prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — anser i likhei med kommittén alt ell samarbete mellanstatliga och kominunala myndigheter kan leda lill förenklingar och utarbetandeav anvisningar som kan bli lill god hjälp i det kommunala planläggningsarbelet.Del är enligl beklagligt om vägverkels tekniska anvisningarskulle uppfattas som en begränsning i den kommunala självstyrelsen. De äravsedda som slöd för kommunernas planering och bör ytterst syfta till entrafikmiljö som är både säker och i möjligaste mån enhetlig i olika delar avlandel. En alllför slor lössläppthet belräffande teknisk utformning tordeknappasl gagna trafikanterna, anför . 3.8 Underställning av kommunala beredskapsplaner ochskyddsrumsplaner Kommitténs förslag att slopaunderslällningsskyldighelen beträffande beredskapsplaner tillstyrks eller lämnasutan erinran av nästan samtliga remissinslanser som ytlral sig om förslagel.Bland dessa remissinslanser är överbefälhavaren, ,, , länsstyrelserna iSödermanlands. Väslernorrlands och Jämtlandslän. landstingskommunerna i och . Stockholms.Fagersta och kommuner samt . Enligt överbefälhavarens mening ärkommunernas verksamhei i krig i realiteten så styrd av olikaspecialförfatlningar alt det inle erfordras någon särskild prövning avberedskapsplaneringen. 1 praktiken samråder kommunerna med underplaneringens gång. Dessulom lämnar i samband med all förordnandeom beredskapsplanering sker ell planläggningsunderlag som klarlägger deloialförsvarsmässiga förutsättningarna för planeringen, t. ex, i fråga omutrymning och inkvartering m, m. Del ligger enligl ÖB en motsägelse mellankommitténs förslag å ena sidan all slopa underslällningsskyldighelen och åandra sidan all i lagen föreskriva samrådsskyldighel. Ett institut ersätts avett annat, men innebörden är all man ändå vill ha garantier för altplanläggningen får en betryggande utformning och blir samordnad med annantolalförsvarsplanläggning inom länet, dock anser ÖB all kommitténs förslag kanförordas och tillstyrker detla. Liknande synpunkter anförs av bl. att den kommunala beredskapsplanläggningen nu är genomförd i helalandel. Endasl de två nybildade kommunerna återstår allplanlägga. Inriktningen är alt lokala ledningsövningar genomförs vart Iredjeår. 1 samband härmed sker vid behov allmän planrevision. Prop.1980/81:80 100 denhel även vad gäller den allmänna planrevisionen. Denårliga revisionen av främsi personalplanen skall ske som hittills.Länsstyrelserna får även i fortsättningen omfattande uppgifler vad gällerrevision. Länsstyrelserna skall ge kommunerna planläggningsunderlag som motbakgmnd av mililär-befålhavarens-civilbefälhavarens gmndsyn för totalförsvaretinom länet ger inriktningen av den kommunala beredskapen. Kommunerna utbildasav vad gäller revision av planer och övas av vid delokala ledningsövningarna, där den reviderade planläggningen genomgås och övas.Kommunen skall under revideringsarbetet samråda med . Härigenomtorde synpunkter bli tillgodosedda, anför riksnämnden. i länanför att det i de allmänna anvisningama för beredskapspla.nlåggninguigivna av anges att de olika delplanernaskall överlämnas i koncept till och andra berörda länsmyndigheterför yttrande. Innan planen slutligen föreläggs fullmäktige för antagande börsamråd las med som då delges de synpunkler länsmyndigheternaanfört lidigare. Enligl ges härigenom ulan fastslällelseprövningtillfredsställande inöjligheler all påverka planläggningen så all den samordnasmed annan beredskapsplanläggning och försvarsverksamhel. i lännoterar beträffande samrådsskyldighelen att denna i kommitléns förslag lilländring i 7 ?! lagen om beredskap uttryckts så all vid planläggningkommunen eller landstingskommunen skall samråda med . För att fåen total bild av beredskapsplaneringen och för att kunna samordna denna medannan tolalförsvarsplanering föreslår all dessutom formelltsamråd sker belräffande planen i dess helhel, innan den antas av kommunen. i ärnågol mer tveksam lill förslagel all nu slopa