prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — Det övervägande antalet mål i vilka utmätningsmannen tillstyrkte ochöverexekutor biföll klagan över beslut om utmätning avsåg mål i vilka klaganhade förts av tredje man. Att antalet fall av tillstyrkande av och bifall tillbesvär över beslut om införsel är så ringa i förhållande till antalet sådanabesvärsmål har samband med att utmätningsmannen sedan besvär har anförts oftahar använt sin befogenhet att själv ändra beslutet. Detsamma torde gällaklagan över beslut om utmätning av lön o. d. Av det sagda följer att uppgifternai tabellen inte är exakta. De ger dock en ungefärlig bild i de hänseenden somavses. Vissauppgifter angående självrättelse m. m. avseende \) Utmätning (frånsett utmätning av lön o. d.)' a) antal mål vari rättelse har skett enligt 77 § UL därav p. g. a. att egendomen tillhörde tredje därav av annan anledning b) antal mål vari rättelse harbegärts efter två veckorstidens utgång i fall då förutsättningar i övrigt förelåg för rättelse därav fall dä egendomen tillhörde tredje man därav avannan anledning c) antal mål vari klagan överutmätningsbeslutet har anförts hos överexekutor d) antal mäl av de under c) upptagnavari utmät ningsmannen har tillstyrkt bifall lill klagan i dess helhet därav fall då egendomen tillhörde tredje man därav avannan anledning 2) Utmätningav lön o. d. a) antal beslut om ändring av utmätningsbeslutei enligt 67 a § 3 mom. UL jfrt med 12 § införsellagen därav i enskilda mål därav i allmänna mål b) antal mål vari part har anförtklagan över uimät ningsbeslutet beträffande utmätningsbelopp eller utmätningsfritt belopp utan att först begära ändring hos utmätningsmannen därav enskilda mål därav allmänna mål c) antal till överexekutoröverklagade mål vari klagan har tillstyrkts av utmätningsmannen eller föranlett ändring av utmätningsmannen därav enskilda mål därav allmänna mäl 3) Införsel» a) antal beslut om ändring avinförselbeslutet enligt 12 8 införsellagen därav enskilda mål därav allmänna mål b) antal mål vari part har anförtbesvär över inför selbeslutet beträffande införselbelopp eller för behållsbelopp utan att först begära ändring hos utmätningsmannen därav enskilda mål därav allmänna mål c) antal till överexekutoröverklagade mål vari besvären har tillstyrkts av utmätningsmannen eller föranlett ändring av utmätningsmannen därav enskilda mål därav allmänna mål ' Uppgifterna avser enskilda mål som inkom resp.1974. Uppgifterna avser i fråga omenskilda mål de som inkom resp. 1974 och i fråga om aUmänna mål de mediirsbeteckning 1973 resp. 1974. Beträffande antal beslut om ändring haruppgifter infordrats endast för . Denna tabell grundas påuppgifter som RS'V på begäran av infordrade fränkronofogdemyndigheterna. Uppgifterna under 1 b, 2 b och c samt 3 b och c harlämnats efter en uppskattning av kronofogdemyndigheterna. Den vanligaste anledningen tillsjällvrättelse enligt 77 § UL i annat fall än då utmätt egendom tillhördetredje man har varit att egendomen har befunnits ingå i gäldenärens beneficium.En annan ofta förekommande anledning var att utmätt egendom (i allmänhetfordran elle;r rättighet) i efterhand har befunnits sakna värde. 1980/81:8 Lagrådets yttrande 1055 Närvarande: f. d. , justilierådetBrundin, regeringsrådet och justitierådet Nordenson. Enligt utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avslalsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag tillutsökningsbalk (UB). Därefter har regeringen enligtutdrag av protokoll vid regeringssammanträde på hemställan avstatsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag lilländring i det tidigare förslagel. Förslagen, huvudremissen ochtilläggsremissen, har inför lagrådet föredragits av hovrättsrådet (I, 2, 4, 5, 7-12, 14 och 15 kap.) och hovrättsassessorn (3, 6. 