prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Den ena gruppen utgörs av upplåtelserav tjällägen-heter och varianter av sådana upplåtelser (odlingslägenheter,jämtländska arrendelägenheler, norrländska fjällägenheter, jordbruks- ochbostadslägenheter för samer som lämnat renskölseln). 1 fortsättningen benämnsdessa Qällägenheter. Den andra gruppen utgörs av upplåtelser av bosättningarlill renskölande samer, vanligen benämnda renskötarbosläder. Fjällägenheterna är markupplåtelser för jordbruks- ochegnahemsända-mäl på kronomark ovanför odlingsgränsen i ochVästerbottens län samt pä renbelesfjällen i . Antalet sådanalägenheter uppgår f. n. lill 278, varav 112 i , 47 i Västerbottensoch 119 i riksdagsledamoten , ordförande, f.d. lantbruksdirektörenSixten och chefsjuristen . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 31 Med undanlag av bostadslägenheterna för samer har fjällägenheternaursprungligen upplåtits för jordbruksdrift. används lägenheterna fördelta ändamål endasi i begränsad omfattning. Med upplåtelserna följer vissasärskilda förmåner, främst rätt lill jakt. fiske, vedbrand och virke förhusbehov. Ofta ägs byggnaderna av fjällägenhetsinneha-varna. Fjällägenheterna förvaltas av lantbruksnämnderna. Vissaav de inom kronoparkerna ovanför odlingsgränsen belägna lägenheterna förvallasav domänverket. För upplåtelser av fjällägenheter fanns tidigaresärskilda bestämmelser i etl anlal kungörelser. Kännetecknande för dessabestämmelser var hänsynen lill de renskölande samerna. Vidare gällde reglernaom arrendeupplåtelse i lagen (1907:36 s. I) omnyttjanderätt till fast egendom. Denna lag har numera ersatts avarrendebestämmelserna i nya jordabalken, som trädde i kraft den I januari 1972.I samband därmed upphävdes de tidigare nämnda kungörelserna. Lägenheterna förvaltas enligt de allmänna principer somriksdagen äi-1971 fastställt för förvaltning av statens jordbruksegendom (prop.1971: 159, JoU 1971:67, rskr 1971:.307). Myndigheternas rätt lill försäljningav lägenheterna regleras genom förordningen (1971: 727) om försäljning avslaten tillhörig fast egendom m. m. Vid dispositionsändringar som avserfjällägenheter gäller dessutom bestämmelserna i rennäringslagen (1971:437) till skydd för renskötselrätten. Regeringen har i regleringsbrev för /73lämnat föreskrifter om ekonomiskt stöd m.m. tillarrendatorer av Ijällägenheter. För investeringar i byggnader m. rn. ibeslående lägenheter utgär statligt stöd i form av s. k. byggnadshjälp. Vidarelämnas flyttningsbidrag och avträ-desersättningar i samband med nedläggning avlägenheter. Ersättning för gästgiveribestyr m. m. lämnas också lill vissa innehavare av lägenheter längsKönkämä älv. De renskölande samernas bosättningar uppgår lill ca400. De samer som är bosatta på renbetesmark har här fått upplålelseavialenligt bestämmelserna i rennäringslagen (1971:437)- i allmänhet på livstid och ulanavgifl - med rätt alt uppföra och bibehålla bostadsbyggnad m. m. Utredningen föreslårriktlinjer för den framtida förvaltningen av fjällägenheterna ochrenskötarbostäderna. Vidare har utredningen lämnat förslag lill den framtidadispositionen av varje enskild lägenhet. Vid sina överväganden har utredningenutgått från samhällets behov av en fast bosättning på platsen med hänsyn tillbl. a. avståndet till tätbebyggelse eller mindre orter och till omfattningen av turism och fritidsfiskei trakten. Behövs inte en viss lägenhet föreslår utredningen atl den skallläggas ned som fjällägenhet. Enligl ulredningen skall en avveckling ske medstor hänsyn lill nuvarande innehavares önskemål. Därför föreslår ulredningenatt del skapas särskilda övergångsavlal för de lägenheter som 1980/81:100 Bilaga13 32 skallläggas ned men där innehavaren fortfarande bor året runt. Om en innehavareredan lämnat lägenheten och använder den som fritidsbostad, föreslås däremotatl en nedläggning sker . Utredningen konstaterar atl odlingsgränsen ochrenbetestjallen får anses markera en principiell gräns inte bara förrenskötseln utan även för synen på äganderätten