prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — I förening med en icke alltförsvag prisutveckling pä insatsvaruförbrukningen leder ovanslående antagandenenligt föreliggande kalkyl lill sänkningar av såväl vinstmarginaler som driftsöverskottenom . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget komma från reduceringen av olika former av slöd lillindustrin. Pä deltids-branschnivå väntas vinsterna sjunka tämligen krafliglinom övrig tillverkningsindustri exkl. varv och i något mindre grad inomverkstadsindustrin. Skillnaden mellan de bägge branscherna beror huvudsakligenpä atl terms of trade beräknas utvecklas gynnsammare för verkstadsindustrin.Endast massa-, papper- och pappersvaruindustrin synes kunna höja sin vinstmarginal.Anledningen är en väntad gynnsam utveckling av försäljningspriserna. Tabell8:1 Driftsöverskott i tillverkningsindustrin exkl. varv 19761981 Förädlingsvärde 1980. miljarder kr. Massa-, pappers- och pappersvaruinduslri Petroleumraffinaderier m. m. Annan tillverkningsindustri exkl. varv Proceni av förädlingsvärdet Massa-, pappers- och pappersvaruinduslriPetroleumraffinaderier m. m. exkl. varvTillverkningsindustri exkl. varv -33,9 -27,9 -51,0 Anm. Driftsöverskottet beräknat netto (med avdrag förkapitalförslitning) och med tillägg av subventioner. Av labell 8: 1 och diagram 8: 2 framgår effekterna av degjorda pris- och kostnadskalkylerna pä industrins driflsöverskolt (nello) under1980 och 1981. I beräkningarna ingår avdrag för kapitalförslitning och tilläggav subventioner. Driftsoverskottets andel av förädlingsvärdet beräknas sålundaöka 1979-1980 för alt sedan sjunka 1980-1981. Fram till mitten av 1970-lalet var det regel alt desvenska industriprodukternas priser år för är steg i någoriunda samma takt somvärldsmarknadspriserna. De avvikelser som förekom var i allmänhet inte störreän att de kunde förklaras av skillnader i varusammansättning mellan den svenskaoch den utländska industrins produktion. Ocksä produktionskostnadernasutveckling brukade ganska väl följa världsmarknadspriset. Denna stabilitet ipris- och kostnadsrelationer medförde att variationerna i industrins lön- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:2 Driftöverskottets och kapitalförslitningensandelar av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin exkl. varv 19701981 35 30 25 20 15 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: ochstatistiska centralbyrån. samhel inle blev speciellt kraftiga. Pä senare år harulvecklingsmönstrel varit betydligt mer ryckigt, vilkel diagram 8: 2 gerlydliga besked om. Vinstmarginalerna har svängt kraftigt mellan åren och likasåhar variationerna i relativpriset i förhållande till utlandel varil avsevärda. höjde den svenska industrin sinaförsäljningspriser mer än världsmarknadspriserna trots alt de svenska produktionskostnadernaökade klart långsammare än genomsnilttet för omväriden. Förklaringen lilldetta torde i främsta rummet vara all induslrin hade elt starkt behov avförbättrade vinstmarginaler efter de mycket svaga . 1980höjdes relativpriset gentemot utlandel återigen samlidigl som arbetskraftskostnadernaper producerad enhet ökade lika snabbt i som för genomsnittet av destörsta konkurrentländerna. Nettoresultatet av detta blev att vinstmarginalen ide svenska företagen visade en svag ökning. I följande tablå illustreras pris-och kostnadsutvecklingen för den svenska verkstadsindustrin. Deinternationella priserna har härvid approximerats med importprisema: Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 141 Index 1976 = 100 1976 1977 1978 1979 1980 Svenskt produktpris [qq Importpris Svensk produktionskostnad |qq Importpris Svenskl produktpris jqq Priser och kostnader enligt nationalräkenskapernasdefinitioner. Verksladsindustrin var den bransch i dessa beräkningar därförsäljningspriserna ökade svagast 1978-1979, vilket förklarar att marginalerna- trots den relativt förmänliga utvecklingen av de rörliga produktionskostnaderna- steg endast måttligt (se tabell 8:2). Marginalförbätlringen beräknas hablivit något större 1979-1980, då ökande produk-fionskoslnader möttes medtämligen kraftiga prishöjningar. Massa- och pappersindustrin registreradedäremot en väsentlig prisuppgäng 1978-1979, vilket utgjorde grunden för denstarka marginalförbättringen. Prisomslaget avsåg uteslutande massan, vilken -på grund av det Tabell 8:2 Produktpriser och rörliga produktionskostnaderi tillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1981 Massa-, pappers- och pappersvaruinduslri -8,1 -0,7 1,8 Petroleumraffinaderier m. m. -1,8 31.5 31.7 -0.2 -12,4 8.3 11.6 -3.0 Tillverkningsindustri exkl. varv , 8,6 10,0 -1,3 7.2 .0,6 -0,9 Anm. Produktpris avser implicitprisindex förbruttoproduktionen. Rörlig produktionskostnad avser förbrukning och löner.inkl. kollektiva avgifter och icke varuan-knutna indirekta skatter perbruttoproduktionsenhet. Källor: Konjunkturinstilulet och statistiskacentralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 142 speciellaefterfrågemönslret för råvaror - är utsatt för stora prissvängningar, och dävanligen starka prisökningar i konjunkturcykelns uppgångsfas. Först 19791980kunde en kraftig prishöjning, , på papper genomföras, sommassan ökade i pris. De svenska petroleumraffinaderierna höjde sinaproducentpriser med 1978-1979 vilket dock var litet jämfört medvad som noterades på den s.k. spotmarknaden; de svenska importpriserna föroljeprodukter ökade t.ex. med i runt tal 1978-1979. haroljemarknaden varit mer dämpad. De svenska producentpriserna ökade ändå totaltmed 1979-1980. Det genomsnittliga försäljningspriset för resterandeindustribranscher exkl. varv steg med 11,1978-1979. Speciellt kraftiga varprisökningarna för ickejärnmetaller, kemiska produkter och sågat trä medan dentunga gruppen livsmedel endast steg i pris. 1979-1980 fortsatte destarka prisstegringarna; trävaror steg med och ickejärnmetaller med ca24 % i pris. Sammantaget synes försäljningspriset för annan industri exkl. varvha ökat med . Prognosenöver prisutvecklingen 19801981 för industriprodukterna har, som nämnls,utarbetats under en förutsättning om oförändrade priser i relation tillvärldsmarknadspriserna. Trots de i absolut bemärkelse påtagliga prisökningarnaberäknas företagens marginaler minska med 1980-1981. 1genomsnitt väntas industrins produktpriser öka . Massa-ochpappersindustrin sammantaget beräknas, till en del pä grund av den stigandedollarkursen, kunna öka produktpriserna med vilkel med hänsyn tillden väntade koslnadsulvecklingen leder lill en fortsatt marginalförbättring.Petroleumraffinaderiemas försäljningspriser väntas stiga förhållandevismåttligt 1980-1981. eller . Marginalerna blir oförändrade och liggerdärmed enligt dessa beräkningar även 1981 på en förlustbringande nivå.Prisutvecklingen för verkstadsindustrin exkl. varv synes bli något lägre än förindustrin totalt. Orsaken är de dåliga marknadsulsikterna för verksiadsprodukier,framför allt beträffande den viktiga gruppen investeringsvaror. Detta väntas geutslag i att marginalerna minskar, men nedgången blir mindre än för totalatillverkningsindustrin borträknat varv samt massa-och pappersindustri. Dennabild överensstämmer också med hypotesen att verkstadsindustrin päverkas senareoch i mindre utsträckning än industrigenomsnittet av konjunktursvängningarna.Inom annan tillverkningsindustri exkl. varv är det livsmedelsindustrin ochövrigsektorn (för definition, se kapitel 4, Produktionen) som beräknas höjasina priser mest. Prisprognosen 1980-1981 innebär genomsnittligt för "annantillverkningsindustri" en ökning på . Den i förhållande tillinsatsvarukostnaderna återhållsamma prisutvecklingen väntas medföra en relativtkraftig sänkning av företagens marginaler eller med ca 1 1/ . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 143 De rörliga produktionskostnaderna består, om man ser lilltillverkningsindustrin i dess helhet, till ungefär en tredjedel av löner ochlöneberoende avgifter m.m. och till resterande två tredjedelar av insatsvaroroch inköpta Qänster.' Den fasta kostnadsposten kapitalförslitning som mäterkostnaden för att utnylQa realkapilal är jämfört med de rörliga kostnaderna förliten; den motsvarar enligl nationalräkenskaperna av de rörligakostnaderna. I en kapitalintensiv bransch som massa- och pappersindustrin ärkapitalförslitningen givetvis mer betydande, jämfört med de röriigakostnaderna. Räntor, patenlkoslnader, inkomstskatter m. m. betraktas inationalräkenskaperna inte som kostnader utan som inkomstomfördelningar. Fråndessa poster bortses även här. I diagram 8:3 jämförs utvecklingen av industrinslönekostnader per producerad enhet med kostnaderna för insatsvaror och köptaQänster. Ökningstakten i industrins lönekostnader har avtagit mycket påtagligtefter rekordhöjningen 1974-1975. Enligt nationalräkenskaperna ökade lönekostnadernaper producerad enhet med 1978-1979. Produktiviteten ökade härvidmed och timlönekoslnaderna med (se tabell 8: 3). Särskilt gynnsamvar produktivitets- och lönekostnadsutvecklingen i verkstadsindustrin därlönekostnaden per producerad enhet förblev i stort sett oförändrad. Produktivitetstillväxten 1979-1980 stannade vid låga 2,, vilkel tillsammans med en timlönekoslnadsökning pä resulterade i alllönekostnaden per producerad enhet ökade med ca 7 1/inom induslrin exkl.varv. Dä det uppenbarligen existerar vissa Irögheter i anpassningen av anta/etarbetade timmar till förändringar i de behov som produktionen skapar bestämsproduktiviteten, åtminstone på kort sikl, huvudsakligen avproduktionsutvecklingen. Anpassningsprocessen synes dessulom vara särskilt trögvid produktionsminskningar. För alt illustrera ovanstående resonemang kanutvecklingen studeras. I de fyra här redovisade branschernavarierade förändringarna i syssselsätlning. mall som antal arbetade timmar,mellan -och -0,medan produktiviteten varierade mellan -3,och-1-4,. Verkstadsindustrin hade den siörsta produktionsökningen, , ochden näst produktivitetsutvecklingen, , medan en produktionsminskning på3,inom massa-, pappers-och pappersvaruindustrin synes ha varit denavgörande faktorn bakom atl produktiviteten sjönk . ' Med att en kostnad är rörlig menas här all den pä kortsikt kan varieras i takt med produktionsvolymen. Eftersom företagen harbegränsade möjligheteratt påkört sikl variera arbetsstyrkans storlek, bordelönekostnaderna rätteligen kanske kallas "begränsat rörliga". 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader i tillverkningsindustrin exkl. varv 1971 1981 Pris pö förbruknino A av insatsvaror i \ '' / » 7 ''" V/"\ 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: Konjunklurinslilutet ochstatistiska centralbyrån. Tabell 8:3 Lönekostnader och produktivitet i tillverkningsindustrin exkl. varv1977-19811 Massa-, pappers- t>ch pappersvani-indiistri Lönekostnad per producerad enhet m. m. Lönekostnad per producerad enhet 9.2 -3.4 13.3 Verkstadsindustri exkl. var\' Lönekostnad per producerad enhet Annan tillverkningsinduslri exkl. varv Lönekostnad per producerad enhet Lönekostnad per producerad enhet 9.8 -t > Anm. Lönekostnadper timme avser löner. inkl. kollektiva avgifter oehicke varu-anknutna indirekta skatter, per arbetad timme. Produktivitet avserbruttoproduktion i fasla priser per arbetad timme. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 145 antas de ovan nämnda trögheterna fortsätta atlverka. Massa-, pappers- och pappersvaruindustrin bedöms, som enda bransch,kunna öka sin produktion vilket skulle leda till en bättreproduktivitetsutveckling än hos övriga branscher. Verkstadsindustrins svagaproduktivitetsökning bottnar på motsvarande sätt i ett väntat produklionsfallpä . Lönekostnaden har förutsatts öka lika mycket i allatillverkningsindustrins branscher varför skillnaderna i den beräknadeutvecklingen av lönekostnaden per producerad enhet helt beror på de olikaproduktivitetsantagandena. Totalt i tillverkningsindustrin exkl. varv bedömslimlönekostnad och produktivitet öka med respektive och