13 och 16-18 kap.l. I anslutning till sin granskning avdessa förslag har lagrådet även granskat ett av regeringen den 28 juni 1979till lagrådet remitterat förslag till handräckningslag, m.m. Över sistnämndaförslag kommer lagrådet all senare avge särskilt yttrande. Därvid kan ändringarkomma att föreslås i de bestämmelser i som är avhängiga av den föreslagnahandräckningslagen. Förslaget lill UB föranleder följande yttrande avlagrådet: Vår gällande utsökningslagstiftningär av gammall datum. Den grundläggande regleringen innefattas iutsökningslagen (UL). som trädde 1879. Till denna ansluter ettflertal fristående författningar. I utsökningsrätten har visserligen vidskilda tillfällen företagits betydelsefulla reformer, men till sina grunddragär UL fortfarande bestående. Ar 1960 fick lagberedningen iuppdrag alt verkställa en fullständig omarbetning av utsökningslagstiftningenoch att föra samman de väsentliga delarna i en balk. 1 betänkande år 1973redovisade beredningen sitt uppdrag. Det förslag lill utsökningsbalk, som harremitterats lill lagrådet, bygger på beredningens förslag. Den föreslagna balken är avsedd altingå lag. Därmed fullföljs det uppställda programmet attenligt traditionen från denna lag föra samman de viktigaste rättsreglerna inomcivilrätten samt straff- och processrätten till systematiskt avgränsade avsnitteller balkar. Lagrådet ansluter sig till tanken alt delta program nu fullföljsgenom att till de gällande balkarna fogas en utsökningsbalk. 1980/81:8 Lagrådets yttrande 1056 Den föreslagna balken avses reglerahela den egentliga utsökningsrätten. 1 balken ges regler för i princip allverkställighet för att utkräva förpliktelse eller vidta säkerhetsåtgärd. Imotsats till UL blir UB härigenom direkt tillämplig i fråga om all denverkslällighet som gäller betalningsskyldighet, dvs. även beträffande böter,skaller, tullar och allmänna avgifter. UB har ingen motsvarighet till denu i 191 och 192 SS UL upptagna reglerna, som innebär att ansökan omhandräckning och vräkning prövas av exekutiv myndighet. Sådana ansökningaravses enligt den föreslagna handräckningslagen skola prövas av domstol,Verkslällighet av utslag enligt den lagen regleras dock i UB. Inte heller innehåller UBmotsvarighet till de bestämmelser i . enligt vilka kvarstad eller annansäkerhetsåtgärd kan beslutas av exekutiv myndighet. Sådana ätgärder avsesframdeles skola undantagslöst beslutas av domstol. Förslag till erforderligabestämmelser i ämnet torde senare komma att läggas fram i samband med förslagtill följdlagstiftning till UB, Verkställighet av beslut om säkerhetsåtgärderskall dock regleras i UB, 1 organisatoriskt hänseende innebärförslaget, att överexekutors uppgifter i utsökningsmål överflyttas påkronofogdemyndigheterna och alt besvär över kronofogdemyndigheIs beslut försdireki i hovrätten, mot vars beslut talan kan fullföljas till högsta domstolen.Förslaget utgår från att överexekutorsinstitutionen helt avskaffas. Mot den angivna allmänna ramen förUB:s omfattning har lagrådet inte någon erinran. Lagrådet ansluter sig alltsåtill uppfattningen att balken bör omfatta även verkslällighet i fråga om böter,skaller, tullar och allmänna avgifter. Detta är motiverat redan av att deutsökningsmål som avser sådan verkställighet utgör merparten eller c:a 80procent () av alla mål hos kronofogdemyndigheterna och är heltdominerande även i fråga om det belopp som skall drivas in. Det skulle, såsomföredragande statsrådet framhåller, uppenbarligen vara föga tillfredsställande,om bestämmelserna i en ny UB blir direki tillämpliga endast på en mindre del avkronofogdemyndigheternas verksamhet. Sedan gammall kan påförda skatteroch allmänna avgifter tvångsvis tas ut av den enskilde, utan all hansbetalningsskyldighet har lastslagits i domstols dom. Själva del beslutvarigenom myndigheten påför skatt eller allmän avgift får med andra ordexiiibilitet. De exekutiva åtgärderna föratt genomföra beslutet kommer vidaretill direkt användning i förfarandet lör uppbörd av skaltefordringar. Deltakommer lill formellt uttryck bl.a. därigenom att lagbestämmelserna