prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — De kommunala bostadsförsörjningsprogrammenär viktiga instrument för kommunerna när de skall la ställning i dessa frågor.När programmen ersatte de lidigare bosladsbyggnadsprogrammen och de särskildabostadssaneringsprogrammen var ett syfte just att markera denna helhetssyn. Denförsta omgången av en planering med denna inriktning har genomförts. Mångakommuner har påbörjat arbetet med att utforma programmen enligl de nyaintentionerna, andra har ännu inte ändrat inriktningen av programarbetet. Svårigheterna atl planera är större för kommunerna i eni stort sett balanserad marknad än i en marknad där behovet av nytillskott ärstort. Den svagare inkomstutveckling som är alt förutse under 1980-lalel iförhällande till 1970-lalet kommer all påverka bosladseflerfrågan i dämpanderiktning. Liknande verkan får de ökande bränslepriserna och de stigandeproduktionskostnaderna. Del förefaller dock troligt att inkomst- och prisutvecklingeni första hand leder till atlefterfrågan på större utrymme och högre kvalitet i bostäderna ökar i mindreutsträckning . Dess påverkan på efterfrågan på lägenheter och påhushällsbildningen torde komma all gälla huvudsakligen de grupper som ännu inleär etablerade pä bostadsmarknaden. En osäkerhetsfaktor i kommunernas bedömningar är ocksäavgången av bostäder. Lägenhetsavgången minskade markant under 1970-talel. Delinnebär att trots atl del skedde en kraftig omsvängning av bostadsbyggandetunder 1970-talel, sä ökade bostadsbeståndet med ca 180000 lägenheter mellanåren1976 och 1980. 1större utsträckning än lidigare måste uppmärksamhet ägnas åt ungdo- 1980/81:100 Bilaga 16 3 marnasoch pensionärernas behov av bostäder. När det gäller pensionärernasbosladseflerfrågan har utbyggnaden av den öppna vården, dagsjukvårdenoch den sociala hemhjälpen stor betydelse. Sammanfattningsvis kan sägas all del råder en slorosäkerhet i alla beräkningar som görs av nybyggnadsbehovet. Sädanaberäkningar har gjorts inom ramen för 1980års långtidsutredning. Utredningen remissbehandlas f.n. Med hänsyn till svårigheterna all bedöma det långsikliga nybyggnadsbehovelär del inte möjligt att mer exakt ange hur mänga bosläder som behöver byggas . 1 budgetpropositionen anges alt ell riktmärke förplaneringen t. v. bör vara ell påbörjande av ca 55000 lägenheter . beräknas antalet påbörjadelägenheter bli knappt 50000. Nybyggandel bör därför öka. Ocksä ombyggnads- ochunderhållsverksamheten, inkl.energisparverksamhelen, förutsätts komma atl öka under den kommande femårsperioden.1 budgetpropositionen föreslås att inga ramar skall fastställas för detstatligt belånade bostadsbyggandet under den framförliggande treåriga planeringsperioden.Länsstyrelserna föreslås dock få en möjlighet all fastställa ramar för del egnalänel, om del behövs med hänsyn till regionalpolitiska eller liknandeintressen. Bosladsmarknadslägel i skiljer sigmarkant frän andra orter.Bostadsbristen ökar. Marknaden tyngs också av s. k. smygkonlori-sering och ökande eftertVågan pä övernattningslägenheter.Vidare har bristen på byggnadsarbetare varit stor. Med hänsyn till alt bostadsbyggandet i måste öka, har regeringenuppdragit ät en expert atl bl. a. kartlägga de hinder som råder ochefter samråd med kommuner och berördaregionala organ föreslå och initiera olika ätgärder. har medvetenheten om denbefintliga bebyggelsens förtjänster och brister ökat. Ett starkt engagemangför att bevara och utveckla dess värden har vuxit fram parallelll med ökadekrav på förbättring av torftiga ochbristfälliga miljöer. En utredning (Bo 1979:04) om stadsförnyelse behandlar f. n. dels övergripandefrågor om den lämpliga inriktningenoch omfattningen av förnyelsen, dels principerna för finansiering avdessa ålgärder. Med hänsyn till de mycket stora värden som bostadsbeståndet representerar är det från såväl samhällsekonomiska sombostadspolitiska utgångspunkter angeläget att bostäderna underhålls ochrepareras så att dessa värden behålls. Förframför allt hyreshusen har trots en förbättring tillräckliga medel för underhäll intekunnat avsättas. Det hänger samman med den snabba ökningen av kostnaderna fördrift och underhäll. Den särskildeutredare (1978:05) som tillkallades med uppdrag all utreda frågor om underhåll avhyres- och bosiadsrättsfas-tigheter kommer alt lägga fram ell betänkande undervåren 1981. 