prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — ring för aktivt avfall inte är tillgodosett samt attStudsviks anläggningar för aktivt avfall inte kan betraktas isolerat utan pånågot sätt måste inordnas i ett system som beaktar behovet av avfallshanteringoch avfallsanläggningar för hela landet. Vidare framhåller SKI att den totalaöversyn av avfallsanläggningarna i Studsvik, som inspektionen gör medanledning av företagets begäran om tillstånd till fortsatt drift avavfallsanläggningarna i Studsvik enligt bestämmelserna i atomenergilagen, ännuinte är färdig. Enligt min mening står det klartatt vissa åtgärder för modernisering av avfallsanläggningarna i Studsvikbehöver vidtas och att särskilda medel kommer att behöva anvisas härför.Remissinstanserna har emellertid inte entydigt velat förorda den av föreslagna lösningen att bygga etl bergrumslager. Frågan harockså samband med frågan om i vilken utsträckning anläggningarna i Studsvikskall utnyttjas för att ta omhand radioaktivt avfall från kärnkraftverk ochforskningsinstitutioner, sjukhus m.m. Statsrådet kommer därför inom kortatt, efter samråd med mig, föreslå regeringen att uppdra ät PRAV att i samverkanmed göra det ytteriigare utredningsarbete som erfordrasför ställningstagande i denna fråga. Jag avser att därefter återkomma medförslag om medelsanvisning. Den första svenska forskningsreaktorn,Rl, togs 1954 och avstängdes slutligt . Reaktorn liggernedsprängd i ett bergrum vid i . Den ägs avStudsvik . SSI begärde att skulle presentera ett långsiktigt åtgärdsprogram för dennedlagda reaktorn. En utredning om nedläggning av Rl-reaktorn inkl. enkartläggning av kvarvarande radioak-fivitet färdigställdes av bolaget i mars1980. Avvecklingen av Rl har preliminärt beräknats kunna genomföras . Den totala kostnaden har uppskattats till ca 25 milj. kr. I beloppetingår utredningskostnader samt kostnaderna för avfallstransport till Studsvikmen inte kostnader för mellan- och slutlagring av avfallet. framhålleratt de tidigare beviljade anslagen för drift av Rl-reaktorn inte har avsettskunna täcka kostnaden för framtida avveckling. Bolaget hemställer därför attett anslag om 10 milj. kr. anvisas för /82 för avveckling avRl-reaktorn och att 15 milj. kr. reserveras för kostnader under budgetåret1982/83. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 536 SSI tillstyrker i sitt yttrande bolagets ansökan ommedel för nedläggning av Rl-reaktorn. Institutet har dock ingen möjlighet attbedöma rimligheten av de begärda beloppens storiek. Institutet anser även attinnan arbetet kan starta, är viss komplettering av den gjorda utredningenerforderlig. SSI påpekar vidare att förutom de av Studsvik Energiteknik ABredovisade kostnaderna tillkommer kostnader för eventuell behandling samtkostnader för mellan- och slutlagring av avfallet. Erforderliga medel fördessa kostnader, inkl. lagringsutrymme, måste enligt SSI säkerställas innan enslutlig nedläggning av Rl-reaktorn kan få påbörjas. SKI framhåller att från de synpunkter SKI har attbeakta förefaller bolagets förslag till fullständig avveckling riktigt.Härigenom uppnås att bergrummet kan disponeras för annat ändamål utan atthänsyn behöver tas till dess tidigare användning. Vidare ger detta erfarenhetinom landet från arbeten i samband med nedläggning, som kan nyttiggöras vidstörre anläggningar. SKIhar inte haft möjlighet att bedöma frågan om den erforderliga ersättningensstorlek. Byggandet av första forskningsreaktor,Rl-reaktorn i , finansierades med statligaanslag till dåvarande AB Atomenergi, vilka redovisades underhandelsdepartementets huvudtitel. Anläggningen togs 1954 och utnyttjadesunder en period av dels i bolagets verksamhet, dels av andra svenskaforskare. Verksamheten finansierades i allt väsentligt med statliga anslagdels till AB Atomenergi, dels i form av forskningsrådsmedel. Jag ansluter mig till ;soch tillsynsmyndigheternas bedömning att reaktoranläggningen Rl nu börslutligt avvecklas. En sådan avveckling innebär dels att behovet av fortsatttillsyn elimineras, dels