliktig inkomst. Regeringen kan dock, om synnerligaskäl därtill föreligga, på ansökan av företaget besluta alt lånebeloppet skallanses utgöra skatteplikfig intäkt i företagels näringsverksamhet. I beslutetskall anges om lånet i sin helhel skall utgöra skatlepliklig intäkt under detbeskattningsår då lånet ställes till företagels förfogande eller om utbetalatlånebelopp skall utgöra skattepliktig intäkt under beskattningsår fill vilketutbetalningen är hänförlig. Återbetalas lån, som i enlighet med beslutetupptagits såsom skattepliktig intäkt, får företagel göra avdrag för delåterbetalade beloppet. Skatteplikt föreliggericke för engängsbidrag som utgår i samband med arbelsplacering som ulgör led iarbetsmarknadsstyrelsens omhändertagande av flyktingar. Skattepliktföreligger ej heller för bidrag, som stiftelsen fullföljande av sitt ändamål utgiver för mollagarens ulbildning. Enligt46 § 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätt lill avdrag för bidrag tillbarns underhåll. Sådanl underhållsbidrag skall icke hänföras lill skattepliktiginkomst. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1983 årstaxering. 1980/81:126 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Åsling, Söder, Krönmark, ,, , , , , , , , , Propositionom arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning 1970-laletblev elt årtionde då ekonomierna i de utvecklade industriländerna utsattes försvära yttre och inre påfrestningar. Oljeprishöjningarna och den bestående högainflationen sammanföll med institutionella förändringar i det internationellabetalningssystemet och en växande protektionism. Överkapaciteten inom vissairaditionelll lunga industrigrenar tvingade fram en strukturomvandling medbetydande regionala och lokala problem som följd. Som en konsekvens av denallmänl låga efterfrågan, delvis till följd av den restriktiva ekonomiskapolitik som fördes inle minst i de stora länderna, kunde inte expansionen itillväxtbranscherna kompensera utslagningen i lillbakagående sektorer.Påfrestningarna pä den svenska ekonomin blev särskill stora p.g.a. vår storautrikeshandel och del slora oljeberoendet. Deförändringar som har skett i den svenska samhällsekonomin under 1970-talel harsuccessivt ändrat fömtsättningarna för sysselsättningspolitiken och denna harsom en följd av de växande ekonomiska obalansproblemen kommit all ta alltstörte resurser i anspråk. har fömtsättningarna för sysselsättningspolitikenäven i övrigt undergått förändringar. Den allmänt höjda ambifionsnivim ochuppgifterna i samband med atl en allt större del av befolkningen söker sig ulpå arbetsmarknaden har ökat kraven på åtgärder och framkallat behov av nyainsatser. Vidare har förändringar i beteendet både hos arbetssökande ocharbetsgivare medfört att arbetsmarknadens funktionssätt i väsentliga avseendenhar ändrat karaktär. Prop,1980/81:126 7 Delångsikliga slmkturella förändringarna har således inneburit växande problemför sysselsättningspolitiken. Till detta skall läggas att den svenska ekonominnu slår inför en konjunklumlveckling som kan komma alt medföra myckel storapåfrestningar pä sysselsättningen, d tillfälliga insatser avsysselsättningsskapande karaktär hålla nere arbetslösheten. De måste ocksåbekämpas med mer långsiktigt verkande insatser som lar hänsyn fill deförändrade förhållandena på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin. I regeringsförklaringenden sägs alt "kommer all föreläggas förslag lillriktlinjer för den framtida sysselsättningspolitiken". Jag vill härunderstryka atl ansvaret för den fulla sysselsättningen delas av flera sektorerinom den ekonomiska politiken; i första hand arbetsmarknadspolitiken, industri-och regionalpolitiken och den generella ekonomiska politiken. Del är emellertidinte praktiskt möjligt atl vid ett och samma tillfälle förelägga riksdagenförslag pä alla dessa områden. Skilda förslag av belydelse för den samladesysselsättningspolitiken måste därför läggas fram i olika omgångar. Chefen förindustridepartementet har presenterat förslag om inriktningen avindustripolitiken. Enligt vad jag har inhämtat kommer chefen förindustridepartementet dessutom atl under nästa budgetår redovisa förslag påregionalpolitikens område. Vidare kommer chefen för ekonomidepartemenlel atl isamband med kom-pletteringsproposilionen för /82 dra uppriktlinjer för den ekonomiska politiken i etl längre perspektiv. För egen dellägger jag nu fram förslag om den framtida inriktningen avarbetsmarknadspolitiken. Riktlinjernaför den svenska arbetsmarknadspolitiken drogs upp i prop. 1966:52, ochfastställdes av samma är (SU 1966:107,. rskr 1966:251). Propositionenbyggde på erfarenheter som hade vunnits under uppbyggnadsskedet avarbetsmarknadspolitiken sedan slutet av 1950-talel. Politiken och de olikainstrumenten har genomgått förändringar och successivt anpassatslill nya krav och förutsättningar. Av särskild betydelse är självfallet all detsedan mitten pä 1960-lalet växt fram två nya områden inomsysselsättningspolitiken, nämligen regionalpolitiken och industripolitiken.