prop · G40339 · 1980-12-31 00:00:00 — Lättnadernakunde åstadkommas exempelvis på det sättetatt bolaget vid sin taxering fick avdrag - helt eller delvis - för verkställdutdelning. Vi har emellertid funnit att lättnaderav detta slag gör det nödvändigt attganska radikalt omarbeta de komplicerade bestämmelser som reglerar beskattningen i de fall där utdelningen uppbärs av ett annat bolag. Vidare fordras särskilda åtgärder för att säkerställa enrimlig Ije-skattning i närutdelningen går till aktieägare i utlandet. Med hänsyn till de väsentliga ingrepp i nuvarandeskatteregler som skulle bli nödvändiga ora man vill åstadkomma de avsedda lättnadernagenom åtgärder på bolagsnivå har vi avstyrkt att sädana åtgärder vidtas inon ramen fördet aktuella provisoriet. Detta innebärinte att vi har tagit ställning till hur ett permanentsystera för lindring i dubbelbeskattningen bör utformas. Vi har därefterdiskuterat olika möjligheter att uppnå den önskadestimulanseffekten genom lättnader vid beskattningen av hushållens utdelningsinkomster. Enligt vår uppfattning ärdet inte lämpligt att son ett provisorium införa ett avräkningssystemav det slag som tillämfias i utlandet. Många frågorbehöver utredas ytterligare innan mankan ta ställning till om ett sådant system börväljas. Detta utesluter inte att deprovisoriska åtgärderna utformas så att de fär verkningar som för aktieägarnas del nära överensstänner med effekterna i ett avräkningssysten. Tvärtomhar vi funnit att en sådan överensstämmelse är önskvärd, eftersom den ärägnad Prop.1980/81:39 13 att underlätta en övergång till ettpermanent system för lindring i dubbelbeskattningen. Vi har övervägt två metoder för att uppnåde avsedda lättnaderna, näraligen skattereduktion och utdelningsavdrag. Enskattereduktion innebär att aktieägarens framräknadeskatt minskas med ett visst belopp (avdrag från skatten). Ett utdelningsavdrag görsi deklarationen från den redovisade utdelningsinkomsten(avdrag frän inkorasten). Vi har funnit att enskattereduktion är att föredra framförett utdelningsavdrag med hänsyn till såvälinkomstprofilen som stimulanseffekterna . Vi har därför föreslagit attlättnaderna skall medges i form av enskattereduktion. Vi har anvisat tvåolika modeller för den tekniska utformningen,modellerna A och B. I fråga om båda modellerna har vi i första hand belyst effekterna vid en lättnadsnivåoch statsfinansiell kostnadsram som ungefärmotsvarar avräkning för halva bolagsskatten. Vi har dock även visat hur modellerna kan utformas vid två alternativa lättnadsnivåer, en lägreoch en högre. Modell A har konstruerats med utgångspunkt i de principer som ligger till grund för de utländskaavräkningssystemen och kan i själva verket ses son en starkt förenklad och schabloniserad form av avräkning. Skattereduktion medges med ett belopp sommotsvarar viss andel av utdelningsinkomsten. Denna andel, reduktionssatsen,mins);ar när aktieägarens beskattningsbara inkomst - och därmed hans marginalskatt -stiger. Avsikten är att reduktionssatsen i olika inkomstlägen skall kunna avläsas direkt frän en tabell. Vid en lättnadsnivåsom motsvarar avräkning för halva bolagsskatten på utdelade vinstmedel har tabellen följande utseende. Statligt beskattningsbar inkomst (kr.) Reduktionssats(skattelättnad i % av nottagen utdelning) 45 44 43 42 41 40 39 38 37 36 35 34 33 32 31 30 29 28 2726 25 24 23 22 21 20 19 18 17 16 15 14 13 12 11 10 Prop.1980/81:39 15 Exenpel: En person som har en beskattningsbar inkomst på . fårenligt tabellen en skattereduktion som motsvarar av utdelningsinkorasten. Tabellen är avsedd atttillämpas så längeutdelningsinkomsten uppgår till högst . Ärinkomsten större, sänks reduktionssatsen för varje följandeutdelningsskikt på . Reduktionssatsen skalldock aldrig sänkas lägre än till . Exempel; En beskattningsbar inkomst på . inkluderar utdelning på . Reduktionssatsen är förde första , för nästa 10 000kr. och på de sista . För makar gäller att reduktionssatsen bestäms med hänsyntill den högsta