prop · G403144 · 1980-12-31 00:00:00 — om arvoderingen av statliga kommittéuppdrag; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har lagits upp i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll. Regeringenhar efter en särskild prövning av frågan om rätten till dagarvoden förstatliga kommittéuppdrag kommit fram till att de nuvarande ersättningsreglernalills vidare bör behållas. I skrivelsen lämnas en redogörelse för frågansaktuella behandling. Bakgrundenär att har uttalat sig för en inskränkning i rätten tillkommittéarvoden (FiU 1980/81:15, rskr 118). Skr 1980/81:144 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , . ,, , Krönmark, Burenslam , , , , , ,, , , Skrivelseom arvoderingen av statliga kommittéuppdrag Uppgiftenför det statliga kommittéväsendet är alt ta fram underlag för regeringensbeslut i olika frågor. Föreskrifter om de medverkande i kommittéerna ochutredningsarbetet finns i kommittéförordningen (1976:119, ändrad senast1978:911). Frågan om ersättning till de medverkande i kommittéerna regleras iförordningen (1978:45) om ersättning vid kommiltéuppdrag. De bådaförordningarna skall tillämpas också på uppdrag som särskild utredare. Riksdagenhar (rskr 1980/81:118) beslutat att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförs om ändrade riktlinjer för utgivande av arvoden ikommittéväsendet i en reservation lill finansutskottets betänkande 1980/81:15med anledning av propositionen 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. jämte motioner. Enligt uttalandel skulle ordförande, ledamöter, sakkunnigaoch särskilda utredare, som fullgör offentliga utredningsuppdrag utanreduktion av lön från sin huvudarbetsgivare, inte uppbära något dagarvode fr.o. Rättssekretariatetinom budgetdepartementets personalenheter har med anledning avriksdagsuttalandet utarbetat promemorian (Ds B 1981:2) Kommittéarvodena.Promemorian bör fogas lill prolokollel i delta ärende som bilaga 1. Avpromemorian framgår att dagarvodeskostnaden under /80 uppgick tillomkring 19 milj. kr., vilket motsvarar av statens totala kostnader förkommittéväsendet, 224 milj. kr. Arvodeskostnaden fördelade sig med hänsyn lillkommittéarbetets omfattning tämligen proportionellt på de olika departementen. Skr1980/81:144 3 En jämförelse kan göras med t.ex. årskostnaden för konsullundersök-ningarm. m. via kommilléanslagel. Här avses koslnaden för särskilda ulredningarutförda av enskilda, företag eller myndigheter, dvs. de utgiftsposter som i kommitléberältelsenbetecknas "Konsultationer" och "Bidrag till myndighet,institution m.m.". Denna kostnad utgjorde nämnda budgelår ca 78 milj. kr.,vilket är mer än fyra gånger så mycket som kostnaden för dagarvoden. Promemorian innehålleri övrigt bl. a. en redogörelse förden närmare innebörden av uttalande och för möjliga konsekvenservid etl genomförande fullt ul av ett system i linje med uttalandet. Departementspromemorian har legat till grund för en enkätfrån budgetdepartementet till ett antal myndigheter och organisationer. Svar på enkäten har lämnats av regeringsrättensordförande, justitiekanslern (), (), (), statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), (), statensarbetsgivarverk (SAV), statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÅ), statens industriverk (SIND), i Västernorriandslän, jämställdhetskommittén (Ju 1976:08), tjänsteansvarskommittén (Ju1979:13), ordföranden i nedrustningsdelegationen (UD 1976:01), delegationen (B1977:09) för företagens uppgiftslämnande m. m. (DEFU), oljeersättningsdelegationen(1 1979:01, OED), , ombudsmän (), Svenska kommunförbundel. (), (), () ochCentralorganisationen /SR, Förvallningsulredningen (B 1977: 01) ochLandsorganisationen i (LO) har förklarat att de avstår från alt anföranågra synpunkter. Ensammanställning av vad som har kommit fram genom enkäten bör fogas till protokolletsom bilaga 2. Departementspromoriansinnehåll har genomgående i allt väsentligt godtagits eller lämnats utanerinran av de tillfrågade instanserna. T. ex. statskontoret anför