omanvändning av exekutiva åtgärder med avseende på beslutade debiteringar ärupptagna i uppbördsförtattning-ar. Med stöd av dessa bestämmelser tillämpas lörde exekutiva åtgärderna en ordning vid "indrivning av skatt" som iviktiga hänseenden avviker från den som enligl UL gäller för enskildafordringar. Verkställighet enligt UB förutsätter att del finns enexekutionstitel av Prop.1980/81:8 Lagrådets yttrande 1057 Till de exekutionstitlar som får läggas lillgrund för verkställighet hänför UB de olika förekommande urkunder varigenom nuavsedda allmänna fordringar regelmässigt fastställs. Härigenom blir - ienlighet med vad som har nämnts - UB direkt tillämplig på exekutionen medavseende på dessa fordringar. En följd härav blir att de exekutiva åtgiirder-nai varje särskilt fall kommer att prövas och genomföras inom ramen lör ettsjälvständigt utsökningsmål enligl balken. varvid det exekutiva förfarandetvisserligen i princip hålls skilt från uppbördsförfarandel men bör samordnasmed detta. I utsökningsmålet får staten - eller i förekommande fall kommunen -ställning som sökande. Den verkställighet som kommer i fråga i målet avsesenligl förslaget liksom i motsvarande fall -följa delvis andraregler än som skall gälla med avseende på enskilda fordringar. Härvid skalltillämpas lagbestämmelser som får karaktären av särregler i förhållande tillbalkens generellt hållna reglering. Detsamma gäller mål om verkställighet avböter. Mål för vilka sådana särregler skall gälla benämns i balken"allmänna mål" lill skillnad från övriga mål som benämns"enskilda mål". Enligt den lagleknik som används iUB förutsätts där upptagna lagbestämmelser vinna tillämpning i såväl allmännasom enskilda mål. Av särskilda paragrafer i balken framgår i vilkenutsträckning avvikande regler skall tillämpas i de allmänna målen. 1 dessaparagrafer förklaras sålunda, att vissa där angivna bestämmelser i balken inteskall gälla i allmänna mål. Vilken särregel som skall träda i stället kan i endel fall utläsas av innehållet i själva undanlagsparagrafen. I andra fall förutsättseller anges i paragrafen, alt någon supplerande regel finns i lagstiftningenvid sidan av balken. Vad som därvid skall träda i stället för balkensbestämmelser framgår inte i alla hänseenden av remissen. Utmärkande för sådana fordringarsom skaller och vissa allmänna avgifter är att betalningsskyldigheten iprincip inträder redan i och med debiteringsbeslulet - således även omdebiteringen eller den till grund för denna liggande taxeringen överklagas.Åtgärder för verkslällighet får också vidtas ulan alt man behöver avvakta altbeslutet vinner laga kraft. Åven i övrigt intar de allmänna fordringarna engynnad ställning i exekutionshänseende. Avsikten torde vara all gällandeprinciper för indrivning och exekution med avseende på dessa fordringar skallsåvitt möjligt behållas. Det hade självfallet varit önskvärt all, då denexekulionsrättsliga regleringen inle har ansetts böra i dess helhet ske i UB,de utelämnade delarna dock nu i samband med den genomgripande reformeringenav vårt exekutionssystem - hade tagits upp till omprövning i belysning av demotsvarande reglerna för enskilda fordringar. Eftersom UB avses gälla även för deallmänna målen, bör innehållet i den särskilda regleringen för dessa målgivelvis i möjligaste mån framgå av själva balken. Främst lagtekniska skäl kandock göra det nödvändigt att särregler undanlagsvis meddelas i lag vid sidan avbalken. Det är därvid - Prop.1980/81:8 Lagrådets yttrande 1058 även enligl lagrådets bedömande - en i och för sig riktigteknik att i själva balken ange vilken eller vilka av dess bestämmelser sominle skall vinna tillämpning i allmänna mål. Med denna teknik är det emellertidi lagstiftningsärendet om balken som ställning skall tas till huruvida ettundantag i varje särskilt fall är motiverat och, ifall en viss särregel därvidbedöms böra gälla, huruvida den bör tas upp i balken eller ej.Remissprotokollet redovisar i anslutning till föreslagna undanlag från balken iallmänhet inte någon närmare analys från dessa synpunkter som kan ijana somunderlag för prövningen i ärendet; den reglering som behövs vid sidan av balkentorde komma att övervägas i samband med alt förslag läggs fram tillföljdlagstiftning lill UB. Vid angivna förhållanden har lagrådet ej kunnatfullt ut bedöma, vare sig om tillräckliga skäl finns för samtliga i UB gjordaundantag - lill ett betydelsefullt sådant återkommer lagrådet vid 3 kap. 22 8 -eller om behov föreligger av ytterligare undantag för de allmänna målens del. .