prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Därvid bör SIDA la hänsyn tillrelevanta rekommendationer i handlingsprogrammet från . De internationella organisationerna måste var och en,på grundval av handlingsprogrammet från och den nyautvecklingsstrategin, i sin praktiska verksamhet arbeta för atl ge kvinnornaökade möjligheter att delta i samhällsarbetet. Speciella åtgärder behövs i eltövergångsskede för att åstadkomma mer nyskapande och experimentella insatser.FNs kvinnofond, till vilken är en betydande bidragsgivare, försökerfrämja sådana åtgärder, som sedan kan föras vidare av andra internationellaorganisationer. Pä sikt måsle jämställdhelsinsatserna bli naturliga inslag i deinternalionella organisationernas arbete och finansieras genom deras egnaresurser och inorn ramen för UNDPs landprogram. FN har proklamerat 1981 som det internationellahandikappåret. Härigenom hoppas man kunna skapa ökad uppmärksamhet kring dehandikappades problem, både i i- och . Full delaktighet och jämlikhethar valts som motto. Frän svensk sida tillmäts det internationellahandikappåret stor betydelse, och en särskild beredningsgrupp har tillsatts med företrädare för etl flertaldepartement, myndigheter, och enskilda organisationer. 1 detla arbete deltarockså , som dessulom innehar ordförandeskapet iberedningsgruppens internationella utskott. För biståndspolitiken får handikappfrågoina en särskildbetydelse genom alt de handikappade i är en särskilt utsatt grupp.Fattiga 1980/81:100 Bilaga6 31 länder,vars resurser är begränsade, ser ofta svårigheter att genomföra insatser tillförmän för de handikappade. Inför har dessa frågor givils prioritetinom anslagsposten Särskilda program under anslaget C 2. Genom ett beslut av regeringen fick SIDA iuppdrag alt förbereda handikappinsalser i samarbete med olika internationellaorganisationer fill ett totall belopp av ca 13 milj. kr. Som ett led i programmet för kommerSverige i sitt bilaterala biståndssamarbete att pä olika sätt uppmärksamma dehandikappades problem i dialogen med mottagariänderna. På det multilateralaplanet är avsikten alt vid olika internationella möten hävda nödvändigheten avalt göra särskilda handikappinsalser. Delta gäller exempelvis i organisationersom FNs utvecklingsprogram (UNDP), FNs barnfond () ochVärldshälsoorganisationen (WHO). Pä del internationella planet har också upprättats ensärskild rådgivande kommitté, som bl. a. skall utarbeta ett långsiktigthandlingsprogram för handikappinsatser i biståndssamarbetet. deltaraktivt i detta arbete. Motbakgrund av den markanta ökningen i världen av akuta katastrofsituationer,främst i samband med väpnade konflikter, har del diskuterats om inle enavsevärt större del av utvecklingsbiståndet borde ulgå i form avkatastrofbistånd. Det bör dock uppmärksammas atl under de tre senasteåren mer än tredubblat sitt kaiastrofanslag från 71 milj. kr. budgetåret1978/79 fill 314 milj. kr. budgetärel 1980/81. Andelen av det totala biståndsanslaget har ökat fränknappt till . Om andra anslag till liknande ändamål(humanitärt bistånd till samt till befrielserörelser och offer förapartheidpoliliken i södra , Världslivsmedelsprogrammel (WFP), FNsfiyktirigkommis-sarie (UNHCR) och FNs hjälpprogram för Palestinaflyktingar(UNRWA)) medräknas, kommer under /81 mer än 650 milj. kr. attutbetalas för humanitärt bistånd. Summan motsvarar av dettotala biståndsanslaget jämfört tre är tidigare. har i olika sammanhang dels pekat påbehovet av ökade resurser, dels framhållit vikten av förbättrad samordning avden internationella katastrofhjälpen. Behovet av ökade satsningar för alt förebyggakatastrofer har också understrukits. var en av initiativtagarna resolution vid mötet med FNs ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) ijuli 1980,som resulterat i atl en utredning om FN-systemets katastrofinsatser påbörjats.