prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Eftersom kvinnornahar kortare medelarbetstid än männen innebär den ökade andelen kvinnor iarbetskraften att medelarbetstiden sjunker . Den ökade långtidsfrånvaronberäknas ha minskat timutbudet 1980. Som mått på arbetskraftsefterfrågans utveckling kan mananvända dels statistiken över nyanmälda och kvarstående lediga platser hosarbetsförmedlingarna, dels andelen företag som uppgivit brist pä olikakategorier arbetskraft i konjunkturinstitulets kvartalsvisabaromelerundersökningar. Självfallet utgör också sysselsättningsutvecklingen enindikator pä arbetskraftsefterfrågan. Analysen av statistiken över antalet nyanmälda ledigaplatser försvåras av den anmälningsplikt som oktober1976-oktober 1980 successivt införts och gäller i hela landet. Tillämpningenav reglerna kan också variera regionalt och mellan olika yrkesgrupper. Enligtberäkningar gjorda av AMS har denna anmälningsplikt medfört alt antalet lillarbetsförmedlingarna anmälda lediga platser ökat med . Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19751981 3 månaders glidande genomsnitt Anm. För saknas uppgifter p.g.a. konflikten.Källor. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser 19751981 Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalen dävissa branscher uteslutits. Korrigering för den utvidgade anmälningsplikten harej gjorts. Källor: Arbelsmarknadsstyrelsen och . ökade antalet nyanmälda lediga platser kraftigt,och ökningen fortsatte in på 1980. Uppgången bröts dock efteratl ha nått en topp på över 90000 platser. Under första kvartalet i årnyanmäldes i genomsnitt ca 60000 platser , vilket innebar en kraftigminskning jämfört med . Efter korrigering för den utvidgadeanmälningsplikten kan minskningen beräknas motsvara . I diagram 5:2 redovisas utvecklingen av antaletkvarstående lediga platser på totalnivå och för fyra delsektorer. Antaletkvarstående lediga platser ger en indikation på den icke tillgodoseddaefterfrågan på arbetskraft. Även här försväras analysen av den ovan nämndasuccessiva utvidgningen av anmälningsplikten. Antalet kvarstående lediga platser har utvecklats på sammasätt som de nyanmälda lediga platserna, en kraftig ökning från mitten av 1978som bröts . var antalet kvarstående lediga platser54600, vilket var drygt 26000 färre än . Efter korrigering för denutvidgade anmälningsplikten innebär detta en minskning med . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:2 som uppgivit brist påarbetskraft 19791981 Massa-, pappers- och Jäm-, stål- och Brisl på byggnads- och Källa: Konjunklurinslilutet. I tabell 5:2 redovisas bristen på yrkesarbetare inom olikabranscher enligt kvartalsvisa barometerundersökningar.Enligt dessa undersökningar har andelen industriföretag som anger brist påyrkesarbetare ökat under tolv kvartal i rad , för altsedan falla relativt markant. Brist på yrkesarbetare har förekommit i de flestabranscher, mest påtagligt i verkstadsindustrin. Byggföretagen har under de treförsta kvartalen 1980 angivit fortsatt brist för olika kategorier avbyggnadsarbetare men var bristen till stor del hävd förde flesta yrkesgrupper. Byggnadsarbelarbristen har varierat kraftigt mellanolika delar av landet. Den totala sysselsättningen ökade kraftigt fram lillsommaren 1980 då den historiskt högsta nivån uppnåddes. Sedan förändradesbilden snabbt. uppgick den totala sysselsättningentill drygt 4.2 miljonerpersoner, vilket innebar en ökning med bara 4000 från motsvarande kvartal1979. Ökningen gäller både heltids- och deltidssysselsatta, såväl män somkvinnor. Huvuddelen av sysselsättningsökningen föll på kvinnoma. Under Qärdekvartalet 1980 var antalet sysselsatta kvinnor högre än motsvarandeperiod 1979. För männen minskade antalet sysselsatta . Av dedeltidsarbetande är kvinnor, men de deltidsarbetande männen ökar i antal.47 % av de sysselsatta kvinnorna arbetade deltid ,motsvarande andel bland männen var . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 93 Tabell 5:3 Sysselsättningsutvecklingen enligt ,1975-1980 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal (mer än 35 tim./v.) (20-34 tim./v.) (1-19 tim./v.) ' Årsmedellalen är beräknade med uppskattadevärden för . Tabell 5:4 SysselsäUningen inom olika näringsgrenar19781980 satta, 1 000-tal -2,0 -1,2 -3,5 -3,3 -3,4 -2,8 -1,3 -2,0 El-, gas-, vatten- -1,0 -2,0 -0,7 -0,3 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank-och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m. m. Den totala sysselsättningsutvecklingen fås fränarbetskraftsundersökningarna korrigerade för kalendariska effekter m. m. föratt överensstämma med nationalräkenskapemas definitioner. En viss diskrepansuppstår mellan sysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna ocharbetskraftsundersökningarna. Industrisysselsättningen har trendmässigt sjunkit underhela . inleddes dock en uppgång fram t. o. m. sommaren1980. Antalet sysselsatta i tillverkningsindustrin var under Qärde kvartalet1980 ca 7000 färre än , vilket dock innebar en ökningmed drygt 1000 personer från Qärde kvartalet 1978. Ökningen har främst ägt ruminom verkstadsindustrin. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 94 Sysselsättningen inom den privata Qänstesektorn ökade isnabb takt . Mellan sisla kvartalen 1979 och ökade antaletsysselsatta i denna sektor med 30000 personer, de snabbast växande delarna avsektorn var partihandeln och banksektorn. Den kommunala sysselsättningen fortsatte all öka krafliglunder 1980. ökade sysselsättningen i kommunerna med 38000personer. Ökningen var störst . ökade denkommunala sysselsättningen med endasi 30000 föregående är,bl.a. på grund av minskningen av de kommunala beredskapsarbetena. Ökningenunder begränsades av konflikten på arbetsmarknaden. Sysselsällningen inom den ställiga sektorn ökade under1980 betydligt långsammare . var sysselsättningen 5000personer större än , men ökningen bromsades upp . UnderQärde kvartalet 1980 sysselsattes dock 8000 personer fler än . Den minskning av arbetslösheten som pågätt och1979 fortsatte . var antaletarbetslösa 15000 färre än 1979 (tabell 5:5). Tabell 5:5 Arbetslösheten 1978-1981 Års- och kvartalsmedeltal. 1 000-tal () 16 -24 år Anm. Årsmedeltal och kvartalsmedeltal för 2 kv.1980 har beräknats med uppskattade värden för . Källa: Statistiskacentralbyrån. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget därefter legat kvar på ungefär samma nivå fram tillseptember 1980 då den började öka. var antaletarbetslösa enligl arbetskraftsundersökningarna 91000, vilket innebar en ökningmed 15000 personer jämfört med samma kvartal 1979. Antalet personer iarbetskraften ökade med 19000 och anlalel sysselsatta med 4000 mellan Qärdekvartalen 1979 och 1980. steg anlalel arbetslösa fill101000 personer (2,). Den kraftigaste ökningen noteras för de allra yngsta(). Arbetslösheten bland kvinnor har både i antal och iprocent överstigit männens. Den regionala fördelningen av arbetslösheten har inteförändrats under I skogslänen var 1980 i genomsnitt avarbetskraften utan arbete, mot 1,i storstadslänen. Den försämrade balansen på arbetsmarknaden /1981 har dock i högre grad drabbat skogslänen. Även statistiken över antalet arbetslösa kassamedlemmarvisar en likartad bild. Andelen arbetslösa kassamedlemmar var 1,förstakvarlalel Ökningen var särskilt stor inom byggnadskassorna. Diagram 5:3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: , ochstatistiska centralbyrån. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 96 började företagen i allt störreulslräckning varsla om driftsinskränkningar. Antalet uppsagda personer på grundav nedläggningar ökade också. Antalet permitterade och antalet personer medkorttidsvecka steg från nära noll till över 10000 per kvartal (se tabell 5:6och 5:7). Genom det förbättrade läget på arbetsmarknaden har antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kunnat nedbringas (tabell 5:8).Under 1980 var minskningen i genomsnitt drygl 20000 personer i beredskapsarbete,under det att antalet personer i skyddat och halvskyddal arbete, ABSamhällsföretag och arbetsmarknadsinstituten fortsatt atl öka. Arbetsmarknadsutbildningenminskade i omfattning under loppet av året och berörde ca 20000personer färre än . Tabell 5:6 Antal personer berörda av varsel omuppsägningar och permitteringar 1976-1981 1976 1977 1978 1979 1980 1980 1981 Industri 22996 49583 39316 14373 31815 därav: verkstadsind. 