prop · G403148 · 1980-12-31 00:00:00 — Närövergång från hyresrätt till bostadsrätt blir allt vanligare kan naturligtvisockså konflikter av olika slag komma att uppstå mellan dem som inneharbostadsrätt och således deltar i beslutsprocessen i föreningen -och dem somväljer att behålla hyresrätten. Detta problem kan bli särskilt påtagligt omföreningen beslutar att av bl. a. ekonomiska skäl låta medlemmarna ta på sigen allt större del av den praktiska förvaltningen. Frågor uppkommer här bl.a.om kvarboende hyresgästers skyldigheter samt hyressättningen på dessalägenheter. Kommunstyrelsen förutsätter att kommittén ser över här aktuellalagar och bestämmelser så att sådana konflikter kan minimeras. Om man bedömeratt gällande rätt inte är tillfyllest för att undvika en väsenfiig ökning avnämnda konflikter bör översynen göras med hög prioritet så att inte övergångentill bostadsrätt i större skala skulle kunna komma att försvåras av praktiskafrågor. 15a Reservation av de socialdemokratiska ledamöterna och ytterligare en ledamot ikommunstyrelsen i Bostadsrättskommitténsförslag går bl.a. ut pä en ändring av bostadsrättslagen som innebär attkvarboendes besittningsskydd och hyresrätt stärks. Kommunstyrelsen ser det sommycket angeläget att så sker. Ett önskemål är att den erforderliga lagändringenkan träda ikraft möjligt. Kommunstyrelsenvill peka på att det från finns erfarenheter som talar för atthyresgästernas rättsskydd vid en ombildning till bostadsrätt stärks.Kommunstyrelsen tillstyrker därför bostadsrättskommitténs förslag tilllagändringar i detta syfte. Beträffandevad som anförts i de särskilda yttrandena anser inte kommunstyrelsen att skälföreligger att frångå majoritetens förslag. Lagstiftningens syfte måste iförsta hand vara att säkra hyresgästernas rättsliga ställning oberoende av vemsom är hyresvärd. Kommunstyrelsentillstyrker också förslaget i om förvärvstillståndför försäljning till bostadsrättsförening. Det kan ifrågasättas om man intedessutom borde kräva en kvalificerad majoritet för övergång till bostadsrättt.ex. 2/3 eller 3/4 majoritet. Beträffande förvärvstillstånd vill dockkommunstyrelsen påpeka att möjligheter att kringgå bestämmelsen genom attförst bilda en ekonomisk förening torde finnas varför en skärpning avbestämmelserna kan krävas för att förhindra detta. 1980/81:148 89 Denändring i lagen om förvärv av hyresfastigheter som redovisats idepartementspromemorian ger inte det skydd åt hyresgästerna som avses utan böröverarbetas. Beträffandedelbetänkandet anser kommunen att de ändringar i bostadsrättslagen somföreslås ger kvarboende hyresgäster ett tillfredsställande rättsskydd. För attunderlätta ev. övergång från hyresrätt föreslås att § 2 får ett tillägg medlydelsen "om icke hyresnämnden giver sitt medgivande till att lägenhetenmå upplåtas med bostadsrätt". Dessutom anser kommunen attbesittningsskyddsreglerna, bytesrättsreglerna och medinflytan-defrågorna börbli föremål för separat översyn. Femledamöter av kommunstyrelsen har reserverat sig mot yttrandet. framlägger i sitt delbetänkande har fillhuvudsyfte att tillförsäkra hyresgästerna ett bättre besittningsskydd då envanlig hyresfastighet ombildas tiil "bostadsrättsfastighet".Samfundet finner detta syfte lovvärt. Samfundet anser sig emellertid motbakgrund av sina medlemmars prakfiska erfarenheter böra understryka desvårigheter som experterna belyser i sitt särskildayttrande, nämligen att ett förbud mot dubbelupplåtelser kan innebära prakfiskasvårigheter vid upprättande av ekonomisk plan och för finansieringen. peka på risken för tvister om en kvarvarande hyresgäst önskar fåsin lägenhet konverterad till bostadsrätt mot bostadsrättsföreningens vilja. fall där föreningen i och för sig kan acceptera att ytterligare lägenhetupplåts mot bostadsrätt kan i stället i ett senare skede tvist uppkomma omvärdet. Sådana svårigheter kan i allmänhet undvikas då samtliga lägenheter ien fastighet på en gång ombildas till bostadsrättslägenheter. Med hänsyn till såvälhuvudsyftet med