Även ansträngningar inom andra FN-organ att effektivisera det internalionellakatastrofbiståndet har fått svenskt stöd. Under1980 har den svenska beredskapsstyrkan för katastrofhjälp gjort 1980/81:100 Bilaga 6 32 viktiga insatser i samband medflyktingsituationerna i och i samt vid jordbävningen iAlgeriet. För /82 föreslår jag attanslagsposten Katastrofer m. m. höjs till 400 milj. kr. Till detta kommer attäven medel ur anslagsposten Övriga multilaterala bidrag kan utnyttjasför katastrofändamål. står såledesväl rustal att dellaga i internationella katastrofinsatser. Sådana är avhumanitära skäl helt nödvändiga, men de kan aldrig ersätta etl långsiktigt och planmässigt stöd fill u-ländernasutvecklingsarbete. Ökad uppmärksamhet måste ägnas åt en noggrannuppföljning, utvärdering och kontroll av biståndet. Behovet av samordning medandra u-lands-insatser blir allt mera påtagligt. Detla är helt iöverensstämmelse med vad utrikesutskottet (UU 1978/ 79:1) uttalat med anledning av proposition 1977/78:135 om riktlinjer förinternafionellt utvecklingssamarbetem. m. Biståndet bör enligt utskottet utvärderas med målsättningen att bidra till effektivare utvecklingssamarbete iu-länderna genom att stödja deras egen planering, uppföljning,resultatvärdering och angränsande verksamhet atl bidra till effektivare bistånd genom SIDA att bidra lill förbättrad kunskap hos allmänhetenoch statsmakter om utvecklingen iu-länderna, de långsikliga effekterna av utvecklingssamarbetet samtbiståndets effektivitet och resultat. Det är naturligt att huvudansvaret förutvärderingen av biståndet ligger hosmottagarlandets myndigheter. Detta hindrar dock inte att SIDA granskar sin egen roll ibislåndsprocessen. Avsevärda resurser för detta ändamål föreslås anvisade under anslaget C 2. Del är också viktigt att vi gör en aktivbedömning av de internationella organisafionernasbiståndsverksamhet. Större projekt, som genomförs av enskilda organisationermed finansiellt stöd från SIDA, kan också behöva utvärderas. Jag välkomnar de ansträngningar, som görsinomlDA för all åstadkomma eneffektivare resultalvärdering. Även inom departementet kommer vi atl ägna dessa frågor ökad uppmärksamhet.Regeringen behöver för sinaställningstaganden vara fortlöpande väl informerad om hur skildabiståndsinsatser utvecklar sig. Jag avser därför att särskilt följa och granska frågorna om elTektiviteten i såväl detbilaterala som del multilaterala utvecklingssamarbetet. Sammantagna bör dessa åtgärder främjaeffektivitet i biståndet och göra detlättare att visa att de resurser, som anslås till utvecklingssamarbete verkligen används på bästa möjliga sätt. 1980/81:100 Bilaga 6 Anslagsutveckling,planeringsramar m.m. Enligt beslut av med anledningav prop. 1980/81:20 om besparingen istatsverksamheten m. m. skall biståndsanslagen för /82 uppgå till något mera än enprocent av den beräknade bruttonationalinkomstenför . Detta innebär att den totala biståndsramen (inklusive avräkningar) ökar med 705 milj. kr.,eller , till 5720 milj. kr. för /82. Då biståndets ökning i reala termer är måttlig ärdet desto viktigare atl de administrafiva kostnaderna hålls nere så att detmesta möjliga av biståndsanslagen kan användas för insatser på fältet.Under de kommande åren måste därföransträngningar att effektivisera biståndsverksamhetens administration och organisationges mycket hög prioritet. Anslagen för biståndets administration måstedärför prövas med särskilt stor restriktivitet. Under anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) harjag funnit det motiverat att SIDA minskar sina personalkostnader med etlbelopp, som motsvarar ca sex tjänster. Förhandläggning av ansökningar omförmånliga u-landskrediter föreslår jag att beredningen för internationellttekniskt samarbete (samarbetsberedningen), vilket är det nya namnet påutbildningsberedningen, förstärks med en handläggartjänsl. dras enhandläggartjänsl in vid utrikesdepartementels avdelning för internationelltutvecklingssamarbete. Biståndsanslag 1978/79-1981/82 (milj. Bidrag till internationella bistånds- Styrelsen för internationell utveckling nämnden (BUN) Lån till personal inom biståndsför- 3 1980/81. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 34 På grund av budgettekniska förändringar är anslagen förde olika budgetåren i tabell 1 inte helt jämförbara. Jag kommer senare, vidföredragningen av de olika anslagen, alt mera i detalj redogöra förförändringarna. Av de totala biståndsanslagen utgör det multilateralabiståndet och det bilaterala biståndet . Avbudgeltekniska skäl är dessa andelar inte helt jämförbara med andelarna underinnevarande budgetår, men i realiteten har ingen förändring skett. Även omandra länders multilaterala andelar ökat snabbt , är den multilateralaandelen ändå internationellt sett hög i det svenska biståndet. Jag vill i detta sammanhang särskilt understryka viktenav fillräckliga allmänna reserver, både pä den bilaterala och den multilateralasidan. Av prakfiska skäl vill jag, liksom föregående budgetår, föreslå attanslagsposten Katastrofer m. m. fyller denna funktion inom del bilateralabiståndet. På den multilaterala sidan finns också starka skäl atlhålla en hög finansiell beredskap för olika insatser som kan komma attaktualiseras i pågående eller förestående internationella förhandlingar. , FNs konferens om nya och förnybaraenergikällor, FNs konferens om de minst utvecklade länderna, och de globalanord/sydförhandlingarna. Inom pågår en diskussion om en energifilial.För dessa ändamål kan medel ur anslagsposten Övriga multilaterala bidrag ochden ointecknade reservationen pä anslaget Cl. Bidrag till internationellautvecklingsprogrami komma all tas i anspråk. Med anledning av regeringens proposition om besparingari statsverksamheten m. m. 1980/81: 20 bil. 2) har beslutatom åtgärder på biståndsområdet, som minskar belastningen på statsbudgeten med100 milj. kr. i jämförelse med vad som annars skulle ha utgått. Dessaåtgärder har vidtagits på följande sätt: Biståndsramen beräknas påbruttonationalinkomsten (BNI) i stället för på bruttonationalprodukten (BNP).Därmed minskar belastningen med ca 60 milj. kr. Till skillnad från BNP tarberäkningen av BNI även hänsyn till det negativa nettot avSveriges kapitaltransaktioner (löner, räntor m.m.) med utlandel. BNI är eltmera rättvisande mått än BNP på den svenska ekonomins förmåga att bärautgifterna för utvecklingssamarbetet, och är också den måttstock som användsav andra länder när man, exempelvis i , redovisar sin biståndsvolym. Vissa utgifter, som i verklighetenavser bistånds- och u-landsverk-samhel men som belastar andra huvudtitlar,avräknas mot biståndsramen. Dessa avräkningar, höjs med 37 milj. kr. från 15,2milj. /81 fill 52,2 milj. kr. Därtillkommer 3 milj. kr. för gemensamma fonden, som direkt belastar biståndsanslagen.Den totala vidgningen av biståndsramens innehåll uppgår därmed till 40 milj.kr. Avräkningarna består av följande poster: - biståndets administrativa kostnader - 35 milj. kr. -avseende bl. a. kostnaderna för förinternationellt utvecklingssamarbete. Prop, 1980/81:100 Bilaga6 35 administrativa kostnader, på ca , som belastaranslaget E 3. Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiskafrågor på huvudtitel. Svenska skolor iu-länderna - huvudsakligen avsedda för barn till svenska biståndsarbetare vilka finansieras över huvudtitel. Avräkningen på 3milj. avser sammanlagt sju skolor i , , , ,och . Därtill kommer kostnaden för korrespondensundervisning pågrundskolans högstadium och på gymnasieskolnivä för barn lill svenska biståndsarbetare. Överföringskoslnadernaför flyktingar från 5 milj. kr., som belastararbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. Den andel avbidragen till FN och FNs fackorgan, som avser bistånd och som enligl får inräknas i den internationella biståndsstalistiken. uppgick denna andel av reguljära bidrag till 9 milj.kr. bidragtill del s.k. "första kontot" i den gemensamma fonden för råvaror,som tidigare avsägs belasta huvudtitel. helakostnad för gemensamma fonden belastar nu anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. Planeringsramarna för biständsanslagen förbudgetåren 1982/83 och 1983/84bör utgöra en i förhällande till /82 oförändrad