vilkel geren 6-procentig lönekostnadsökning per producerad enhet. Medan industrins lönekostnader per producerad enhet somnämnls i stort sett upphörde atl stiga 1978-1979, ökade kostnaderna förinsalsvaror i en accelerande takt, säsom framgår av diagram 8:3. Denna tendensfortsatte sedan och en ännu kraftigare kostnadsstegring kom lill stånd1979-1980. Merparten av insatsvarorna utgörs av industriprodukter och kurvan idiagrammet speglar därför i stor utsträckning industrins egnaförsäljningspriser. Exkluderar man den svenska industrins interna leveranserblir intrycket av en förstärkt ökningstakt i industrins insatskostnader än mermarkant. Procentuella förändringar från föregående är 1976 1977 1978 1979 9,3 10,8 6,9 11.8 Bakom den starka ökningen i insatsvarupriserna 19761977låg till slor del devalveringen av kronan 1977 som verkade uppdragande påprisutvecklingen för importen. Devalveringen bidrog också lill att driva uppinsalsvarukostnademas uppgång kalenderårsvis 1977-1978, vilken emellertiddetla till trots blev relativt blygsam. Ökningen 1978-1979 berodde framför alltpå att importen av råolja och petroleumprodukter steg mycket kraftigt i pris,råoljan med och pelroleumproduklerna med . Vad beträffar utvecklingen steg, som framgår avtabell 8:4, råoljans pris , således mer än 1978-1979. Även priset pätjock eldningsolja (den oljeprodukt som industrin företrädesvis använder),ökade starkt i pris 1979-1980, dock inte så mycket som 1978-1979. Betydelsefullär vidare den starka uppgång i priserna på skogsråvara (sågtimmer ochpappersved) som ägt rum 1979-1980. Prisökningarna på jordbruksprodukter harvarit kraftigare än , vilket naturligtvis påverkarlivsmedelsindustrin. För 1980-1981 10 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 146 väntas, enligt vad som kan utläsas ur diagram 8:3,förbrukningens prisökningstakl reduceras, men den beräknas ändå överstiga 10 %.En viss väntad återhållsamhet i prissättningen hos verkstadsindustrin och övrigindustri exkl. varv motverkas av förutsedda starka ökningar av oljeprisernasamt priser på skogsråvara, massa och papper. Tabell 8:4 Priser på olika insatsprodukter 1977-1981 1977- 1978- 1979- 1980- 1978 1979 1980 1981 -2,7 -1,8 -6,3 -0,3 Mineraliska produkter exkl. råolja Övrigt (tjänster, m. Källor: Konjunkturinstilulet. Genom att väga samman prisutvecklingstalen i labell 8:4kan man skatta ökningen i industrins tolala insatskoslnader. Resultaten återgesi tabell 8:5. För den totala industrin visar beräkningen en avmattning iinsalsvarukostnademas ökningstakt 1980-1981. Massa- och pappersindustrins insatskostnaderbedöms härvid öka någol mer än genomsnittet beroende på kraftiga ökningar imassavedspriserna, medan den starka ökningen för petroleumraffinaderierna heltbestämts av prognosen för råoljeprisel. Utvecklingenav de totala röriiga kostnaderna, lönekostnaderna och insatsvarukostnadernasammantagna har redovisats i labell 8:2. Tabell 8: 5 Sammanvägda priser på insatsprodukter förtillverkningsindustrin exkl. varv 1977-1981 1977- 1978- 1979- 1980- 1978 1979 1980 1981 Massa-, pappers- och pappersvaruinduslriPetroleumraffmaderier m. m. Verkstadsindustri exkl. varv lillverkningsinduslriexkl. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 147 9 Den offentliga verksamheten Denoffentliga sektorns verksamhet har på olika sätl betydelse för utvecklingeninom samhällsekonomin i övrigl. Dels påverkar de offentliga utgifter som avserkonsumtion och invesleringar direkt den totala efterfrågan i ekonomin, delspåverkar skatter och transfereringar inkomsterna för hushåll och företag.Därmed har den offentliga verksamheten en indirekt inverkan påefterfrågeutvecklingen också inom den privala delen av ekonomin. Härtillkommer den offentliga sektorns inflytande på ekonomin via kreditmarknaden,t.ex. budgetunderskottets finansiering och AP-fondens betydelse för utbudet påkapitalmarknaden. Effekterna via kreditmarknaden berörs inte i detta kapitelutan tas upp i kapitel 10. Dedefinitioner och