prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Inom huvudproduktionsomrädet Ledning och förbandsverksamhel fortsätter strävandena atl minskakostnaderna för fredsdriften bl.a. genom en omfattanderationaliseringsverksamhel. Förberedelserna för atl gå över lill en nybefälsordning (NBO) fortsätter. Omorganisationen med anledning av beslutet omförsvarsmaktens centrala ledning m. m. 1977/78:63, FöU 1977/78:9, rskr1977/78: 174) förbereds och påbörjas. Inom huvudproduktionsområdet Materielanskaffning beställs för armén pansarvärnsrobotsyslemelTOW och ny ammunition med bättre verkan till stridsvagnar ochpansarvärnspjäser. Renoveringen av stridsvagnarna 102 och 103 påbörjas. Demedeltunga helikoptrarna genomgår en genomgripande renovering. För marinenfortsätter anskaffningarna av lunga kustartilleribalterier (),sjömålsrobotar och tunga rörliga batterier. För flygvapnet kompletteras beställningarnaav utrustning och reservdelar till de olika versionerna av flygplan 37. Dentredje delserien av flygplan JA 37 beställs. En ny lätt helikopter anskaffas. Inom huvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar iståndsältsbefästningar och kaserner för sammanlagt 191,2 milj. kr. Härav avses 55,7milj.kr. Investeringarna i mark, byggnader ochanläggningar beräknas till sammanlagt609 milj. kr. Belräffande huvudproduktionsområdet Forskning och utveckling fortsätter inom armén studierna av framtidapansarvärns-, luftvärns-och sambandssystem samt slridsfordon. Vapen ochammunition för truppförsök med elt nytt eldhandvapen beställs. Inom marinenpåbörjas konstruktionen av ubåtar typ A 17. Inom flygvapnets område fortsätterutvecklingsarbetet för slridslednings- och luftbevakningsförband. För attackförbandenfortsätter motmedelsutvecklingen. Visst utvecklingsarbete för att ersättaViggensystemet med system JAS påbörjas. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om verksamheten inomdet militära försvaret under /81. 2 1980/81. Nr 100 Bil. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 18 4.3 Det militära försvarets fortsattautveckling 1 det följande sammanfattar jag förstöverbefälhavarens programplan för delmilitära försvaret. Därefter redovisar jag mina ställningstaganden tilldet militära försvarets fortsatta utveckling. Överbefälhavarens programplan för perioden1981/82-1985/86 (ÖB 8186) är densista som grundar sig pä försvarsbeslut. Programplanens fyra sista budgetår faller inom nästaförsvarsbeslulsperiod. Överbefälhavarenhar lämnat underlag till försvarsbeslut i sin perspek-livplan, ÖB 80, vilken omfatlar tiden1982/83-1991/92. Med hänsyn lill detta har programplanen utformats såatt det skall finnas handlingsfrihet att inrikta verksamheten enligtden handlingsväg som då blir aktuell.Överbefälhavaren understryker atl programplanen inle får ses som en handlingsväg inom ramen förperspektivplaneringen. Planens viktigaste syfte är i stället atl utgöra grundför anslagsframställningarna för det sista budgetåret i nuvarandeförsvarsbeslut, 1981/82. Överbefälhavaren anför alt utvecklingen försvarsbeslutlett lill att den inriktning av krigsorganisationen som förutsattes i försvarsbeslutet inte har kunnatförverkligas. Behovel av omplaneringhar varit stort /781979/80. Den begränsade tillgången på betalningsmedel har lett tillreduceringar inom områden där ekonomiskaresurser snabbt har kunnat frigöras. Därvid har främst repetitionsutbildningensamt anskaffningen och utvecklingen av materiel drabbats. Repelitionsutbildningenhar minskats meddrygt i förhållande till 1977års planering. Enligl överbefälhavarenhar en del slörre materielobjekt fält ulgå i förhållande lill tidigare planering.Dessa är bl. a. pansariuftvärn (RB70), minjaklfartyg, fasta lätta kustartilleribatterier () saml flygplan A 20.Dessulom har anskaffningen av den lunga minskatsväsentligt och uppskjutils. Efter hand som den uteblivna eller minskadeanskaffningen av viklig materiel får genomslag i krigsorganisationen blir vårastridskrafter såväl kvalitativt somkvantitativt svagare i förhållande tillomvärlden