prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — undanförsel av livsmedel, upplagring av extra foder, säkringav el-syslem. 6 Information, utbildning, övning 1 kärnkrafllänen har information i vissutsträckning utgått inom del närmaste området. Man torde dock inte haanalyserat lämpligaste informa- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.8 645 tionsmalerial,informationsvägar, tidpunkter eller metoder. Vid de överläggningarlantbruksstyrelsen haft med representanter för länen har framkommit att mananser att hithörande frågor bör analyseras centralt. Det torde ankomma påstrålskyddsinslitutet att ansvara för informationsavsnittet med assistans avlantbruksstyrelsen, berörda länsstyrelser och vetenskapliga experter inteminst inom informationspsykologi. Informationen bör specialinriktas lilllantbrukare saml till personal vid mejerier och slakterier. Informationen tillde lantbmkare som bor inom närområdet bör vara särskilt utförlig och ge såfullständiga anvisningar om ålgärder som möjligt, då förvaringstiden för dessarelativt sett är mycket kortare eller ingen alls. Varken strålskyddsinslitutet, lantbruksstyrelseneller länsstyrelserna har resurser för all utarbeta och finansiera ettinformationspaket. Särskilda resurser måsle därför tillföras verken för dettaändamål. Beredskapsövningar har genomförts i alla länen,främst omfattande tjän-slemannafunktionerna inom länsstyrelserna. När enberedskapsplanläggning blivit mer fullständig torde det vara lämpligt medövningar som omfattar också andra funktioner på djurområdet t. ex.lantbruksnämnd, blockorganisation, transport, slakteri. I denna promemoria har kostnadsposter förtecknatsoch vissa uppskattningar av kostnadsbelopp gjorts. För att ovan nämnda förslagskall kunna genomföras och om regeringen beslutar att planeringsområdel skallutvidgas utöver vad som gäller, krävs att särskilda ekonomiskaoch personella resurser härför ställs till länsstyrelsernas förfogande. Kostnadspost kostnad (x I .) År2 År 3 Vart 3-5 är mark och gröda m. m. (spec i bil. todcr, beteende vid (spec i bil. - utbildning, övning 2430 410 310 380 1980/81:90 Bilaga2.8 646 av de viktigaste problemområden som måste belysasytteriigare så all planläggningen skall kunna bli tillfredsställande. 1 Kartläggning av djurantal påbesättningsnivå inom i samtliga kärnkraftslän eller inom annat avståndsom regeringen fastställer som planeringsområde. Planläggningen för djuren ärhelt beroende av de evakueringsplaner som fastställs för människor. 2 Kapacitet för mätning avstrålningsintensitet (instrument, personal, skyddsutrustning). 3 Vilka personalkategorier kanutnyttjas för skötsel, transporter m.m.? Skall en katastrofpatrull organiseras?Massavlivningsmetoder? 4 Skyddsutrustning åt sådanpersonal. 5 Transportkapacitet för djur,foder m. m. 6 Ökade kunskaper om möjligheterfill ändring i uppställnings- och skötselsystem i nödsituationer. 7 Strålningstoleransnivåer förmjölk, kött, grönsaker och eventuellt andra livsmedel. 8 Dito för foder åt djur. 9 Möjligheter tilldekontaminering av mark och grödor. 10 Möjligheten att minskastråldoser från jordbruksprodukter genom alternativ produktion av andragrödor. 11 Utformning av information,utbildning och övningar. 1980/81:90 Bilaga2.9 647 Förslagtill program för utbildning och övning 1 Uppdragets innehåll ochomfattning .................. 648 2 Fömtsättningar för arbetet .............................. 648 3 Utbildningens organisaUon ............................... 649 4 Utbildningens innehåll ochomfattning ................ 649 5 Utbildningens genomförande ............................ 650 6 Skyldighet att deltaga iutbildning ..................... 652 7 Angelägenhetsordning vidutbildningens genomförande 652 8 Förslag om fortsatthandläggning ..................... 653 9 Utbildningskostnader ....................................... 653 10 Sammanställning över primärautbildningskostnader 655 11 Sekundära utbildningskostnader.......................... 