prop · G4038 · 1980-12-31 00:00:00 — BestämTmelsen torde inte omfatta tredskodom eller lagsökningsutslag. Enligl 155 8 1mom. får borgenär lyfta utdelning innan utmätningsmannens fördelningsförslageller överexekutors beslut om fördelning har vunnit laga kraft, om han ställerpant eller borgen. Överexekutor kan dock medge all lyftning får ske utansäkerhet. När fast egendom har sålts, får enligl 156 8utdelning ur köpeskiUingen inte lyftas ulan köparens medgivande innanförsäljningen har vunnii laga kraft annat än mot pant eller borgen. Närtillbehör till fastighet har sålts för sig, har bestämmelsen motsvarandetUlämpning beträffande utdelning Prop.1980/81:8 13 kap. 14 § 700 urköpeskillingen för tillbehöret. 156 8 UL är enligt 23 8 SfL och 24 8 LfL .tillämplig även efler försäljning av registrerat skepp, luftfartyg och intecknadereservdelar. När utmätning har skett hos dödsbo gäller enligt 157 8 UL attinnan en månad har förflutit från det att bouppteckning förrättades eller lidendärför gick ut eller, om boet står under förvaltning av boutredningsman, innanuppgörelse har träffats om borgenäremas förnöjande, betalning inte får ske tillborgenär som inte hade panträtt eller retentionsrätt i den utmätta egendomen,om inte dödsboet samtycker till utbetalning. Beträffande utbetalning av vad som har influtitefter utmätning på gmnd av växel- eller checkdom som inte har vunnit laga kraftfinns särskilda regler i 95 8 växellagen och 73 8 checklagen. Där föreskrivsatt den vinnande inle innan domen äger laga kraft får lyfta vad som hartilldömts honom annat än om han ställer ptmt eller borgen för återbäring omdomen ändras. Beredningsförslagel ger i 14 kap.16 8 bestämmelser som avser både fall då fördelning mellan flera borgenärerinte behövs och fall då sådan fördelning skall äga rum. Därvid sägs att medel ivissa uppräknade fall inte får betalas ut utan att säkerhet stäUs. Beträffandede krav som gäller för säkerheten finns bestämmelser i 2 kap. 14 8beredningsförslaget. Säkerheten bör enligt beredningen avse belopp som skaUlyftas jämte ränta vid eventuell återbetalning och kostnad för indrivning avdet belopp som kan komma att återkrävas. Under punkt I tas de falt upp då utmätning harskett på gmnd av dom som avses i 3 kap. 7 8 första eller tredje stycket - dvs.växel- eller checkdom och vanlig betalningsdom - om domen inte äger laga krafteUer får verkställas som om den hade vunnit laga kraft, samt då utmätning harskett på grund av betalningsföreläggande, om gäldenären har sökt återvinning.Förslaget förutsätter att 95 8 växellagen och 73 8 checklagen upphävs.Beredningen framhåller alt förslaget i fråga om betalningsföreläggande tordeöverensstämma med gällande rätt. Beredningen påpekar alt punkt.I inte har så storsjälvständig betydelse i de fall som avses i 3 kap. 7 8 tredje stycket. Efterutmätning för dom som avses där får nämligen egendomen i allmänhet inte säQasinnan domen har vunnii laga kraft. Om emellertid försäQning undanlagsvis harskett, griper punkt 1 in, liksom om utmätningen har gällt pengar eller fordransom har drivits in i stället för att säljas. Beredningen framhåUer att bestämmelsen inteomfattar de fall då utmätning av lös egendom har skett på gmnd av tredskodomeller lagsökningsutslag. 1 sådana fall kan både utmätning och försäQning haägt rum, trots att domen eller utslaget inte har vunnit laga kraft. Omåtervinning har sökts, kan emellertid rätten förordna om inhibition. Det gälleräven utbetalning av influtna medel. Denna möjlighet till inhibition har ansetts tillfyllest och beredningensförslag innehåller därför inte någon bestäm- Prop.1980/81:8 13 kap. 1.4 § 701 melsesom hindrar utbetalning av influtna medel för det fallet all återvinning harsökts. Under punkt 2 har uppmärksammats den situationen altutmätning har skett hos dödsbo i fall som avses i 9 kap. 6 8 första stycketberedningsförslaget och alt den tid som anges där ännu inte har gått tillända. Det angivna lagrummet i förslaget ställer upp förbud mol försäljning avden utmätta egendomen, såvida inte dödsboet har gett sitt samtycke. 