prop · G403129 · 1980-12-31 00:00:00 — För ett sekloriellt organ som rådet bör det även fortsättningsvis vara en tillgång, om statsmaklen formulerar en principiell fördelning mellan forsk ningsresurserna för de två näringarna. Att nu är en samordnad enhet bör ju vara en tillgång för ansökningar, som gäller tvärve tenskapliga projekt. Betänkandetföreslår att rådet bygger ut sin beredningsapparat. Institutet, som utgörremissorgan för vissa av ansökningarna till rådet, kan instämma i att nyaformer för beredningen bör prövas under förutsättning att beredningsarbetetdärigenom icke blir alltför tyngande. Det torde därvid vara möjligt att införaförbättringar även inom nuvarande organisationsramar. I stället för att somhittills åsätta ansökningarna en belygssiffra (eller eventuellt ett kortomdöme) kan rådet med fördel pröva att samla representanter för remissorganeni lämpliga grupper, vilka efter diskussioner kan ge rådgivande priori teringsutlätande. InsUtutetanser att det är nödvändigt att representanter för forskningsorgan, somarbetar med tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom jord-och skogsbruk(. ,), tar del i rådets inriktning av forskningsstödet.Dessa organ är i sin verksamhet starkt beroende av dels inriktningen av dengrundläggande forskningen och dels stödet till den tillämpade forskningen. 3.23 Ingenjörsvetenskapsakademien:Pä mer grundläggande forskningsom råden som biologisk inriktad markforskning, mikrobiologi, växtskydd finns utan tvivel förutsättningar för gemensamma insatser inom skogs- och jord bruket. Vid mer tiUämpade problemområden syns det emellertid vara vida mer som skiljer än förenar skogs- och jordbruksområdena. Härvid bör speci ellt beaktas att förutsättningarna för skogs- och jordbruk är helt skiljaktiga beroende på miljöförhållanden, teknikutvecklingen för drivning och plante ring, anknytning till olika industrigrenar och ekonomifrågor. 5 1980/81.I saml. Prop.1980/81:129 58 Somföretagsform har kombinationen jord/skog fått mindre belydelse. tordeendast en fjärdedel av skogsarealen drivas i någon form av samverkan medjordbruk och detta huvudsakligen i syd- och . Frånföretagsekonomisk synpunkt är virkets användning och den lekniska utveckUngeni industriledet av stor betydelse, varför kopplingen till olika träteknologiskafält är viktigt skogsbrukningsmässigt sett. Utredningen betonar viktenav pluralismen i det system som skall planera och bedöma behovet av forskning.Den föreslagna sammanslagningen av skogs- och jordbrukssektionerna i rådetmotverkar givetvis pluralismen medan inrättande av beredningsgrupper börbefrämja densamma. Vilken av dessa krafter som i realiteten kommer att övervägatorde komma att bero på personalval för dessa organ. Utredningen uttalarhärvidlag vissa farhågor som IVA delar. Ur denna synpunkt framstår ulredningensförslag (sid. 131) att ordförandena i prioriteringsgrupperna skall vararådsledamot som motsägelsefullt. Det bedöms av IVA som synnerUgen viktigt attden eller de representanter från skogsnäringen som kommer att ingå i rådet (igruppen på 7 ledamöter för allmänna intressen) intar framstående positioner ibranschen och detsamma torde gälla även övriga ledamöter av de sju. Det kandärför anses osannoUkt att man kan påräkna att dessa ledamöter med hänsyn tillarbetsbördan som regel kan vara beredda att ställa upp som ordföranden i beredningsutskotten.Det Ugger därför nära lill hands alt förmoda att de personer som utses tillordförande till övervägande del kommer alt väljas från den grupp av fyraledamöter som utses av fakulteterna pä SLU. Dessa personer har säkerligen ocksästor tyngd vid prioriteringar inom . I sig själv kan denna typ av"personalunioner" befrämja smidighet och enkelhet iprioriteringsprocessen, men den kan givetvis också utgöra ett allvarligt hot motönskvärd pluralism. IVA vill därför starkt stödja utredningens förslag tillanvändning av ad hoc-grupper med uppgift att planera för större samlade insatseroch för att utvärdera forskningsverksamheten. En ändamålsenlig väg synes härvidvara alt tillkalla utländsk expertis. IVAfinner inte att övertygande skäl föreligger för hopslagning av rådets sektorer,en fråga som också måste bedömas med hänsyn till vad den nyinrättadeskogsbrukets fond kan komma att få för uppgifter. 