till marken. Enligl utredningenbör marken inom nämnda områden ägas enskilt endast i undantagsfall. Deltamotiveras främst av del allmänna intresset av en så långl möjligt orörd natur.Ulredningen förordar sålunda friköp endast för elt mindre antal lägenheter somligger i anslutning till tätorter. Vid friköp bör försäljningen omfatta endastbyggnader och tomt. Beträffande och i synnerhet harbl. a. uppkomsten av lägenheterna och förekomsten av slora byar med fjällägenheterföranlett en delvis annan syn på friköp och pä äganderätten till befintligabyggnader. Dessa byar ligger i kanten av renbetestjäll och intill en omfattandeprivat bebyggelse och åtskilligaförsäljningar har redan skett av slalens mark i området. Friköp av tomtmarkskulle här inle heller bli lill olägenhet för rennäringen. Ulredningentillstyrker på grund härav att ar-rendalorerna i byarna ochLjusnedal ges möjlighet att fri-köpa tomt för byggnader. Enligt utredningen bör tomträtt kunna vara eltalternativ till äganderätt i de fall tillräckligt besittningsskydd inle kan gesmed vanlig nyttjanderätt. Delta kan bli aktuellt när lägenhetsinnehavarnadriver en mera omfattande turist- eller annan näringsverksamhet och är i behovav större och långsiktiga investeringar. Utredningens överväganden beträffande äganderätt ochtomträtt gäller även renskötarbostäderna. Friköp av mark för renskötarbosladbör enligt utredningen medges bara i undantagsfall, I.ex. då bosättningenligger i anslutning till tätort eller större privatägda och bebyggdafastigheter. För same som önskar sälja sin bostad belyder delta att enförvärvare inte alltid får tillåtelseatl behälla huset på platsen. Inlösen bör därvid som f. n. kunna ske medanlitande av jordfonden. Staten bör enligt utredningen hålla även ägare avbyggnader på fjällägenheter skadeslösa i de fall markupplåtelse vägras och lösain byggnaderna. För atl underlätta kvarvarande lägenhelsinnehavaresförsörjning föreslår utredningen alt myndigheter m. fl. verkar för atl gedessa arbetsuppgifter inom området. De lägenhelsinnehavare som för sinförsörjning är beroende av fiske och jakt till avsalu bör ges möjlighelerhärtill. Ersättning för gästgiveribestyr, som utgår lill etlmindre antal lägenheter, föreslås utgå till lägenheter som skall bestå och somdessutom är belägna i väglöst land eller i övrigt långt från bebyggelse.Ersättningarna bör i fortsättningen helt ulgå av statsmedel och ökas frånnuvarande . Utredningen föreslår alt nuvarande regler förbyggnadshjälp bibehålls. Utredningen lägger fram förslag lill nya grunder förberäkning av avträdes- 1980/81:100 Bilaga 13 33 ersättning.Grunderna ansluter sig lill de villkor för avlrädesersältning som beslutat om i fråga om domänverkelsupplåtelser av kronotorp m.m.nedanför odlingsgränsen (prop. 1979/80:74, NU 1979/80:64, rskr 1979/80:414). Ulredningen föreslär alt flyltningsbidrag inlebara skall avse flyttningskostnader utan även kunna lämnas vid bl. a.omställning lill annal arbete. Bidragetbör vara kvar såsom etl avvecklingsbidrag och nuvarande högsta belopp av10000 kr. I fråga om arrendators inlösen (friköp) avlägenhet lämnas förslag till grunder för beräkning av inlösenbelopp. Förvaltningen av Qällägenheterna bör enligtulredningen även fortsättningsvishandhas av lantbruksnämnderna. För detta lalar att lantbruksnämnderna, ulöver sin sakkunskap på jordbruks- ochfastighelsförvalt-ningsområdet,numera är de statliga organ som handlägger rennäringsfrä-gorna. Deltamedför goda förutsättningar för en samordning av olika intressen i området. Enligt utredningen bör de fjällägenheter ovanför odlingsgränsensom nu förvaltas av domänverket överföras till resp. lantbruksnämndsförvaltning. Utredningens förslag innebär all ca 60 lägenheterskall beslå och ca 220 lägenheterläggas ned. Inom den närmaste femårsperioden beräknas av de senare bli nedlagda, eftersom kontraktengår ul. Ulredningen har beräknatinvesteringsbehovet lill . per är för bestående lägenheter och . förlägenheter med övergångsavlal. Av det senare beloppet bör ca . kunnautgå