prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — OED anser att hänsyn tillutvecklingen på metanolområdet i bör tas och strävan bör vara attsamordna insatserna med det utvecklingsarbete som pågår bl. a. i Västtyskland.Detta kan motivera modifieringar av de svenska planerna för introduktionen.Samordningen behöver dock inte föras så långt att introduktionen av metanol iSverige måste ske som i andra västeuropeiska länder. OED anser att en plan förintroduktionen av alternativa drivmedel skall läggas upp i etapper. Visar detsig att de bedömningar som har redovisats är felaktiga kan planerna förintroduktionen revideras. En första etapp som måste startaomedelbart skall innehålla följande åtgärder: - Ett omfattandedemonstrationsprogram (fältprov) för praktisk utvärdering av åtgärder föranpassning av fordon samt lagrings- och distributionssystem. - Förhandlingarom metanolimport. - Utredning omkostnaden för anpassning av raffinaderi-, lagrings- och distributionssystem.Kostnaderna för anpassningen av fordonen bör också bättre klarläggas.Ytterligare undersökningar på miljöområdet bör genomföras. Förslag tillbränslespecifikation, fordonsföreskrifter, styrmedel mm måste utformas. - Förhandlingarom frivilliga överenskommelser för anpassning till bensin metanol börgenomföras. Dessa frivilliga överenskommelser avser anpassning av fordon närdet gäller materialval i motorer och bränslesystem utan att därmed optimeringtill ett blandbränsle kan åstadkommas. Pä samma sätt bör nyinvesteringar idistributionsystemet anpassas till metanol. På detta sätt kanintroduktionen påskyndas och kostnaderna för omställningen nedbringas.Anpassningen av. fordonen innebär också att ett större antal fordon kan drivasmed biandbränslet. En första etapp innehåller ocksåföljande åtgärder med inriktning på drift med enbart metanol och förutnyttjande av andra råvaror än naturgas vid metanolframställningen: - Utveckling avmotorer för metanoldrift och metanolutnyttjande i tunga fordon intensifieras. - Fortsattprojektarbete rörande metanolproduktion baserad på förgas- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 160 ning av kol och restoljor genomförs så att de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för en kommersiell anläggning kan överblickas. Vidare arbete enligtplaner för en demonstrationsanläggning och annat utvecklingsarbete för förgasning av torv och ved. Detta är väsentligt för uppbyggnad av kompetens när det gäller metanoltillverkning ur inhem ska råvaror. - Utvärdering av etanolensekonomiska möjligheter och därefter eventu ellt byggande av försöksanläggningar för etanolframställningen. Arbete med denna inriktning pågår redan i etanolutredningen. Etapp 1 är avgörande för metanolintroduktionenoch innebär att konkre ta arbeten kommer att utföras över hela fältet med inriktning på metanolin troduktion. ' Etapp 2 innebär att ytterligarebindningar för införande av bensin metanol görs. I etappen ingår beslutom bränslespecifikation för biandbränslet, fordonsföreskifter och styrmedel.Detta bör göras senast när det omfattande fältprovet är avslutat . Föratt påskynda introduktionen och hålla den ovan angivna tidsplanen måste docksträvan vara att möjligt fastställa bränslespecifikation ochfordonsföreskrifter så att bilindustrin får en rimlig i;id för omställningen. Beslut om etapp 2 innebär att meromfattande investeringar för anpassning till ett blandbränsle bl. a. iraffinaderi-, lagrings- och distributionssystem måste ske. Strävan bör vara att allainblandade parter och aktivt förbereder sig förmetanolintroduktionen så att införandet kan ske i anslutning till att metanol itillräcklig omfattning blir tillgänglig. Yttrandet över betänkandet (Ds I1980:19) Introduktion av alternativa drivmedel har avgivits av överbefälhavaren() vars yttrande är utarbetat i samråd med ,, statens vägverk, ,transportforskningsdelegationen, statens väg-och trafikinsfitut,transportrådet, (), ,lantbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd, statensnaturvårdsverk och produktkontrollnämnden