prop · G403112 · 1980-12-31 00:00:00 — Föratt undvika att ifrågavarande utvidgning av möjligheterna att adoptera missbrukasvill vi betona vikten av att domstolen enligt 4 kap. 10 § föräldrabalkeninhämtar tillräckliga upplysningar från om skälen tilladoptionen. Förvaltningenfinner det angeläget att även barn, som är ur stånd att lämna eget samtycke,kan bli adopterade i de fall en adoption är till fördel för dem. Det äremellertid beklagligt att man inte ansett sig kunna inbegripa även barn, sominte kan lämna samtycke på grund av fysisk sjukdom eller kvarstående men efterskada. Situationen för ett barn, som är utvecklingsstört på grund avförlossningsskada, kan vara mycket lik situationen för ett barn som vid någraårs ålder drabbas av en hjärnskada vid exempelvis en trafikolycka. Tidpunktenför skadans uppkomst bör inte medföra att barn behandlas olika uradoptionssynpunkt. För ett friskt barn som adopteras kan det te sig stötandeatt dess fysiskt sjuka syskon inte omfattas av adoptionen och att syskonendärigenom skiljs åt i familjerättsligt hänseende. 2.8 i kommun: Denväsentligaste delen i förslaget utgörs av den utökade möjligheten att adopteraperson även om denne av vissa skäl inte kan ge sitt samtycke tilladoptionen. Ändringen innebär bl. a. att den familjerättsliga ställningen förbarn i denna situation avsevärt förbättras. Även om bestämmelsen inte kommeratt beröra något stort antal personer är det värdefullt att ändringen kommer tillstånd. Prop.1980/81:112 40 Beträffande terminologin delar centralnämndenuppfattningen att ändringar bör ske i samtliga författningar somberörs. Den beslutade översynen bör dock genomföras med det snaraste så attföråldrade begrepp kan mönstras ut. Av promemorians innehåll framgår att det finns anledninginföra undantag från kravet på samtycke i sådana fall där den som skalladopteras lider av psykisk sjukdom e. d. av sådan art att hans eller hennesinställning till adoptionen inte kan inhämtas . Samfundettillstyrker därför att 4 kap. 5 § ändras på föreslaget sätt.Samfundet har inte heller någon erinran mot utformningen av den nyabestämmelsen och utgår från att fullständiga upplysningar kommer att inhämtas iett dylikt ärende, så att inte slopandet av kravet på samtycke kan ge anledningtill missbruk. tillstyrker förslaget att adoption skallkunna ske även om den som skall adopteras är förhindrad att lämna samtycke pågrund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller psykisk abnormitetav annat slag. Förbundet vill emellertid ifrågasätta om inte adoption bör görasmöjlig även i de i promemorian (sid 14) nämnda fallen att kommunikation med densom skall adopteras är utesluten t. ex. på grund av trafikskada. Också i dylikafall kan problem uppkomma åtminstone vid syskonadoption. 2.11 Föreningen - Barnens Rätt I Samhället: Betr. 4:5 p. 1. så vill framhålla vikten av att sålångt som möjligt undvika att barn undanhålls vetskap om sitt biologiskaursprung. Vår erfarenhet är att den chock som ett sent avslöjande av sådan artinnebär för barnet, kan ha mycket långvariga skadliga effekter. Oavsett ivilken ålder och på vilket sätt ett sådant avslöjande sker, så innebär detalltid att barnet måste starkt ifrågasätta även andra viktiga bitar avtillvaron. efterlyser att alla som handlägger adoptionsärenden fåranvisningar om vikten av att alla barn får en trovärdig grund att stå på ochatt hjälp av erfaren barnexpertis ges, att bearbeta de fall där barnen ännuinte fått sådan vetskap. vill än en gång understryka vikten av att imöjligaste mån undvika att 4:5 p. 1, skall behöva tillämpas. Prop.1980/81:112 41 2.12 Förbundet (): AC kan inte instämma i utredningens synpunkter om att detskulle saknas skäl att, när lagen nu ändras, även göra det möjligt attgenomföra en adoption, om ett barn p. g. a. fysisk skada inte kan geeget samtycke. I ett tänkt fall där barnet kommer till en familj för attadopteras, och innan adoptionen hunnit fullföljas blir trafikskadat, skulle adoptanternaenligt det framlagda förslaget fortsättningsvis bli förhindrade att fullföljadet åtagande de gjort gentemot barnet, därför att barnets samtycke inte kaninhämtas. Detta kan medföra konsekvenser särskilt vid adoption av två ellerflera syskon. Syskonband som avsetts bli vidmakthållna genom adoptionen skulledärigenom kunna brytas. I samband med en adoption från utlandet skulle barnetdessutom kunna ställas utan någon rättslig anknytning i , om inte barnettidigare lämnat eget samtycke. AC anser ur dessa aspekter det vore lämpligt atti 5 § införa även ett undantag för den som skall adopteras och är förhindradatt lämna eget samtycke p. g. a. sjukdom eller liknande. I paragrafen nämns "föräldrarnas" samtycke iförsta punkten och "adoptivförälderns" samtycke vid adoption av någonannans adoptivbarn i tredje punkten. AC finner att det klart bör framgå att båda adoptanternassamtycke krävs vid en omadoption, om inte första punkten skall tolkas så att"föräldrarna" avser antingen de biologiska föräldrarna elleradoptivföräldrarna. AC ifrågasätter om inte texten kunde förenklas genom att istället använda uttrycket "rättsliga vårdnadshavaré". Eljest anser ACatt tredje punkten bör ändras till". . . i stället samtycke inhämtas frånadoptivföräldrarna eller om en förälder har adopterat sin makes barn, av bådamakarna." Angående undantagen från krav på samtycke enligt 1 st.ifrågasätter AC om inte ett undantag även här borde införas. Om t. ex. enförälder är svårt trafikskadad och därför inte kan ge sitt samtycke skulle enadoption såvitt AC förstår bli omöjlig, om icke föräldern i sådant fall fråntasden rättsliga vårdnaden. AC tänker här närmast på t. ex. fallet att ettadoptivbarn ganska anlänt till från utlandet, adoptionen hunnitgenomföras och barnet genom en sådan olyckshändelse blir"föräldralöst". Huruvida möjlighet föreligger att i ett sådant fall,om det gäller en ensamstående förälder eller om båda föräldrarna drabbats,frånta denne eller dessa den rättsliga vårdnaden undandrar sig AC:s kännedom. 15 § stadgas att moderns medgivande ska ha lämnats sedanhon har hunnit tillräckligt återhämta sig efter nedkomsten. IEuropakonventionen stadgas tiden för denna återhämtning. Dennabestämmelse har i vissa fall Prop.1980/81:112 42 lett till att svensk domstol ifrågasatt genomförandet aven adoption där modern i utlandet har lämnat sitt medgivande efter kortare tid.AC finner att när ett medgivande lämnats i utlandet borde det stå helt klartatt man vid den svenska prövningen accepterar att medgivandet skett på degrunder eller enligt den praxis som gäller i barnets ursprungsland. När det gäller att avgöra om psykisk sjukdom förhindrarden som skall adopteras att lämna sitt samtycke måste hänsyn tas till omsjukdomen är övergående eller permanent. Samma är förhållandet vid bedömningenom förälders förmåga att lämna samtycke. Bland annat av denna anledning fårSällskapet föreslå att ett formellt stadgande om läkarintyg intages i lagen. Förslaget tar även upp frågan om terminologi då det gällerpsykisk störning och hänvisar till en av begärd modernisering ochöversyn av denna terminologi. Det är Sällskapets uppfattning att en sådanöversyn bör komma till stånd , varigenom framföralltuttryck såsom "sinnessjuk" och "sinnesslö" bör ersättas medformuleringar som motsvarar en mer modern uppfattning om sådana tillståndskaraktär. 3 Tillstånd till adoption Enligt hovrättens mening överensstämmer uttrycket"har uppfostrat barnet eller vill uppfostra det" i 4 kap. 6 § förstastycket andra punkten knappast med nutida språkbruk. Bestämmelsen bör erhållaföljande lydelse: "Tillstånd . . . samt det huvudsakliga syftet är attskapa eller befästa ett familjerättsligt förhållande mellan sökanden och barneteller det annars med hänsyn till det personliga förhållandet mellan dem finnssärskild anledning till adoptionen." Beträffande utformningen av 6 § anser tingsrätten - medtanke på att adoptionen avser att befästa ett personligt förhållande - att manbör överväga att rent språkligt förtydliga lagtexten sålunda: ". . . ellerdet