kommitténs förslag och vad som anges i nyssnämnda särskildayttrande som påpekandena här ovan ifrågasätter samfundet om inte en annan vägtill lösning av den aktuella frågan borde prövas. Man borde sålunda kunnagodtaga att bostadsrätt upplåts vid sidan av hyresrätt i de fall där det iupplåtelseavtalet avseende bostadsrätten och i bostadsrättsföreningens stadgarintas en klausul att hyresgäst till en bostadsrättslägenhet i fastigheten skallha samma besittningsskydd som hyresgäst i ordinär hyresfastighet. Prövningenhuruvida denna förutsättning föreligger torde kunna företas av . Skulle nu angivna väg inteanses framkomlig menar samfundet att man i vart fall bör vidmakthålla endispensmöjlighet för sidoupplåtelse i de fall en sådan ter sig rationell ochbefogad och hyresgästens besittningsskydd ändå är fillräckligt vältillgodosett. Förbundettillstyrker att förslagen läggs till grund för lagstiftning. 1980/81:148 90 Kommittéförslaget.Den av kommittén föreslagna bestämmelsen i bostadsrättslagens 2 och 8 §§, attbostadsrätt endast skall kunna upplåtas till tidigare hyresgäst, innebär ettfastställande av vad som i praktiken redan börjat tillämpas. Den föreslagnabestämmelsen innebär att en tidigare hyresgäst i samband med att en fastighetöverlåtes till en bostadsrättsförening har kvar samma besittningsskydd,bytesrätt och övriga rättigheter som han hade gentemot den tidigare ägaren. Ettsådant förtydligande av bostadsdomstolens utslag i ett motsvarande rättsfall ärvälbehövligt och kan därför i princip tillstyrkas. Genomatt en hyresgäst i samband med att fastigheten ombildas till bostadsrätt gesexklusiv rätt att teckna bostadsrätten uppstår emellertid också andra problemsom kommittén uppenbarligen inte har observerat. Hyresgästen har rätt attkvarbo med hyresrätt och kan därför själv välja fidpunkt då han eventuelltönskar förvärva bostadsrätten. Bostadsrättslagen innehåller ingabestämmelser som begränsar den tid under vilken upplåtelse av bostadsrätt skallske enligt de villkor som angetts i den ekonomiska planen. Marknadspriset päbostadsrätten kan ha undergått stora förändringar till följd avinflation och/eller förändrat serviceutbud i det område där bostadsrätten ärbelägen. De personer som förvärvat bostadsrätt kan också genom egna ekonomiskainsatser bidra till att öka bostadsrättens värde. I praktiken innebär detta atten hyresgäst som avvaktar med att lösa bostadsrätten sannolikt kommer i mycketbättre läge än de som löser bostadsrätten redan från början. Han kantillgodogöra sig hela den eventuella värdeökningen utan att på minsta sätt haberörts av det risktagande som bostadsrättshavarna får lov att göra och utanatt med egna insatser ha deltagit i ökningen av bostadsrättens värde. Denföreslagna ändringen i bostadsrättslagen leder således till att de berördahyresgästerna inte bara behäller sina tidigare rättigheter utan tillförsäkrasytterligare förmåner. Detfinns ingen anledning att acceptera en sådan ordning. Så länge samhället inteskaffar sig effekfiva instrument för att undanröja negativa effekter avprisbildningen på bostadsmarknaden kan därför den föreslagna lagändringen intetillstyrkas utan förbehåll. Detär ett naturligt intresse hos bostadsrättsföreningen, vare sig den består avstiftarna enbart eller bland medlemmarna redan finns personer som i egenskap avbostadsrättshavare kommer att bo i föreningens fastighet, att upplåta så mångabostadsrätter som möjligt i ett så tidigt skede som möjligt. Medvetna om dettaintresse hos föreningen kan de personer som enligt nu föreslagna ändring ibostadsrättslagen skulle ha exklusiv rätt tili att förvärva vissbostadsrättslägenhet kräva särskilda förmåner som villkor för att teckna sigför bostadsrätten. Stiftarna eller styrelsen kan bli tvungna att göra objektivtsett oberättigade medgivanden för att få upplåtelser till stånd. Köparna kanlyckas pressa grundavgifterna så att stiftarna eller de som står bakom dem görförluster. Detta kan ske alldeles oberoende av om marknadsläget är sådant attbostadsrättshavarna