6 8 andra stycket får försäljning ske även utan dödsboets samtycke, omsökanden har särskild förmånsrätt i egendomen eller om det föreligger s,\danlskäl fill försäljning som nämns i 9 kap. 3 8 tredje stycket, dvs. om egendomenhastigt faller i värde eller kräver alltför kostsam vård. Beredningen påpekaratt det första fallet inte omfattas av punkt 2 i 14 kap. 16 8. Hade sökandensärskild förmånsrätt i egendomen, får alltså utbetalning ske utan säkerhet.Sådan krävs däremot om försäQning har ägt rum pä grunc av 9 kap. 6 8 andrastycket jämfört med 3 8 tredje stycket. Under punkt 3 har beredningen tagit upp vissa falldå kronofogdemyndigheten har tagit ut belopp som den själv har bestämt. Enligt16 kap. 4 8 Endra stycket i förslaget kan kronofogdemyndigheten, när den skallverkställa exekutionstitel om utgivande av viss vara, fastställa visst värdesom svaranden skall betala om han inte utger varan och utsöka beloppet. Vidarekan kronofogdemyndigheten enligt 18 kap. 15-19 88 i förslaget ålägga sakägareatt betala annan sakägares processkostnad. Sådan kostnad får enligt 18 kap. 218 genast utsökas. Under/;m/iA74 regleras först det fallet att rätlen lill medlen är beroende, avbesvär som har anförts över utmätning eller utmätt egendoms försäljning.Beredningen har ansett att influtna medel i princip inte bör fä betalas ut tillborgenär annat än mot säkerhet innan besvär över utmätningen eller utmättegendoms försäljning har prövats slutligt. 1 detta sammanhang erinrarberedningen om att besvär enligt förslaget skall tillställaskronofogdemyndigheten och att denna skall ta viss befattning med ärendet innanhandlingarna sänds vidare lill hovrätten. Man kan därför . inte förlita sigenbart pä hovrättens inhibitionsmöjlighet. Under punkt 4 behandlas vidare det fallet att talanhar väckts i behörig ordning enligt 5 kap. 19, 20. 24, 25 eller 26 8. Sådanafall då föreläggande inte har getts men talan om bättre rätt ändå är anhängigomfattas av punkt 6 i paragrafen. Beredningen framhåller att det givetvis kanförekomma att frågan om rätt lill medlen är tvistig men föreläggande ännu intehar getts och talan inte heller har väckts. I sådant fall fårkronofogdemyndigheten, om fördelningsbeslut inte redan har meddelats, prövahuruvida föreläggande bör ges enligt 5 kap. 25 8- Under punkt 5 har lagils upp del fallet attfördelning som har skett vid fördelningssammanträde ännu inte har vunnii lagakraft. När fördelningssammanträde inle är obligatoriskt och inle ändå haransetts erforderligt, får kronofogdemyndigheten enligt förslaget utanordna de 1980/81:8 13 kap. 14 § 702 medel som myndigheten har tillagt vederbörande borgenärer,om inte hinder möter enligl någon av de övriga punkterna i paragrafen.Förslaget utgår frän att det då inte föreligger någon tvekan och beredningenhar ansett del vara av praktisk vikt att utbetalningen inte fördröjs. Hardäremot fördelningssammanträde hållits, skall i princip laga kraft avvaktasinnan medlen betalas ul, om inle borgenären ställer säkerhet. Enligt beredningen kan det även avandra anledningar råda tvist om rätt lill betalning, t.ex. därför att tväintressenter anser sig vara innehavare av en och samma fordran. En sådan tvistär inte något karaktäristiskt för utmätning och bör i princip behandlas påsamma sätt som om gäldenären själv skulle betala fordringen och med fog ärtveksam om vem som ärrätt borgenär. En bestämmelse om sådaha och andra tvistigafall har ansetts böra ges. Enligt punkt 6 får alltså utbetalning inte ske annatän mot säkerhet, om i annat fall än som har sagts förut tvist råder om vem somär betalningsberättigad. Beredningens,förslag om i vilka fall medel som inte har avsatts inte skall få betalas ututan att säkerhet ställs har lämnats utan erinran av remissinstanserna. ÄvenJag godtar i princip förslaget. Vissa jämkningar har dock gjorts till följd avalt andra bestämmelser i departementsförslaget avviker från motsvarandebestämmelser i beredningens förslag. Vad gäller