i form av bostadsförbätlringsbidragvia länsbostadsnämnderna. Löpande årligt underhåll och oförutsedda åtgärder uppskattas till . Till delta kommer kostnader för s. k. gästgiveribestyr av högst150000 kr. och avträdes-ersätlningar av . Därutöver beräknarulredningen en kostnad av ca . perår för atl staten i vissa fall fär inlösa byggnader på en del fjällägenhetersom föreslås bli bestående. Utredningens förslag innebär en anslagsökning från ca . lill 1,25 milj.kr. Utredningen förordar all de inkomster staten får på grund avavvecklingen av fjällägenheter användsfill underhåll och upprustning av de lägenheter som skall beslå. Tvä sakkunniga i utredningen har tillutredningens andra belänkande avgetl var sitt särskilda yttrande. 1 del enayttrandet av förbundsjurislen JörgenBohlin anförs bl.a. att hänsynen lillrenskötseln och den speciella fjällbykullureni och talar mot friköp. hänvisar till alt ifrågavarande mark inköptes av staten för utvidgning av renbelesljällen i . 1 det andrayttrandet anför förbundsjuristenLars-Göran bl. a. att en meraliberal inställning till friköp börråda i och med hänsyn till alt den privata äganderätten dominerar i dessa län och atl fjällägenheterna ofta ärbelägna intill privatägd bebyggelse. Remissinstanserna instämmer ihuvudsak i utred-3 Riksdagen1980/81. 1980/81:100 Bilaga13 34 ningensallmänna överväganden om lägenheternas framtida disposition eller lämnar dessaulan erinran. Utredningens förslag om vilka lägenheter som skallbestå delas i huvudsak eller lämnas ulan erinran av remissinstanserna. Överbefälhavaren anser det önskvärt att bosättningen igränsområdena består i största möjliga utsträckning. LRF delar utredningensuppfattning atl en fast bosättning i fjällväriden har slörre förulsällningaratt bestå om lägenheten bibehålls som arrende än om den försäljs. SSR konstaterari likhet med ulredningen att de ursprungliga förutsättningarna för de olikaupplåtelserna för ijällägenheter inle längre existerar annal än i ell fåtalfall. SKKF delar i stort sell utredningens synpunkler beträffande de beslåendelägenheterna. Remissinstanserna godtar i allmänhet utredningensförslag om s. k. övergångsavtal för de lägenheter som föreslås bli nedlagda.Lantbruksslyrelsen anser att del frän administrativ synpunkt kan vara enklareom gällande arrendekontrakt förlängs och arrendatorerna sägs upp ochfjällägenheten läggs ned först i samband med atl vederbörande inte längrestadigvarande bebor lägenheten. anser däremot all fjällägenhelsnarast bör läggas ned om jordbruksdriften upphört och lägenheten inte längreanses lämplig som bestående lägenhet. biträder förslagel om s. k.övergångsavlal. Frågan om äganderätt och tomträtt i fjällvärlden berörsav flera remissinstanser. Lantbruksstyrelsen som tillstyrker utredningensförslag anser atl marken inte bör vara privatägd i områden som fränrennäringssynpunkl och miljösynpunkt är att anse som känsliga. Tomträtt är därenligt styrelsen atl föredra om inle vanligt arrende ger ett tillräckligtbesittningsskydd för innehavaren. 1 mindre känsliga områden där det i vissafall dessutom förekommer privatägd mark i anslutning lill fjällägenheterna börenligl styrelsen friköp kunna medges. anser atlprincipen bör vara alt all mark ovanför odlingsgränsen och inom renbetesfjällenbör vara kvar i slalens ägo. Med hänsyn till renbelesfjällens förhållandevisbegränsade omfattning bör staten, om försäljning trots allt kan tillåtas, intaen mer restriktiv hållning lill försäljning av mark inom än inomNorrbottens och . anser att tomträtt bör lillämpasendast i vissa speciella fall när del är fråga om mark för kapitalkrävandeanläggningar i sådana trakter där staten inte bör avhända sig marken.Länsstyrelsen i påpekar atl en lomlrätlsha-vare har ilikhet med en ägare full frihet alt sälja fastighetens byggnader till vemhan vill. i anser atl ny bebyggelse ochprivatägande bör undvikas inom s. k. obrutna Ijällområden. LRF anser inle atlnågot generellt förbud mol friköp bör uppställas inom i.ex. de områden som iden fysiska riksplaneringen