7708 26967 18391 6851 7926 Branscher utanför induslrin 11027 18638 18735 11966 11945 Totalt 34023 68221 58051 26339 43760 Tabell 5:7 Antal personer berörda av varsel om i Uppsägningar 24447 Permitteringar 1892 Förkortad arbetsvecka 1 105 12 798 5489 9558 Varsel om driftsinskränkning skall rapporteras tillarbetsmarknadsstyrelsen före verkställighet. Statistiken avser närvarslet lagts, inte när driftsinskränkningen verkställts. Tabell 5:8 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19761980 Mänadsmedeltal, 1 000-tal 1976 1977 1978 1979 1980 Beredskapsarbete 27 Skyddat och halvskyddat Källa: Arbelsmarknadsstyrelsen. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 97 Till grund för prognosen för arbetskraftsutbudet liggerett anlagande att befolkningen i åldern kommer att öka med 0,mellan1980 och 1981. Detta antagande inkluderar en väntad nettoinvandring på 6000 personer1981, vilket innebär en minskning med 4000 personer jämfört med . Detrelativa arbetskraftstalet förutses lolall öka så att imedeltal 71,av befolkningen i de aktiva åldrarna befinner sig iarbetskraften . För de gifta kvinnorna väntas en ökning av det relativaarbetskraftstalet . För männens del förutses en minskningmed . Dessa antaganden om befolkningstillväxt och relativaarbetskraftstal innebär att arbetskraftsutbudet ökar med knappt 25000 personereller med 0,. Utbudet mätt i fimmar förutses öka med0,1980-1981. Jämfört med föregående år innebär detta en mindre ökning iantal personer och en snabbare ökning i limmar, en följd av konflikterna somdrog ner timutbudet med en halv procent. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1981 I detta avsnitt redovisas prognoserna för produktions- ochprodukfivi-tetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Utifrån dessa bedömningarerhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt i limmar. Genom alt ställa utbudsprognosenmot efterfrågekalkylen kan man få en uppfattning om sysselsättning ocharbetslöshet . Produktiviteten (mätt som produktion per arbetad timme)ökade snabbt . Inom industrin låg ökningen då på per år.Under 1970-talet har en förändring skett mot en klart lägre ökningstakt. Denmycket svaga produktivitetsutvecklingen inom industrin 1975-1977 (tabell 5:9)sammanhänger bl.a. också med den inriktning som arbetsmarknadspolitiken och iviss mån industripolitiken haft. Tabell 5:9 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 19741980 -1,2 -3,5 -2,7 -4,9 -7,1 -0,8 -1,4 El-, gas-, vatten- -4,5 -3,1 -4,5 -0,8 Källor: och statistiska centralbyrån.7 1980/81. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 98 Eitt inslag i denna har varit att förmå företagen att iviss utsträckning hålla kvar de anställda företagen även när efterfråganminskar. Den lägre produktivitetstillväxten totalt i samhällsekonomin berordock pä flera faktorer. Bl.a. riktar sig nu en relativt större del av densamlade efterfrågan mot de tjänsteproducerande näringsgrenarna somdefinilionsmässigt redovisar en lägre produktivitetsökning än devaruproducerande sektorerna. Produktions- och produktivitetsprognoserna för 1981framgår av tabell 5:10. Den totala produktionen väntas öka med 0,mellan 1980och 1981. Tabell 5:10 Produktion, produktivitet och sysselsättning1981 Ärlig procentuell förändring avrundad lill halva och helaprocentenheter Sysselsättning (timmar) -1,5 -3,5 gas-, vatten- och värme- -2,5 -1,0 -1,0 ' Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och försäkringsinslitut, fastighetsförvaltning m. m. Industriproduktionen beräknas minska med ca 1,under1981. Produktiviteten förutses öka