prop · G40345 · 1980-12-31 00:00:00 — ville inte lägga fram någotförslag om lönsparande i det egna företaget bl.a. med hänvisning till att ju flera djl tema tiv som införs, destX5 svårareblir det för den enskilde att överblicka och väljamellan altemativen. För att ett lönsparande i det egna företraget skall kunna införasnaste det ges andra former än dem somutredningen diskuterat, Dsn enskildes överblickoch val blir betydligt lättare om ett sådant sparande näraanknyts till en redan förekonmande sparform. Med hänsyn härtilloch till det förut sagda bör man sökautnyttja det system för aktiesparande som redan finns, nämligen skattefondsparandet . Av redogörelsen iavsnitt 2 framgår att reglema om skattesparandet iväsentiiga delar bygger på de allmännareglema cm aktiefonder i aktiefondslagen. Avvikande bestänmelser finns emellertid i lagen om aktiesparfonder.Dessa bestämnelser i förening med beslämnelsemai lagen om skattelättmader för vissa sparformer innebär i viss månavsteg från de grundläggande principema i aktiefondslagen. Enligt 35 § aktiefondslagen skall inlösen av fondandel raed raedel ur aktiefonden ske onedelbart, cm andelsägare begär inlösen. En kortrare tidsfrist kan dock förekcmna, cm medel för inlösen behöveranskaffas genom försäljring av värdepapper. Dessa regler har sin förebild i riktlinjer och rekonmendationer av resp, . En avvikelse härifrån har gjortsinom skattefondsystenet såtillvida att en sparare naste lösa in alla fondandelar som han förvärvat för ett årssparmedel , om han begär inlösen av andel i aktiesparfond inom den 5-åriga bindningstiden (6 § lagen om aktiesparfonder). Denna från 35 §aktiefondslagen avvikande regel motiverades bl.a, med att fondandelsägama genom att gåmed i sparsystemet underkastar sig vissa begränsringar i fräga om dispositionen av sparmedlen för att fååtnjuta de skattefömåner somsparandet raedför (prop, 1977/78:165 s. 37) , Ett ännu påtagligare undantragfrån principen om ovillkorlig rätt till inlöseninnebär f,ö. i praktiken sanktionen att ett belopp som avses motsvara åtnjutna skatteförmåner skall återföras till staten vid förtida inlösen. Prop.1980/81:45 14 Enligtr 21 § aktiefondslagen skall fondbolaget se tillatt aktrie-fbnden får en länplig sanmansättning av värdepjapper med hänsyn tillintrresset av riskspridning. Fbndbolaget fär i princip inte förvärva värdepapper,scm har sarrma utfärdare, till fonden i sådan omfatrtming att värdet av dessagenom förvärvet kcmrer att överstiga av hela fondens värde. Xven rislcspridnings-reglemahar förebilder i de intemationella riktlinjema och rommendationema. Detundantag från aktiefondslagens regler, som i första hand näste göras för attöppna en möjliet att i aktiesparfonder spara aktier i det egna företaget, avserrisk-spridningsreglema. I det föregående har gjorts den awäg-ringen att viktenav risksparidning inte bör hindra att de anställdas intrresse av sådantsparande understöds. Det kan givetvis inte kcmna i fråga att för vanligaaktiefonder scm omfattas av aktiefondslagen avskaffa eller mer generellt mjukauiy riskspridningsreglema för att anställda i företag skall kunna iroii ramenför sltattrefondsparandet främst eller uteslutande erhåJla aktier i företraget.Reglema tjänar till skydd för den aktieplaoerande allmänheten och är av centrralbetydelse vid placering i vanliga aktiefonder. I stället bör för aktiesparfondernagälla särskilda regler sctn öppnar möjlighet föl anställda att spara enbart iaktier i det egna företaget. Det innebär också att principen om att enaktiefond skall vara öppen för alLmänheten inte kcrmer att gälla för alla aktiesparfonder. Hur särreglerna skall utformas äterkonmer framställningen strax till, Eteglema om aktiesparfonderna avviker från de varJ.iga aktie-forlsreglemapå grund av anknytningen till det statligt stödda sparsystemet, Gencm reglemaom sparandet skiljs aktiespar-fordema ut frän de vanliga aktiefonderna. Någonrisk för att allnänheten skall samtanblanda de olika formema och till följddärav drabbas av