prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — Nämnden anser att valet av ledamöter och suppleanler ivuxenutbildningsnämnderna ovillkorligen skall ske bland personer som företräderutbildningsområdet i länet. Vuxenutbildningsnämnderna i ochNorrbottens län förklarar att de i och för sig inle har något att erinra motinförandet av proportionella val. De är emellertid tveksamma till att de landstingsvaldaledamöterna inte längre "skall" representera utbildningsväsendet ilänet. De framhåller bl. a. att den verksamhet som nämnden bedriver är så näraförknippad med allmänna utbildningsfrågor att ledamöternas kunskaper omutbildningsväsendet är av yttersta vikt. Föregen del vill jag anföra följande. Jag delar uppfattningen idepartementspromemorian att det inte är möjligt alt upprätthålla ett ovUlkoriigtkrav på specialkompetens, om landstings eller kommunfullmäktiges val avledamöter sker proportionellt. Det kan teoretiskt sett inträffa alt ett partisom får mandat, inte kan nominera någon företrädare som uppfyller de uppställdakraven på specialkompetens. I praktiken torde det dock vara möjligt för parfiernaatt nominera kandidater som innehar den önskvärda specialkompetensen. Deändringar som behövs är därför mera av formell än av saklig karaktär. Sålundakan bestämmelser som innebär att man vid valel skall beakta att en ledamot börha en viss specialkompetens stå kvar. Däremol kan inte längre föreskrivas alten ledamot skaU ha en viss specialkompetens. Sådana bestämmelser bör därförändras så att det i stället föreskrivs att ledamoten bör ha en sådan kompelens. 2.2.1Suppleanter som väljs av och kommunfullmäktige 1flertalet organ av statlig karaktär till vilka kommunfullmäktige och landstingväljer ledamöter skall för ledamöterna utses suppleanter. 1980/81:185 26 nämndemän, ledamöter i tryckfrihetsmål, huvudmän i sparbank eller ledamöter i vuxenutbildningsnämnd finns emellertid inle suppleanler. Suppleanter kan vara antingen personliga eller s. k.gruppsuppleanter. En personlig suppleant är suppleant för en viss ledamot ochinträder vid förfall för denne. Om både ledamoten och den personligasuppleanten är lillfälligt förhindrade kan inte någon annan suppleant träda in.Gruppsuppleanter är suppleanter för alla ledamöter. Syslemel med gruppsuppleanterinnebär att det i praktiken alltid finns en suppleant som kan träda in, om enledamot är förhindrad att della i etl sammanträde. Suppleanter för ledamöterna i de regionala och lokalastatliga nämnderna torde i flertalet fall vara personliga. Suppleanterna förledamöter i kommunala och landstingskommunala nämnder är däremol inlepersonliga utan s. k. gruppsuppleanter. Inlrädesordningen för suppleanter i de kommunala nämndernabesläms på olika sätt beroende på om suppleanterna har valls proportionellteller genom majoritetsval. När suppleanterna väljs proportionellt, reglerasordningen mellan suppleanterna enligt 8 § lagen om proportionellt valsätt direklgenom valet. Reglerna innebär bl. a. att en suppleant från del parti somledamoten tillhör har företräde framför övriga suppleanter. Av de övrigasuppleanterna har den företräde som tillhör ett parti med högre röstetal. Närsuppleanterna väljs genom majoritetsval skall enligt 3 kap. 2 § andra stycketkommunallagen den ordning i vilken de skaU inkallas till tjänstgöringbestämmas vid valet. Fullmäktige kan därvid följa de principer som anseslämpligast, t. ex. att i stället för en viss ledamot skall inkallas i förstahand de suppleanter som fillhör samma politiska parti som ledamoten i en vissangiven ordning. Som jag förut har sagt lorde suppleanterna för ledamöternai flertalel regionala och lokala statliga nämnder vara personliga. Uttryckligabestämmelser om att suppleanterna skall vara personliga finns bara beträffandepolisstyrelserna, länsvägnämnderna och styrelse för högskoleenhet. Suppleanternalorde emellertid också vara personliga när det gäller länsstyrelsernasstyrelser, taxeringsnämnder, fastighetstaxeringsnämnder, styrelser för allmänförsäkringskassa, allmänna