prop · G403111 · 1980-12-31 00:00:00 — krav på taxeringsvärdeförändring skall föreligga, skallgälla den förutsättningen för prövning av besvären att taxeringsvärdet börändras med . Enligt kommittén är väsentlighetskravet uppfyllt omindelningen i taxeringsenheter bör ändras eller om beskattningsnaturen börändras. Kommittén anser att någon ändring av bestämmelsen inte är nödvändig. De föreslagna utvidgningarna av besvärsgrunden hargodtagits eller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna. Olika.synpunkter och förslag har emellertid framförts. Särskilt har fleraremissinstanser ifrågasatt om inte utvidgningen av tillämpningsområdet börkomma till uttryck i lagtexten. För egendel vill jag nämna följande. Intres.set av att få likformiga och rättvisa fasfighetstaxeringartalar för en utvidgning av besvärsrätten på sätt kommittén föreslår. Mot dettastår intresset av att lagakraftägande beslut skall stå fast. I de fallen anvisning om riktvärden genom lagakraftägande beslut har frångåtts av enskattedomstol talar enligt min mening rättviseaspekterna för att besvärsrättskall föreligga. Jag är således i princip positiv till en sådan besvärsrätt.För alt besvärsrätt skall föreligga skall det emellertid verkligen röra sig omett frångående av riktvärdeanvisningen och inte om en justering avtaxeringsvärdet på grund av säregna förhållanden. Jag vill framhålla att detnormalt är så att riktvärdena bygger på de mest tillförlitliga utredningar om fastigheternasmarknadsvärden som går att få fram som underlag för värderingen. Emellertid kannaturligtvis felräkningar och oriktiga beräkningar förekomma också i dettasammanhang. Det kan också tänkas inträffa i något enstaka fall att fasfighetsägarenkan lägga fram en bättre statistik för beräkning av värdena ån den som legat lillgrund för riktvärdena. Liksom tidigare torde det emellertid finnas skäl attfrångå riktvärdena endast i enstaka fall. Några remissinstanser anser att dennabesvärsrätt inryms under nuvarande lydelse av bestämmelsen. Jag anseremellertid att en sådan besvärsrätt bör framgå av lagtexten genom ett tilläggtill denna. Jag delar uppfattningen att det föreligger ett behov attatt kunna rätta felaktiga taxeringar om oriktigt eller bristandetaxeringsunderlag föreligger. Den utvidgade besvärsrätt som kommittén harföreslagit syftar till att åstadkomma ett taxeringsresultat som skulle hablivit följden om fastighets-taxeringsnämnden från början hade haft korrektaoch fullständiga uppgifter. Fastighetsägaren åsamkas således inte någonegentlig rättsförlust. Jag ansluter mig därför till kommitténs uppfattning altdenna besvärsrätt bör föreligga. Den bör emellertid komma till uttryck ilagtexten. Enligt förslaget fill lagtext skall krävas att väsentligtannorlunda taxering bort ske för att besvärsrätt skall föreligga. Detta stämmeröverens med vad som gäller f. n. Begreppet väsentligt annorlunda taxering tordeenligt uttalanden i förarbetena fill bestämmelsens införande (Ds Fi 1969:7, prop.1969:147) tolkas med ledning av vissa av de skäl för ny taxering som gäller vidsärskild fastighetstaxering. Nytaxering skall ske bl. a. om indelningen i 1980/81:111 38 taxeringsenheter bör ändras, om skattepliklsförhållandebör ändras eller om sådan feltaxering skett att taxeringsvärdet bör ändras med20 %. Kommittén föreslår att kravet på väsentligt annorlunda taxering bör varauppfyllt i de två första fallen. I de fall då villkoret om taxeringsvärdeförändringär tillämpligt anser kommittén att en värdeförändring på skulle uppfyllakravet. Detta föreslås av kommittén gälla utan någon ändring av bestämmelsen,vilket har mött kritik från fiera remissinstanser. Jag delar uppfattningen, som framförs av fleraremissinstanser, att de av kommittén föreslagna ändringarna i förhållande tillvad som gäller f. n. i princip bör komma till uttryck i lagtexten. anser jag att det vore praktiskt att vid den extraordinärabesvärsprövningen ha samma regler för taxeringsvärdeförändring som gäller vidden särskilda fastighetstaxeringen. Enligt