än vad som förutsattes i försvarsbeslutet. Överbefälhavaren anför bl. a. atl den ofrånkomligaminskningen av flygstridskrafternassamlade effekt under 1980-lalel kommer atl försämra våra möjligheter alt inledningsvis ge fid och skapaskydd för mobilisering och utgångsgruppering.Flygstridskrafternas minskade verkan och den samtidiga försvagningen av sjö- ochkustartilleristridskrafterna innebär att våra Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 19 möjligheterall reducera och fördröja en angripares tillförsel av stridskrafter sjövägenförsämras. Därigenom kan en angripare snabbare föra fram överlägsna styrkor förfortsatta operationer på svensk mark. Försvagningen i pansar- ochpansarvärnsfunktionerna reducerar våra möjligheter att möta och bekämpa enangripares mekaniserade förband, särskilt i öppen tertäng. Våra möjligheler attmed flyg understödja markslriden försämras. Mot denna bakgrund redovisade överbefälhavaren i sinföregående programplan (ÖB 80-85) ett behov av att öka utgiftsramarna för attavhjälpa de brister som skulle medföra de allvarligaste konsekvenserna pä kortsikt. Enligt ÖB 81-86 kvarstår alltjämt detta behov. 1 avvaktan pä regeringensställningstaganden till eventuella besparingar under /82 och påett nytt försvarsbeslut har överbefälhavaren emellertid avstått från attupprepa sina yrkanden om en ökning av utgiftsramen för / 82. Deekonomiska förutsättningarna för detta budgetär bedöms av överbefälhavaren somgynnsammare än inför tidigare budgetår . a. på att priskompensationen enligt nettoprisindex har gettförsvaret större kompensation än vad som svarar mot pris- och löneutvecklingenunder /80. Grunderna för det militära försvarets utveckling, som fastställdes genom 1977 årsförsvarsbeslut, ligger fast. Mot denna bakgrund konstaterar överbefälhavaren altförsvarsmakten bör kunna utnyttjas med olika syften i fred. neutralitet ochkrig som ell av medlen för vårt lands säkerhetspolitik. Invasionsförsvaret är den uppgift som bestämmerförsvarsmaktens storlek och som skall vara grunden för våra förberedelser ifred. Med utgångspunkt i detta skapas enligt överbefälhavaren de övrigaförutsättningar som krävs för att vi i andra lägen skall kunna slå utanför enväpnad konflikt och för att vi skall kunna uppfylla våra förpliktelser som ettneutralt land. 1 händelse av ett angrepp mot värt land skall vårsträvan vara att i det längsta hindra angriparen all få fast fot på svensk marksaml alt utnyUja vårt land eller delar av del för sina syften. Utvecklingeninom andra krigsmakter i vär närhet samt den beskrivna utvecklingen avvärt eget försvar försvarsbeslut bedöms av överbefälhavaren ledatill atl en angripares möjligheler att få fast fot på svensk mark och att nåsina operationsmål ökar. För att ett överraskande angrepp inte skall framstå som fördelaktigt behövervi ha snabbi tillgängliga förband, en hög mobiliseringsberedskap och förmågaall genomföra försvaret under pågående mobilisering. Planeringsramen har fördelats på huvudprogram m.m.enligt vad som framgår av följande labell (milj. : prisläge , löneläge 1980). Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 20 m. m. ledning m. m. m. m. Alt upprätlhålla och vidareutveckla krigsorganisationens styrka är detcenirala i försvarsmaktens verksamhet. Överbefälhavaren har därför strävatefter atl avdela största möjliga del av planeringsramen till utbildning ochmaterielanskaffning för krigsorganisationen. 1 förhållande till ÖB 80-85 har sålunda ell snabbareinförande av systemet med modifierad repetitionsutbildning inplanerats. /82 har repelilionsutbildmingen i huvudsak kunnat inplaneras ien omfattning som motsvarar del modifierade systemet. 