försäkringskassors pensionsdelegalioner ochförsäkringsnämnder, inskrivningsnämnder för värnpliktiga, beslutsnämnder förpsykiskt utvecklingsstörda, länsskolnämnder, skogsvårdsstyrelser ochlantbruksnämnder. I departementspromemorian föreslås att bestämmelserna omlandstings och kommunfullmäktiges val av suppleanter till både länsstyrelsesstyrelse och andra regionala och lokala statliga organ m. m. ändras så att detframgår att suppleanterna inte är personliga utan aU alla suppleanter som harutsetts på detta sätt är suppleanter för alla ledamöter som har valts avlandstinget resp. kommunfullmäktige. Enligt promemorieförslaget bör det samfidigtföreskrivas att även suppleanlvalet kan ske proportionellt. Vidare föreslås attsuppleanter i fortsättningen skall utses för ledamöterna i vuxenutbildningsnämnderna.Med hänsyn till att länsnyklerhetsnämnderna avskaffas vid Prop.1980/81:185 27 utgångenav föreslås inga ändringar beträffande dem. Tillstöd för förslaget framhålls i promemorian bl. a. atl valet av suppleanter intekan ske proportionellt, om en särskild personlig suppleant skall utses förvarje ledamot som eller kommunfullmäktige väljer. Bestämmelserna i8 § lagen om proportionellt valsätt innebär nämligen att alla suppleanter blirsuppleanter för de ledamöter som valmyndigheten utser, somföreträdesförordningen mellan suppleanterna regleras. Ipromemorian anförs vidare att de skäl som talar för att ledamöterna bör kunnaväljas proportionellt även gäller i fråga om suppleanlvalet. Det innebär atlsuppleanterna inle bör vara personliga. Ett ytteriigare skäl för en övergångtill elt system med gruppsuppleanter är, enligt vad som framhålls i promemorian,att en ordning med personliga suppleanter för med sig att ingen kan träda insom ledamot, när både ledamoten och den personliga suppleanten tillfälligt ärförhindrade. Närdet gäUer suppleanternas inträde anförs i promemorian alt man, om suppleanternahar valts proportionellt, kan räkna med att den suppleant som i första handskall träda in företräder samma parti som den frånvarande ledamoten. OavseU omsuppleanterna har valts proportionellt eller ej, kan det, särskilt närledamoten fillhör ett "litet" parti, ofta inträffa att den suppleantsom skall träda in i andra hand företräder eu annat parti än ledamoten. Omsuppleanterna har valts proportionellt, inträder i eu sådant fall en suppleantfrån det parti som har det största rösllalet i det väljande organet. Detla parfihar kanske en hell annan politisk inriktning än det parti som den frånvarandeledamoten företräder. I promemorian uttalas att detta i och för sig inte harstörre betydelse, eftersom man i praktiken sällan använder det proportionellavalsättet. Om suppleanterna inte väljs proportionellt, torde man vidbestämmandet av ordningen mellan suppleanterna sträva efter alt en suppleantfrån ett parti med mer eller mindre likartad politisk inriktning skall trädain, när de suppleanter som företräder samma parti som en viss ledamot har "tagilslut". I promemorian framhålls all delta ibland kan innebära svårigheier,som åtminstone till en del kan undvikas, om t. ex. dubbelt så många suppleantersom ledamöter utses, eller om man t. ex. föreskriver atl del för varje parfiskall väljas suppleanter till etl anlal som med ett översfiger det antalledamöter som utses för parfiet. I promemorian avvisas emellertid sådanalösningar med hänvisning bl. a. till att det skulle bli mycket komplicerat samtatt betydelsen av det statliga organels sammansättning i partipolitiskthänseende därigenom skulle markeras än starkare än vid ett sådant system somtillämpas i fråga om kommunala och landstingskommunala nämnder, Ipromemorian konstateras att suppleanter f. n. inte utses för ledamöterna i vuxenutbildningsnämnderna.Om en ledamot, som har utsetts genom proportionellt val, avgår, bör fyllnadsvalinte äga rum. I stället, framhålls i promemorian, bör i enlighet med vad somgäller för kommunala och 1980/81:185 28 landstingskommunala nämnder (se 3 kap. 5 § tredje