avgränsningar som här lillämpas överensstämmer mednationalräkenskaperna. Detta innebär en omläggning av beräkningarna, dånationalräkenskaperna nu ändrat avgränsningen mellan slaten ochsocialförsäkringssektorn för att uppnä en bättre överensstämmelse medinternationella normer. Till socialförsäkringssektorn räknas nu endast allmänsjukförsäkring, allmän tilläggspensionering saml erkända arbetslöshetskassor.Till staten har förts kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), arbetsskadeförsäkring,folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivillig pensionsförsäkring,lönegaranlifond och sjöfolkspensionering, vilka samlliga tidigare inrymts isocialförsäkringssektorn. Denoffentliga verksamheten diskuteras i det följande med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikter för delsektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn som helhel.Översikterna ger en viss belysning av den offenlliga sektorns inverkan påsamhällsekonomin. Avslutningsvispresenteras i avsnitt 9.6 vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin . Beräkningarnaöver statens inkomster och utgifter bygger på budgetulfallet för budgetåret1979/80 samt på budgetprognoser /81. har kalkylerna gjorts med utgångspunkt från budgetförslaget /82. Föratt nå överensstämmelse med nationalräkenskapernas beräkningar har någradefinitionsändringar gjorts i förhållande till tidigare publiceradenafionalbudgeter. På inkomstsidan förs nu i likhet med nationalräkenskapernadebiterade preliminära A-skatter, dvs. inklusive januariuppbörden året efter.En annan skillnad är att kapitaltransfereringar till statliga affärsverktidigare fördes som transfereringar till företag. I enlighet med interna- Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 148 tionellarekommendationer förs dessa nu under poslen utlåning och andra finansiellatransaktioner. Denna post har däför ökats upp med ca 2000 milj. kr. 1979 medantranfereringar till företag minskar med molsvarande belopp. På detta sätterhålls ett finansiellt sparande som motsvarar nationalräkenskapernasdefinition av denna post. Isamband med att en del av socialförsäkringssektorn har flyttats över tillstaten har inomster och utgifter ökat kraftigt. Budgetsaldot förblir dockrelativt opåverkat eftersom förändringen av inkomster och utgifter i stort settbalanserar varandra. Socialförsäkringssektorns finansiella sparande utgörs nuliksom tidigare praktiskt taget enbart av AP-fonden. Vid jämförelser med inkomsleroch utgifter i bakåt i tiden har därför staten korrigerats för omläggningen. Somframgår av nedanstående tablå har statsbudgetens underskott ökat kraftigt undersenare år. Efter alt ha legal på . under 1972-1976,försämrades budgetunderskottet drastiskt och beräknas uppgå till ca 54miljarder kr. 1981 väntas underskottet nå . av försämringen är all hänföra lill inflationens inverkan, men räknat somandel av BNP har budgetunderskottet ökat frän 2 ä i början av 1970-taleltill 12,1981. Miljarder kr., löpande priser Budgetsaido -6 -6 Andel av BNP 3 2,5 Konjunkturuppgången1979 medförde att statsinkomsterna ökade någol mer än 1978. Utgifterna ökadedock ännu snabbare. Del berodde dels på vissa utbetalningar avindustripolitiskt stöd, dels på att arbetsmarknadspolitiken fortfarande krävdeomfattande resurser. Detla medförde att budgetunderskottet växte även under1979. Budgetunderskottet beräknas ha fortsatt att öka även om än inågot långsammare takt. Utgifterna fortsatte atl öka i ungefär oförändrad takt.