prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Frågan om etl särskilt bidrag lill trossamfunden logsförsta gången upp vid riksdag i anledning av ell par motioner i ämnet.Frågan om en formell ekonomisk likställighet mellan och de andratrossamfunden aktualiserades särskilt genom det förslag i slal-kyrka-frägan somlades fram av beredning om stat och kyrka och har sedan årligenåterkommit vid riksdagsbehandlingen av anslaget Bidrag till trossamfund. Som enbakgrund till sina överväganden redovisar arbetsgruppen översiktligt i bilaga 1den i ämnet lidigare förda debatten liksom även de utredningsförslag ochbeslut som föreligger i fräga om den andliga vården vid sjukhusen. I verkar ell stort anlal trossamfund utanförsvenska kyrkan. Flertalet av dessa trossamfund erhåller statsbidrag. 1 bdaga 2redovisar arbetsgruppen dessa trossamfund, deras organisation istalsbidragshänseende och medlemsantal. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 119 1Trossamfundens utgiftsvolym och statsbidrag har hos regeringen anhållit om en plan förutveckling av slalens stöd lill trossamfunden med sikte på atl dessa samfund iekonomiskt avseende uppnår jämställdhet med (KrU 1978/79:21,rskr 1978/79:204). Målet för det statliga stödet lill de friatrossamfunden är alltså att dessa skall erhålla en med svenska kyrkanekonomiskt jämlik behandling. I den allmänna debatten har en ekonomiskt jämlikbehandling ansetts innebära all de fria trossamfunden borde fä en lika stor delav sina utgifter täckta av statsbidrag som . Arbetsgruppen harmot bakgrund härav ansett all den bör utgå från etl sådant beräkningssätt. underlag för en jämförelse mellan och de friatrossamfundens ekonomi har arbetsgruppen sökt kartlägga trossamfundensutgiftsvolym och de statsbidrag som utgär riil trossamfunden. Kartläggningenhar hänförts i fråga om utgiftsvolym till räkenskaperna under kalenderåret 1978och i fråga om statsbidrag till /79. Dessa uppgifter är de mestakluella som har varit tillgängliga. En ingående undersökning av och 15andra trossamfunds ekonomi gjordes av beredning om stat och kyrka. 'Beredningen kom genom sina ekonomiska studier, som avsåg , for sin delfram till alt trossamfunden hade en utgiflsvolym om totalt 1 420 milj. kr.,varav 1 075 milj. kr. och de andra trossamfunden 345 milj. kr.Häri ingick kostnader som samfunden hade för yttre mission och u-hjälp, vilkauppgick riil totalt 65 milj. kr., varav andel var ca 20 milj.kr. Beredningen kom vidare genom de ekonomiska studiernafram lill att samhällets (borgerlig kommuns, landsrings, och statens) slöd lilltrossamfunden uppgick till ca 100 milj. kr. Av detta belopp tillföllca 90 milj. kr. och ca 10 milj. kr. Stödet till bestod främsl av detstatliga skalleutjämnings-bidraget, som församlingarna erhöll till följd av sinkyrkokommunala status. bidrag uppgick till 81 milj. kr. Deresterande bidragen från samhället bestod lill största delen av statliga anslagtill domkapitel, sliflsnämnder m. m. Om man i räknar in en radnärslående sammanslutningar som diakonianstalter, folkhögskolor, m. fl. uppgick det totala samhällsstödet till ca 145milj. kr., varav ca 105 milj. kr. utgjorde statliga bidrag. ' Resultatet av beredningensundersökningar, som avsåg , redovisades dels i delbetänkandet (SOU 1971:29)Kyrkan kostar, dels som bilaga 1-7 samt 20 tillberedningens slutbetänkande. Bilaga 1-7, somavsäg ekonomi publiceradesi SOU 1972:37, medan bilaga 20, andra trossamfunds ekonomi, publiceradesseparat som SOU 1972:38. -Beredningens slutbetänkande (SOU1972:36) Samhälle och trossamfund sid. 115-121. Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 120 avsågframför allt ändamålsbundna anslag till ungdoms- och studieverksamhet. Viddenna ridpunkl utgick inle något direkt verksamhetsstöd lill de andratrossamfunden. Sådanl bidrag utgick först fr. o. m. /72. Beredningen fann med hänsyn riil atl församlingsskattenäven omfattar skatteinkomster från icke-medlemmar och juridiska personer detrimligt all dra slutsatsen att statliga medel svarade för omkring 10 %av utgifter, medan resterande läcktes genom inkomsler iden egna verksamheten samt bidrag från dem som tillhör kyrkan (inkl.församlingsskallen). När del gällde andra trossamfunds ekonomi uttaladeberedningen alt det fanns en klar tendens all samhället svarar för en betydligtmindre andel av dessa trossamfunds ekonomi. Del har inte varit möjligt för arbetsgruppen all göraen lika ingående ekonomisk studie av trossamfundens ekonomi som 1968 årsberedning genomförde. För del har arbetsgruppen emellertidkunnat få fram uppgifter för , som kan jämföras med uppgifter framtagnaav beredningen i dess undersökning Kyrkan kostar (publicerad i SOU 1971:29 ochSOU 1972:37, bilaga 2). De uppgifter som rör de andra trossamfundensutgiflsvolym har tagits fram av frikyrkoråd. Dessa uppgifter ärframtagna med utgångspunkt från beredningens uppgifter. är Hksom de flesta andra trossamfunduppdelad på tre organisatoriska plan: riksplan, regionalplan och lokalplan. Medhänsyn till nära relationer till slaten och dessoffenlligrältsliga ställning kan kyrkans verksamhet delas upp i s. k. legalverksamhet och frivillig verksamhet. Den legala verksamheten är regleradlagstiftningsvägen genom föreskrifter om vilka organ som skall finnas och vilkauppgifter dessa skall ha. Denna verksamhet kompletteras med en rad organ ocharbetsformer som har växt fram på frivillig väg. För all få en totalbild av utgiflsvolymskulle krävas alt uppgifter inhämtades frän samtliga organ med anknytning tillsvenska kyrkan saml all samtliga överföringar som kan förekomma både mellan ochinom de olika planen eliminerades. har inle varit möjligt atl göra inomramen för arbetsgruppens arbele och har heller inte ansetts nödvändigt. Vid sin beräkning av utgiflsvolym hararbetsgruppen tagit med kostnaderna för de s. k. legala organen samt vissasvenska kyrkan närstående sammanslutningar, som har ansetts ha en centralbelydelse för hela kyrkans verksamhet. Uppgifterna för är hämtade frånberedningens undersökningar. Uppgifterna för är när det gäller Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet lokalplanethämtade ur den kyrkokommunala finansstalisliken som publiceras avstatistiska centralbyrån saml bygger i övrigt på en sammanställning avrespektive organs räkenskaper för verksamheten /79. En översiktlig redovisning av utgiflsvolymges i följande labell. Tabell1.1 Översiktlig redovisning av utgiflsvolym Domkapitel och sliflsnämnder' RiksplanKyrkofonden Kyrkomusikerutbildning' UtlandsförsamlingarSvenska kyrkans centralråd diakoninämnd Svenska kyrkansmission i utlandet ' budgetåren 1968/69 respektive 1978/79 2 uppskattat belopp Enligt de sålunda gjorda beräkningarna uppgick utgiftsvolym till . Jämfört med år1969 har ulgiftsvolymen i del närmaste tredubblats. I tabellen har redovisatskostnaderna på lokal-, regional- och riksplanen. På lokalplanet har endast tagits med församlingarnasoch samfälligheter-nas kostnader för den s. k. legala verksamheten. Härutöverbedriver församlingarna s. k. frivillig verksamhet med egen bokföring, t. ex. isyföreningar och kyrkobrödrakårer, liksom verksamhet som bedrivs med församlingskollektero. Beredningen uppskattade att kostnaderna för sådan frivillig verksamhetår 1969 gick upp riil lägst 26 milj. kr., om direkta anslag från församlingarnafrånräknades. På regionalplanet har endast tagits med utgifter förden legala verksamheten, nämligen kostnader för domkapitel, sliflsnämnder ochdomkyrkor. Härutöver bedriver närslående sammanslutningarverksamhet som uppbär mer eller mindre betydande anslag från församlingarna.Del Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 122 ärframför allt frågan om verksamhet som bedrivs av församlings-och pasloralsförbunds stiftsförbund, sliflsråd och sliflsting samt ävenstiftsgårdar, folkhögskolor, diakonianstalter m. m. På riksplanet har när del gäller den legalaverksamheten kostnaderna för kyrkofonden, kyrkomusikerulbildningen ochutlandsförsamlingarna tagits med. När