1 avvaktan på enlångsiktig lösning av finansieringsfrågan har beslutat (prop. 1980/81:64, CU 1980/81:8, rskr1980/81:96) att underhålls- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 4 lån -i likhet med vad som har gällt - skall fä lämnas ävenför . Lånen för är 1981 minskar i genomsnitt hyreshöjningskraven för entrerumslägenhet med ca . Del eftersatta underhållet är delvis en följd av allhyresförhandlingarna har resulterat i hyror som inle täcker kostnaderna.Hyresrätisutredningen (Ju 1975:06) som har fått i uppdrag all utvärderabruksvärdesystemet väntas lämna sitt betänkande . Ökningen av bostadskostnaderna är f.n. etl allvarligtproblem. har produktionskostnaderna stigit kraftigt.Enligt uppgifter från en undersökning, som har genomförts av statens pris- ochkartellnämnd (SPK), kan kostnadsökningen för flerbostadshus mellan åren 1974och 1979 i första hand förklaras av ökade kostnader för material, löner ochhögre kvalitet. Den nya energinormen och kravet pä handikappanpassning avbostäder svarar för en förhållandevis liten del av ökningen. En särskild utredare (1980:01) har fått i uppdragatt kartlägga och analysera orsakerna lill prisutvecklingen . Flera olika ålgärder har vidtagils för alt mildragenomslaget av produktionskostnadsökningarna pä hyran. Lånetaksnivån justerasnumera för att bättre anpassa belåningen lillkostnadsutvecklingen. Ocksä grundbeloppet i låneunderlag och pantvärde harhöjts . Höjningarna har varit större för flerbostadshus.Vidare har den garanterade räntan sänkts för statligt belånade ny- ochombyggnader , senastden . Sänkningen avsäg då enbart hyres-ochbostadsrätlslägenheler. infördes en möjlighet för ägare avgruppbyggda småhus att få ett räntebidrag för tiden mellan inflyttningen ochutbetalningen av bostadslånet. Slutligen har produktionskoslnadsbelåninginförts för nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus som upphandlas ikonkurrens. Också drift- och underhållskostnaderna har ökat. a.bränslekoslna-derna har ökat avsevärt . Denna ökning slärkrafligl på boendekostnaderna för såväl hyresgäster som småhusägare ochbo-sladsrättshavare. För all stimulera enskilda medborgare alt vidta energisparandeåtgärder har under drygt sex är lämnats etl statligt energisparstöd i formav lån och bidrag. Bränslekoslnadsökningarna aktualiserar frågan om intehyresgästerna på samma sätt som småhusägarna och i viss mån bostadsrältshavarnaborde ha möjlighet atl tillgodogöra sig effekterna av energisparandel. Ensärskild utredare (1979:03) har fåll i uppdrag alt utreda och lämna förslagbelräffande mätning och debitering, individuellt eller i mindre kollekliv, avenergi för uppvärmning och tappvarmvattenberedning. Ett verksamt sätt att dämpa stigande drift- ochunderhållskostnader kan vara atl öka de boendes möjligheter att påverka defaktorer som bestämmer kostnaderna. Den i det föregående omnämndaunderhållsfondsulred-ningen skall i sitt arbele beakta möjligheterna för deboende alt få etl 1980/81:100 Bilaga 16 5 inflytandeöver hur de medel används som avsätts för underhåll i bosladsfastigheter. Utredningen har aviserat ett förslagmed denna inriktning. Hyresförhandlingslagen (1978: 304), som trädde ikraft , gavhyresgästerna rätt atl förhandla om hyror och andra boendeförhållan-den med fastighetsägarna. Bosladsdomslolen har ietl par domar gett hyresgästerna i elt hus möjlighet all få förhandla om hyranoch övriga boendeförhållanden genomen egen hyresgästförening. 