sälunda atlpromemorians beskrivning av de konsekvenser som ett slopande avkommittéarvodena skulle få är både riklig och fullständig. Också RRV, JONilsson m.fl. instämmer i den bedömning av dessa konsekvenser som görs ipromemorian. De tillfrågade instanserna avvisar till övervägande delentanken på all inskränka eller avskafia rätten till kommitléarvode. Enligt deflesta svaren är del nuvarande systemet åtminstone i stort setttillfredsställande. Så gott som samlliga anser atl ett slopande av dagarvodenaskulle medföra svårigheter att få utredare. Vidare betonas från flera håll atlkvalitén på utredningsarbetet skulle minska och utredningsverksamheten blidyrare om dagarvodena slopades. Denna uppfattning har t.ex. stalskontorel, RRV,RSV, i och JO . Någrainstanser pekar på möjligheter av atl inom del nuvarande syste-tl I980I8I. Skr 1980/81:144 4 metsram strama upp arvodesreglema. JK för sålunda fram förslag med syfte att bättretillgodose kravel alt likvärdigt arbete bör bli ersatt på samma sätt. DV, är här inne på tanken att dagarvodena skulle kunnaslopas för dem som har kommiltéuppdrag som ligger nära uppgifterna i den egnatjänsten. Och nedrustningsdelegationens ordförande anser för sin del att de somdeltar i delegationens möten utan all få löneavdrag inle rimligen bör varaberättigade lill någol kommitléarvode. Men etlslopande av arvodena och införande av en skyldighet för statstjänstemän m. fl.att fullgöra kommittéarbete skulle enligt vad SAV stryker under kunna framkallakrav på bättre förmåner i själva anställningen. Landstingsförbundetser det principiellt .som otillfredsställande all inte arvoden skulle utgå.Samtidigt framgår av svaret att arvode inte är en förutsättning för attförbundels företrädare skall medverka i kommittéer. 5i'-rigesindustriförbund menar att frånvaron av arvode inte nämnvärt skulle påverkadeltagandet i utredningar från industrins sida. SAF anför liknande synpunkter. Jagansluter mig till vad den helt dominerande enkätopinionen ger uttryck för,nämligen att det inle har kommit fram tillräckliga skäl för att nu inskränkaeller slopa systemet med dagarvoden för statliga utredningsuppdrag. Jag kanhänvisa till att exempelvis statskontoret anser systemet ändamälsenligare änandra system. De nuvarande ersättningsreglerna bör alltså enligt min meningtills vidare behållas. Somhar redovisats i departementspromemorian, pågår emellertid inom budgetdepartemenletspersonalenheter en allmän översyn av utformningen och storleken aversättningarna för olika stafiiga bisysslor. Delta arbele omfattar ocksåkommittéuppdragen, inräknat uppdragen som särskild utredare. Strävan är attöversynsarbetet skall vara klart . De ändringar som kanbli resultatet kan beslutas utan medverkan. Genom enkätsvaren hardet kommit fram åtskilliga förslag och synpunkter - bl. a. från JK - som ärvärda att närmare överväga redan i det sammanhanget. Avslutningsvisvill jag betona att alla berörda självfallet på olika sätt måste bidra till atthålla nere kostnaderna för statens utredningsverksamhet. Det slatsfinansiellaläget kräver som bekant största möjliga återhållsamhet. Också när det gällerbesparingar innehåller enkätsvaren - t.ex. de från statskontoret och JO Nilsson- uppslag av intresse. Skr1980/81:144 5 Jaghemställer att regenngen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört i del föregående om arvoderingen av statliga kommittéuppdrag. Regeringenbeslutar i enlighet med hemställan. Skr1980/81:144 7 En promemoria från budgetdepartementets rättssekretariat Skr1980/81:144 8 Inledning............................................................ ... 9 Nuvaranderegler om arvoderingen i kommittéer m, m... 9 Arvoderingeni statliga nämnder, styrelser m. m.......... 10 Behandlingeni kammaren....................................... 12 Deårliga kommitlékoslnaderna................................. . 13 Rättslägetefter beslut........................... . 14 Dennärmare innebörden av uttalande........ 15 Möjligakonsekvenser vid etl genomförande fuUt ut av ett system i linjemed riksdagsutlalandel .................................... 