1 ÖB 81-86 har vidare av operativa skäl åtgärderpåbörjats för all förstärka insats- och mobiliseringsberedskapen. För inriktningen av avvägningsprogrammengäller enligt överbefälhavaren följande. Markstridsförbanden behålls i huvudsak i nuvarandeomfattning. Generellt prioriteras eldkraften i form av främst pansarvärnsvapensamt vapen för indirekt eld. Möjlighelerna att förflytta de viktigasteförbanden skall så långt möjligt säkerställas. Ett nytt rörligt kustartilleriskall tillföras. Brigader och rörligt kustartilleri prioriteras. Övervattensstridsförbanden skall kunna verka ifiottiljförband. Etl sjö-robotsystem med medellång räckvidd skall anskaffas.Helikoptrar med särskild utrustning skall kunna upptäcka och bekämpa ubåtar.God tillgång på sjöminor liksom modernisering av dessa eftersträvas. Förutläggning av minor skall särskilda minfartyg, övriga slamfartyg, helikoptraroch civila fartyg användas. Minröjningsfunktionen skall sä långl möjligtvidmakthållas. Anskaffning av elt sjörobotsystem med medellång räckvidd prioriteras. Fjärrslridsförbanden skall omfatta bl. a. altackflygför bekämpning av såväl sjö- som markmål. Atlackflyget skall också kunna lösa uppgifterinom luftförsvaret. 1 tjärrstridsförbanden skall även ingå ubåtsförband. Ettnytt ubåtssystem skall utvecklas och anskaffas. 1 luftförsvarsförbanden skall ombeväpning avjaklförbanden lill flygplan JA 37 påbörjas. Balans skall upprätthållas mellanflygande förband, bas-, luftbevaknings- och slridsledningsförband. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 21 skalli huvudsak upprätthållas. En del av förbanden ges ökad effekt genom atl luftvärnsrobot 70 tillförs och genom atlluftvärnsrobolsystem 67 moderniseras.Under perioden förbereds anskaffning av ett luftvärnsrobolsystem medmörker- eller allväderskapacitet. De organisatoriska huvudprogrammen bör enligt överbefälhavaren ges följandeinriktning. Inom huvudprogrammet Armé förbandprioriteras infanteribrigader typ 77,nortlandsbrigader och pansarbrigader. De prioriterade förbandens pansarvärnsförmåga och förmåga tillstrid i mörker förbättras. Deras rörlighet ökas. Handlingsfriheten all organisera en tolfte infanteribrigad 77 behålls. Malerieleninom övriga infanteribrigaderförnyas i myckel begränsad omfattning. För all lillgodose kravet på rörlighetorganiseras fristående Iransporlförband. moderniseras och anpassas lillorganisationsstrukturen hos infanteribrigad 77. Brigaderna tillförs bl. a. nyabandvagnar. Fyra pansarbrigader, pansarförbanden i övreNorrland och pansarförbanden påGolland behålls. Handlingsfriheten när del gäller en framlidapansarorganisationen inom östra bevaras. Nuvarande organisation behålls t. o. m. /83 medmöjlighet att organisera en femte mekaniserad brigad eller pansarbrigad istället för en tolfte infanteri-brigad77. Inom ramen för den befintliga organisationen genomförs begränsade försök med mekaniserade förband.Organisationen för transport av stridsvagnarkompletteras för all tillgodose kravet på ökad rörlighet. Förbandmed tunga pansarvärnsrobotar (TOW) organiseras. Nuvarande luflvärnsbataljoner medcenlralinslrumentering 760 behälls. Organiserandet av luftvärnsbataljoner medrobot 70 slutförs. Luftvärnsförbandmed robot 67 moderniseras till luftvärnsbataljoner med robot 77. Övriga bataljoner omorganiseras tillfristående kompanier. Den nyaunderhållsorganisationen baseras på en utökad samordning med samhällets civila resurser. Nuvarande lokalförsvarsförband behålls i huvudsak.Ledningskapaciteten förstärks. Hemvärnet utvecklas i enlighet med tidigareplaner. Dess vapenutrustning förbättras. Inom huvudprogrammet Marinförband inriklas planeringen mol två ytattackflottiljeroch en fristående torpedbåtsdivision. Flottiljerna beväpnas med sjörobolar. Studier bedrivs för altklariägga ytattackförbandens sammansättningoch ledning när jagarna och går ur organisationen. Sjörobolbeväpnade patrullbåtsförband organiserasoch ett tredje minfartyg anskaffas. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 22 Minröjningsförbanden minskas med fyra flottiljer.Pågående studier för att klarlägga minröjningsorganisationens framtidautformning fullföljs. Ubålsförbanden kommerefter nödvändiga föriängningar av livstiden ochpåbörjad anskaffning av ubåtar av typ A 17 att innehålla tolv ubåtar. Moderniseringen av en del av kustartillerietsfasta spärrförband med nya tunga tornbatterier fortsätter och avslutasplanenligt. Modernisering av två tunga rörliga kustartilleribataljonerpåbörjas. Den lednings-, bas- ochunderhällsorganisalionen saml den marinakustbevakningsorganisalienen ses över. Flottans basorganisation anpassas till sjöstridskrafternas förändrade krigsorganisation. Dess rörlighet ökas.Sjukvårdstjänsten förbättras, bl. a. genom att sjuktransporlfartyg organiseras. 