prop · G403185 · 1980-12-31 00:00:00 — Försäkringskasseförbundethar lill sitt yttrande fogat yttranden från de allmänna försäkringskassorna iUppsala, , , , , ,, , , , , ,och samt , och allmännaförsäkringskassor. 1980/81:185 76 1 Proportionellt val 1.1 Val av ledamöter I promemorian föreslås atl kommunfuUmäktiges ochlandstings val av ledamöler i regionala och slalliga nämnder m. m. skall kunnaske proportionellt i de fall där delta inte är möjligt, medundantag från jurymän i tryckfrihetsmål och ledamöter i länsnykterhetsnämnd.Del stora flertalet remissinstanser ansluter sig till förslagel i denna del. Positiva till förslagel är RSV, RFV, SÖ, lånsstyrelserna iStockholms, , , , , och , ,och , kommunaldemokratiska kommhtén.Landstingsförbundet, , , , ,och samt , , ,, , , , , , ,, , , , , , Skellefteåoch kommuner. RSV delar den uppfattning som har kommit till uttryck ipromemorian, nämligen all bestämmelser om proporfionellt valsätt har en viklig funkfionVI fylla när det gäller alt skapa garantier för att politiskt valda organ fåren allsidig sammansättning. RSV finner det naturligt att rätt tillproportionellt val också skall finnas i de fall när kommunfullmäktige ellerlandsting utser ledamöter i styrelser och nämnder av statlig karaktär. Liknandesynpunkter redovisas också av i och Svenska kommunförbundel.De framhåller också alt bestämmelser om proporfionellt valsätt har en funktion atlfylla i detta sammanhang som en yttersta garanti för att minoritetspartiersinflytande säkerställs. instämmer i förslaget om enutökning av det proportionella valsättet tiU aUa statliga nämnder m. m., närkommunala organ väljer ledamöter. Kommittén påpekar att konstitutionsutskottethar uppmärksammat svårigheten att uppnå full proportionalitet i organ som intehelt utses av en och samma valkorporation (KU 1977/78:6). Kommittén framhålleratt synpunkten har betydelse när kommunala församlingar utser bara ett mindreantal av ledamöterna, såsom i pensionsdelegation, skogsvårdsstyrelse,lantbruksnämnd och vuxenutbildningsnämnd. Därjämte får den proportioneUametoden ej verkan vid val av civil ledamot i inskrivningsnämnd, framhållerkommittén. Den konstaterade svårigheten att nå full proportionalitet i organetssammansättning är dock enligt kommittén inget hinder mot reformen som sådan.Även Landstingsförbundet noterar att betydelsen av möjligheten fill proporfionelltval varierar från faU lill fall. Förbundet tar i det sammanhanget upp vissaförhållanden som har avseende inte bara på den föreliggande promemorian utanockså på redan gällande bestämmelser och anför: I första hand bör uppmärksammas förhållandena i och 1980/81:185 77 , där fullmäkfige i ochGöteborgs kommuner resp. landstingen i de båda länen båda har funktionen somvalkorporationer men där proportionaliteten gäller varje valkorporation för sigoch inte båda tillsammans. Om fullmäkfige och har samma politiskamajoritet - som gäller i och läns landsting men inte i kommun och landsfing -följer härav att separata proportionella val kan leda till att minoritetentotalt sett får mindre inflytande än vad som skulle bU fallet vid ett gemensamtvalförfarande och att själva tanken med proportionella val därmed skulle varaförfelad. Man kan också tänka sig alt proportionella val begärs i fullmäktigemen inte i eller tvärtom. Det finns också exempel på statliga organ där antalet ledamölerinte är bestämt i den tillämpliga författningen utan avhängigt av särskiltbeslut inom en viss given latitud. Betydelsen av ett proportionellt val kanockså i dessa fall skifta och bli beroende av hur många ledamöter som skallkunna väljas proportionellt. De synpunkter styrelsen nu framfört kan böra beaktas underden fortsatta beredningen av departementspromemorian men behöver i och för siginte hindra att förslagen genomförs i befintligt skick. tillstyrker förslaget och serpositivt på att enhetliga regler för val av ledamöter ochsuppleanter i styrelser och nämnder av statlig karaktär införs. Landstingetframhåller att även om möjligheter