annars med hänsyn till att det föreligger ett personligt förhållande mellansökanden och barnet finns ..." Det kan tilläggas att tingsrättens tredje och fjärdeavdelningar lämnat utan bifall åtminstone ett tiotal ansökningar om adoption ayvuxna utlänningar med hänsyn till att avsikten med den tilltänkta adoptionenvarit att, med kringgående av regler för invandring, bereda personen tillfälleatt stanna i . Prop.1980/81:112 43 Verket begränsar sitt yttrande till frågan om adoption av utomnordiskmedborgare som inte har uppehållstillstånd i och där syftet medadoptionen kan vara att kringgå invandringsbestämmelserna. Adoptionsreglerna i sin nuvarande utformning medger atttillstånd att adoptera utomnordisk medborgare kan meddelas i fall därvederbörande inte är berättigad till uppehållstillstånd enligtutlänningslagstiftningen. Det har även förekommit att adoption kommit tillstånd då lagakraftvunna avlägsnandebeslut förelegat. Enligt verkets uppfattning är det inte ovanligt attadoptionen haft till främsta syfte att den adopterade skall få uppehållstillståndi . Sedan adoptionerna genomförts har i flera kända fall kontakternamellan parterna upphört. Det har vidare hänt att den adopterade söktuppehållstillstånd i för sina biologiska föräldrar. har i ett beslut uttalatatt enligt nuvarande lydelse av 4 kap. 6 § 1 st. skalladoptionen leda till en varaktig och verklig familjeanknytning mellan adoptantenoch den adopterade. En adoption som huvudsakligen syftar till att underlättaför den adopterade att få tillstånd i bör således inte vinna bifall. Mot bakgrund att adoptionen syftar till att tillskapa ett familjerättsligtförhållande kan ifrågasättas om reglerna ger utrymme för adoption mellan näraanhöriga, t. ex. syskon. Den åsyftade familjeanknytningen kan i sådana fallnormalt redan anses föreligga genom den biologiska släktrelationen. Tilstånd till adoption kan också ges om adoptanten villuppfostra den adopterade. Detta är enligt verkets uppfattning i normalfalletinte relevant i fråga om en person som passerat skolpliktig ålder. Domstolarna är enligt 4 kap. 10 § skyldigaatt på oUka sätt skaffa fram underlag för sitt beslut. Med anledning av attverket i vissa fall beretts tillfälle yttra sig i ärenden om adoption av vuxna utomnordiskamedborgare har tingsrätten fått information om den tilltänkte adopterade, t.ex. att vederbörande tidigare sökt tillstånd och åberopat andra skäl än vad somnu är aktuella samt att ansökningen om adoption kunde vara ett försök attkringgå utlänningslagstiftningen. Enligt rådande praxis i utlänningsärenden beviljas i regeluppehållstillstånd för ogift barn mellan om de har sina vårdnadshavaréhär. Enligt 30 § utlänningsförordningen är ogift utländskt barn under 16 årundantagen från skyldighet att ha uppehållstillstånd om barnets vårdnadshavaréeller när flera har vårdnaden, en av dem är svensk medborgare eller medborgarei , , eller eller är bosatt här i riket och haruppehållstillstånd. För utländsk medborgare är enbart en önskan attförena sig med föräldrar som bor i inte ett tillräckligt skäl föruppehållstillstånd. 1980/81:112 44 Ävenom några formella hinder inte finns för verket att vägra uppehållstillståndfastän adoptionsbeslut föreligger är det olyckligt om en adoption ägt rum omparterna därvid förutsatt att de kan förena sig i . Om beslut omadoption skall vara styrande för tillståndsgivningen är det emellertid stötandeatt den adopterade därigenom kan få en tillståndsmässigt förmånligarebehandling än vuxna barn som enligt gällande praxis långt ifrån alltid tillåtsbosätta sig hos sina biologiska föräldrar i . Verketanser att den som är och som adopteras här i inte avdenna anledning skall meddelas uppehållstillstånd när det sedermera visar sigatt det är fråga om en adoption i syfte att kringgå utlänningslagstiftningen. Enligt förslaget tilländring av 4 kap. 6 § krävs bl. a. att det med hänsyn till detpersonliga förhållandet mellan sökanden och barnet skall finnas särskildanledning till adoption. Normalt bör det vara