\ven i andra avseenden än som härhar berörts intar de allmänna fordringarna en särställning. Denexekutionssökande parten - staten eller kommun - företräds nämligen här avkronofogdemyndigheten såsom indrivningsmyndighet, vilken i denna egenskap harbeslutande och verkställande befogenheter. 1 de allmänna målen intar alltsåkronofogdemyndigheten en dubbelställning genom ati vara bådepartsrepresentant och exekutiv myndighet, ett förhållande som i andra likartadesammanhang skulle ha inneburit ett uppenbart Jäv. De risker från rättssäkerhetssynpunktsom delta system kan tänkas medföra har påpekats från liera håll underremissbehandlingen. De yppade farhågorna avser väl inte i första hand, attkronofogdemyndigheterna skulle komma all på ett otillbörligt sätt tillgodosedet allmännas intressen på enskilda intressenters bekostnad. Farhågorna harnärmast bottnat i alt misstankar om bristande objektivitet lätt kunde spridasig hos allmänheten. Men detta ar illa nog. Föredragande statsrådet harframhållit, att det enligt hans mening inte finns tillräcklig anledning att isammanhang med genomförandet av UB, ehuru den tilläggerkronofogdemyndigheterna ytteriigare uppgifter i allmänna mål. ta upp frågan omkronofogdemyndigheternas ställning i allmänna mål till omprövning. mening kan man dock inte bortse från att kronofogdemyndighetsdubbelställning i allmänna mål utgör en i systemet inbyggd svaghet, som ärägnad att väcka betänkligheter. Dessa ökar självfallet om och i den mån deallmänna målens dominerande ställning tilltar och det allmännas fordringar iexekutionslagsliftningen ges en mer gynnad ställning än enskilda fordringar.Lagrådet inser väl, att en annan ordning, som förutsätter viltgåendeorganisatoriska förändringar, inte är genomförbar i nuvarande läge. mening år del emellertid av största vikt alt alla de åtgärder vidtassom är möjliga för alt hindra intressekonflikter. Lagrådet pekar ifortsättningen på några situationer där kronofogdemyndighetens funktionerlämpligen bör inskränkas eller överflyttas på domstol. Prop.1980/81:8 Lagrådets yttrande 1059 Tanken att sammanföra reglerna inomden egentliga utsökningsrätten i en balk har i ett betydelsefullt hänseendeinte fullföljts i förslaget. Undantaget avser verkställighet av den särskildasäkerhetsåtgärd, betalningssäkring, som har tillförts skatte- ochavgiftsprocessen och som i princip svarar mol kvarstad inom civil- ochstraffprocessen. Verkställigheten av beslut om betalningssäkring - vilkafattas av länsrätt - ankommer på kronofogdemyndigheterna och skall i principske i samma ordning som gäller för utmätning. 1 tilläggsremissen har berörtsfrågan huruvida inte bestämmelserna om verkställighet och rättsverkan avbetalningssäkring borde - i likhet med motsvarande regler i fråga om kvarstad -ingå i UB. Denna tanke avvisas emellertid på skäl som lagrådet inle anserbärande. Enligt lagrådets mening bör bestämmelserna ha sin plals i UB. vilkenju är avsedd all vara en sammanhållen enhet för i princip alla exekulionsrättsligabestämmelser. Till denna fråga återkommer lagrådet vid behandlingen av 16 kap. Kronofogdemyndigheternasövertagande av överexekutorsgöromålen innebär, att de kvalificerade och oftamer JudicieUt betonade uppgifter som fullgörs av överexekutor fördelas påett stort antal kronofogdemyndigheter. Som framgår av remissyttrandena råderviss tvekan om den