till proportionellt val sällan eller aldrigutnyttjas i praktiken utgör ändå sådana bestämmelser en viktig grund för deöverenskommelser om mandatfördelning som parterna träffar inför val enligtmajoritetsvalsprincipen. Liknande synpunkter framförs också av Helsingborgsoch kommuner. Flera remissinstanser begränsar sina yttranden till vissastatliga styrelser och nämnder. Flertalet av dessa är positiva till förslagenom möjUghet till proportionellt val av ledamöter i dessa styrelser ellernämnder. När det gäller inskrivningsnämnder har värnpliktsverketinget att erinra mot de föreslagna ändringarna. Beslutsnämnderna för psykiskt utvecklingsstörda förklarar att styrelsen i princip inte harnågot att invända mot att de ordinarie ledamöterna i väljs på det sätt som har föreslagils i promemorian.Socialstyrelsen påpekar att omsorgslagen är föremål för en särskild utredninggenom omsorgskommittén (S 1977:12). Kommitténs arbete berör bl. Enligt vad har inhämtat avserkommittén att lägga fram elt förslag . Nya bestämmelser för de 7 1980/81. 1980/81:185 78 psykiskt utvecklingsstörda torde tidigast kunna träda ikraft . Socialslyrelsen framhåUer atl del mot bakgrund härav synesföreligga skäl att avvakta resultatet av utredningsarbetet innan ställning tastill de nu aktuella ändringarna i omsorgslagen. förordar en övergång till proportionellaval till länsvägnämnden. framhåller att bästa politiska förankringbör kunna uppnås om länsvägnämnden rätt kan spegla de olika politiska nyansersom finns inom länet. liksom också vuxenulbildningsnämndernai , , och tillstyrker eller lämnarutan erinran förslaget om möjligheten till proportionellt val vid landstingseller kommunfullmäktiges val av ledamöter i en vuxenutbildningsnämnd. De tvåsistnämnda nämnderna är emellertid tveksamma till förslaget om att de landstingsvaldaledamöterna inle längre skall representera utbildningsväsendet i länet.Vuxenutbildningsnämnden i framhåller att den verksamhet somnämnden bedriver är så nära förknippad med allmänna utbildningsfrågor altledamöternas kunskaper är av yttersta vikt. är det naturligtvisäven väsentligt att ledamöter i nämnden har god kännedom om de målgrupper tillvilka nämnden vänder sig i sin verksamhet. Liknande synpunkter framförs även avvuxenutbildningsnämnden i . i Stockholrrus län tar inteuttrycklig ställning lill förslaget om val av ledamöter i nämnden. Nämndenframhåller emellertid atl det är viktigi att inte utarma löntagarinflytandet.Nämndens sammansättning och beslutsfunktion bör vara ordentligt förankrad blandde grupper som använder studiestöden. i inslämmeri principen om proportionella val, under förutsättning att de fackligaorganisationernas representafion och inflytande inle rubbas. Vuxenutbildningsnämndeni ansluter sig till förslaget om proportionellt val av ledamöter,men har synpunkter på frågan om dessas specialkompetens. Nämnden konstateraratt det i promemorian anförs att det vid ett proportionellt val inte är möjligtatt garantera vissa ledamöters specialkompetens. Enligt nämnden kan dock parfigmppernanominera kandidater till valen bland personer vilka motsvarar de krav somförfattning eller instruktion anger. Valproceduren är enligt nämnden härointressant. Nämnden anser därför att det ovillkorliga kravet påspecialkompetens skall behållas i författningstexten. 1980/81:185 79 Förslagetom möjlighet till proportionellt valsätt vid landstingens och kommunfullmäktigespå val av ledamöter i lantbruksnämnd tillstyrks av lantbruksstyrelsenoch lantbruksnämnderna i , och . Lantbruksstyrelsenfiilstyrker förslaget och framhåller att det är tre inlressen som särskilt börtillgodoses vid valel av ledamöter och suppleanter. De som väljs bör vara välinsatta i länets jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring och även i övrigt haerfarenheter som kan vara till nytta för nämndens arbete. Vidare bör bland devalda finnas representanter för olika länsdelar. bör nämndenssammansättning återspegla den poliUska strukturen i länet. Lantbmksstyrelsenkonstaterar