prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Det är en strävan frånsocialstyrelsens sida att den försvarsmedicinska tjänstgöringen för läkareskall fullgöras inom sådana discipliner där läkaren kan komma att verka underberedskap och krig. Den beräknas omfalta ca 80 Ijänstgöringsmånader. Styrelsen är utbildningsmyndighettör vapenfria Ijänsteplikliga inom hälso- och sjukvårdsområdet. har atl själv svara för kostnaderna för föreläsararvoden,kursmaterial m. m. för denna utbildning, medan svararför kostnaderna för ekonomiska och sociala förmåner. Totalt beräknas ca 360vapenfria ijänsteplikliga få utbildning under /82. För räkningutbildar Svenska röda korset samariter för placering inom den civilakrigssjukvården, i första hand hemsjukvården. Bidraget innebär att 500samariter kan grundutbildas och lika många repetitionsulbildas. Bidraget lill innebär alt ca 400 personer kan grundutbildas och 300repetitionsulbildas. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 173 Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget lill . Härvid har vissa lönemedel överförts till anslaget E 1. Socialstyrelsen.Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Utbildning av personal för hälso- och sjukvårdi krig m. m. för /82 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare 1979/80 Utgift 15 025 000 1980/81 Anslag 15 025 000 1981/82 Förslag 15 025 000 Från anslaget utgår ersättning till landstingskommunerna och enliglöverenskommelse mellan staten och dessa kommuner om deras överlagande avslalens ansvar för provinsialläkarnas pensionering (prop. 1972:50, SoU 1972:17,rskr 1972:169). Överenskommelsen innebär alt berörda sjukvårdshuvudmänlar över ansvaret för provinsialläkarnas pensionering utom för vissaprovinsialläkare som fått behålla pensionsrätt enligt statens allmännapensionsreglemente. Slaten ersätter huvudmännen för deras åtaganden genomutbetalning av dels etl engångsbelopp motsvarande pensionsskulderna, delsårliga bidrag. Engångsbeloppethar fastställts till . per och skall fördelas på19 annuiteter, som skall erläggas fr. o. m. . och följande år har parterna enats om allde årliga bidragen lill landstingskommunerna och skall ulgå med8 milj. kr. intill dess slutlig avlösning sker av slalens kostnadsansvar förifrågavarande provinsialläkares pensionering. Styrelsen beräknar medelsbehovet för /82lill . I överensstämmelse med förslagberäknar jag anslagsbehovet lill . Jag hemställer att regeringenföreslår atl fill Bidrag till pensioner för vissaprovinsialläkare för /82 anvisa ell förslagsanslag av 15 025 000kr. 1980/81:100 Bilaga 8 174 I. Ungdomsvård m. m. har antagit en nysocialvårdslagsliflning som träder i kraft . Nuvarande barnavårdslag, nykterhetsvårdslag ochsocialhjälpslag samt barnomsorgslagersätts av en socialtjänstlag (1980:620), som är gemensam för hela vårdområdet. Socialtjänstlagen har karaktären av målinriktadramlag. Till de individuellt inriktade insatserna inomsocialtjänsten hör omsorgen om barnoch ungdom, äldre och människor med handikapp samt stöd och vård,ekonomisk hjälp och annat bistånd åt familjer och enskilda som behöver del. Av central betydelse är bestämmelsenom den enskildes rätt lill biståndför sin försörjning och sin livsföring i övrigt, om hans behov inle kantillgodoses på annal sätt. Till omsorgerna om barn och ungdom hör förskole-och fritidshemsverksamhel. ges eltsärskilt ansvar alt verka för attbarn och ungdom vaxet upp under trygga och goda förhållanden. Barn och ungdomsom riskerar alt utvecklas ogynnsamt skall få del skydd och del stöd som de behöver. Om hänsynen fill den ungesbästa motiverar det skall socialnämndensörja för att den unge får vård och fostran utanför det egna hemmet. För människor - unga eller vuxna - som behövervårdas eller bo i annal hem än delegna skall det finnas familjehem och hem för vård eller boende. Med familjehemavses sådana enskilda hem, i vilka socialnämnden beslutar att placera ett barn eller en vuxen. Hem för vårdeller boende blir del sammanfattandebegreppet för institutioner. Det