punkt 1 får medel enligtdepartementsförslaget inle betalas ut utan säkerhet, om utmätning har sketl pågrund av dom som avses i 3 kap. 5 8 eller 6 8 1, om inte domen äger laga kraft.Jag vill påpeka att bestämmelsen inte gäller tredskodom mot utebliven parteller tingsrätts dom enligt småmålslagen, om hovrätten-har vägrat partprövningstillstånd Qfr 3 kap. 6 8 2 och 3). Beträffande tingsrätts dom enligtsmåmålslagen kan anmärkas att innan hovrätten har tagit ställning till fråganom prövningstillstånd, liksom när prövningslilfslånd har beviljats,verkställigheten sker enligt vad som gäller för vanliga beialningsdömar. Harhovrätten avslagit begäran om prövningstillstånd får utbetalning i princip skeutan säkerhet, men högsta domstolen har enligt 3 kap, 6 8 3 möjlighet attförordna om inhibition. Vidare möter enligt punkt Idepartementsförslaget hinder mot utbetalning ulan säkerhet när utmätning harskett på grund av utslag eller beslut i lagsökningsmål, om utmätningsgäldenärenhar sökt återvinning eUer anfört besvär. Regleringen bygger här på det förslagtill lagsökningslag som har lagts fram i departementspromemorian (Ds Ju 1977:5)Summarisk process. Den av beredningen i 16 kap. 4 8föreslagna möjligheten för kronofogdemyndigheten all i visst fall fastställaen varas värde och utsöka beloppet saknar motsvarighet i departementsförslaget.Delsamma gäUer beredningens förslag om ersättning för s.k. processkostnader.TUI följd härav har motsvarighet till punkt 3 i beredningens förslag intetagits upp i departementsförslaget. Prop.1980/81:8 13 kap. 15 § 703 Bestämmelser rörande säkerhets beskaffenhet m. m.meddelas i 2 kap. 25-27 88 i departementsförslaget. 158 Denna paragraf reglerar utbetalning mot säkerhet av medel som har avsatts.Den motsvarar 14 kap. 17 8 beredningens förslag. Enligt 158 8 UL gäller att beloppsom har avsatts enligt 151 8 får, om borgenärens anspråk har godkänts avdomstol, lyftas av honom mot pant eller borgen utan hinder av att avgörandetinte har vunnit laga kraft. Överexekutor kan tillåta borgenären att även iannat fall lyfta beloppet mot pant eller borgen utan hinder av att frågan omrätten därtill inte har blivit slutligt avgjord. Om borgenären i sådant fallinte vill lyfta beloppet, kan motsvarande tillstånd ges annan som medlen skalltillfalla i andra hand. Bestämmelsema i 14 kap. 17 § iberedningsförslaget svarar mot regeln i 9 8 första stycket om avsättning avmedel som belöper på villkorlig eller tvistig fordran m.m. Beredningen föreslåratt medel som har avsatts enligt 9 8 skall få betalas ul mot säkerhet i treangivna fall. Säkerheten bör avse lyflat belopp jämte ränta vid eventuellåterbetalning och kostnad för indrivning. Under punkt I anges alt vinnande borgenär får lyftaavsatta medel mot säkerhet när tvist som har föranleti att medlen avsatts harprövats av domstol. Del är, framhåller beredningen, tillfyllest att förstainstans har godkänt hans anspråk. Skulle domen redan ha ändrats av högre rättnär borgenären vill lyfta, kan den inte vidare åberopas. Under punkt 2 ges kronofogdemyndigheten befogenhetatt låta borgenär för vilken medel har avsatts lyfta dem mot säkerhet, ommyndigheten finner skäl att medge utbetalning. Myndigheten bör enligtberedningen i första rummet pröva huruvida säkerheten är betryggande. Den haremellertid befogenhet att efler omsländighetema skönsmässigt avvisa begäran omatt medlen skall lyftas, t.ex. om det är antagligt att tvist avgörs inom korteller om det kan antas vålla väsentliga praktiska svårigheter att användaerbjuden säkerhet för återfående av beloppet, i fall något sädant skulle bliaktuellt. Slutligen beaktar förslaget under punkt 3 detfallet att den som medlen skall tUlfalla i andra hand vill lyfta avsatt belopp.Delta kan enligt förslaget - mot säkerhet - medges av kronofogdemyndigheten, omden för vilken medlen i första hand har avsatts inte vill lyfta. Förec/raganJe/i. Förevarande paragraf idepartementsförslaget överensstämmer i sak med 14 kap. 17 8 i beredningensförslag. Bestämmelserna har dock jämkats redaktionellt. Det ankommer inte på kronofogdemyndigheten att tainitiativ till utbetalning i fall som avses i paragrafen. Den som vill lyftafår alltså göra särskild framställning därom. 