prop · G403171 · 1980-12-31 00:00:00 — Lönerna ikollektivavtal är knutna till lönesystemet för statsanställd personal iallmänhet. Anställningsvillkoren för utsänd personal inom utrikesförvaltningenhar utgjort förebild för regleringen av övriga anställningsförmåner för handelssekreterarna. Personalen hos handelssekreterama anställs genom beslut avvederbörande handelssekreterare. F. n. regleras lön och övrigaanställningsvillkor genom individuella anställningsavtal mellanhandelssekreteraren och den anställde. Som jag har anmält tidigare (prop. 1980/81:100 bil. 14) ärdet angeläget att likartade principer i fråga om anställningsvillkor tillämpasför personal som tjänstgör utomlands vid olika svenska statliga myndigheter ochrepresentationer. För flertalet av den hos handelssekreterare anställdapersonalen bör därför gälla i huvudsak samma villkor som för lokalt anställdpersonal inom utrikesrepresentationen. Handelssekreterarna själva rekryteras vanligen från ellernära företagsledningen i svenska företag med exportinriktning. För attflexibilitet och fömyelse i organisationen skall säkerställas begränsas förordnandetidenför handelssekreterama till mellan tre och beroende bl. a. på vilken typav marknad anställningen avser. Det föreligger emellertid behov av att hoshandelssekreteraren ha tillgång till ytterligare en eller flera personer medaktuell kunskap om svenskt näringsliv som har förvärvats t. ex. i kvalificeradkommersiell befattning på svenskt företag. Dessa kunskaper kan avse de allmännaförhållandena i näringshvet eller de speciella villkoren inom en viss bransch.Sådana personer - s. k. marknadssekreterare - kan beräknas optimalt fylla denuppgift för vilken de har engagerats endast som de har ettaktuellt kunnande inom sitt specialområde. Denna personal, som följaktligenbör ha hemvist i , bör vidare, i likhet med vad som gäller förhandelssekreterare, ha fidsbegränsad anställning, dvs. anställas för bestämdtid eller tills vidare längst till viss tidpunkt. Förordnandefiden för sådanamarknadssekreterare med hemvist i bör vara flexibel och i likhet med Prop.1980/81:171 21 vad som gäller för handelssekrelerarna kunna varieramellan tre och beroende bl. a. på vilken typ av marknad som förordnandetavser. Den här aktuella personalen blir i skattehänseende att betrakta som frånSverige utsänd personal. Det bör ankomma på vederbörande handelssekreterare somarbetsgivare att, efter godkännande av exportråd, besluta omanställning av och anställningsförmåner för denna personal. Jag föreslår attbestämmelserna om tidsbegränsning av anställning av denna personal tas in i ensärskild lag. Även förutrikesförvaltningens exportfrämjande verksamhet kan det finnas behov av attanställa personal med aktuell kunskap om svenskt näringshv på samma sätt somhandelssekreterare har behov av viss sådan personal. Detta förhållande gällersådana utlandsmyndigheter som har avgiftsdebitering av kommersiella tjänster.Det bör i dessa fall ankomma på vederbörande utlandsmyndighet som arbetsgivareatt, efter godkännande av och exportråd, beslutaom anställning av och anställningsförmåner för sådana marknadssekreterare. Ilikhet med vad jag har förordat angående vissa marknadssekreterare hoshandelssekreterare bör även nu nämnda marknadssekreterare inom utrikesrepresentationenha tidsbegränsad anställning. Vad jag nuhar sagt innebär att de skäl som ligger fill gmnd för att anställahandelssekreterare med tidsbegränsning föreligger också för att anställa visspersonal hos honom eller inom utrikesrepresentationen på tidsbegränsadeförordnanden. Tidsbegränsning av handelssekreteramas anställning skeremellertid med stöd av kollektivavtal. Att reglera tidsbegränsningen av derasanställning på annat sätt är f. n. inte aktuell och följaktligen inte helleratt lagstifta i den frågan. exportråd delar ut ett femtiotal statligastipendier till praktikanter som placeras för tjänstgöring inom utrikesrepresentationen,hos handelssekreterare eller hos svenska