praktiskt taget omgående skulle kunna sälja sina bostadsrättertill priser som är högre än grundavgifterna. Lagförslagetbör kompletteras med bestämmelser som inte ensidigt gynnar de boende som valtatt bo kvar med hyresrätt utan också ger ett rimligt skydd förbostadsrättshavarna och därmed för bostadsrättsföreningen. Prop.1980/81:148 91 Följandeåtgärder kan övervägas: Bostadsrättsföreningarnakan ges rätt att viss fid efter det den ekonomiska planen upprättats säljabostadsrätterna till marknadspris, alternativt kan de ges rätt att räkna uppgrundavgiften enligt den ekonomiska planen med hänsyn till den allmännakostnadsutvecklingen och med beaktande av förändringar i föreningens ekonomiskatillstånd som inträtt . Det förefaller också rimligt att gebostadsrättsföreningarna rätt atl för lägenheter som innehas med hyresrättdebitera en hyra som motsvarar den årsavgift som skulle ha utgått om lägenhetenupplåtits med bostadsrätt ökad med rimlig avkastning på grundavgiften. Departementspromemorian.Den föreslagna ändringen i tillståndslagen avser att ge hyresgästernatillfredsställande garantier för ett avgörande inflytande på en eventuelländring av upplåtelseformen från hyresrätt till bostadsrätt. Förslaget är frånprincipiell synpunkt vällovligt. Om emellertid, som föreslagits av bostadsrättskommittén,hyresgästerna i motsvarande fall tillförsäkras samma rättigheter gentemot enbostadsrättsförening som ägare fill fastigheten som de har i förhållande tillden tidigare ägaren, kan det ifrågasättas om den föreslagna ändringen itillståndslagen behövs. Dåsyftet med en bostadsrättsförenings tilltänkta förvärv av en fasfighet är attlägenheterna skall upplåtas med bostadsrätt, utgör den föreslagna ändringen ibostadsrättslagen ett tillräckligt effektivt skydd för hyresgästerna motexempelvis alltför höga avgifter inom föreningen. Den föreslagna ändringen itillståndslagen skulle leda till att bostadsrättsföreningar skulle komma i ettsämre läge vid eventuellt förvärv av bostadsfastighet än övriga juridiska ochfysiska personer. Det tilltänkta förvärvet skulle för deras del inte baraprövas med avseende på köparens avsikter utan dessutom göras beroende avtillstyrkan från hyresgästerna. Detta ger hyresgästerna möjlighet att ställavillkor för ett godkännande. Dessutom skulle förfarandet leda till en onödigttung administration. Underförutsättning att de av bostadsrättskommittén föreslagna ändringarna ibostadsrättslagen genomförs finner vi således ingen anledning tillstyrka ettgenomförande av förslaget i promemoria omhyresgästinflytande vid ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Undersenare år har det - speciellt i - blivit allt vanligare atthyresfastigheter ombildas till bostadsrättsföreningar. Detta är en utvecklingsom BR anser vara synnerligen positiv och böra ytterligare stimuleras.Bostadsrättsinstitutet erbjuder nämligen som boendeform många fördelar både förde enskilda boende och för samhället. Detta skall inte närmare utvecklas idetta sammanhang. Förutsättningarför att åsyftade fördelar skall uppnås är emellertid bl. a. att enbostadsrättsförening redan från sin början vilar på en sund ekonomisk grund,att de boende i en bostadsrättsfastighet med få undantag är bostadsr 'shavareoch att de har ett avgörande inflytande och ansvar i samband med föreningensbildande samt över dess förvaltning i ekonomiskt, juridiskt, tekniskt ochsocialt avseende. Ombildningav hyresfastigheter till bostadsrättsfastigheter kan ske på inifiativ anfingenav de boende eller av fastighetsägarna. BR kan för sin del acceptera bådaformerna för föreningsbildningen. I det senare fallet -s.k. Prop.1980/81:148 92 säljarbildade föreningar - har emellertid i flera fallföreningsbildningen skett helt utan medverkan från de boende och under sådanaformer att de skapat otrygghet och ekonomisk skada för dessa. BR och dess största medlemsorganisation () har i en skrivelse till statsrådetoch chefen för anfört några exempel på sådanafall och hemställt om skyndsamma åtgärder för