vad jag har erfarit kommerkommittén att överlämna ett betänkande om hur den särskildafastighetstaxeringen skall utformas för framtiden. Med hänsyn till det anförda bör därför frågan omgrunderna för den särskilda fastighetstaxeringen och nämnda extraordinärabesvär bedömas i ett sammanhang. Jag vill därför avvakta betänkandet innan jagtar slutlig ställning till hur dessa besvärsgrunder närmare bör utformas så attsåväl frängående av anvisning som felaktigt taxeringsunderlag kan åberopas som besvärsgrund.Jag avser att återkomma med förslag i dessa delar . Tills vidare börde särskilda besvärsgrunderna i dessa delar behållas i sin nuvarande form ochde kan då utformas på sätt kommittén har föreslagit. Kommitténs förslag innebär att bestämmelsen i 167 § 2 mom.7) TL överförs till 23 kap. 2 § 7 FTL. Jag godtar förslaget. 2.3.3.4 Övrigt om besvär i särskild ordning I 167 § 3 mom. TL regleras vilken domstol som skall prövaextraordinära besvär m. m. 14 mom. samma paragraf finns för de fallextraordinära besvär anförs hos länsrätt en hänvisning till 75 § TL, som angerhur det skall förfaras om besvårshandlingarna har sänts till annan länsrätt änden som skall pröva besvären. Kommittéförslaget innebär att dessa bestämmelser förs övertill 23 kap. 3 och 4 §§ FTL. Jag godtar förslaget. 2.3.4 Övriga bestämmelser om besvär, m. m. I 168 och 169 §§ TL finns allmänna bestämmelser om besvär,som i huvudsak är gemensamma för samtliga instanser. Kommittén anser att dessa regler bör gälla även ifortsättningen. Vissa av bestämmelserna har enligt kommittén närmast karaktärav verkställighets- 1980/81:111 39 föreskrifter och bör därför tas in ifastighetstaxeringsförordningen (1979:1193). Övriga bestämmelser föreslås bliöverförda till ett eget kapitel i FTL, 24 kap. 24 kap. 1 § föreslås av kommittén innehålla debestämmelser om besvärsrätt som finns intagna i 168 § första stycket TL.Sådan rätt fillkommer enligt förslaget den som vid ingången av taxeringsåret ärägare till fastighet liksom den som därefter, men senast före ingången av femteåret efter taxeringsåret, har blivit ägare till fasfighel samt vissa arrendatorer,som har att ansvara för skatt för fasfighets garantibelopp. Förslaget har i allmänhet godtagits av remissinstanserna.Några remissinstanser har framfört kritiska synpunkter. Jag vill för egen del nämna följande. Jag anser attbestämmelserna i om ägares besvärsrätt skulle vinna i klarhet om iförslaget fill 24 kap. 1 § FTL görs en hänvisning till 21-23 kap. FTL. I 24 kap. 2 § FTL föreslås taxeringsintendents besvärsrätttill fastighetsägarens förmån bli intagen. Jag har tidigare (avsnitt 2.3.2.2)behandlat denna besvärsräll och därvid anslutit mig till förslaget. Kommitténs förslag till 24 kap. 3 § FTL stämmer överensmed bestämmelserna i 169 § första och andra styckena TL. Den ändringenföreslås att bestämmelserna för samfliga tre instanser förs samman fill ettgemensamt stycke. Kommitténs förslag till 24 kap. 4-7 §§ FTL innebär ettöverförande av motsvarande bestämmelser från TL. Jag ansluter mig till förslagen. Jag vill vidare ta upp en fråga som rörikraftträdandebestämmelserna till ändringen i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar. Äldre bestämmelser i denna lag bör tillämpas i fråga omfastighetstaxering och tidigare. Jag föreslår attikraftträdandebestämmelserna utformas i enlighet härmed. I enlighet med det anförda har inom budgetdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 2. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 3. lag om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar. Detunder 3 angivna förslaget har upprättats i samråd med statsrådet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4\ ' Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydande meddem som är fogade till propositionen. 1980/81:111 40 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över de upprättade lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1980/81:111 41 Sammanfattningav betänkandet Besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, följdändringar-m.m.