prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Övriga hus (bl.a. med lån enligt äldre kun görelser i de fall lån tagaren avstått frän ränlelån) 37 45 71 , 75 108 120 Totalt 2528 3317 1129 1890 3657 5207 ' Inomparentes anges aktuell författning m. m. har beslutat (prop. 1980/81:63, CU1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106) om vissa ändringar av reglerna förräntebidrag. Beslutet innebär följande. Den lägsta garanterade räntan sänks för hyres- ochbostadsrältshus från 3,till 3,. Den lägre räntan gäller för hus som börjarbyggas efter och för sädana ombyggnader i vilka preliminärtbeslut om bostadslån lämnas efter . Sänkningen börfinansieras inom ramen för en omfördelning av de räntebidrag som avserhyreshus. Jag avser att återkomma lill denna fråga vid elt senare tillfälle. För sädana småhus som skall bebos av låntagaren(egnahem) och som uppförs för försäljning införs en särskild garanterad räntaför tiden mellan färdigställandel av husen och utbetalningen av bostadslånet.Nivån på denna ränta har fastställts till under räntan pådet slalliga bostadslånet, dock lägst . Denna särskilda garanterade räntagäller för hus för vilka preliminärt beslut om bostadslån lämnas efter utgångenav ar 1980. Takten i upplrappningen av den garanterade räntanändras för egnahem. För äldre egnahem, dvs. sådana med län enligt någon annanförfattning än bostadsfinansieringsförordningen, ökar den årliga takten iupplrappningen av den garanterade räntan frän 0,till 1,för åren1981-1983. För egnahem med län enligl bostadsfinansieringsförordningen ökar denårliga upplrappningen från 0,till 0,. Därutöver skallvissa engängsupptrappningar göras för är 1981, varierande från 1,för husfärdigställda är 1975 lill 0,för hus färdigställda är 1979. Ocksä för bostadsrältshus genomförs vissaengängsupptrappningar av den garanterade räntan är 1981. För hus med lån enliglränlelånekungörelsen blir upplrappningen 1,om huset har färdigställtsunder något av och 1,om del har färdigställts under år 1964eller . För bostadsrättshus med parilelslån eller nominella län enligt1967 Prop.1980/81:100 Bilaga 16 53 årsbostadslånekungörelse blir engängsuppirappningen 0,. För bostadsrältshusmed lån enligt bosladsfinansieringsförordningen blir upplrappningen 0,omhuset har färdigställts och 0,om del har färdigställts . Förövriga årgångar, dvs. hus färdigställda åren 19771980, skall ingenengångsupplrappning göras. Förhyreshusen ändras inte upplrappningen av den garanterade räntan. De ändringar av räntebidragsreglerna som harbeslutat om minskar bruttoulgiflerna för staten i form av räntebidrag med ca600 milj. kr. under /82 i jämförelse med om reglerna hade varitoförändrade. Jaggår nu över till bostadsslyrelsens förslag som rör räntebidrag. Jag tar först upp vad bostadsslyrelsen har anfört ifråga om ändrade räntebidragsregler vid produktionskostnadsbelåning. Fråganavser räntebidrag för räntekostnader från färdigställandet tillutbetalningen av bostadslånet. Enligt 36 a § bostadsfinansieringsförordningen beviljasräntebidrag för tiden mellan färdigställandel och utbetalningen av lånet endasiutifrån etl schablonmässigt beräknat läneunderlag. är fallet även närbostadslånels storlek har bestämts på grundval av ettproduktionskostnadsanpas-sat låneunderiag. Först efter utbetalningen beviljasräntebidrag utifrån sistnämnda låneunderlag. Detla medför i regel allräntebidraget täcker en mindre del av räntekostnaderna under fiden mellanfärdigställandet och utbetalningen än efter utbetalningen. Styrelsen anför all en del av syftet medproduklionskostnadsbeläningen har förfelats med dessa regler och all de medföradministrafiva komplikationer. Styrelsen föreslår atl detproduklionskoslnadsanpassade låneunderlagel skall beaktas även när räntebidragför tiden mellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslånet bestäms.Styrelsen har beräknat de årliga kostnaderna för ändringen till ca 40 milj. kr. vid en årsproduktionav nuvarande omfattning. För egen del vill jag anföra följande. Styrelsensförslag skulle, om