att dels hindra bildandet av bostadsrättsföreningari spekulativt syfte, dels skapa bättre skydd för hyresgäster i samband medombildningar från hyresrätt till bostadsrätt. BR uttrycker sintillfredsställelse över att förslag i dessa avseenden framlagts så snabbt. föreslår i sitt delbetänkande attupplåtelser av bostadsrätter vid sidan av befintliga hyresrätterfortsättningsvis skall bli ogiltiga. En effekt härav torde bli att i realiteten- av skattemässiga skäl -inga bostadsrättsföreningar kommer att bildas om inteminst av hyresgästerna blir bostadsrättshavare, dvs. så att en s.k. äktabostadsrättsförening uppkommer. Vidare undvikes de problem som uppkommer dåsäljaren i spekulativt syfte initialt helt eller delvis själv behållit bostadsrätterna. I promemoria föreslås en sådanförändring i den s.k. tillståndslagen att en bostadsrättsförening skal! fåförvärvstillstånd endast om en majoritet av hyresgästerna i fastighetensamtyckt till förvärvet. Eftersom, om kommitténs förslag genomföres, en(kvalificerad) majoritet av hyresgästerna kommer att bli bostadsrättshavareför att ombildning till bostadsrättsförening skall bli aktuell, tillförsäkrarförslaget i departementspromemorian de blivande bostadsrättshavarna ettinflytande redan på ett tidigt stadium av föreningens tillblivelse. Tillsammans innebär alltså förslaget att våra önskemål påväsentliga punkter tillgodosetts och vi tillstyrker därför att de genomföres. Bland BR:s medlemsföreningar har SBC ansett, att beslutbetr. kommitténs förslag bör anstå till dess kommittén framlagt sittslutbetänkande. När BR nu tillstyrker förslaget, har vi förutsatt att kommitténi sitt fortsatta arbete finner konstruktiva lösningar på de problem avfinansiell och ekonomisk-teknisk natur som kommittén själv är medveten kanuppkomma, om sidoupplätelser inte längre tillätes. BR vill slutligen framhålla, att de framlagda förslagen, omde genomföres, trots allt inte skapar någon garanti för att en ur de boendes -de blivande bostadsrättshavarnas - synvinkel sund ekonomisk grundval lägges förbostadsrättsföreningen. Ombildning av en hyresfastighet till enbostadsrättsförening är en ur finansiell, juridisk och teknisk synvinkel såkomplicerad process, att få hyresgästgrupper torde vara kapabla att helt påegen hand hantera dessa frågor i relation till en fastighetsägare. En av BR:soch dess medlemsorganisationers uppgifter är därför att medverka i sådanasammanhang i syfte att bilda ekonomiskt sunda och väl fungerande bostadsrättsföreningargenom ett aktivt deltagande från de boendes sida. 21 Stockholms bostadsföreningars centralförening (SBC) SBC och ()framhöll i en skrivelse till bostadsministern att det f.n. äralltför lätt för fastighetsägare att bilda bostadsrättsföreningar och att vissaombildningar av hyresrätt till bostadsrätt, som skett på fastighetsägarensinitiativ, har 1980/81:148 93 medförtotrygghet och ekonomisk skada för de boende. Organisationerna pekade på attbostadsrättslagen f. n. medger att en bostadsrättsförening bildas med endastfem medlemmar som inte behöver ha någon anknytning till fastigheten i fråga ochatt lagen inte ger de boende garantier för att få medlemskap i föreningen tillde i den ekonomiska planen angivna grundavgifterna. SBC och BR hemställdedärför om skyndsamma åtgärder för att dels hindra bildandet avbostadsrättsföreningar i spekulativt syfte, dels skapa bättre skydd förhyresgäster genom översyn av bostadsrättslagen eller andra åtgärder t. ex.