alt svenska tekniker och de svenskatillsynsmyndigheterna kan göra värdefulla om än begränsade erfarenheter avavveckling av kärnteknisk verksamhet. Kostnaderna för arbetet bör bestridasgenom ett särskilt statligt anslag till , som inneharkoncession för anläggningen. Bolaget har beräknat att avvecklingen skall kunnagenomföras av och till en kostnad av ca 25 milj. kr.men det ligger i sakens natur att kostnadsuppskattningar av detta slag kan varabehäftade med betydande osäkerhet. I enlighet med bolagets framställning förordarjag att 10 milj. kr. anvisas för ändamålet för /82. Enfömtsättning bör vara att bolaget bedriver avvecklingsarbetet på ett sådantsätt att kostnaderna i möjligaste män begränsas. Jag räknar med att bolaget isamband med sin anslagsframställning för /83 skall kunnaredovisa en genomarbetad kalkyl för hela avvecklingen. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 537 15.4Försöksanläggningar för förgasning av inhemska bränslen Genom upphettning med eller utan tillsats avvattenånga och luft eller syrgas kan fasta eller flytande bränslen förädlas ochmed vissa energiförluster överföras till gasform. Gasen kan sedan antingenförbrännas eller användas som råvara för kemiska processer t. ex. framställningav metanol. Speciellt bedöms förgasning vara av intresse för bränslen som viddirekt förbränning ger svåra miljöpåverkningar. För svenskt vidkommande skulle förgasning av sådanaråvaror som skiffer, skogsavfall och andra biobränslen samt torv kunna vara avsärskilt intresse. () föreslog i samverkan med att en demonstrationsanläggning skulle uppföras för förgasningav torv- och vedråvara i syfte att framställa metanol för användning som NE) avgav rapporten (NE1979:5) Demonstrationsanläggning för metanolproduktion baserad på inhemskråvara. Direktören har på mitt uppdrag biträtt inomindustridepartementet med förhandlingar för att utarbeta förslag tillerforderliga överenskommelser för att möjliggöra uppförande av enförsöksanläggning för produktion av syntesgas för metanolframställning medanvändning av en modifierad s. k. Winkler-teknik. Ett flertal kommuner,länsstyrelser och företag har inkommit med skrivelser i ärendet. redovisat det material som har framkommit i hans arbete. ABSvensk Alunskifferutveckling () har hemställt om anslag för förgasning avalunskiffer för utvinning av skifferns organiska energiinnehåll. Efter remisshar yttranden i ärendet avgetts av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),statens industriverk (SIND), NE, delegationen för energiforskning (DFE),oljeersättningsdelegationen (OED) och . Dessutom harSkövde Miljöforum inkommit med synpunkter i ärendet. bildades i syfte att utveckla processerför fullutvinning, dvs. en total utvinning, av den svenska alunskifferns samtligavärdebeståndsdelar. Forsknings- och utvecklingsarbetet bedrivs huvudsakligenvid (RSA) i . Kostnaderna för verksamheten bestrids enligtriksdagens beslut genom villkoriiga statliga lån om totalt 128 milj. kr. förtreårsperioden /79-1980/81 (prop. 1977/78:124, NU 1977/78:69, rskr1977/78:342). Verksamheten har uppdelats i tvä områden, dels termiskprocessutveckling, som inriktas mot förbränning och förgasning av lakrest,skiffer och skifferkero-genkoncentrat, dels kemisk processutveckling förutvinning av metaller och kemiska ämnen. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 538 och har konstaterat attfömtsättningar inte föreligger för att fä till stånd en kommersiell uranutvinningi när det pågående utvecklingsprogrammet avslutas beroende pä det lågauranpriset på världsmarknaden. Det finns däremot enligt bolagen resultat somtyder på att det tekniskt och ekonomiskt kan vara möjligt att utnyttjaalunskifferns kero-geninnehåll i en förgasningsprocess för t. ex.metanolproduktion. Skiffer som energiråvara har undertreårsperioden /79-1980/81 behandlats utanför energiforskningsprogrammetoch ingår bara i begränsad utsträckning i det förslag som delegationen för energiforskning(DFE) har redovisat för kommande treårsperiod 1981/82-1983/84. har därför