med , vilket innebär en dämpning avökningstakten jämfört med närmast föregäende år. Inom byggnadsverksamheten förutses en minskad produktionmed 1,. Tidigareläggning av statliga byggen, ökad volym beredskapsarbeten m,m. får större effekt /1982. Produktiviteten beräknas dock öka någotmer än , . Produktionen inom den privala Qänstesektorn beräknas varaoförändrad , vilket innebär en dämpning i förhållande till närmastföregående år. Detta sammanhänger i första hand med den svaga utvecklingen avden privata konsumtionen som förutses , som i sin tur fårkonsekvenser på produktionen inom varuhandeln. En schablonmässig översättning avsysselsätiningsulvecklingen i timmar till antal sysselsatta personer visar atlsysselsällningen inom jord- och skogsbruket kommer att minska med ca 5000personer . För industrins del innebär beräkningarna ensysselsätlningsminskning med ca 25000-30000 personer. Byggnadssektorn beräknassysselsätta drygl 5000 personer färre 1981. Även inom den privalaQänstesektorn, som är den sysselsättningsmässigt största näringsgrenen,förutses en minskad sysselsättning med ca 15000 personer. Den offenlliga sektorn väntas fortsätla att öka sinsysselsättning kraftigt 1980/81:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 99 under1981, om än i lugnare takt . För kommunerna beräknas ensysselsättningsökning om ca 30000 personer, och för staten förutses en ökningmed något tusental personer. Utbuds-och efterfrågeprognoserna pekar sammantagna på en försämring avsysselsättningsläget 1981. Till minskningen av efterfrågan med 3000040000personer kommer en ökning av arbetskraftsutbudel på ca 25000 personer. För attmöta försämringen av arbetsmarknadslägel vidtas arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som framgår av kapitel I. Sysselsättningen ochgraden av öppen arbetslöshet torde i viss utsträckning påverkas av i vilkenform företagen drar ned på verksamhelen. och kringsommarsemestern kommer troligen korttidspermitteringar och förkortadarbetsvecka atl påverka den genomsnittliga arbetstiden och därmedsysselsättningen och ge en temporär eller partiell arbetslöshet. Redan i denanlagna låga produktivitetsuppgången ligger en undersysselsättning inomföretagen. Omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och de minskadechanserna att få jobb kommer också att dra undan arbetskraft lill ulbildning,vilkel i så fall minskar utbudet av arbetskraft. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 100 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomster, konsumtion och sparande Hushållens disponibla realinkomster ökade 1979-1980 med2,, vilket är ungefär samma ökningstakt som man räknade med i den preliminäranafionalbudgeten (PNB). Realinkomsttillväxten enligt nationalräkenskaperna(NR) blev därmed obetydligt lägre än 1979. Inkomsterna i löpande priser har däfaslprisberäknats med den prisuppgång som kan härledas ur NRskonsumlionskalkyler för del löpande året'. Konsumtionsvolymen förblev 1980ungefär lika slor som . Sparandel ökade sålunda myckel kraftigt (jfrdiagram 6:1); främsl det finansiella sparandet i bank och i obligationer m. m.Låneskulderna steg mindre än lidigare, något som ocksä bidrog till ökningen avdet finansiella sparandet. Det reala sparandet i bostäder och fritidshus stegrelativt obetydligt och hushållssektorns övriga investeringar syns ha sjunkit. I löpande priser räknat steg den utbetalda lönesumman 1980med 11 3/före skatt. syns inbetalningarna av preliminär A-skatt påinkomst av Qänst ha ökat avsevärt långsammare, ca 8 '/, och totala skatte-och avgiftsinbetalningarna enligt NR endasi (se tabell 6:1). Dendisponibla lönesumman - här definierad som det belopp hushållen erhåller efterdet att preliminär A-skatt, fyllnadsskatt samt kvarskalt dragits bort frånlönesumman och överskjutande skatt lagts till - beräknas ha ökat 14 1/2%1979-1980. Omräknat lill ökning i fast prisnivå enligt implicitprisindex gerdetta en tillväxt av reallönesumman efter skall på 2 1/. Inkomsterna i formav