andel avbruttonationalinkomsten. Fördelningen mellan mulfilateralt och bilateraltbistånd förutses i huvudsak förbli oförändrad. Smärre förskjutningar i enaeller andra riktningen måste dock kunna ske för alt hänsyn skall kunna tas tillomständigheter och medelsbehov, som inte kan förutses. Jag vill dessulomföreslå två förändringar av budgelteknisk natur: Anslaget tillInternationella federationen för familjeplanering (IPPF) föreslås flyttas frånanslagsposten Särskilda program under anslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete till anslaget C I. Bidragtill internationella utvecklingsprogram. Nuvarande former för beredning avsvenskt stöd till IPPF förutses ej förändras genom denna överföring. Förändringenmotiveras av att IPPF i realiteten är elt multilateralt organ, som i huvudsakfinansieras genom regeringsbidrag. Särskilda program är i förstahand avsedd för experiment- och försöksverksamhet på nya och angelägna områden,som normalt inte kan rymmas inom det landprogrammerade biståndet. Huvuddelen avkostnaderna för rekrytering och utbildning av fällper-sonal flyttas från C 4.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) lill anslaget C 2. Utgifterna hänför sig direkt till det bilaterala utvecklingssamarbetetoch är inte att betrakta som etl myndighetsanslag. Den del av anslaget, somavser rekrytering och utbildning av SlDAs administrativa personal, bör dockkvarstanna under anslaget C 4. Prop.1980/81:100 Bilaga 6 36 Bidrag till internationella biståndsprogram 1979/80Utgift 1073 303688 Reservation 1627783401 1980/81Anslag 1508000000' 1981/82Förslag 1707000000 ' Inklusive bidrag till IPPF (37 milj. ), som 1980/81 belastade C 2.men som /82 föresläs överiöras till C 1. Anslaget Bidrag till internationella biståndsprogramföreslås /82 öka med 199 milj. kr. eller till 1707 milj. kr. Huvudsyftet med del multilaterala biståndet är detsammasom med övrigt bistånd, dvs. alt bidra lill social och ekonomisk utveckling iu-länderna. Genom det multilaterala biståndet vill vi också stärka de internationellaorganisationernas roll i utvecklingssamarbetet. För innebärmultilateralt bistånd många fördelar. De multilaterala organisationerna harsamlat betydande erfarenheter, som kan utnyttja för att lösa sinautvecklingsproblem. kan påverka biståndels villkor genom att dedeltar i beslutsfattandet i de internationella organisationerna. Risken förolika former av påverkan från givarländer minskar. De multilateralaorganisationerna kan också utnyttjas av länder, som önskar ge bistånd, men somännu inte hunnit bygga upp en egen biståndsadministration. Det multilaterala biståndet kanaliseras främst genomFN-systemet och de internalionella utvecklingsbankerna. Det fördelar sig påtekniska och finansiella insatser. FNs utvecklingsprogram (UNDP) ärFN-systemets centrala finansieringskälla för tekniskt bistånd. FNskapitalutvecklingsfond svarar för mindre omfattande men snabba insatser i formav finansiellt gåvobistånd. FNs barnfond () bidrar till mobiliseringenav mänskliga resurser genom sina insatser för barn och mödrar.Flera FN-organ lämnar stöd till flyktingar och bistånd i katastrofsituationer.Världsbanken och Internalionella utvecklingsfonden () utgör den viktigastekällan för finansiellt bistånd i form av obundna krediter, i IDAs fall påmycket förmånliga villkor. De ger också i allt större utsträckning teknisktbistånd i samband med sin kreditgivning. De regionala utvecklingsbankerna ochfonderna utgör ett viktigt komplement till Världs-banken/lDA för att stödjaregionala utvecklingsanslrängningar. Den Internationellajordbruksutvecklingsfonden () har till uppgift att bidra fill ökningen avlivsmedelsproduktionen i . Världslivsmedelsprogrammet (WFP) lämnarbistånd i form av livsmedel till utvecklingsprojekt och akutakatastrofinsatser. De svenska biståndspolitiska målsättningarna börgivetvis avspeglas i vårt agerande i de internationella organisationernasstyrande organ. Vi bör också försöka säkerställa att de internationellaorganisationerna lar hänsyn till de