4 Administration och ledning 4.1Statskontoret: är f. n. föriagt till skogs- och lantbruksakademien(KSLA). Arbetsgruppen säger att detta arrangemang har fungerat tillfredsställandemen anser alt en omlokalisering kan aktualiseras. a. på att vissa beröringspunkter och samband av funktionell och malerieUart föreligger mellan rådet och den är 1977 inrättade forskningsrådsnämnden (FRN).Arbetsgruppen konstaterar vidare att tillkomsten av FRN och de samarbetsmöjUghetersom erbjuds genom denna nya organisation har inneburit vidgade kontaktytor ochnya förutsättningar att Prop.1980/81:129 59 drivafram intressanta samarbetsprojekl. Vissa materiella och policymässiga samband meUanSJFR och KSLA finns även genom att båda organisationerna är att uppfatta somsektorsorgan. Arbetsgruppenanser det lämpUgt att administrativt och lokalmässigt ansluter sig tUl FRN om detta visar sig vara rationeUt. Något faktaunderlag som stöder detta principieUa stäUningstagande, t. ex. en analys av styrkan och karaktären av de samband som råder meUan och respektive mellan och , redovisas emellertid inte. De administrativa konse kvenserna av arbetsgruppens förslag finns inte heUer belysta i betänkandet. Arbetsgruppen säger att statskontoret i samband med remissyttrande över betänkandet bör ges i uppdrag att utreda om rationaliseringsvinster kan upp nås genom ett administrativt samarbete med FRN. P. g. a. den kor ta remisstid som stått tiU buds för statskontoret har en sådan utredning inte varit praktiskt möjHg att genomföra. I avsaknad av ovan angivet faktaunder lag är det enligt statskontorets mening inte möjligt att ta ställning tillarbets gruppens förslag. 4.2 : Beträffande kansUorganisationendelar arbetsgruppens förslag liksom att samordningen med KSLAupplöses. Det är enhgt dock en fördel om rådets kansli liksomhittills kan förläggas tiU . En sådan samordning borde varaav värde för båda parter. 4.3 Forskningsrådsnämnden:Beträffande de förslag om administrativt och annat samarbete med FRN somframförs har nänmden inga principieUa invändningar. J4ågon särskild utredningrörande FRNrs möjhgheter att ge lö-neadministrativ service etc. för ett avföreslagen storlek anser nämnden ej vara behövhg. 4.4 : Utredningen anser det lämphgt att administrativt ochlokalmässigt ansluter sig tiU FRN om detta visar sig vara rationeUt. NFR tiUstyrkeratt möjUghelerna tiU kanslimässigt samarbete med forskningsrådsorganisationenunder närmare undersökes. SåvälSJFR som Kungl. skogs- och lantbruksakademien har viktiga uppgifter att fylla.Sannolikt torde dock båda organisationernas möjligheter atl fylla dessa sinauppgifter förbättras om koppUngen dem emellan upplöses. NFR vill därförtillstyrka förslaget att självt får utse och avlöna sin huvudsekreterareliksom förslaget om en översyn av stadgar. 4.5 Sverigeslantbruksuniversitet: När det gäUer organisation och ledning av SJFRrs verksamhet instämmer styrelsen i förslaget, atl den nuvarande ordningen, där huvudsekreteraren är anställd vid KSLA, bör upphöra och atl Prop.1980/81:129 60 rådetsjälvt bör anställa sin sekreterare. Denne bör ha hela ansvaret för rådets administration,både för kansliet och för forskningssekretariatsuppgifterna. Erfarenheternafrån andra forskningsråd visar att en med vetenskap väl förtrogen sekreterarekan vara mycket vitaliserande för etl råds verksamhet. börkansliresurserna förstärkas då de , särskilt i jordbrukssektionen, ärklart underdimensionerade. Till frågan om sekreterarna i prioriteringsutskottenskall ingå i kansliets fasta personal eller anställas på uppdragsbasis tararbetsgruppen inte ställning. Det kan Ugga en fördel i att hyra in universitetsforskarepå begränsad tid och på det viset öka kunskapsbasen. kan det medföraen tungarbetad