handelskamrar i utlandet. Stipendiernaär ettåriga och delas ut högst en gång till samma person. Praktikanter inom utrikesrepresentationen, hoshandelssekreterare och hos svenska handelskamrar i utlandel får numera ses somarbetstagare (prop. 1980/81:100 bil. Den bärande idén bakompraktikantverksamheten är alltjämt att svenskar skall fåerfarenhet av svenskt exportarbete i intemationell miljö samt att dessaerfarenheter skall komma svenska företag tillgodo. Det är angeläget attutbildningen kan fortsätta. En fömtsättning härför är att praktikanternasverksamhet även i fortsättningen tidsbegränsas. Anställningsfiden bör även fördenna personal vara flexibel och kunna variera mellan ett och . Det bör ankomma på vederbörande handelssekreterare ochutlandsmyndighet att som arbetsgivare, efter godkännande av Sverigesexportråd, besluta om anställning av och anställningsförmåner för praktikanter.Det bör vidare ankomma på svensk handelskammare i utlandet att anställa prakfi-kantmed utnyttjande av de medel som exportråd ställer till 1980/81:171 22 förfogande för exporlfrämjande verksamhel. 1 likhel medvad jag har sagt om anställning med tidsbegränsning av marknadssekreleraremed hemvist i föreslår jag att bestämmelser om tidsbegränsning avanställning av praktikanter tas in i den föreslagna särskilda lagen. Det bemyndigande i lag som exportråd nu har altbesluta rörande slalliga stipendier blir därför inle längre aktuelltbeträffande praktikanter inom utrikesrepresentationen, hos handelssekrelerareeller hos svenska handelskamrar i utlandet. De medel som exportrådhittills har disponerat för stipendier till praktikanter avses användas tillavlöningsförmåner för denna personal fr. o. m. /82. Även för övrig personal hos handelssekreterare bör gällaall arbetsgivarens beslut om anställning och anställningsförmåner tas först eflergodkännande av exportråd. I fråga om överklagande av fillsättning av här berördpersonal gäller givelvis vanliga regler. Den statliga exportfrämjande organisationen har varilföremål för en översyn (prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95). Vadjag nu liksom i årets budgetproposition har anfört om anställning av ochanställningsvillkor för ulomlands stationerad personal skall ses som ett led idenna översyn. Ändrade marknadsförhållanden ställer höga krav på flexibilitethos den exportfrämjande organisationen. Organisation och personal måste varaanpassad till dessa förhållanden. Det ankommer redan nu på exporlrådalt planera och leda handelssekreterarnas verksamhet samt exportfrämjande verksamhelinom utrikesrepresentationen utifrån en samlad syn på dimensionering ochinriktning av hela den statliga exportfrämjande utlandsorganisationen. Dennaplanering och ledning utövas bl. a. genom att anger uppgifter,fördelar resurser och meddelar föreskrifter för verksamheten. Vad jag nu har sagt om anställnings- och arbetsvillkor förpersonal med särskilda och aktuella kunskaper om svenskt näringsliv, för prakfikanlerliksom för övrig av handelssekreterare anställd personal ställer ökade krav påexportrådets planering och ledning av handelssekreterarnas verksamhet ochexportfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentafionen. Det innebär också attdet bemyndigande härfill som exportråd har enligt 1 § lagen (1975:490)om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m. m.behöver utvidgas och anpassas fill nu rådande förhållanden. Delta bör ske såatt bemyndigande att "genom anvisningar för den allmännainriktningen" planera och leda verksamheten utsträcks till att överhuvudplanera och leda verksamheten. I enlighet med beslut (prop. 1979/80:100 bil.14 s. 45, NU 1979/80:34, rskr 1979/80:224) anvisas det stathga bidraget fillvidareutbildning i internationell marknadsföring fortsättningsvis inom ramen förde medel som exporlråd disponerar för exportaktioner. Sverigesexportråds användande av dessa medel är enligt min mening inte att anse som 1980/81:171 23 en statlig förvaltningsuppgift och innefattar