stycketkommunallagen) en suppleant träda in som ledamot. För att platsen inte skallbehöva stå tom, om en proportionellt vald ledamot avgår, föreslås i promemorianatt suppleanler i fortsättningen skall utses för ledamöterna i vuxenulbildningsnämnderna.Enligt förslagel bör för de ledamöler som väljs av landstingei ellerkommunfullmäktige väljas gruppsuppleanter. De flesta remissinsianser som har yttrat sig i denna delgodtar förslaget om en övergång från personliga suppleanter till elt syslem medgruppsuppleanter vid kommunfullmäktiges och landstings val av suppleanler samlatt dessa val skall kunna ske proportionellt. i länframhåller att har erfarenhet av de nackdelar som är förenade medsystemet med personUga suppleanter. Detta syslem har enligl förtmed sig att den politiska sammansättningen av förtroendemannaslyrelsen vidförfall för både ledamot och hans suppleant har blivil en annan än denursprungligen avsedda. Ett system med gruppsuppleanter skulle enligtlänsstyrelsen råda bol pä en sådan snedvridning av styrelsens sammansättning.Svenska kommunförbundel konstaterar att ell syslem med renl personliga suppleanlerär oförenligt med reglerna om proportionellt val, eftersom bestämmelserna i 8 §lagen om proportionellt valsätt förutsätter atl alla suppleanter blir gruppsuppleanterför de ledamöler som väljs. Om en suppleant kan tjänstgöra för alla ledamölerminskar också risken för att en ledamots plats får stå tom vid tillfälligtförfall. RSV framhåller atl systemet med gruppsuppleanter får lill följd attdel kan inträffa att den suppleant som i andra hand skall träda in företräder eltannat parti än ledamoten. Om den proportionella valmetoden har använts,inträder i sådant fall alltid en suppleant från det parti som har det siörstaröstetalet. RSV konstaterar att det således är möjligt att oönskadepartiväxlingar uppstår och att det i promemorian inle har presenterats någraföreskrifter som syftar till att undanröja risken för partiväxlingar. Dennafråga bör enligl RSV bli föremål för ytterligare överväganden. I avvaktan härpåtillstyrker emellerfid RSV de föreslagna bestämmelserna om suppleanter. Förslagelgodtas inle helt av . Kommunen lillslyrker förslagel så långtdet avser ändring av systemet med personliga suppleanler i syfte att möjliggöraval enligl proportionalitetsmetoden. Däremot motsätter sig kommunen att en suppleantskall kunna ersätta vem som helst av de valda ledamöterna. Kommunen anser attsuppleanternas tjänstgöringsmöjlighet skall begränsas till att omfattaledamöter inom samma parti alternativt partigrupp. En del remissinstanser uppehåller sig särskilt vid vissanämnder eller styrelser. Några av dessa inslanser är kritiska mot förslaget ochförordar i vissa fall andra lösningar. I fråga om val av suppleanter tilllänsstyrelsernas styrelser föreslår t. ex. några länsstyrelser andra lösningarän dem som har presenterats i promemorian. i länframhåller att de föreslagna suppleantreglerna inte tillgodoser det intressesom har föranlett förslaget om en ny suppleantordning, nämligen att densammansättning med 1980/81:185 29 avseende på olika partiers och länsdelars representationsom kommit till uttryck vid valet av ledamöter i så stor utsträckning sommöjligt bibehålls vid ledamots frånvaro. vill därför intetillstyrka atl bestämmelsen om proportionellt val skall gälla vid utseende avsuppleanter. Enligt förefaller det enklare och mer ändamålsenligtalt anknyta till de regler som gäller för landstingsledamöter, dvs. alt det förvarje ledamot utses lika många suppleanter som partiet erhållit platser, dockminst tre. i län motsätter sig inle förslaget men anseratt man bör överväga elt system med parfisuppleanter. Enligt länsstyrelsenskulle ett sådant system ta vara minoritetsintressena. Länsslyrelsen iVärmlands län har ingen erinran mot att det proportionella valsättet tillämpas,men anser alt antalet suppleanter bör vara lika med antalet ledamöter, dockminst två från varje parti. i framhåller att etlrenodlat system med gruppsuppleanter medför