(Ds B 1980:8) Idelbetänkandena Fastighetstaxering 81 (SOU 1979:32 och 33), Fastighetstaxering81 Industribyggnader (SOU 1979:81) och Förseningsavgift vid allmänfastighetstaxering (Ds B 1980:4) har kommittén i allt väsentligtbehandlat de frågor som avser allmännafastighetstaxering. Lagstiftning har skett på grundval av de två första dolbetänkanden (prop.1979/80:40, SkU 17, rskr 121, SFS 1979:1152-1154 resp. prop. 1979:80, SkU 46, rskr280, SFS 1980:149-150). Kommittén har vidare i delbetänkandet Villabeskattning 81 (DsB 1980:5) lagt fram förslag rörande villabeskattning. Detta betänkandeliksom betänkandet angående förseningsavgift remissbehandlas f.n. Kommitténredovisar i föreliggande delbetänkande återstående delarav utredningsuppdraget i fråga om 1981 års allmänna fastighetstaxering. Därvidbehandlas frågor som rör beslutsunderlag och kontrollmöjlighetervid fastighetstaxerings.n, rättelse och besvär, påföljdersamt sekretessbestämmelser. Vidare lägger kommittén fram förslagtill följdändringar i andra författningar med anledning avfastighetstaxerinos lagen. Iett senare betankande avser kommittén att redovisa överväganden rörande särskildfastighetstaxering och ett system med s.k. rullande fastighetstaxering. Beslutsunderlagetvid fastighetstaxeringen grundar sig till stor del på deuppgifter som fastighetsägarna lämnar. Kommittén förutsätter dock att en större del av de uppgifter iframtiden kommer att kunna hämtas från olika myndighets-register. Denna fräga kommeratt behandlas i samband med kommitténs överväganden angående rullaride fastighetstaxering. Ävenkontrollen av lämnade uppgifter bör ske med hjälp av dedata om fastigheterna som finns registrerade hos myndigheterna. En möjlighettill kontoll består även i en utökad rätt Prop.1980/81:111 42 tillbesiktning, vilket kommittén föreslår skall gälla vid allmänna fastighetstaxering. Beträffande rättelseoch besvär vid allmän fastighetstaxering föreslår kommittén attnuvarande regler skall gälla även i fortsättningen med i stort sett oförändratinnehåll. Kommittén föreslår även en viss utvidgning av tillämpningsområdet för besvär i särskildordning. Sådan besvärsrätt föreslås föreligga dels om de uppgifter på vilkataxeringen grundas är oriktiga - bortsett frånbagatellfel - dels om en domstol vid prövning av besvär över taxeringen frångår en avRSV eller länsstyrelse utfärdad anvisning. De föreslagna besvärsgrundernahar ansetts inte kräva någon ändrad lydelse av nuvarande lagregler. Nuvarandebestämmelser i fråga om oriktiga uppgifter vid allmänfastighetsdeklaration innefattar straffpåföljd i de fall oriktigheten har lämnats uppsåtligteller av grov oaktsamhet. Kommittén konstaterar att omfattningen av det straffbaraområdet i och för sig är väl avvägd och bör behållas. Det har dock visat sig att bestämmelsernainte tillämpas i praktiken. Kommittén förordar därför en effektiviseringav den anmälningsskyldighet som redan enligt nuvarande ordningåvilarfastighetstaxeringsnämndens ordförande, lokala skattemyndigheten och skattechefen.Närmare anvisningar härom bör utfärdas av RSV efter samråd med riksåklagaren. Bestämmelserom handlingssekretess och tystnadsplikt vid fastighetstaxeringen föreslåsanpassas till den nya sekretesslagstiftningen.. Detta innebär attdessa frågor inte behöver särskilt regleras i FTL efter . Uppgifterfrån fastighetstaxeringen har betydelse inom många olikaområden. Det ursprungliga och alltjämt främsta--syft:et med fastighetstaxeringen är att tafram underlag för den kommunala garantibeskattningen. Uppgifternaanvänds vidare för en mängd andra ändamål framför allt inom beskattnings- Prop.1980/81:111 43 Som e:-:empelhärpå kan nämnas schablonbeskattningen av en- och tvåfamiljsfastigheter,realisationsvinstbeskattningen och kapitalbeskattningen. Fastighetstaxeringenhar betydelse även utanför beskattningsområdet, t.ex. vid förvärv avjordbruks- och hyresfastigheter och vid tillämpningen av vissakapitalplacerings- och