655 Prop.1980/81:90 Bilaga 2.9 648 I Uppdragets innehåll och omfattning erhöll 1980.10.23 regeringensuppdrag att utarbeta förslag lill program för utbildning och övning av personali länsstyrelsernas och vissa cenirala myndigheters beredskapsorganisation. Ilänsstyrelsernas beredskapsorganisation kaii komma alt ingå, förutom personalfrån , även chefspersonal från samhällets allmänna räddningstjänsteller annan personal med lämplig bakgrund. Förslaget skall behandla dels en mera grundläggandeutbildning, dels en återkommande utbildning. Utbildnings- och övningsorganisation, utbildnings-och övningsinnehåll i stort saml tidsförhållande och kostnader skall ävenredovisas inom ramen för uppdraget. Arbetet med framtagandet av förslaget skallske i samverkan med strålskyddsinslitutet, ,civilförsvarsslyrelsen, länsstyrelserna i , , ochHallands län. Svenska kommunförbundel samt . 2 Förutsättningar för arbetet Utöver vad som sägs i regeringsskrivelsen avseendedetta arbete skall följande förutsättningar gälla enligt kompletterandeanvisningar som under arbetets gäng erhållits frän . Vid de aktuella länsstyrelserna skall organiserasberedskapsgmpper. I detta arbete har antagits atl grupperna består av: Åtgärder för allmänhetens skydd skall planeras itvå beredskapsområden. Arbetsgmppen har definierat områdena som ettinre beredskapsområde inom från kärnkraftverket elt yttre beredskapsområde inom omkring 50 kmavstånd från kärnkraftverket. För det inre beredskapsområdet görs detaljeradeplaner och vidtas åtgärder för alarmering och skydd av allmänheten.Telefonalarmering införs och jodtabletter skall kunna utdelas tillbefolkningen. Förberedelser görs för snabb utrymning av vissa delar av området. Inom del yttre beredskapsområdel planeras förindikering. Utvärderingen av indikeringsresultalen läggs till grund för beslutom åtgärder för allmänhetens skydd. För indikeringsuppgifter inom de bådaberedskapsomrädena utnyttjas i första hand brandförsvaret och kustbevakningen.Instmment för ändamålet ställs till förfogande av försvarsmakten ochcivilförsvaret. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.9 649 föreslås bli den myndighet somadministrativt och organisatoriskt är ansvarig för utbildningens genomförande.Brandnämnden har jämlikt sin instmktion (1974:408) att svara för den kommunaltoch statligt anställda räddningspersonalens behörighetsutbildning. Nämndensutbildningsenhet (f.d. statens brandskola Inrättad ) har mångårigerfarenhet av planering och genomförande av utbildning såväl centralt somregionalt. Utbildningen av de personer som i händelse av enkärnkraftolycka blir engagerad i räddningsarbetet bör med hänsyn till sinakommande arbetsuppgifter genomgå en central eller regioiial/lokal utbildning.Kurs avsedd för totalt sett ett begränsat antal befattningshavare ichefsställning genomföres centralt. Beslutsfattare, handläggare samt övrigamed placering i nyckelposition inom beredskapsorganisationen bör likaledesutbildas centralt. Övriga personalkategorier kan ges en regional/lokalutbildning inom respektive län. De regional/lokala kurserna kan genomföras påså sätt att till vissa kursmoment föres eleverna tillsammans till gemensamkursort. Andra moment kan däremot eleverna tillgodogöra sig på respektiye hemort.Den lokalt genomförda delen av utbildningen kan då vissa delar genomförasinom ramen föt den ordinarie tjänstgöringstiden eller som övertid i direktanslutning till densamma. Med hänsyn till arbetsuppgifterna och de gmnd-och specialkunskaper befattningshavarna redan besitter har en kursförteckningoch kategoriindelning framtagits. Kursförteckningen redovisas i bilaga 1 (ejhär). Totala elevantalet samt fördelningen mellan deolika kurserna och länen redovisas i bilaga I a. Underlag till tabellen harerhållits från länsstyrelserna och . Vid bearbetningen avinkomna uppgifter om antalet befattningshavare har hänsyn tagits till inre ochyttre beredskapsområdets sträckning. Bilaga 1 b. 4 Utbildningens innehåll och omfattning För de olika personalkategorierna har framtagitsförslag till utbildningens innehåll och omfattning. Målsättningen