organisation för kansliet och dess personal. Vid kanslietanställda sekreterare torde vara att föredra. Utredningenbehandlar också frågan om förläggning av rådets kansli. Eftersom kansliet ävenframgent kommer att vara en förhållandevis liten enhet anser arbetsgruppen atten samförläggning och samordning med FRN kan vara lämpligt. Styrelsen får härföreslå, att man i första hand undersöker möjligheterna till en fortsattsamförläggning med KSLA. 4.6Statens råd för skogs- ocb jordbruksforskning: (Se 1.9) Huvudsekreteraren börha hela ansvaret för rådets administration, dvs. för både kanslifunktionen ochforskningssekretariatsuppgifterna. Den övergripande policyskapandeverksamheten att utarbeta långsiktig, mera grundforskningsbaserad planering ochvärdering som rådssektorernas olika inriktningar måste tillgodosesoch samordnas ställer stora krav på huvudsekreteraren. Tanken kan även väckasatt huvudsekreteraren ej skall vara deltidsanställd utan arbeta på heltid, SJFRvill framhålla vikten av att denna person med ve-tenskapUg inriktning ej skallbehöva splittras i nämnvärd omfattning på tidskrävande kanslifunktioner. Dessabör därför i möjligaste mån delegeras tiU någon av rådets befattningshavareeller köpas in hos KSLA (eller motsvarande organ beroende på framtidalokalisering). Enligtförslaget bör personalbehov och arbetssätt närmare utredas av rådet och desshuvudsekreterare, vilket är ett bra förslag. Rådet menar att personalresursernaej kan utvidgas alt klara alla sakkunnigmoment i rådets mångfacetterade verksamhelulan externa specialister bör kunna anlitas Vid uppkommande behov. Rådetskansh är och kommer sannohkt även framgent att förbli en relativt Uten enhet.Det har därför varit praktiskt att ansluta en del kanslifunktioner tiU annan hknandeverksamhet. delar arbetsgruppens åsikt att så bör ske ävenfortsättningsvis. Emellertid anser att även om rådet i större utsträckningän tidigare kommer att stödja kausal forskning förblir dock rådet ett uttalatsektorsorgan med betydligt större kontaktytor mot de forskningsaktiviteter sompågår inom KSLArs väggar (varav mycket ej är "akademiskt") än motaktiviteterna inom den övriga rådsorganisationen. Enligl akademienssekreterare, professor , är en viss expansion av rådets kansliinom möjlig. Prop.1980/81:129 61 da,dels att det nya rådet ej flyttas från nuvarande lokaler, dels alt kamerala funktioneräven fortsättningsvis handhas av kamerala enhet. Vad som ytterligaretalar för detta alternativ är den nära tillgången tiU det förnämUgafackbibliotek, som KSLA kan erbjuda. 4.7 Kungl.Skogs- och lantbruksakademien: Beträffande det nu rådande nära samarbetet mellan forskningsrådet och vill instämma i arbetsgruppens bedömning alt detta fungerat på etl tillfredsställande sätt. Detta understryks ju också av atl något formellt krav på del nuvarande ar rangemanget icke föreligger, utan atl det hittillsvarande samarbetet är base rat på forskningsrådets och egna ställningstaganden. Enligtakademiens åsikt bör den föreslagna omorganisationen inte utesluta ett fortsaltsamarbete mellan rådet och . Samförläggning av värde både förakademien och rådets personal. Vidare har det splittrade Skogssverige behov aven naturlig skoglig träffpunkt i . Arbetsgruppensuppgift om atl en expansion av rådels kansli inom äromöjlig är inte korrekt. För rådels behov kan elt tillskott av ett partjänsterum åstadkommas utan nägra mera omfattande åtgärder och en utflyttningav plenisal och vissa förrådsutrymmen till en annexbyggnad skuUemedge en avsevärd expansion. Frågan om rådels förläggning bör därför kunna gesen mera förutsättningslös bedömning än vad arbetsgruppen anför. Omen utflyttning kommer liU stånd förutsätter , att ett sådant aweckUngsavtalträffas, att icke drabbas av oförutsedda hyresförluster ellerpersonalproblem. 4.8Lantbrukamasriksförbund: (Se 7.7) 4.9 : TCO viU dock understryka vikten av att det inrättas entjänst som kansUchef vid rådet för den omedelbara ledningen av kansUetsarbete. Detta mle minst mot bakgrund av arbetsgmppens diskussioner kring huvudsekreterarensanstäUmngsform. 