det gäller kyrkofonden bör anmärkas atthuvuddelen av dess inkomster ulgör anslag från församlingar genom den allmännakyrkoavgiften. På riksplanet finns i fråga om den legala verksamheten dessulomell flertal statliga myndigheter som handlägger kyrkliga ärenden. Med hänsynriil svårigheterna all beräkna kostnaderna för denna handläggning har dessainle tagils med. Däremot har lagils med kostnaderna för de cenirala kyrkligastyrelserna. De intar en mellanställning mellan legala och frislående organgenom all de har av regeringen fastställda stadgar saml genom alt räkenskapernagranskas av revisorer utsedda av regeringen. På riksplanet verkar också, som enfrislående organisation. församlings-och pasloralsförbund, somär en arbetsgivar- och intresseorganisation för de kyrkliga kommunerna.Förbundets utgifter torde helt läckas genom församlingsanslag. De har därförinle tagits med i sammanställningen. 1.1.2De fria trossamfundens utgiftsvolym De flesta fria trossamfunden är i likhet med uppdelade på tre plan: riksplan, distriktsplan och lokalplan. Det är iförsta hand på lokalplanet som samfunden når individerna. För samfundensverksamhet och finansiering är därför lokalplanet i allmänhet del viktigaste. Någon officiell redovisning eller statistik över defria trossamfundens utgifter och inkomsler finns inte. Som i det föregående haranförts genomförde beredning en undersökning av 15 fria trossamfundsekonomi. Någon möjlighet att genomföra en sådan undersökning har inte ställarbetsgruppen lill buds. När del gäller de fria trossamfundens utgiflsvolym förär 1978 har arbetsgruppen därför haft att ulgå från de uppgifter som Sverigesfrikyrkoråd har tagit fram. Frikyrkorådel har i det sammanhanget framhållit bl. Flertalet församlingar har ingen skyldighet atl lämna uppgifter omsin ekonomi till någon central instans. Detla hör ihop med deras karaktär avfria samfund och församlingar. Frikyrkorådel har därför varit hänvisat lill altgöra beräkningar. Beräkningarna bygger dels på de uppgifter som presenteradesav beredning, dels på undersökningar av kostnadsutvecklingen somfrikyrkorådel har gjort. De av frikyrkorådel åberopade undersökningarna avsågkostnadsutvecklingen i församlingsverksamheten åren 1969-1978. Iundersökningarna ingick samtliga församlingar i ochSvenska alliansmissionen, vardera 12 församlingar respektive kårer iPingströrelsen och saml slutligen löner ocharbetsgivareavgifter, grundade Prop.1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 123 pååriig arbelsgivareuppgifi, i . Enligt de sålunda gjordaundersökningarna har kostnaderna för de fria samfunden r jämförelse med år 1969ökal med ca 2,9 gånger . innebär alt de fria trossamfundenskostnader har ökal i samma takt som . De fria trossamfundensutgiftsvolym enligt frikyrkorådets beräkningar redovisas iföljande tabell. Tabell 1.2 Översiktlig redovisning av de friatrossamfundens utgiflsvolym . Samtliga statsbidragsberättigade Bruttoutgifter milj. kr. Yttre mission och u-hjälp Summa 345 1 000 1 Enligt beredning om stat och kyrka (SOU1972:36 sid. 118) 2 Enligt frikyrkorådets beräkningar Enligl vad frikyrkorådel har uppgivit torde kostnadernapå de tre olika planen liksom kostnaderna för yttre mission och u-hjälp ha ökatförhällan-devis lika myckel. Del ekonomiska ansvaret för organisationer och rörelseri vårt land vilar i första hand på medlemmarna själva. Denna princip gällersedan länge inom trossamfunden. Inkomstkällorna utgörs främst av avgifler ochbidrag från medlemmarna själva. Dessa inkomstkällor kompletteras emellertidnumera ofta av olika former av samhälleliga, framför allt slalliga, bidrag. För att få en bild av storleken av del statliga stödsom utgår till trossamfunden och dem närstående sammanslutningar hararbetsgruppen kartlagt de bidrag som /79 gick ul överstatsbudgeten. När arbetsgruppen efter kartläggningen har sammanställt de olikabidragen har endast sådana bidrag tagits med som har bedömts utgöra ett stödför trossamfundens allmänna och religiösa