del genomfördes, medföra en viss administrativ förenklingoch en viss minskning av räntekostnaden för låntagaren. Del är dock ovisst hurmycket som skulle komma de boende till godo i form av lägre boendekostnader.Under alla förhållanden är det fråga om en marginell minskning av boendekostnaden.Med hänsyn till della och till delslatsfinansiella läget är jag inte beredd all biträda styrelsens förslag. I detla sammanhang vill jag också ta upp frågan omräntebidrag för tiden mellan ett projekts färdigställande och bostadslånetsutbetalning för vissa småhus. F. n. lämnas räntebidrag för liden mellanfärdigställandet och bostadslånets utbetalning för samtliga småhus som hyrs utpermanent, dvs. även för sådana hus som ägs av enskilda personer. Styrelsenanser att räntebidrag bör beviljas endast då det är fräga om en yrkesmässiguthyrning. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 54 villför anmäla att regeringen har fattat ett beslut med deninnebörd som styrelsens förslag har (SFS 1980:1065). har ocksä tagit upp frågan omräntebidrag för vissa lokaler som tdlkommer med stöd av boendemiljöbidrag. Enligt44 § bostadsfinansieringsförordningen får bostadslånet kvarstå om utrymmen förbostadsändamål stadigvarande utnyttjas som sådana lokaler vilka kan räknas ini låneunderlagel. Däremot fär räntebidrag inle längre beviljas för den del avbostadslånet och underliggande kredit som belöper på lokalerna. gälleräven om boendemiljöbidrag och bostadslån har beviljats förombyggnadskoslnaderna. Enligt styrelsen kan de nuvarande reglerna leda tillalt antingen hyrorna för lokalerna beräknas bli sä höga all den tänktaombyggnaden inle kommer lill stånd eller till mycket höga kostnader förkommunen, som oftast torde vara den som hyr lokalerna i första hand. Styrelsenföreslär därför atl räntebidrag skall få medges på oförändrade villkor ombostadsutrymmen byggs om till lokaler med slöd av boendemiljöbidrag. Enligtstyrelsen kan det bli aktuellt endast i några fall . Möjlighelerna all bevilja boendemiljöbidrag ärbegränsade lill ell mindre antal bostadsområden. Bl.a. krävs atl åtgärdenbehövs pä grund av de sociala förhållandena i området eller avser ellbostadsområde där svårigheterna atl fä avsättning för lägenheterna ärbetydande. Enligt min mening är del särskilt angelägel att tillräckligagemensamhelslokaler och utrymmen för boendeservice tillskapas i dessa områdensom etl led i strävan all förbättra boendemiljön. Ekonomiska hinder av det slagsom bostadsslyrelsen har pekat på bör så långt möjligt undanröjas i dessafall. Med hänsyn lill atl förslagel kan bli aktuellt i ell myckel begränsatanlal fall och således få endast marginella anslagseffekter kan jag biträdastyrelsens förslag. Jag förordar därför all grunderna för ränlebidragsgivningenändras i enlighet med styrelsens förslag. Ändringen bör träda i krafl den Ijuli 1981 och gälla för ärenden i vilka boendemiljöbidrag beviljas efterutgången av . vill jag ta upp frågan om ändrade regler förräntebidrag vid ombyggnad av sådana småhus som skall bebos av låntagaren.Enligl 36 § bostadsfinansieringsförordningen beviljas räntebidrag vid ombyggnadav sådana småhus, om låneunderlaget för andra ålgärder än energibesparandeålgärder överstiger . När detta läneunderlag är . eller lägrebetalar låntagaren vanlig bosladsläneränla. När låneunderlaget är större än25000 kr. beviljas räntebidrag på hela låneunderlaget minskat med den egnainsatsen. Av tablån överst sid. 55 framgår hur slor räntan och amorteringen ärunder av låneliden. Räntan är 12,på bostadslänet (1981 årsbosladsläneränla) och 12,på bollenlånel. Amorteringstiden har antagits vara20 är för bostadslånet och för bottenlånet. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 55 Låneunderlag, kr. Ränta och amortering första året, kr. Som framgår är räntan och amorteringen lägre fören ombyggnad med en godkänd kostnad på . än för en ombyggnad med25000 kr. i godkänd kostnad. är givelvis otillfredsställande. bli all ombyggnader av småhus görsmer omfattande än vad som är motiverat.Etl sätt atl komma till rätta med den beskrivna iröskeleffekten är atl medge räntebidrag endast för den del avlåneunderlagel som överstiger . Denna lösning har lidigare vallsi samma syfte för sådana bostadslån somavser ätgärder för atl minska radondollerhallen i utrymmen för bostadsändamål (prop. 1979/80:97, CV1979/80:28, rskr 1979/ 80:314). Med räntan 12,pä bostadslånet och 12,påbollenlånel skulle en sådan ändring innebära en minskning avräntebidraget med ca för del första året av lånefiden under förutsättning all låneunder lagel överstiger . Mol bakgrund av vad jag har anfört föreslår jagatt endasi den del av låneunderlagetsom överstiger . får beaktas vid beräkning av räntebidrag vid ombyggnadav sådana småhus som skall bebos av låntagaren. De ändrade reglerna bör gälla fr.o. Vid enårlig ombyggnadsverksamhet avnuvarande omfallning innebär förslagel inbesparade räntebidrag med ca 20 milj. kr. har för /81beräknat anslagsbehovet till 5200milj.kr. För budgetärel 1981/82 räknar styrelsen med ell anslagsbehov av 6810 milj.kr. Vid beräkningen avanslagsbehovet bör, utöver vad styrelsenhar angett, hänsyn las fill höjningen av bostadsläneränlan - från II % lill 12,är 1981 - och höjningen avbotlenlåneränlan . Samfidigl medför deändringar av ränlebidragsreglerna som har beslutat ompå förslag i prop. 1980/81:63 bespa ringar på totalt ca 600 milj. kr.under budgetärel 1981/82. Jag räknar inle med några nämnvärda effekter på anslagsbelastningen under /82 av de förslag som jag harförl fram under delta anslag och under anslaget B 3. Lån lill bostadsbyggande. Mol bakgrund av vad jag här har anfört beräknar jag medelsbehovet /82 till 7 100 milj.kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl 1. godkänna de ändringar av reglerna förräntebidrag som jag har förordat, 2. tillRäntebidrag m. m. för /82 anvisa ell förslags anslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 56 1979/80Utgift 113 126558 1980/81Anslag 90000000 1981/82 Förslag 100000000 Frän anslaget bekostas utgifter för eftergift avhyresförlusllån enligl förordningen (1976: 260) om hyresförlustlån (ändradsenast 1979: 226). Ansökningar om eftergift m.m. prövas av länsbostadsnämndeni normalfallen. 1 de fall då låntagaren gör anspråk pä avvikelser frännormalvillkoren är det regeringen som beslutar. 1 vissa fall kan regeringen,efter ansökan av kommunen, medge all det lånebelopp som inte efterges fårövertas av kommunen som ett särskilt hyresförlustlån. Under /80 beviljades ansökningar omeftergift av hyresförlustlån till elt belopp av 84 milj. kr. Totalt har intillutgången av nämnda budgetår beviljats 366 milj. kr. i sädana eftergifter. Beslut om hyresförlustlån har t.o.m. /80 meddelats till ell totall belopp av I419 milj. kr., varav 45 milj. kr. i s. k. särskilda hyresförlustlån.Amorteringar och inlösen av lån har redovisats intill ett belopp av 343milj.kr. Vid utgången av /80 uleslod etl belopp ihyresförlustlån på 697 milj. kr. En omständighet som gör beräkningen av utgifternaosäker är att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning låntagarna kommeratt t. v. föredra ränte- och amorleringsfrihet därför att eftergifter ärförknippade med en inlösen av äterstoden av länet. Styrelsen uppskattar utgifterna lill 100 milj. kr. förvart och elt av budgetåren 1980/81 och 1981/82. Hyresförlusllångivningen är nu under avveckling.Riksdagen beslöt (prop. 1979/80: 100 bil. 16, CU 1979/80: 22, rskr1979/80:240) afi godkänna regeringens förslag alt inte förlänga dennalångivning efter utgången av är 1980. Beslutet innebär att utlåningen kommeratt upphöra under är 1981 sä snart ansökningarna om län avseende hyresföriuslerunder har behandlats och därvid beviljade lån har betalats ut.Verksamheten kommer därefter att avse enbart förvaltning av alltjämt uteståendelån. Sådana län kommer alt kunna efterges i samma utsträckning som . Medel för eftergifter avhyresförlustlän kommer därför alt behövas under ytterligare en lid. har föreslagit att 100 milj.kr.anvisas för ändamålet /82. Jag biträder förslagel. Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Eftergift av hyresförlusllån för budgetåret1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 57 B 6.Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse Behållning 25 508508' 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag ' Av behållningen på det tidigare investeringsanslagethar lOOOOOOO kr. överförts tillreservationsanslaget vid ingången av /81. Från anslaget betalas ut län enligt bestämmelserna ikungörelsen (1974:255) om tilläggslån lill kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse (ändrad : 331). För långivningen fastställerriksdagen åriigen en gemensam ram för beslut om förhöjt låneunderlag förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse och tilläggslån saml en ram för deantikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komma i frågaför denna långivning. Ramen för förhöjt låneunderlag och tilläggslån uppgårtill 32 milj. kr. för är 1980 och 30 milj. kr. Ramen för deantikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komma i frågaför förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån uppgår lill 30 milj. kr. förvart och elt av . Vidare gäller atl beslut om förhöjt låneunderiagoch tilläggslån avseende projekt som har fåll preliminärt beslut 1978 fär tas utanför ramarna. Från anslaget betalas även ut eventuella ränte- ochamorteringsfria län för ombyggnad av studentbostäder. Fr.o.m. den 1 juli 1980meddelas beslut om förhöjt låneunderlag av länsbostadsnämnderna och beslut omtilläggslån samt förhöjt låneunderlag i samband med tilläggslån av bostadsslyrelsen. Av ramen för beslut om förhöjt låneunderlag ochtilläggslån pä 25 milj. kr. disponerades genom regeringens beslut9941 . Under är 1980 har regeringen t.o.m. dert 30 juni 1980bifallit 53 framställningar om förhöjt låneunderlag till elt sammanlagt beloppav 23,7 milj. kr. Av dessa hade 13 ärenden fått preliminärt beslut ombostadslän med 10,1 milj. kr. Vidare har regeringen t.o.m. den 30juni 1980 bifallit 14 framställningar om tilläggslån med 6,2 milj.kr. .v dessahade 5 ärenden fått preliminärt beslut om bostadslån med 1,4 milj.kr. Vid nämnda lidpunkt fanns lill regeringen överlämnade ännu inle avgjorda 22ärenden, i vilka bostadsslyrelsen hade tillstyrkt belopp med totalt 6,9milj.kr. Därutöver var 22 ansökningar under handläggning hos styrelsen med kravpå ytterligare 15,6 milj. kr. i förhöjt låneunderlag och tilläggslån. Bostadsslyrelsen bedömer alt lånebehovet kommer all ökainom den närmaste framliden. 1 sammanhanget nämner styrelsen bl.a. de anspråksom och kommuner kan komma att ställa åren 1981-1985.1 planernahar behovet av tilläggslån tagits upp till 110 resp. 60 milj.kr. 1980/81:100 Bilaga 16 58 De ramar inom vilka ålgärder får tillstyrkas av deantikvariska myndigheterna föreslås mol bakgrund av del ökande behovel avförhöjt läneunderlag och tilläggslånbli fastställda till 50 milj. kr. för vartdera av . Enligt utgör tillslyrkanderamenden primära begränsningen av delekonomiska slödel i form av förhöjt låneunderlag och till-läggslån. Decentraliseringen av beslutanderättenfrån regeringen till och länsbostadsnämnderna innebärenligt styrelsen vissa administrativafördelningsproblem belräffande beslulsramarna. Dessulom har den medfört atlhandläggningstiderna har förkortats och att lånebeslut fattas kort lid efter de, antikvariskamyndigheternas tillstyrkan. Bostadsslyrelsen anser därför allbeslutsramarna bör avskaffas. Om den skall finnaskvar bör den enligl styrelsen fastställas till 50 milj. kr. för vartdera av . Bostadsslyrelsen beräknar att /82 behöver anvisasmed 15 milj. kr. Styrelsen har därvid beräknat anslagsbehovet med utgångspunkt i fastställda resp. föreslagna ramarför . Som framgick av min anmälan till förra åretsbudgetproposition (prop. 1979/80:100bil. 16 s. 79) kunde den för fastställda ramen för beslut om förhöjt låneunderlag och tilläggslån lill kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse las i anspråk endasi till enmindre del. Anledningen till del låga ramutnytljandet