vissa nackdelar förutom dem som harberörts i promemorian. Enligt kommer systemet atl medföra attvissa suppleanter får tjänstgöra medan andra i praktiken aldrigblir kallade. Länsslyrelsen anser i stället att den nuvarande ordningen börbehållas. Den bör emellertid enligt länsslyrelsen jämkas på det sättet, alt nären personlig suppleant är förhindrad skall kallelse gå lill övriga suppleanleri samma partigrupp i den turordning som de anges i nomineringsbeslut. IFör egen del vill jag anföra följande. I likhet med de allra flesta remissinstanserna delar jagden uppfattning som har kommit till uttryck i promemorian, nämligen all de skälsom talar för atl ledamöterna bör kunna väljas proportionellt också gäller ifråga om suppleantvalet. I enlighet med vad som framhålls i promemorian kan valelav suppleanter inte ske proportionellt om en särskild personlig suppleant skallutses för varje ledamot som eller kommunfullmäktige väljer. Denkritik som har förts fram mol förslaget gäller framför allt risken för attoönskade partiväxlingar kan uppslå när en suppleant i andra hand inträder. Jagvill här framhålla att denna risk föreligger oavsett om suppleanterna har valtsgenom majoritetsval eller proportionellt. Problemel är svårlöst. Frågan om atlförhindra partiväxlingar när suppleanlvalet har skelt proportionellt, togs uppredan i samband med tillkomsten av den nya kommunallagen. Olika lösningarskisserades vid riksdagsbehandlingen av förslaget. ansågemellertid atl frågan krävde ytterligare överväganden och tillstyrktepropositionens förslag fill utformning av bestämmelsen om ordningen försuppleanternas tjänstgöring (KU 1976/77:25 s. 73-75). Frågan rör inte barakommunala val av suppleanter till olika statliga nämnder m.m., ulan ävenkommunala val till de olika kommunernas egna organ. Enligt min mening bör maneftersträva så enhetliga regler som möjligt för de kommunala valen av suppleanlerlill såväl kommunala som statliga organ. Särlösningar för vissa stafligastyrelser eller nämnder bör undvikas. Jag anser mot bakgrund härav att problemelmed oönskade partiväxlingar varken bör 1980/81:185 30 eller kan lösas i detta sammanhang. Frågan måste utredasoch övervägas yllerligare innan några sakliga förändringar föreslås i delsyslem som gäller för proportionella val av suppleanter. De remissinstanser som har yttrat sig över förslagel omall suppleanler skall väljas för ledamöterna i vuxenulbildningsnämnderna haringen erinran mot förslaget i denna del. Flera instanser anger emellertid som etlförbehåll för sill ställningstagande atl ekonomiska resurser slälls tillförfogande för arvodering och utbildning av suppleanterna. Om man inför suppleanlerför ledamöterna i vuxenulbildningsnämnderna innebär detta obestridligen ökade koslnader.Dessa kostnader kan inle rymmas inom ramen för nuvarande anslag. Med hänsynhärtill och till de besparingar som skall göras i statsverksamheten är jag inteberedd att nu föreslå att suppleanler skall väljas för ledamöterna i vuxenulbildningsnämnderna.Jag har i det föregående föreslagit atl eller kommunfullmäktigesval av ledamöter i vuxenutbildningsnämnderna skall kunna ske proporlionelll. Omen ledamot som har utsetts genom proporlionelll val avgår bör enligl allmännaregler fyllnadsval inte äga rum. I slällel bör i enlighet med vad som gällerför kommunala och landstingskommunala nämnder (se 3 kap. 5 § iredje slyckelkommunallagen) en suppleant träda in som ledamot. Eftersom suppleanler intefinns för ledamöterna kommer platsen att slå tom om en proportionellt vald ledamotavgår. Detta är naturligtvis en nackdel. Som jag lidigare har framhållit är detfrån allmänl demokraiiska synpunkler angeläget alt politiskt valda organ får enså allsidig sammansättning som möjligt. Bestämmelser om proportionellt valutgör en yttersta garanti för att de mindre partiernas inflytande säkerställs.I praktiken utnyttjar man sällan den formella möjligheten fill proportionelltval. Med hänsyn härtill anser jag att man bör kunna godta den nackdel jag nysspekade