prop · G40376 · 1980-12-31 00:00:00 — Har den som dömts lill fängelse eller intemering icke inom föreskri- icke inom föreskriven lid fullföljt ven tid fullföljt talan i målet såvitt talan i målel såvitt angår den angår den ådömda påföljden, får ådömda påföljden, får domen verk domen verkställas i denna del ulan ställas i denna del utan hinder av alt hinder av att åklagare eller måls- åklagare eller målsägande fullföljt ägande fullföljt talan mot domen. lalan mol domen. 'Senaste lydelse 1979:692. = Senaste lydelse 1979:692. Dom som avses i första styckei får även i andra fall änsom sägs där verkställas utan hinder av alt domen ej vunnii laga krafl. Häromär särskill stadgat. Dom påfängelse eller internering får även verkställas, om den dömde förefullföljdstidens utgång i den ordning som anges i denna lag avger förklaringatt han avstår från talan mot domen såvitt angår den ådömda påföljden ochmedger alt den får verkställas (nöjdförklaring). Dom påfängelse får även verkställas, om den dömde före fullföljdstidens utgång iden ordning som anges i denna lag avger förklaring all han avstår från lalanmol domen såvitt angår den ådömda påföljden och medger att den får verkställas(nöjdförklaring). Nöjdförklaringsom avgivils enligl denna lag får icke återtagas. Har den dömde fullföljttalan mot domen i vad han därigenom dömts till fängelse eller internering,skall denna lalan anses återkallad genom nöjdförklaringen. Nöjdförklaringsom avgivits enligl denna lag får icke återtagas. Har den dömde fullföljttalan mot domen i vad han därigenom dömls lill fängelse skall denna lalan ansesåterkallad genom nöjdförklaringen. Är den somskall undergå fängelse eUer internering häktad eller är han inlagen ikriminalvårdsanstali för undergående av påföljd i annat mål närdomen fårverkställas, skall styresmannen vid den kriminalvårdsanstali där han ärintagen eller föreståndaren för del häkte eller chefen för denrätlspsykiatriska klinik där han förvaras eller, om han hålles i mililärhäkte,den befattningshavare som har uppsikt över häktet befordra domentill verkstäUighet. Ar den somskall undergå fängelse häktad eller är han inlagen i kriminalvårdsanstali förundergående av påföljd i annat mäl när domen får verkställas, skall styresmannenvid den kriminalvårdsanstali där han är inlagen eller föreståndaren för delhäkte eller chefen för den rätlspsykiatriska klinik där han förvaras eller, omhan hålles i mililärhäkte, den befattningshavare som har uppsikt över häktetomedelbart befordra domen lill verkställighet. Förvaras den som är häktad i målel ej ikriminalvårdsanstali, skall han för verkställighet förpassas lill sådananstalt. Är den dömde häktad i annat mål när domen fär verkställasoch förvaras han ej i kriminalvårdsanstali, fär verkställigheten påbörjas därhan förvaras. Är den som skall undergå fängel- Är den som skall undergåfängelse e/Zer/n/ernfnMi'icke häktad eller se icke häktad eller inlagen ikri- ' Senaste lydelse 1979:692. " Senaste lydelse1979:692. ' Senaste lydelse 1979:692. ' Senaste lydelse 1979:692. intagen i kriminalvårdsanstalt när domen enligt 2§ förstastyckei får verkställas, skall förelägga honom attsenast viss dag inställa sig vid den kriminalvårdsanstalt, där domen skallverkställas. minalvårdsanslalt när domen enligt 2§ första stycket fårverkställas, skall förelägga honom alt senast viss daginställa sig vid den kriminalvårdsanstalt, där domen skall verkställas. Kan det befaras all den dömde avviker eller efterkommerhan icke föreläggande enligl första styckei, skall polismyndigheten i den ortdär han vistas på begäran av låta förpassa honom lillanstalten. Avger den dömde nöjdförklaring inför styresman vidkriminalvårds-anstalt eller föreståndare för allmänt häkte, skall den som tageremot förklaringen befordra domen lill verkslällighet. Avger dendömde nöjdförklaring inför polismyndighet eller befattningshavare vidförsvarsmakten, skall den som lager emot förklaringen låta förpassa den dömdetill kriminalvårdsanstali enligl bestämmelser