16 Skr 1980/81:144 BUDGETDEPARTEMENTET PM Ds B 1981:2 Denna promemoria tar upp frågor som rör den nuvarandeordningen med särskilda dagarvoden för statliga kommittéuppdrag. Den har upprättatsmed anledning av att har uttalat sig för eninskränkning i rätlen lill sådana arvoden. Ipromemorian diskuteras bl. a. möjliga konsekvenser av en reform i linje medriksdagsuttalandet. Det föreslås att synpunkter från myndigheter och organisationerinhämtas inför frågans fortsalla hantering. Promemorian har utarbetats inom rättssekretariatet vid budgetdepartemenletspersonalenheter (B/P). Samråd har därvid ägt rum med tjänstemän inom andradelar av . Nuvarande regler om arvoderingen i kommittéer m. m. Ersättning för uppdrag i statliga kommittéer betalas f. n.normalt i form av dagarvode för de dagar under vilka arbete utförs. Det framgårav 2 och 3 förordningen (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag (se FST1980/81' s. 227). Arvodet uppgår för ordförande och särskilda utredare till 80kr. per dag, för ledamöter, sakkunniga, experter och sekreterare fill . perdag(4§). Dagarvodet innefattar enligl 5 § eventuell semesterersäitningpå del sätt som följer av särskill kollektivavtal. Elt sådant avtal (SA V-cirkulär1978 A 21 s. 8) har ingåtts mellan - numera statensarbetsgivarverk - samt de statsanställdas tre huvudorganisationer, dvs.Centralorganisationen /SR, och (TCO-S). Enligt avtalet innefattar dagarvodet semesterersäitning enligtsemesterlagen (1977: 480) . De angivna normerna för arvoderingen gäller sedan den 1januari 1978. I praxis lillämpas ofta en schablonberäkning av antaletdagar för vilka arvode ska betalas i samband med ett kommittésammanträde. Deltagäller dock bara i den mån en sådan beräkningsmetod anses leda lill ett rimligtantal ersältningsberälligade dagar. En vanlig ersättning i en kommitté ärdärvid ett dagarvode för sammanträdesdagen plus tre dagarvoden för inläsningsdagar(jfr det sammanträdesarvode som betalas i statliga nämnder. ' Statens arbetsgivarverks publikation Författningar omstatligt reglerade tjänster (LiberFörlag). Skr 1980/81:144 10 styrelsero.d., se s. II. Om någon i kommittén har utfört ett specielh arbeteåt denna, t. ex. författat en underlagspromemoria, kan detta påverka beräkningenav antalet dagarvoden. Densom arbetar i en kommitté kan enligt förordningen utöverdagarvoden få ersättning för mistade avlöningsförmåner, om han eller hon ärledig från en anställning och arbetsgivaren gör avdrag på lönen (6 §).Föranleder uppdraget resor, utgår också resekostnadsersätlning och traktamenteenligt statens vanliga regler (7 och 8 §§). Räkningar- som ska innehålla uppgift om det antal dagar under vilka arbele har ulförts iuppdraget - ska granskas och altesleras av kommilléns ordförande och sedan gesin till del departement som kommittén hör till (10 ochll§§). Föreskrifternai förordningen tillämpas, i den mån regeringen inte bestämmer någol annat, påuppdrag i kommittéer som har tillkallats eller inrättats av regeringen ellerav ell statsråd efter bemyndigande av regeringen (1 §). Detkan nämnas att de statliga myndigheterna får medge sina anställda befrielsefrån tjänstgöring (tjänstebefrielse) under den fid som behövs för att fullgörakommittéuppdrag. Detta följer av 14 § sista stycket allmänna verkssladgan(1965:600, paragrafen ändrad senasl 1977:831). Dessutom finns vissa möjligheteratt bevilja tjänstledighet Ofr cirkuläret 1970: 388 om tjänstledighet med C-avdrag,m. m., ändrat senast 1980:129). Densom mera stadigvarande ska arbeta på hel- eller deltid åt en kommitté t. ex.som sekreterare blir oftast i stället för att arvoderas per dag anställd på enarvodestjänst i kommittén. Därvid utgår arvode som i allmänhet bestäms i formav månadslön. Beslut om della las i särskild ordning. Vidare kan det ispeciella fall förekomma alt t. ex. en forskare i stället för alt få dagarvodenbetalas med ett bestämt arvodesbelopp för ett expertut-låtande. För tydlighetsskull bör