fonderingsregler. Härav följer att ändringar av reglerna förfastighetstaxeringen också ger upphov till vissa följdändringarpå andra områden. Kommittén har idelbetänkandet Villabeskattning 81 (Ds B 1980:5) redovisat övervägandenoch förslag rörande schablonbeskattningen av villor. Detta uppdraggrundade sig på särskilda tilläggsdirektiv till kommittén. I övrigt harkommittén ansett det ligga utanför utredningsuppdraget att ta upp de följdfrågor somuppkommer genom att nivån på taxeringsvärdena stiger vid allmänna fastighetstaxering. Däremot, har kommittén behandlat sådanaföljdfrågor' sum uppkommer genom de nyaskattepliktsreglerna och andra ändringar av principiell natur vidfastighetstaxeringen. Medhänsyn till den i FTL införda huvudsaklighetsprincipen när man avgör om enfastighet skall vara skattepliktig eller inte föreslår kommittén att möjlighetinförs att få ett officiellt värderingsutlåtande även förskattefria fastigheter. Detta föreslås ske genom att tillämpningsområdet för lagenom särskilt uppskattningsvärde på fastighet vidgas. Reglernaom indelning av byggnader och mark i FTL - tidigare ingick dessa nästanuteslutande i RSV:3 anvisningar - styr i hög grad taxeringsbesluten om skatteplikt,beskattningsnatur och indelning i taxeringsenheter. Dessa regler föranlederen mindre följdändring i stämpelskattelagen som rör frågan omvilka kommunala markförvärv som skall vara undantagna från stämpelskatteplikt. Prop.1980/81:111 44 Skattepliktsbestämmelsernahar inte enbart ändrats med avseende på huvudsaklighetsprincipen.En annan förändring är att man i allt väsentligt har slopat kravet på att äganderättenskall tillkomma särskilt angivna ägarkategorier för attskattefrihet skall föreligga. Vidare har en anpassning till dagens samhällsförhållandenskett genom att de skatte-befriande användingsområdena utvidgats. Dessa ändringarhar föranlett kommittén att föreslå vissa ändringar i KL, Si och Sf. Ägarkravets slopande föreslås iprincip slå igenom vid inkomsttaxeringen. Kommittén har sålunda föreslagitatt ägare till fastighet som avses i 3 kap. FTL skall frikallas frånskattskyldighet för inkomst av fastigheten i aen måninkomsten härrör från sådan allmännyttig verksamhet som ägaren självbedriver. Däremot har kommittén inte ansett sig kunna föreslå att också huvudsaklighetsprincipenskall slå igenom vid inkomsttaxeringen på detviset att inkomst från förvärvskälla vari fastighet ingår alltidskall vara antingen i sin helhet skattefri eller skattepliktig. Kommittén har istället föreslagit att nuvarande ordning skall behållas.Detta innebär att inkomst av fastighet som används delvisi allmännyttig och delvis kommersiell verksamhet kommer att beräknasendast i fråga om den sistna.Tinda verksamheten. Vissafastighetskategorier har dock ansetts inte böra åtnjuta någon skattelindringutöver garantiskatteeffekten. Det rör sig här om kommunikationsanläggningar,distributionsanläggningar och reningsanläggningardär ägaren föreslås bli oinskränkt skattskyldig för inkomst av fastighet även. Vidförmögenhetstaxeringen är aULa skattefriafastigheter generellt undantagna från föcmögenhetsskatteplikt. De skall alltså inte tasupp som tillgång vid förmögenhetsberäkningen. Denna regel har emellertid inte någon större 1980/81:111 45 Fastighet måste nämligen ägas av vissa angivna rättssubjektför att kunna undantas från skatteplikt vid fastighetstaxeringen och dessa rättssubjektärnormalt inte över huvud skattskyldiga till förmögenhetsskatt.Museer, vissa kyrkobyggnader och kommunkationsan-läggningar m.m.kan dock ägas av någon som normalt är förmögenhetsskattskyldig.