ändring av förvärvstillståndslagen. AUmänt.SBC konstaterar med tillfredsställelse att både skyndsamt lagt fram förslag som båda syftar till atttillgodose de önskemål som SBC och BR framfört. Justitiedepartementetsförslag Enligt förslaget kommer endast en bostadsrättsföreningsom flertalet hyresgäster anslufit sig till att utan prövning få tillståndfill fastighetsförvärvet. De boende får på detta vis möjlighet att förhandlaom köpeskillingen och övriga överiåtelsevillkor, vilket inte är fallet omfastighetsägarintressena dominerar föreningen. Köpeskillingen ochfinansieringsvillkoren är av avgörande betydelse för den nyabostadsrättsföreningens ekonomi. förslag ger således deboende avsevärt förbättrade möjligheter att påverka den ekonomiska planen därbl. a. grundavgifterna bestäms. Om majoriteten av hyresgästerna blivitmedlemmar i föreningen och samtyckt till fastighetsförvärvet har de också fåttdet avgörande inflytandet över fasfighetens ekonomiska och tekniskaförvaltning. Justitiedepartementetsförslag tillgodoser på väsentliga punkter SBC:s önskemål. finansiellaproblem och praktiska problem med den ekonomiska planen uppkomma om upplåtelserav bostadsrätt vid sidan av hyresrätt inte till-låtes. Kommittén förklararockså som sin avsikt att ta upp dessa problem i sitt fortsatta arbete. SBChar erfarit att kommitténs slutbetänkande kommer att framläggas relafivt snart,redan före sommaruppehållet. SBC anser därför att det finns anledning avvaktakommitténs fortsatta arbete innan ställning tas till det nu framlagdaförslaget. Då blir det möjligt att göra en samlad bedömning av detta och deåtgärder som kan komma att föreslås för att dels underlätta finansieringen avfastighetsförvärvet för föreningen och grundavgifterna för hyresgästerna delslösa de praktiska bekymren med den ekonomiska planen. Sammanfattning.SBC tillstyrker förslag till ändring i lagen om förvärvav hyresfastighet m.m. men anser att beslut om bostadsrättskommitténs förslagbör anstå tills kommittén framlagt sitt slutbetänkande. SBC anser det vidareangeläget att ändring i förvärvstillståndslagen träder i kraft somföreslagits i promemoria. Bostadsrättskommitténsdelbetänkande behandlar frågan om hyresgästernas rättsskydd när fastighetenförvärvas utav en bostadsrättsförening. Vi delar kommitténs uppfattning att dekvarboende hyresgästernas rätt 8 1980/81. 1980/81:148 94 Syftet bör vara att såväl besittningsskydd som bytesrätt skallbevaras utan inskränkningar. Kommitténsförslag, att i lagen förbjuda upplåtelse av bostadsrätt till annan änhyresgästen, är enligt vår mening väl ägnat att undanröja den osäkerhet somnuvarande regler kan ge upphov till. Såvitt vi kan bedöma har det inte varitlagstiftarens uttryckliga avsikt att bostadsrätt, såsom nu ibland ändå sker,skall kunna upplåtas vid sidan av eller med företräde framför en tidigareupplåten hyresrätt. Att rättsläget ändå har kommit att uppfattas på det sättetberor väl på den bristande samordningen mellan 7 kap. jordabalken å ena sidan,och bostadsrättslagen, å andra sidan. Vifiilstyrker alltså kommitténs förslag med förutsättningen att "hyresgästen"är den som hyr av fastighetsägaren. Den fråga som kan uppstå omandrahandshyresgästens rätt i vissa fall bör dock prövas inom hyresrättsutredningen. Enligtvår mening bör också de överväganden som kommittén har gjort, beträffandehyresgästens ställning när lägenheten har upplåtits av någon som innehar denmed bostadsrätt, granskas närmare i detta sammanhang. De undantag frånbesittningsskyddet respektive bytesrätten som diskuteras, har som ursprungligtmotiv att upplåtaren kan behöva lägenheten, antingen för att bo i den eller föratt kunna överlåta bostadsrätten. Sådana förhållanden kan dock inte åberopasutav alla som upplåter en bostadsrättslägenhet för uthyrning. Ettexempel som kommittén pekar på är att kommunen har bostadsrätten, varvidhyresupplåtelsen syftar till att främja bostadsförsörjningen. Kommittén nämnerockså fall där en rikskooperativ s. k. "moderförening" har åtagit sigatt hyra ut vissa lägenheter som ett villkor för markupplåtelsen. Vihar svårt att se några övervägande skäl för att hyresgästerna i nämnda fallskall ha ett försvagat besittningsskydd. Det ligger något i vad kommitténanför om kommunens intresse att förfoga över lägenheten. Å andra sidan gällerprecis samma intressen när kommunen hyr ut lägenheter i sin egenskap avfastighetsägare. I sådana fall kan kommunen inte åberopa någonbesittningsskyddsbrytande grund som tar särskild hänsyn till kommunens behovav att göra sociala insatser. Sammanfattningsvismenar vi att