har varitatt ge befattningshavarna utbildning och övning i att fatta omedelbara beslutoch att vidtaga åtgärder i stort till allmänhetens skydd vid enkärnkraftolycka. Utbildningen skall ge deltagarna teoretiska kunskaper ochpraktisk erfarenhet svarande mot deras tilltänkta uppgifter. Vissa kursavsnittavses endast ge befattningshavarna en starkt begränsad information. Förslag omantal lektioner och tidsdisposition för de olika kurserna redovisas i bilaga 2(ej här). De olika ämnesavsnitten är i bilagan endastöversiktligt redovisade och måste således överarbetas så, att ett meraomfattande och detaljerat lek- Prop.1980/81:90 Bilaga 2.9 650 Undervisnings- ochåskådningsmateriel måste även närmare preciseras. Befintlig materiel måsteinventeras och eventuellt kompletteras. Det förutsätts att , , statens brandnämnd, rikspolisstyrelsenoch kärnkraftverken har såväl kursplaner som undervisningsmateriel som helteller delvis kan nyttjas i den föreslagna utbildningen. Målsättning m.m.preciseras mera ingående i bilagorna 3-A t. o. m. Utbildningens genomförande somcentral respektive regional/lokal utbildning bestämmes - utöver vad somtidigare anförts - av befattningshavarens ställning och uppgift iorganisationen. Hänsyn till tillgång på kvalificerad lärarpersonal, elevantali respektive kategori samt möjligheten att snabbt inom berörda län kunna byggaupp en effektiv beredskapsorganisation har även påverkat förslagel omutbildningsformen. De sekundära utbildningskostnaderna(elevernas lönekompensation, traktamente och reseersättningiir ) har beaktats iförslaget. Personal tillhörande kategori A, Boch C: 1 bör genomgå en central utbildning förlagd lill Studsvik EnergiteknikAB. Ulbildningen av kategorierna C: 2 aoch C: 2 b kan ske lokalt föriagd till respektive länsstyrelse, enär här ingåendepersonal förutsattes redan inneha motsvarande eller likartade arbetsuppgiftervid länsstyrelserna. Vid dessa kurser bör såväl personal med erhållen C:I-utbildning som personal från kärnkraftverk kunna anlitas såsom lärare.Personal tillhörande dessa kategorier bör med hänsyn till sina arbetsuppgifterinom beredskapsorganisation få sin utbildning relativt snart. Elevantalet inom kategorierna D ochE är mycket stort. Utbildningen bör trots detta vara genomförd inom detnärmaste året eller . Personalkategorierna D: I och E: I, somhuvudsakligen innefattar brand- och polisbefäl inom det inre respektive yttreberedskapsområdel, bör kunna få sin utbildning vid regional/lokala kurser.Ansvaret för kursernas genomförande bör läggas på och Svenskakommunförbundels länsavdelning i samråd med . Som lärare vidde första kurserna engageras bl. a. personal som erhållit C: I-utbildning. Manbör även ianspräktaga den expertis som finns pä kärnkraftverken. För de kursmomentdär personal från polis och brandförsvar besitter erforderliga kunskaper skalldenna resurs givelvis utnyttjas. För att tillräckligt snabbt kunnafä befälskadrarna inom inre och yttre beredskapsområdena fyllda måsteulbildningen spridas och merparten genomföras som lokal utbildning. Personalmed D: I och E: I-utbildning bör sedan kunna utnyttjas som lärare vid deefterföljande D- och C-kurserna. Allt eftersom tillgången på lärare ökas kanutbildningen i större utsträckning överföras till de lokala planen. 1980/81:90 Bilaga 2.9 651 Vissa utbildningsmoment kan vadbeträffar brandpersonal tillhörande kategorierna D: 1 och E: 1 genomföras,under tjänstgöringstid. Utbildning av brandpersonaltillhörande kategorierna D:2 och E:2 kan på sätt som nedan angives ske inomramen för deras dagliga tjänstgöring samt i viss utsträckning somövertidstjänslgöring. Utbildning av polispersonal bör i begränsad utsträckningäven kunna genomföras på tjänstgöringstid. Som lärare och instruktörerengageras personal som erhållit D: 1 respektive E: 1-utbildning. Utbildning av polis- ochbrandpersonal tillhörande kategorierna D: 1 t.o.m. E:2 bör även kunnagenomföras skilda från varandra. Övningar med målsättning atl belysa samarbetetmellan olika personalkategorier vid en