som kriminalvårdsstyrelsenmeddelar. Befattningshavare vid försvarsmakten skall begära biträde avpolismyndigheten i orten för alt verkställa förpassningen. Om det bedöms kunna ske ulan fara för att den dömdeavviker, får polismyndigheten förelägga honom att inställa sig vidkriminalvårdsanstalten i stället för alt förpassa honom dit. Omfängelse eUer intemering börjat verkställas och högre rält / stället dömer IiUannan av dessa påföljder eller förlänger fiden för fängelse, skallverkställigheten fortsätta enligt den tidigare domen fill dess den dömde avgernöjdförklaring i fråga om den nya domen eller denna på annan grund fårverkställas. Omfängelse börjal verkställas och högre rätt förlänger tiden, skallverkställigheten fortsätta enligt den lidigare domen lill dess den dömde avgernöjdförklaring i fråga om den nya domen eller denna på annan grund fårverkställas. Häktas densom undergår fängelse eller internering av annan anledning än misstanke ombrott, skall verkställigheten avbrytas. Häktas densom undergår fängelse av annan anledning än misstanke om brott, skall verkställighetenavbrytas. Om den dömde har varit intagen för verkställighet av endom på fängelse före den dag från vilken strafftiden enligt 19 § skall räknas,får förordna ' Senaste lydelse 1979:692. * Senaste lydelse 1979:692. 'Förutvarande 26 § upphävd genom 1979:692. Prop.1980/81:76 189 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse att den tid under vilken han sålunda har varil berövadfriheten skall inräknas i verkslälUghetsliden. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om den som efler ikraftträdandetundergår eller skall undergå internering i anstalt. Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt dels alt 568 skall upphöra att gälla, dels att 1, 6, 7, 33 och 54, 55, 57 och 58 §§ skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 8' Denna lag avser kriminalvård i Denna lagavser kriminalvård i anstalt efter dom på fängelse eUer anstalt efler dom påfängelse. Vad som föreskrives i lagen om den som dömts lill fängelsegäller även den som ålagts fängelse som förvandlingsslraff för böter. Vid fördelning av de intagna mellan lokalanstalter ochriksanstaller skall följande allmänna riktlinjer vara vägledande. Den som undergår fängelse i högst skallföreträdesvis vara placerad i lokalanstalt. Den som undergår fängelse i mer Den som undergårfängelse i mer än dt år eller internering placeras än ell år placeras företrädesvis i När så riksanslalt. När så behövs för en behövs för en ändamålsenlig förbe- ändamålsenlig förberedelse av fri- redelse av frigivning eUer övergång givning, får den intagne överföras //// vård ulom anstalt, får den in- lill lokalanstalt, tagne överföras fill lokalanstall. Vid fördelning av de intagna mellan öppna och slutnaanstalter iakttages följande. Intagen bör placeras i öppen anstalt, om icke annanplacering är påkallad ' Senaste lydelse 1979:693. = Senaste lydelse 1979:693.-'Senaste lydelse 1978:901. medhänsyn fill föreliggande fara för all han avviker eller eljest av säkerhetsskäleller med hänsyn lill alt möjlighel bör beredas honom lill sådant arbele ellersådan undervisning, ulbildning eller särskild behandling som icke lämpligen kananordnas i öppen anstalt. Den somdömts till fängelse i lägst eller lill internering med en minsta lid skall placeras i sluten anstalt, om del med hänsyn lill atthan saknar fast anknytning fill riket eller lill arten av hans brottsligheteller eljest kan befaras alt han är särskilt benägen att avvika och fortsättaen brottslig verksamhei av särskilt allvarlig karaktär. Vad som sagts nugäller dock ej om annan placering kräves för en ändamålsenlig förberedelse avföreslående frigivning eller överföring lill vård ulom anstalt eller eljestsynnerliga skäl föreligger för placering i öppen anstalt. Den somdömls till fängelse i lägsl skall placeras i sluten anstalt, om del medhänsyn lill all han saknar fasl anknytning lill riket eller lill arten av hansbrottslighet eller eljest kan befaras all han är särskill benägen alt avvikaoch fortsätta en brottslig verksamhei av särskill allvarlig karaktär. Vad somsagls nu gäller dock ej om annan placering kräves för en ändamålsenligförberedelse av föreslående frigivning eller eljest synnerliga skäl föreliggerför placering i öppen anstalt. 