underslällningsskyldighelen.Länsstyrelsen anser i och för sig att möjligheten all samrådsvägen påverka denkommunala beredskapsplaneringen i dess nuvarande omfattning utgör entillräcklig kontrollmöjlighet. erinrar emellertid om altförsvarskommillén enligl sina direktiv har all pröva lämpligheten av ochmöjligheterna att öka samordningen mellan civilförsvaret och den kommunalaverksamheten. har därvid i belänkandet (SOU 1979:42) Vårsäkerhetspolitik uttalat all del bör vara möjligl alt förbättra samordningen,om man på kommunerna lägger ett ökat ansvar för den lokala ledningen avcivilförsvars-verksamhet i krigslid och om viss planläggning för detta infogasi kommunernas fredslida förberedelser. Även i regeringens anvisningar för civilförsvaretsperspektivplan del 2 ges direktiv av samma innebörd. Med anledning härav anserlänsstyrelsen alt det finns anledning att överväga om inle frågan om dekommunala beredskapsplanernas underställande bör avgöras försl sedan resultatetav nu pågående ulredningar föreligger. Några remissinstanser berör bestämmelserna om statsbidragför bered- Prop.1980/81:80 101 i länanför att ett slopande av underslällningsskyldighelen också fordrar ändring avbeslämmelserna om statsbidrag, Enligl bör upprättade planersändas in till före utbetalandet av statsbidrag. anser all när samtliga kommuner upprälla!beredskapsplaner bör del 90-procenliga statsbidraget föras över lill alt avsekoslnaderna för revision av planen sorn enligt förbundet kan bli myckelomfallande vid en genomgripande omorganisation i en kommun. Endast ell par remissinslanseravstyrker kommitléns förslag ati slopa underslällningsskyldighelen. Enligl län.sslyrelsen i längäller för den kommunala beredskapsplanläggningen i mångt och mycket vadkommitién anför om skyddsrumsplanläggningen, nämligen allcivilförsvarslaktiska hänsyn måste beaktas. Även om beredskapsplanen - liksomskyddsrumsplanen - växer fram under fortlöpande samråd mellan kommun ochlänsstyrelse, är det rimligl att genoni underställningen laransvar både för civilförsvarslaktiska och övriga tolalförsvarslaktiska inslagi planen. Med hänsyn härtill avstyrker förslagel alt slopaunderslällning av kommunala beredskapsplaner. i harmed utgångspunkt i sin allmänna syn på underställningsinstitutel (se avsnitt3.1) svårt att dela kommitténs uppfattning all underslällningsförfarandelbelräffande de kommunala beredskapsplanerna ska slopas.Beredskapsplanläggningen är enligl synsäll inle en internkommunal angelägenhet ulan ell led i en planering för hela länet för all kunnamöta en beredskaps- eller krigssituation som kan få konsekvenser även utanförlänet. Givelvis finns det. anför , möjlighet för altredan i inledningen av och under planläggningsarbelet påverka och i viss månstyra planläggningen så att den fyller alla från totalförsvarssynpunktönskvärda krav och önskemål. Så skedde också under den lid arbetel medgrundplanläggningen pågick ute i kommunerna. Länsslyrelsens råd i syfle all fåinom länet likvärdiga och för totalförsvaret rält avvägda planer beaktadesberedvilligt av kommunerna. Av den anledningen uppstod inle några svårighetervid fastslällelseprövning av de kommunala planerna.Länsstyrelsen ifrågasätter emellertid om inle just del faktum all planernaskulle underställas för fastställelse underlättade samarbetet ochbidrog lill att planerna fick en för totalförsvaret lämplig utformning.Länsstyrelsen anser alt del i belänkandet redovisade uttalandet avkommunalrätlskommiltén rörande fastslällelse av de kommunalabered.skapsplanerna fortfarande bör beaklas. anser inle altlandstingskommunal och primärkommunal beredskapsplanläggning kan jämföras urunderslällningssynpunkl, eftersom landstingskommunen är länsläckande ochdärigenom något behov av statligt inflytande för alt ur totalförsvarssynpunktsamordna beredskapsplanerna inte föreligger. Landstingskommunen har dessutom en beredskapsplanläggare som är Prop.1980/81:80 102 inriklad på lolalförsvarsfrågor medan planläggningen hoskommunerna ska ulföras av personer som i huvudsak