på. Jag har i denna del samrått med chefen för . Länsslyrelsen i Slockholms län och länslandstingskommun pekar i sina yttranden på all suppleanter för ledamöterna istyrelsen för högskoleenhet, vilka väljs bl. a. av kommunfullmäktige eller landsting,är personliga samt atl regler för proporlionelll val av dessa saknas. Enligllandstingskommunens mening bör högskolelagen (1977:218, ändrad senast1980:1099) omfattas av de föreslagna ändringarna. Enligt 18 § högskolelagen skall i slyrelsen förhögskoleenhet ingå företrädare för allmänna intressen och företrädare förverksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Företrädarna för allmännaintressen skall enligt samma bestämmelse ulgöra omkring en tredjedel av antaletledamöler. Enligl 32 § samma lag skall de ledamöter i styrelsen förhögskoleenhet som skall vara företrädare för allmänna inlressen väljas av deneller de kommuner och landstingskommuner till vilken eller vilkahögskoleenheten är förlagd. Hur många av dessa ledamöter som skall väljas avvarje kommun eller landstingskommun bestäms av . Valet avledamöter skall vara proportionellt om det begärs av minst så många väljandesom motsvarar 1980/81:185 31 del tal vilkel erhålls om samlliga väljandes anlal delasmed det antal personer valet avser, ökat med 1. Enligt 10 kap. 8 §högskoleförordningen (1977:263) skall för var och en av ledamöterna ihögskolestyrelsen utom ordföranden, rektor och förvaltningschefen finnas enpersonlig suppleant. Suppleant skall enligt nyssnämnda bestämmelse utses isamma ordning som ledamoten. I promemorian har inle behandlats frågan om landstings ochkommunfullmäktiges val av suppleanler för ledamöler i högskolestyrelse. Enligtmin mening talar samma skäl som jag förut har anfört i fråga om övriga statliganämnder m. m. för att del proportionella valsättet skall kunna lillämpas ävennär det gäller suppleanler för de ledamöter i högskolestyrelser som väljs avkommunfullmäktige eller landsting. Det innebär atl dessa suppleanler intelängre kan vara personliga. I likhet med vad jag har anfört i del föregäende (avsnitt2.1.1) anser jag inte atl några ändringar nu bör göras i fråga om debestämmelser som reglerar valen lill , eftersom frågan om bl. a. beslutsnämndernas funktioner f. n.utreds av omsorgskommitlén. Sammanfattningsvis innebär mitt slällningstagande i dennadel alt jag i likhet med de flesta remissinstanserna ansluter mig lill promemorieförslagelnär det gäller suppleanter som väljs av eller kommunfullmäktigetill länsstyrelsernas styrelser, polisstyrelser, styrelser för allmänförsäkringskassa, allmänna försäkringskassors pensionsdelegalioner ochförsäkringsnämnder, inskrivningsnämnder för värnpliktiga, länsskolnämnder, skogsvärdsstyrelser,länsvägnämnder och lantbruksnämnder. Dessutom förordar jag att bestämmelsernaom kommunfullmäktiges och landstings val av suppleanter i styrelse förhögskoleenhet ändras så att det framgår att dessa inte är personliga utan attalla suppleanter som har utsetts på detta sätt är suppleanter för allaledamöter som har valts av resp. kommunfullmäktige samt atl suppleanlvaletäven skall kunna ske proportionellt. När del gäller vuxenulbildningsnämndernaär jag däremot, med hänsyn till atl det skulle innebära ökade koslnader, inleberedd all nu föreslå att suppleanter skall väljas för ledamöterna i nämnden.Med hänsyn till pågående utredning är jag inte heller beredd att nu lägga framförslag i fråga om beslutsnämnder för psykiskt ulvecklingsstörda. 