rättsförlust finns inte. Det bör .därför inte möta hinder fränrättrssäkerhetrssynpunkt att vid utformringen av skattefondsparandet göraytterligare undantag frän aktiefonds-reglerna. När det gäller de nuvarande aktiesparforgierna och särskilda sådana fonder för anställda vid företag bör inte hellernägon risk för förväxling behöva tppstrå. De anställda som sparar i en sådanfond kcrmer rimligen att vara informerade om de särskilda villkor som gällerför aktiesparfonden vid företaget. I detta sanmanhang kan också erinras cm vad dåvarande departementschefen anförde i propositionen med förslag till aktiefondslag (prop. 1974:128 s. 105) cmatt verksamhet som inte riktar sig till allnänhetenutan bara till en begränsad kretrs av personer intre behöver cmfattas av aktiefondslagstiftmingen. De anställda i ett visst bolag eller inom en viss koncem utgör en begränsadkrets. En verksamhet som riktar sig endast till en sådan krets äri och för sig inte av det slag som ned hänsyn till kravet på skydd för allnänheten har ansetts behöva falla under aktiefondsverksamhet enligt lagen. och riktlinjer och rekommendationeravser vanliga aktiefonder som riktar sin verksamhet till allmänheten. Riktlinjerna och rekonnendationema kan inteanses tillänpliga på sådana företagsfonder scm behandlas i denna praremoria. Som berörtsfinns det redan f.n, vissa skillnader nellan aktiesparfonderna och övriga aktiefonder. Om aktiesparfonderna i fortsättningen inte överlagsloille behöva cmfattras av riskspridningsreglemaeller vara öppna för allmänheten,konmer de att i ytterligare ett par hänseerdemskilja sig från vanliga aktiefonder. Enligt gällande lag äraktiesparfonderna ett slags aktiefonder, I 1 § lagen om aktiesparfonder anges att med en aktiesparfond avses enaktiefond för lönspararide eriigt lagen om skattelättnaderför vissa sparformer. För att narkera att det är fräga cm att incm sparsystanets ramutnyttja olika bestänmelser i aktiefondslagen och tillänpa dessa päaktiesparfonderna kem det vara länpligt att 1§ lagen om aktiesparfonder ändras såatt en aktiesparfond inte längredefinieras som en aktiefond. Däremot bör det fortfarande föreslcrivas att bestämrelsema iaktiefondslagen skall gälla i fråga om aktiesparfonderna med angivna avvikelser, I promenDrianfinns ett förslag till en sådan ändring. Benämningen "aktiesparfond" är snarlik "aktiefond". Den bör dock kunna behållas,eftersom risk för förväxling knappast behöver vjpstrå. 1980/81:45 16 Det undantag frånriskspridningsreglema scm måste göras bör innehålla att till en sådanaktiesparfond, scan bildas för lönsparande av anställda i ett visst aktiebolag eller inom en viss koncem, får förvärvas aktier i bolaget eller i bolag scm tillhör koncernen utan hinder av dessa regler. En sädan aktiesparfonds nedel skulle alltså kunna placeras enbart i aktier i det angivrur irolaget eller i bolag inom den angivna koncernen. Vidare bör qälla att .fondbolagetutan särskild begränsning fårförvär<,'a cckså sådana kouj-eribla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning av aktier scm bolaget eller bolag inom koncernenutfärdar. Om det sälunda skulletillåtas att aktiesparfonden bestodendast av aktier utrfärdade av ett bolag eller bolag inomen viss koncem, finns det å andra sidariknappast någon anledning att förbjuda att aktier i andra bolag också förvärvas. bör alltsäha .formen av ett nedgivande och inte ett på-bai. ?öi\7irvas aktier i andra bolag för cj-.ställdri, ber riskspridningsreglema gälla på sanma sätt som for ar dra aktiesparfonder. Vad scm räknas som kcncem fåravgöras ned ledning avaktiebolagslagens (1975:1385) koncernbegrepp (1 kap. 2 §), Med konvertibla skuldebrev menas skuldebrev somkan bytas ut not aktier i det bolag som utfän3atskuldebreven, I överensstänmelse med det sagda har upprättats ett förslagtill ändring i lagen om aktiesparfonder, Bestämielsema föreslås bli infördai en ny paragraf, 3 a §, Efterscm endast de scm äranställda i ett visst företrag eller viss koncem bör kunna förvärva andelar i