inte längremyndighetsutövning. Det finns därför inte längre behov av elt i lag fastställtbemyndigande för exportråd att besluta rörande vidareutbildning i internalionellmarknadsföring. Det nuvarande bemyndigandet härtill föreslås därför utgå. I enlighet med vad jag nu har anförl om planering ochledning av handelssekreterarnas verksamhet samt exportfrämjande verksamhet inomutrikesrepresentafionen, om anställning av praktikanter och om statliga bidragtill vidareutbildning i inlernationell marknadsföring har inomhandelsdepartementet upprättats förslag fill lag om ändring i lagen (1975:940)om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m.Utöver de däri föreslagna ändringarna såvill avser de olika bemyndigandena ilagens 1 § 1,3 och 4, föreslås vissa ändringar i 1 § 2, vilka inteinnebär någon ändring i sak utan viss språklig modernisering och en anpassningtill den nuvarande lagsfiftningen om offentlig anställning. Vidare har i enlighet med vad jag har anfört rörande visstidsanställningav viss personal inom den exportfrämjande organisationen inom handelsdepartementetupprättats förslag till lag om fidsbegränsad anställning av marknadssekreterarem.fl. Med hänsyn till lagförslagens innebörd och begränsaderäckvidd samt deras lagtekniskt okomplicerade beskaffenhet anser jag det intemotiverat att höra lagrådet. Med hänvisning fill vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår att 1. antagaupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1975:490) om beslutanderätt förSveriges exportråd beträffande handelssekreterare m. m., 2. antagaupprättat förslag fill lag om fidsbegränsning av anställning avmarknadssekreterare m. 3. godkänna vadjag har anfört om insatser för vidgad export av statliga tjänster, 4. godkänna vadjag har anförl om stöd för utvecklande av tjänsteexport vid statligamyndigheter, 5. godkänna vadjag har anförl om . Prop.1980/81:171 24 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1980/81:171 25 har haft till uppgift all föreslåålgärder för att öka exporten av tjänster från i första hand affärsverk ochandra statliga myndigheter men också från hel- och delstatliga bolag. Uppdragethar gällt såväl konsulttjänster som andra typer av ijänsler. Motiv för statlig tjänsteexport I kapitel 2 diskuteras skälen för atl exportera slalliga ijänsler.Som ulgångspunkt redovisas ett par utvecklingsdrag i den svenska ekonomin,dels underskottel i bytesbalansen och de strukturella problemen i svensklnäringsliv, dels den offentliga sektorns växande roll i det svenska samhället. har underskottet i vår bytesbalans stått iblickfångel för den ekonomisk-politiska diskussionen. För atl återställa denexterna balansen har exporten avgörande belydelse. Ätgärder behövs för altanpassa produktionsslruklur till förändringar på den intemationellamarknaden. Åsikterna skiftar om hur denna anpassning skall åstadkommas. Destudier som gjorts redovisar dock en gemensam och för ijänsteexportörerintressant slutsals, nämligen atl fördelar på längre sikl liggersnarare i kunskapsinlensiva produkter än i råvaruinlensiva produkter ochsnarare i systemlösningar, innehållande kombinationer av mjuk- och hårdvara,än i enskilda komponenter. Den offentliga sektorn har under de senasle decenniernavuxit krafligl. Utvecklingen beräknas fortgå, om än i långsammare takt än hittills.Den offentliga sektorn, särskilt den slalliga, har vid sidan härav också kommitatt spela en kvalitativt mer framträdande roll. Statliga myndigheler har fållvidgade uppgifter i samhället. Från en traditionellt verkslällande och kontrolleranderoll kombinerad med produkfion av allmänna nyttigheler beslår uppgifterna i dagi allt högre grad av att planera, styra och övervaka utvecklingen inom helasamhällssektorer. Statliga myndigheter har därigenom kommit att alltmer få eltöverordnal "sekloransvar" inom skilda samhällsseklorer, medanenskilda komponenler i form av ijänsler och varor lillhandahålls av andra, t.ex. kommuner och företag. De