1 bostadsrättens form har de boende ettinflytande som är kombinerat med etlekonomiskt ansvar. Därigenom garanteras de en god kontroll över utvecklingen av drift- och underhällskostnaderna.Bostadsrätlskommillén (Bo 1978:06)har bl. a. till uppgift allunderlätta för hyresgäster som vill bildabostadsrättsförening med insyn all förvärva del hus där de bor. Enligt förslag i betänkandet (Ds Bo 1980: 3)av bostadsrätlskommillén och i endepartementspromemoria från skall rättsskyddet och inflytandet för hyresgästerna stärkasnär en hyresfastighet ombildas lillbostadsrätt. Förslagen remissbehandlas f. n. Möjlighelerna att möta kostnadshöjningar med nyasubventioner är begränsade. Tvärtomär del nödvändigt alt begränsa ökningstakten av de nuvarande generella subventionerna. harnyligen på förslag av regeringenbeslutat (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/ 81:95 och 106och prop. 1980/81:42, SkU 1980/81:11, rskr 1980/81:94)dels ombesparingar i form av minskade räntebidrag till ett belopp av ca 600 milj.kr. , dels om ändrade regler för villabeskattningen, som ökar slalens och kommunernas inkomsler med knappt1000 milj.kr. Vidare har realisationsvinstbeskattningenskärpts (prop. 1980/81:32, SkU 1980/81:10, rskr 1980/81:61). Kapilalvinstkommiltén (B 1979:05) kommer snart med förslag lill ändrade regler förrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter. Samhälletsgenerella subventioner till bostadssektorn är omfattande även efter dessa ändringar i finansierings- ochvillaskatlesystemen. Anslaget tillräntebidrag är beräknat fill 7100 milj.kr. för /82. Skatlesubvenfionerna till egnahemsägare uppgick till 6 miljarder kr.och har beräknats lill 10 miljarderkr. Det finns anledning atl fortlöpande överväga inriktningen avsubventionerna med hänsyn till såvälde fördelningspoliiiska och bostadspolitiska effekterna som de ekonomiskakonsekvenserna för staten och kommunerna. De individuella subventionerna i form av delsbostadsbidrag lill barnfamiljer och hushåll ulan barn, dels kommunallbostadstillägg lill folkpension harminskal sin andel av de totala subventionerna . a. en konsekvens av de generellasubvenfionernas starka ökning. Regeringenredovisar i årets budgetproposition förslag till besparingar inom bostadsbidragssystemeti enlighet med intentionerna i prop. 1980/81:20 (bil. 12) Besparingar i statsverksamheten m.m. Därutöver föreslår regeringenändringar i bostadsbidragssystemel som innebär att bosladsbidra- Prop.1980/81:100 Bilaga 16 6 genbeloppsmässigt räknas upp, i takt med pris- och löneutvecklingen, med drygt10%. Liksom föregående är föreslås i första hand förstärkningar för slorahushåll och för hushåll med låga inkomsler och höga bostadskostnader. 1 årets budgetproposition lämnas även förslag somsyftar till att stärka konsumentskyddet för dem som köper nybyggda småhus. En särskild utredningsman (Bo 1980:04) har tillkallatsmed uppdrag atl se över möjligheterna till rationaliseringar i administrationenav bostads-finansieringssystemet. Uppdraget har sin grund i ett uttalande avfinansutskottet (FiU 1979/80:8), vilkel beslöt atl ge regeringentill känna (rskr 1979/80: 59). Utredarens huvuduppgift är all undersökaförutsättningarna för och möjligheterna till alt föra över de statligabostadslånen lill bostadsinsliluten. Ocksä möjlighelerna all rationaliseralånehanleringen inom del nuvarande bostadsfinansieringssystemel kommer altövervägas av utredaren. Bostadsminislern har tillsalten särskild delegation (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintligbebyggelse. Delegationen har haft till uppgift att följa och utvärderagenomförandet av energisparplanen för befintlig bebyggelse. Delegationen haravlämnat betänkandet (SOU 1980:43) Program för energihushållning i befintligbebyggelse. Betänkandet remissbehandlas f.n. och regeringen kommer under våren1981 att lägga ett förslag till program för energihushållning i befintligbebyggelse. Arbetet med att fullfölja de av beslutaderiktlinjerna för hushållning med mark och vatten fortsätter. 