kärnkraftolycka bör dock genomförasgemensamt. Utbildning för polis- ochbrandpersonal i skilda block kan vara en fördel med hänsyn till deras speciellaarbetsuppgifter vid en olycka. Brandpersonalen skall genomföra indikering inomsåväl inre som yttre beredskapsområde. Polispersonalens arbetsuppgifter ärdäremot koncentrerad lill utrymningsproblematiken. Utbildning av heltidsanställdbrandpersonal tillhörande kategorierna D och E på dels tjänstgöringstid ochdels pä icke tjänstgöringstid torde vara möjlig. Villkoret är dock attövertidstjänstgöring arvoderas avtalsenligt. Deltidsanställdbrandförsvarspersonal kan vara svårare att få disponera för utbildning avhänsyn till huvudarbetsgivaren. En tänkbar väg här är atl anordna kvällskurserpå hemorten. Även här förutsattes att avtalsenlig timersättning för övningarnautbetalas. Personer Ullhörande kategori F börerhålla sin utbildning genom ochrespektive länsstyrelse. Endast personer verksamma inom det inreberedskapsområdet bör ges utbildning. Personal som erhållit C: 1 respektive D:I-utbildning kan utnyttjas som lärare vid utbildning av kategori F. Personal tillhörande kategori Gutbildas genom länsstyrelsernas försorg vid regionala kurser inom respektivelän. Lärarpersonal tages från , militära enheter samt frånden personalkategori som erhållit C: 1 eller D: 1 utbildning. Kategori H utbildas vid, avrespektive länsstyrelser anordnade, lokala kurser alternativt regionala omkursdeltagarna är starkt fördelade inom länet. Personal med C: 1 utbildningsamt personal från bör anlitas som lärare. omsorgs- och vårdpersonalbör endast i undanlagsfall erhålla utbildning. Personer hänförbara till kategori Jerhåller utbildning genom respektive länsstyrelses försorg. Sammanställning över kursernaslokalisering och antal redovisas i bilaga 4 (ej här). 1980/81:90 Bilaga2.9 652 6 Skyldighetatt deltaga i utbildning Enligt 9 § atomskyddslagen åligger det kommunalmyndighet att "på begäran lämna erforderligt bistånd förskyddsåtgärder som avses i denna lag". Någon skyldighet för personal atldella i utbildning och övningar för att förbereda sig för kommande uppgifterinom detta område föreskrivs ej i atomskyddslagen. Det synes därför varanödvändigt atl atomskyddslagen ändras så att gmnd finns att ålägga berördpersonal atl delta i den utbildning som här föreslås. 7 Angelägenhetsordningvid utbildningens genomförande Beroende på de olika kategoriernas uppgifter iberedskapsorganisationen, tidigare utbildning eller brist därpå föreslåsföljande tidsordning för utbildningen. Föratt inom varje län ha tillgång till personal som skall kunna verka inom denföreslagna beredskapsorganisationen måste i ett första skede följande kursergenomföras: Kurs: A Chefskurs C:1 Beslutsfattare och handlägare C:2 b Expeditions- och informationsbiträden D:I Befäl; inre beredskapsområdet E:1 Befäl; yttre beredskapsområdet Kategorierna D: 1 och E: 1 inrymmer ett mycketstort antal elever. Det är således angeläget att deras utbildning igångsattes iett fidigt skede. Utbildad personal tillhörande dessa kategorier skall sedankunna tjänstgöra som lärare vid utbildning av övrig personal inom inrerespektive yttre beredskapsområdet. Utbildningen av ovan redovisade personalkategorierbör igångsättas . Genom naturlig avgång beräknas ettrekryteringsbehov av uppstå. Detta kräver enåterkommande grundutbildning omfattande av den grundläggandeutbildningen. Övrigakurser torde anordnas i ett andra skede med början . Återkommandeutbildning och övningar: Då den grundläggande utbildningen genomförts börkunskaperna upprätthållas främst genom övningar. Vart 4:e är bör en tillämpningsövning genomförasvarvid alla kategorier övas. Utöver ovan föreslagna tillämpningsövningar börgenom länsstyrelsernas försorg anordnas ledningsspel och lokala övningar.Dessa spel och övningar kan antingen vara på förhand bekantgjorda eller kommautan förvarning. 