iskrivelse föreslagit uppbyggnad av en försöksanläggningför skifferförgasning och hemställt om anslag med 93 milj. kr. fördetta ändamålför treårsperioden /82-1983/84. F.n. föreligger två olika förslag tillprocesskoncept, virvelbäddsteknik resp. s. k. flashförgasning i enflamsmältkammare. mellan dessa metoder samt val av lokaliseringsort(eller ) förutsätts göras inom ramen för nu gällande budgetför ASA:s arbete. Av kostnaderna för kommande period avser 62 milj. kr.investerings-och startkostnader och 31 milj. kr. Flertalet remissinstanseruppmärksammar skifferns stora potential som energiråvara. SIND anser attSveriges oljeberoende gör det nödvändigt att så långt det är tekniskt ochekonomiskt möjligt utnyttja samtliga energitillgångar. Verket ställersig därför positivt till ett fortsatt statligt engagemang för att ta frambeslutsunderlag för eventuellt utnyttjande av skiffrarnas energiinnehåll. Med hänsyn till den stora fossilaenergiresurs som skiffrarna utgör anser OED det angeläget att villkoren förutnyttjande av alunskiffrarna som energiråvara i den framfida svenskaenergiförsörjningen klarläggs och definieras. OED anser det ocksåviktigt att forsknings- och utvecklingsarbete som berör nyttiggörande avsvensk alunskiffer fortskrider. Det av föreslagna projektet bör emellertidenligt OED anstå till dess att villkoren för skifferutnyttjandet har klarlagts,varefter en förnyad prövning bör göras. NE framför liknande synpunkter ochframhåller att förutsättningarna därvid bör klargöras för utvinning av såvälorganiskt energiinnehåll som mineraler. ÖEF framhåller att introduktion avmetanol som drivmedel förutsätter användning av skiffer som råvara för attberedskapsfördelarna med metanol skall bli påtagliga. Beslut ommetanolproduktion bör därför åtföljas av en omfattande försöksverksamhet medskifferförgasning. ÖEF menar att energiproduktion från sUiffer naturligen ingåri energiforskningsprogrammet och att ställning bör tas till de berördaprojekten i den avvägning som görs där. NE anser däremot att den avgörandefrågan för ställningsta- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 539 gandetill ASA:s ansökan inte är projektets kvalitet utan huruvida statenöverhuvudtaget bör stödja utveckling av skifferförgasningsteknik de närmasteåren. Med hänsyn till de stora utvecklingsinsatser pä bl.a. förgasningsområdet som görs i andra länder borde enligt SIND de svenskainsatserna begränsas till en bevakning av utländsk teknik, de specifika problemsom gäller de svenska skiffrarna samt till eventuellt lovande svensk teknik förohka processteg. Den av utvecklade flamsmällkammaren förefaller idetta sammanhang intressant. Möjligheterna borde enligt verket prövas attutnyttja befintlig utrustning av detta slag vid MEFOS i för ett fortsattprogram till lägre kostnad än föreslagna 93 milj. kr. DFE påpekar att det hade varit värdefullt om ASAhade redovisat de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för alternativanvändning av den organiska delen (kerogendelen) i skiffer. Delegationenkonstaterar vidare att såvitt kan bedömas av tillgängligt material är skifferdet klart fördelaktigaste alternativet för metanolproduktion ur inhemskaråvaror. Det är även enligt DFE:s ekonomiska jämförelse billigare änframställning från importerat kol och än dagens kostnad för importerad metanolfrån naturgas. När det gäller framtida metanolproduktion från inhemsk råvaraanser DFE att skifferförgasning i större försöksskala bör prioriteras föreförgasning av skogsenergi. OED har avvikande uppfattning. Mot bakgrund av deosäkerheter som f. n. råder för skifferbrytning anser OED attförgas-ningsprojekt i första hand bör inriktas pä torv och vedråvaror. Skifferns potentiella värde som en av de mestbetydelsefulla råvarukällorna för syntesgasproduktion framhålls av . Bolaget ansluter sig till ASA:s förslag att ta framtekniskt-ekonomiskt underlag för skifferförgasning men framhåller att det sålångt möjligt är önskvärt med samordning med andra aktuella förgasningsprojekti större försöksskala. NE påpekar att de