av makarnas beskattningsbarainkomster. I modell B ärreduktionssatsen inte beroende av den totala beskattningsbara inkomstensstorlek utan avtrappas endast med stigande utdelningsinkomst. Även med denna raodell är avsikten att aktieägaren direktfrån en tabell skall kunna utläsa vilken reduktionssats som gäller förhonora. Vid en lättnadsnivå som motsvarar avräkning för halva bolagsskatten har vi för makar resp. ensamstående konstruerat följandetabeller. Modell B, makar (kr. ) 0-1 000 av utdelningen 1 000 - . för 1 000 kr.och " återstoden 6 000 - 1 700 " " 6 000 " " " Modell B, ensamstående Utdelningsinkomst Skattereduktion (kr. O - 500 av utdelningen 3 000 - 850 " " 3 000 " " " Exempel: Två makar haren sammanlagd utdelningsinkomst på . De är då berättigade till en skattereduktion på totalt (450 + av 4 000=) . Reduktion.sbeloppetfördelas mellan dem i förhållande tillstorleken av deras utdelnings inkoraster. För båda modellerna gäller följande: a) Förslagenomfattar utdelning från börsnoterade svenska aktiebolag och utdelning från sådana aktiefonder som huvudsakligen består av aktier i börsnoterade svenska akt iebolag. b) Berättigade tillskattereduktion är fysiska personer som vid utdelningstillfället är bosatta i . Även ett dödsbo efter den som vid tiden för dödsfallet varbosatt i kan dock under vissa förutsättningar få skattereduktion. c) Av praktiska skäl har vi föreslagit att skattereduktion skall raedges endast i de fall då den skattskyldiges totala utdelningsinkomst uppgårtill . Prop.1980/81:39 17 d) Vi har ansett att de nya reglerna bör samordnas med det nuvarande s.k. sparavdraget (. för makar) så att samma utdelningsbelopp i princip inte ger rätt till såväl skattereduktion som sparavdrag. Av praktiska skäl har vi förordaten regel som innebär att underlaget för skattereduktion schablonmässigt skall minskas med hälften av det sparavdrag som aktieägaren har utnyttjat (dock högst med ett belopp som motsvarar halva utdelningen). e) De ovan återgivnatabellerna har, som nämnts, utformats så att skattereduktionen skall geungefär samma totala skattelättnader som ett system med avräkning förhalva bolagsskatten. Vi har beräknat att den årliga statsfi nansiella kostnaden för en skattereduktion av denna om fattning - efter den föreslagna samordningen med sparav draget - kommer att uppgå till 200-250 milj. kr. i betänkandet också belyst hur de bådamodellerna kan anpassas till andra alternativa kostnadsramar. Vi har gjort bedömningenatt båda modellerna är lämpade attligga till grund för de provisoriska stimulansåtgärderna. Vihar inte ansett att den ena modellen börges ett bestämt förord framför den andra. Effekterna av de bådaovan presenterade modellerna förskattereduktion framgär av följande tabell, som anger skatteminskningen i förhållande tillnuvarande regler för en ensamstående person som inte har utnyttjat sparavdraget (lättnadsnivå= halv avräkning). Prop.1980/81:39 18 Skatteminskning förensamstående enligt mode 11 A (kr.) (kr.) Skatteminskning förensamstående enligt modell B (kr.) komst (kr.) 6 000 1 150 10 000 1 550 25 000 3 050 50 000 5 550 I kap. 7 har vi ocksåtagit upp frägan on lättnader vid beskattningen av realisationsvinster på aktier. En tänkbaråtgärd är enligt vår mening att höjadet s.k. schablonavdraget, dvs. det avdrag på . som får göras mot vinster som framkommer vid försäljning av s.k. äldre aktier (dvs. aktier som innehafts i minst två är). Vi anseratt en sådan höjning kan fä gynnsamma effekter. En svårighet ärdock att vi ännu inte vet hurrealisationsvinstreglerna för aktier konmeratt vara utfornade . Enligt vårahuvuddirektiv skall vi utarbeta ett förslagtill nya regler som är enklare än de nuvarande. En förutsättning för att en höjningav schablonavdraget skall kunna görasredan nu är att den inte föregriper resultatet av det fortsatta arbetet. Prop.1980/81:39 19 Ur denna synvinkel har vi bedömt att en höjningtill . Beträffande ikraftträdandet av förslagenhar vi utgått från att skattereduktion skall kunna medges i fråga on utdel-ningsinkoraster som blir tillgängliga förlyftning efter utgången av . Vidare har vi ansett att en höjning av schablonavdraget vidrealisationsvinstbeskattningen bör gälla i frågaom försäljningar som görs efter årets utgång. Lag om skattereduktion för utdelning Härigenom föreskrivs följande. 