1 förhållande till ÖB 80-85tillförs en vedettbåtsdivision. Inom huvudprogrammet Flygvapenförband fortsätter ombeväp-ningen till åtta jaktflygdivisioner medflygplan JA 37. Tre tillfyra divisioner med flygplan J 35 F behålls till mitten av . Antalet divisioner med medeltunga attackflygplanär oförändrat fem och en halv . Fem divisioner medlätta attackflygplan behålls . Antalet spaningsflygdivisioner är oförändrat sexunder programplaneperioden.Spaningsförbandens skyddsförmåga förbättras. Antalet flygbasbataljoner minskas. Bataljonernaanpassas successivt till en framtida stridsmiljös krav. Antalet sektorer och sektorstaber minskas till fyra. Radarkompanier av typ PS-860 förluflbevakning och stridsledning på hög höjd tillförs successivtkrigsorganisationen. 1 förhållande till ÖB 80-85 har alternativ med flygplan SK 2 m. fl. Omsättningen av Viggensystemet har inriktats motanskaffning av ett inhemskt eller utländskt gemensamt flygplanssystem för jakt,attack och spaning. Del avomsättningen av transportflygplan har lagts tidigare. Inom huvudprogrammet Operativledning m.m. behålls sex militärområdesstabermed tillhörande materiel- och verkstadsförvaltningar. Den cenirala och högre regionala ledningen skallutvecklas mot mindre och effektivarestaber. Försök rned datorstöd för ledningen genomförs. Överbefälhavarens planering för krigsorganisationensviktigaste förband framgår av följande sammanställning. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 23 Infanteribrigader (IB 77) Infanteribrigader (IB 66) Fältförband i övrigt (bataljoner) Lokalförsvarskompanier (motsvarande) Torpedbåtsdivisioner (självständiga) Minfarlyg (stam) Kuslartilleriförband (bataljoner eller 'Antal och typ av förband beror pä den framtida inriktningen mot en tolfteinfanteribrigad 77 eller mekaniserade förband. Del slutliga antalet ärberoende av pågående utredningar. Beträffande värnpliklsutbildningenhänvisar överbefälhavaren till denutvärdering av ulbildningen som i särskild ordning har redovisats för regeringen. Utredningens slutsatser ligger till grund för de förslag till åtgärder som harframförts i ÖB 80. Överbefälhavaren erinrar om atl i utvärderingenbl. a. har framhållits att grundutbildningslidernai nuvarande utbildningssystem är så korta atl allvarliga brister föreligger i förhållande till de reducerade utbildningsmålen från är 1972. Mol bakgrund av detta konstateraröverbefälhavaren att en utökning av grundulbildningstiden är motiverad. Det ärhärvid mest väsentligt atl gevärnpliktiga inom armén som utbildas till plutonchefer och ställföreträdandeplutonchefer (motsvarande) 15 månaders utbildning. Överbefälhavaren anser också atl kraven påeffektivitet och realism måste skärpasså alt ulbildningen och krigsförbanden blir effektivare. Överbefälhavarens inriktning av fredsorganisationens utvecklingutgår från fattade riksdagsbeslut. Beslutadeåtgärder har inplanerals. framtida inriktning i olikahandlingsvägar har redovisats i ÖB80. Gemensamt för alla handlingsvägar är att kostnaderna för fredsdriften måste minskas. Kostnadssänkningarinom detta område är en förutsättning för den utveckling inom försvarsmaktensom har planerats i ÖB 80. Det ärväsentligl alt byggandet inskränks tilldess atl den fredsor-ganisatoriskautvecklingen har lagts fast. Delta måsle ske . I samband med den utveckling som ärnödvändig inom fredsor-ganisalionenframstår försvarets forskningsanstalts flyttning till Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 24 ocharméns tekniska skolas flyttning tillÖstersund som än mer irrationella . Överbefälhavaren yrkar därföråler att dessa flyttningar inte genomförs. Inriktningen bör enligt överbefälhavaren