kanske strykas under att ämnet för denna promemoria är sådanadagarvoden som utgår för uppdrag i kommittéerna. Dekommittéer som avses i promemorian är de vars arbetsformer m. m. regleras ikommittéförordningen (1976:119, ändrad senast 1978:911). Här bortses alltsåfrån t.ex. sådana konsultuppdrag som uppkommer, när ett departement anlitar enfristående institution eller en enskild person alt mot överenskommen ersättningutföra ett bestämt utredningsarbele. Arvoderingeni statliga nämnder, styrelser m.m. Enfråga av visst intresse i sammanhanget är aivoderingen för andra slalligauppdrag än kommiltéuppdrag, t.ex. ledamotskap i nämnder, styrelser, råd,delegationer e.d. Man bör dock ha i minne att det i fråga om uppgifter, ansvar,förordnandetid m. m. i regel finns vikliga skillnader mellan sådana uppdragoch kommittéuppdragen. Skr 1980/81:144 11 Arvodena för uppdrag i nämnder, styrelser etc. bestäms isärskilda regeringsbeslut. Arvodet kan därvid vara fastställt som ett visstbelopp för varje sammanträdesdag, f. n. till ordförande och 200 kr.till personer i andra funktioner. Också andra arvoderingsformer förekommer fördessa bisysslor, t. ex. fasta månadsarvoden eller, i en del fall, dagarvoden enliglsamma grunder som förordning. har (rskr 1980/81:118)beslutat att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs om ändraderiktlinjer för utgivande av arvoden i kommittéväsendet i en reservation tillfinansutskottets belänkande 1980/81:15 om besparingar i statsverksamheten, m.m.Enligt reservationen skulle fr.o.m. ordförande, ledamöter,sakkunniga och särskilda utredare som fullgör offentliga utredningsuppdragutan reduktion av lön från huvudarbetsgivaren inle längre uppbära dagarvode. Till stöd för en sådan ändring betonas i reservationen detangelägna i att pröva alla möjligheter att minska kostnaderna förstatsförvaltningen. Beslutet innebär bifall fill mofionen 1980/81:71 yrkande3. Motionärerna (s) anför följande motivering för sittyrkande (s. 29). Kommittéer som tillkallas av regeringen eller av statsrådefter regeringens bemyndigande för att utreda viss fråga består av ordförandeoch en eller flera ledamöter. Kommittéer kan biträdas av sakkunniga, experteroch sekreterare. Utredning kan även utföras av särskild utredare. Ersättningför uppdrag utgår i form av dagarvode. I ett begränsat antal fall erhåller kommittémedverkandefast anställning i statsdepartementen. 1 dessa fall utgår särskill fastställtarvode. Ordförande, ledamot, sakkunnig, expert liksom särskildutredare har vanligen sin egentliga yrkesverksamhet förlagd till annanarbetsgivare. Genomgående gäller att sammanträden med offentliga kommittéer ärförlagda till ordinarie arbetstid. Vidare gäller vanligen att deltagare ikommittéarbete ej får vidkännas avdrag på lön från ordinarie arbetsgivare förtid som åtgår för fullgörande av kommittéuppdraget. Det statsfinansiella läget är nu hårt ansträngt. Medpropositionen om besparingar i stalsverksamhelen kräver regeringen nyauppoffringar av breda folklager. För vår del finner vi det angeläget att iförsta hand alla möjligheter prövas att nedbringa kostnaderna för den egenlligastatsförvaltningen. Mot denna bakgrund föreslår vi att ordförande, ledamöter,sakkunniga och särskild utredare, vilka fullgör offentligt utredningsuppdragutan reduktion av lön från huvudarbetsgivaren, ej skall uppbära dagarvode.Dessa ändrade regler bör gälla fr. o. m. och avse såväl dåarbetande som därefter tillkallade kommittéer. Besparingen för statsverket kanför helår beräknas lill 25 milj. kr. i2 1980/81. Skr1980/81:144 12 hade för sin del hemställt att riksdagenskulle avslå motionen såvitt rör yrkandet om ändrade riktlinjer för utgivandeav arvoden i kommittéväsendet. Som skäl för utskottets hemställan anförs i betänkandet (FiU1980/81:15 s. 12). Arbetet i de statliga kommittéerna syftar till atlförbereda regeringens förslag på olika områden. Kommittéerna tar fram och analyserarfaktaunderlag. Med utgångspunkt från detta utformas förslagen. I kommittéernaingår ofta företrädare