verksamhet i . Del kan konstateras all trossamfunden kommer iåtnjutande av statsbidrag av olika slag. Det rör sig dels om statligt slöd, somriktar sig direkt lill trossamfunden och deras religiösa verksamhet i Sverige.Del är vidare fråga om stöd som är generella i den meningen alt de utgår bådelill trossamfund och andra sammanslutningar för att samhället vill stödja enviss aktivitet 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 124 oberoendeav vem som driver verksamheten, såsom t. ex. ungdoms- eller studieverksamhet.En slor del av sistnämnda stödformer är beroende av i vilken omfallningrespektive verksamhet bedrivs. 1 den mån sådana bidrag har utgått tillverksamheter, som kan anses utgöra ell naturligt led i trossamfundens allmännaförsamlingsverksamhet eller har nära anknytning dll sådan verksamhet, hararbetsgruppen funnit anledning la med dessa bidrag i sin sammanställning. Närdet gäller bidrag till studieverksamhet utgår sådana lill de kyrkligastudieförbunden. I sammanställningen har arbetsgruppen räknat med all 40procent av de totala bidragen för studieverksamhet går till ämnen medanknytning lill kyrklig verksamhet. Slutligen utgår även statligt slöd lilltrossamfunden i form av bidrag lill mer eller mindre avgränsade projekt, t. ex.katastrofhjälp till olika länder. Arbetsgruppen har i allmänhet inle funnitanledning alt räkna med sådana bidrag. Målsättningen i övrigt har varit all sålångt som möjligt få fram med beredningens undersökning jämförbara siffror, närdet gäller statsbidrag. Slalens slöd /79 lill ochde fria trossamfunden framgår av följande tabeller. Tabell1:3 Slalliga bidrag lill /79 Anslag Belopp tkr Domkapitel, stiftsnämnder, domkyrkor m. m. Ungdoms- och studieverksamhet m. m. Övriga direkta statliga bidrag 2 202 Indirekt statligt stödl 23 000 I Härmed avses det indirekta stödsvenska kyrkan erhåller i form av tjänstebrevsratt, kostnader riksskatteverket.länsstyrelserna och lokala skattemyndigheten har för uppbörd av församlingsskatt m. m. Tabell1:4 Slalliga bidrag till de fria trossamfunden /79 Anslag Belopp tkr. Ungdoms- och studieverksamhet m. m. Övriga statliga bidrag 1 989 De ovan redovisade statsbidragen utgick som slöd riilsvenska kyrkans och de fria trossamfundens verksamhet i . a. statliga bidrag till yttre mission och u-hjälp. För sådantändamål erhöll svenska 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 125 kyrkan8,6 milj. kr. och de fria trossamfunden 58,6 milj. kr. församlingar och samfälligheter erhöll dessutom ideras egenskap av kyrkliga kommunerskatlebortfallsbidrag med 21 milj. kr. och kompensationsbidrag för 1974års skallereform med 59,5 milj. kr. Skalteborlfallsbidragel och kompensationen ianledning av skattereformhar tillkommit för atl kompensera kommunerna för den minskning av skalleunderiag och skatteinkomstersom uppkom till följd av 1970 och skallereformer. 1 anledning avpropositionen om den kommunalaekonomin (prop. 1978/79:95) beslutade atl fr. o. m. taxering slopaskatlebortfallsbidraget årsskallereform och kompensationsbidragel skattereform och attkommunerna i gengäld tillförs skatteunderlag från beskattade förmåner där skatten i sin helhettillfaller slaten. Samridigl höjs grundavdragetvid den kommunala inkomsttaxeringen från nuvarande . Denämnda bidragen har inle inneburit en reell ökning av kommunernas inkomster. Lika litet innebär de enreell minskning av kommunernasinkomster när de slopas fr. o. m. Med hänsyn till att bidragen tillkommit såsom konsekvenser av skallereformer som har inneburit ändringar i kommunernasskatteunderlag och lill all de fr. o.m. kommer all slopas har arbetsgruppen ansett all de i nu förevarandesammanhang inte bör räknas in i del sammanlagda slalliga slöd som utgår till . Vid arbetsgruppens sammanträde med representanter för frikyrkoråd har dessaförklarat sig inle ha något att invända häremot. Frågan om statens framtida stöd till trossamfunden En förutsättning för utarbetande av den avriksdagen begärda planen har förarbetsgruppen