1 enlighet medregeringens beslut med anledning av del s. k. planeringsskedet i den fysiskariksplaneringen (prop. 1978/79:213) har vissa länsstyrelser -i anslutning lill redovisningen av länsplaneringen - lämnat en redovisning avarbetet i kommunerna med alt fullfölja riktlinjerna. De beslut som redovisningenkan föranleda kommer alt fattas . Den slutliga redovisningen avplaneringsskedet skall ske . I samband med behandlingen av proposifion 1978/79:213uttalade (CU 1979/80:6, rskr 1979/80:87) bl. a. atl regeringen börför redovisa vilka resultat som har uppnåtts under är 1980belräffande etl samlat markhushällningsprogram för . Länsstyrelserna iSkåne har gemensamt lämnat regeringen en redovisning av arbetet med ettsådant markhushållningsprogram. Materialet remissbehandlas f. n. Regeringenavser atl lämna den begärda redovisningen. Den publicerade rapporten (SOU1979:54,55) Hushållning med mark och vatten 2 har remissbehandlats.Proposition med anledning av förslagen i rapporten avses bli förelagdriksdagen under är 1981. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 7 Inom har utarbetats en promemoria(DsBo 1980:2) Tillållighelsprövning av viss industriell verksamhet m.m.. Översynav 136aS byggnadslagen. 1 promemorian föreslås bl. a. att bestämmelserna i byggnadslagen om regeringsprövning avvissa industriella verksamheter skall las in i en särskild lag och atlprövningssyslemet skall förenklas. Promemorian har remissbehandlats. Enproposition avses bli förelagd under är 1981. överlämnades betänkandet (SOU 1979:65och 66) Ny plan- och bygglag lill chefen för bosladsdeparlemenlel. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats, ochbland de ca 400 instanser som har yttrat sig över förslagel finns en klarmajoritet som anser all detla efter slörre eller mindre omarbetningar - kanläggas lill grund för en ny lagstiftning pä området. Beredningen av ärendetbedrivs med den inriktningen alt elt regeringsförslag som kan remitteras lilllagrådet skall vara färdigt . Parallellt med beredningen av elt samlat förslag tillny plan- och byggnadslag bereds vissa förslag lill partiella ändringar av dennu gällande byggnadslagstiftningen. Dessa förslag avser i första hand reglernaom byggande utanför plan och de regler som styr behandlingen av detaljplaner.1 del senare avseendet eftersträvas en snabbare planprocess. Etl viktigt mål äratl åstadkomma besparingar såväl för stat som kommun. Arbetet inom departementet med de reformförslagbeträffande kommunernas galu- och väghållning som har lagts fram i betänkandenav väguiredning och av gatukoslnadsulredningen (SOU 1977: 12 resp.1977:65) fortsätter. kommer elt förslag till ändring i dagensgatukostnadsbestämmelser att läggas fram för . Slalens råd för byggnadsforskning har i anslutning lillsin anslagsframställning presenterat en plan för forskningsverksamheten förperioden 1984. Regeringen lägger i sin behandling avanslagsframställningen särskild vikt vid sådan forskning som syftar till attminska kostnaderna för byggandet och boendet och som höjer den lekniskautvecklingsnivån och därigenom bidrar lill atl expori av teknik, komponenteroch material främjas och import undviks. Regeringen har uppdragit åt statens råd förbyggnadsforskning all i samråd med statskontoret och seöver rådets organisation och redovisningssystem. Bakgrunden till översynen äralt omfattningen av rådets verksamhet under elt par år har fördubblats. Regeringen föreslår, som etl medel för all stödjautvecklingsarbete, all etl nytt anslag Lån till experimenlbyggande inombostadsförsörjningen inrättas. Verksamheten föreslås bedriven av slalens rådför byggnadsforskning i nära samarbete med bosladsverket. DenI träder en ny svensk byggnorm, SBN 80, i kraft. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 8 Slörreändringar och nyheter i förhällande till gällande bestämmelser har fastställtsav regeringen. Vid regeringens prövning har kostnads- och by-råkraiiaspekiernavarit väsentliga. Till de viktiga förändringarna hör bl. a. ändradeberäkningsförutsättningar för byggnadskonstruklioner. vilket väntas leda lillkostnadsbesparingar, angivande av gränsvärde för högsta tillåtna radondotlerhalt och halt av formaldehyd, klarare reglerom skydd mot brandspridning mellan småhus saml skärpta bestämmelser för attskapa bättre fuktskydd i byggnader. Regeringen beslutade om en ny ordning ifräga om rätten att använda del allmänna kartmaterialet för följdproduktionsaml om prissättning och distribution av de allmänna kartorna. Den nya ordningeninnefattar bl.a. - med vissa begränsningar - en rätt för var och en att mot enersättning använda det allmänna kartmaterialet för följdproduktion. Härigenombedöms kartmaterialet kunna komma lill slörre nylta än f. n. har tillkallats en utredare (1980:03)med uppgift alt se över principerna för lanlmäleritaxan och dess konstruktionsaml en utredare (1980:02) med uppgift atl utreda vissa förutsättningar förden lokala lantmäteriverksamheten. (Bo 1978:08)väntas avlämna sitt betänkande . Under /82 väntas frilidsboendekommittén(Bo 1978:01) och kommittén (Bo 1979:02) om planmässig sanering efterindustrinedläggningar alt avlämna sina slutbetänkanden. kommertomlrälts-kommiltén (Ju 1977: 12) atl avlämna sitt belänkande. Anslagsyrkandena för nästa budgetår inombostadsdepartementets verksamhetsområde uppgår till 15 361,4 milj. kr. Anslagsförändringarna i förhållande till statsbudgetenför innevarande budgetär framgår av följande sammanställning (milj. 1980/81 1981/82 A. Bostadsdeparlemenlel m. m. 29,6 29.4 - 0.2 B. Bostadsförsörjning m. m. 15005.6 15 176,9 4-171.3 C. Planväsendel 31.6 32.0 -I- 0,4 D. Lanlmäteri-ochkartväsendel 119.5 123.1 -I- 3,6 Totalt för 15 186,3 15361,4 4-175,1 1980/81:100 Bilaga16 såvill avser frågorna under littera A och B; statsrådetDanell såvitt avser frågorna under littera C och D. Anmälantill statsbudgeten för /82 såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Beräknad ändring 1981/82 Lönekoslnader Reseersättningar (även utrikes resor) Expenser 1 111 000 17 575000 -(-1 198000 + 28000 -I- 89000 -t-l 315000 Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till18890000 kr. Jag har därvid räknat med en besparing genom minskning avanslagsposten för lönekostnader med . Jag hemställer all regeringenföreslår all till för /82anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 10 Kommittéer m. m. 1979/80Utgift 10116674 Reservation 5686023 1980/81Anslag 11485000 1981/82Förslag lOOOOOOO Medhänsyn lill den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten beräknar jagför nästa budgetår anslaget till lOOOOOOO kr. Jag hemställer all regeringenföreslår alt lill Kommittéer m. m.för /82 anvisaett reservationsanslag av lOOOOOOO kr. 1979/80Utgift 331176 Reservation 119037 1980/81Anslag 300000 1981/82Förslag 300000 Anslagetbör för nästa budgetär föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår all till Exlra utgifter för /82 anvisaelt reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Fränanslaget bestrids kostnader för bl.a. bidrag lill vissainternationella organisationer och svenskt deltagande i del internationellasamarbetet inom departementets verksamhetsområde. Jag hemställer atl regeringenföreslår all lill Bidrag till vissa internationellaorganisationer m.m. för /82 anvisa ett reservationsanslag av260000 kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 16 1979/80Utgift 30709110 1980/81 Anslag 33 301000 1981/82Förslag 40376000 Bostadsslyrelsen är central förvaltningsmyndighet meduppgift atl främja bostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet förlänsbostadsnämnderna. Del åligger styrelsen vidare bl.a. att handlägga ärendenom statsbidrag till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunalabyggnader. Bostadsslyrelsen leds av en styrelse. Chef förbostadsslyrelsen är en generaldirektör. Inom styrelsen finns fem byråer:kanslibyrån, låne- och bidragsbyrån, planeringsbyrän, tekniska byrån ochvärderingsbyrän. Därtill finns ett verksledningssekretariat, eninformationsenhet och etl revisionskontor. Till styrelsen finns knutna även ensamlingslokaldelegation, elt råd för belånings- och värderingsmetoder och etlbosladssocialt råd. ring 1981/82 -1-1 345 000 -1- 64 000 -1- 223 000 -F 5 000 000 har i sin anslagsframställning /82 redovisat uppgifter om omfattningen och utvecklingen avolika delar av bosladsverkets verksamhet. 