att reformen syftar till att säkerställa detta tredje intresse.Enligt lantbmksstyrelsens bedömning torde reformen inte föra med sig nägrastora förändringar för lantbmksnämnder-nas del. Lantbruksnämndeni lån upplyser att redan nu tillämpar en valmetod vid valav ledamöter och suppleanter fill nämnder och styrelser som i princip motsvararmetoden vid proportionella val. i läntillstyrker atl en bestämmelse införs som innebär en garanti för attproportionellt val kan krävas från ett minoritetsparti som skulle erhållamandat vid ett sådant val. Nämnden föruisätter därvid att överenskommelsermellan partierna träffas även i fortsättningen, så att proporfionellt val intebehöver genomföras i praktiken. På så sätt skulle lagändringen inte märkas,utan endast utgöra den garanfi för minoritetspartiers representation, somsystemet med proportionella val innebär. Förslagetom proportionella val till lantbruksnämnderna avstyrks av lantbruksnämnden iHallands län. Nämnden framhåller att den har svårt att finna några bärandemotiv för de föreslagna ändringarna, i vart fall om inte samthga ledamöterväljs av landsfinget. Nämnden anför i det sammanhanget följande: Viddet fåtal ledamöler som väljer inom statliga länsorgan kan enrättvis fördelning inte åstadkommas genom en proportionell valmetod för varjeenskilt organ. Vid valen fördelas ledamotskapen i stället påsådant sätt att siörsta möjliga proporfionalitet erhålles sammanlagt om hänsyntas till samthga ledamöter och suppleanter (i de olika organen) som förungefärligen samma mandatperiod utses av . Ledamotskap i olika organkan då också invägas ohka tungt. Ett parti med för stark representation i t.ex. lantbruksnämnden får i stäUet en svagare representafion i någon annannämnd. Lantbruksnämndenär slutligen av den bestämda åsikten att huvudvikten bör läggas vid att deledamöter och suppleanter som utses dels väl representerar de oUka delarna avlänet, dels är någorlunda väl insatta i länets jordbruk, skogsbmk ochträdgårdsnäring samt de areella näringarnas funktion i samhället i övrigt och -inte minst - att de har förståelse för de jordbrukspoliliska målsättningarna.För att få den lämpligaste sammansätt- 1980/81:185 80 ningen av nämnden borde ledamöterna utses efter någon formav samråd mellan landsting och regering. RPS förklarar sig i princip inte ha något att erinra motinnehållet i de föreslagna ändringarna i bestämmelserna om val av ledamöler ochsuppleanter i en polisstyrelse. RPS anser dock att det är olämphgt att dessaändringar vidtas innan ställning har tagits till regeringens proposition1980/81:13 om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. RPSframhåller att det i propositionen föreslås bl. a. vissa ändringar i nugällande ordning för val av ledamöter i en polisstyrelse. Ändringarna berörsåväl antalet ledamöter som frågan om på vem det ankommer atl välja ledamöter iolika typer av pohsdistrikl. samt i länansluter sig fill de överväganden som framförs i promemorian och tillstyrker deföreslagna ändringarna i lagen om skogsvårdsstyrelser. De allmänna försäkringskassornas styrelser m. m. Remissutfallet är övervägande positivt när det gällerförslaget om proportionellt val av ledamöter till allmän försäkringskassasstyrelse, allmän försäkringskassas pensionsdelegation samt försäkringsnämnd. De allmänna försäkringskassorna i , ,, , , , , ,, , , och samtMalmö, och allmänna försäkringskassor tillstyrker ellerlämnar utan erinran förslaget om proportionellt val av ledamöter såvitt det rörkassornas verksamhetsområde. läns allmänna försäkringskassa har ingen erinranmot förslaget. Kassan förutsätter dock att denna "minoritetsskyddsregel"inle skall få omvänd effekt, genom att det är ett fåtal ledamöter som utsestill organ, utan att önskvärdheten av kontinuitet och övriglämplighet för uppdraget i första hand beaktas. läns allmännaförsäkringskassa framhåller att trots att författningsbestämmelser om proportionellaval saknas har kassomas styrelser, pensionsdelegationer och