4.10Jordbrakstekniskainstitutet: (Se 3.20) 4.11 Institutet förskogsförbättring: Beträffande betänkandets förslag att rådet själv bör avlönasin sekreterare finner mstitutet icke anledning tUI invändning. 5 Resurs- och anslagsfrågor 5.1 Statskontoret: (Se 3.1) 5.2 Lantbmksstyrelsen: Arbetsgmppenhar berört dispositionen av växtför-ädhngsavgiftsmedel och gränsdragningen meUanSJFRrs och växtförädUngs- Prop,1980/81:129 62 Lantbruksstyrelsen anser att för det fall ökat ansvar förfinansiering av mera grundläggande forskning skulle anses ankomma påväxtförädlingsnämnden bör de växtförädUngsavgiftsmedel som tillförs istället tillföras växtförädlingsnämnden. ------- Slutligenvill lantbmksstyrelsen understryka arbetsgruppens ar gumentering för att SJFRrs resurser byggs ut. Först om så sker torde de nya intentioner gruppen föreslår kunna förverkUgas. $.3Statens : (Se 2.4) 5.4Domänverket: Ulredningens analyser visar tydligt att hittillsvarande resurserinte kan täcka de behov som finns och som uppstår om förslagen till nyforskningsinriktning och anslagspolitik genomförs. Resursproblemetunderlättas inte av att marginaler saknas på SLU, där man i stället arbetar medolika sparplaner. Urnäringens synpunkt är denna situation givetvis helt otillfredsställande. Skogenoch skogsproduktionen är enligt vår övertygelse en resurs som genom kraftfulloch målmedveten forskning i kombination med aktiv skogsvård och skogshushållninghar en myckel stor utvecklingspotential. 1 tider av ekonomiska svårigheier ochoro för framtiden bör det från samhällets sida finnas all anledning att stödjautvecklingen av sådana näringar och branscher där skapandet av nya råvaror ochresurser initierar expansion och ekonomisk tiU-växt. Domänverketvill med detta kraftigt understryka behovet och önskvärdheten av en markantökning av det statliga stödet till skoglig forskning och utveckling.Domänverket är berett atl ta sin del av ansvarel för en ökad medverkan frånnäringens sida. Detfinns givetvis likheter och samband i skogens och jordbrukets gemensammaforskningsbehov. Sambanden får dock inte överbetonas. Det finns även storaskillnader av principiell natur. I jämförelse med har. skogsmarken ettostört och naturUgt fungerande ekosystem. Skogsproduktionen bygger i huvudsakpå att vidmakthålla denna naturgivna produktionsförmåga. Intensiteten imarkutnyttjandet kommer alltid att vara klart lägre än i jordbruket, Iskogsmarken är processerna mycket långsamma och tillväxt och förändringarutsträckta över långa tidsperioder. Skogsmarken år heterogen med hänsyn till kUmat,jordart, hydrologi m. m. pä ett helt annat sätt än åkermarken.Forskningsmetodik och ambitionsnivåer blir olika. Iprincipiella frågor är det alltid enklare och snabbare att arbeta på jordbruksmarkmen schablonresullaten stämmer sällan på skogsmarken. Skogs-och jordbruk är dessutom två, var och en betydande, men klart oUka näringarmed olika produktionsförutsättningar, produktionsintensitet, produktionsekonomiskaviUkor och åtgärdsleknik. De har ohka roll och be- Prop.1980/81:129 63 lydelsei näringsliv och samhällsekonomi. För statsmakterna bör det vara av intresseatt effektiva möjligheter finns att direkt kunna styra utvecklingsresursertill varje näringsgren efter behov och politik. Detvå anslagen i statsbudgeten bör därför inte slås ihop till ett. Det bör intevara rådets uppgift att utföra prioriteringar mellan skogens och jordbrukelsforskningsbehov. Situationen är annorlunda i de sammanslagna grundforskningsrådendär en prioritering mellan olika basbehov kan göras mera oberoende av deövergripande sektorsintressena, 5.5NaturvetenskapUga forskningsrådet: En ökning av flexibiliteten inom SJFRrsansvarsområde förutsätter atl sådan verksamhet, som bekostas av , men ejkan klassificeras som forskning eller fått mer permanent karaktär, överförestill annan huvudman. Sådana överföringar får dock inte innebära att de avrådet disponerade medlen minskar. Tvärtom bör