sysslar med andra spörsmåloch för vilka del kan vara svårt att sälla sig in i försvarsproblemaliken, Molbakgrund härav kan inle biträda kommitténs förslag om att kravetpå underslällning av beredskapsplanerna las bort. Frågan om underställning av s k y d d s r u m s p 1 a n er berörs endast av ell fåtal remissinstanser, bland dem överbefälhavaren,, I saml Stockliolms och Umeåkommuner. Samtliga anser i likhei med kommitién att underslällningsskyldighelenbör finnas kvar. Enligt överbefälhavaren vore del med hänsyn lillskyddsrumsplanernas nära samband med övriga civilförsvarslaktiska överväganden- t. ex. utrymningsplaneringen - olämpligt alt rycka lossskyddsrunisplaneringen från samlade ansvar för civilförsvarelsutformning i länet. ÖB avstyrker sålunda att underslällningsskyldighelenavskaffas. anför alt del i nuvarande läge måste ansesvälbetänkt att inle lägga fram förslag om slopad underslällningsskyldighet.Detla med hänsyn till slatsmakternas ställningstagande till betänkandet (SOU1978:83) Sjukvården i krig liksom lill de förslag som kan bli en följd av denpågående utredningen om sjukvårdens skydd i krig (SSIK). 3.9 Underställning av beslut om valkretsindelning m. m. Endasl ett fåtal remissinslanser lar upp kommitlénssynpunkter i fråga om beslutsordningen för valkrets- och valdislriktsindelningi kommunerna. I läntillstyrker kommitténs förslag all låta kommunerna beslula i dessaindelningsfrågor varefter fastställer beslulen. Enligllänsstyrelsen krävs i dessa frågor en viss statskontroll. Det kan, anför ,bli fråga om samordning av bestämmelser de olika kommunområdena emellan, menäven svårlästa regler som kräver vana all tolka reglerna och förtrogenhet medjust denna lagsliflning. redovisar vissasynpunkler som framkommit i samband med uppföljningskonferenser med företrädareför bl. a. länsstyrelserna efter del att de allmänna valen avslutats. Enliglverkel föreligger inle något avgörande hinder mol all likrikta förfarandet vidindelning i kommunval-kretsar med del som lillämpas vid indelningen ilandstingsvalkrelsar. Beslul skulle sålunda kunna fallas av kommunfullmäktigeoch därefter prövas och fastställas av . Administrativt lorde delenligl verket då vara lämpligl all kommunerna i god lid årel före valåret påminnsom skyldigheten att besluta om eventuell valkretsindelning. Belräffande indelningeni valdistrikt talar emellertid enligt verkets mening övervägande skäl för attbehålla nuvarande ordning. Dels förutsätter reglerna i 3 kap, 3 § vallagen enibland svår avvägning mellan motstridiga inlressen. a. vid denskälighetsbedömning som ligger i spännvidden mellan valdistriktens storlek ochsom både kan avse kostnadsaspekter och risker för valhemligheten. 1980/81:80 103 tveksamma fall kan det antas alt länsslyrelsensbeslulsbehörighet verkar för en enhetlig och väl avvägd bedömning, anförverket. Dels har valdislriktsin-delningen viss belydelse för indelningen itaxeringsnämndernas områden och bör enligl verkel av denna anledning liggaunder prövning. Verkel påpekar även all länsslyrelsens beslulkan överprövas av valprövningsnämnden saml all så också skell i några fall. biträderkommitténs överväganden beträffande beslul om valkretsindelning. 1 fråga omvaldistriklsindelningen framhåller kommunen all denna är en administrafivindelning för genomförande av val. Förfarandet liksom valdistriktens storlekregleras i vallagen. Med hänsyn härtill och då någon saniordning med landstingskommuneninte är aktuell beträffande valdislriktsindelning anser kommunen att någonunderställning av kommunfullmäktiges beslut inle behövs, 3.10 Underställning av beslut om renhållning avgångbana Remissinstanserna tar inte direki upp frågan om underslällningav beslul om renhållning av gångbana. Län.sslyrelsen i Västernorriands länanför dock -genom hänvisning till sill yllrande över belänkandel (SOU 1977:65)Kommunernas gatuhållning - all kommunerna även fortsättningsvis bör hamöjlighet att ålägga fastighetsägare all svara för gängbanerenhållningenulanför sin faslighel. I belänkandel hade föreslagils att denna möjlighelskulle avskaffas. 