ulvecklingsdrag som här skisserats talar för alt tjänsterfrän den statliga seklorn kan bli väsentliga inslag i svensk export. Den statliga sektorn kan ge ell direkl bidrag lillbytesbalansen. Det sker i första hand genom export av statligt kunnande, särskillom detta är unikt i Prop.1980/81:171 26 den maningen iiU del inte finns företrätt nägon annanslansi del svenska samhället. Exporten kan ske på flera säll. Den lörväniadeexportökningen från svenskt näringsliv av kunskapsinlensiva produkter och syslcmställer ökade krav på att den statliga seklorn engncciar sitt syslemkunnande ilämplig form. Genom begränsade insalser, som alt svarn för ulbildning eller läggaupp syslcm för drift och underhäll, kan den slalliga seklorn komplellera näringsliveloch bidra till samlade exporteffckicr av betydande omfallning. Statliga ijänslerkan givetvis också exponeras direkt fill beslallare i andra länder. Export uv simliga tjänster kan också bidra till an gesvensk exportnäring ökad good-will. Det är exempelvis iroligt alt de lolalasvenska exporichnn-serna ökar om slalliga organ medverkar i leveranser till u-lnndcrdär offentliga myndigheler ofta är beställare. Slalligl deltagande i exporlprojektkan ibland innebära atl kontrakt erhålls ulan föregående internationelltanbudsförfarande. Vidare har den statliga seklorns represenlanler ofla möjlighelerall få och vidarelörmedln informafion om planerade projekl i elt lidigare skedeav en planeringsprocess än som är möjligt för enskilda förelag. Det beror bl.a.pä att många statliga myndigheter och organ har upparbetade och omfattande konlaklermed sina syslerorgan i andra länder. Statliga tjänsleleveranser kan också ge etl indirekt bidragtill bytesbalansen. Del sker genom atl svenska ijansleuppdrag i ullandet kan underiällaoch röja vag för svensk följdexport från industri- och enlreprenadföre-tag.Denna s. k. vagröjareffekl är allmänl erkänd såväl inlernalionellt som i Sverige.Del lar sig bl. a. ullryck i atl åtskilliga industriländer subventionerarexport av konsulttjänster. Vägröjareffeklen är dock svår alt exaki belägga ochden har skiftande slyrka beroende på vilken marknad som bearbelas, i vilkafaser av projekien som konsullen varil verksam, osv. Export av ijänsler från den slalliga sektorn får slutligenockså effekter för statsförvaltningen. Effekterna för statsförvaltningen är självfallelslörst när myndigheterna själva agerar som tjänsteexporlörer. Men även närtjänsteexporten bedrivs genom bolag i nära anslutning lill myndigheterna kan belydandeeffekler för förvaltningen uppnås. Så 1. ex. kan utlandsverksamheten fungerasom forum för ledar- och kompetensutveckling för personal som sedan återvänder lillmoderorganisalionen i . Expori av tjänster innebär vidare en vidgning avmyndigheternas kommersiellt orienterade verksamhel. Den kompetens sommyndigheterna tvingas ulveckla vid kommersiellt arbete i en internationellmiljö bör rimligen också få återverkningar pä myndigheternas huvuduppgifter ochbidra lill alt höja den administrativa nivån. Tjänsteexport kan också bidra lillett högre kapacitetsutnyttjande genom alt slora investeringar i instrument ochutvecklingsarbete kan ulnylljas mer effektivi. Yllerligare en följdcffekl är atlförvallningen får etl inflöde av kunskaper och erfarenheter från andra ländersom på olika säll kan omsättas i . Den statliga tjänsteexportens nuvarande omfattning ochinriktning De statliga myndigheternas och de hel- och delslatligabolagens export av Ijänsler presenteras utförligt i kapitel 3. De statligamyndigheternas och bolagens ullandsengagemang kan beskrivas i följande kalegorier. Prop.1980/81:171 27 Dessa myndigheler (molsvarande)har Jijort målmedvetna satsningar på expori av tjänster. Ofla aktualiserasfrågan om att avskilja exportverksamheten från huvudorganisationen i en separatorganisation. D Sporadiska tjänsteexporlörer. Dessa myndigheler tar påsig enstaka uppdrag utomlands om deras ijänsler eflertrågas. Exportverksamhetenär inle planerad och inte