för angetts som obrutna fjällområden.LRF instämmer i del särskilda yttrande som avgetts av . SSRanser atl friköp inle skall få förekomma Prop.1980/81:100 Bilaga 13 Jordbruksdepartemetitet 35 ovanförodlingsgränsen och inom renbelesfjällen annat än i myckel enstakaundantagsfall. Vad gäller friköpsfrägorna i m. m. instämmerförbundet i del särskilda yttrande som avgetis av . SKKF anser attfriköp bör få äga rum i slörre utsträckning än vad utredningen föreslagil,särskilt i områden som har anknytning till skogsbruket och förvallas avdomänverket samt när det gäller lägenheter i närheten av bebyggd eller privatmark. Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningensförslag om ekonomiskt slöd till lägenhelsinnehavarna eller lämnar förslagenulan erinran. Remissinstanserna understryker vikten av bättreförsörjningsmöjligheter. Lani-bruksstyrelsen anser att del inte torde gä attföreslå några generella lösningar för hur försörjningen skall tryggas, ulandetla får lösas individuellt. Fjällägenheternas uppkomst har sin bakgrund i numera nästan helt historiska förhållanden.Lägenheterna ligger myckel utspridda i de berörda områdena och saknar ofta väg.Fjällägenheterna har med vissa undantag alltid inneburit upplåtelse av mark förjordbruksändamål. Många av dem har numera blivit fritidsbosläder. av och förfogandel över fjällägenheterna gäller samma grunder somi fråga om annan statlig fastegendom. Med hänsyn till alt lägenheterna är belägna ovanför odlingsgränsenoch pä renbetesfjällen gäller dessutom rennäringslagens bestämmelser tillskydd för de renskölande samerna. Belräffande frågan om en avveckling av fjällägenheternavill jag anföra följande. Enbart den omständigheten alt jordbruksdriftenupphört eller kommer alt upphöra på en lägenhet bör inle vara ell skäl attlägga ned lägenheten. Det kan finnas andra skäl som talar för en fast bosättningpå platsen. Bedömningen av vilka lägenheter som bör bibehållas eller läggas nedsom fjällägenheter måste i likhet med vad utredningen föreslagil främst ses molbakgrund av hur slarkl det allmänna behovet är av en fast bosättning påplatsen. Enligt min mening är det ett allmänt intresse atl det även i framtidenfinns stadigvarande bosättningar i de mest glest bebyggda delarna av landeloch där marken ofta ägs av staten. a. de renskölande samerna, jägare,fiskare och turister torde det vara värdefullt att fasla bosättningar finnskvar i dessa områden. Dessutom har samhället under en följd av år gjortbetydande insatser för atl behålla fast bosättning i dessa bygder bl. a. genomglesbygdsstöd och arbelsmarknadspolitiska åtgärder m. m. Det bör ankomma pä denförvaltande myndigheten att i del enskilda fallet besluta om en lägenhet skallläggas ned eller bestå. Jag anser i likhet med utredningen alt avvecklingen avlägenheterna bör ske med stor hänsyn till de nuvarande innehavarnas önskemål.Förslagel om särskilda övergångsavlal som också remissinstanserna i allmänhethar godtagit kan enligt min mening i vissa fall vara ändamålsenligt. I mångafall kan emellertid en förlängning av gällande avtal vara en mer praktisk Prop.1980/81:100 Bilaga 13 36 lösning.Det ankommer på den förvaltande myndigheten all efter samråd medlägenhetsinnehavarna avgöra detla. 1 de fall en fjällägenhel läggs ned efterkontraktstidens utgång och ny markupplåtelse inle kan påräknas för ägaren elleren ny ägare av husen bör staten lösa in byggnaderna så atl innehavaren hållsskadeslös. Utredningens ställningstagande i frågan om friköp avIjällägenheter och renskötarbosläder innebär att försäljning av statens markovanför odlingsgränsen och pä renbetesfjällen i fortsättningen skall skeenligl de principer som hittillstillämpats inom nämnda områden. Hänsynen till rennäringens intressen har sedanlång tid tillbaka varit elt starkt skäl till att vara särskilt återhållsam närdet gäller all upplåta, avyttra eller i övrigt exploatera markerna ovanförodlingsgränsen och på renbetesfjällen. Vidare har också det allmänna intressetav en sä långt möjligt orörd natur i fjällområdena inneburit atl statsmakternavarit restriktiva i denna fräga. Enligl min mening bör friköp även iforlsältningen ske efter prövning i varje enskilt fall under hänsynstagandetill berörda intressen. 