Ägarkravetsslopande i den nya FTL har föranlett kommittén att föreslå en inskränkning iden generella skattefriheten vid förmögenhetstaxeringen för skattefria fastigheter.Inskränkningen innebär att den som är skattskyldig till förmögenhetsskattskall ta upp även skattefri fastighet som tillgång vid förmögenhetsberäkningen dockej museibyggnader, kommunikationsanläggningar m.m. Berörda fastigheter föreslås kunna åsättas särskiltuppskattningsvärde. vissa rent redaktionella följdändringar tilFTL. Det rör sig bl.a. om ändringar med anledning avatt skattskyldigheten för täkt.mark i vissa fall förts över från ägare tillnyttjanderättshavare. Överväganden redovisas också rörandevissa frågor som ansetts böra beröras mensom inte föranlett något följdändringsförslag från kommittén. Detta är i några fall betingat av att inom budgetdeparte.mentet f.n.behandlas vissa följdfrågor till FTL såsom fastighetsbegreppet vidrealisationsvinstbeskattning och substansminskningsavdrag för takt. Följdändringarnaföreslås träda i kraft då 1981 årsfastighetstaxeringsbeslut skall börja gälla. Prop.1980/81:111 46 Lago.m ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivsi fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152) delsatt 18 kap. 21 och 29-43 §§ och 21 kap. skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas tre nya kapitel, 22-24 kap. av nedan angivnalydelse. 16-20 §§ är sagt om Vad i 16-20 och 4 2 s5 ar fastighetsdeklaration gäller sagt om fastighetsdeklara- ävenbeträffande andra upp- tion gäller även beträffan- gifter, som lämnas till led- de andra uppgifter, som ning vid allmän fastighets- lämnas till ledning vid taxering och beträffande av allmän fastighetstaxering myndighet vid ta; och beträffande av myndig troll upprättade handlingar. het vid ta.xer ingskontroll inte utan avsevärd o- fallänsom avses i . I frå'-ja om sådan besiktning gäl ler 3 0-41 S.jj. Densom till ledning vid uppsåtligen eller av grov :3amhet lämnat handling att taxeringen blir för dömes till böter eller lelse i högst sex måna- ;n som uppsåtligen el- underlåter att lämna all- dömes till böter. ringa fall dömes ej eller andra stycket. dast om det finns an ning anta att sådan gift, som avses i 29 är felaktig eller brist- för åsättande av en Länsrätten idet län där fastigheten är belägen be- Mot beslut om besi får talaninte föras. Ibeslut om besiktning skall redovisas vad denna Om det finnes påkallat får även tid för besiktningen bestämmas. Beslutet skall senast vid förrättning för verkställighetmot bevis lämnas till fastighetsägaren och annan, hos vilken verkställighet sker. Kan beslutet inte överlämnas vid förrättningenskall det delges genom rättens försorg. fra:T',3täll ta till rätten. 33 5 har skett. Innan beslut om besiktning verkställs skall fas- 4 1980/81. fälle att inställa sig till re som berörs av åtgärden. Kan den som avses i för- sta stycket inte utan nämn- värt uppskov kallas till la sig vid denna, får verk- ställighet ändå ske under tillkallat vittne är när- Är den, hos vil- ken besiktning av bostads- utrymme skall ske, inte närvarande, får dock för- dast om det kan antas att nan söker förhala besikt- ningen eller att den av annat skäl kommer att för- lilas i väntan på a för den som berörs ning får dockbrytas. y'mme får dens ordförande, konsulent eller tjänsteman som bi- beslut ora besiktninq. det är påkallat får annan ledamot i nämnden närvara. Åtgärd som avses i 37 § sista meningen skall verk- verkställande samt att läm- na tillträde till fastig- och dess byggnader. av beslut om besiktning skall utfärdas bevis. i 32 § andra stycket före- skrivs rörande beslut om besiktning skall äga mot- svarande tillämpning på be- vis om verkställiqhet. den som skall erhålla be- vis inte närvarande vid förrättningen, skall bevis lämnas även till någon som kan anses företräda honom, om sådan person är närvaran- hörig uppenbaras vad som Den som till ledning vid uppsåtligen eller av grov med oriktig uppgift och för att taxeringen blir för låq dömes till böter eller fängelse i högst se:-: Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet under- låter att lämna allmän fas- tighe tsdeklara tion dömes I ringa fall dömes ej till ansvar enligt första eller andra stvcket. 