som har avgivit gemensamt yttrande,överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), arbetarskyddsstyrelsen, statensindustriverk (SIND), NE), styrelsenför teknisk utveckling (STU), i län, iGöteborgs- och län, i ,vägtrafikskatteutredingen (B 1977:05), energiskattekommittén (B 1979:06),delegationen (I 1975:02) för energiforskning (DFE), 1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 161 (tekniskafakultetens fakultetsnämnd). Centralorganisationen /SR,Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA), Kungliga automobil klubben (KAK),i (LO), , (). (),. Näringslivets energidelegation, , (), . Svenska lokaltrafikföreningen.Svenska (), , , KemiskaIndustrikontor, () och . 2.2 Behovet av oljeersättning inom transportsektorn OED anser att det är väsentligt attmålmedvetna och samordnade insatser vidtas för att minska oljeberoendet inomtransportsektorn, som för sin energitillförsel är nära nog fullständigtberoende av olja. Flertalet remissinstanser understryker detta. Samfärdselssektorn är förnärvarande - och troligtvis - helt beroende avoljeprodukter. Möjligheterna att finna ersättningsprodukter för drivmedlenmåste därför fä hög prioritet vid våra ansträngningar att minska oljeberoendet. Liknande synpunkter förs fram avbl. a. ÖB, statens vägverk, transport-forskningsdelegationen, iSkaraborgs län, postverket, KAK, landstingsförbundet, . Det är av mycket stor vikt attkomplement och ersättningsbränsle skapas till de nuvarande, oljebaseradedrivmedlen. Både den svenska bilindustrin och bilimportörerna på den svenskamarknaden är utomordentligt intresserade av att bidra till att en introduktionav ett eller flera alternativa drivmedel kan äga rum. Även anser attoljeberoendet inom transportsektorn måste minskas: Den allt knappare tillgäng på oljasom allmän! väntas gör det nödvändigt att snabbt minskaoljeanvändningen. För transportsektorn, som nästan är helt beroende av olja, ärdetta särskilt angeläget. Transport-seklorn svarar för av landetstotala energiförbrukning. Ser man enbart till den totala förbrukningen avpetroleumprodukter är transport-11 1980/81. 1980/81:90 Bilaga1.8 Industridepartementet 162 Den största delen härav, ca 2/3 faller på landsvägstrafiken.Det är därför särskilt betydelsefullt att med alternativa drivmedel och genomenergihushållning åstadkomma en minskning av oljeförbrukningen inom denna delav transportsektorn. Erfarenheterna från tidigare energikriser visar pånödvändigheten av en förbättrad försörjning med drivmedel även vid s. k.fredskriser. En fördelning av importberoendet till länder närmare Nordenvilket en ökad användning av metanol som drivmedel kan medföra är positivt förförsörjningstryggheten, ännu naturligtvis en produktion baserad påinhemskt material. SIND anser att oljeersättning inom transportsektornej får ske till högre kostnader än inom andra sektorer. SPI anser att en mycket större oljebesparingseffekttorde kunna erhållas om de ekonomiska resurserna i stället reserveras föroljebesparingsåtgärder inom andra områden som är i hög grad beroende avolja. Flera remissinstanser betonar beredskapsaspekterna,bl. a. ÖEF som anför: Övergång till syntetiska drivmedel har också ettvärde för försörjningsberedskapen. Detta värde kan uttryckas i form avminskade kostnader för oljelagring, minskat behov av gengasaggregat i en kriseller en ökad uthållighet med flytande drivmedel. En övergång tillsyntetiska.drivmedel t. ex. metanol kommer på - om produktionenbaseras pä inhemska råvaror och med tillgång till fordon som kan drivas på renmetanol -medföra en påtagligt förbättrad försörjningsberedskap. Om hela den fordonsparksom erfordras vid t. ex. avspärrning, förses med inhemskt metanol bliruthålligheten obegränsad. Beredskapslagringen av drivmedel kan begränsas ochgengasaggregat behöver inte produceras vid en kris. ÖEF:s slutsats av drivmedelsgruppens rapport är atten metanolproduktion baserad på inhemsk råvara och med användning i fordon förren metanol i varje fall inte kan påräknas . Även om metanolenproduceras från