innesluter nuvarande barn- och ungdomshem,ungdomsvårdsskolor, nykterhetsvårdsanstaller, inackorderingshem föralkohol- och narkotikamissbrukare m. m. I lagen ges särskilda regler lill skydd förunderåriga. De ersätter framför allt de nuvarande reglerna om fosterbarnsvård ibarnavårdslagen. Åldersgränsen höjs från 16 till bl. a. när det gäller krav på socialnämndens medgivande till alt barn får las emot för vård och fostran i hemsom inte tillhör någon av hans föräldrar eller någon annan som harvårdnaden om honom. När del gäller vård utan samtycke av barn ochungdom kompletteras socialtjänstlagen av en lag (1980:621) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU).Vård med slöd av LVU skall beredas den som är , om brister iomsorgen om den unge eller hans eget beteende medför risker för hans hälsa eller utveckling. För den som behövervård på grund av sitt beteende kanvård med stöd av lagen beslutas tills dess den unge fyller . Vård med stöd av LVU beslutas av länsrätten efteransökan av socialnämnden. En parlamentarisk beredning har tillsalts (S1980:07) med uppgift atl göra enöversyn av reglerna om vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- Prop.1980/81:100 Bilaga 8 175 ochsjukvårdslagsfiflningen m. m. Enligt direktiven skall beredningen i huvudsakarbeta med frågan om vårdlvång mot vuxna missbrukare men även anslutande reglerför vård av unga och för vård av annan karaktär än missbruksvård bör ingå iberedningens uppgifter. De delar av socialtjänsllagstiflningen som är avseddaatt utgöra elt grundläggande skydd för barn och ungdomar i risksituafioner,främst lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, blir därmed föremålför ytterligare överväganden. Regeringen har - efter bemyndigande -godkänt den överenskommelse som har träffats med landstingsförbundet om ett ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskoloroch nyklerhetsvärdsanstaiter m. m. Enligt överenskommelsen skall berördakommuner och landstingskommuner la över delshuvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna och nyklerhetsvårdsanstalterna,dels de rättigheter och åtaganden som staten har i fråga om Margrelelunds ochRåby yrkesskolor, erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstaller samtinackorderingshem och behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Överenskommelsen innebär atl kommuner ochlandstingskommuner gemensamt skall svara för atl behovet av hem för vård ellerboende inom blir tillgodosett. Kommuner och landstingskommunerskall i samverkan upprätta en vårdplan för insfitutionsvården inom länet. Planeringen- som bl. a. gäller vård av barn och ungdom och vård av alkohol- ochnarkotikamissbrukare - förutsätts vara avslutad före den 1 oktober 1981.Parterna är överens om att före träffa en överenskommelse omutformningen av statsbidraget fill verksamheten. Syfiet med huvudmannaskapsförändringen är atl skapaförutsättningar för en bättre fungerande vårdkedja inom såväl ungdomsvården sommissbruksvården. De anställda vid insfitution som tas över av en kommuneller landstingskommun skall enligl överenskommelsen erbjudas anställning hosden nya huvudmannen fr. o. m. . Jag har tillsatt enberedningsgrupp med företrädare för staten, den kommunala/landsfingskommunalasektorn, nykterhetsvårdens anslaltsförbund och berörda personalorganisa-fionerför alt kartlägga och samordna frågor av gemensamt intresse rörande löne- ochanställningsvillkor som har samband med det ändrade huvudmannaskapet. För att genomföra fortbildningsinsatser för socialpersonal med anledning av socialtjänslreformen har en styrgrupp tillsatts undersocialdepartementets ledning. I gruppen ingår representanter försocialdepartementet, , kommunförbunden, de fackligahuvudorganisationerna och . Styrgruppen lederplaneringen av fortbildningsinsatserna och informationen till allmänheten. svararför sekretariatsfunktionen och har fått i uppdrag alt svara för de ceniralainsatserna. Prop.1980/81:100 Bilaga 8 176 Fortbildningen kring socialtjänstreformen skallgenomföras i två