Även inom det arbelsmarknadspolitiska området har under 1970-lalet skelt storaförändringar. Vissa grundläggande nya lagar kom till, exempelvisanslällningskyddslagen och lagen om vissa anställnings-främjande ålgärder. Inomdet mer renodlat arbetsmarknadspolitiska området skedde, särskill under dendjupgående lågkonjunkturen , en markerad förskjutning iätgärdsinriktningen. Dessa förändringar har huvudsakligen kommit lill stånd iform av introduktion av nya åtgärder i akuta problemsituationer. Syftetmed föreliggande översyn av arbetsmarknadspolitiken är inle all granska varjeenskilt arbetsmarknadspoliliskl instrument. De nuvarandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har enligl min uppfattning en i huvudsakändamålsenlig utformning. Delta är en följd av att de enskilda åtgärdernasuccessivt har anpassats lill utvecklingen. Syftet med denna proposition Prop.1980/81:126 8 äri stället all ange den allmänna inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. Det ärmot bakgrund av utvecklingen , och de slora slmkturellaförändringar av den svenska ekonomin vi ser framför oss, vikligl all granskaomfattningen och sammansättningen av åtgärderna inom arbetsmarknadspolitikenoch mellan denna och övriga områden av sysselsättningspolitiken. Jag kommerockså atl i det följande föreslå sådana kompletteringar av denarbelsmarknadspolitiska medelsarsenalen som är nödvändiga med hänsyn till denaktuella utvecklingen både pä kort och lång sikt. Detfinns elt omfattande underlag för ställningstagande i mänga av de frågor somhar belydelse för arbetsmarknadspolitikens framlida utformning. Det föreliggerulredningar på olika områden som delvis överlappar varandra men som ocksåkompletterar varandra. Dessa utredningar har utgått från skilda förutsätlningaroch representerar olika synsätt. De förslag och rekommendationer som lagtsfram överensstämmer inte alllid, men ger fillsammans en mångsidig belysning ålolika aspekter av samma övergripande problemområde och ökar förutsättningarnaför alt välja lösningar som är väl genomarbelade. Sysselsättningsutredningentillsattes med uppgift att utreda den långsiktigasysselsättingspolitiken. Utredningen publicerade elt första delbetänkande,"Arbete åt alla" (SOU 1975:90) i anslutning fill 1975 årslångtidsutredning. avlämnade ulredningen ytterligare tvådelbelänkanden, "Arbete åt handikappade" (SOU 1978: 14) och Regionalpoliliskastödformer och slyrmedel (SOU 1978:62). överlämnadesysselsältningsulredningen sitt slutbetänkande "Sysselsättningspoli-fikförarbete åt alla" (SOU 1979:24). Utredningen har tagit inilialiv lill enlång rad försöksverksamheter och andra lyper av utvecklingsprojekt. Dessa hardelvis redovisats som särskilda rapporter i . Sysselsältningsulredningenhar genomfört ett värdefullt ulredningsarbete. På gmndval av utredningenslidigare betänkanden har regering och riksdag genomfört en rad reformer påarbetsmarknads- och regionalpoliu-kens områden. Sä lade t.ex. regeringen år1976 mol bakgrund av utredningens överväganden i delbetänkandet "Arbeleål alla" fram förslag om principerna för den framtida sysselsättnings- ochregionalpolitiken (prop. 1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr 79). Idelbelänkandel "Arbele ål handikappade" framförde ulredningen eltstort anlal förslag om olika åtgärder för att underlätta för sökande medarbelshandikapp alt få och behålla arbete. Bland de förslag som därefter harleft till beslut av (prop. 1978/79:73, AU. 1978/79:20, rskr Prop.1980/81:126 9 1978/79:186)är bl.a. den reformering av arkivarbelel och den halvskyddade sysselsällningensom genomfördes när dessa stödformer ersattes av den nyasysselsättningsformen anställning med lönebidrag. De tidigare i arkivarbelesysselsatta har därigenom fått normaliserade anställnings- och lönevillkor ochen förbättrad arbetsrättslig ställning genom atl de numera omfattas av bl.a.lagen om anställningsskydd. På gmndval av förslag frånsysselsältningsulredningen och en särskild organisationskommitté - den nyautredningen om yrkesinriktad rehabilitering m. m. (NYR) har en nyorganisation för den yrkesinriktade rehabiliteringen genomförts genom attsärskilda arbelsmarknadsinsliiul i arbetsmarknadsverkets regi inrättades /80. Bland de övriga reformer som genomförts efter förslag frånsysselsältningsulredningen ingår kraftigt förstärkta bidrag fillarbetshjälpmedel och handikappanpassning av arbetsplatser saml tillarbetsbiträden åt handikappade. Även stödet