1980/81:8 13 kap. 16 § 704 16 8 1 paragrafen ges bestämmelser om utbetalning av medelsom inte berörs av besvär över fördelning. Den motsvarar 14 kap. 18 8 förstastycket beredningsförslaget. Beredningenframhåller alt gällande lag saknar föreskrift som anger under vilka förutsättningarköpeskillingsfördelning, vilken har överklagats endast i viss del, fårtillämpas i övrigt. Beredningen erinrar om bestämmelsen i 19 kap. 31 8 iförslaget, som innehåller att om talan mot fördelning bifalls, det gäller tillförmän även för den som inte själv har fört sådan talan. Detta innebär enliglberedningen att fördelningen genom besvären kommer under prövning imotsvarande omfattning. I första stycket av 14 kap. 18 8har beredningen tagit upp en föreskrift om att besvär över verkställd fördelninginte hindrar att belopp som inte berörs av besvären betalas. utgå till panthavare, om besvären endast rör belopp sorn skulle tillkommautmätningssökanden eller annan som har sämre rätt än panthavaren. Ett annatfall som beredningen nämner är alt besvären rör ett av flera belopp som harberäknats utgå med förmånsrätt efter varandra, t.ex. om A, B, C, D och E harbevakat fordringar med förmånsrätt efter varandra men A:s anspråk bestrids avE. som ensam har blivit nödlidande. Tillgängliga medel täcker m.a.o. enligtfördelningsbeslutet inte bara A:s utan även B:s. C:s och D:s fordringar. B. Coch D skulle sålunda inte komma i sämre ställning, om A:s anspråk bortfaller.De belopp som har tilldelats B, C och D kan då betalas ut till dem utan hinderav E:s besvär. I andra stycket av paragrafenuppiriärksammar beredningen del fallet alt kronofogdemyndigheten skall prövatvist och fördelningen har skjutits upp. Beredningen erinrar om attkronofogdemyndigheten kan under vissa förutsättningar verkställa partiellfördelning och sålunda låta det uppskov med fördelning som tvisten föranledergälla endast den del som berörs av tvisten. Enligt beredningen kan detemellertid vara olägligt att dela upp fördelningen på antytt sätt. Förslagetbereder därför i andra stycket av 18 8 möjlighet till utbetalning i förskott,om kronofogdemyndigheten finner att tvisten endast kan ha begränsad verkan. Beredningens förslagrörande utbetalning av medel som inte berörs av besvär över fördelningen har intemött någon erinran från remissinstanserna. Även jag ansluter mig tillförslaget. Beredningen har också föreslagit enbestämmelse om utbetalning i förskott av medel som inte berörs av uppkommentvist, när fördelningen har skjutits upp till följd av att tvisten skall prövasav kronofogdemyndigheten. Som beredningen har framhållit kankronofogdemyndigheten företa en partiell fördelning av medel som inte berörs avtvisten. Nämnda möjlighet är enligt min mening tillräcklig i fall som avses.Andra stycket beredningsförslaget saknar därför motsvarighet idepartementsförslaget. 1980/81:8 13 kap. 18 § 705 17 8 Paragrafen anger vissa ytterligare villkor förutbetalning. Den motsvarar 14 kap. 19 8 beredningsförslaget. 1 161 8 I mom. ULsägs att när betalning skall lyftas i utsökningsmål, skall iakttas vad som iallmänhet gäller om skyldighet för borgenär att förete eller återställafordringsbevis eller säkerhet som har lämnats för fordran. Beträffande fastegendom innehåller 161 8 2 mom. en bestämmelse att om betalning har utfallit påfordran för vilken pantbrev i egendomen har överlämnats som pant, borgenärenskall förete pantbrevet även när han inte är skyldig all återställa panten, omundantag inle medges. Delsamma gäller i frågaom skuldebrev som är intecknat iannan egendom, när skyldighet att förete eller återställa skuldebrevet inleföljer av I mom. Vad som i 161 8 2 mom. UL sägs om pantbrev i fast egendomgäller på grund av hänvisning i 23 8 SfL också pantbrev i registrerat skepp. I 161 8 3 mom. UL finns enbestämmelse att