den nya typen av aktiesparfonderuppstår frågan vad som skall gälla cm enfondandelsägare upphört att vara anställdi företraget eller koncernen. Orsakenhärtill kan vara att han eller hon har bytt anställrung, pensionerats eller avlidit. Prop.1980/81:45 17 Mest konsekvent skulle vara att fondandelarna måste lösas in så snart en sparare upphörde att vara anställd. Det vore dock föga rimligt att nägonskulle behöva a\toyta sitt sparande och i förekonmande fall drabbas av återföring av skattefömånema, cm haneller hon pensioneras eller av annat skälslutar sin anställning vid företaget (inom koncernen), Cet torde normalt inteinnebära nägra stöirre olägenheter vare sig att låta den, vars anställningtphör under ett sparar, fortsätta att görainsättningar till åretrs slut och därefterbehålla sådana andelar som hänför sig till insättmingamaunder detta sparar. Däremot bör han eller hon inte kunna börja spara under ett nytt sparar, om anställningen dessförinnanhar upphört. Kravet på anställning bör alltsåbegränsas till att spararen skall varaanställd när han eller hon börjar spara i akti&sparfonden för de anställdavid företaget i fräga. Denna ordning konmer att innebära att ett antal f,d, anställda kan konma att vara delägare i fonden. Det kan också före-kcnma delägare som aldrig varit anställda men scm övertagitanställdas andelar. Det kan t.ex. inträffa cm en anställdavlider efter spararet eller under spararet men sedan han hunnit göra föreskrivetantal insättningar för att fådeltra i sparandet. I så fall kan dödsboet - och efter spararets utgång den avlidnes arvinge eller testanentstagare -enligt nuvarande regler intrräda i denavlidnes ställe som fondandelsägare. Att det sålunda kéin förekcrma ettbegränsat antal fondandelsägare som inte längreär eller aldrig har varit anställda i företagettorde inte kunna medföra några större svårigheter, I varje fall kan de eventueUa olägenhetema inte vara sä betydande att systemet börbelastas med särskilda regler som diskvalificeraricke längre anställda, dödsboetefter en anställd o.d. Det bör kanske i detta sanmanhang anmärkas att utcmstäendeinte kan bli fondandelsägare genom att anställda säljereller ger bort sina andelar. Enligt nuvarande regler skall rätten till andel i aktiesparfond alltid lösas in, om den övergår till annan pånägot annat sätt än genom arv,testanente eller bodelring med anledrung av makes död. De situationer som har berörts har gälltatt enstaka anställda har ,lämnat företaget(eller Itoncemen) . fall är de förut antydda fallen att företaget inphörned sin verksamhet eller ett koncernförhällande upplöses.Skulle företraget läggas ned, kan aktiefondslagens regler om upphörande av aktiefondsverksanhet tänkas loonma i tillänpning, om aktiespar-fondens värdepappersinnehavhuvudsakligen består av aktier i det företaget. scm förvaltar aktiesparfonden att detnaste upphöra ned verksamheten, kan fondenkanna att t:pplösas, sedan förvaringsbanken övertagitfond-förvaltmingen, I stället föratt fondverksamheten upphör kan det i det tänkta fallet bli fråga om en rekonstrruktion av verksamheten. En annan situation äratt sparandet i aktiesparfonden är inriktatpå aktiema i ett moderbolag inom en koncemoch ett dotterbolag till detta läggs nedeller säljs och därigenom upphöratt tillhöra koncernen. Sådana anställdai dotterbolaget som inte får anställning i annat bolag inom koncernen skulle dä på sanma sätt scm närenstaka anställda upphör att vara anställdakunna slutföra sparandet under det pågående spararetoch förbli delägare i fonden pågrund av detta sparande. Det finns knappast rågonaiJLedning att här föreslå särskild lagreglering för de nubehandlade fallen. Vad beträffar det senastberörda fallet .kan det vara naturligtatt problem i fräga om de anställdas aktiesparande löses genom en särskild överenskonmelse i samband med att företaget läggsned eller överlåts. Qn de anställda vid ettföretag börjar spara i en aktiesparfond, avstannar eller ivarje fall minskar sannolikt det soa-rande i aktiesparklubbar och liknande sontidigare förekommit vid företaget. De anställdakan tänkas ha intresse av att avvecklasitt aktieinnehav och placera motsvarande medel i den nya aktiesparfonden. Detkan därför diskuteras cm de anställdas nuvarandetotala aktiestock borde överföras till aktiesparfonden i samband med att fonden bildas. För dessa aktier skulle de anställda tilldelas fondandelar san inte gav några skatteförmåner . 