vid utbildning i förelag av äldreoch handikappade ökade fr. o. m. . förbättradesnäringshjälpen åt äldre och handikappade som vill arbeta som egna företagare.Handikappade ungdomar fick bättre möjligheter till slöd. beslutadesamtidigt om fler tjänster till arbetsmarknadsverket för ökade insatser förungdomar och arbetshandikappade sökande. År1979 fastställde nya riktlinjer för regionalpolitiken och fattadebeslul om förstärkta regionalpolitiska medel (prop. 1978/79: 112, AU1978/79:23, rskr 1978/79:435). De förändringar av regionalpolitiken som härvidfastställdes byggde i slor utsträckning på förslagen i deibetänkandet"Regionalpoliliska stödformer och styrmedel". Tyngdpunkteni sysselsältningsutredningens slutbetänkande ligger på områden som inle harbehandlats mer ingående i delbetänkandena. Del gäller i första handnäringspolitiken, den offentliga sektorns utbyggnad och finansiering, frågan omen sammanhållen sysselsätlningsplanering saml frågan om personalplanering ochpersonalrekrytering i etl sysselsättnings-politiskt perspektiv.Sysselsältningsulredningen utgår i sill slutbetänkande från deutvecklingstendenser rörande sysselsättning och ekonomi som redovisades ilångfidsutredningen (LU 78). Närdel gäller förslag på näringspolitikens område villjag hänvisa till denindustripolitiska proposition som jag redan har omnämnt. 1 övrigl vill jagframföra några allmänna synpunkler på utredningens slutbetänkande. Avdirekt avgörande betydelse för behandlingen av sysselsältningsutredningensslutbetänkande är del förhållande all fömtsättningarna försys-selsällningspoliliken i vissa avseenden drastiskt har förändrats under ochefter den lid ulredningen arbetat. Ulredningen har således i sina övervägandenutgått från det ekonomiska perspektiv som angavs i LU 78. Med ledning av deuppgifter om utvecklingen av den svenska ekonomin som finnstillgängliga i LU 80 kan det konstaleras all de utgångspunktersysselsättningsutredningen haft för sina överväganden i väsentliga stycken intelängre är giltiga. 1980/81:126 10 Det jag nu har sagt hindrar emellertid inle atl ävenutredningens slutbetänkande utgör ett mycket värdefullt arbete. Jag delar heltden starka värdering av sysselsättningsfrågorna som här kommer lill uttryck. Ivissa övergripande frägor. som t. ex. behovet av att påverka förelagensrekryte-ringsbeleende, harjag i de överväganden jag kommer alt redovisautgått frän den diskussion som sysselsättningsutredningen fört i sill slutbetänkande.Sysselsättningsutredningen har i enlighet med sina direktiv vall elt myckelbrett angreppssätt pä sysselsällningsfrägorna. Delta har avspeglats iutredningens förslag som på det arbelsmarknadspolitiska området i hög grad kanbetraktas som allmänna rekommendationer och uppslag. Ulredningens slutbetänkandehar därmed utgjort ell intressant principiellt underlag för reformarbetet inomarbetsmarknadsområdet. Jag vill erinra om all flera reformer som genomförtssedan utredningen presenterade sill slutbetänkande ligger väl i linje medulredningens intentioner. Det gäller framför allt frågorna om ungdomenssysselsättning och överbryggningen mellan skola och arbetsliv. En sammanställning av remissyttrandena översysselsältningsutredningens slutbetänkande redovisas i en inomarbelsmarknadsdeparlementel upprättad promemoria (Ds A 1981:4). E.xpertgruppen för utredningsverlisamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA) EFA tillsattes är 1967 av chefen för dåvarandeinrikesdepartementet för alt la initiativ till och biträda vid uppläggning avforskning och utredningsverksamhet rörande arbetsmarknadspolitikens effekter.Bland sina ledamöter och experter har EFA representanter förarbetsmarknadsdepartementet, (), statensarbetsgivarverk. (), i (LO), (), Centralorganisationen / SRsamt för universitetsforskningen och socialforskningsinstilulet. Deforskningsprojekl som EFA initierar och samordnar bedrivs av forskare vid olikaforskningsinstitut och universiletsinstilulioner i landet. EFA har ettsekretariat som förutom administrativa uppgifter fortlöpande bedriverforsknings- och utredningsarbete. EFA överlämnade sitt förstabelänkande "Atl utvärdera arbetsmarknadspolitik" (SOU 1974:29), somanmäldes budgetproposition. publicerades ell andrabelänkande, "Arbetsmarknadspolitik i förändring" (SOU 1978:60). Dessabetänkanden omfattar förutom avrapportering av resultaten från de forskningsprojeklEFA initierat och samordnat också försök alt tolkaoch sälta in resultaten i deras arbelsmarknadspolitiska sammanhang samt bedömabehov och inriktning av fortsatta forskningsinsatser på delarbetsmarknadspolitiska området. Ambitionen bör självfallet vara att efter hand somutvecklingen på arbetsmarknaden aktualiserar krav på nya ålgärder dra nytta avall den kunskap som bl.