hyresgäst som hyr lägenhet av kommunen bör ha sammabesittningsskydd och bytesrätt, oavsett om kommunen innehar lägenheten medägande- eller bostadsrätt. Vadsom nu har sagts kan också sägas om fall där s. k. "moderförening" ärhyresvärd. Sådana föreningar äger ibland också fastigheter med uthyrdabostadslägenheter. Hyresgästerna har då besittningsskydd och bytesrätt utansärskilda undantag. Detsamma bör gälla när föreningen hyr ut lägenhet som deninnehar med bostadsrätt. Detär sannolikt att såväl kommunernas som här omtalade "moderföreningars"innehav av bostadsrättslägenheter kommer att öka. Allt fler hyresupplåtelserkommer därigenom att omfattas av undantagen i 46 § punkt 6 a, jämte 35 § andrastycket punkt 4. Vi hemställer att det nu klarlägges att dessa lagrum integäller när upplåtaren är en kommun, en ekonomisk förening eller en annanjuridisk person. Ett sådant klarläggande bör kunna ske genom motivuttalandensom godkännes av . BeträffandeJustitiedepartementets promemoria har vi inget att invända mot förslaget. Vihar dock gjorts uppmärksamma på att den föreslagna bestämmelsen kan kringgås.Som exempel har nämnts att förvärvet kan göras av en ekonomisk förening, vilkensedan omvandlas till bostadsrätts- 1980/81:148 95 förening.Vi hemställer därför att den föreslagna bestämmelsen kompletteras att omfattaäven fall när förvärvaren är en ekonomisk förening. A. skall enligt sina direktiv utreda oli ka frågor som har samband med statsmakternas önskemål att - i syfte att uppnå ett ökat inflytande för de boende och förbättrade möjligheter för den enskilde att äga sin bostad - främja en mer allmän övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Förevarandedelbetänkande och promemoria behandlar rättsskyddet för kvarboende hyresgästervid en övergång från hyresrätt till bostadsrätt samt hyresgästinflytandet vidsjälva ombildningen. Båda dessa frågor är enligt förbundets uppfattning avmycket stor betydelse. De kvarboende hyresgästernas besittningsskydd ochbytesrätt vid en övergång bör bevaras oinskränkt så länge detta inteallvarligt försvårar en ombildning och vidare bör hyresgästerna ges ett reelltinflytande vid övergängen till bostadsrätt. B. Justitiedepartementetspromemoria. Förbundet finner att den i pro memorian föreslagna huvudprincipen, att en majoritet av hyresgästerna skall biträda bostadsrättsföreningens förvärv av fastigheten, är en lösning som tillgodoser hyresgästernas krav på inflytande vid ombildningen. För slaget torde inte heller motverka önskemålet i utredningens direkfiv att främja en övergång till bostadsrätt. Det torde dock erfordras att majoritets regeln preciseras ytteriigare. uppfattning finns inte lika bärande sociala skäl för inflytande vidombildningen för lokalhyresgäster som för bostadshyresgäster. Därför börmajoritetsregeln begränsas till sistnämnda kategori hyresgäster. Lokalhyresgästernaär vidare en synnerligen heterogen grupp omfattande allt från större butiker,kontor och industrilokaler till enstaka garage för personbilar och källarförrådutan koppling till bostäder. Av dessa anledningar bör enligt förbundetsuppfattning majoritetsregeln under alla omständigheter kompletteras med reglersom medger jämkning i de fall fastigheten innehåller både bostäder och lokaleroch mellan lokaler av inbördes olika storlek. Vidare är det ej rimligt attkräva att samtycke inhämtas från hyresgäster som endast förhyr garage, källareeller andra obetydliga utrymmen i fastigheten. Majoritetsregelnmåste även utformas på ett sådant sätt, att den kan tillämpas även då denfastighet som är föremål för ombildningen endast är delvis eller inte allsuthyrd, t. ex. i samband med sanering. Härvid är det, enligt förbundetsuppfattning, inte rimligt att tillämpa majoritetsregeln om fastigheten hyrts utendast till liten del eller inte alls. Det bör i detta sammanhang påpekas attvissa praktiska frågor i samband med tillämpningen av regeln återstår attlösa, t. ex. vilka krav berörda myndigheter bör ställa på den av parternaförebringade utredningen.