prop · G403136 · 1980-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1980/81:136 omskogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m.; Regeringenföreslår alt antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föresläs en modernisering av skogsvärdsstyrelsernas organisation.Samtidigt föreslås alt styrelserna ombildas till statliga myndigheter. Iavvaktan pä virkesförsörjningsutredningens förslag läggs i propositionen framförslag till generella slatsbidrag till vissa äterväxtätgärder i Norrlandsinland och ökade bidrag till skogsbruksplaner. Syftel härmed är att sfimulera tillavverkning där lönsamheten är ringa eller obefinfiig. Vidare föreslås slalsbidragför tillvaratagande av klenvirke. 1980/81. Prop.1980/81:136 2 Lagom statens övertagande av skogsvårdsstyrelsernas egendom 1 § Skogsvårdsstyrelsernas faslaegendom, penningmedel, rättigheter och andra tillgängar övertas av staten ulanersättning , Staten övertar samlidigl ansvaret för skogsvärdsstyrelsernasförbindelser, 2 § Det åligger skogsvärdsstyrelsernaatt meddela de upplysningar och överlämna de handlingar som behövs för attgenomföra övertagandet enligl 1 §. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift pä den harutkommit frän trycket i . Lagom upphävande av lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser Härigenomföreskrivs att lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser skall upphöra alt gällavid utgången av . Lagom upphävande av lagen (1930:202) om begränsning av rätten att avverka skog åintecknad fastighet Härigenomföreskrivs att lagen (1930: 202) om begränsning av rätten att avverka skog å inlecknadfastighet skall upphöra att gälla vid utgången av . Lagom ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenomföreskrivs att I kap. 1 och 5 §§ lagen (1976:600) om offentlig anställning'skall ha nedan angivna lydelse I § Denna lag är, med de undantag som framgår av 2-6 §§, tillämplig päarbetstagare hos 'Lagen omtryckt 1977: 1047. 1980/81:136 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. slaten, 2. kommun,landstingskommun, 2. kommun, landstingskommun, kommunalförbund, församling, kommunalförbund,församling, kyrklig samfällighet, skogsvårds- kyrkligsamfällighet eller allmän styrelse eller allmän försäkrings- försäkringskassa, 3. annan allmän inrättning, om anställningen är statligtreglerad. 5 § I fråga om arbetstagare hos kom- I fråga omarbetstagare hos kom mun, landstingskommun, kommu- mun,landstingskommun, kommu nalförbund, församling, kyrklig nalförbund,församling eller kyrklig samfällighet eller skogsvårdssty- samfällighetgäller 4-17 kap. en- relse gäller 417 kap. endasi om dast omanställningen är statligt anställningen är statligt reglerad regleradoch ej avser prästerlig och ej avser prästerlig Ijänsl. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1965:576) om ställföreträdare förkommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m. Härigenom föreskrivs all I 8 lagen (1965:576) om siällförelrädareför kommun vid vissa avlalsförhandlingar m.m. skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande Ivdelse Föreslagen Ivdelse 1 §' Omsådant anställnings- eller arbetsvillkor för arbetstagare hos kommun, som måbestämmas genom avtal, enligt lag eller särskill beslut av skall fastslällasunder medverkan av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer, skallstatens arbetsgivarverk på kommunens vägnar föra förhandling samt sluta ochuppsäga kollektivavtal om villkoret eller på annal sätt enhelligl reglera detla. Med kommun likställas i denna Med kommun likställas i denna lag landstingskommun, kommunal- laglandstingskommun, , församling, kyrklig sam- förbund,församling, kyrklig sam fällighet, skogsvårdsstyrelse, all- lallighet,allmän försäkringskassa män försäkringskassa och annan och annanallmän inrättning, allmän inrättning. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1979:215. 