fråga om ett förhållande avväsentligen samma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och barn. Förslaget innebär attförutsättningarna för adoption i viss mån preciseras. finns dockrisk för att domstol även i fortsättningen kan ge tillstånd till adoption påfelaktigt eller bristfälligt underlag. Verket anser därför att domstol, om detinte är uppenbart obehövligt, bör inhämta yttrande från invandrarverket iärende om adoption av utomnordisk medborgare som fyllt . Detta börantingen framgå av lagtexten, t. ex. genom en ändring av 4 kap. 10 § föräldrabalkeneller genom ett uttalande i regeringens proposition med förslag till ändring av4 kap. nämnda lag. Verket kan därvid upplysa domstolen om vederbörande är ellerhar varit aktuell i ett tillståndsärende. Vidare kan verket rent allmäntupplysa om förutsättningarna för att få tillstånd att vistas i och omså erfordras göra en preliminär bedömning härav i det enskilda fallet. Vadbeträffar barn är dessa undantagna från skyldighet att ha uppehållstillståndi de fall som anges i 30 § utlänningsförordningen. Domstol bör vara uppmärksampå att det även i dessa fall kan vara fråga om skenadoption i syfte att gåförbi gällande invandringsbestämmelser och i förekommande fall infordrayttrande från invandrarverket. Enligt4 kap. 6 § i skall domstolen verkställa en lämplighetsprövninghuruvida adoption må äga rum. Rätten skall därvid pröva om adoptionen är tillgagn för barnet. Lagen har enligt motiven förklarats vila på den uppfattningenatt adoption ej får bifallas av rätten utan att det föreligger särskildanledning att tillskapa ett familjerättsligt förhållande mellan den som villadoptera och den som skall adopteras. Det har emellertid ej ansetts 1980/81:112 45 möjligt att i lagen uppställa några mera preciseradevillkor för domstolens lämplighetsprövning. I syfte att förbättra underlagetför rättens bedömning föreslås i promemorian att lokutionen "särskildanledning" förtydligas så att det framgår att det måste föreligga ensärskild anledning att genom adoptionen befästa ett personligt förhållandemellan de blivande adoptivföräldrarna och adoptivbarnet. anseratt den föreslagna lagtexten innebär ett förtydligande av regelns innebörd.Styrelsen har därutöver anledning förmoda att den föreslagna lydelsen kommeratt skapa ökad förutsättning för en enhetligare rättspraxis på området.Socialstyrelsen tillstyrker sålunda lagförslaget i denna del. 3.5 adoptionsfrågor (): Vad gäller ändringen av FB 4 kapitlet 6 § vill påpekadet angelägna i att en adoption genomförs även i de fall adoptanterna inte harför avsikt att eller kan uppfostra barnet. Det kan gälla makar som gemensamttagit emot ett utländskt barn i avsikt att adoptera det men innan adoptionengenomförts kommit fram till att de inte önskar fortsätta äktenskapet. Makarnabör i dessa fall ändå adoptera gemensamt för att barnet skall få rättsliganknytning till båda makarna med allt vad det innebär ang. rätt tillunderhållsbidrag, barnpension, arv m. m. Det kan även gälla makar som av någonanledning inte har kapacitet att sörja för den personliga omvårdnaden av ettbarn. Barnet kanske är sjukt, utvecklingsstört eller annat och någon annan adoptantinte går att finna. De makar som tagit barnet till sig från ett annat land börvara skyldiga att adoptera barnet även om barnavårdsmyndigheten redan sörjt förbarnets vård pä annat sätt. har makarna handlingar från barnets hemlanddär de förbundit sig att adoptera barnet i eller i förekommande fallredan adopterat barnet utomlands. anser det viktigt att den föreslagnaformuleringen "det personliga förhållandet" inbegriper även dessafall. Finner man sedan ett lämpligt adoptivhem kan barnet "omadopteras"med de första adoptivföräldrarnas samtycke. Att få fram ett nytt samtycke frånbarnets företrädare utomlands, när ett samtycke redan lämnats i de förstamakarnas namn, kan vara en mycket vansklig uppgift. Följden av att en adoption ej kommit till stånd i ettfåtal ärenden av ovannämnda typ har blivit att det finns barn i somtagits hit för adoption men som inte blivit adopterade och följaktligen intehar någon som helst familjerättslig anknytning. Då det gäller utländska adoptivbarn har det förekommit attbarn inte har kunnat adopteras av den anledningen att de omplacerats tillfosterföräldrar som inte ansett sig ha råd att avstå från fosterlön. Att finnalämpliga fosterföräldrar till barn med problem kan vara mycket svårt. 