varit atl skapa en bild av i vilken utsträckning del brister i jämställdhet i ekonomiskt avseende mellan och de fria trossamfunden. Idetta syfte har den i föregående kapitel redovisade karlläggningen av trossamfundens ekonomi gjorts.I sina fortsatta överväganden hararbetsgruppen haft att ta ställning riil vilka statsbidrag och vilka kostnadersom skall räknas in. Vidare har arbetsgruppen också haft att pröva utformningen och omfattningen av stödet lill defria trossamfunden för den andliga vården vid sjukhusen. För att önskemålet om jämställdhet skall kunnatillgodoses måste en sä rättvisjämförelse som möjligt göras mellan de statsbidrag som utgår lill respekrive de fria trossamfundenoch deras kostnader för 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 126 verksamheten.Fråga är alltså om vilkel beräkningsunderlag som skall användas vidjämförelsen. Det har redan från början stått klart att endast destatsbidrag och de kostnader som rör de olika trossamfundens verksamhet iSverige skall las med vid jämförelsen. Enighet har vidare rått om all församlingars och samfällighelers beskattningsrätt inle skall beaktas,eftersom denna rätt inle kan hänföras lillslalsbidragsgivning. Med dessa utgångspunkter har arbetsgruppen övervägt olikaallernariv. Därvid har främst två huvudalternativ vägts mot varandra. Del enahuvudalternativet har varit all jämföra trossamfundens totala kostnader med dellotala statliga slöd som har utgått lill alla de olika verksamheter som bedrivsav trossamfunden. Det andra huvudalternativet har varit att jämföra trossamfundenskostnader på lokalplanet, dvs. i allmänhet församlingarnas kostnader, med destatsbidrag som är avsedda som ell direkt slöd lill trossamfundens religiösaverksamhet i . Inom ramen för de båda huvudalternativen har arbetsgruppenäven diskuterat olika underalternaliv. Arbetsgruppen har sålunda bl. a.övervägt om hänsyn skall las lill all en del av slalens slöd lill är avsett att läcka kyrkans kostnader för allmänt samhälleliga uppgifteri form av folkbokföring och begravningsverksamhet. Avgörande för arbetsgruppens val av huvudalternativ harvarit ändamålet med del bidrag som arbetsgruppen har haft i uppdrag attutarbeta en plan för. Det särskilda verksamhetsbidraget lill trossamfund utgick första gången /72. Dellabidrag kompletterades /75 med elt bidrag för anskaffande avlokaler för trossamfund. Bidragen regleras i förordningen (1974:404) omstatsbidrag till vissa trossamfund (ändrad 1976:255, 1977:106 och 1980:480). Isamband med rillkomsten av verksamhetsbidraget uttalade kulturutskottet (KrU1971:15) bl. a. all syftet med bidraget borde vara atl öka förutsättningarnaför ekonomiskt svaga församlingar alt hälla lokaler saml erbjuda religiösservice i form av gudstjänst, själavård och liknande. syfte har när detgäller såväl verksamhels- som lokalbidragel också kommit lill ullryck genom ensärskild föreskrift i den tidigare nämnda förordningen om statsbidrag lillvissa trossamfund. Den av begärda planen för utveckling av detnu akluella bidraget skall, enligt vad har uttalat (KrU 1978/79:21),sikta pä aU de fria trossamfunden uppnår jämställdhet i ekonomiskt hänseendemed . När denna jämställdhet skall bedömas kan det enligtarbetsgruppens mening inte ske mot annan bakgrund än del ändamål varrillbidraget är avsett. Verksamhetsbidraget kompletteras av lokalbidragel.Storleken av de båda bidragen skall enligl vad som uttalades vid tillkomsten avlokalbidraget (KrU 1974:9), bedömas i ell sammanhang. Såsom i del föregäendehar anförts syftar bidragen lill alt öka förutsättningarna för ekonomiskt svagaförsam- 1980/81:100 Bilaga18 Kommundepartementet 127 lingarall erbjuda religiös service och alt hälla lokaler för religiös verksamhet. För del kan det slalligaskatteutjämningsbidraget sägas ha samma syfte som del särskilda bidraget lilltrossamfund. Skatteutjämningsbidraget är avsett all utjämna skillnadernamellan ekonomiskt svaga och starka församlingar. Det tillkom genom förordningen(1965:268) om