1980/81:136 4 Närvarande: stalsminislern Fälidin, ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, Krönmark, , ,, , , , , , Proposition om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades iapril 1974 sakkunniga' för utredning rörande den statliga administrationen päskogsbrukets område. De sakkunniga, som antog namnet skogsadministrativautredningen, avlämnade delbetänkande (Ds Jo 1975: 15) Skogligprognosverksamhet. Utredningen överlämnade vidare två av stalskonloretutarbetade rapporter med vissa förslag till ny organisation för skogsstyrelsen.Dessa förslag låg till grund för den omorganisation av somformellt genomfördes per den (prop. 1975/ 76: 132, JoU 1975/76:41, rskr1975/76:333). avlämnade utredningen vidare delbetänkandet (DsJo 1975: 11) Frö- och plantverksamhet i skogsvårdsorganisationen. I sambandmed sina nämnda förslag rörande organisation förordade emellertiddåvarande chefen för att frågan om frö- och plantverk-samhetenborde prövas försl i samband med ställningstagandena lill skogsvårdsstyrelsernasorganisation över huvud. avlämnade slutbetänkandet (Ds Jo 1980:1) . Belänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärendebör fogas dels utredningens sammanfattning av betänkandel som bilaga 1, delsde lagförslag som läggs fram i betänkandet som bdaga 2, dels en förteckningöver remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga3, Beträffande nuvarande förhållanden m.m. samt ulredningens närmareöverväganden hänvisas till belänkandet. ' Generaldirektören , ordförande, samtriksdagsledamöterna . Riksdagsledamoten ersatte är 1978 . 1980/81:136 5 Genom atl skogen dominerar den svenska naturen har dessskötsel och utnyttjande alltmer kommit atl bli en angelägen fräga förallmänheten. Detta är naturligt med tanke pä det ökade behovet av rekreationoch friluftsliv som har följt i urbaniseringens spär. Genom desenaste årens ekonomiska utveckling har skogen äter kommit i blickpunkten, mendä i ell hell annal avseende än del nämnda. Exporten av skogsinduslriproduktertillför landet väsentliga inkomster. Jämfört med andra exportnäringar fordrarskogsindustriproduktionen en förhållandevis liten import som bl. a. utgörs avolja. Oljan kan i skogsindustrin i slor utsträckning och ulan störresvårigheter dock ersättas med inhemska bränslen. Skogsindustriproduklionens sloriekkan sälunda bedömas fä allt större belydelse för vårt lands ekonomi och förvårt välstånd. Skogsbruketoch skogsindustrin har stor betydelse för sysselsättningen inle minst i glestbebyggda delar av landel. En gynnsam utveckling inom skogsnäringen är därför engrundförutsättning för regionalpolitiken. Mot dennabakgrund är det väsentligl att målet för skogspolitiken så som det lades fastav är 1979 uppfylls. Del innebär bl. a. alt skogarna skall skötas säatt de ger en hög och värdefull virkesavkastning under hänsynstagande tillnaturvärdens och andra allmänna intressen. Även om inte lade fastnågot preciserat skogsproduktionsprogram innebär ställningstagandena i stort,alt skogsproduklionen skall möjliggöra en avverkning av minst 75 milj. m' sk.Avverkningen skulle därmed kunna ligga pä en nivä som är tillräcklig för eltnormalt kapacitetsutnyttjande i skogsindustrin. Under deallra har skogsindustrin haft stora svårigheter atl erhållatillräckligt med råvara. Delta förhällande har varit särskilt allvariigteftersom efterfrågan pä skogsindustriprodukter har varit god på väridsmarknaden.På kort sikt har vi därmed gäll miste om lätlätkomliga exportinkomster. Pälängre sikt kan förhållandel innebära alt kunder har förlorats. En särskild ulredning,virkesförsörjningsulredningen (I 1979: 18). har i uppdrag att komma med förslagtill ätgärder för alt påverka utbudet av virkesrävara. För egen del lägger jagi det följande fram förslag lill vissa statliga åtgärder som skall påverkavirkesutbudet direkt. Chefen för budgetdepartemenlet har anmältsina förslag i frägan. Riksdagsbeslutetär innebar allmänl en skärpning av kraven pä skogsvärdens kvalitet. Dennaskärpning kom lill uttryck dels som uttalanden om olika åtgärder som kan ingåi ett skogsproduklionsprogram, dels