faser. En brett upplagd basinformation skall nå många olikagrupper av personal och förtroendevalda både inom och ulom socialvården. Förmera ingående studier kring reformen planeras en fördjupningsutbildning. Dennautbildning syftar fill att stimulera utvecklingen av socialvården i denriktning som reformen anger, ge kunskaper om försök, projekt och annatutvecklingsarbete saml ge fillfälle alt utveckla samarbete inom socialvårdenoch mellan socialvården och andra verksamheter. Inför arbelel med socialtjänstreformen har enförsöksverksamhet bedrivits i Krisfianstads och . Den del sombekostas med särskilda statliga medel slutfördes . För allvissa delar av försöken skall kunna fortsätta - inom ramen för de reguljäramedel som institutionsvården förfogar över - liar regeringen medgivit fortsalldispens från vissa bestämmelser i sociallagsliftningen. Fritidsverksamhet för barn och ungdomar är en angelägenuppgift när det gäller atl förebygga olika sociala problem. harsedan år 1971 i samråd med bl. a. , slalens ungdomsråd ochSvenska kommunförbundet bedrivit försöksverksamhet med fritidsakliviteter förbarn och ungdom, företrädesvis i åldern . Bidrag har lämnats frånallmänna arvsfonden lill elt stort antal projekt inom denna försöksverksam-heldär föreningar m. fl. har fått möjlighet all pröva nya former avfritidsaktiviteter och att i övrigt utveckla sin verksamhet samt nå ut till nyagrupper av ungdomar. har diskussion förts med ungdomsorganisa-fionernaom en ändrad inriktning. I förra årets budgetproposition meddelade jag atlfrågan om formerna för ett eventuellt fortsatt stöd till ungdomsorganisationernasferieverksamhel inle kunde lösas ulan närmare utredningar och överläggningar.Statsrådet kommer senare denna dag alt anmäla frågan om bidrag tillungdomsorganisationernas ferieverksamhet. Ur allmänna arvsfonden har regeringen även anvisatmedel för vissa försök med bl. a. särskilda insatser för ungdomar med socialaproblem. Sådana försök pågår f. n. i några kommuner. I en kommun har bedrivitsförsök med vidgade och fördjupade insatser för ungdomar med olika former avarbetshinder av social natur. Även medel från departementets socialforskningsanslag A3 går till forsknings- och utvecklingsarbete inom barn- ochungdomsvårdsområdet. Medel har bl. a. beviljats lill projekt om misshandladebarn och deras föräldrar samt lill "Barn i kris", vilket är etl projektom fosterbarn som följs . Delegationen för socialforskning har utgivit en rapport om projektet som berör ungdomarslevnadsförhållanden. Utredningen(Ju 1977:08) om barns rätt ser över hela området för barns Prop.1980/81:100 Bilaga 8 177 rättsligaställning och undersöker i vilka fall och på vilka sätt barns intressen ochbehov skall kunna fillgodoses bättre än f. n. På förslag av utredningen har iföräldrabalken uttryckligen angivils atl föräldrar vid uppfostran av barn intefår kroppsligen bestraffa dem eller utsätta dem för annan kränkande behandling. En arbetsgrupp har fillsatls inom brottsförebygganderådet (BRÅ) med uppgift att behandla frågor om åtgärder beträffandelagöverträdare under . Arbetsgruppens uppgift är bl. a. att initierasamordningsmodeller som innefattar samarbete mellan polisen och de socialamyndigheterna. En huvuduppgift för arbetsgruppen är alt undersöka vilkautredningsruliner som bör fillämpas när misstanke om brott riktas mot ickestraffmyndiga. En kommitté (S 1980:09) har tillsatts för alt göra enförutsättningslös bedömning av hur de nuvarande verksamheterna inom denpsykiska barna-och ungdomsvården (PBU/BUP), familjerådgivningen och annanverksamhet med liknande uppgifter, t. ex. men ävenomsorgsverksamheten, bäst kan samordnas. Elevvårdskommillén (U 1978:06) började sitt arbele år1978 och har fill uppgift att utreda organisation, innehåll, arbetssätt ocharbetsreformer i skolans elewårdsarbete. Kommittén har under år 1980färdigställt en rapport om samverkan mellan skolan och andra samhällsorgan (DsU 1980:2) samt en om försök med utvecklingsarbete på elev\'årdsområdet (Ds U1980:1). (S 1977:01) arbetar med