när den som har förvärvat fast egendom åberopar överenskommelsemed borgenär om avräkning pä köpeskillingen, I och 2 mom. har motsvarandetillämpning vid överexekutors prövning av överenskommelsen. På grund av hänvisningi 23 8 SfL och 24 8 LfL är bestämmelsen tillämplig även i fråga om registreratskepp och luftfartyg m.m. Första och andrastyckena i 14 kap. 19 8 i beredningens förslag överensstämmer i sak med 161 8I och 2 mom. Tredje stycket motsvarar 161 8 3 mom. men har fält en generellavfattning. Där sägs att när köpare av såld egendom åberopar att den som enligtsakägarförteckning är berättigad till betalning har medgett honom avräkning påköpeskillingen, första och andra styckena skall ha motsvarande tillämpning vidkronofogdemyndighetens prövning av överenskommelsen. Av lydelsen framgår attstadgandet kan bli tillämpligt endast när sakägarförteckning har upprättalsoch bara i den mån avräkning får äga rum. hovrättifrågasätter om inte i första stycket borde nämnas även skyldighet att kvitterafordringsbevis. Föredraganden.Departementsförslaget överensstämmer med beredningens förslag. Frågan vilkaanteckningar som skall göras på fordringsbevis och andra handlingar bör liksomf.n. regleras i verkställighelsför-ordning Qfr 99 8 USK, 20 och 21 88förordningen om exekution i registrerat skepp m.m., 19 och 20 88 kungörelsen omexekution i luftfartyg m.m. och 40 och 41 88 kungörelsen om exekution i fastegendom). 18 8 Paragrafen lar upp bestämmelser för det fallet altden för vilken utdelning har beräknats inle företer fordringsbevis m.m. Den motsvarar 14 kap. 20 8 beredningsförslagel. Enligt 159 8 ULgäller att om utdelning är beräknad utan att fordringsbeviset har föreletts ochfordringsägaren inte anmäler sig efter det all fördelningen harvunnit laga kraft, medlen får lyftas mot Prop.1980/81:8 13 kap. 19 § 706 panteller borgen av annan som de kan tUlfalla i andra hand. I 14 kap. 20 8 i beredningensförslag meddelas en bestämmelse som tar sikte på de krav som i 19 8 ställs upppå företeende av handlingar. Beredningsförslaget innehåller i första stycket enbestämmelse all om borgenär för vilken utdelning har beräknats inte inom ett årfrån det att fördelningen har vunnit laga kraft företer fordringsbevis eller iövrigt fullgör vad som enligt 19 8 krävs föratt han skall få lyfta medlen,dessa får mot säkerhet betalas ut till den som i andra hand är berättigad tilldem, om inte särskilda skäl föranleder annat. 1 fall då handlingar behöver företes för all medelskall få lyftas är det enligl beredningen tydligt att bestämmelsen ävenomfattar det fallet att borgenär över huvud inte har gett sig till känna menutdelning ändå har beräknats för honom. Säkerheten bör även avse ränta ochkostnad för indrivning av återkräv. Särskilt skäl till undantag frånutbetalning kan enligt beredningen vara t.ex. att skuldebrev eller annanhandling har förkommit och dödningsprocedur har inletts. Även eQest börutbetalning till andrahandsborgenären inte medges, om borgenären visar att hananstränger sig för att få fram behövliga handlingar. Att utbetalning inte börske, om rättegång pågår angående bättre rätt till beloppet är tydligt. 1 det fall som avses i första stycket av paragrafenkan man, framhåller beredningen, knappast förutsätta att någonsekundärfördelning har sketl. Med hänsyn härtill föreslås i andra stycket avparagrafen att om del är oklart vem medlen skall'tillkomma i andra hand,fördelningssammanträde skall hållas. Vad beredningen har föreslagit omutbetalning till andrahandsberälligad borgenär, när den som är berättigad iförsta hand inte företer fordringsbevis m.m. , kan jag godta.Däremot behövs, som har nämnts tidigare, enligl min mening inte någon särskildbestämmelse om fördelningssammanträde i fall då det är oklart vem medlen skalltillkomma i andra hand. Den generella regeln i 4 8 i departementsförslaget omsådant sammanträde är tUlämplig även i detta fall. 198 Denna paragraf innehåller generellt undantag från kravet på säkerhet när allaberörda sakägare medger det. Den