1980/81:45 19 De problem som härföreligger finns i och för sig redan i det nuvarande lönsparsystemet. En grundläggande tanke bakcm detta var att det skullestimulera till ett nysparande. Man ansågsig kunna räkna med att nysparandet skulle blitillräckligt högt för attsparformen skulle ge upphov till ett positivt nettosparande i santiället eller hindra en annars tpkcmnande spaxminslaing.Denna vjpfattning grundades framförallt på att spÄtmedlen i det nya sparsystemet bands utöver sp)aråret och därför inte kunde anses ersätta msr likvida sparformer (prop. 1977/78:165 s. 24-25, FiU 37 s. 15). lönsparsystemet är emellertid säutformat att stimulansen även kan ges åt den som vill utnyttja redan gjorda besparingar för att fälönsparandets fördelar. Frågancm en uttrycklig begränsning till nysparande diskuteradesi samband med systemets införande mendet befanns helt ogörligt att skapa sådana regler som garanterade att enbart nysparandeskulle gynnas (prop. s. 24). Mot denna bakgrund måste det ifrågasättas cm den nu diskuterade utvidgningen motiverar att anställda i företagned aktiesparklubbar disJcrimineras i förhållande till andra spargrupper. Det torde f.ö. vara synnerligen svårt att finna en hanterlig ordning scm från skattelättnader uteslöt insättningar från anställdatill äen del insättningarna härrörde fråntidigare innehavda aktier. Likaså kan avsevärda kaiplikationer Lppstå, cm den nya fonden skulle bestå av skilda förmögenhetsmassor med den verkan dettra sloille få vid t.ex. inlösenoch beräkning av skattrefri värdestegring, övervägande skältalar därför mot att specialregler införs.F.ö. torde det vara fråga om ett ganska övergångsbetonat problem som inte motiverar det ökade krångelsom särregler skulle ge ijphov till. Flondbolags rättatt placera fondmedel i aktier begränsas- utom av de förut berörda riskspridningsreglema - av en bestänmelse cm att det i en aktriefond inte får ingå fler aktieri ett och samna bolag än som nctrsvarar av röstvärdet för alla aktier i bolaget. Denna bestämielse i 22 §aktiefondslagen gäller också för aktiesparfonderna.Den kan också bidra till en riskspridning menhar framför allt till syfte att notverka maktkoncentrrationi näringslivet. Även om sparandet i aktiesparfonder för anställdaskulle få en snabb uppgång, torde rösträttsregeln framöver inte i praktiken Prop.1980/81:45 20 kunna medföra någon begränsningav sparandet, ffed hänsyn till att det är fråga om aktieri börsnoterade företag, motsvarar av röstvärdet nycketstora aktieposter. Någon anledning att närmare överväga frågan om femprooentrsregelnbör jämkas när det gäller aktiesparfonder för ansträllda finns därför inte i dettasanmanhang. De nuvarande aktiesparfonderna förvaltas av fondbolag scm bildats särskilt förförvaltning av aktiesparfonderna. Pondbolagenskall ha bankinspiektionens tillståndoch står under dess tillsyn. Ett fondbolagfår förvalta flera aktiesparfonder, Qn en aktiesparfond för anställdavid visst företag eller inom viss koncem bildas,kan ett redan befintligt fondbolag vara villigt att åta sig förvaltningen.Det finns dock inget scm hindrar att ett nytt fondbolag skapas för ändanälet. Det företageller den koncem, vars anställda avsesbli delägare i fonden, kan i så fall ofta antas vilja hjälpa till vid bildandet av fondbolag och rasd vad scmi övrigt krävs för anslutningtill sparsystemet. Minsta aktiekital förett fondbolag är . men bankinspektionenkan ge dispens från detta krav, cm särskilda skälföreligger. Nägcn särskild bestäntnslse torde inte behövas i fråga om aktiekapitalet för fondbolag scm skall förvalta härtilltänkta