var i huvudsak alt ärendeninle kunde föras fram lill beslut iberäknad takt. Delta har medfört atl belastningen på beslulsramen ökade i motsvarande grad . Påförslag av regeringen har riksdagendärför beslutat (prop. 1980/81:23, CU 1980/81: I, rskr 1980/81:7) atl vidga beslutsramen för är 1980 från32 fill 47 milj.kr. Samtidigtuttalade atl beslutsramen enligl dess mening inte längre behövdes.Också bostadsslyrelsen anser att de antikvariska myndigheternas lillslyrkanderam ulgör den primärabegränsningen av del ekonomiska stödeti form av förhöjt läneunderlag och tilläggslän till ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Styrelsen föreslår därföratt den särskilda beslutsramenavskaffas. Mol denna bakgrund förordar jag alt omfattningen av verksamheten medstatligt stöd lill kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse styrs endast av en ram för de antikvariska myndigheternastillstyrkan av projekt. Bostadsslyrelsen föreslår atl de antikvariskamyndigheternas lillslyrkanderamfastställs till 50 milj.kr. för vartoch ell av . Enligtmin bedömning finns del f. n. inte något behov av atl vidga ramen så som bostadsslyrelsen har föreslagit. Jag förordardärför atl tillstyrkanderamen för är1981 fastställs till samma belopp somhar gällt för är 1980, dvs. 30 milj.kr., och att samma ram preliminärtfastställs för . Regeringen har haftriksdagens bemyndigande att över- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 59 skridasåväl tillstyrkande- som beslutsramen om det behövs av sysselsältningsskäl.Regeringen bör nu utverka ell sädani bemyndigande beträffandetillslyrkanderamen. För innevarande budgetår finns ell belopp av 10 milj.kr. disponibelt för utbetalning av tilläggslån. Enligl vad jag har ertaritkommer anslaget i sin helhet att tas i anspråk. Anslagsbehovetför /82 beräknar jag fill 12 milj.kr. Jaghemställer all regeringen föreslär alt 1. medge aU ramen för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkan av sädana ombyggnader som bör komma i fråga förförhöjt låneunderiag och tilläggslån bestäms lill . för ochtill preliminärt . för är 1982, 2. medge all den under 1 angivna ramenfår vidgas om del behövs av sysselsättningsskäl, 3. till Tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse för /82 anvisa ellreservationsanslag pä . Bostadsbidrag m. m. 1979/80Utgift I 781 354543 1980/81Anslag 1620000000 1981/82 Förslag 1 100000000 Från anslaget bekostas statliga och slalskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll ulan barn. Dessulom disponerasmedlen av för de bostadsbidrag till vissafolkpensionärer, som kan beviljas fr. o. m. . Bostadsbidragen är inkomstprövade. De statliga bidragenbestäms enbart på grundval av inkomst och barnantal, medan de slalskommunalabostadsbidragen dessulom är anknutna lill bostadskostnaderna. Bidragsbeslämmelserna finns i förordningen (1976:263)om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer (ändrad senast 1980:295),förordningen (1976:262) om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m.fi. (ändrad senast 1980:708) saml förordningen (1977:392) om slalskommunalabostadsbidrag fill vissa folkpensionärer m. fi. (ändrad senast 1980:297). Bostadsslyrelsen lämnar en redogörelse överbidragsgivningens omfattning. betalades bostadsbidrag lill513000 hushåll exklusive pensionärer. Av dessa var 412 000 familjer med barnoch 101 000 hushåll ulan barn. hade antalet barnfamiljermed bidrag minskal med 36000 och antalet hushåll utan barn med 16000. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 60 ber1979 lill uppskattas antalet hushåll med barn som har bostadsbidragha minskal lill ca 394000 och antalet övriga hushåll till 74000. Vidjämförelser mellan uppgifterna för bör dock beaktas attantalet hushåll med bidrag varierar och kan komma att öka tilldecember 1980. Förändringarna av antalet hushåll med bidrag berorenligt styrelsen dels på hushållsbildningen i stort, dels pä att inkomstgränseninte har höjts i samma grad som inkomstnivån. Bostadsslyrelsen anser att bidragsgivningen, i avvaktanpå kommande förslag från den av regeringen tillkallade bostadsbidragskommiltén,bör behålla i huvudsak den inriktning som beslutades vid föregående riksmöte.Styrelsen lämnar därför endast vissa begränsade förslag till ändringar avinkomst- och hyresgränserna. Beträffande inkomstgränserna anser styrelsen att dessabör höjas i samma grad som den nominella inkomstnivån mellan åren 1979 och1980. Såväl de nedre inkomslgränserna som de övre bör höjas. Bostadsslyrelsen konstaterar alt drygt hälften avbarnfamiljerna och av hushållen utan barn hade bostadsutgiftersom översteg gällande övre hyresgränser. Bland barnfamiljerna var denna andelhögst för hushåll med 2 barn, . Även med hänsyn lagen lill de övre hyresgränsersom har faslställls att gälla från den hade avbarnfamiljerna och av hushållen ulan barn bostadskostnader som överstegde övre hyresgränserna. anser mol bakgrund härav atl de övrehyresgränserna bör höjas den . Som riktmärke för höjningen angerstyrelsen den sannolika höjningen av bostadskostnaderna . beräknar att statens kostnader förbostadsbidrag under nästa budgetår kommer alt uppgå till I 130 milj. kr. Minskningen av anslaget är föranledd delsav alt statsbidraget för statskommunalt bostadsbidrag minskas frän lill 43%den , dels av de ändrade bidragsregler som träder i kraft vidsamma tidpunkt. De föreslagna höjningarna av inkomslgränserna beräknas enligtstyrelsen motverka den minskning av bidragsgivningen som skulle uppkomma omgränserna inte anpassas lill inkomslutvecklingen. Förslaget om en höjning avhyresgränserna får enligt styrelsen ingen nämnvärd effekt på utgifterna. 1 lämnades statskommunaltbostadsbidrag till ca 10000 folkpensionärer. Detta innebär atl antaletbidragstagare har minskat med ca 35000 beroende påhöjningen av den nedre hyresgränsen. Totalkostnaden för /81beräknas lill ca 20 milj. kr. och anslagsbehovet till ca 7 milj.kr. /82 väntas i genomsnitt 8000-9000 folkpensionärer uppbärastatskommunalt bostads- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 61 bidrag.Totalkostnaden för /82 beräknas lill ca 12 milj.kr. ochanslagsbehovet lill ca 5 milj. kr. Av bostadsslyrelsens redogörelse för bidragsgivningensomfattning framgår atl antalet hushåll med bostadsbidrag har fortsatt attminska. är emellertid minskningen av antalet barnfamiljerbetydligt lägre än den var . Förklaringen lill detla torde främstvara atl den övre inkomstgränsen höjdes . Som jag framhöll vid min anmälantill förra budgetpropositionen kan den minskade totala omfattningen avbostadsbidrag till barnfamiljer m.fi. i övrigt förklaras bl.a. av atl vissahushåll har fått realinkomstökningar I.ex.genom ökad förvärvsfrekvens och av de förbättrade kontrollrutiner som numeratillämpas. De besparingar som jag i det följande kommer att föreslå lederockså till atl antalet hushåll med bostadsbidrag minskar. Vägledande för bådebesparingarna och de regeländringar som jag föreslår i övrigt är alltjämt defördelningspolitiska strävandena atl styra slödel lill de hushåll som har slörst behov av del och debostadspolitiska att möjliggöra för inkomstsvaga hushåll alt hälla sig med enmodern bostad som är tillräckligt slor för familjens behov. Innan jag går in pä de förslag lill besparingar ibostadsbidragssystemel som regeringen aviserade i prop. 1980/81:20 bil. 12, larjag först upp vissa frågor om administrationen av bostadsbidrag. 1 budgetpropositionen fill föregående (prop.1979/80:100 bil. 16) anmälde jag atl frågan om överföring av inkomsluppgiflerfrän taxeringsmyndigheterna lill de kommunala förmedlingsorganen för derashandläggning av bostadsbidrag och frågan om vilka uppgifter som skulle förasöver lill kommunerna övervägdes inom i anslutning lillförslaget om en skatteregisterlag. Genom förordningen (1980: 666) om ändring iskalleregisterförordningen (1980:556) har regeringen bl.a. föreskrivit atluppgifter om underskoll i förvärvskälla, taxerad inkomst och avdrag från dennainkomst, beskattningsbar inkomst och förmögenhet skall utlämnas tillkommunerna på medium för automatisk dalabehandling.