1980/81:90 Bilaga 2.9 653 8 Förslag om fortsatt handläggning Då regeringen har fastställt utbildningensomfattning och organisationens utseende i stort vidtas följande arbete. Länsstyrelserna inventerar i detaljutbildningsbehovet och till brandnämnden insänder uppgift om deltagare. inventerar förekomsten avlitteratur, övnings- och åskådningsmateriel samt utarbetar detaljeradetimplaner för varje kurs. Detaljplanläggningen av kurserna samt utarbetandetav kurslitteratur och övrigt underlag för utbildningen bör ske i samverkan medrepresentanter från , länsstyrelserna i berördalän, , och . Vid genomförande av kurs utser brandnämndenkursföreslåndare samt utsänder kursinbjudan till deltagarna. En avdelningsdirektör 21/23 placerad centralt påstatens brandnämnd. Enassistent 5 placerad centralt på statens brandnämnd. Fyra halvtidstjänster byrådirektörer 17placerade pä respektive länsstyrelse i kärnkraftlänen. Totalkostnadi 1980,81-års lönenivå. (175 690-1-913064-4/2 XI40 829)= 548 654:- inklusive lönekostnadspå-slag. Företagen lönegradsplacering är föravdelningsdirektör och byrådirektörer valda med hänsyn till att tjänsternaskall vara attraktiva för väl kvalificerade befattningshavare.Assistenstjänslen följer lönegradsplacering för vid nämnden redan anställda. Kurserna A, B och C: 1 föresläs centralt förlagdamed som arrangör. Enligl vad som under hand meddelatsär utbildningskostnaden beräknad till 800:- och elev. I detta beloppingår även kostnad för helpension . Kurs A (30 elever under 3dagar) = 72000:-Kurs B (30 elever ) = 180000:-KursC: 1 (120elever ) = 864000:- Kurserna C: 2 a och C: 2 b föreslås förläggaslokalt. Kostnader för denna utbildning torde därför ej belastas medtraklamentsersättning. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.9 654 vad som redovisats av är derasberäknade kostnader för undervisning 380:- per dag och elev. Härtill kommer vidinternatutbildning 105:- för kost och 170:- för logi och elev. För kategorierna C: 2 a och C: 2 bblir kostnaden: Kurs C: 2 a (60 elever ) = 114000:-Kurs C: 2 b(140 elever ) = 319200:- Dessa två kurser föreslås bli genomförda som lokala varförej hänsyn tagils till kost och logi vid beräkningen. Kostnader för regional/lokal utbildning Kurserna D: 1 t. o. m. Fförutsattes bli genomförda dels som lokal utbild ning och dels med vissa kursavsnitt regionalt föriagda. Kurs D: I och D:2 är avsedd för personal från brandförsvar, polis och kustbevakning. Man kan förutsätta att ca hälften av det föreslagna kan genomföras lokalt. Hur stor del av den lokalt genomförda utbildningen som kan genomföras inom ramen för den ordinarie arbetstiden kan ej med bestämdhet anges. Detta skulle medföra sekundära kostnader i form av övertidsersättning osv. Kurs D: I (556 elever regionalt ) 910450:- (556 elever lokalt ) 528200:- 1438650:- Kurs D: 2(1446 elever regionall ) I 894260:- (1446 elever lokalt ) 1098960:- 2993 220:- Kurs E: I (515 elever regionalt ) 674650:- (515elever lokalt ) 391400:- 1066050:- Kurs E: 2(2420 elever regionall ) 2 377 650: - (2420 elever lokalt ) 1839200:- 4216850:- Kategori F föreslås få sin utbildning regionalt/lokalt med en fördelning. Kurs F (260 elever regionalt ) 255450:- (260 elever lokalt ) 197600:- Kategori G föreslås få genomgå regional utbildning. Kurs G (225 elever regionall ) 442 125:- Kategori H förutsattes kunna bli genomförd lokalt. Kurs H (250 elever lokall ) 380000:- Kategori J måste p. g. a. elevuntlerlagets stora spridninggenomföras regio nalt genom respektive länsstyrelses försorg. Utbildningskostnaderna be räknas efter av tillämpade normer. Kurs J (125 elever regionalt ) 409375:- Bilaga 5 visar de primära utbildningskostnaderna fördeladepä de olika kurserna. 