1 « Skattereduktion för utdelning medges fysiska personer och dödsbon enligt bestämmelsernai denna lag. 2 § Med utdelning avses utdelning ipengar som utgår på a) aktie i svensktaktiebolag, om aktien då utdelningenblir tillgänglig för lyftning ärinregistrerad vid ,och b) andel i svenskaktiefond, om fonden vid ingången av d(?tår dä utdelningen blir tillgänglig för lyftning huvudsakligen består av vid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 § Utdelning kan medföra rätt tillskattereduktion under förutsättning endast att a) utdelningen utgör intäkt avkapital för den skattskyldige och b) denne är skattskyldig förutdelningen enligt 53 5 kommunalskattelagen (1928:370) och 6 5 lagen(1947:576) on statlig inkomstskatt. Prop.1980/81:39 22 En delägare i etthandelsbolag eller i ett dödsbo, som i beskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har. inte rätt till skattereduktion för den utdelning som har uppburits av bolaget ellerboet. 4 § En skattskyldig har rätt till skattereduktion om han under beskattningsåret har haft reduktionsgrundandeutdel ning. Som reduktionsgrundande utdelning anses utdelningar son enligt 3 § kan medföra rätt tillskattereduktion och som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock endast om den skattskyldiges sammanlagda utdelningar av detta slag har uppgått till . Underlag för beräkning av skattereduktion är den reduktionsgrundande utdelningen minskad med hälften av det extra avdrag sora enligt 39 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370) har tillgodoförts den skattskyldige vid taxeringen. Om denreduktionsgrundande utdelningen är mindre än det extra avdraget, är underlaget hälftenav den reduktionsgrundande utdelningen. För makar bestäms ett gemensamt underlag. Detta utgörs av summan av makarnas reduktionsgrundandeutdelningar minskad ned hälften av de extra avdrag som hartillgodoförts makarna vid taxeringen. Ommakarnas sammanlagda reduktionsgrundande utdelning är mindre änavdragen, är underlaget hälften av utdelningen. 5 § Det belopp varmed skattereduktionmedges (reduktionsbe loppet) utgör en viss procentuell andel avunderlaget. An delens storlek bestäms enligt följande tabell med hänsyn till den skattskyldiges beskattningsbara inkomst eller - i fråga om makar - den högsta av makarnas beskattningsbara inkoraster enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Prop.1980/81:39 23 inkomst (kronor) (procent) - 36 000 45 36 100 - 39 000 44 39 100 - 42 000 43 42 100 - 45 000 42 45 100 - 48 000 41 48 100 - 51 000 40 51 100 - 54 000 39 54 100 - 57 000 38 57 100 - 60 000 37 60 100 - 63 000 36 63 100 - 66 000 35 66 100 - 69 000 34 69 100 - 72 000 33 72 100 - 75 000 32 75 100 - 78 000 31 78 100 - 81 000 30 81 100 - 84 000 29 84 100 - 87 000 28 87 100 - 90 000 27 90 100 - 93 000 26 93 100 - 96 000 25 96 100 - 99 000 24 99 100 - 102 000 23 102 100 - 105 000 22 105 100 - 108 000 21 108 100 - 111 000 20 111 100 - 114 000 19 114 100 - 117 000 18 117 100 - 120 000 17 120 100 - 140 000 16 140 100 - 160 000 15 160 100 - 180 000 14 180 100 - 200 000 13 200 100 - 220 000 12 220 100 - 240 000 11 240 100 - 10 Prop.1980/81:39 24 Om underlaget överstiger10 , gäller följande. I frågaom det första beloppet på bestäms andelen enligt tabellen. Förvarje följande skikt på ärandelen lägre än i det föregående skiktet. Föringen del av underlaget är andelen dock lägre än . Det för makar beräknade reduktionsbeloppet fördelas mellan dem efter storleken av vardera makensreduktionsgrundande utdelning. 