motsvarar 14 kap. 21 8 första stycket iberedningens förslag. Om alla borgenärer, vilkas rält ärberoende av fördelningen, samt gäldenären blir ense om hur fördelningen börske, gäller enligt 145 8 UL inte bara att fördelningen skall äga rum i enlighetdärmed utan även att utdelning skall verkställas genast, om inte hinder möterenligt 156 eller 157 8. Vidare ger 155 8 2 mom. viss möjlighet för borgenärersom är närvarande vid fördelningssammanträde att, om gäldenären inte bestriderdet, tillåta lyftning av medel utan att säkerhet ställs, trots att fördelningeninte har vunnit laga kraft. Enligt155 8 1 mom. kan överexekutor medge undantag från kravet på 1980/81:8 13 kap. 20 § 707 säkerhet, när borgenär vill lyfta medel innanutmätningsmannens fördelningsförslag eller överexekutors fördelningsbeslut harvunnit laga kraft. Beredningen föreslåri 14 kap. 21 8 att om alla berörda sakägare - alltså även frånvarande sakägare- medger att belopp får betalas ut utan säkerhet när sådan annars krävs, detskall ske. Till sakägare räknas enligt beredningen inte bara borgenärer ulanäven bl.a. gäldenären och köpare av såld utmätt egendom. Del förutsättsemellertid att de berörs av utbetalningen för att deras medverkan skall krävas. Som andra stycke i 14 kap. 21 8 harberedningen tagit upp en bestämmelse enligt vilken kronofogdemyndigheten iandra fall kan efterge krav på säkerhet, om det är uppenbart att den ärobehövlig. Bestämmelsen avser alla i det föregående nämnda fall då säkerhet ärföreskriven. Lånsstyrelsen iStockholms län framhåller att befogenheten för kronofogdemyndigheten att heltefterge kravet på ställande av säkerhet innebär en besvärlig uppgift förmyndigheten. Enligl år det inte lämpligt alt tillkronofogdemyndighetens bedömande lämna frågan om befriande från säkerhet närsådan annars krävs, helst som motiven inte ger någon ledning för bedömandet. Jag godtar yadberedningen har föreslagit om befogenhet för alla berörda sakägare alt avslåfrån föreskriven säkerhet. Beträffande den föreslagnabestämmelsen om möjlighet för kronofogdemyndigheten att medge undantag frånkravet pä säkerhet vill Jag erinra om att departementsförslaget i 2 kap. 25-2788 innehåller vissa generella bestämmelserom säkerhet. Bl.a. är staten, kommun,landstingskommun och kommunalförbund generellt befriade från skyldighet altställa säkerhet när sådan annars är föreskriven. För bank och annan jämförbarpenninginrättning gäller att som säkerhet får godtas utfästelse att infria denförpliktelse som avses. Vid sidan av dessa bestämmelser samt den i förevarandeparagraf i departementsförslaget upptagna bestämmelsen om befrielse frånsäkerhet när alla berörda sakägare medger det torde utrymmet för undantag frånkrav på säkerhet för utbetalning vara mycket begränsat. Enligl min meningföreligger därför inle tillräckliga skäl att ta upp en särskild bestämmelse omdiskretionär befogenhet för kronofogdemyndigheten att efterge eljest gällandekrav på säkerhet för utbetalning. Bestämmelsen saknar alltså motsvarighet idepartementsförslaget. 20 8 1 paragrafen ges kronofogdemyndigheten befogenhet attutsöka utbetalda medel som skall betalas tillbaka. Paragrafen motsvarar 14 kap.22 8 beredningens förslag. Beredningenframhåller att besvär över beslut om fördelning eller utbetalning enligt 19kap. 27 8 Qärde stycket beredningsförslaget skall anföras frånatt beslutet meddelades. Bestämmelsen gäller även tredje man som anser att denutmätta egendomen tillhörde honom. Om överinstansen ändrar beslut om för- Prop.1980/81:8 13 kap. 20 § 708 delningeller utbetalning, kan den som har uppburit medel bli återbetalningsskyldig.Det synes beredningen onödigt omständligt att kräva särskild exekutionstitelför att belopp som skall återbetalas skall kunna utsökas. Kronofogdemyndighetenbör i fall som har nämnts kunna på begäran utsöka vad som skall betalastillbaka. Återbetalning av medel som har betalats ut kan,fortsätter beredningen, komma i fråga även i andra fall än när beslut omfördelning eller utbetalning ändras.