alt kartläggaproblemen kring prostitutionen och även att ge en belysning av de bakomliggandeorsakerna fill denna. En arbetsgrupp inom utredningen har färdigställt enrapport (Ds S 1980:9) Prostitutionen i . Rapporten innehåller bl. a. enanalys av könsroller och sexualitet, en undersökning av prostitutionensomfallning och karaktär, en redogörelse för brottslighet kring prostitutionensamt en beskrivning av verksamheten vid de s. k. sexklubbarna. Regeringen har beviljat medel fill ettforskningsprojekt i om proslitufionens orsaker, uttryck och omfattning.En socialkurativ del i projektet är fältarbete direkt i gatumiljön,individuellt psykologiskt socialt stöd, hjälp till utbildning, arbete, bostadoch sanerad ekonomi. En viktig del är också att akfivt tillvarata kvinnornasmöjligheter att stödja varandra. I projektet deltar förutomsocialförvaltningen, bl. a. polis och åklagarmyndighet. Vid ungdomsvårdsskolorna ges vård, fostran ochutbildning ål barn och ungdomar som på grund av sociala störningar bedöms varai behov av den behandling som kan ges vid dessa skolor. De intagna vid skolornahar antingen skrivits in som elever eller tagils in för utredning ellerobservation. Vid skolhemmen, som är avsedda för skolplikliga elever, gesgrundskoleut- 12 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 8 178 bildning.Vid yrkesskolorna ges huvudsakligen arbetsträning och förberedande yrkesutbildning samt viss teoretiskutbildning. För skolplikfiga elever vid yrkesskolorna gesgrundskoleutbildning. tillämpas elt eget upptagningsområdeför varje regional grupp av skolor. Försöksverksamhet med frivillig vård -numera även för vissa s. k.överåriga elever - pågår vid 15 ungdomsvårdsskolor. Tre skolor deltar i denfortsatta, begränsade försöksverksamheten inom socialvården i . Vid ungdomsvårdsskolorna pågår i övrigt sedannågra år tillbaka olika försök med syfte att förbättra behandlingsmetoderna.Metodutveckling vid specialavdelningarna pågår vid Hammargården, Lövsta ochVemyra. Elt ambitiöstutvecklingsarbete för atl förbättra vården vid specialavdelningarna haringångsatts vid flera skolor. har anordnat en särskild konferens för personal som ärdirekt engagerad i arbetet påspecialavdelningarna vid resp. skola för atl sprida erfarenheterna av utvecklingsarbetet. Med syfte alt bl. a. utreda orsakerna fillpersonalens ökade sjukfrånvaro bedrivsförsök med en modell för organisafions- och personalutvecklingsarbete vid två skolor. Ett samverkansprojekt mellanBärby yrkesskola och socialförvaltningeni har startat . F. n. finns 18 ungdomsvårdsskolor med ca 500elevplatser. UtveckUngen avelevantalet och vårdtiderna framgår av följande sammanställning. Antalet placeringar för vård Vårdtidens längd i genom- snitt för elever som skrivits ut resp. år: a) vårdtid inom skola b) vårdtid utom skola har 315 elever nyintagits, varav 252pojkar och 63 flickor. Antalet nyintagna var 274 elever. De vanligasteintagningsorsakerna var för pojkarförmögenhetsbrott, fordonstillgrepp, aggression och våldshandlingar motperson samt missbruk av alkohol. För flickor var de vanligaste intagningsorsakerna missbruk av alkohol, missbruk avnarkotika. 1980/81:100 Bilaga 8 179 Antalet platser på ungdomsvårdsskolorna var 1 031i slutet av och hade minskattill 1979. Efterfrågan av vård på ungdomsvårdsskola ökade under år 1979jämfört med . Särskilt har efterfrågan av platser på sluten avdelningökat. Platsbrist på slutna avdelningar orsakar problem i form av väntetider, ökat antal rymningar och annanoro i de fall eleverna ändå tagits in och placerats på öppnaavdelningar. har i sin anslagsframställning meddelat alt vidtagna besparingsåtgärder tillföljd av medelsbrisl samt ökat platseflerfrågan samverkat till atl skolornas personal ansträngts i besvärandeutsträckning. Det ökande inslaget avvåld medför större press på personalen och leder till ökad sjukfrånvarooch fler omplaceringar. Vissa ersättningar till kommunerna Fr. o. m. gäller nya reglerför ersättning till kommunerna förhjälp fill flyktingar och vissa andra utländska