6 § I fråga om skattereduktion för utdelningtillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpaspå skattskyldiga som taxeras medtillämpning av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träderi kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har kommit ut frän trycket i Svensk f ör fattniihgssaml ing, och tillämpasförsta gången i frågaom utdelning som tas till beskattning vid taxering. Prop.1980/81:39 25 Lag om skattereduktion för utdelning Härigenom föreskrivs följande. förutdelning medges fysiska personer och dödsbonenligt bestämmelserna i denna lag. Med utdelning avses utdelning i pengar som utgår på a) aktie i svensktaktiebolag, om aktien dä utdelningenblir tillgänglig för lyftning ärinregistrerad vid ,och b) andel i svenskaktiefond, om fonden vid ingången av det år då utdelningenblir tillgänglig för lyftning huvudsakligen består av vid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 § Utdelning kan medföra rätt tillskattereduktion under förutsättning endast att a) utdelningen utgör intäkt avkapital för den skattskyldige och b) denne är skattskyldig förutdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370)och 6 § lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Prop.1980/81:39 26 En delägare i etthandelsbolag eller i ett dödsbo, sora i Ije-skattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt till skattereduktion för den utdelning son har uppburits av bolaget ellerboet. 4 § En skattskyldig har rätt till skattereduktion ora han under beskattningsåret har haft reduktionsgrundande utdelning. Sorareduktionsgrundande utdelning anses utdelningar som enligt 3 § kan medförarätt till skattereduktion och som harblivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock endast om den skattskyldiges sammanlagdautdelningar av detta slag har uppgått till . Underlag för beräkning av skattereduktion är den reduktionsgrundande utdelningen minskad med hälften av det extra avdrag som enligt 39 § 3 raom. kommunalskattelagen (1928:370) hartillgodoförts den skattskyldige vidtaxeringen. Om den reduktionsgrundande utdelningen är mindre ändet extra avdraget, är underlaget hälften av den reduktionsgrundande utdelningen. För makar bestäms ett gemensamt underlag. Detta utgörs av summan av makarnas reduktionsgrundandeutdelningar rainskad raed hälften av deextra avdrag som har tillgodoförts makarnavid taxeringen. Om makarnas sammanlagda reduktionsgrundande utdelning är mindre änavdragen, är underlaget hälften av utdelningen. 5 S Det belopp varmed skattereduktion medges (reduktionsbeloppet)är a) för makar gemensamt om underlaget uppgår av underlaget, till högst 1 000kronor: omunderlaget överstiger men inte : om underlaget överstiger6 : 450 kronorsamt av den del av underlaget som överstiger1 , samt av den del av underlaget som överstiger . b) för övrigaskattskyldiga om underlaget uppgårtill högst : om underlaget överstiger500 kronor nen inte : om underlaget överstiger3 : samt av den del av underlaget sora överstiger , samt av den del av underlaget som överstiger . Det för makar beräknade reduktionsbeloppet fördelas mellan dem efter storleken av vardera makensreduktionsgrundande utdelning. 6 § I fråga om skattereduktion för utdelningtillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpaspå skattskyldiga som taxeras med tillämpning av 52 §1 mom. koraraunalskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träderi kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har kommit ut frän trycket i , och tillämpasförsta gången i frågaom utdelning som tas till beskattning vid taxering. Prop.1980/81:39 29 Vårt arbete inon kapifalvinstkommittén (B 1979:05) inleddes . Till vårauppgifter hör enligt huvuddirektiven (dir.1979:27) att lägga fram förslag om ändradebeskattningsregler vid försäljning av aktier. Enligt beslut vid regeringssararaanträdet fick vi genom tilläggsdirektiv (dir. 1980:10) i uppdrag att pröva åtgärder föratt lindra beskattningen av aktiebolagens utdelade vinster. Enligt tilläggsdirektiven skall vi också med förturutarbeta förslag till provisotiska åtgärder för att stimulera aktiesparandet. Vi lägger nu