för olika politiska partier och för stora intresseorganisationer.Personer med specialkompetens eller med praktiskt grundade erfarenheter kanknytas till kommittéerna. Därigenom skapas ett forum för en fruktbar diskussionav olika förslag redan på elt tidigt sladium. Kompromisser kan arbetas framoch förslagen kan förankras genom etl brett deltagande från berörda parter.Delta skapar samförståndslösningar som underlättar genomförandet av förslagen.Det finns enligt utskottet starka skäl för alt kommittéerna får en bredförankring hos berörda parter. Det harhävdats att de ersättningsregler som tillämpas begränsar urvalet avledamöter i kommittéerna. Enligt vad utskottet ertarit avser budgetministernatt ta initiativ fill en översyn av ersättningen till ledamöter i kommittéermed syfte alt komma till rätta med de orättvisor som förekommer i dag.Utskottet förutsätter atl reglerna för dagarvoden blir föremål för övervägandei detta sammanhang. Att redan den införa ändrade regler fördagarvoden skulle ändra fömtsättningarna för del kommittéarbete som pågår. Detbör därför inte ske. Kosinadema för kom-miltéarvoden bör också, enligtutskottets mening, ställas i relation till de totala kostnaderna förkommittéväsendet. De utgör en obetydlig andel av dessa. Regeringen har varitmycket restriktiv med att filisätta nya utredningar. Den ersättning i form avdagarvode som utgår till personer i de olika kommittéerna kan inte betraktassom orimligt hög mot bakgrund av att flertalet av dessa personer har annatförvärvsarbete som innebär atl en stor del av förberedelsearbetet, inläsning avutredningsmaterial etc. för kommittéer får ske på fritid. Det bör ocksåobserveras all den i motion 71 angivna besparingseffekten av förslaget blirbetydligt lägre sedan även återverkningarna på inkomstskatterna beaktats. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 71 yrkande 3. Här kan skjutas in att vad som sägs om budgelminislern iutskottsbetänkandet torde avse del statsråd som inom budgetdepartementetsvarar för bl. a. frågor som rör arbets- och anställningsvillkor i offentliganställning (personalministern). Under debatten i kammaren utvecklades utskottsmajoritetensmening av ledamoten (), som anförde bl.a. (snabbprol. 1980/81:54 s.73). Skr 1980/81:144 Vadgäller det socialdemokratiska yrkandet angående utredningskommittéernahänvisar vi lill den översyn av gällande ersättningar för ledamöter ikommittéer som budgetministern har tagit initiativ till och som har till syfteatt komma fill rätta med de orättvisor som förekommer . Utskottetförutsätter atl reglerna för dagarvodena blir föremål för övervägande i detsammanhanget. Däremot anser vi det orimligt atl införaändrade regler för dagarvoden, som skulle ändra förutsättningarna för detkommittéarbete som pågår. Därför avstyrker vi della yrkande. Medyrkande om bifall till reservationen svarade () följande (snabbprol.s. Imotion 71 har vi socialdemokrater föreslagit en ändring av reglerna för erhållandeav kommittéarvode fr. o. m. . Vi anser att ordförande, ledamöter,sakkunniga och särskilda utredare, som fullgör offentliga utredningsuppdragutan att de erhåller löneavdrag från sin huvudarbetsgivare, inte bör erhålladagarvode i fortsättningen. Förslaget skulle innebära en besparing på 25 milj.kr. Tyvärr har inte utskoltsmajoriteten velat gå med på dennabesparing. Man kryper bakom delta att en översyn pågår. Ivoteringen bifölls reservationen i denna del med 160 röster (144 s, 16 vpk) mot159 (67 m, 58 c, 34 fp) för utskottets hemställan. En ledamot (s) avstod frånatt rösta. Frånvarande var 29 ledamöter (6 m, 6 c, 4 fp, 9 s, 4 vpk). Fördelningenav departementens kostnader för kommittéväsendet under de två senastebudgetåren framgår av följande sammanställning (jfr skr 1979/80:103,1980/81:103). Lön m. m. Bidrag till myndighet. institution m. m. Skr1980/81:144 14 Dagarvodeskostnadernauppgick sålunda till ca 21 resp, 19 milj, kr. , motsvarande 10 resp. 8 %av statsverkets lotala kommittéulgifter. För jämförelsens skull kan man ocksåpeka på