33 8'' Till förberedande av frigivning kan intagen beviljas permission under viss längre lid (frigivningspermission). Till förberedande av frigivning eller överförande lillvård utom an-stall kan intagen som undergår fängelse eller dömts tillinternering beviljas permission under viss längre lid (frigivningspermission). Den som undergår fängelse på sådan lid all villkorlig frigivning icke kan komma i fråga får beviljas frigivningspermission endasl om synnerliga skäl föreligger. Annan som undergår fängelse får ej beviljas frigivningspermission före den dag dä villkorlig frigivning tidigast kan ske. Den som undergår fängelse aU villkoriigfrigivning icke kan komma i fråga får beviljas frigivningspermission endast omsynneriiga skäl föreligger. Annan som undergår fängelse och den som dömts tillinternering får ej beviljas frigivningspermission före den dag då villkoriigfrigivning eller överförande till vård ulom anstalt tidigast kan ske. För frigivningspermission får ställas de villkor som kananses erforderliga beträffande vistelseort, anmälningsskyldighet eller annat. 1 frågorsom avses i 33 och 34 88 beslutar 1 frågorsom avses i 33 och 34 8§ beslutar den övervakningsnämnd Senaste lydelse 1979:693. Senaste lyddse 1979:693. 1. denövervakningsnämnd till vars verksamhetsområde anstalten hör beträffande intagensom undergår fängelse, dock med undantag för fall som avses i andra stycketsaml 2. interneringsnämndenbelräf-Jände inlagen som undergår internering. beslutar / frågor som avses i 33 och34 §§ beträffande intagen som omfattas av förordnande enligt 16 8 lagen (1964:163) om införande av . lill vars verksamhelsområde anstalten hör. Kriminalvårdsnämndenbeslular dock i dessa frågor belräffande inlagen som omfaltas av förordnandeenligl 16 8 lagen (1964: 163) om införande av . 55 S*- Regeringen kan förordna alt lilllämpningen av 33 och 34 88 fär överflyttas från kriminalvårdsnämnden lill den övervakningsnämnd, lill vars verksamhetsområde anstalten hör. Har i fall som avses i första slyckel övervakningsnämnden meddelat beslul, får den intagne påkalla prövning av beslulet hos kri-minalvårdsnäninden. Regeringen kan förordna att lilllämpningen av 33 och 348§ får överflyttas från kriminalvårdsnämnden eUer intemeringsnämnden till denövervakningsnämnd, till vars verksamhelsområde anstalten hör. Har i fall som avses i första stycket övervakningsnämnden meddelat beslul, fär den intagne påkalla prövning avbeslulet hos den centrala nämnd från vilken tillämpningen överflyttats. I annat fall än som sägs i andra stycket får intagen hoskriminalvårds-nämnden påkalla prövning av övervakningsnämnds beslut i frågorsom avses i 33 och 34 §§. 57 8' beslut enligl denna lag länderlill efterrättelse , om ej annorlunda förordnas. Mot interneringsnämndens och Mot kriminalvärdsnämndens be- kriminalvårdsnämndensbeslut en- slut enligl denna lag får lalan ej ligt denna lag får talan ej föras. Beslutenligt denna lag i annat fall än som avses i 5456§§ meddelas avkriminalvårdsstyrelsen. Beslutenligl denna lag i annat fall än som avses i 54 och 55 §§ meddelas avkriminalvårdsstyrelsen. *" Senaste lydelse 1979; 693. 1980/81:76 192 Styrelsensbeslul länder till efterrättelse , om ej annorlunda förordnas. Denna lag träder i krafl den Ijuli 1981. 1 fråga om internerad som efter ikraftträdandet undergår vård ianstalt tillämpas dock fortfarande äldre bestämmelser i den mån inte annatföljer av punkt 2 eller 3. Den som undergår internering ianstalt får ulan hinder av 33 8 andra stycket i dess äldre lydelse beviljasfrigivningspermission före den dag då han skall överföras till vårdulom anstalt. Sådan frigivningspermission får beviljas före ikraftträdandet,dock tidigast med verkan . Fråga som enligt äldrebestämmelser skulle ha behandlats av interneringsnåmnden skall efterikraftträdandet i stället handläggas av kriminalvårdsnämnden. 