1980/81:90 Bilaga2.9 655 10 Sammanställning över primära utbildningskostnader Centralplacerad personal(årlig kostnad) 226996 Regionaltplacerad personal (årlig kostnad) 281658 Central utbildning I 116000 Regional/lokalutbildning 6963950 Kurskostnader för redovisat elevantal beräknas till12,95 milj. kr. Eventuell fördelning av eleverna på ett första skede somomgående utbildas och ett andra skede som successivt erhåller utbildning gerföljande kostnadsfördelning. Förstaskedet: 2,30 milj. kr. Andraskedet: 10,65 milj. kr. Till denna kostnadsfördelning kommer de ärliga lönekostnadernaför centralt och regionalt placerad personal på 550000:- kr. Vid genomförande av den lokala utbildningenfömtsattes att viss utbildning måste genomföras utanför berörd personalsordinarie tjänstgöringstid. Den deltidsanställda brandpersonalen, som har annanhuvudsysselsättning, måste särskilt arvoderas för övningstid. har i avtal med arbetstagarorganisationerna fastställt följandearvoden för övertid och övningar. Heltidsanställdbrandpersonal: 99:-/Um. Deltidsanställdbrandpersonal: 35:80/tim. jämte35,LKP. De sekundära kostnaderna för polis- ochkustbevakningspersonalens utbildning har ej erhållits. Reskostnader till central eller regional kurs måsteockså beaktas vid upprättande av en mera preciserad kostnadsanalys. Beräkning av sekundära kostnader är möjlig förstsedan utbildningens utformning och omfattning fastställts. 1980/81:90 Bilaga2.10 657 Sammanfattning av etanolutredningens betänkande Etanol urjordbruksprodukter (Ds Jo 1980:7) och av remissyttranden däröver 1 Utredningensbedömningar och förslag .................. 658 I.I Råvarutillgång och produktionsfrågor ............. 658 1.2 Jordbruksregleringens ekonomi ........................ 660 1.3 Andra frågor kringetanolproduktion baserad 1.4 Användning av etanol somdrivmedel .............. 663 1.5 Behov av statliga åtgärder ........................... 667 1.6 Utredningens bedömningbeträffande Karpalund... 670 2 Remissynpunkter............................................... 677 2.1 Remissförfarandet......................................... . 677 2.2 Allmänna bedömningar ................................... 677 2.3 Råvamtillgång ochproduktionsfrågor .............. 683 2.4 Jordbruksregleringens ekonomi ........................ 685 2.5 Beredskapsaspekter....................................... 686 2.6 Etanol som drivmedel ................................... . 687 2.7 Behov av statliga åtgärder ........................... 688 2.8 Karpalund.................................................... 689 42 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 2.10 658 1 Utredningens allmänna bediimningar 1.1 Råvarutillgång och produktionsfrågor Utredningens huvud.uppgift har enligt direlctiven varitatt utreda de tekniska och ekonomiska förutsättningarna fören inhemsk produktion av etanol ur sockerbetor och iindra produkter.Utredningen har utgått från att jordbrukspolitiken ligger fast, såväl vad gäller måletatt all brukningsvärd åkerjord skiill utnyttjas som att överskotteti första hand skall utgöras av spannmåluUtredningen har vidare utgått från att en etanolproduktion inte skali belasta livamedelaaektom. Häri ingårockså att internationella åtajanden om export av spannmål inte skall påverkas.Med hänvisning till de tidigare kapitlenbedömer utredningen det vara möjligt att producera istorleksordningen 400 000 m etanol per årför drivmedelsmarknaden ur inhemskasocker-och stärkelserika jordbruksprodukter. I avsrutt 7'4.4 har utredningen beräknat en maximcil etanolproduktion till 7-SOO 000 m'/år vid ett bibehålletöverskott av brödsäd på . Beräkningengi-undais på ovan angivna förutsättningar ochvissa bedömningar av axealskördamaa utveckling. Prognoser över akörde-utveoklingenär emellertid oaskra. och anger dessutom skördenivånett normalår. Det kan även finnas skälatt söka bibehålla ett någotstörre spannmålsöverskott än JOO /år.Utredningens bedömning av den möjliga etanolproduktion får ses mot denna bakgrund. Produktionskostnaden beräknas uppgå till 2,20 - /llt 1 dagenspenningvhrde. Utredningen hai' därvid utgått från den tekniksom finns kommersiellt tillgängligeller beräknas bli så inom do närmasteåren. Det bör emellertid framhållas att en fortsatt snabb teknisk utveckling på detta områdekan förväntas, både när det gäller att effektivisera etanolframställningen ur de traditionella råvarorna, att utnyttja andra råvaror, främstcellulosihaltigaoch att genom växtförädling få fram lämpligaregrödor för etanolproduktion.