föreslagna förgasningsprocesserna,baserade på virvelbäddsteknik resp. flashförgasning i flamsmältkammare, ärutformade utan att hänsyn har tagits till uranutvinning och att de t. o. m.innebär att den bearbetade skilTern knappast kan användas som uranråvara.Enligt DFE kan virvelbäddsteknik för skiffer och HTW(Hög-Tempera-tur-Winkler)-tekniken för torv och biomassa ses som tvä alternativav samma utvecklingslinje. Beträffande flamsmältmetoden anför DFE att det ärför tidigt att nu bygga en stor försöksanläggning för förgasning av skiffer pådenna princip. Fortsatta försök bör med tanke på teknikens utvecklingsläge istället bedrivas inom ramen för energiforskningsprogrammet. DFE:s ekonomiska och tekniska bedömning avförgasningsprocesser baserade på olika inhemska råvaror leder enligtdelegationen till att den s. k. PDU-teknik för biomassa och torv som utvecklasvid och flamsmälttekniken för skiffer bör behandlasinom energiforskningsprogrammet, medan virvelbäddstekniken utvecklad i 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 540 för skiffer och HTW-tekniken för biomassa och torv ärmogna att prövas i störte försöksanläggningar. Om ett positivt beslut tas är detenligt DFE:s mening nödvändigt med parallella studier av miljö- och markfrågor.Det ger också enligt delegationen en möjlighet att bevara kompetensen förförgasning av skiffer. Verksamheten kan utvidgas till alt omfatta biomassa ochtorv. Någon irrepara-bel förlust av kompetens uppstår inte, enligt NE:sbedömning, om beslut om förgasningsförsöken uppskjuts något. NE bedömer att detmycket begränsade antalet nyckelpersoner med fördel temporärt bör kunna utnyttjasmed utveckling av förgasningsteknik för biomassa och torv eller inom andraeventuellt tillkommande projekt med kol eller kolreningsavfall som råvara. anser att bör avslås med anledning av de väntade miljökonsekvenserna av brytningoch utnyttjande av skiffer. Försöksanläggning för förgasning av torv och vedråvaror Direktören har i sitt arbete bearbetat tvåalternativa handlingslinjer, nämligen dels den ursprungligen av SMAB lanseradeutvecklingen av HTW-tekniken för torv och biobränslen (flis, skogsavfall,energiskog), dels en kombination av denna utveckling med utveckling av teknikför förgasning av skiffer. Han förordar i första hand det sistnämndaalternativet. För föreslåslokalisering till och anges följande kostnader för olikalokaliseringsalternativ (milj. kr. priser exkl. moms). Investeringar 86,5 88 87.8 101.5 Drift, per är 24 32,5 36,6 36.3 3 driflsår 158,5 185,5 197,6 210,4 ' Baserat på anlagande om all ett särskilt försökscenlrumkommer lill stånd i och tillhandahåller viss"infrastruktur". Kostnaderna härför ingår ej i de angivna beloppen. -Förkalkyl, ej förhandlad med eventuellt inlressenlförelag. För ett kombinerat projekt angesföljande kostnadsuppskattning (milj. Totalt, 4 driflsår Se föregående tabell not 1. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 541 Någon uppgörelse med de tyskarättighetshavarna har ännu inte kunnat nås i fråga om tillgången till förlångsiktig användning av HTW-tekniken erforderligt tekniskt know-how. För att närmare underbygga projekteringen av en storförsöksanläggning pågår f.n. vissa kompletterande tekniska försök. Resultatenav dessa beräknas föreligga . Frågorna om förgasning av skifferresp. torv och vedrävaror har flera samband sinsemellan och med annan aktuelleller föreslagen verksamhet. I Studsvik byggs f. n. upp en mindre försöksanläggning,PDU, för förgasning av torv och biomassa enligt en svensk metod. Resultat frånprojektet, som kan kostnadsberäknas till ca 50 milj. kr., kan väntas omkringår 1984. och har föreslagit en anläggning för kombinerad el- ochvärmeproduktion i . Den föreslås baseras på förgasning av restoljormen avses också förses med en mindre kolförgasningsreaktor förförsöksverksamhet. Projektkostnaden torde kunna uppskattas till istorieksordningen 500-1000 milj. kr. Nynäs har föreslagiten anläggning för kombinerad produktion av syntetiskt drivmedel, bränngas ochfjärrvärme baserad på