5 1980/81. Prop.1980/81:112 46 Ett aktuellt ärende rören flicka som komtill en svensk familj. Flickan hade stora problem att anpassa sig till familjensom visade sig inte ha kapacitet att klara av de problem som uppstod. Familjenvägrade också att adoptera flickan med hänvisning till problemen. Flickanomhändertogs och efter en tids vistelse på barnpsykiatrisk avdelning placeradeshon i fosterhem. Emellertid separerade fosterföräldrarna ochflickan blev kvar hos fostermodern tillsammans med tre biologiska barn ifamiljen. Flickan har det bra i fosterhemmet och fostermodern skulle viljaadoptera flickan men hon anser sig inte av ekonomiska skäl kunna göra det dåhon är beroende av fosterlönen. är det ju inte heller möjligtför en ensamstående adoptant att få bidragsförskott, 1 det här aktuella fallethar man inte heller lyckats förmå de första fosterföräldrarna att adopteraflickan vilket ju från början var avsikten, har till utredningen om barns rättsliga ställningpåtalat det oförsvarliga i förhållandet att makar som inför utländskamyndigheter åtar sig att adoptera ett barn sedan kan dra sig undan detta ansvari . En social centralnämnd kan inte i förväg tillförsäkra enadoptivförälder någon ersättning i stället för fosterlön då detta enligt 4kapitlet 6 S skulle vara ett adoptionshinder. anser detta vara mycket beklagligt. Varje barn bör fåden trygghet det innebär att bli adopterad och därmed helt jämställd med ev.syskon. Lagparagrafen bör därför utformas så att det är möjligt för ensocialnämnd att i mycket speciella fall inför en adoption tillförsäkra en adoptantett visst ekonomiskt stöd som också skulle kunna utgå sedan adoptionengenomförts och till dess barnet uppnått en viss ålder. Tilläggas kan att man i många anglosaxiska länder redangenomfört en sådan reform som man benämner "suhsidized adoptions". begränsar sig i sitt yttrandetill den föreslagna förändringen av 4 kap, 6 § . Ett av syftena med ändringsförslaget är att förtydligakravet på en personlig relation mellan tilltänkta adoptanter och vuxnautländska adoptivbarn så att invandringsbestämmelserna inte kringgås genomadoptionen. Denföreslagna ändringen av ovannäinnda paragraf innebär en viss ytterligareprecisering av förutsättningarna för adoption. Enligt förslaget krävs att detmed hänsyn till det personliga förhållandet mellan sökanden och barnet skallfinnas särskild anledning till adoptionen - såvida det inte är frågan om attsökanden har uppfostrat eller har för avsikt att uppfostra barnet. Man måsteemellertid gå till motivdelen av departementspromemorian för att detinledningsvis nämnda invandringspolitiska syftet med paragrafen skall framgåklart. Det skulle vara en klar fördel både om syftet Prop.1980/81:112 47 med bestämmelsen kunde framgå tydligare av lagtexten ochom rekommendationen att höra invandrarverket i fråga om adoption av vuxnautländska medborgare kunde författningsregleras. I vart fall måste en effektivinformation ske i dessa frågor. Bakgrunden till dessa synpunkter behandlasytterligare i det följande. Enligt rådande praxis beviljas utländska medborgare över20 år endast undantagsvis uppehållstillstånd för bosättning här om huvudskäletde kan åberopa är att föräldrarna bor i landet. Undantag har i praxis medgettsför t. ex. ogift person som levt tillsammans med föräldrarna i hemlandet ochönskar förena sig med dessa inte alltför efter inflyttningen. För atten bedömning i det enskilda fallet skall kunna göras måste självfalletytterligare omständigheter än de grundfaktorer som nämndes i detta exempel varakända. Ogifta barn mellan brukar i regel beviljas uppehållstillståndom de har sina vårdnadshavaré här. För barn föreligger undantagfrån skyldigheten att ha uppehålls- och arbetstillstånd om barnets vårdnadshavaré,eller när flera har vårdnaden, en av dem är svensk medborgare eller inedborgarei , , eller , eller är bosatt här i riket och haruppehållstillstånd. 