medborgare (prop. 1979/80:38, SoU 1979/80:22, rskr 1979/80:111). Denya reglerna innebär att kommunerna får ersättning för den hjälp tillförsörjning som ges till ufiänningar underden fid då deras ansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Vad gäller flyktingar ersättssocialhjälp som utgivits under det år dåbeslutet om uppehålisfillstånd fattats samt därefter. Andra insatser för flyktingar, t. ex. barnomsorg och lolkhjälp,ersätts schablonmässigt med ettprocentpåslag på av den statliga ersättning som kommunerna får för sinasocialhjälpskostnader för flykfingar. Avsikten är att en särskild arbetsgrupp skallfilisättas för att studera effekternaav de nya ersättningsreglerna och överväga behovet av ytterligare förenklingareller andra förändringar. Den famiJjepedagogiska verksamheten blandflyktingar och zigenare har varitföremål för utvärdering . Den nämnda arbetsgruppen, som skall se över vissa delar av de generellaersättningsreglerna för hjälp fillflyktingar, kommer att på grundval av erfarenheterna från utvärderingen med förtur närmare utreda möjligheterna attförändra statsbidraget fill familjepedagogiskverksamhet till att omfatta olika slags särskilda insatser i samband med mottagning av stora eller nyaflykfinggrupper. Från anslagetbekostas verksamheten vid ungdomsvårdsskolorna. Det finns 18 ungdomsvårdsskolor med sammanlagt ca 500 elevplatser. 1980/81:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1981/82 + 34 175 000 + 18 964 000 lar, expenser samt övriga utgifter för den egentliga + 2 433 000 + 2 095 000 + 5 939 000 Sjukvård m.m. ät elever m.m., placeringar i enskilda hem, inackorderingshem. samt vissa bidrag till lOGT- + 43 381 000 + 43 381 000 + 27 339 000 Efterfrågan på platser ökade med ca24 % jämfört med . Styrelsen räknar med fortsatt hög och eventuellt ökadefterfrågan på platser under de närmast kommande budgetåren. Pris- och löneomräkning + . Ett genomförande avhuvudförslaget skulle bl.a. innebära en standardsänkning på skolorna och en minskning av personalen med ca 30 tjänster.En sådan personalminskning skullemedföra väntetider vid placeringar på ungdomsvårdsskoloroch att andra placeringsalternativ t.ex. fängelse i vissa fall skulle bU aktuella. Det skulle dessutom intevara möjligt att hålla fast vid 1980/81:100 Bilaga 8 181 skulle tvingas placera elever påett sådan sätt att det skulle stå i direkt strid med intenfionerna om ökadintegration mellan skolorna och den öppna socialvården inom regionen. På grund av att mångabefattningshavare är placerade rslutlöneklass och att personalorganisationen har en utprägladlåglöneprofil tenderar schablonberäkningarnaenligt budgetanvisningarna att systematiskt missgynna ungdomsvårdsskoleverksamheten, varför exlrauppräkning av lönemedel är hödvändig.Den löneomräkning som styrelsen föreslår avser befinthg personalorganisafion och fakfisk löneklass förvarje tjänst. Därfill har styrelsenberäknat en höjning av dagkostnaden för vikarier från 225:-/dag fill 380:-/dag(+10252 000kr. För att kunna införatillsynsjour pä fem skolor som inte har sådan krävs nio tjänster somfillsynsmän (+ . anser detoförenligt med nuvarande vårdintenfioner atl fillåta inlåsning av elever, vilket fortfarande sker på vissa skolor.För alt kunna upphöra med dennainlåsning som sker natlefid erfordras elva tjänster som vårdare (+ . För att verksamheten skall fåbedrivas vid Gräskärrs slutna avdelningars verkstäder har yrkesinspektionen ett krav på dubbelbemanning. yrkar tre tjänster som verkmästare (+ . Behovet av elevplatser vidslutna avdelningar har ökat kraftigt . För att kunna tillgodose kommunernas behov måstesocialstyrelsen öppna Gräskärrs slutna avdelning , vilketinnebär ett behov av två nya tjänster som vårdare (+ . För att åstadkomma en aktivoch meningsfull fritid för eleverna föreslås att fritidsassistenterinrättas vid de fem skolor som saknar sådana (+ . För temporärapersonalförstärkningar i akuta situationer föreslås en central reserv avlönemedel motsvarande tre helårstjänster som vårdare (+ . Föratt kunna