i form av statliga stimulansmedel och slyrmedel.Bland slimulansmedlen finns förutom statligt ekonomiskt stöd till skogsvärdenfrämst slalligl finansierad rådgivning och information till landetsskogsägare. Av styrmedlen är skogsvårdslagstiftningen det väsentligaste. Prop.1980/81:136 6 Jagvill framhålla hur nödvändigt del är atl fä till stånd en skogsvärd av minstden omfattning och kvalitet som uttalat sig för. Pä myckel kort siktär det möjligt alt ändå lillgodose skogsindustrins rävarubehov inom ramen förde grundläggande riktlinjerna för skogspolitiken. Men om avverkningarna äralltför stora äventyras den långsiktiga hushållningenmed våra skogar. En långsiktig hushållning är den viktigasteprincipen för skogsproduktionen i värt land. Skogsvärdsstyrelsernafyller en viktig funktion i samhällels skogspolitik. I anslutning tilltillkomsten av den första allmänna skogsvårdslagen inrättades sälundaskogsvårdsstyrelser fr. o. m. är 1905 i alla län utom i , Västerbottensoch , 1 det förstnämnda länet inrättades en skogsvårdsstyrelseär 1908 och i de båda senare är 1925, Del året bildades även ettsamarbetsorgan, , vars verksamhel delvisfinansierades med statsbidrag. inrättades den statliga skogsstyrelsensom övertog bl.a. de samordningsuppgifter som Skogsvärdsstyrelsernas förbundhade haft. Skogsstyrelsenhar till uppgift att vara ledande, samordnande och rådgivande organ förskogsvårdsstyrelserna. är formellt inte chefsmyndighet för skogsvärdsstyrelsernaoch dessa är formellt inte heller statliga organ. De kan sägas vara offentligaorgan eller inrättningar som står under statlig kontroll och insyn. De har avstatsmakterna tilldelats vissa uppdrag som framgår av lagen (1960:267) om skogsvärdsstyrelser.För dessa uppdrag erhåller de ersättning i form av slatsbidrag. Det ärskogsstyrelsen som fördelar delta slatsbidrag mellan styrelserna. Skogsstyrelsenkan därvid ge föreskrifter om hur bidragen skall användas m. m. Vid sidan avden verksamhel som finansieras av statsbidraget bedriver skogsvårdsstyrelsernaannan verksamhet. Författningar och avlal som gäller statliga tjänster har i slorutsträckning gjorts tillämpliga även pä tjänsterna i skogsvärdsstyrelserna. 1regel har detta skelt genom tilläggsbestämmelser eller s. k. hängavtal. Skogsvårdsstyrelsernasuppgift angavs ursprungligen vara att inom ramen för sina ekonomiska resurserarbeta för den enskilda skogshushållningens främjande. Efter hand hararbetsuppgifter bäde tillkommit och bortfallit. Sä t.ex. tilldeladesskogsvårdsstyrelserna ansvarel för skogsyrkesutbildningen och behölldetta till pä 1970-lalel då del successivt överfördes lilllandstingen. Densenaste mera genomgripande översynen av skogsvårdsstyrelsernas organisationgjordes är 1960 (prop. 1960:106, BeJoU 1960:1. rskr 1960:326). harflera väsentliga förändringar skett som har påverkat skogsvårdsstyrelserna.Förutom den nämnda förändringen i fråga om huvudmannaskapet för skogsyrkesutbildningenkan som exempel nämnas skogsvärdsstyrelsernas ökade engagemang i fysisk och regionalpoliliskplanering samt styrelsernas uppgifter som rör naturvård och beredskapsarbeten. Prop.1980/81:136 7 Detfinns alltså flera skäl för att göra en översyn av skogsvärdsstyrelsernasarbetsuppgifter och organisation. En lämplig grund härför är de förslag somskogsadministrativa utredningen har lämnat i belänkandet (Ds Jo 1980:1) . Utredningens förslag har utarbetats efter nära kontakt medskogsvårdsorganisationens personal. Innan jag närmare gär inpå skogsvårdsstyrelsernas uppgifter och organisation villjag ta upp dengrundläggande frägan om skogsvärdsstyrelsernas förvaltningsrättsliga ställning.Vid organisationsöversynen är 1960 påpekades bl.a. att den normering av skogsvärdsstyrelsernasarbete som hade påbörjats borde fortsättas och att det ålåg attsvara för att denna utveckling fullföljdes. Vidare aviserades en allmän översynav den statliga och statsunderstödda organisationen inom hela det område somrör jordbmkets och skogsbrukets rationalisering, bl.a. skogsvärdsstyrelserna. Medhänsyn lill behovet av all göra skogsvärdsstyrelsernas organisationoch verksamhet effektiv ansäg emellertid föredragande deparlemenlschefen attförslag om skogsvärdsstyrelserna borde läggas fram innan den nämnda översynenvar klar. Förslagen borde utformas så atl de inle skulle hindra genomförande avde resultat som nämnda översyn kunde leda till. Skogsvärdsstyrelsernasställning närmades i flera hänseenden lill vad som gäller för statliga organ. 