förgasning av kol och restoljor. genomför ett omfattandeforskningsprogram med långsiktig inriktning mot allsidigt utnyttjande avalunskiffer. En utförlig redogörelse för verksamheten, som finansieras medstatliga lån, har lämnats i prop. 1977/78:124. Den kemiskaprocessutvecklingen, som omfattar utvinning av metaller och kemiska ämnen,beräknas kunna vara avslutad och resultaten dokumenterade kring årskiftet1981-1982. Till följd av sjunkande uranpriser och beroende pä uranetsdominerande betydelse för metallutvinningens ekonomi är det inte längremotiverat att lämna fortsatt särskilt stöd till denna forskning efter del attnuvarande program avslutas. Den termiska processutvecklingen, som i första handär inriktad mot utnyttjande av det fossila bränsleinnehållet i skiffern, hardäremot fått ökande betydelse. För utvinning av skiffernsorganiska energiinnehåll har inom ramen för det fastställdaförsöksprogrammet genomfört försök med virvel-bäddsförgasning i och s.k. flashförgasning vid MEFOS i . För att den sistnämnda metoden skallkunna utvärderas behövs ytterligare försök, som enligt vad jag har erfaritskulle kunna utföras vid den försöksanläggning för järnframställning enligtden s. k. Inred-processen som är under uppförande vid MEFOS men som inteberäknas stå färdig förtån . Enligt min uppfattning ligger deförgasningsförsök som önskar genomföra vid den nya anläggningen väl i linjemed syftet med det fastställda programmet. De ryms inom ramen för anvisadelånemedel för 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 542 budgetåret1980/81 (prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 126, NU 1979/80:49, rskr 1979/80:322).Detta innebär att den slutliga utvärderingen av programmet kan ske först vidutgången av . Det ankommer på regeringen att fatta beslut om villkorenför ASA:s disposition av de anvisade lånemedlen. Det beslutsunderlag som nuföreligger för frågorna om större försöksanläggningar på detta område är ännuinte fullständigt utan behöver kompletteras på flera punkter. Jag är därförinte beredd att nu förorda beslut om ytterligare satsningar på dessa områdenutöver vad jag har anfört och vad som ingår i Huvudprogram Energiforskning(avsnitt 15.2.3.9). Beredningen av frågorna fortsätter emellertid inomindustridepartementet. Regeringen bör bereda tillfälle att ta del avvad jag nu har anfört om försöksanläggningar för förgasning av inhemskabränslen. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag aU regeringen dels föreslår att beträffandeHuvudprogram Energiforskning 1. godkänna de riktlinjer för omfattning,inriktning och genomfö rande av verksamheten inom huvudprogrammet som jag har förordat, 2. medge att under budgetåren1981/82-1983/84, utöver under /81 ej disponerade medel, . får användas för huvudprogrammet, 3. medge att de inkomster, somsvarar mot den del av den föreslagna höjningen av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter som avses finansiera kostnaderna förhuvudprogrammet får fonderas hos och disponeras i enlighetmed vad jag har förordat, att ta del av vad jag har anfört omförsöksanläggningar för förgasning av inhemska bränslen. 15.6Anslagsfrågor för /82 F.Teknisk forskning och utveckling 1979/80Utgift 300186899 Reservafion 61581843 1980/81Anslag 301500000 1981/82Förslag 1000 Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 543 Som har framgått av min tidigareredogörelse har jag för Huvudprogram Energiforskning förordat en ram av 1400milj. /82-1983/84. För nästa budgetär har jag fördetta ändamål beräknat (avsnitt 15.2.3.5) 400 milj. kr. Härvid beräknar jag att395,4 milj. kr. utgår över detta anslag. Vidare avses, som jag har nämnt(avsnitt 15.2.2.3) 4,6 milj. kr. utgå från anslaget A 3 Kommittéer m. m. föratt täcka kostnaderna för DFE:s uppgifter avseende programsamordning m. m. inomhuvudprogrammet. Jag har redan förordat (avsnitt 15.2.3.5) atthuvudprogrammet skall finansieras genom en höjning av den särskildaberedskapsavgiften för oljeprodukter. Jag förordade då också att de inkomstersom svarar mot avgiftshöjningen