minska omfattningen av ensamarbete krävs medel för dubblering av personal vid vissa skolor (+ . Föratt komma fill rätta med personalens nedsHlning och utslagning på skolorna finns det behov av attinrätta en särskild arbetsmiljögrupp. För detta ändamål har socialstyrelsenberäknat en kostnad av . i lönemedel och . för resor och traktamenten, tillsammans . Utöver dessa extraordinärainsatser beräknar socialslyrelsen kostnader för central och lokalaskyddskommittéer m. m. 1980/81:100 Bilaga 8 182 Som jag har nämnt i avsnittsinledningen kommerhuvudmannaskapet för bl. a. ungdomsvårdsskolorna atl ändras fr. o. m. den 1januari 1983. Jag beräknar här medel för verksamheten under /82. Efterfrågan på platser vid ungdomsvårdsskolornahar ökal . Mot dennabakgrund anser jag det inte möjligt alt reducera verksamheten ytterhgare vidskolorna och huvudalternativet kan därför inte tillämpas annat än i ytterst begränsad utsträckning.Socialslyrelsen har redovisat material sombelyser vikariesituationen vid åtta skolor. Jag har bl. a. med anledning häravberäknat ökade medel för vikarier. För att verksamheten vid Gräskärrs slutna avdelningars verkstäder skallkunna bedrivas har jag vidare räknat medel för tre nya tjänster. Försöksverksamheten med individuellt utformademetoder för undervisning,arbetsprövning och social träning i övrigt bör fortsätta. För nästa budgetårhar jag beräknat 2,6 milj. kr. för sådan verksamhet. För försöksverksamhet i övrigt vidungdomsvårdsskolorna beräknar jag 1,6 milj. kr. Vissalönemedel har överförts till anslaget E 1. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag en höjning av anslaget med . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader1981/82 anvisa ett förslagsanslag av . Ungdomsvårdsskolorna: Engångsanskaffning av inventarier m.m. Från anslaget bekostas inventarier i samband mednybyggnad eller större ombyggnad vidungdomsvårdsskolorna. Vidare bekostas anskaffning av undervisningsmaterial ochandra inventarier i anslutning till anordnande av grundskoleundervisning vidvissa skolor m.m. Prioriteringar inom anslaget är beroende avbyggnadsobjektens prioriteringar. Kostnaderna för inventarier i samband mednybyggnader eller större ombyggnaderm.m. /81 och . Med beaktande av befintlig reservationberäknar anslagsbehovet /82 till 890 000. 1980/81:100 Bilaga 8 183 Medhänsyn fill beräknad reservafionen samt fill antalet nya byggnadsprojektvid skolorna beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 460 000 kr.Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Ungdomsvårdsskolorna: Engångsanskaffningav inventarier m.m för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget bekostas utbildning av personal vidungdomsvårdsskolorna, däriblandgrundutbildning för nyanställd vårdpersonal. Styrelsenberäknar medelsbehovet för /82 fill . För introduktionskurser under /82för nyanställda vårdare, m.fl. harberäknats . och för fortbildningskurser och konferenser 361 000 kr.Gemensamma kostnader för central kursverksamhet beräknas uppgå fill . Skolornas personal bör ges möjlighet atl delta ikurser anordnade av ,m.fl. För detta ändamål beräknar styrelsen . För kurser anordnaderegionalt för personal vid skolor och med deltagande av representanter föröppenvården samt intern personalutbildningvid enskilda skolor beräknar styrelsen . Styrelsen räknar därvid medatt viss personalgruppshandledning införs för stöd fill den personal som arbetar under särskilt pressandearbetsförhållanden. Styrelsen räknarmed att stora utbildningsresurser kommer att behövas för att ge fördjupade kunskaper i den nyasocialtjänstlagstiftningen. Även behovetav utbildning beträffande t.ex. lagar och avtal inom arbetsrättens områdebör beaktas. Jagberäknar anslagsbehovet för kursverksamheten under nästa budgetår fill . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Ungdomsvårdsskolorna: Personalutbildning för /82 anvisa ett reser-vafionsanslagav . Prop.1980/81:100 Bilaga 8 184 14.Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingarm.m. 1979/80 Utgift 189 216 256