1980/81:111 53 Besvär av ägare av fastig- het skall ha inkommit senast Kommuns besvär skall an- föras före utgången av ok- tober månad under taxerings- rätt att anföra besvär in- till utången av november månad under taxeringsåret. ange yrkanden och grunder för besvärstalan, om inte med hänsyn till utred- ler andra synnerliga skäl länsrätten medger anstånd. Inkom.r.er besvär från äga- re av fastighet efter den i första stycket angivna tiden men före utgången av novem- ber månad under taxerings- året, får länsrätten pröva denten helt eller delvis bi- träder i sak. Har länsrätten avgjort be- svär över viss taxering, får förs genom b( 'senaste Ivdelse 1980:149 1980/81:111 54 besvär inteanföras hos länsrätten rörande samma taxering. en, utgör de Taxeringsintondenthar rät: att anföra besvär intill utgången av november .månad under taxer ingsåret. ange yrkanden och grunder besvärstalan, om inte andra synnerliga skäl läns- rätten medger anstånd. under taxeringsåret, får besvären i sak. Vid prövning av mål om länsratten av en lagfaren ledamöter och nämndeman. Rätten är domför med en laq- faren domare och tre damöter, varav minst minst två nämndemän. annat följer av 18 § (1971:289) om allmänna för- fyra ledamöter, utöv tjänstgöra i rätten. trade med samtliqa 1 får dock hållas för ninq rörande de värd grunder som avse.s sk :h ha sa k- agen (1971: 28 9) om Nämndemansom avses i 3 § utses för tiden från och med till och med den 30 år då sådan taxerin ringen för tid som Om besvär över länsrätts ochkammarrätts beslut Besvär över länsrättsbeslut i mål om fastighetstaxering fär, föruto.m ide fall som avses i 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) anföras om länsrätten har ändratfastighetens taxering utan att klaganden har yrkat sådan ändring. Motlänsrätts beslut i fråga, som avses i 20 kap. 15 § får talaninte -föras. Vidbesvär över länsrätts beslut skall besvärshandlingen ha kommit in ombesvären har anförts av fastighetsägare, från det hanhar fått dei av det överklagade beslutet, samt ombesvären har anförts av taxeringsintendent eller kommun, Prop.1980/81:111 58 från den'dag, då länsrättens beslut meddelades. Vidprövning av mål om allmän fastighetstaxering består kammarrätt av trelagfarna ledamöter samt två av de särskilda ledamöter som avses i 5 §. Utevaro av en av de särskildaledamöterna hindrar dock inte att mål avgörs om tre av kammarrättens ledamöter är ense omslutet. Utan hinder av vad som sägs i förstastycket får regeringen beträffande vissa grupper av ifrågavarandemål föreskriva, att bestämmelsen om att särskildaledamöter skall delta vid målens prövning inte skall tillämpas. Regeringenförordnar för högst i sänder för varje kammarrätt minst nio, högst tjugoi praktiska värv förfarna personer med god kännedom omfastighetsförhållanden i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i ka.mmiarrätten vid handläggning avmål, som avses i 4 §. Av dessa personer skall i fråga omvarje kammarrätt .minst tre äga kunskap beträffande värderingav skogsmark och växande skog, minst två beträffande värderingav vattenfällsfastighet, minst två beträffande värderingav jordbruksfastighet i övrigt och minst två beträffande värderingav annan fastighet i övrigt. Avgår sådan person , för vilkenhan har blivit utsedd, förordnar regeringen annan person i hans ställe. Ledamotsom här sägs skall vara myndig svensk medborgare. Han får intevara i konkurstillstånd. Regeringenmeddelar närmare föreskrifter angående inkallande av de i 5 § nämndaledamöter till tjänstgöring i kammarrätt samt angående ordnandet av kammarrättsarbete med handläggning Prop.1980/81:111 59 avmål angående all.män fastighetstaxering och därmed sammanhängande frågor. Vidbesvär över kammarrätts beslut i mål angående allmän fastighetstaxering skall besvärshandlingenha kommit in från den dag då klaganden har fått del av beslutet. Om besvär i särskild ordning Harägareav fastighet, som skall få underrättelse enligt 20 kap. 18 §, inte fått sådanunderrättelse under taxeringsåret, får ägaren anföra besvär intillutgången av året efter taxeringsåret. Densom enligt 21 kap. 1 § får föra talan mot fastighetstaxe-ringsnäm.ndsbeslut får före utgången av femte året efter taxeringsåret anföra besvär,