försäkringsnämnderi regel en politisk sammansättning som svarar mol partiernasstyrkeförhållanden i kommuner och landsting. Enligl kassans uppfattning behöverman inte befara alt del proportionella valsystemet skulle leda till en olämpligpolitisering av valen och arbetet i kassans förtroendevalda organ. Prop.1980/81:185 81 hålleratt möjligheten för en minoritet att begära proportionellt val innebär att manslår vakt om minoritetens rätt atl, i förhållande till sin storiek, få delta inämndarbete m. m. Kassan ställer sig bakom denna huvudprincip och fiilstyrkerförslaget. Försäkringskasseförbundetdelar visserligen den uppfattning som framförs i promemorian att ettminoritetsskydd bör säkerställas i lagstiftningen, men föreslår att ingaändringar nu görs i reglerna för val till kassornas organ. Ettproblem som enligt vår mening alltför lätt avfärdas i promemorian är att detförekommer tre valkorporationer vid val till kassornas styrelser. Regeringenutser två ledamöter, landsting/kommun i normalfallet fyra och personalorganisationernatvå (låt vara med en formellt svagare stäHning). Den föreslagna möjligheten attkräva proportionella val gäller sålunda endast hälften av de i styrelsen (helteller delvis) röstberättigade. Av de åtta ledamöterna i varjepensionsdelegation skulle endast valet av två ledamöter omfattas av deföreslagna reglerna. Däremot väljs försäkringsnämnderna i princip av en endavalkorporation. De föreslagna reglerna om möjlighet till proportionella valtill nämnderna kan därför få avsedd effekt. Idetta sammanhang bör uppmärksammas att den mellan och Försäkringskasseförbundelsgemensamma s. k. RFV-FKF-ulredningen i en delrapport (; bifogas)föreslagit en delvis ändrad organisation för och arbetsfördelning mellankassornas organ för förtroendevalda. Avsikten är att RFV i samråd FKF skallutforma förslag lill erforderliga ändringar i AFL för att utredningens förslagskall kunna genomföras. Därvid kan även sammansättningen av något av förtroendemannaorganenkomma atl beröras. Motbakgrund av vad ovan redovisats och då en god representativitet redan finns ikassornas styrelser och delegationer genom de olika valkorporationernaföreslås att inga ändringar nu görs i reglerna för val till dessa. I ställetbör möjlighet lämnas för regering och riksdag att pröva RFV-FKF-utredningensovannämnda förslag och de syften som departementspromemorian avses tjäna i ettsammanhang. ÄvenBlekinge läns allmänna försäkringskassa anser att anledning saknas atl nuförändra valsättet för organen hos kassan. Kassan framhåller att det proportionellavalsättet lillämpas sällan i praktiken och att valkorporationen inte ärenhetlig. Om en förändring av valsättet skall ske bör enligt kassan samtidigten total diskussion av valkorporationen komma till stånd. Någrainslanser tar upp frågan om utseende av revisorer i kassorna. ochHallands läns samt allmänna försäkringskassor liksom länslandsting noterar att de externa revisorerna hos kassorna inte har omnämnts ipromemorian. De två sistnämnda kassorna och anser altsamma regler som föreslås för tillsättande av ledamöter i en kassas styrelse m.m.även bör gälla tillsättandet av revisorer. Prop.1980/81:185 82 1.2 Den lagtekniska lösningen Flerlalel av de remissinstanser som har uttalat sig ifrågan tillstyrker förslaget atl samfliga bestämmelser som reglerar val av ledamöleri slatliga organ m. m. tas in i de specialförfattningar som reglerar de olikaorganens verksamhet. RSV, SÖ, i lån och lånslandsting godtar uttryckligen förslaget i denna del. Även Landstingsförbundetoch Svenska kommunförbundel godtar förslaget men påpekar att del för tydlighetsskull kan finnas skäl att i 2 kap. 23 § kommunallagen ange att det i fråga omproportionellt val till statliga nämnder m. m. gäller vad som är särskiltföreskrivet. Erinringar mot den lagtekniska lösningen förs fram av tvåremissinstanser. Sålunda ifrågasätter länsskolnämnden i länlämpligheten från lagtekniska synpunkter att bestämmelser som reglerar val avledamöter till statliga organ m. m. tas in i de olika specialförfattningarna.Nämnden anser att det framstår som både mera naturligt och lämpligt att allavaltekniska regler tas in i någon av de vallagar som har atttillämpa och har mera daglig kontakt med. i Västernorrlandslän framhåller att om det av formella skäl är nödvändigt med en särskild lag omutseende av ledamöter i lantbruksnämnden, bör denna lag av förenklingsskälgälla samtliga statliga regionala styrelser och nämnder. Bestämmelsema om t.ex. lantbruksnämndens sammansättning och om utseende av dess ledamöter ochsuppleanter bör sedan upprepas i nämndens egen instrukfion. Nämnden konstateraratt den på så sätt även i fortsättningen får alla författningsmässigabestämmelser om sin organisation samlade i sin instruktion, vilket av praktiskaskäl är en fördel. 1.3 Specialkompetens i vissa fall Den i promemorian redovisade uppfattningen atl det vid ettproportionellt val inte är möjligt att garantera att vissa av ledamöterna skallinneha specialkompetens eUer representera en speciell kommundel föranleder ingaerinringar från någon remissinstans. Flertalet remissinstanser som har yttratsig i frågan har godtagit att bestämmelser som innebär t. ex. att en ledamot skaUinneha en viss specialkompetens ändras så att det i stället anges att ledamotenbör ha en sådan kompetens. i har ingen erinran motproportionella val, men framhåller atl valmetoden innebär att minoritetensinflytande prioriteras före intresset att med absolut säkerhet tillgodosebehovet av att vissa ledamöter skall ha specialkompetens eller representeraexempelvis en speciell kommundel. En sådan följdverkan kan i och för sig varaägnad att inge vissa betänkUgheter. Frågan är enligt dock om maninte -även med tillämpning av en proporfionell valmetod - kan förvänta sig attvalmyndigheterna ändå kommer att beakta de önskemål om specialkompe- 1980/81:185 83 tens eller geografisk representation som finns i en viss specialförfatlning. SÖ samt länsskolnämnderna i , och Västernorrlandslån förklarar uttryckligen atl de inte har någon erinran mot atl delovillkorliga kravel på specialkompetens tas bort när del gäller länsskolnämnderna. När del gäller vuxenutbildningsnämnderna delar centralastudiestödsnämnden den i promemorian framförda uppfattningen att det vid eltproportionellt val inte alltid är möjligt att garantera atl vissa avledamöterna skall ha specialkompetens. Nämnden understryker vadvuxenutbildnings-nämnden i föreslär, nämligen att uttrycket"utbildningsväsendet" ersätls med "utbildningsområdet".Uttrycket utbildningsområde speglar bällre vuxenutbildningsnämndernasansvarsområde än "utbildningsväsendet", med vilket man främst tordeavse det reguljära utbildningsväsendet. En sådan ändring skulle enligt nämndensmening göra det lättare att uppfylla bestämmelserna om specialkompetens iinstruktionen. Nämnden anser vidare all valel av ledamöter och suppleanler ivuxenutbildningsnämnderna även i fortsättningen ovillkorligen skall ske blandpersoner som företräder utbildningsområdet i länet. Nämnden framhåller att parfigmppernakan nominera kandidater till valen vilka motsvarar de krav författning ellerinstruktion anger. Enligt nämndens mening är valproceduren här ointressant. Vuxenutbildningsnämnderna i och länhar inget att invända mot införandet av proporfionella val, men är tveksammatill förslaget att de landstingsvalda ledamöterna inte längre skallrepresentera utbildningsväsendet i länet. De framhåller att den verksamhet somnämnden bedriver är så nära förknippad med allmänna utbildningsfrågor attledamöternas kunskaper om utbildningsväsendet är av yttersta vikt samt att detockså är väsentligt att ledamöterna i nämnden har god kännedom om de målgrupperUll vilka nämnden vänder sig i sin verksamhet. Förslaget om en allmän övergång från personligasuppleanter till ett syslem med gruppsuppleanter vid kommunfullmäktiges ochlandstings val av suppleanter godtas av flertalet remissinstanser. Likaså ärflertalet remissinstanser positiva till att dessa val skall kunna