olika utvecklingspolitiska mål, som detinternalionella samfundet kommit överens om, t. ex. i utvecklingsstrategin fördel tredje utvecklings- 1980/81:100 Bilaga 6 37 årtiondet.Erfarenheten visar att , i samarbete med andra likasinnade länder, kan påverka arbetet iorganisafionerna. Ser man på utvecklingen , kan mankonstalera att flera organisationer ändrat sin verksamhetsinriktning på sättsom är positiva ur svenska biståndspolitiska synpunkter. Mot bakgrund av de väldiga behoven i u-ländernaär det inte förvånande att kraven påde multilaterala biståndsorganisafionerna ständigt växer och att i och för sig välmotiverade förslag väcks omupprättande av nya organisationer ochfonder. Detta sker med förhoppningen att upprättandet av nya fonder skall leda till att ytterligarefinansiella resurser skall kunna mobiliseras.Denna förhoppning har ibland uppfyllts, t. ex. då upprättades. Det finnsemellertid också risker med en sådan utveckhng. Nya organ och fonder kan nämligen leda tillsamordningsproblem, dubbelarbete ochslöseri med resurser. Administrationskostnaderna växer och biståndet fördyras.Nya fonder bör därför endast upprättas om starka behov finns och om man kan få fram nya resurser för dem.Eventuella nya fonder bör helstknytas till redan existerande organisationer så att samordningen underlättasoch administrationskostnaderna hålls nere. andel av de totala bidragen i fleraorganisationer, t. ex. UNDP ochUNICEF, är mycket stor. När nu dessa organisationer ställer krav på kraftigtökade resurser, är det inte möjligt för oss att öka våra bidrag i samma takt som fidigare. Det kan inte heller varaönskvärt atl ett begränsat antal små i-länder svarar för merparten av bidragentill internationella organisafionersutvecklingsarbete. Vi bör därför fortsätta att aktivt verka för att, andra länder, särskilt de storai-länderna, åtar sig en rimligare andel av bidragsbördan. Återflödet av det svenska mulfilateralabiståndet, i form av upphandling av svenska varor och tjänster, ärendast . Det är betydligt lägreän återflödet av det bilaterala biståndet. Alla berörda svenska myndigheterbör därför aktivt verka för att öka kännedomen om svenska företags möjligheter att leverera varor ochtjänster inom ramen för multilateralabiståndsinsatser, såväl hos de internationella biståndsorganen och deras lokalarepresentanter som hos myndigheter. Till de finansiella organisationerna tillskjutsbidragen i regel för flerårs-perioder.Under senare tid har svårigheter uppstått i samband med påfyll-naden av vissa av dessa institutioners resurser.Det har bl. a. gällt , där påfyllnadenförsenats genom att inte godkänt påfyllnads-överenskommelsen. har därför framhållitvikten av att detta problem nunoggrant studeras i syfte att undvika förseningar vid framtida resurspåfyllnader. fortsätter också att sträva efteröverenskommelser mellan givarländernaom långsiktiga åtaganden i de organisationer, där sådana utfästelser nu inte görs. motsvaras flerårigabiståndsutfästelser till mottagarländernaofta av endasi ettåriga bidrag till organisationerna. 1980/81:100 Bilaga 6 Multilateralt bistånd budgetåren 1980/81-1981/82 Fördelning påorganisationer (milj, kr.) Medelsram 1980/81 Medelsram Förslag 1981/82 FNsutvecklingsprogram (UNDP) inkl. särskilda bidrag för de minst utvecklade u-ländema FNskapitalutvecklingsfond (UNCDF) FNs befolkningsfond (UNFPA) FNs barnfond() Internationellafinansieringsorgan Internationella utvecklingsfonden () Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) Asiatiskautveckingsbanken (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationellajordbruksutvecklingsfonden (I FAD) Internationelltlivsmedelsbistånd Världslivsmedelsprogrammet (WFP) Livsmedelshjälpskonventionen(F.AC) Internationella katastroflagret för livsmedel (lEFR) FNshjälporgan för Palestinaflyktingar (UNRWA) /GATTs internationella handelscentrum (ITC) Importkontoretför u-landsproduki.er (IMPOD) Internationella federationen för familjeplanering(IPPF)' UNDPsinterimsfond för vetenskap och teknik 1508,0' 'överförs frän anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete till anslaget Cl.Bidrag till internationella biståndsprogram. 