skatteutjämningsbidrag, varigenom kommuner, landstingskommuneroch kyrkliga kommuner fr. o. m. erhöll slalliga skatteutjämningsbidrag,om deras skattekraft understeg en viss andel av medelskallekraflen i riket.Skatteutjämningsbidraget utgår i form av s. k. tillskott av skalleunderlag.Skalleutjämningssyslemel reformerades med verkan fr. o. m. . För dekyrkliga kommunernas del innebar reformen principiellt slora förändringar. Deinordnades inle längre i ell syslem med skaltekraflsklasser. som i sin lur hadeanknytning till medelskattekraften. I stället fick de kyrkliga kommunernabehålla del bidrag i kronor räknat som utgick lill dem . För att i vissmån göra bidragen värdebesländiga uppräknas beloppen med fem procent.Denna speciella form för beräkning av skatteutjämningsbidrag lill kyrkligakommuner lillämpas alltjämt. I propositionen 1980/81:20 om besparingar i statsverksamhetenm. m. föreslås emellertid en minskning av bidraget för bidragsårel 1982. Skaiteutjämniogsbidraget är ell finansieringsbidraglill alla verksamheter, som de kyrkliga kommunerna uttaxerar medel till.Bidraget utgår i proportion lill respektive verksamhels ultaxeringsbehov. Detär därför jämförbart med de sammanlagda verksamhels- och lokalbidragen lill defria trossamfunden. Såväl skalleuljämningsbidragel som verksamhets- ochlokalbidragen är destinerade till trossamfundens verksamhet på lokalplanet,dvs. deras verksamhet i församlingarna (motsvarande). De bör därför ställas irelation till trossamfundens utgiftsvolym på lokalplanet. När det gällersvenska kyrkan har arbetsgruppen i första hand stannat för att inte beakta dendel av skatteutjämningsbidraget som är avsedd att täcka de kostnaderförsamlingarna och samfälligheterna har för allmänt samhälleliga uppgifter. Vid del sammanträde arbetsgruppen har haft medföreträdare för frikyrkoråd har dessa förklarat sig inle ha någonerinran mol arbetsgruppens synsätt i fråga om underlaget för den aktuellajämförelsen. Vid det nämnda sammanträdet framfördes dock den synpunkten attstatens bidrag till domkyrkor också borde räknas in vid jämförelsen medmotiveringen all de också används såsom församlingskyrkor. Även om slalensbidrag till domkyrkornas underhäll mera har karaktären av anslag till värd avbyggnadsminnen än ell direkt slöd åt församlingsverksamheten, har arbetsgruppeninle velat motsätta sig önskemålet om alt dessa bidrag las med vid jämförelsen. Enjämförelse av och de fria trossamfundens utgiflsvolym 1980/81:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 128 och statsbidrag skulle vid sädana förhållanden se ut som följer av nedanstående tabell. Tabell 2:1 Utgiflsvolym och statsbidrag år 1978-trossamfundens verksamhet på lokalplanet Utgiftsvolym milj. kr. % av tot. 1 Skatteutjämningsbidrag och bidrag till domkyrkor 2 Verksamhetsbidrag och lokalbidrag Den i ovanslående labell gjorda jämförelsen handen atl svenska kyrkansförsamlingar erhöll av sina kostnader täckta med statsbidrag samt all de fria trossamfunden sammaår fick av sina kostnader på lokalplanet täckta avstatsbidrag. 2.1.2 Den andliga värden vidsjukhusen 1 bilaga 1 har i korthet redovisats det förslag omden andliga vården vid sjukhus somhar lagts fram i betänkandet (Ds Kn 1979:2) Andlig vård vid sjukhus, kriminalvärdsanstaller m. m. Vidare har inyssnämnda bilaga redovisatsregeringens proposition 1979/80:152 om vissa anslag ur kyrkofonden m. m., i vilken lades fram förslag om en vissändring av organisationen för medverkan i den andliga vården vid sjukhus samt riksdagensbehandling härav. I arbetsgruppens uppgifter vid utarbetande av denav begärda planen haringått atl pröva den närmare utformningen och omfattningen av stödet lill andlig vård lill de fria trossamfunden. I del lidigare nämnda betänkandet om andlig vård vid sjukhus m. m.föreslogs atl de fria trossamfundenskostnader för andlig vård vid bl. a. sjukhusen lill en del skulletäckas genom statsbidrag inom ramen för del slöd som staten lämnar ät de fria trossamfunden.