Ökningen låg huvudsakligen på räntor på statsskulden och transfereringar tillkommuner och hushåll. Inkomstsidan växte visserligen något snabbare 1980, bl.a.beroende pä höjningarna av de indirekta skatterna , men kommer inleupp i nivä med utgiftssidans ökning. Budgetunderskottetväntas fortsätta att öka med ytterligare drygl . Det berorpå att utgiftsökningen nu blir medan inkomsterna bara ökar med ca 9,, setabell 9:1. Dessutom sker denna ökning från en väsentligt lägre nivå, eftersominkomsterna endast motsvarar av utgiftsnivån. Denlångsamma utvecklingen av statens inkomster sammanhänger bl. a. med deväsentliga omläggningar av skattesystemet som genomförts under Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget De direkta skatterna beräknas 1980 ha ökat med 1981 minskamed . Detta beror dels på att utbetalningarna av kommunalskattemedelsom är en avdragspost bland de direkta skatteinkomsterna i tabell 9:1 beräknasöka starkt 1981, dels förväntas den totala lönesumman på vilka de direktaskatterna utgår öka med endast 5,. Tabell 9:1Statens inkomster och utgifter 1979- Exkl.slalens affärsverk och aktiebolag -27,0 därav: livsmedels- och ränte- -33,0 -30,0 2.1.5 Till internationell verksamhet 2.5 Köp och försäljning av fas- -13,5 4 Utlåning och andra finansiella Nivån på inkomster och utgifter skiljer sig någotfrån budgetdeparlementets beräkningar av redovisningsiekniska skäl. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . medförde de föreslagnamarginalskatlesänkningarna statsfinansiella kostnader på 2,8 miljarder kr.Inkl. effekterna av indexregleringen skulle därmed statens skatteinkomster bli7,. lägre än om 1979 års skatteskalor hade tillämpats. För 1981innebär den föreslagna 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 150 indexregleringenen minskning av statsinkomsterna med . Inkl. effekterna avmarginalskattesänkningen kommer statens skatteinkomster att bli 6,8 miljarderkr. lägre än de skulle ha varil om 1980 års skatteskalor hade tillämpats ochunder förutsättning all dessa skalleskalor ger motsvarande inkomsler. Däremothar de indirekta skatteinkomsterna utvecklats kraftigt pågrund av omläggningarna i skattesystemet som inneburit en övergång från direkttill indirekt beskattning. Inbetalningarnaav mervärdeskatt, som svarat för ungefär hälften av de statliga indirektaskatterna, beräknas öka med 13,1980 och med 1981. Inbetalningarna avmervärdeskatt sammanhänger med den privata konsumtionens utveckling. Avbetydelse för de indirekta skatteinkomsternas utveckling är vidare depunklskattehöjningar som beslutade genomföra under slutet av 1979och . Sälunda höjdes sprit- och tobaksskatten i slutet avoktober 1979. Vidare höjdes energiskatt m. m. med 1 öreför elenergi och . per m för olja. För bensin var höjningen perliter. För dieseldrivna fordon höjdes kilomelerskatten i motsvarande mån.Dessutom höjdes fordonsskatten för vissa fordon. Höjningarna av fordonsskattenoch kilomelerskatten kunde dock av praktiska skäl träda i kraft försl den Ifebruari 1980. Sammantaget innebar dessa punklskattehöjningar ökade statsinkomsterpå ca . Ylterligare höjningar av de indirekta skatternaföretogs , då momsen höjdes frän till den 8 september.Skatterna pä vin, sprit och tobak höjdes samlidigl, medan skatterna pä bensinoch eldningsolja höjdes den med per liter respektive 50 kr.per m\ Dessa höjningar påverkade dock statens inkomster bara i begränsadutsträckning . beräknas effekterna av dessa skattehöjningar blica . Motbakgrund av bl.a. dessa punktskattehöjningar väntas statens inkomster frånindirekt skall öka i betydligt snabbare takt jämfört medtidigare år. Totalt sett beräknas ökningen uppgå lill 1980och med 18,5%1981. Statensinkomster av socialförsäkringsavgifler beräknas öka kraftigt . Dettasammanhänger med en del höjningar av arbetsgivaravgifterna den ,t. ex. barnomsorgsavgiften , delpensionsavgiften 0,25procentenheter och avgiften till arbetsskadeförsäkringen med 0,35procentenheter. Tillsammans med den ovan angivna omläggningen av bokföringenav de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter förklaras ökningen på 23%1980. väntas ökningen av dessa inkomster bli . Statensövriga inkomster minskade 1980. Detta sammanhängde med en omläggning avbokföringen av de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter (exkl. avgiftenför ATP). Dessa avgifter har tidigare överförts till socialförsäkringssektornförst i juni året efler avgiflsåret. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 151