1980/81:76 193 Anmälantill lagrådsremiss om ändring i , m.m. Undersenare år har stora ansträngningar gjorts för att komma lill rätta med detmycket allvarliga missbruket av narkotika. Riksdagenanlog sälunda ett förslag om väsentligt ökade insatser motnarkotikamissbruket (prop. 1977/78:105, SolJ 1977/ 78:36, rskr 1977/78:363).Huvudvikten i förslaget låg på en kraftig utbyggnad av vårdresurserna,kvantitativt och kvalitativt. Vikten av förebyggande insatser framhävdes.Vissa insatser inom kriminalvården ingick också bland förslagen.Brottsförebyggande rådets narkotikagrupp följer de försöksverksamheter somriksdagen också beslutade om. Trots dessa insatser utgör narkotikamissbruketfortfarande ett av våra stora sociala problem. Lägettorde inte ha förbättrats. Uppgifter tyder på alt del tunga missbruket utanförStor-Stockholmsområdet ökal . Risken är slor för en ytterligareökning av narkolikamissbmket. Riksdagensbeslut innebär alt kampen mot narkotikamissbruket skall föras inom allasamhällsområden. Det har därför från skilda håll ifrågasatts om inte ocksåändringar i del straffrättsliga regelsystemet borde företas med syfte attytterligare markera samhällets avståndstagande lill missbmk av narkotika ochbidra lill en höjd allmänprevenlion (se bl. Ju U 1979/80:25, riksdagensprot. 1979/80 nr 110). 1en promemoria utarbetad inom justitie-, social- och handelsdepartementen - (DsJu 1980:4) Förslag lill ändringar i narkotikastrafflagen (1968:64) m. m. - harlagls fram förslag lill vissa ändringar i lagstiftningen omnarkotikabrottslighet. Promemorian, som också innehåller en redogörelse förgällande rätt och nuvarande ordning i övrigt på områdel, bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bil. Synpunklerpä förslagen i promemorian har vid en hearing lämnats avföreträdare för riksåklagaren (), hovrätten över och ,, , brottsförebyg-13 1980/81. 1980/81:76 194 ganderådd (BRÅ), , , genrallullslyrdsen, Stockholmstingsrätt, lingsräll. , , ,landstingsförbundet. Föreningen och riksförbundet förhjälp ål läkemedelsmissbrukare. Föreningen har inkommitmed skriftliga synpunkler på departementspromemorian. En sammanfattning avsynpunkterna på promemorian lorde fogas till protokollet som bil. Samhälletsåtgärder mot narkolikamissbrukel bygger på uppfattningen att allt bruk avnarkotika som inte är medicinskt motiverat är missbruk som skall med kraflbekämpas. Narkotikamissbruket får aldrig accepteras som en del av vår kultur.Vi måste på allt säll motverka en tillåtande och förljugen inställning tillnarkotika. Kampen skall föras inom alla samhällsområden. Enligt1 8 narkotikaförordningen (1962:704) förstås med narkotika dels läkemedel ochhälsofarliga varor som är föremål för internationell kontroll enligl någon avSverige biträdd överenskommelse, dels sådana varor som enligt förordnande avregeringen skall anses som narkotika. Sverigehar anslutit sig lill de båda FN-konvenlionerna på området, dvs. 1961 årsallmänna narkotikakonvenlion och konvention om psykotropa substanser.Regeringen har beslutat alt jämställa vissa läkemedel med narkotika. Dessamedel finns upplagna i kungörelsen (1972:113) med förordnande enligt 1 8 narkotikaförordningen(1962:704), senasi ändrad (1980:496). skall enligl 1 §narkotikaförordningen upprätta och kungöra en förteckning över narkotika. Narkotikastrafflagen(1968:64) innehåller bl.a. bestämmelserom straff för den som uppsåtligen ochutan att vara berättigad därtill tillverkar, saluhåller, överlåter ellerinnehar narkotika. Brottenär indelade i tre grader, narkotikaförseelse (2 §), narkotikabrott (I §) ochgrovt narkotikabrott (3 §). Straffskalan för narkotikaförseelse omfattar endaslböter, för narkotikabrott böter eller fängelse i högsl och för grovtnarkotikabrott fängelse, lägst ell och högst lio år. Molsvarande straffsatsergäller enligt lagen (1960:418) om slraff för