1fräga om styrelsernas sammansättning, personal, arbetsformer och besvärsrättenkom sälunda skogsvärdsstyrelsernas förvaltningsrättsliga ställning i flertaletavseenden att överensstämma med den som helt slalliga länsmyndigheter har. Vidden nämnda organisationsöversynen föreslogs att lantbruks- och skogsvårdsorganisalionernapå bäde central och regional nivä skulle släs samman till en statlig myndighet.Av olika skäl genomfördes emellertid inte detta förslag. I stället uppdrogs ätskogspolitiska utredningen är 1965 atl pröva den organisatoriska utformningenav statens medverkan i skogsbmkets rafionalisering, bl.a. frägan omsammanslagning med de statliga lantbruksnämnderna. I sitt principbetänkande är1973 föreslog skogspolitiska utredningen en i förhällande tilllantbruksorganisationen frislående statlig skogsvårdsorganisation. Nägot delaljförslaglämnades inte. 1 direktiven till skogsadminislrativa ulredningen som däreftertillkallades anförde dåvarande chefen för att skogsvårdsslyrelsernasnuvarande speciella förvaltningsrättsliga ställning bör upphöra och attstyrelserna i fortsättningen bör vara rent statliga organ. Utredningen har ulgålthärifrån. Den föreslär atl styrelserna görs till helstatliga regionala myndighelermed som chefsmyndighet. Deras ställning enligt utredningensförslag skulle därmed kunna liknas vid lantbruksnämndernas ställning iförhällande lill lantbruksstyrelsen. Vidremissbehandlingen har de flesta remissinstanserna inle berört frågan om skogsvårdsslyrelsernasförvaltningsrättsliga ställning. Endasi tre skogsvärdsstyrelser kan sägas hamotsatt sig ett förstatligande medan sex styrelser anser atl frågan bör utredassärskill. 1980/81:136 8 ochen länsstyrelse har vid remissbehandlingen särskilt påpekat att ett förstatligandeär posilivt. Iett senare sammanhang har genom 15 skogsvärdsstyrelsersagt sig vilja ha eller inte vilja motsätta sig en särskild ulredning om självaförstatligandet. Åtta styrelser har motsatt sig en sådan utredning. En styrelsehar inte uttryckt någon särskild mening. Föregen del vill jag framhålla följande. Skogsvårdsstyrelsernas verksamhet hittillshar präglats av förmåga lill anpassning efter varierande lokala förhållanden.Detta har givetvis varit mycket posilivt för utvecklingen av del enskilda skogsbmket.Under åren har styrelserna fåll allt fler statliga uppgifter eller uppgiftersom normalt ankommer på statliga myndigheler. Detta har i sin tur inneburitett ökal statligt ansvar för personalen m. m. Ett uttryck för det är ätgärdersom vidtogs i samband med 1960 ärs organisationsöversyn dä denförvaltningsrättsliga ställningen anpassades i riktning mol vad som gäller förstatliga länsorgan. I vissa avseenden t. ex. i fråga om bestämmelser och avtalför personalen har emellertid ett tidsödande arbete fått läggas ner för attsärskilt reglera anställningsförhållandena m. m. och göra dem jämförbara medvad som gäller för statstjänstemän. I fräga om finansieringen av styrelsernasmyndighetsuppgifter har något väl fungerande syslem inle kunnal skapas. Del haribland även varil problem med att finansiera uppdragsverksamheten. De uttalanden som gjordesi samband med riksdagsbeslutet 1960 och debestämmelser som då fastställdes visar enligt min mening alt statsmakternaredan då i princip hade för avsikt atl göra skogsvårdsstyrelserna till statligamyndigheter. Förutom de ålgärder som vidtogs i riktning mol ett förstatligandeoch som jag har nämnt i det föregående lämnades vittgående bemyndiganden tillregeringen och alt meddela bestämmelser och