1980/81:100 Bilaga16 12 Lånehanleringen anges vara en av verkets störstaarbetsuppgifter och binder en stor del av dess anställda. Till de löpandeuppgifterna hör förutom länehanteringen informationsverksamhet med råd och servicetill kommuner, bosladsproducenter och -konsumenter. Härtill kommer ulredningaroch utvecklingsarbete kring boendet och de bostadspolitiska stödsystemen. Beträffande sitt behov av resurser framhåller styrelsenbl.a. att personalresurserna för utrednings- och utvecklingsarbete inom främstplaneringsbyrån, tekniska byrån och värderingsbyrån samt informationsenheteninte är tillräckliga för att styrelsen aktivt skall kunna bevaka hela detbostadspolitiska området. F.n. tvingas styrelsen alt i första hand sätta inpersonalen på alt lösa akuta problem och uppgifter med anknytning till denlöpande låne- och bidragsverksamheten till förfång för det mer långsiktigautvecklingsarbetet och den utåtriktade verksamheten. Antalet besvär över länsbostadsnämndernas beslut ökademed frän I 817 under /79 lill 2291 under /80.Ökningen avser främsl besvär om energisparstöd, bosladsanpassningsbidrag ochbostadsbidrag. Inom bostadsslyrelsen görs f.n. en studie avmöjligheterna att utvidga bosladsverkets ADB-system för lånehanteringen.Studien beräknas vara avslutad . Den därpå följandesyslemkonstruktionsfa-sen är beräknad att fortlöpa under . Övrig rationaliseringsverksamhel har begränsats av atttillgänglig utredningspersonal har varit sysselsatt med arbetsuppgifter ianknytning lill utredningen om utvidgning av ADB-systemet. Under budgetärel 1979/80 har i likhetmed närmasl föregående budgetår inventerat värde- och säkerhetshandlingar vid sexlänsbostadsnämnder. Styrelsen har vidare inspekterat sex länsbostadsnämndersom elt led i övervakningen av nämndernas arbete med granskning avförmedlingsorganens handhavande av bostadsbidragen. Under /79inspekterades nio nämnder. förenklingsutredning lämnade sinslutredovisning . Dess slutrapport har remissbehandlats.Många av dess förslag har redan genomförts. Vissa prövas inom ramen förregeringens uppdrag till styrelsen avseende decentralisering avbeslutanderätten i låne-och bidragsärenden till kommunerna respektive översynenav mark- och konkurrensvillkoren. En del förslag kommer att ytteriigare prövasi den löpande ralionaliseringsverksamheten. föreslår vad gäller de enskilda delposternainom myndighetsanslaget följande. Pris- ochlöneomräkning m.m. 4- . De besparingar som bostadsslyrelsen enligt huvudförslaget har re dovisat innebär alt antalet tjänster minskar med tre och en halv. därav en bilrädestjänst och två och en halv tjänster som handläggare och att kon sultposten reduceras med . Prop.1980/81:100 Bilaga 16 13 Styrelsen anser att personalresurserna måste vara oförändrade. Som skäl för sin uppfattning anför styrelsen följande. Genom beslut har myndighetensarbetsuppgifter preciserats. De förutsätter all styrelsen har tillgång lilloförändrade utredningsresurser. Huvudalternativet kommer att minska dessa. Bostadsslyrelsen anser även atl medlen förkonsultuppdrag måste vara realt oförändrade för atl möjliggöra utnyttjande avutomstående experter, bl.a. i del nytillkomna arbelel med bostadssocialainventeringar. Posten Reseersättningar måsteräknas upp bl.a. för att ulbildnings-och forlbildningsverksamhelen skall kunnaökas och för alt revisionsplanen skall kunna genomföras (4- . Medlen för Övriga expenser anserstyrelsen måsle räknas upp för atl utbildnings- och forlbildningsverksamhelenskall kunna ökas (4- . Inom bostadsslyrelsen bedrivs sedan en lid etl arbelemed en översyn av verkels organisation. Resultatet av della arbele bör geuppslag till sädana rationaliseringar och omprioriteringar som med hänsyn tilldet slatsfinansiella läget måsle genomföras inom bostadsslyrelsen på sammasätt som inom statsförvaltningen i övrigt. Jag kommer i del följande all föreslå all ell nyttanslag B 18.