varusmuggling förvarusmugglingsbroll som avsett narkotika. Inomrättsväsendet har mycket slora insatser gjorts för alt kommatill rätta med narkotikaproblemen. Polisens personella resurser för spaning moloch utredning av narkotikabrott har kraftigt förstärkts. En ny organisationbeslående av särskilda narkotikarotlar med regional behörighet har byggts uppöver hela landel. Antalet sådana rotlar är nu 24. Även åklagarväsendetsresurser på narkolikaområdet har ökats. Prop.1980/81:76 195 Inom kriminalvården har betydande ansträngningar lagts nedpä att söka komma tillrätta med narkotikaproblemen. Sju visitalionspalmller harinrättats. Permissionsbestämmelserna har skärpts och ses över ytterligareav en av chefen för juslitiedeparlemenlel tillkallad särskill utredare (), som också har lill uppgift att undersöka tillämpningen av bestämmelsernaom brevgranskning, telefonsamtal och besök när del gäller intagna dömda förgrov narkotikabrottslighel eller annan allvarlig kriminalitet. Regeringen harlagt fram dl förslag om vidgade möjligheter all förelägga intagna att lämnaurinprov för alt eventuell narkolikapåverkan skall kunna konstaleras (prop.1980/81:1). I propositionen föreslås också regler om förutsättningarna förplacering på specialavdelning av bl.a. sådana intagna som kan befaras fortsättaallvarlig brotlslighel under anstallsvistdsen. Del s.k. Österåkersprojekld,som innefattar en frivillig drogfri behandlingskedja vid tre anstalter, harpågått och gett goda resultat. Försök med s. k. narkolikafriaavdelningar pågår vid andra anstalter. Antalet placeringar på behandlingshemav intagna med narkotikaproblem har ökat. Här bör också nämnas denförsöksverksamhel med s. k. kontraklsvård av narkotikamissbrukare som harbegåll brott som pågår vid iUppsala och två sjukhus i . På tullväsendets område har kampen mot olovlig införsel avnarkotika getts hög prioritet. En fortlöpande ökning av personalresurserna fördella ändamål har åstadkommits dels genom omprioriteringar och dels genominrättande av ett antal nya tjänster specielll med tanke på narkotikabekämpning.Del kan här också anmärkas all antalet domar för brott molvamsmugglingslagstiftningen avseende narkotika har ökal markant under senareår. 1 de inlernalionella ansträngningar på området som bedrivsbl.a. inom FN och har tagit en aktiv del. Under senare århar ökade insalser gjorts bl. a. för att minska produktionen av illegalnarkotika. I de länder där narkotikan har sitt ursprung lever mänga människorunder svåra sociala och ekonomiska förhållanden. Odling av opiumvallmo äribland deras enda förvärvskälla. driver med slöd från bl.a.Sverige flera projekl med alternativ odling för alt minska det ekonomiska beroendetav opiumodlingen. Ifråga om brottsbekämpningen förekommer ett omfallandesamarbele med andra länder främsi inom ramen för polis- och tullväsendetsinlernalionella organisationer. Vården av narkotikamissbrukare är i vårt land främsianordnad inom ramen för socialvården. Mälsällningen är all vårdorganisationenskall utgöra en vårdkedja som innefattar uppsökande verksamhei, öppen ochsluten vård, fortsatt behandling och eftervård. Med hänsyn till de socialafaktorernas roll såväl vid missbrukels utveckling som vid dess behandling harriksdagen slarkl belönat de sociala vårdålgärdernas belydelse och därmedkommunernas ansvar för väsentliga delar av vårdkedjan. 1980/81:76 196 medicinskavården skall i första hand ankomma på psykiatrin. De sociala och medicinskainsatserna skall samordnas planmässigt. Olika typer avnarkomanvårdande enheter finns. Narkomanvårdens uppbyggnad har sketl relativtsnabbi och med en ständig metodutveckling. De narkomanvårdskliniker sominrättats inom sjukvården har efterhand fått en miljöterapeutiskvårdinriklning. Terapeutiska samhällen och andra typer av behandlingshem harstartals. Öppenvården har utvecklats och kunnat nå alll fler missbmkare. Riksdagensbeslut innebar omfattande åtgärder mot narkolikamissbmket. a.ställdes medel till förfogande för en kraftig uibyggnad