1 ärenden om uppehållstillstånd för barn måstealltså en bedömning göras i varje enskilt fall. Det gäller att undvika attdomstol meddelar beslut i adoptionsärenden rörande utländska medborgare över 16år utan att ha tillgång till den information om det tilltänkta adoptivbarnetsanknytning til! adoptanten som kan finnas hos invandrarverket. Det är ingenlycklig lösning, vare sig för de enskilda personer som berörs eller för denallmänna tilltron till samhällets rättstillämpning, om domstol meddelaradoptionsbeslut i sådana fall då anknytningen till adoptanten enligt rådandepraxis inte är tillräcklig för att uppehållstillstånd skall kunna meddelas. .Mot bakgrund av det anförda anser kommittén att det är viktigtatt invandrarverket hörs när det gäller adoption av vuxna utländska medborgare.Åldersgränsen bör med hänsyn till de regler om uppehållstillstånd och till denpraxis som gäller bestämmas till . har det förekommit fall av s. k.vuxenadoption av utländska medborgare, där det funnits starka skäl anta attadoptionen tillkommit för att kringgå invandringsreglerna. Myndigheterna dvs.invandrarverket och regeringen har emellertid ändå inte ansett sig kunna vägraden adopterade uppehållstillstånd här. I praxis har dessutom redan fattade avlägsnandebeslutupphävts och den adopterade har fått tillstånd att stanna här. Den adopteradehar då kunnat komma i en bättre situation än utländska barn, som har sina biologiskaföräldrar här och åberopar denna anknytning som skäl för att få stanna; i vartfall om barnen är . Prop.1980/81:112 48 det förekommit att den adopterades biologiska föräldrar,sedan adoptionen väl ägt rum, anhållit om tillstånd att få invandra tillSverige och då åberopat barnet/den adopterade för att få komma hit! Praxis när det gäller uppehållstillstånd för barn ärföljande. Ogifta utländska barn är undantagna från skyldigheten attha uppehållstillstånd om deras föräldrar eller annan legal vårdnadshavaré harrätt att vistas här. Barn mellan beviljas i regeluppehållstillstånd under samma förutsättningar. Barn däremot som harsina föräldrar här får uppehållstillstånd bara under vissa förutsättningar. Enviktig sådan är att barnet har bott med föräldrarna i hemlandet och attföräldrarnas utflyttning till inte ligger alltför långt tillbaka itiden. I ärenden otn uppehållstillstånd för barn , som har sinaföräldrar eller annan legal vårdnadshavaré här, görs således en bedömning ivarje särskilt fall om tillstånd skall beviljas. Barn som inte har sina föräldrar eller annan legal vårdnadshavaréhär i riket kan få uppehållstillstånd bara om det föreligger synnerliga skäl. Isådana ärenden görs en bedömning i varje särskilt fall om uppehållstillståndskall beviljas. Den föreslagna ändringen av 4 kap. 6 § innebär att kravetpå ett personligt förhållande mellan adoptanten och adoptivbarnet skärps. Detinvandringspolitiska syftet med ändringen framgår dock inte av självaförfattningstexten. Detta syfte framgår bara av motiven till lagtexten. Inteheller framgår det annat än av motiven att bestämmelsen i 4 kap. 10 §, där detföreskrivs att rätten skall "inhämta upplysningar om barnet ochsökanden", även kan innebära att yttrande bör inhämtas fråninvandrarverket, när en utländsk medborgare skall adopteras. Den föreslagna ändringen innebär enligt vår mening trotsdetta en förbättring. I förarbetena till de nuvarande adoptionsbestämmelsernauttalas att adoptionsinstitutet inte bör få användas för att ge möjlighet namnändring som annars inte skulle ha tillåtits eller för att kringgåarvsskatte- eller arbetsmarknadsbestämmelser. Genom den nu föreslagna ändringenfår anses framgå att adoptionsinstitutet inte heller bör komma till användningför att kringgå invandringsbestämmelserna.