3.11 Underställning av instruktion för skolchef ochbiträdande skoldirek tör Kommitténs förslag allunderslällningsskyldighelen beträffande instruktion för skolchef ochbiträdande skoldirektör skall avskaffas behandlas av endasl ett fåtalremissinstanser. Av dem som uttryckligen tagit upp frågan biträder/änsstyre/sen i , lans landstingskommun samlStockholms och kommuner kommitléns förslag. anserdäremol alt dessa frågor, som enligl SÖ berör den statligaskoladministrationen, bör lösas i samband med den fortsalla beredningen avskoladministrativa kommitténs belänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration.Frågan kan enligt SÖ också bli aktuell i samband med nu pågående utredning omskolförordningens förenkling. 3.12 Underställning inom det landstingskommunalaområdet Kommitléns förslag i fråga omunderslällning enligl omsorgs-lagen tillstyrks eller lämnas i stort sett ulanerinran av flertalet av det tiotal remissinstanser som yttrat sig om förslagen.Bland dessa är I saml landstingskommunerna iStockholms. Prop.1980/81:80 104 som inte direktlar ställning lill förslagen anser dock i likhei med kommittén att desynpunkter som kommittén för fram bör bli föremål för en samlad bedömning iomsorgskommitléns arbele. HaUands läns landstingskommun anserdäremol alt förslagen bör genomföras utan all omsorgskommitléns förslag iövrigt avvaktas, landstuigskominun beklagar alt kommiltén inlelagt fram direkta förslag ulan utgått från att dess synpunkler kommer attbeaktas i omsorgskommitléns forlsalta arbete. Belräffande de olika delförslagenbetonar landstingskommunerna I och särskill förslagelalt slopa underställningen av omsorgsplaner. Enligt länslandstingskommun är arbetet med all la fram omsorgsplaner myckel tidsödande ochomständligt enligl nuvarande ordning. Genom alt omsorgsplaner ochlandstingskommunernas flerårsplaner ofta inte omfattar samma tidsperioder hardet enligl landstingskommunen även uppstått svårigheter allförverkliga en fastställd omsorgsplan på grund av ekonomiska realiteter.Landstingskommunen finner därför all landslingen fortsättningsvis bör gesfrihet all själva utforma sådana planer. läns landstingskommunframhåller all landslingen inom hälso-och sjukvårdsområdet själva fastställersina planer. Däremot gäller fortfarande underslällningsskyldighel förfastställelse av planer för omsorgs- och barnhemsverksamhet. Landstingskommunenser därför positivt på kommitténs förslag all slopaunderslällningsskyldighelen för planer inom dessa verksamhetsområden. I fråga om godkännande av inrättning för omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda anför läns landsliiigskommiin att man underflera år upplevt att de ätgärdsförslag företrädare för tillsynsmyndighetenframför myckel ofta präglas av lendenser lill långtgående cenlralbvråkratiskstyrning, i några fall kompletterad med påtaglig inkonsekvens, vilket förlandstingskommunens vidkommande medfört omfatiande merarbete, tidsförskjutningoch exlra kostander. Del är därför enligl landstingskommunernas meningangeläget att kommitténs förslag snarasl möjligt genomförs. Liknande synpunkteranförs avÖstergöllands låns landstingskommun. i länifrågasätter däremol om lidpunkten för att slopa godkännande av inrättning föromsorgen av vissa psykiskt utvecklingsstörda är den rätta. Enligt länsstyrelsenkommer troligen omsorgskommittén att föreslå att dessa inrättningar överförslill prlmärkommunalt huvudmannaskap. kan del i såfall kanske vara motiverat att behålla godkännandet, anför , somdock anser alt bestämmelserna bör mjukas upp. intaren någol tveksam hållning till kommitténs förslag i denna del. Förbundeterinrar om att antalet rörelsehindrade bland utvecklingsstörda personer ärmyckel slort. Hälften av cp-skadade är utvecklingsstörda. Det är därförnödvändigt att Prop.1980/81:80 105 inackorderingshem och bostäder för utvecklingsstörda harslörre ylor än normalbostadens. Slopande av kravel på rilningsgranskning