avskiljs och tillförs en särskild fond hosriksgäldskontoret, energiforskningsfonden, och att medel ur denna fond skalltillföras detta anslag. Anslaget bör därför föras upp med ett formellt belopp av1 . för nästa budgetår. De programansvariga organen har för sin planering ochorganisation av insatserna behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. Förinnevarande budgetår har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, avriksdagen bemyndigats att i samband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet göra åtaganden för de tre närmast följande budgetåren. Det underlag som har redovisats avde programansvariga organen visar att de behöver kunna göra fleråriga åtagandenäven /82-1983/84. Vid bifall till förslagetom medelsram för hela perioden erfordras därvid inte något särskiltbemyndigande från när det gäller åtaganden avseende budgetåren1982/83 och 1983/84. För åtaganden avseende tiden efter treårsperioden1981/82-1983/84 fordras dock särskilt bemyndigande av . Jag förordarmot den bakgrunden att regeringen nu inhämtar sådant bemyndigande / 82. Jag beräknar behovet härav till 130 milj. kr. föråtaganden avseende /85. Lämnas bemyndigande ankommer det påregeringen att meddela de närmare föreskrifter som erfordras. Det ankommer vidare på regeringenatt i anslutning till de riktlinjer och pä det sätt jag har förordat besluta omfördelning av medel mellan olika program och delprogram. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att under /82, i enlighet med vad jag har anfört,ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till forskning och utvecklinginom energiområdet som innebär åtaganden om högst . för budgetåret1984/85 2. tillEnergiforskning för /82 anvisa ett reservationsanslag av I 000kr. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 544 Bidrag till verksamheten vid Studsvik EnergiteknikAB 1979/80 Utgift 47000000 1980/81 Anslag 47000000 1981/82 Förslag 80000000 Enligt vad jag har redovisat (avsnitt 15.3) böranslaget för /82 föras upp med 80 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till verksamhetenvid för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Nytt anslag (förslag) 10000000 Med hänvisning till vad jag nysshar anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Avveckling avforskningsreaktorn för /82 anvisa ett reservationsanslag av10000000 kr. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 545 Lag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle Härigenom föreskrivs följande. 1 § En eldningsanläggning, som inte är tillfällig, skallenligt vad som föreskrivs i denna lag uppföras eller installeras (utföras) så att den kan eldas med fast bränsle och därefter bibehållas i ett sådant utförande så länge den är i bmk. Med eldningsanläggning avses ilagen en eldningsanläggning i vilken varmvatten, hetvatten, ånga eller hetoljaframställs för byggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning i enindustriell process. 2 § En eldningsanläggning i vilken den åriigabränsleförbrukningen kan beräknas normalt uppgå till minst 180 terajoule skall utföras för eldning med fast bränsle och därefter bibehållas i ett sådant utförande så länge den är i bmk. Detsamma gäller eneldningsanläggning med lägre bränsleförbrukning i ett system i vilketvarmvatten, hetvatten, ånga eller hetolja framställs för sådant ändamål somanges i 1 § andra stycket, om 1. den årligabränsleförbmkningen i systemet kan beräknas normalt uppgå till minst 180terajoule och 2. systemetsärliga behov av energi annars inte till kan tillgodoses påannat sätt än genom användning av gas eller av olja eller annat flytandebränsle. Innan ägaren eller den som annarsförfogar över en eldningsanläggning som avses i'första eller andra stycketbestämmer för vilket slag av fast bränsle anläggningen skall utföras, skall hansamråda med den myndighet som regeringen bestämmer. 3 § Andra eldningsanläggningar än som avses i 2 § skallutföras så att de utan omfattande ombyggnadsarbeten eller kompletteringar kan eldas med inhemskt fast bränsle;.