förhållandet meUan SJFRrsresurser () och SLUrs medel för forskning och försök ()förskjutas kraftigt till SJFRrs fördel för att möjliggöra flexibla satsningarpå aktuella forskningsområden. En sådan förändring av balansen torde emellertidkräva en successiv uppbyggnad av SJFRrs resurser. Detpoängteras av arbetsgruppen att många av de forskningsproblem som sorterarunder är av tvärvetenskaplig karaktär och kräver relativt långsiktigasatsningar. Det är ingen tvekan om att SJFRrs resurser är försmå för att ensamt skall kunna bära huvuddelen av ansvaret för sådanaprojekt. är dessutom i sin nuvarande utformning för litet för att kunnaingå i FRN-samarbete på en med de övriga råden jämbördig nivå. Även av dennaanledning bör alltså resurserna för successivt ökas, MöjUgheten av att SJFRingår i samarbetsnämnden mellan de forskningsråd som sorterar underutbildningsdepartementet och RmC bör även undersökas. Motbakgrund av vad ovan sagts vill NFR understryka behovet av en resursökning förSJFR, En sådan ökning bör kunna ske inom ramen för den forskningspolitiskasatsning som statsmakterna utlovat. 5.6 lantbmksuniversitet:Styrelsen understryker förslaget att rådets resurser måste förslärkas. Likaså tiUstyrksförslaget att överföra medel från till SLU motsvarande den del som rådetdet stött projekt vid försöksavdelningarna, 5.7 för skogs- ochjordbruksforskning: (Se 1,9) Medel molsvarande vad rådet satsatpå projekt vid försöksavdelningarna bör dock överföras till SLU. Av rådetstödda projekt av försökskaraktär eller av långvarig karaktär har tillkommit,då de av rådet bedömts vara mycket angelägna och då de ej kunnat avberörda institutioner genom intern finansiering. Ansökningar för sädanaprojekt kommer säkerligen även 1980/81:129 64 attbli aktuella och bör också fortsättningsvis kunna stödjas i konkurrens medandra vetenskapliga projekt. 5.8 : Underen följd av år har SJFRrs anslag varit relativt oförändrade, en viss realminskning har i realiteten inträffat för jordbrukssektionen. Den förstärkningsom övriga forskningsråd har fått del av har således inte kommit till del,LRF delar därför uppfattningen alt SJFRrs resurser successivt nu bör byggas uppför att på ett tillfredsställande sätt kunna svara mot de ökadeforskningsbehoven inom skogs- och jordbrukssektorerna. I det sammanhangetbeklagar att arbetsgruppen inle närmare har preciserat resursbehovet. Föratt kunna svara för tillkommande områden och en välbehövlig förstärkning av denuvarande skulle det, enligt. LRFrs uppfattning, behövas i princip en realfördubbling av anslagen till , Denna uppräkning kan lämpligen ske . 5.9 : (Se 6.11) 5.10 : En påtaglig och omgående förstärkning av forskningsrådetsresurser är nödvändig därom är vi ense med arbetsgruppen. Detta är en avförutsättningarna för atl vi skall kunna behälla målsättningen i 1979 årsskogspolitiska beslut, 5.11 i :(Se 3.16) 5.12 Centralorganisationen /SR:SACO/SR ansluter sig helt till arbetsgruppens bedömningar när det gällerbehovet av förstärkta basresurser vid , för att etlökal engagemang i grundforskning ska bli möjligt. Slutligenvill /SR framhålla att SJFRrs resurser bör ökas högst väsentligt, så attrådets vetenskapliga ställning stärks och det ges samma förutsättningar somövriga forskningsråd atl fyUa sin viktiga uppgift i samhället, 5.13 : Ibetänkandet föreslås att ges ökade resurser, BFR tiUstyrker detta.SJFR måste ha möjlighet alt ta initiativ till och medverka i utvecklingen avtvärvetenskapliga forskningsområden så att kunskaper som behövs för att lösanya samhällsproblem kommer fram. Det bör ske i nära samarbete med andraforskningsråd, bl, a. BFR. 5.14Ingenjörsvetenskapsakademien:(Se 6.16) 5.15 : (Se 2.19) Prop.1980/81:129 65 6 Näringens finansiering av forskning m. m. 6.1 Lantbruksstyrelsen: (Se 3.2) 6.2 : Styrelsentillstyrker förslag att det från skogsvårdsavgifterna avsattes medel till enskogsbrukets fond för tillämpad skogsbruksforskning. Fondens storlek föreslåsinledningsvis uppgå till ca 8 milj, kr. 6.3 : Utredningen beskriveri avsnitt 4.4.1 korrekt förfarandet kring fördelningen av medel frånLantbrukets fond. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har hos JN föreslagit att näringen själv, som f. n. handhar beredningen av inkomna ansökningshandlingar, skall ta över också beslutande funktionen om fördelning av medlen. Härige nom skulle enligt delegationen bl, a, visst dubbelarbete kunna undvikas, JN har dock ännu inte ansett sig böra föreslå någon ändring i gällande ordning. En väsentlig anledning härtill är att frågan inte lösts hur dén statligainsynen skall kunna utövas effektivt om lanlbmkarsidan själv beslutar om fördel ningen. Rättssäkerheten tUlgodoses f. n. dels genom att besluten tas av JN i plenum, dels genom att JNrs beslut kan överklagas till regeringen. Arbetsgruppenanför att genom att bl, a, näringarnas intresseorganisationer vuxit sig alltstarkare, har de ursprungliga förutsättningarna förändrats. Enligtarbetsgruppens mening bör näringarna nu öka sitt finansiella ansvar förforskning och utveckling. Arbetsgruppen presenterar flera förslag till hur dennaökade satsning från näringen skall kunna ske. Utan alt ha anledning atl lanärmare ställning till de olika förslagen anser sig JN dock kunna instämma iarbetsgruppens åsikt alt livsmedelsindustrin borde kunna öka sin insats iförhållande till staten då det gäller det påtalade behovet av ökad satsning pålivsmedelsforskning, 6.4 :(Se 2,5) 6.5 : Vi tiUstyrkerdessutom förslaget att omföra delar av skogsvårdsavgifterna till"Skogsbrukets fond" för anslag till tiUämpad skogsproduktionsforskning, 6.6 :(Se 2.8) 6.7 : NFR finner det också rimligt att de berörda näringarna istörre omfattning än tidigare bidrar till SJFRrs medelsresurser på det sättarbetsgruppen föreslår, 6.8 lantbruksuniversitet:I betänkandel diskuteras också näringens finansiering av forskning. Styrelseninstämmer i förslaget, att näringen bör öka sitt finansiella ansvar för FoU-verksamheten,Sålunda bör en Skogsbm- 1980/81:129 66 ketsfond inrättas med hjälp av skogsvårdsavgifter för att tillgodose skogsproduktionsforskning.Vidare bör Uvsmedelsforskningen få ökade resurser och fömtsättningarna för en seimverkanmeUan Uvsmedelsindustrin och staten i en kollektiv forskningsfond bör prövas. Arbetsgmppenberör även det i oUka sammanhang framförda förslaget om enbekämpningsmedelsavgift och pekar på det rimhga i att avgifterna bl. a. användsför forskning om bekämpningsmedlens miljökonsekvenser. Om sådana avgifter skuUekomma att tas ut, anser styrelsen lämpligt att de används för forskning ommiljökonsekvenserna och även för "giftfria" odlingsmetoder, omdärmed avses odUngsmetoder med lägre insatser av kemiska medel i produktionenän de vanUga. 6.9 Statensråd för skogs- och jordbmksforskning: Arbetsgruppen föreslår vidare alt en ny fond, "Skogsbrukets fond", inrättas och all fondenskall an slå medel till tillämpad skogsproduktionsforskning. Av betänkandet framgår emellertid ej i vilken omfattning utredningens övriga förslag är avhängiga av atl fonden tUlskapas. Ej heller hur fonden skall administreras och hur sam ordningen skall ske med . Rådet vill i detla sammanhang föreslå att de tilltänkta fondmedlen förvaltas av och därvid tillföres rådet som ett särskih anslag. Därmed skulle man kunna få en god samordning till stånd mellan kunskapsuppbyggande, kausal skogsforskning och tiUämpad skogs produktionsforskning, två discipUner utan skarpa gränser sig emellan. Rådet ser del som naturligt om beredningen av ansökningarna lill fonden görs av skogsnäringen själv. Detta kan ske i elt särskilt prioriteringsutskott. För att nå önskvärd samordning är rådet berett atl ta ansvar för beslut om fördel ning. Därigenom skulle administrationskostnaderna kunna hållas på en rela tivt sett låg nivå eller klart lägre än vad en separat uppbyggd organisation skulle dra i omkostnad, 6.10 : LRF tillstyrker atl en särskild skogsbrukets fond inrättas, finansierad av skogsvårdsavgifter. Denna skulle utgöra etl na turUgt komplement tiU lantbrukets fond.