'Inklusive 37 milj. kr. för IPPF, som /81 belastade anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete. därföri vissa sammanhang gjort treåriga minimiutfästelser med reservation förriksdagens godkännande. Flerårsutfästelser medför emellertid en viss stelhet ibudgeten. Det är därför viktigt att det finns en rimlig medelreserv för nya,oförutsedda behov. 1980/81:100 Bilaga 6 39 Ökningen av det svenska multilaterala biståndetunder / 82 tas tillstor del i anspråk av redan beslutade insatser, t. ex. den sjätte påfyllnaden av IDAs resurser. En nyhet är att dengemensamma fonden för råvaror inom UNCTADs ram nu upprättats med åtföljandekrav på svensk inbetalning. Påfyllnaden av IFADs resurser innebär enökning av det svenska bidraget. De internationella förhandlingar, som äger rumunder , kan komma att aktualisera ökadeinternationella biståndsinsatser, som bör ha finansiell beredskap attmedverka i. Storleken på sådana insatser kanidag inte förutses. Jag föreslår därför att en betydande finansiell reserv anslås under anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag. Den svenska inriktningen på de fatfigasteu-ländernas och befolkningsgruppernas behov präglar också vår hållning till demultilaterala programmen. Det särskilda belopp, som finns reserverat i vårtUNDP-bidrag för de minst utveckladeu-länderna, ökar även /82. Beslutet om fördelningen av UNDPsresurser under den tredje planeringsperioden innebär alt de fattigare andel av UNDPs totala resurser ökar betydligt, vilket aktivt bidragit till.Vårt stora IDA-bidrag, Hksom bidragen till de regionalautvecklingsfonderna, är också etl uttryck för dennasträvan. Ökningen av bidraget lill är motiverat av önskemålet att öka biståndet till de mest eftersattagrupperna, bland vilka barn ochmödrar utgör en betydande del. Även bidraget lill FNs flyktingkommissarie(), det svenska katastrof- och flyktingbiståndet liksom insatserna till förmån för de handikappade riktarsig till särskilt utsatta och behövande folkgrupper. FNsutvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) /81 425000000 /82 445000000 Ordinariebidrag till UNDP 335000000 Bidrag till UNDPs verksamhet i Kapitalutvecklingsfonden(UNCDF) 30000000 Befolkningsfonden(UNFPA) 45000000 FNs utvecklingsprogram (UNDP) syftar till atl främja mottagarländernas utveckling genom olika former av kunskapsöverföringoch förinvesteringsverksamhet isamarbete med i.ex. FNs fackorgan och FNs regionala ekonomiskakommissioner. UNDPs verksamhet bygger i huvudsak pålandprogram, vilket innebär attu-länderna själva bestämmer biståndets inriktning. Femåriga landramar fastställs av styrelsen och ligger till grund för planeringen av biståndet. 1980/81:100 Bilaga 6 40 UNDPs styrelsehar uppsatt ett bidragsmål på för den femåriga programperioden . Detta förutsätter en åriig ökningav bidragen . EfterFNs bidragskonferens stårdet klart att detta mål inte kommer att uppnås. De ordinarie bidragen till UNDP för beräknas uppgå fill 724milj. Utfästelserna ökade med till 760milj. harbidragskonferensen därmed misslyckats med att nå det uppsatta målet. Detta kan få allvariiga konsekvenser förplaneringen av verksamheten för . Med ett bidrag om 335 milj. kr. skulle Sverigesandel av UNDPs budget under 1981uppgå till , vilket liksom fidigare gör tillden största bidragsgivaren efter och Nederiänderna. De nordiska länderna svarar sammanlagt för ca 27procent av de totala bidragen till UNDP. UNDPs fleråriga utfästelser till mottagarländerna motsvaras dock i regel av endast ettåriga utfästelser frångivariänderna. har verkat för att UNDP skall få en merstabil finansiering. Vi har ansett det nödvändigt att UNDP - i likhetmed I.ex. - får utfästelser om flerårigabidrag från sina givare. Styrelsen upprättade 1979 en studiegrupp, somsammanträdde , för att diskutera olika möjligheter att få en säkrare finansiell grundval, bl. a. genomfleråriga utfästelser.