fårenligt förbundet inte innebära att inackorderingshem och boendeenheter ejdimensioneras med hänsyn lill rörelsehindrades behov av tillgänglighet i helabostaden. En någol mer kritisk inställning lill kommitténs förslaginom omsorgsom-rådel redovisar i . Länsstyrelsenhänvisar till ell yllrande från socialkonsulenlerna i länet, vari till enbörjan framhålls all både vad gäller underslällning av plan för omsorgen,godkännande av inrättning saml underställning enligt barnavårdslagen det i ochför sig är positivt alt en förenkling av de komplicerade rutinernagörs. Att däremol frånhända sig ansvaret och helt eller delvis lägga över dettapå landsfingskommunerna anses däremol på sikl kunna fä oanade konsekvenser.Den helhetsbild som finns genoni tillsynsmyndigheterna kommer allförsvinna. anförs det vidare, komma alt föra med sig att det blirsvårare att se lill att människor får sitl vårdbehov tillgodosett på likagrunder oavsett vilken kommun man bor i. Kommitténs överväganden i fråga om underställning enliglbarnavårdslagen har i slorl sell inle mött någon kritik från remissinstanserna.Endast ell fåtal remissinslanser tar direki upp frågan. som tillstyrker alt underslällningsskyldighelen belräffandebarnhemsplaner slopas, framhåller all regeringens proposition 1979/ 80:172 omändrat huvudmannaskap för ungdomvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m. m.innebär vissa ändringar i socialtjänstlagen när del gäller barnhemsplaner ochtillsyn över barnhem. Stockhohns läns landstingskommun betonar vikten avkontinuerlig planeringssamverkan mellan kommuner och landstingskommunerbelräffande barnhemsverksamheten. i är såsom nyssnämnts något mer tveksam lill alt slopa underslällningsskyldighelen. Kommitténs förslag i fråga omunderställning inom utbildningsområdet berörs av ca 20 remissinslanser. Förslaget all avskaffa prövning avlokalbehovet för landstingskommunaia gymnasieskolor tillstyrks eller lämnasulan erinran av bl.a. landstingskommunerna i . och samt kominun. och kommuner, somockså tillstyrker förslaget, anser emellertid all prövningen bör avskaffas ävenför kommunala gymnasieskolor. Som motivering härtill anför kommun allstatsbidrag inte längre ulgår för sådan byggnation, är däremot kritisklill kommitléns förslag och anser all lokalbehovsprövning pågymnasienivå antingen helt bör las bort eller inle undergå någon förändringalls. Förslagel att enbart befria landstingskommunerna från denna kontroll pågrund av all dessa Prop.1980/81:80 106 kommuners andel av del totala skolbyggandet är relativtlitet anser kommunen vara ohållbart. Det borde enligt kommunen vara de sombygger minst som är i störst behov av rådgivning. Enligt kommunens uppfattningbör frågan lösas på så sätt att lokalbehovsprövning för gymnasieskolan ärfrivillig på samma sätt som den är frivillig för . Även länssty relsen i Skaraborgslän är av den principiella uppfattningen att de primär- och landstingskommunaiaskolbyggnadsfrågorna bör behandlas lika, Enligl kommer helaregelkomplexel för skolbyggnadsfiå-gor att ändras, varför någon separal åtgärdrörande landslingens gymnasieutbildningars lokalfrågor inte lorde krävas f. n. tar inle direktställning till kommitténs förslag, SÖ anser emellertid alt frågan omlokalbehovsprövning för landstingskommunal gymnasieskola bör behandlas ianslutning till beredningen av skoladministrativa kommitténs betänkande. Förslaget att slopaunderslällningsskyldighelen beträffande reglemente för f o I k h ö gs k o 1 atillstyrks eller lämnas ulan erinran av bl, a. laitdstliigskamiiiiineriia iStockholms. och län samtStockholms kominun. läns kmdsiiitgskommun framhåller därvid att ettslopande av underställningsförfaraiidet bör kunna innebära en förstärkning avfolkhögskolornas frihet och ge dem möjlighet att anpassa verksamhetsformernaefter lokala förhållanden. Enligt läns landstiiigskommuii har det vidutarbetandet av nya reglementen för landstingskommunaia folkhögskolor eftertillkomsten av folkhögskoleförordning visat sig svårt all hosskolöverstyrelsen