naturgas medför den successiva anpassningen av lagrings-ochdistributionssystemet för drivmedel en fördel som medger att en övergång tillinhemska råvaror baserad på metanol kan ske fortare än . Enövergäng till metanol gör emellertid inte gengasplaneringen obehövlig under denärmaste 15-20 åren. Fråganbehandlas också av SMAB: 1 händelse av ett längre stopp eller nedgång iSveriges oljeimport skulle vår trafik med personbilar, bussar och lastbilarlamslås. beredskap är baserad på gengas. Planer finns förproduktion av ett betydande antal gengasaggregat. Det besvärande är dock attdagens bensin- och dieselmotorer ej är lämpade för gengas. Personbilarna skullegå att driva med gengas men till priset av en mycket kraftigt reduceradkörbarhet. Tunga lastbilar, tunga traktorer, arbetsmaskiner och bussar med moderna Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 163 turboöverladdade dieselmotorer skulle däremot blipraktiskt oanvändbara. De skulle visserligen gå att köra, men de skulle ejförmå klara tunga laster. Beredskapsfrågorna har ej närmare behandlats av OED.Enligt SMAB är det väsentligt att vid en totalbedömning av alternativadrivmedel även beakta beredskapsaspekterna. Metanol kompletterad med etanolerbjuder här en väg som skulle kunna förbättra beredskapssituation.Även under denna rubrik önskar SMAB därför understryka vikten av attstatsmakterna fattar beslut om införande av alternativa drivmedel,inte minst med tanke pä hur det tar innan besluten ger önskad effekt,SMAB efterlyser också en ny beredskapspolitik i fråga om drivmedel. Även LRF för fram synpunkter påberedskapen inom drivmedelsområdet: Moderna traktorer, oftaturboladdade, förlorar av sin effekt vid övergång tillgengasdrift. I det moderna lantbruket är traktorn och de redskap som den skabetjäna komponerade på ett sådant sätt att det inte finns utrymme för en sådaneffektförlust som en övergång till gengas skulle innbära. Arbetet bör därför,enligt LRF:s uppfattning, förutom ökad beredskapslagring även inriktas påframtagning av alternativa drivmedel som inte får samma negativa effekter somgengasdriften. I detta sammanhang är motoralkoholer intressanta men ävenvegetabiliska oljor och liknande kan få betydelse. Beredskapen inom lantbruket berörsockså av jordbruksnämnden som i egenskap av totalförsvarsmyndighet har attverka för en tryggad livsmedelsförsörjning i händelse av kris: Vid framställning av inhemskalivsmedel är tillgäng på drivmedel oundgänglig. Nämnden ser därför positivt påalla åtgärder som medför förbättrad beredskap på detta område. anser att endistinktion bör göras mellan vilka reservbränslen som kan bli aktuella i enberedskapssituation och vilka alternativ-bränslen som kan vara aktuella för attnedbringa oljeberoendet: Även om fakultetsnämnden i stortfinner anledning instämma med de allmänna bedömningar rörandeersättningsbränslen som oljeersättningsdelegationen gjort, menarfakultetsnämnden dock att ovanstående distinktion är värd beaktande i störreutsträckning än vad som framgår av rapporten. 2.3 Val av drivmedel OED anser att en introduktion avalternativa drivmedel bör inriktas på metanol. Det grundläggande motivet fördenna inriktning är att den innebär en långsiktig utveckling mot användning avfordon som drivs på ren metanol. Ett annat motiv är att melanol bedöms kunnainföras relalivi snabbt i ett blandbränsle. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 164 De allra flesta remissinstanser sombehandlat frågan om vilket alternativt drivmedel som bör införas delar OED:suppfattning atl en inriktning bör göras mot metanol. En av fördelarna med enmetanolintroduktion är att den ger en förbättrad försörjningstrygghet. Även omnågon inhemsk tillverkning av metanol inte är möjlig förrän mot slutet av1980-talet innebär en import av metanol, baserad på t. ex. naturgas frånNordsjöområdet, en förbättring av försörjningsläget. Redan en 15-procentiginblandning av metanol i bensin kan enligt transportrådets mening i enkrissituation vara av stort värde för drivmedelsförsörjningen. Metanol kan