heller sker någon aktiv marknadsföring. Dessa myndigheler har en sakkunskapsom efterfrågas internalionellt, men myndigheterna engagerar sig inte i uppdragi egel namn. I stället får anställda tjänstledigt för mer eller mindre fillfälligauppdrag. I gruppen planmässiga tjänsteexporlörer ingår Iremyndigheter som säljer Ijänsler i myndighetsform, nämligen förenadefabriksverken (FFV), statens lantmäteriverk (LMV) och statens skeppsprovningsanslalt(SSPA). FFV:s tjänsteexport beslår i huvudsak av underhåll av motorer och apparatertill flygplan. Underhållet ulförs vid FFV:s anläggningar i . LMV agerar ulomlandsunder beteckningen SwedSurvey. Bland de tjänster som kan erbjudas återfinnsgrundläggande karlläggningar på riks- och regionnivå, rådgivning lill syslerinsiitulioneri u-ländcr och medverkan i projekiinriklade uppdrag, exempelvis i samband medjordreformer. SSPA utför provningar och undersökningar inom områdetskeppsteknik, sjöfart samt övrig havsteknik, i huvudsak vid egna anläggningar. Till deplanmässiga tjänsteexportörerna hör också några bolag som huvudsakligen säljermyndighetskunnande i nära anslutning lill resp. myndighel. Bolagen har enkärna av fasl anslällda och lånar för olika projekt in personal från i förstahand modermyndighelerna. Del gäller (Swedlel)som är ell helägl dotterbolag till , (Swedforest)i vilkel domänverket har ett majoritetsintresse och (SwedPower)som är valtenfallsverket närstående. Swedlel är del största av de tre bolagen, bildat 1968.Bolaget åtar sig alla typer av konsulttjänster inom telekommunikationsområdet.Verksamheten är koncentrerad lill ulvecklingsländer. Som ägare av Swedforeslstår vid sidan av domänverket AB . Swedforesl som bildades1973 hade sin urspmngliga kunskapsbas inom skogsbruksområdet men har bl. a.genom förvärv av ell dotterbolag, vidgat sitt register och åtar sig nu ävenuppdrag inom skogsinduslriområdel. Bolaget har också satsat på bl.a.integrerad landsbygdsutveckling. Swedforesl har främsl haft uppdrag i ,men förelagel säljer också vissa tjänster i . SwedPower ägs lill avvaltenfallsverket och i övrigl av ell kraflförelag och två konsultbolag. SwedPowerbörjade sin verksamhel 1977. Bolaget skall i första hand tillhandahållaexperter lill ulländska kraflföretag för tjänstgöring ochförmedla praktisk ulbildning vid svenska företag av personal som är anställdvid utländska företag. Till de planmässiga ijänsteexportörer som varit av inlresseför utredningen hör ocksä andra företag och institutioner som antingen säljertjänster med betydande inslag av förvaltningskunnande eller levererar tjänster 1980/81:171 28 som brukar kombineras med sådant kunnande eller på annat sätlhar anknytning lill förvaltningen. Hit hör t. ex. Slalskonsull InternationalAB, , med dess dotterförelag Skandinaviska ProjektledningsAB, , i , Swedec InlernalionalAB, , Inslilulel för Vatten- och Luftvårdsforskning och IVL-KonsultAB, samt läkemedelsberedningen. De sporadiska tjänsteexportörerna är affärsverk ellermyndigheter med uppdragsverksamhet. Därmed har de möjlighel att disponera inläkter.I gruppen ingår 15 -20 myndigheler som är sinsemellan olika både vad gäller typav tjänster som erbjuds, verksamhetens omfallning, marknadsulsikler ochambitioner för den framlida ullandsverksamhelen. Gemensaml för dem är atl de hittillssalsal små resurser och ringa aktivitet på utlandsverksamhet. En stor del avmyndigheterna ligger inom område. Förfrågningsförmedlurna skiljer sig från de sporadiska tjänsteexportörernagenom att de inle ålar sig utlandsuppdrag i eget namn. Därmed kan de inleheller sägas vara aktörer på den internationella marknaden. Det slora flertaletmyndigheler hör lill denna kategori. Främst gäller det hell anslagsfinansierademyndigheler, men i gruppen återfinns också affärsverk och myndigheler med uppdragsfinansieradverksamhet. De allmänna dragen i den slalliga tjänsteexporten kan beskrivaspå följande sätt. Beträffande tjänsteexportens omfattning kan konstaterasatt av de myndigheler