få förståelse för den kongruens mellan reglementena ochkommunallagens föreskrifler som förutsatts i 11 S andra stycketfolkhögsko-leförordningen. som också är positiv till attslopa underslällningsskyldighelen. anser emellertid all förslaget börutsträckas lill att även gälla folkhögskolor med enskild huvudman.Statsmakterna bör enligt organisationen kunna uttrycka sin vilja beträffandesammansättning av folkhögskolas styrelse och dess förhållande till lärarråd ochkursråd i folkhögskoleförordningen ulan att varje skolas reglemente skallbehöva fastställas av . Enligl organisationen är della ellkonkret fall av lokal beslutanderätt och eliminering av omotiverad centralprövning, som bör vara ett riktmärke för decenlraliseringspoliliken. och 7'COavstyrker kommitléns förslag i denna del, SÖ påpekar att skoladministrativakommittén i en promemoria lagt fram förslag av sammainnebörd som slalskonlrollkommilténs. SÖ framhåller i yltrande över promemorianall SÖ i sill yllrande över folkhögskoleulredningens betänkande tillstyrkte attfolkhögskolors reglementen skulle fastställas centralt. Skälet härtill varenligt SÖ all skolformen i annat fall skulle riskera all på kort siktsönderfalla i två skilda skolformer, rörelsefolkhögskolor ochlandstingskommunaia folkhögskolor. 1980/81:80 107 kategorin skulle komma all regleras avkommunallagstiftiiiiigen. SÖ vidhåller sin uppfattning och avstyrker attunderstälhiiiigsskvldigheten slopas. TCO understryker alt alla folkhögskolorsammantaget bildar en sammanhållen skolform i så måtto att de lyder under sammaslalliga reglering. Därför var del, anför TCO. i förarbetena lillfolkhögskolereformen en självklarhet all likartat utövar sintillsynsfunktion vad gäller alt fastställa reglementena och några särskildaskäl härför har inte behövts. I övrigl ålnjuter enligt förordningen varjeenskild folkhögskola en långl gående frihet all vara helt avhängig denlivskraft som finns inom skolformen. Vare sig i tidigare folkhögskolereformereller den senaste har i dessa grundläggande avseenden gjorts åtskillnad mellanskolor med kommunala och enskilda huvudmän. TCO anser alt det inte heller iframliden finns anledning att göra det. Tvärtom bör enligt TCO det minimum avreglering som förekommer gälla lika för alla folkhögskoltir. TCO anser hellerinte all den kommunala demokratins utvidgning skulle hämmas av all de kommunalaoch landstingskommunaia folkhögskolornas reglementen fastställs avskolöversiyrciscn. 4.1 Kommitténs .syn på alternativa vägar till förändringav bidragsgivningen Del slora flertalet av de omkring50 remissinstanser som behandlar kommitléns rekommendationer för hur formernaför bidragsgivningen bör förenklas instämmer i vad kommiltén anfört. Flera kommuner som delar kommitténssyn på formerna för statsbidragsgivningen understryker dock att förändringar ibidragskonstiuktionerna som innebär övervältringar av kostnader från stal lillkommun inte kan accepteras. Synpunkter av detta slag framförs bl, a, avStockholms. landstingskommun pekar på alt lendenser altvilja byta ut specialdestinerade statsbidrag mot en ökad finansiell ram för denslalliga skatieutjämningen kan få inte oväsentliga negativa konsekvenser för dekommuner och landstingskommuner som ställts utanför skalleutjäm-ningssyslemet. anser altstatsbidrag lill kommunerna bör ulgå i form av allmänna statsbidrag för attutjämna kostnaderna mellan de olika kommunerna. Slalen bör emellertid ocksågenom speciella bidrag kunna slimulera kommunerna alt genomföra angelägnaåtgärder. Sådana bidrag bör dock enligt naturvårdsverkels uppfattning varatidsbegränsade och exislerande bidrag bör omprövas när fömtsättningama för denverksamhet som stöds ändras. Företagsekonomiska instilulionell vid Göteborgsimiversiiet varnar för sin del för systemet med specialdestinerade statsbidrag.Enligt institutionens mening har sådana bidrag en expansionsdrivande effekt som Prop.1980/81:80 108 ytterligare kan försämra de enskilda kommunernas ochlandstingskommunernas hårl ansträngda ekonomi,