jämfört med andraalternativa drivmedel införas relativt snabbt. Med hänsyn till den tid somunder alla förhållanden krävs för att införa ett nytt drivmedel, är metanolensfördel härvidlag enligl transportrådets mening av stort värde. Metanol har fördelen att den kanföras in i det svenska transportsystemet utan större förändringar. Även om ensatsning på annan typ av syntetbränsle skulle bli aktuell tordeerfarenheter från en metanolhantering ändå vara betydelsefulla. Liknande synpunkter förs fram avSMAB. Enligt statens väg- och trafikinstitut förefaller det riktig! attSverige i första hand siktar på metanol som alternativt drivmedel. Enligt KAKoch bör metanol betraktas som huvudalternativ.Länsstyrelsen i Göteborgs- och län anser att metanol bör introduceras somdrivmedel. ÖB anser att metanol är det mest realistiska alternativet.Vägverket betonar att verkets uppfattning överensstämmer med OED:s om attmetanollinjen är det mest realistiska alternativet. Den har enligt verket enlångsiktigt mycket stor utvecklingspotential () som betingelserkan finnas för en inhemsk tillverkning baserad på förnyelsebara råvaror i ettlängre' perspektiv. STU anser att det är angeläget attfortsätta att söka efter möjligheter till en lönsam inhemsk produktion avalkoholer men att denna liggande möjlighet inte får bli heltavgörande för att motivera att metanol inledningsvis importeras till alltförhöga priser. SPI har funnit att ettM15-drivmedel ännu ej uppfyller de grundläggande krav man kan ställa pä ettalternativt drivmedel för allmänt bruk, utan föreslår i stället, att denlångsiktiga målsättningen kan vara ett 100-procentigt alkoholdrivmedel. NE ifrågasätter om metanol baseradpå Nordsjögas är etl tryggare drivmedel än exempelvis bensin baserad påNordsjöråolja. anser att först sedan tekniska och ekonomiskamöjligheter skapats för en inhemsk metanoltillverkning har något egentligenvunnits. Tillverkningen av etanol är enlig!OED dyrbar. Delegalionen anser därför alt en utvärdering bör göras avetanolens ekonomiska möjligheter. 1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 165 Etanol som flytande bränsle bör,som OED antyder, tills vidare betraktas som en möjlig och kom.pletterandeutvecklingslinje och motivera fortsatta FoU-insatser. LRF har en annan uppfattning: Sammanfattningsvis vill LRFframhålla att oljeersättningsdelegationen i sin rapport allt för ensidigtframhållit metanolens fördelar som ersättning för petroleumbaserade livsmedel,då melanol f.n. endast kan framställas ur importerade råvaror som naturgas. Ettflertal skäl talar enligt förbundets åsikt för att etanolen ges en framträdandeplats i oljeersättningssamman-hang. Erfarenheterna från och ärgoda vad beträffar inblandning av etanol i lågoktanig bensin.Delta kan ske utan förändring av motorerna. Etanol kan framställas ur inhemskaråvaror, där produktion av jordbruksråvaror kan ske i . men cellulosarikaråvaror som skogsavfall synes ligga nära i tiden. Kemiska Industrikontor behandlar också dennafråga: Beträffande oxokomponenter' föralternativa bianddrivmedel är det av vikt att inte endas! Somannan huvudkomponent torde elanol böra utvärderas. I själva verket kan inhemskproduktion av etanol också för drivmedelsändamäl ligga närmare i tiden än vadgäller metanol. Härtill kommer att etanol i många stycken har fördelar framförmetanol, även om ekonomiska skäl för dagen talar för den . Liknande synpunkter framförs avlantbruksstyrelsen och . ÖEF anser att etanolen främst bör användas i den kemiskaindustrin: Den etanol som i en kris kanproduceras av inhemsk råvara bör enligt ÖEF:s mening i första hand användas sområvara för den kemiska industrin där den får en beredskapshöjande effekt avstor betydelse. Risken för missbruk av etanol behandlas avsocialslyrelsen: som är tillsyns-och lillslåndsgivande myndighe! lagen 1961:181 om försäljning av lekniskspril och alkoholhaltiga preparat vill framhålla att det är nödvändigt atl tahänsyn till tillsyns-/kontrollmöj-ligheter och dito svårigheter vid bedömningav produktionsförutsättning-arna för etanol som/i motorbränsle. delar utredningensuppfattning att ordet/beleckningen sprit under inga omständigheter får tillåtassom benämning pä metanol/ elanol. Den lerminologi som används i här akluellalagtexter bör så långt som möjligt tillämpas. ' Innefaltar alkoholer sann eslrar, elrar. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 166 Parallellt med att en satsning görs på introduktion avmetanol bör enligt OED också andra utvecklingslinjer på drivmedelsomrädetuppmärksammas. Delegationen nämner härvid särskilt synlelisk bensin. Behovel av fortsatta studier avandra alternativ betonas av flera remissinstanser, bl. a. DFE ochindustriverket, som efter att ha anslutit sig lill OED:s förslag tillintroduklionsstrategi för metanol framhåller: måste dock fortsattutveckling och bevakning av övriga alternativ fortskrida, exempelvis elfordonoch syntetiskt bränsle vilka kan erbjuda såväl energi- som kostnadsmässiga fördelarjämfört med metanol/ etanol. Liknande synpunkter förs fram av ÖB, väg- ochirafikinstitutei, , , civilingenjörsförbundoch NE som anför: Vad gäller valet mellan olikaalternativa drivmedel anser OED att introduktionen skall inriktas på metanolmed renmetanoldrift som långsiktigt mål. Övriga alternativ, främst elfordonsamt syntetisk bensin/dieselolja, diskuteras summariskt. Från flera håll, bådei och utomlands hävdas emellertid att dessa alternativ kan innebärasåväl en lägre systemkostnad som en högre systemverkningsgrad jämfört medalkoholer. Ett fortsatt utvecklingsarbete fordras innan ett ställningstagandekan göras i denna fråga. NE anser därför att ett eventuelltbeslut om metanolintroduktion bör utformas så att alltför långtgåendelångsiktiga låsningar undviks och sä att ett fortsatt utvecklingsarbete påandra alternativ säkerställs. SPI och framhåller alternativetmoiorgas. I rapporten framställs motorgassåsom av olika skäl ett endast kortsiktigt alternativ. I betraktande av denbetydande tillgängligheten till LPG både från och annorstädes samt denökade medvetenheten om gasens värde, som medför att omfattande utbyggnader iproduktionsutrustning göres för att kunna tillvarataga LPG (i stället för attfackla den), finner SPI det för troligt, att användningen av LPG kommer att ökaoch att marknadsefterfrågan skall kunna täckas en god bit in på nästaårhundrade. Motorgasanvändningen är vanlig i fordonsflottor iEuropa och en introduktion pågår f. n. i . SPI berör vidare utvecklingen av syntetisk bensin: SPI finner också att syntetiskbensin i rapporten behandlats endast mycket kortfattat. SPI har funnit, att ettkommersiellt tillhandahållande av syntetisk bensin som drivmedel (frånförvätskning av kol. antingen via förgasning och syntes - -eller via direktförvälskning) torde vara att vänta vid en något senare tidpunktän motsvarande för metanol och borde vara av minst samma försörjningsvärde somen metanolimport. Syntetisk bensin har sådana fördelar framför metanol, att endetaljerad redovisning härvidlag vore önskvärd. SPI anser det vore olyckligt,om ett beslut nu att välja metanol som alternativ, p.g.a. den omställ- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 167 ningav lagrings- och distributionsnät samt fordonspark som härvidlag blirnödvändig, skulle beröva oss möjligheterna att kunna väljasyntetisk bensin som drivmedel för fordonsdrift. DFEhar en något annorlunda uppfattning: Alternativet syntetisk bensin och dieselolja är,som visar, ännu svårbedömt på grund av osäkerheten om ekonominoch syntesprocesser. Den föreslagna metanolstrategin påverkar inte, underåtminstone , handlingsfriheten för bibehållande av dessakolvätedrivmedel. Fråganom elfordon och vätgasfördon tas upp av STU: Drivmedelsgruppen framhåller att andra alternativsom vätgasfördon och elfordon inte kan bli aktuella förrän efter 1990.Etablerande av en metanolmarknad skulle vara ett sätt att snabbt ersätta olja.Man bör emellertid observera att det inte finns några tekniska hinder att redannu påbörja uppbyggnad av ett transportsystem baserat på elfordon och järnvägeller