fram förslagtill sädana provisoriska ätgärder. I fråga om de provisoriska åtgärderna anförde chefen förbudgetdepartementet i tilläggsdirektiven bl.a. följande. Frågan ora en övergång till ettnytt system för lindring i dubbelbeskattningen är konplicerad. Ävenom utredningsarbetet och efterföljanderemissbehandling och lagstiftningsarbete sker med stor skyndsanhet kan nanredan nu förutse att ett nytt system intekommer att kunna sättas i kraft förrän om några är. Vissa ätgärder för att förbättra villkoren fördet sparande som slcer genom placering av riskvilligt kapital i näringslivet behövervidtas . Komraittén bör få i uppdrag att med förtur utarbeta förslag till provisoriska lättnader föraktiesparandet. Innan det är möjligt att ta ställningtill frågan om en övergång till ettgenerellt systera för lindring i dubbelbeskattningen,mäste alltsä en rad frågorutredas. Jag framhöll tidigare att det 'är angelägetatt i avvaktan på resultatet av utredningsarbetetvidta mer kortsiktiga åtgärder i syfte att stimulera aktiesparandet. Kommittén bör få i uppdrag att med förtur behandla denna fråga. Åtgärderna bör i första handinriktas på lättnader i dubbelbeskattningen. Kommittén bör dock vara oförhindrad att i detta sammanhang överväga även vissa åtgärder påaktievinstbeskattningens område. Jag återkommer strax till den frågan. Prop.1980/81:39 30 Kommittén bör redovisa alternativa förslag till åtgärder som avser lindring i dubbelbeskattningen. Förslagen måsteutformas så att de inte försvårar de mer långsiktiga ändringarna.I likhet med dessa kan provisoriska åtgärder tänkasinriktade på att ge lättnader antingen vid bolagens eller aktieägarnas beskattning. Båda alternativen bör studeras. Lättnader i bolagens beskattning kanfå formen av en lindring iskattebelastningen på utdelade vinstmedel. Den utvidgningav Annell-avdraget som genomfördes hade denna inriktning. Kommittén bör undersöka möjligheternaatt införa ett provisoriskt avdrag för utdelning eller en tillfällig sänkningav bolagsskattesatsen som fär betydelse även i frägaom sådana utdelningar som inte ger rätt till Annellavdrag. Av den tidigare genomgången har framgåttatt sådana lösningar medförsvårigheter i olika avseenden, bl.a. när utdelningen lämnastill andra bolag eller till aktieägarei utlandet. Kommittén bör göra en bedömning av om det trots svårigheterna ärraöjligt att utan större ingrepp i regelsystemet införa provisoriska regler av detta slag. Lättnader på aktieägarnivå kunde tänkasfå formen av ett särskilt sparavdrag för utdelningsinkonster. En annan lösningkan vara att undanta viss andel av utdelningsinkons-terna frän beskattning eller att låta aktieägarnafå rätt till en särskild skattereduktion sommotsvarar viss procent av uppburen utdelning. Konmittén bör belysavilka effekter sådana alternativa ätgärder kan få. Vidare måsteklargöras bl.a. hur de nya reglerna skallsamordnas ned nuvarande sparavdrag och hur beskattningen av makar skall ske. Oavsett om åtgärderna inriktas päbolagens eller aktieägarnas beskattning bör de begränsastill de fall då utdelning lämnas av svenska företagsom är noterade på börsen eller på Fondhandlareföreningenslista. Lättnader på aktieägarnivå bör i första hand komma hushållen till del. Kommittén bör dock överväga om det ärmöjligt att med begränsade åtgärder, som inte nedför några väsentliga ingrepp i nuvarande .system, ge även institutionella placerare del av vissa lättnader. En central frågaär självfallet hur pass omfattande lättnadernabör vara. Det är angelägetatt åstadkomma en verklig stimulans avaktiesparandet. Mot den bakgrunden börkommittén göra beräkningar som belyser bl.a. destatsfinansiella och fördelningspolitiska effekterna av lättnader på olikanivåer. Den slutliga avvägningen av lättnadernasonfattning bör därenot falla utanför utredningsuppdraget. När kommittén överväger olika tekniska lösningar finns det anledning att ta del av de erfarenheter som har gjorts i andra länder där liknande åtgärder har vidtagits under se