av vården. En kraftigökning av antalet platser på behandlingshem har också skett. Den1 fanns sälunda 310 statsbidragsberättigade behandlingshemsplatsermol 1978. Under innevarande budgetår beräknas ytterligare 60-80 platsertillkomma. Utöver dessa behandlingshem finns dl 100-tal platser på olika typerav kollektiv. placeras omkring400 narkotikamissbrukare i familjevård. En särskild kommitté har tillkallatsmed uppgift att bl.a. initiera, samordna och utvärdera viss försöksverksamhetmed familjevård för vuxna missbrukare. Barn och ungdomar som harmissbruksproblem placeras också i enskilt hem eller fosterhem enligtbarnavårdslagen. Omkring20 proceni av pojkarna och omkring hälften av flickorna på ungdomsvårdsskolornahar placerats där för att de bl.a. har missbruksproblem. Inom den psykiatriskasjukvården ges narkotikamissbmkare vård såväl vid öppna mottagningar som isluten vård vid t.ex. speciella kliniker för toxikomanvård. 1 vissa större städerbedrivs den öppna narkomanvården i statsbidragsberättigade vårdcentraler.Denna verksamhet är huvudsakligen inriktad på de yngre narkotikamissbmkarna. F.n. finns ett 20-lal sådana öppenvårds-mottagningar. En strävan är att söka fånarkomanvården genomgående organiserad enligt ett system med s. k. vårdbaser. värdbasorganisalion skall finnas olika typer av behandlingsenheter, somtillsammans bildar en vårdkedja. Vårdbasen, som har huvudansvaret för behandlingsplanering,samordning och uppföljning, kan utgöras av en öppenvårdsenhel. I de kommunerdär det inte finns speciella öppenvårdsmottagningar kan vårdbasen utgöras avsocialbyrån. De övriga enheterna i vårdkedjan kan vara akut- och korttidsavdelningar,olika typer av behandlingshem och familjevård. I det eftervårdande arbetetdeltar även arbetsförmedlingen, skolan och andra berörda myndigheter. Vissabehandlingshem har byggt in stora delar av vårdbasen i den egna enheten.Behandlingshemmet ansvarar även för mofivations-arbetet, den långsiktigabehandlingen och eftervården. Föratt vårdkedjan skall kunna fungera krävs ett differentierat vårdutbud. Detmåste finnas olika typer av behandlingsresurser. Prop.1980/81:76 197 finnasinom såväl den öppna vården som institutionsvården. Olika vårdenheter kanfylla olika behov i rehabiliteringsprocessen. Med den öppna värden harmissbmkaren den huvudsakliga och fortlöpande kontakten. Inom akutvården fårmissbrukaren hjälp med avgiftning. I behandlingshemmet sker den mergenomgripande behandlingen. Varje enhet har olika funktioner för olikamissbmkare. Beroende på missbrukarens sociala och psykiska situation kanrehabiliteringen vara olika lång och ha olika innehåll. Trotsden omfatiande utbyggnaden råder del fortfarande slor brist pä behandlingshem.Mänga behandlingshem har länga köer. Detla har medfört att de missbrukare somsöker vård ofta får vänta och ibland överhuvudtaget inte kan beredasplals. Delta påverkar arbetet negativt i samtliga led i vårdkedjan. Bl.a. denuppsökande och mötivei-ande verksamheten försvåras. 1samband med ställningstagandet till prop. 1979/80:1 med förslag lillsocialtjänstlag beslutade också all landslingen och kommunerna iframtiden skall vara huvudmän för institutionsvärden för missbrukare. Statenkommer att stödja verksamheien med slatsbidrag. Den nya organisationen i kraft . Kommunernaoch landstingen har åtagit sig all i varje län upprätta en samlad vårdplan föralkohol- och narkomanvården. Denna skall omfatta ungdomsvårdsskolor, statliga,erkända och enskUda nykterhetsvårdsanstalter, behandlingshem ochinackorderingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Planen skall visavilka institutioner som skall finnas och vilka resurser som skall disponeras.Genom institutionsplanen skapas förutsättningar för en sammanhållen planeringav missbruksvården i kommunerna och enligl modellen med vårdbasoch vårdkedja. Riksdagensbeslul innebar ocksä alt vikten av förebyggande åtgärder ytterligarebetonades. Stödd lill ideella och religiösa organisationers verksamhei molmissbruket förstärktes.