utfärdaföreskrifter för styrelsernas verksamhel. Dessa bemyndiganden finns i t. ex.2, 4, 6 och 9 §§ lagen (1960:267) om skogsvärdsstyrelser. Endast i ett avseendeskiljer sig skogsvårdsstyrelserna formellt frän statliga myndigheler.Styrelserna och inle staten är ägare till de flesta av de fastigheter somstyrelserna disponerar. I andra avseenden har skogsvärdsstyrelserna gettsarbetsuppgifter som annars inte ankommer på andra än statliga myndigheter. Etlexempel är tillsynen enligt den nya skogsvårdslagen som ger skogsvärdsstyrelsernavittgående bemyndiganden att ingripa mot enskilda personer och ge föreskrifterom statliga myndighelers verksamhet med skogsbruk, allt i en utsträckning sominte var möjligt enligt den gamla lagen. Inteminst del senare förhållandet motiverar enligt min mening att skogsvärdsstyrelsernagörs lill helstalliga regionala organ i en samlad skogs-värdsorganisalion medskogsstyrelsen som chefsmyndighet. Jag kan inte hålla med de skogsvärdsstyrelsersom har hävdat alt ett förstatligande skulle leda till stela, byråkratiskaarbetsformer för styrelserna. I en helslallig organisation kan nuvarandeformella problem av organisatorisk och 1980/81:136 9 ekonomisk art undvikas eller lösas pä etl enkelt sätlsamtidigt som de fördelar tas lill vara som följer med en icke-statligorganisation. Mina förslag i det följande till hur verksamheten skallorganiseras bygger på den självklara målsättningen att inte hindra enanpassning till lokala förhållanden saml elt decentraliserat beslutsfattande.En sädan inriktning av verksamhelen möjliggörs dels genom elt fortsatt samspelmellan myndighels-utövning och uppdragsverksamhet, dels genom en lokaltförankrad organisation. mäste betonas nödvändigheten av en över helalandet enhetlig handläggning av vissa myndighetsuppgifter t.ex. i samband medtillämpningen av skogsvärdslagstiflningen och andra medel i skogspolitiken. Jag föreslår sålunda all skogsvårdsstyrelserna i sambandmed den omorganisation jag förordar i det följande ombildas lill statligaregionala organ med som chefsmyndighet. Härigenom fårskogsvårdsstyrelserna i förhällande lill samma ställning som t.ex.lant-bmksnämnderna till lantbruksstyrelsen. Härav följer atl lagen (1960:267)om skogsvårdsstyrelser kan upphävas. Det fär sedan ankomma på regeringen att istället utfärda en förordning med instruktion för skogsvårdsstyrelserna.Vidare föreslår jag att staten med stöd av särskild lagstiftning övertarskogsvårdsstyrelsernas samtliga tillgångar och skulder ulan atl nägon särskildersättning lämnas för tillgångarna. Motsvarande förfarande tillämpades närstaten övertog lokalhållningen för de allmänna underrätterna (prop. 1970: 106,SU 1970: 117, ILU 1970:43, rskr 1970:264, 318). Jag återkommer i det följandetill vad dessa tillgängar och skulder består i och hur de bör förvaltas. Till följd av att skogsvärdsstyrelserna ombildas tillstatliga myndigheler bör ändringar göras i 1 kap. I och 5 §§ lagen (1976:600)om offentlig anställning och 1 § lagen (1965:576) om ställföreträdare förkommun vid vissa avtalsförhandlingar m. m. Som jag lidigare har nämnt framgår skogsvärdsstyrelsernasuppgifter av lagen (1960:267) om skogsvårdsstyrelser. En skogsvårdsstyrelsesgrundläggande uppgift är att främja och stödja den enskilda skogshushållningensaml verka för alt skogsvärdsarbetet pä de enskilda skogarna inom styrelsensverksamhetsområde bedrivs på ett planmässigt sätt. Vidare skall styrelsen utövaden uppsikt och vidta de åtgärder som den är ålagd enligt olika författningar.För alt kunna fullgöra sin uppgift skall styrelsen bl.a. lämna sakkunnigtbiträde vid planläggning och drift av skogsbruket, verka för atl sammanslutningarav skogsägare bildas och bistå dem, medverka i och främja yttre rationaliseringav skogsfasligheter, bevilja statsbidrag och statliga lån till skogsbruket,svara för att det finns lillräckligl med skogsfrö och skogsplantor samt iövrigt befordra en förbällrad skogshushållning. 