föreslagna organisationsändringen. Betänkligheterna gällerfrämst huruvida exekutiv försäljning av fast egendom saml fartyg ochluftfartyg, där ofta särskilt komplicerade frågor möter, bör anförtroskronofogdemyndigheterna. Lagrådet anser för sin del, all del inle möter nägotavgörande hinder mot reformen från rällssäkerhetssynpunkt: lagrådet utgår dåfrån all överexekutors befattning med fördelningstvister, pä sätt lagrådetutvecklar vid behandlingen av 7 kap., flyttas till domstol och inte tillkronofogdemyndighet. Vissa fördelar skulle obestridligen vara förenade med altkoncentrera handläggningen av nämnda försäljningsärenden till ett mindreantal kronofogdemyndigheter, som därmed skulle få slörre förtrogenhet med dem.Från de synpunkter lagrådet har att beakta vill lagrådet dock inte motsätta sigden föreslagna ordningen, enligt vilken alla kronofogdemyndigheter skall hasamma kompetens. Emellertid vill lagrådet betona angelägenheten av att, såsomäven föredragande slalsrådet förutsatt, de svårigheter som kan möta motverkasgenom lämpliga personalorganisatoriska åtgärder. Mot den föreslagna instansordningenför överprövning av beslut i utsökningsmål har lagrådet inte någon erinran. UB är slutresultatet av ettomfattande utrednings- och lagstiftningsarbete. Reformeringen avutsökningsrätten har bedrivits i etapper, och på grundval av delbetänkanden avlagberedningen har en rad viktiga delreformer genomförts under 1960- och1970-talen. Detta gäller bl. a. reglerna om införsel och löneutmälning samtbestämmelserna om exekution i fast Prop.1980/81:8 Lagrådets yttrande 1060 egendom, fartyg och luftfartyg. Uppdelningen avlagstiftningsarbetet har föranletts av olika skäl. Delvis lorde den habetingats av att vissa reformer ansetts särskilt angelägna och delvis har dennödvändiggjorts av reformer på andra rättsområden: del senare ar fallet medreglerna om exekution i fast egendom, fartyg och luftfartyg. Lagstiftningen ide ämnen som omfattas av delreformerna har. i stort sett utan omprövning isak. fogats in som särskilda kapitel i UB. Åven i övriga delar byggerförslaget till UB i sina huvuddrag på samma principer som gällande rätt, 1vissa hänseenden innehåller dock förslaget nyheter av väsentlig betydelse.Beträffande skyddet mot att verkställiiihet sker till förfång för tredje mansrätt innebär sålunda UB en i stora delar ny reglering, och bestämmelserna omverkan av exekutiv försäljning innelat-lar nyskapelser. Åven i fråga om självaförfarandereglerna innehåller UB betydelsefulla nyheter. Utsökningsrätten år - med sin näraanknytning till civilrätten, processrätten och den offentliga rätten - ettomfattande och komplicerat rättsområde. Inom den juridiska litteraturen harexekutionsiätlen ej rönt samma uppmärksamhet som andra centrala rättsområden.Genom det etappvis bedrivna lagstiftningsarbete som har lett fram till detföreliggande förslaget till utsökningsbalk har utsökningsrätten fått en mer ingåendebelysning, Lagmoliven är dock inle på alla punkter så klargörande som önskvärtvore. Överväganden som ligger till grund för föreslagna ändringar i gällanderätt ar ibland ytterst knapphändigt redovisade. Vissa motivuttalanden harkommit att stämma mindre viil överens med andra. De grundlagsfrågor somförslagel aktualiserar har inte närmare analyserats. Allt detta har medfört,att lagrådet måsle undersöka vissa frågor från grunden och därvid utföra arbeteav utredande karaktär, någol som har bidragit till att granskningen i lagrådethar blivit tidsöd:inde. De regler i förslaget somöverensstämmer med bestiimmelser vilka redan har införts genom de olikadelreformerna har lagrådet inte underkastat granskning i vidare mån än somvarit påkallat med hänsyn till deras infogande i balken. På ett par punkterföreslår lagrådet dock. att lagstiftningen omprövas och ändras så att denbringas i bättre överensstämmelse med regelsystemet i UB eller rättsordningen iövrigt. Lagrådet förordar också, att del i lämpligt sammanhangföretas en översyn av vissa bestämmelser i denna del av lagstiftningen. När det gäller det i UB upptagnalagmaterialet i övrigt framställer lagrådet i det följande ätskilligaerinringar. 