som har möjlighet atl sälja tjänster - dvs. etl drygl 80-lalmyndigheter med uppdragsverksamhet saml affärsverk - har var fjärde eller sammanlagl20 myndigheler uppgivit att de hade intäkter av uppdrag i utlandet /78. Intäkterna uppgick lill sammanlagl närmare 42 milj. kr. meden slark koncentration till de planmässiga tjänsteexportörerna FFV, SSPA och LMV.De konsultbolag som arbetar i nära anslutning till myndigheler (Swedlel, Swedforestoch SwedPower) hade för det verksamhetsår som började en samlad export på64 milj. kr. med en kraftig dominans för Swedtel. Exportuppgifierna för övriga hel-ochdelstatliga bolag är svårare att exakt ange, men utredningen har uppskattatderas expori lill 27 milj. kr. Detla innebär all den samlade tjänsteexporten frånstatliga myndigheter och företag m. m. uppgick till ca 133 milj. kr.Av denna försäljningsvolym svarade myndigheter och bolag med nära knytning tillmyndigheter för ca 106 milj. kr. De statliga tjänsterna har ingen klar och entydig profil.De hänför sig dock i första hand till tekniska områden. Tjänster avadministrativ och förvaltningsmässig natur är inte lika vanliga. En orsak äratt det på tekniska områdena finns etl mer direkl samband mellan tjänsleexportoch efterföljande leveranser av varor och ulrustning från svensk industri. Tjänsteexporten i myndighetsform, den ena huvudgruppen,har i allt väsenlligt bestått av uppdrag som hell har kunnat ulföras i Sverige.För myndigheterna har det till stor del varil fråga om alt - på samma sätt somför en svensk kund - utnyttja den egna produktionsapparaten i form avlaboratorier, mätulruslning, m.m. Del har alliså varil fråga om en "hem- mabaserad" export. av myndigheternastjänsteexport bestod av sådana tjänster. Den andra huvudgmppen,tjänsteexport från statliga bolag, består i högre grad av komplexa fiänsler somi varje enskilt fall måsle anpassas till en ufiändsk beställares krav och fömtsättningar.De utförs till stor del ulomlands hos brukarna. Även de som köper och finansierar de statliga tjänsternakan indelas i två huvudgmpper. I den ena huvudgmppen finns kunder iindustriländer, som med egna medel köper underhålls- och servicetjänster, provningstjänsler,m.m., dvs., den lyp av tjänster som lill slor del levereras av myndigheternasjälva. Dessa tjänster köps av både företag och statliga myndigheter. Den andra huvudgmppen består av kunder i framför alltutvecklingsländer, som beställer kvalificerade rådgivningstjänster av lekniskeller administrativ nalur. Kunderna är ofta ministerier och slalligamyndigheter. Vissa mottagariänder kan på egen hand finansiera uppdragen - detgäller de s. k. nya industristaterna (NICs - Newly Industrialising Countries)och OPEC-länder, dvs. I andra länder finansieras insatsemamed ett omfattande utvecklingsbistånd. Tyngdpunkten för denna typ av statligtjänsteexport ligger i och . 1 de aktuella länderna kanengelska användas som arbetsspråk. Bristande språkkunskaper torde vara en av orsakematill den ringa tjänsteexporten till fransk-, spansk- och portugisisktalandeländer. Även det svenska biståndets inriktning på vissa länder har styrt de statligatjänsteexportörernas marknadsval och arbete i övrigt. Så t.ex. vägdebiståndsargument tungt vid besluten om att bilda Swedlel och SwedPower.Tjänsteexporten består fortfarande till väsentlig del av uppdrag somfinansieras med svenska bilaterala bisiåndsmedel: Swedtel, Swedforesl och SwedPowerhar av sin omsättning i sådana uppdrag. Utredningen kompletterar sin karakteristik av denhittillsvarande tjänsteexporten med alt redovisa myndigheternas planer förframtiden. De intressantaste myndigheterna i della sammanhang är de som har enoutnyttjad potential av kunskap och resurser som är av intresse för marknadendvs. de sporadiska exportörerna och förfrågningsförmedlarna. I vissa fall finnsklara indikationer på att dessa har en betydande internationell marknad. De ärintresserade av att under vissa förutsättningar engagera sig i en merplanmässig tjänsteexport.