1980/81:136 10 Slutligenskall skogsvärdsstyrelserna bistå andra myndigheter och utöva tillsyn enligtskogsvårdslagen under övervakning. Skogsvårdsstyrelsernasverksamhet har brukat delas in i offentlig verksamhet och serviceverksamhet.Drygt 1/3 av verksamhelen har varit offentlig eller verksamhetmed myndighelsuppgifter. Serviceverksamheten eller uppdragsverksamheten har tillca 2/3 beställ i verksamhet med i huvudsak skogliga beredskapsarbeten. Restenav serviceverksamheten har skett på uppdrag av skogsägare och myndigheter. Ca5..% av den totala verksamheten bedrivs inom frö- och plantproduktionen. Utredningenhar i sina förslag om arbetsuppgifter utgått ärs skogspolitiskabeslut där betydelsen av en effektiv rådgivning och information lillskogsägare har betonats. Utredningen föreslär att skogsvärdsstyrelsernashuvudsakliga uppgift i fortsättningen bör vara att i praktiskt handlandeomsätta de skogspolitiska riktlinjer som statsmakterna drar upp. Dennamyndighetsuppgift bör enligt förslaget kompletteras med uppdragsverksamhetriktad till skogsägare, organisationer och andra myndigheter. Till myndighetsuppgifternasom hell skall bekostas av slalen hänför utredningen i huvudsak tillsynenenligt skogsvärdslagen, förmedlingen av statligt stöd fill skogsbruket, skogligrådgivnings- och informationsverksamhet, medverkan i regionalpolilisk ochfysisk planering samt övergripande skogliga inventeringar. Enligtulredningen bör uppdragsverksamheten inte generellt betraktas som en primäruppgift för skogsvärdsstyrelserna utan i stället som elt komplement till myndighelsuppgiflerna.Uppdragsverksamheten föreslås inriktad i huvudsak mot planeringsåtgärder.Utredningen anser dessutom atl en samlad bedömning, bl.a. mot bakgrund av skogsvärdsstyrelsernasregionala förankring, lalar för alt styrelserna även i fortsättningen bör kunnaplanera och leda skogliga beredskapsarbeten. Praktiskt utförande av skogsvärdsåtgärderbör enligl utredningen förekomma endasi i sysselsällningsuljämnande syfte förpersonalen eller om andra resurser inle står till vissa skogsägares förfogande.Som uppdragsverksamhet räknar utredningen även upprättande av skötselplanerför olika typer av naturvårdsområden och förvaltning av naturreservat m. m.Ett annat arbetsområde inom uppdragsverksamheten är beställd utbildning ochinformation. Skogsbrukels frö- och plantförsörjning behandlar ulredningen särskill. Sammanfattningsvisföreslår ulredningen alt skogsvärdsorganisalionens (och skogsvårdsslyrelsernas)grundläggande uppgift bör vara att verka för en ändamålsenlig utveckling av densvenska skogsnäringen i enlighet med den av statsmakterna fastlagda politiken.Ulredningen föreslår vidare att blir centralförvaltningsmyndighet för ärenden om skogsbruk i den utsträckning sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighel. Skogsvårdsstyrelserna bör enliglförslaget vidta eller hos föreslå de åtgärder som behövs för atlåstadkomma en ändamålsenlig utveckling av skogsnäringen saml svara för Prop.1980/81:136 11 altsamhällets skogspolitik omsätts i praktiskt handlande. Ulredningen preciserar skogsvärdsstyrelsernasuppgifter lill följande, nämligen tillsyn enligt skogsvärdslagen, förmedling avstatligt slöd till skogsbruket, aktiv rådgivning och upplysning i syfte allfrämja elt rationellt skogsbruk, medverkan i den yttre rationaliseringen av skogsfasligheter,medverkan i skogsbmkets frö- och plantförsörjning samt medverkan i den regionalpoliliskaoch fysiska planeringen. Vidare innebär förslaget all styrelserna i denutsträckning medel och personal medger bör bistå skogsägare med skogs-bmksplaner,skogsvårdsätgärder och andra ätgärder som bidrar till en god skogshushållning.Med samma förutsätlningar i fråga om medel och personal föreslås altarbetsmarknadsmyndigheterna bistås med skogliga och dessa näraliggandeberedskapsarbeten samt andra myndigheter i frågor inom styrelsernasverksamhels- och kompetensområden. Ulredningensförslag i fräga om skogsvärdsstyrelsernas arbelsuppgifler tillstyrks ellerlämnas utan erinran av praktiskt taget alla remissinstanserna.