2.2.2 Suppleanter som utses av regeringen eller statligmyndighet 1 vissa statliga nämnder m. m. utses en del av ledamöternaoch suppleanterna av kommunfullmäktige eller medan andra utses avregeringen eller en statlig myndighet. är fallet belräffande bl. a.allmän försäkringskassas pensionsdelegation, länsskolnämnd, skogsvårdsslyrelseoch lantbruksnämnd. Prop.1980/81:185 32 Idepartementspromemorian har tagits upp frågan huruvida personliga suppleantereller gruppsuppleanter bör utses för sådana ledamöter som utses av regeringeneller en statlig myndighel. I promemorian uttalas att det inte synes lämpligtatt försöka införa ell syslem med gruppsuppleanter för de ledamöter i pensionsdelegafionoch länsskolnämnd som utses av resp. regeringen medhänsyn till att särskilda kvalifikationskrav har föreskrivits för dem. Vidareuttalas i promemorian alt det inte heller förefaller särskilt angeläget med ensådan ändring när det gäller suppleanterna för de ledamöter iskogsvårdsstyrelserna och lantbruksnämnderna som regeringen utser. Ipromemorian föreslås att personliga suppleanter även i fortsättningen utses förde ledamöler som regeringen och statliga myndigheter utser. Promemorieförslageti denna del har inte föranlett erinringar från någon remissinstans. För egendel kan jag biträda den uppfattning som har redovisats i promemorian. Jagansluter mig således till förslaget. Idepartementspromemorian konstateras att möjligheler att använda det proportionellavalsättet vid val av ledamöter i olika statliga organ m. m. kan införasantingen genom atl det i 2 kap. 23 § kommunallagen anges att bestämmelsenomfattar också kommunfullmäktiges och landstings val av ledamöter i sådanaorgan, eller genom att de författningar som reglerar de olika organens verksamheländras. I promemorian framhålls att bestämmelser om proportionellt val av ickekommunala organ i regel har tagits in i resp. specialförfattning ochinte i kommunallagen. Det undanlag från denna princip som gäller i fråga om dekommunala förelagen är motiverat med hänsyn till att de associationsrätlsligaförfattningarna föruisätter att styrelseledamöterna normalt väljs avbolagsstämman e. d. I promemorian uttalas att det från lagteknisk synpunklförefaller lämpligast att samtliga bestämmelser som reglerar val av ledamöleri statliga organ m.m. tas in i de specialförfattningar som reglerar de olikaorganens verksamhet. Bestämmelser om proportionellt valsätt föreslås därför ipromemorian bli intagna i de olika specialförfattningarna. Flertaletav de remissinstanser som har uttalat sig i frågan fiilstyrker förslaget idenna del. och påpekar emellertidatt det för tydlighets skull kan finnas skäl att i 2 kap. 23 § kommunallagenange att om proportionellt val till statliga nämnder m. m. gäller vad som ärsärskilt föreskrivet. Erinringar mot förslaget om den lagtekniska lösningenförs fram av två remissinstanser. i anseratt det framstår som både mera naturligt och lämpligt att alla valtekniskaregler tas in i någon av de vaUagar som landsfinget har att tillämpa och harmera daglig kontakt med. 1980/81:185 33 nämnden i framhåller all om del avformella skäl är nödvändigt med en särskild lag om utseende av ledamöter ilantbruksnämnd, bör denna lag av förenklingsskäl gälla samtliga statligaregionala styrelser och nämnder. Bestämmelserna om t. ex. lantbruksnämndenssammansättning och om utseende av dess ledamöter och suppleanter bör sedanupprepas i nämndens egen instruktion. Jag harförståelse för den uppfattning som länsskolnämnden och lantbruksnämnden i Väslernorrlandslän ger ullryck för, nämligen atl det för kommunfullmäktige och landsting fråntillämpningssynpunkt vore enklare atl samla regler om proportionellt valsättvid kommunfullmäktiges och landstings val av ledamöter till samtliga nämnderoch styrelser i en ny eller i en redan befinllig lag, t. ex. kommunallagen. Somemellertid framgår av vad jag har sagt föreslår jag inle nu någraändringar i fråga om val av jurymän i tryckfrihetsmål och ledamöler i beslulsnämndför psykiskl utvecklingsstörda. Så länge möjligheterna till proportionellt valinte omfatlar samlliga nämnder och styrelser av statlig karaktär bör en sådanallmän regel inle införas. Liksom flertalet remissinstanser som har uttalat sigi frågan anser jag därför atl bestämmelser om proportionellt valsätt bör tas ini de specialförfattningar som reglerar de olika statliga organens verksamhel.Såsom Landstingsförbundet och har påpekat finns detskäl all i 2 kap. 23 § kommunallagen ange alt del finns särskilda bestämmelserom val till statliga nämnder m. m.