1 den mån friköp inte bör få ske kan, såsom utredningenföreslagit, tomträtt i enstaka fall liksom hittillsvara etl lämpligl alternativ, när besittningsskyddet för bl. a. lägenhetsinnehavaresom bedriver någon form av kapitalkrävande näringsverksamhet behöverförstärkas. 1 likhet med utredningen och remissinstanserna vill jagunderstryka viklen av att försöijningsmöjligheter finns för innehavarna av delägenheter som bör bibehållas. På huvuddelen av de lägenheter som blir beståendetorde innehavarna för sin försörjning vara beroende av inkomster utöver vadlägenheten och till den direkt knutna särskilda rättigheter kan ge. Del är därförangelägel att berörda myndigheter bislår arrendatorerna på lämpligt sätt. i.ex.genom att lämna viss förtur till arbete. Utredningen nämner som exempelbyggande och underhåll av renstängsel, iordningställande av vandringsleder ochbroar m. m. 1 detla sammanhang bör samråd ske mellan berörda myndigheter. Ett visst uppdämt behov torde föreligga av upprustningav de lägenheter som bör beslå . Begränsade byggnadsåtgärder kan medhänsyn till gällande arrendeavtal eller sociala skäl också komma i fråga för delägenheter som skall läggas ned. Jag förordar atl särskild ersättning för s. k.gästgiveribestyr skall kunna utgå i vissa fall till lägenheter som är belägna iväglöst land eller i övrigt långl från bebyggelse. Jag ansluter mig lill utredningens förslag rörandeavträdesersällningar och flyltningsbidrag. Förslaget innebär ekonomisktgynnsammare ersättningsregler. Beräkningsgrunderna för avlrädesersältning börvara desamma som gäller för kronotorp. som beslutat om. Förvaltningen av tjällägenheterna bör liksom nu handhasav lantbruksnämnderna. De Ijällägenheter ovanför odlingsgränsen som f. n.förvallas av domänverket bör fortsättningsvis förvaltas av resp.lantbruksnämnd. Jag har samrått med chefen för industridepartementet i dennafråga. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 Till regeringen har redan kommit ell anlal ansökningarom friköp m. m. Utredningen har lämnat ett underiag för bedömning av varjeenskild lägenhet. Det ankommer på regeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, att la ställning till de enskilda ansökningarna. Det ankommer på regeringen att meddela de bestämmelsersom föranleds av vad jag nu har anfört. Enligt min mening bör förevarande anslag ändras tilletl reservationsanslag. För nästa budgetår bör under anslaget anvisas 1,1milj. De arrendeavgifter som inflyter bör liksom f. n.tillföras anslaget och användas för dess ändamål. Jaghemställer att regeringen föreslär atl 1. godkänna de riktlinjer jag harförordat i fråga om avveckling av fjällägenheter m. m., 2. till Stöd tdl innehavare avfjällägenheter m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av IlOOOOO kr. 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag 10005481020000 I 020 000 Frånanslaget bestrids bidrag till avelsföreningar och liknande organisationer.Vidare utgår frän anslaget slöd ål hästaveln. Detta koncentreras i huvudsaktill häslpremiering, hingslhållning och bidrag till vissa andrakvalitelsbefrämjande ålgärder. Beräknadändring 1981/82 1.Bidrag till avelsföreningaroch liknande organisationer Lantbruksstyrelsen Styrelsen föreslär att anslaget tasupp med oförändrat belopp. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Befrämjande av husdjursaveln m.m. /82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 38 Statens hingstdepå oeh stuteri: Uppdragsverksamhet 1980/81Anslag 1000 1981/82Förslag 1000 Slalens hingstdepå och stuteri har till uppgift all främja aveln av varmblodigahästar inom landet genom atl tillhandahålla goda beskällare. Depån slår underöverinseende av lantbruksslyrelsen. Resultatutvecklingen har inte varittillfredsställande. För /80 redovisas etl underskott av 637232kr. Den balanserade förlusten uppgår därmed till . Inkomsterna harfrämst på grund av minskande antal betäckningar inle kunnat uppvägautgiftsökningarna. Likviditeten har under budgetärel ytterligare försämrats. Checkräkningskreditenhöjdes från 1,2 milj. kr. till 3 milj. kr. Per den 30 juni 1980var . av krediten utnyttjad. Styrelsen beräknar alt förlusten för budgetärel 1980/81kommer atl bli , driftsbidragel medräknat. /82beräknas förius-ten lill . och den balanserade föriusten till 3040209kr. 1 lidigare års anslagsframställningar och i skrivelsertill regeringen om höjning av checkräkningskredilen har styrelsen förklaratdepåns allvarliga ekonomiska situation. Styrelsen föreslår för /82 alldriflsbidrag lämnas med 3 milj. kr. och all investeringsbidrag beviljas med200000 kr. En sänkning av den rörliga krediten med 2 milj. kr. lill I milj. kr. bör då kunna ske. Med hänsyn till storleken av den balanserade förlustenvid innevarande budgetår bör under punkten BI3 anvisas 2,2 milj. kr. Jagbedömer det därmed möjligt att sänka den nuvarande rörliga krediten iriksgäldskonloret med 2 milj. kr. lill 1 milj. kr. Del ankommer på regeringenatl besluta i sistnämnda fråga. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer all regeringen föreslår atl lill Statens hingstdepå och sluteri:Uppdragsverksamhet för /82 anvisa etl förslagsanslag av I 000kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 13 39 Bidrag till statens hingstdepå och stuteri Under anslaget anvisas medel för att täcka beräknatunderskott vid statens hingsldepå och sluteri. Med hänvisning lill vad som framförts under anslaget B12 bör anslaget föras upp med , varav . somengångsanvisning för investering i maskiner m. m. Med hänvisning till vad jag har anfört under punkten B12 hemställer jag alt regeringen föreslår atl lill Bidrag lill statens hingsldepå och stuteri / 82 anvisa etl reservationsanslag av . Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling 1979/80Utgift 178379 Reservation 101400 1980/81 Anslag 215000 1981/82Förslag 215 000 Frånanslaget utgår bidrag lill främjande av biskötsel och växtodling. till främjande av biskötsel används tillutbildning av bitillsynsmän saml till bidrag lill . Posten bör tas upp med oförändrat belopp, . lill främjande av växtodling har desenaste åren använts för svartrost- och berberisundersökningar. Posten bör tasupp med oförändrat belopp, . Föredraganden Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer atl regeringen föreslär att lill Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling / 82 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 13 40 1979/80Utgift 1380236 Reservation 1924324 1980/81 Anslag 1200000 1981/82Förslag 1480000 Anslaget används för upplysning, rådgivning ochkonlaktåtgärder på rennäringens område samt för bidrag till konsulenlverksamhet vid . Vidareanvänds anslaget för att främja avsättningen av renkött, för mindreundersökningar av belydelse för renskölseln, för underhäll av vissaanläggningar i renskötselområdet samt till bidrag avseende rennäringenskalaslrofskadeskydd. Anslaget används också lill åtgärder till följd av 1972års svensk-norska renbeteskonvention. Lantbruksstyrelsen Lantbruksslyrelsen föreslår atlanslaget förs upp med I . Styrelsenberäknar medelsbehovel för rådgivningsverksamheten m.m. till . Program för upplysnings- och rådgivningsverksamheten påkort och lång sikt har utarbetats. Huvudinriktningen av verksamheten kommerunder på 1980-talel atl avse produktionsfrågor. Rådgivningenbedrivs företrädesvis genom kursverksamhet och genom utgivning av tidningenRennäringsnytt. Vidare kommer arbelel inom samarbetsorganet för främjande avrenköttels avsättning, Renkötlsfrämjandel, atl fortsätta. För planering av renskötseldriften, betesgången m. m.är uppgifter om betestillgångarna inom samebyarna av grundläggande belydelse.På grund härav är det av värde alt medel slår tillförfogande för mindre undersökningar som kan anses nödvändiga och som inte kanfinansieras på annat sätt. Del kan förväntas att sådana undersökningar kan bliakluella bl.