nare tid. Prop.1980/81:39 31 Som jag tidigare anförtbör kommittén vid utformningen av sitt förslag till kortsiktiga åtgärder för stimulans av aktiesparandet vara oförhindrad att överväga även vissa ändringar i aktievinstbeskattningen. Jag vill här nämna möjligheten till viss utvidgning av det schablonavdrag-f.n. , - som medges vid beskattningen av vinster på äldre aktier. En förutsättning försädana åtgärder är dock att de inte kan anses försvära de långsiktigaändringarna. Den fortsatta framställningeninleds med en redogörelse för de skatteregler sora är av intresse i sammanhanget (kap. 2). Vi redogör ocksåför aktiestockens fördelning påolika kategorier av institutionella placerare och på hushåll i olikainkomstgrupper m.m. (kap. 3). Därefterbehandlar vi företagens behov av riskkapital(kap. 4) och hushållens utbud av riskkapital (kap.5). Vi fortsätter med att ge exempel på utländska åtgärder som hartill syfte bl.a. att åstadkomma lättnader i dubbelbeskattningen av utdelade vinstmedel(kap. 6). Efter denna redovisning preciserar vi i kap. 7 utgångspunkterna förvårt arbete. I samma kapitelanalyserar vi olika former av provisoriska lättnadersom skulle kunna komma bolagen och de aktieägandehushållen till del, varefter vi lägger fram våraförslag till åtgärder. Ett avslutande kapitel innehåller bl.a. en kommentar till den föreslagnalagtexten (kap. 8). Prop.1980/81:39 33 I vårt land är aktiebolagens vinster underkastade s.k. ekonomiskdubbelbeskattning. Nettovinsten beskattas försthos bolaget. Därefter skerbeskattning hos aktieägarna när vinstmedel delas ut till dem.Detta brukar kallas det klassiska systeraet för beskattning av bolagsvinster. Dubbelbeskattningen upprätthålls dock inte fullt ut. Det första ledet kan lindras genom det s.k.Annell-avdraget. De regler som gäller för beskattningen av utdelningsinkomster (t.ex.sparavdraget) kan få till effekt att det andra ledet idubbelbeskattningen lindras. 2.1 Det utdelande bolagets beskattning Enligt 10 § 2 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , är statsskattesatsen förbl.a. Bolaget fårvid den statliga taxeringen avdrag förden komraunalskatt som har påförts bolaget under beskattningsåret. Vid en koramunal utdebitering på . blir därför den sammanlagda skattesatsen (30 + av 70 =). Den ekonomiska dubbelbeskattningen medför att en kapitalanskaffning genom nyeraission blirdyrare än en kapitalanskaffning genora län. Annell-avdraget infördes för att underlätta bolagens anskaffning av riskkapital genom att göra de bådaformerna av kapitalanskaffning mer likvärdigai kostnadshänseende. Avdragsbestämmelserna finns i lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning(Annell-lagen) . Annell-reglerna innebäratt ett aktiebolag kan få ett visst avdrag för utdelning som lämnaspå nyemitterade aktier. Efter denutvidgning av avdragsutrymraet som gjordes hösten1978 medges ett totalt avdrag som ärlika stort som det 3 1980/81. 1 saml Nr 39 Prop.1980/81:39 34 belopp sora har betalats in för de nya aktierna. Avdraget får fritt fördelasunder den 20-ärsperiod som följer efter emissionen. Avdraget får dock inte någotår överstiga av det inbetalade kapitalet och def får inte heller överstigaden utdelning som belöper pä de nyemitterade aktierna. I förarbetena tillAnnell-lagstiftningen fastslogs att avdrag i princip borde vägras närutdelningen lämnas till en aktieägare som ärbefriad frän skatt på utdelningen men ärskattskyldig för ränteinkomster (se vidare avsnitt 7.2.2). Som vi strax skall återkomma till äraktiebolagen i många fall befriade från skattskyldighet för mottagen utdelning enligt bestämmelsersora finns i anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen(1928:370), KL. En saraordning mellan Annell-reglerna och bestäraraelserna i anvisningarna till 54 S KL har ansetts nödvändig. Av praktiska skäl har det inte ansetts möjligtatt göra avdragsrätten förden utdelning som lämnas till varje särskild aktieägareberoende av just den aktieägarens skattesituation.