vara att finnaden lägsta kostnadsnivå som ger erforderlig mobiliseringsberedskap samltillräckligt slöd för försvarsmaktens verksamhet i krig. Del är samtidigtnödvändigt att uppmärksamma den anställda personalens arbetsmiljö ochutvecklingsmöjligheter. Situationen inom försvarsmakten bör i dessa avseendeninte vara sämre än i samhället i övrigt. Planeringen för stabernas och förbandens utvecklingframgår av följande tabell. Förband/enheter Antal enheter Anm. 1980/81 1985/86 Försvarsstaben och för- 4 4 svarsgrensstaberna De centrala produktions- och 8 8 fackmyndigheterna De gemensamma skolorna 6 5 Försvarels gymnasie- förvaltningar militärkommandoslab De lägre regionala staberna (i regel med anknutnautbildningsförband) Utbildningsförbandmed egna anläggningar Skolor med egna anläggningar skola läggs ned 1982. 3 sektorflottilj-staber utgår. Lv 5 och avvecklas, A 7/Lv 2 och Lv 4 flytlas. ' Beroende av ställningstagande tillfredsorganisationen pä . Beslutade och planerade förändringar medför atlförsvarsmakten lämnar sex fredsanläggningar. Orterna (, Lv 5), (med försvarsområdesstab,S 1/Fo 47/48, samt arméns kompaniofficersskola, AKS), (Västmanlandsflygflottilj, F I), Kariskrona (Gräsvik) och (Skånskaluftvärnsregementet, Lv 4) berörs av organisalionsminskningen. De tre försvarsgrensslaberna kommer alt omorganiserasunder /82, vilket medför att personalen minskar. För arméns del planeras att omlokalisera arménslekniska skola (ATS) från lill , S I från lillEnköping och Lv 4 från till . Därutöver samlokaliseras förband iSkövde och i . Lv 5 i avvecklas. Inom marinen slås öriogsbas (),Göteborgs kustartilleriförsvar med försvarsområdesstab (GbK/Fo 32) samtÄlvsborgs kuslar-tilleriregemente (KA 4) samman till en myndighet i . Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 25 anläggningi avvecklas och verksamheten vid Sydkustens örlogsbas () ochKarlskrona örlogsskolor (KÖS) samordnas ytteriigare. Inom flygvapnet avvecklas F I iVästerås. Inom huvudprogrammet Operativ ledning m.m.omorganiseras försvarsstaben, militäromrädesstaberna,mililäromrädesförvaltningarna samt Gollands militärkommando. Personalläget inom krigsorganisationen motiverar enligt överbefälhavaren fortsatta åtgärder för alt ökarekryteringen av reservofficerare och värnpliktigt befäl för arméns behov. Avgången av personal i ledandeflygljänstbefatlningar till civilaflygbolag medför allvarliga problemför flygvapnet. Överbefälhavaren anser atl del är angelägel att en civilpilolutbildning kommer lill stånd. Med nämnda undantag råder enligl överbefälhavareni huvudsak balans mellan behov av ochtillgång till personal förkrigsorganisationen . är personalläget starkt varierande inom de olika delarna av försvarsmakten. Inom armén ochmarinen råder på vissa håll brist påutbildningsbefäl, medan flygvapnet främst har problem inom flygteknikerområdet. Försvarets långsiktiga behov av anställd personalhar redovisats för regeringen inovember 1979. Överbefälhavaren har aviserat vissa åtgärder för alt möta enogynnsam åldersfördelning i slutet av 1980- talet. En sådan åtgärd kan vara attstimulera till förtidsavgång inomsådana personalkategorier där delfinns övertalighel eller där sådan kan väntas uppslå. Antalet anställda (personår) i fredsorganisalionenhar minskat med ca5400 eller . Som en följd av inplanerade förändringar i krigs- och fredsorganisationen och sänktambitionsnivå i övrigt planeras personalenminska med ytterligare ca fram . Totalt innebär detta engenomförd och planerad minskning av antalet anställdamed eller med i genomsnitt 1,. Ytterligare personalminskningar torde bli aktuellai samband med den lotala översyn avförsvarsmaktens fredsorganisation som genomförs under budgetärel1980/81. försvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU1976/77: 13, rskr 1976/ 77: 311) avser perioden /78-1981/82. Nästaförsvarsbeslut skall fattas och avse perioden /83-1986/87. Överbefälhavaren har redovisat denandra delen av sin perspektivplan för del militära försvaret (ÖB 80). Planenomfattar överbefälhavarens förslagtill handlingsvägar för perioden /83-1991/92 på olika ekonomiska nivåer. Den har överlämnats till försvarskommitté. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 26 Överbefälhavarenhar redovisat programplan för det militära försvaret (ÖB 81-86). Han framhåller atl del viktigaste syftetmed programplanen är alt ge en grund för arbetet med anslagsframställningarna för /82. Han framhåller vidare altplanen - som i fråga om inriktningoch femårig planeringsram utgår års försvarsbeslut -inte kan ses som elt förslag lill handlingsväg inom ramen för perspektivplaneringen. Jag delar överbefälhavarens uppfattning omprogramplanen. Jag finner därför inteskäl atl ta mera detaljerad ställning till planeringen än vad som behövsför beslut om verksamhet, anslagsbelopp och bemyndiganden under anslagen /82. Mina ställningstaganden redovisas i det följande. Jag redovisade (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 57-58) den ekonomiska situationen inom det militära försvaretså som den då kunde bedömas. Jaganförde därvid bl. a. att den planering som låg till grund försvarsbeslut inte helt kunde genomföras inom den ekonomiska ram som angavs ibeslutet och att repelitionsutbildningenoch materielanskaffningen hade drabbats särskilt hårt. Överbefälhavaren har i programplanen redovisatden ekonomiska situationen sä som han bedömer den . Bedömningensvarar i stort sett mot den som gjordes förett år sedan. Den dämpade löneutvecklingen i förhållande lill den allmännaprisutvecklingen har medfört alt överbefälhavaren har kunnat planera in en vissförstärkning av repelitionsutbildningen och materielanskaffningen /82. För egen del bedömer jag alt löneutvecklingen kommer att vara något mera dämpad i förhållande lill den allmänna prisutvecklingen än vad överbefälhavaren har förutsatt vid sin beräkning avanslagsbeloppen. Därigenom har jag iviss utsträckning kunnat föra över medel till de verksamhetsområden där de största behoven finns. Jagåterkommer till detta i del följande. Jag går därmed över till atl behandla krigsorganisationens utveckling. För armé förbanden innebär planeringen bl. a. följande. Infanteribrigadernaav typ 77, norrlandsbrigaderna och pansarbrigaderna prioriteras. Deras pansarvärnsförmåga, rörlighet och förmåga tillstrid i mörker förbättras. Elva infanteribrigader av typ 77 organiseras.Handlingsfriheten att kunnaorganisera en tolfte infanteribrigad av typ 77 behålls. Övriga infanteribrigadersmateriel förnyas i mycket begränsad omfattning. För att tillgodose kravet på röriighet organiseras frislåendeiransporlförband. Särskilda transportkompanier med lerrängbilar organiseras förtransport av främst infanteribrigaderna av typ 77. Cykeltransportorganisalionenändras och minskas. moderniseras och anpassas till organisationsstruk- 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 27 turenhos infanteribrigaderna av typ 77. Brigaderna tillförs bl. a. nya bandvagnar. Fyra pansarbrigader, pansarförbanden i övre Norrlandoch pansarförbanden på behålls. Handlingsfriheten bevaras när detgäller den framtida pansarorganisalionen i östra . behålls t.o.m. /83 med möjlighet atl organisera enfemte pansarbrigad eller en mekaniserad brigad i stället för en tolfte infanteribrigadav typ 77. Inom ramen för den organisation som finns genomförs begränsadeförsök med mekaniserade förband. Organisationen för stridsvagnslransporterkompletteras för atl tillgodose kravet på ökad rörlighet. Förbandmed tunga pansarvärnsrobotar (TOW) organiseras. Förmarinförbanden innebär planeringenbl.a. Ytattackflotliljerna beväpnas med sjörobolar. Studierbedrivs för alt klarlägga ytattackförbandens sammansättning och ledning närjagarna och går ur organisationen. Patrullbåtsförbandbeväpnade med sjörobotar organiseras. Minröjningsförbanden minskas med fyra flottiljer. Depågående studierna för atl klarlägga minröjningsfunklionens framlidautformning fullföljs. Ubålsförbanden omfattar tolv ubåtar. Livstiden hosnågra ubåtar av typ förlängs och anskaffningen av ubåtar av typ A 17påbörjas.