1 betydande utsträckning avser erinringarna detaljfrågor ellerspörsmål av mindre principiell räckvidd, och lagrådels ändringsförslag rubbarinle regelsystemets grunder, I vissa hänseenden föreslår dock lagrådetväsentliga ändringar i sak. Sålunda förordar lagrådet en omläggning av delregelsystem som har uppställts till skydd mot all en persons egendom las ianspråk för betalning av en annan persons gäld. 1 fråga om den rättsligainnebörden av del exekutiva köpet 1980/81:8 Lagrådets yttrande 1061 anser lagrådet, att man bör anlägga ett delvis annatbetraktelsesätt än det som ligger lill grund för förslaget. Åven beträffande detvångsmedel som skall få användas i verkställighelsförfarandet föreslårlagrådet ändringar som syftar till alt stärka rättssäkerheten. Mot lagverkels allmänna dispositionhar lagrådet ingen anmärkning. Från systematisk synpunkt bör däremot enligllagrådets mening några kapitel omarbetas. Såsom framgär av del redan anfördautgör UB till slor del en kodifiering av gällande rätt. Balkens störstabetydelse lorde ligga i att den systematiserar och till en enhet sammanför detomfattande och på skilda håll upptagna lagmaterialet samt i samband därmedmoderniserar det och fyller ut luckor i lagstiftningen. Genom balken vinnerutsökningslagstiftningen i stadga och klarhet. Lagrådet tillstyrker, attförslaget till UB. efler överarbetning i de av lagrådet angivna hänseendena,läggs lill grund för lagstiftning. Till en av de grundlagsfrågor somförslaget aktualiserar hör spörsmålet vilken slatsrättslig form som krävs förexekutionsrättsliga regler eller med andra ord frågan omnormgivningskompetensen med avseende pä sådana regler. Balken upptar på ätskilliga ställenbestämmelse av innebörd ati i visst hänseende skall gälla vad som ärföreskrivet vid sidan om balken. Dessa hänvisningar har utformats pä olikasätt. Utformningen är emellertid i allmänhet neutral i den meningen att det avhänvisningen inte framgår, om det avsedda undanlaget från eller tillägget tillbalkens regel är avsett att ges i form av lag eller i annan ordning. Enligl vederlagen åsiktinnebär en författningsbestämmelse, som förklarar att i visst fall skall gällavad som särskilt är föreskrivet, att särregleringen skall ges i sammastatsrätlsliga ordning som huvudbestämmelsen. Av allt att döma har ocksåföredragande statsrådet utgått frän denna åsikt vid utformningen av 15 kap. I 83 i förslaget (se huvudremissen s. 669). För förslagets del skulle dettamedföra, att regleringen vid sidan av UB alltid måste ske i form av lag. DeUahar dock uppenbarligen inte varit avsett. 1 regel torde nämligen en hänvisningav detta slag avses innebära, att det vid särregleringen får avgöras om dennaenligt RF mäste ske i Form av lag eller kan genomföras i annan ordning. De stadganden i 8 kap. RF somfördelar normgivningsmakten för där angivna olika ämnesområdena mellan riksdagoch regering eller annan myndighet ger inga särskilda regler som direkt avserutsökningsrätten utan ämnesområdena beskrivs endast i allmänna ordalag. Såmycket torde dock till en början slå klart, all huvuddelen av deexekulionsrättsliga reglerna -som ju förutsätter ingrepp i enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden på grund av kompetensreglerna i 8 kap, lallerinom det s.k. primära lagomrädei. Till viss del går de även in under del s. k.obligatoriska lagområdet, där normgivningsmakten inte kan delegeras avriksdagen. 1980/81:8 Lagrådets yttrande 1062 fräga om en del av de regler som anger förutsättningarnaför verkställighet kan tvekan råda om normgivningskompetensen. Detta gäller päde rättsområden, där den materiella regleringen kan av överlåtaslill regeringen eller kommun eller där regleringen i enlighet med 8 kap. 13 8 2RF direki tillkommer regeringen.