driflsöverskolt och pensioner steg förhållandevis mycket realt sett efterskatt. Utbetalningarna av övriga beskattade sociala förmåner sjönk däremot ifasta priser räknat, säväl innan skatten dragits som efter skatteavdrag, I prognoserna för hushållsinkomslerna 1981 har belräffandeavtalsutfallet det preliminära avlalel mellan LO och SAF förutsatts blitillämpligt på hela arbetsmarknaden. De avtalsmässiga lönehöjningarna skulledärmed höja nivålönen, som är beräkningsbasen för nya avtalslöner (se anm. lill med den s. k. implicita prisindexen (IPI). som börutnyttjas vid beräkningar med utgångspunkl från nationalräkenskaperna. Dennaindex visar ungefär samma prisstegring mellan helåren 1978 och 1979 somkonsumentprisindex (KPl). ger den emellertid lägreprisökning än KPl. Detta beror främst på atl de skilda metoderna för beräkningav prisstegringen pä egnahemsnylljandet ger mycket olika resultat . Vidarepåverkas genomsnittsnivån för IPI i högre grad än KPI-genomsnittet avförskjutningar i konsumtionens sammansättning under det löpande året. En direktanvändning av KPl vid deflatering skulle emellertid kräva en viss omdefinieringoch omräkning av hushällens disponibla inkomsler enligt NR. För en diskussion av principiella problem i kalkylernaoch brister i statistikunderlaget till beräkningarna av realinkomsl efterskatt se avsnitt 6:3. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 101 tablå 1), med , varav effekterna av årets avlaluppskattats till 2 1/. Resterande avtalsmässiga ökning är en följd av s.k.överhäng' års avtal. Löneglidningen 1980-1981 har satts till 2%.medan sysselsättningsutvecklingen beräknas dra ner tolala lönesummans tillväxtmed en procentenhet. Sammanlaget erhålles en ökning , räknat från 1980års nivålönesumma på . (se tablå I), lill kostnadslönesumma, 258 miljarder kr.Avtalet 1980 innehöll icke nivåhöjande engångsbelopp på 0,, varförkostnadslönesumman detla år, som framgår av tablån, översteg nivälönesumman medca . 1 början av är 1980 utbetalades retroaktiva lönebelopp pålolalt närmare 2 1/2 miljarder vilka avsåg lönehöjningar i slutet av 1979.Della höjer den utbetalda lönesumman 1980 men påverkar inte delta årskostnadslönesumma. Den utbetalda lönesumman uppgick lill 245 miljarder kr.1980 och beräknas öka till 258 miljarder vilket är en ökning med 5,. Driftsöverskolten från personliga företag förutses stigabetydligt mer 1980-1981 än löneinkomsterna. Tillväxten i totalafaktorinkomsterna skulle därmed bli , vilket är i det närmaste en halveringav ökningstakten i löpande priser räknat jämfört med utvecklingen 1979-1980.Inkomslöverföringarna från den offentliga sektorn lill hushållen väntas ökaungefär lika snabbt som 1980 eller med 14 1/. Inbetalningarna från hushållenav skatter, avgifter m. m. beräknas däremot ulvecklas i samma takt somfaktorinkomsterna, dvs. Nettoinbetalningarna till det offentligafortsätter därmed att sjunka. Prognosernaför 1981 ger en ökning totalt för disponibelinkomsten på i löpande priser.Prisökningen för den privata konsumtionen (enligl IPI) väntas bli närmare 11%.Hushållen skulle sälunda 1981 få erfara en nedgång i realinkomslen på , vilket är den kraftigaste minskning som registrerats under efterkrigstiden.De överlagsmässiga kalkylerna över realinkomstutvecklingen efter skatt för deolika inkomstslagen, tyder på att reallönesumman skulle sjunka , varav enprocentenhel kan hänföras till sysselsätlningsminskningen. Pensionsinkomsternaberäknas ge ett positivt bidrag lill disponibelinkomstutvecklingen även är1981. till disponibelinkomslen har framskrivits så atl den inteskall påverka disponibelinkomstens reala förändring 1980-1981. Realinkomslenberäknas sjunka kraftigt ,säsongrensal sett. Därefter förutses en viss återhämtning under andra halvåreti år. Hushällen väntas dra ner konsumtionsvolymen, fast i långsammare takt äninkomstminskningen, för att därefter öka inköpsvolymennågot (säsongrensat) mellan första och andra halvåren i är. Mellan helåren 1980 och 1981 väntas ' Med överhäng avses den förskjutning uppåt avgenomsnittliga lönenivån från en period till en annan som uppkommer lill följdav att nya och högre lönevillkor, som böriat tillämpas under period 1 (här1980) men endast gällt under en del av perioden, äger tillämpning under helaperiod 2 (här 1981). Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget konsumtionsvolymen minska med 3/. Sparkvoten skulledärmed sjunka med ungefär en procentenhel från den höga nivån 1980. Tabell 6:1 Hushållssektorns' inkomster och utgifter1979-1981 Tillräknat driftsöverskott frän egna Inkomstöverföringar till hushåll från Direkta skatter, avgifter m. m. Nettoinbetalningar till det offentliga (3 ./. -20,5 Ränlor och utdelningar, netto' -37,4 -3,2 -31,9 Övriga transfereringar, netlo Summa 1 ./. Tilläggsposl lill disponibel inkomst Disponibel inkomst (7-1-8) -8,6 Sparkvot (11:9)-' -0,1 -1,0 -1,9 Tillaggsposl till disponibel inkomst -2,2 -1,8 -0,1 -0,7 Implicitprisindex för privat konsumtion (1975= 100) ' Hushällssektom inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte hell ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamhet, ,idroltsorganisationer. Röda korset m.m. samt ej statsbidragsberättigadesjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushäll ingårhushåll som äger personliga förelag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomstfrån rörelse. ' Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post.' Inkl. uttag från handelsbolag saml räntor pä hushällenslivförsäkringssparande. " Detta uppgick 1980till 2900 milj. kr. och beräknas 1981 till 3400 milj. kr. ' Förändring mätt iprocenlenheler. Källor: och . I tablå 1 redovisas total lönesumma omräknad tilloförändrad () sysselsättningsnivå. Lönekostnaderna, dvs. lönehöjningenenligt avtal plus löneglidning, beräknas som framgår av tablån ha stigit med 9%från 1979 fill 1980. Lönekostnadsökningen 1980-1981 uppskattas fill 7 1/2%.Därtill kommer höjda sociala kostnader, nämligen ca en procentenhet 1980 och enhalv procentenhet 1981. Prisstegringen enligt konsumentprisindex (långtidsindex) 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1979 till uppgick till 13,. Uppgångenmellan genomsnittslägena för kalenderåren 1979 och 1980 var likaledes 13,7%.Implicitprisindex för total privat konsumtion steg 11,enligl NR, alltsådrygt mindre än KPl. Prisstegringen för de tre förstakvartalen har i NR reviderats ned ca 1/sedan den preliminäranationalbudgeten. Ökningen i konsumentprisindex december 1980-december 1981skattas till 9,. Den särskilda indexen som ligger till grund förberäkningarna av basbeloppet (nettoprisindex exkl. direkta effekter avenergiprisförändringar) beräknas öka 8,. Prisprognosernainnebär att garantiregeln i det preliminära inte skulle utlösasunder . Marginalen fill en utlösning är dock ytleriigl liten. kalkyleras med en något mindre skillnad iutvecklingstakt mellan konsumentprisindex och implicitprisindex än den faktiskaskillnaden . Genomsnittsnivån för prisstegringen 1981 enligl KPl beräknasligga 11,över genomsnittet 1981. För implicitprisindex antas genomsnittsnivånöka med 10,. Utbetald lönesumma' Kostnadslönesumma Nivålönesumma 244758 242 395 240779 Tolal lönesumma omräknad till totala sysselsättning Lönekostnad (jfr tabell 6:2) Nivålön 241621 239274 237 679 ' Avser löner utbetalda av inhemska producenter, tillinhemska och utländska hushåll. 1 tabell 6; I redovisas löner till inhemskahushåll, dvs. utbetald lönesumma enligt ovan med avdrag av löner till utländskahushåll och tillägg för löneutbetalningar från utländska producenter tillinhemska hushåll. Erhållen genom division av total lönesumma medlönesummevägda sysselsällningsförändringen (= sysselsättningskomponenten) från1978. Anm. Utbetald lönesumma omfattar delönebelopp som utbetalas (före skall) oavsett om de utgörersättning för arbetsinsatser eller för arbetsinsatser underannan period. Kostnadslönesumman för innefattar de lönebeloppsom utgör ersättning för arbetsinsatser oavsett om utbetalningsker eller ej.