skeproportionellt. I huvudsak posifiva uttalanden om förslaget i denna del kommersålunda från RFV, RSV, SÖ, länsstyrelserna i , , ,, och , , och ,kommunaldemokratiska kommittén. , ,, , , och samt länslandstingskommuner samt , , , , ,, , , , Prop.1980/81:185 84 , , , och Umeåkommuner. i län framhåller att Oskarshamnskommun har påpekat alt förslaget kan medföra att vem som helst av de valdasuppleanterna får kallas till tjänstgöring. finner för sin delatt lagen (1955:138) om proportioneUt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktigem. m. kan medföra att en ledamot från etl "litet" parti som harförfall kan ersättas av en suppleant som företräder ett annat parti. Även omförslaget i denna del för med sig att minoritetspartiers inflytande inte alltidkan säkerställas, bhr en sådan konsekvens oundviklig med den lagstiftningstekniksom har använts. framhåller att resultatet måste accepteras omman vill garantera att ifrågavarande nämnd eller styrelse alltid skall kunnavara beslutsför. i framhåller att harerfarenhet av de nackdelar som är förenade med systemet med personligasuppleanter. Detla har medfört att den pohtiska sammansättningen av förtroendemannaslyrelsenvid förfall för både ledamot och hans suppleant har blivit en annan än den urspmngligenavsedda. Ett system med gruppsuppleanter skulle enligt råda botpå en sådan snedvridning i styrelsesammansättningen. i konstaterar att denproportionella valmetoden har till följd alt personliga suppleanter inte kanutses. Därav följer också alt en viss nämnds politiska sammansättning tUlfälligtkan förändras. Enligt får dock förslaget med gmppsuppleanteranses vara att föredra framför ett syslem med personliga suppleanter, eftersomman härigenom får en viss garanfi för att en suppleant aUtid finns att tillgå. framhåller att inomstatliga nämnder gäller att personliga suppleanter inte fårinträda till tjänstgöring annat än vid förfall för den ledamot för vUka de harvalts. I kommunala organ innebär, enligt kommittén, inte personligt suppleantskapett hinder för tjänstgöring även för andra ledamöter. Detta minskar risken föratt en ledamots plats blir tom vid etl tillfälligt förfall. Den gmndläggandeprincipen för de kommunala organen är att beslut om möjligt skall fattas av ettfuUtaligt organ. Kommittén tillstyrker därför att erforderliga lagändringargörs, så alt den kommunala principen om gmppsuppleanter kan lillämpasbeträffande kommunalvalda suppleanler. tillstyrker att man gör reglerna omsuppleantvalen enhetliga och finner den förespråkade modellen mer ändamålsenligän ett system med personliga suppleanter. konstateraratt elt system med rent personliga suppleanter är oförenligt med reglerna omproportionellt val, eftersom bestämmelsema i 8 § lagen om proportionelltvalsätt fömtsätter att alla suppleanter blir gmppsuppleanter för de ledamötersom väljs. Om en suppleant kan tjänstgöra för alla ledamöter minskar ocksårisken för alt en ledamots plats får stå tom vid tillfälligt förfall. Förbundetnoterar därför med tillfredsställelse förslaget om gmppsuppleanter för alla deledamöter som väljs av fullmäktige respektive . påpekarvidare att det i promemorian (s 25) sägs att inget hindrar att ledamöternautses genom proportioneUt val och suppleanterna genom majoritetsval ellertvärtom. Med hänsyn till reglerna i 8 § lagen om proportionellt valsätt anserförbundet att det bör klarläggas om det är möjligt att välja suppleanter proporfionelltäven om ledamöterna har valts genom majoritetsval. Kalmarläns landstingskommun förordar i enlighet med förslaget en övergång fill ettsystem med gruppsuppleanter. Landsfinget framhåller att systemet innebär attsuppleanter kan väljas proportionellt, vilket är betydelsefullt förminoritetspartier och i viss mån kan befrämja samförståndslösningar vid valetav suppleanter. Enligt läns landstingskommun är bestämmelsernaom suppleantvalen i nuvarande lagstiftning ofta svårtolkade. T. ex. sägs ivissa lagtexter inte klart ut om det är fråga om personliga suppleanler ellerej.