aktiesparfonder. skall hiandla uteslutande i fondandelsägamas ge-mensanma .intresse vid förvaltningen av en aktiefond (aktiesparfond) . Dennaprincip scm fastslagits i 17 § andrastycket aktiefondslagen måste självfallet gällaäven vid förvaltningen av aktiesparfonder för ansträlldavid ett företag. Avvägningen av vad scm ligger i fondandelsägamas genensanma intresse kan emellertid bliannorlunda i dessa fall. Fondbolaget börnormalt kunna sätta de anställdas intresse av insyn och inflytande m.m. i detegna företaget framför intresset av riskspridning, när bolaget väljermellan att placera fondmedel i aktier i detta företag och i aktier i andra företag.Även om kursen på aktierna i det förra företaget skulle vara mindre förmånlig än för en delandra aktier, kan fondbolaget vidare , med hänsyntill de anställdas särskilda intrressen, föredra de förstnämnda Hur avvägningenbör ske fär praxis utvi.sa. Viss ledning torde oclså kunra ges i de fondbestänmelser som skall gälla för fonden och dess verkamhet och ,sombankinspektionen fastställer. Fondbestänmelsema skall nämligenange de närmare rlkti.injema för placeringen av fondmedlen. Det är viktigt att de som överväger att spara i aktiesparfonden i fondbestänmelsema och påannat sätt upplyses om vad som skall gälla i frågacm fondens placeringar ra.m. SkuLle fondbestänmelsemabegränsa placeringarna till endastaktier i det företag de anställda tillhör- något som i och för sig börvara möjligt - uppstår dock knappast de berörda awägningsproblenen. En aktiefonds (aktiesparfonds) medel kan placeras iprincip endast i börsnoterade värdepapper (inkl. värdepapper på den s.k, fondhandlarlistan) , rtenlngenär att värdepapperen lättskall kunna cm-sättas i pengar så att fondandelar cmgående skall kunna lösas in. Värdepapperens narknadsvärde måste ocksä lätt kunnafastställas för att fondens och fondandelamas värde fortlöpandeskall kunna beräknas, Det här föreslagna sparsystemet kcrmer därför i princip att kunna omfatta endast anställda i företagsom är börsnoterade. Det torde enellertld i första hand vara vid de börsnoterade.företagen som ett större intrresse för sparande i företagetrs aktier kan utvecklas. De anställda vid mindre företaghar i varje fall möjlighet att ansluta sig till detallmänna skattefondsparandet. Frågan om de ansträllda vid mindre företagskulle kunna anslutas till detta eller ett liknande system torde få övervägas i annat sanimnhang. Införandet av ett system som underlättar att ävenanställda i mindre företag blir delägare1 dessa, skuille kräva att en mängd praktiska och andra problem först löstes, Bl.a. skulleolika problem rörande administration och kontrrollav förmånssystemet ippstrå. Särskilda svårigheter är förknippade medatt mänga mindre företag inte drivs san aktiebolag utan som enskildafirmor eller handelsbolag och att andelar i dessa företag normalt inte är t-ill salu. Cte statsfinansiella kostmadema för de anställdassparande i eget företag beror på den omfattning sparandet fär och i vilken utsträckning det leder till ett nysparande. Kostnadema består av det skattebortfall som följer av skattereduktionen Prop.1980/81:45 22 och den skattefrihet som finns för avkastningen pä aktiema.Qm de anställdas sparande t.ex, får lika stor omfattning som det nuvarande skattefondsparandet,som ipgick till ,, skulle en skattereduktion pä30% minska de budgetmässiga inkomstema med ca . Den kostnad som följer av att a\astningen är skattefri är betydligt svårare att uppskatta. För att kunna göra en sädan uppskattningkrävs att nan har en uppfattning cm hur stor andel av spararna som kantillgodogöra sig denna skattebefrielse. Enligt () visar av alla inkcmsttagare under- eller överskott från kapitalinkomsteroch kan därigenom tillgodogöra sig en skattebefrielse pä erhållen avkastning.Om den totala aktieavkastningen skulle uppgå till, högt räloiat det försiraåret, varav direktavkastning och värdeökning, innebär det vid den nämnda cmfattningenav aktiesparande en statsfinansiell kostnad på endast . viden marginalskatt på . Den totala stratrsfinansiella kostnaden för de anställdassparande blir alltsä . förutsatt att omfattningenav sp>arandet blir av skattefondsparandets storlek. Dä fömtrsätts emellertidockså att inget nysparande sker. Ju större ardel av sparandet scm utgörs av nysparande,dvs. sparande scm inte skulle ha uppkommit utan den introducerade sparformen,desto lägre blir i verkligheten det skattebortfall scm beror på attavkastningen är skattefri. Prop.1980/81:45 1 De flesta remissinstanserna, bl.a. riksbanksfullmäktige,fullmäktige i (majoriteten) och företrädare för näringslivet,har i princip inget att invända mot att anställda i ett visst företag ellerinom en viss koncern får möjlighet att inom fondsparandets ram spara i aktier idet egna företaget eller i ett företag som tillhör samma koncern. Manframhåller därvid bl.a. vikten av att tillflödet av riskkapital tillnäringslivet ökar och värdet av att de anställda äger aktier i det egnaföretaget. Nägra remissinstanser, bl.a. bankinspektionen, RSV, LO och TCO,avstyrker eller är kritiska mot förslaget till utvidgning av sparsystemet. Bl.a.betvivlar man att förslaget skall leda till ett nysparande eller till ettkraftigt ökat aktiesparande. Andra huvudsakliga invändningar är följande.Skattesparandet över huvud är fördelningspolitiskt otillfredsställande och bördärför i varje fall inte byggas ut ytterligare. Förslaget föregriperlöntagarfondsutredningens arbete. Ett genomförande av förslaget skulle inte geökad insyn och ökat inflytande åt de anställda. När det gäller frågan omriskspridning anses det på ett par håll att riskspridningen enligt förslaget ärotillräcklig och på annat håll tvärtom att fonderna för anställda bör renodlasså att inga andra aktier än aktier i det egna företaget får förvärvas, någotsom skulle innebära att placeringen av dessa fonder inte ger någonriskspridning alls. I remissyttrandena anförs följande. Den svenska aktiefondslagen (1974:931), AFL, har varit ikraft . Den har tillkommit främst för att trygga de sparare somväljer att placera sina sparmedel ofta av blygsam omfattning - i värdepapper.Lagen är sålunda i väsentlig mån att betrakta som en skyddslagstiftning. AFL föregicks av ingående studier av internationelllagstiftning och de riktlinjer för aktiefondslagstiftning som utarbetats inomOECD och . Särskild vikt har lagts vid att man tillgodoserfondandelsägarnas intressen av att deras medel placeras pä ett frånrisksynpunkt sä säkert sätt som möjligt. Inspektionendelar den i promemorian framförda uppfattningen att det är angeläget attföretagen i allmänhet fär möjlighet att tillföras nytt riskvilligt kapital.Detta är dock en ekonomisk/politisk fråga som i första hand bör lösas utan attde intressen åsidosätts som givits i annan lagstiftning och där, säsombeträffande aktiefondslagen, syftet att fungera som ett skydd för spararnaframstår som väsentligt. Ipromemorian föreslås regler som i realiteten upphäver de föreslagna fondernaskaraktär av aktiefond. Detta sker genom att i lagen (1978:428) om aktiesparfonder,LASP, definitionen på aktiesparfond ändras till att avse fond - inte aktiefond för lönsparande som sker enligt lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer. Någon ändring av hänvisningen i fråga om aktiesparfond till . 'FLgörs dock inte. Medhänsyn till att regler om aktiesparfond redan givits i en av beslutadlag och att samtliga nu förekommande aktiesparfonder bildats enligt reglerna inämnda lag torde det vara uteslutet att genom en ändring av definitionen försådan fond upphäva den anknytning till AFL som gäller för aktiesparfonderna.Detta får bl.a. betydelse beträffande frågan 4 1980/81. Prop.1980/81:45 2 omriskspridning när det gäller i fonden ingående slag av värdepapper men också isådana avseenden där undantag inte gjorts från AFL. Enligt inspektionensuppfattning är därför i vart fall aktiesparfonder som bildats enligt 1978 årslag att betrakta som aktiefonder för vilka AFL gäller med de avvikelser somföljer av LASP.