pä elfordon som använder bärbart bensindrivet laddningsaggregat förlångfärd. En sådan omställning kräver emellertid vissa trafikpolitiska beslut.Möjligheterna att uppnå ökat oljeoberoende skulle emellertid vara betydligtstörre än vid en övergång till blandbränsle. framhåller attinitierandet av trådbusstrafik i tätorter med ett homogent linjenät börstimuleras. Utnyttjandeav vegetabiliska oljor som drivmedel berörs av LRF: LRF vill särskilt framhålla det önskvärda i attförsörjningsberedskapen ges en framträdande plats, då alternativa drivmedelskall introduceras. Även handelspolitiska aspekter bör väga tungt vid valet.Mångsidigheten är också i sig själv ett betydelsefullt motiv. I detta fallförtjänar frågan om användning av vegetabiliska oljor baserade på svensk råvaraen framträdande plats. Frågan om ökad bensinframställning inom landetberörs av några remissinstanser, bl. a. i : På kort och medellång sikt finns det enligtlänsstyrelsens mening skäl att prioritera oljeersättning inom andra sektorersamt öka bensinframställningen i de svenska raffinaderierna. Länsstyrelsenvill här peka på möjligheterna att komplettera raffinaderiet i meden s. k. katkracker som omvandlar tjocka eldningsoljor till lättare produkter,främst bensin. utreder f. n. denna fråga. LO får i detta sammanhang också nämna sinuppfattning att den svenska raffinaderikapaciteten bör byggas ut. Dencrackeranläggning, som tidigare projekterats, bör komma till utförande. Dettamotverkar inte införandet av Prop.1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 168 metanol som drivmedel (i första hand blandningstillsats).Ett ökat svenskt produktionsoberoende beträffande bensin kan underiätta satsningenpå blyfri bensin. Frågan om förändringar i raffinaderiledet och alternativtutnyttjande av råvaror berörs av RRV: I betänkandet redovisas ettförhållandevis lågt utnyttjande av energiinnehållet i fasta energiråvaror vidmetanolproduktion. Ett utnyttjande av energiråvaror i t.ex.fjärrvärmeanläggningar torde göra det möjligt att ta tillvara flera tiotalsprocentenheter mer av energiinnehållet. Därför finns det enligt RRV anledningatt närmare analysera huruvida ett alternativt utnyttjande av energiråvarornaskulle kunna ersätta en större mängd olja. Drivmedelsbehovet kunde i så fallunder överskådlig tid tillgodoses genom förändringar i raffinaderiledet för attur råoljan utvinna större andel drivmedel. Med tanke på att ett totaltfrigörande av oljeberoendet inte är realistiskt inom överskådlig tid finner RRVen analys som den här skisserade väsentlig för att de inhemska energiråvarornaskall utnyttjas på bästa sätt för att ersätta olja inom samhället som helhetoch inte enbart inom transportsektorn. Liknande synpunkter förs fram av . 2.4 Försörjning med alkoholer Mero/io/tillverkning baserad påinhemska bränslen torde enligt OED vara möjlig tidigast omkring år 1990.Delegationen föreslår att fortsatt projektarbete rörande metanolproduktionbaserad på förgasning av kol och restoljor bör genomföras. Import av metanolsom framställs av naturgas från innebär enligt OED att enförbättrad försörjningstrygghet erhålls i jämförelse med dagens import av oljaoch oljeprodukter. Uppfattningen delas av : Förbundsstyrelsen anser att dettaär en rimlig bedömning. Möjligheterna att mera långsiktigt erhålla avtalrörande metanolimport från dessa områden har inte behandlats idrivmedelsgruppens rapport. Förbundsstyrelsen anser emellertid denna fråga varaav centralt intresse för en mera långsiktig introduktion av metanol i detsvenska transportsystemet. Fortsatta ansträngningar att med t.ex.samarbetsavtal långsiktigt trygga metanolförsörjningen bör därför prövas. Möjligheter till svenskt deltagandei metanolproduktion utomlands framhålls av : Med en modern, effektiv, storskalig(2000-3000 t/dygn) anläggning kan metanol framställas till låg kostnad,förutsatt att priset på ingående naturgas kan hällas förhållandevis lågt.Detta borde vara möjligt, eftersom 1980/81:90 Bilaga 1.8 Industridepartementet 169 mänga länder har outnyttjad gas.