atl t. ex. kostnaden för konsulta-fioner 1978/79 var mer än dubbelt såstor och 1979/80 mer än så slor som dagarvodeskostnaden. Antaletkommilléer som enligl kommitléberällelsen fortsatte sin verksamhet efter den 1juli 1979 var 295. Molsvarande siffra för liden efter var 363.Antalet kommittéer i verksamhel efter har beräknats till283. Isistnämnda siffror ingår inte, som i sammanställningen ovan, det begränsade antaldelegationer, expertgrupper m. fl. vars kostnader i kommitléberällelsenredovisas för de olika departementen under delmbriken Kostnader frånkommittéanslaget under budgetåret för sakkunniga biträden inom departementet m.m. Detanförda riksdagsbeslutet är inte någol normbeslut. Det kan inte hellerbetraktas som en bindande ändring av anslagsvillkoren för kommittéanslagenunder löpande budgelår, eftersom sådana enligt 9 kap. 5 § regeringsformen barakan ske "på tilläggsbudget". Beslutet är därför inle rättsligenbindande. Att ett beslut av förevarande slag saknar rättslig verkan framgårockså av grundlagsmotiven (prop. 1973: 90 s. 322). Riksdagsbeslutetfår sålunda ingen verkan för utbetalningen av dagarvoden i kommittéerna förränregeringen ändrar de nu gällande föreskrifterna. Så länge arvodesreglerna iförordningen 1978: 45 består, är de med andra ord tillämpliga i nuvarandelydelse också . Vidbedömningen av hur regeringen ska agera med anledning av riksdagsbeslutet mästeman ocksä beakta att det här är fräga om enskilda avtal mellan staten och deinom kommittéväsendet sysselsatta personerna. Dessa har alla åtagit sig sinauppdrag i medvetande om atl särskild ersättning skulle utgå för deras arbete.Det kan därför hävdas att det av allmänna civilrältsliga grundsatser följer attarvodesreglerna inte utan vidare kan ändras på det sätt som anges i riksdagensbeslut. En sådan omreglering av villkoren kräver med detla synsätt enföregående uppsägning eller liknande åtgärd från statens sida. I den mån t.ex. reglema om varsel, överiägg-ning, uppsägning, förhandling m.m. i lagen(1974:12) om anställningsskydd och lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet därvid kan anses fillämpliga, måsle statsmakten givelvis på vanligtsäll följa dem, innan någon försämring av villkoren kan genomföras. Härkan anmärkas att de allra flesta som arbetar på deltid i en kommitté i allmänhettorde anses göra detta i egenskap av uppdragstagare, även om uppdraget i sakinte sällan kan ha en mer eller mindre uttalad anknytning Skr1980/81:144 15 tillnågon slafiig anställning. Men även där arbetsrättens regler inte är direkttillämpliga anses dess principer kunna tjäna till viss ledning, när det gälleratt behandla en del frågor i uppdragsförhållanden. Densom tjänstgör på heltid i en kommitté, t.ex. som sekreterare, blir däremot somnämnts i regel anställd i kommittén med avlöningsförmånerna reglerade i denanställningen. Också en bisyssla t. ex. som sekreterare eller sakkunnig kan ivissa fall konstituera en anställning (jfr AD 1977 nr 8). Dennärmare innebörden av uttalande Riksdagensförklaring, att dagarvodena fr.o.m. bör slopas förordförande, ledamöter, sakkunniga och särskilda utredare som fullgör offentligautredningsuppdrag utan att vidkännas något löneavdrag i sin huvudanställning, syflartill att minska ulgiftema för del statliga kommittéväsendet. Uttalandet avserenligt ordalagen alla som med bibehållen lön i sin huvudanställning ärverksamma i någon funktion i en kommitté utan att vara anställda där, möjligenmed undanlag för dem som är utsedda till experter eller sekreterare. Del är altmärka att uttalandet enligt sin lydelse rör inte bara statstjänstemän. Det rörockså alla andra offenlligan-ställda och även de många privatanslällda somfullgör uppdrag av olika slag i kommittéerna. Blandde arbetstagare som torde omfattas av uttalandet kan nämnas sådana som ärlediga från sin huvudanställning för politiska eller fackliga förtroendeuppdragoch som inte får vidkännas någon särskild minskning av sin lön frånhuvudarbetsgivaren för att de dessutom tjänstgör i en kommitté.