prop · G40370 · 1980-12-31 00:00:00 — Men det betyder inte ntt mnn enligt nuvnrnnde ordning alltid äroförhindrad ntt läinnn ut en sekretesskyddnd linndling till en inyndighet, män särskilda bestämn.=lser saknas för del uppgiftsutläm-nnnde som nr ifråga gäller som en nllmnn princip ntt ett iitlninnnnde fär ske endnst i denmän intresset nv ett sädnnt väger över det intresse som sekretessen avser ntt skyddn,Pä vissn omräden finns det emellerticl snrskikln bestämmelser om sekretess ochuppgiftsutbyte melinn inyncliglieter. Del gäller bl. n. sknlteonirädel. Den nyn sekretessingen fömtsätter ntt vissn ändringnr görsi skntlelngslift-ningen i frägn om tystnndspliktsföreskrifternn och i frägn omde särskildn besläniinelsernn om sekreless och uppgiftsutbyle melinn inyntligheier, I frngn om tystnndspliktsföreskriftemn hnr de ändringnrsom behiivs pn skntleomrndel i huvudsnk rednn genomförts (prop, 1979/80:80. 1980/81:70 19 80:45, rskr 1979/80:269, SFS 1980:158-257). Vissn ändringnrnterstär dock och jng tnr upp dem i detln snmmnnhnng. Jng lägger också frnin försingi syfle ntt nnpnssn bestämmelsernn om uppgiftsutbyle lill den nyn sekretessingen. Ändringnrnni fräga om tystnndspliktsföreskrifternn och vissn föreskrifter som gäller utlämnnndetill enskildn fnller i och för sig inom del onirnde dnr Ingrädet i regel bör grnnsknIngförslng. Det gäller emellertid här följdändringnr nv renl leknisk nrl. Lngrndelshörande torde därför snknn betydelse pä grund av Ingstiflningsfrägornnsbeskaffenhet, Övrign lngförslag omfntlns inle nv regeringsformens bestämmelserom Ingrädsgranskning, De nyn bestämmelsernn bör trädn i kraft den 1 jnnunri1981, 2 Uppgiftsutbytet mellan skattemyndigheter och andramyndigheter Enligt 1937 ärs sekretesslng (17S) gäller i princip nbsolulsekretess gentemot enskildn för hnndlingnr och nndrn uppgifter som hnr nvlnmnntstill ledning för tnxering eller nnnnrs för beräknnnde nv sknll, Detsammn gällerför hnndlingnr som hnr upprältnls eller omhändertngils nv myndigheter vid tnxeringskontrolleller nnnnrs vid sknltekonlroll. Bestämmelser0111 sekretess och uppgiftsutbyle melinn myndigheter finns i de flestn nv de förfnllningnrsom reglerar beskntlningsförfnrnndel. Av iniresse i delin snmmnnhnng är beslämmelsernni 46 och 50 SS Inxeringslngen (1956:623). 1.3-21 SS fnstighetstnxeringslngen(1979:1152). 73 S uppbördsingen (1953:272). 25 S Ingen (1958:295) om sjömnnsskntt,SjL. 25 och 27 SS Ingen (1968:430) om inervnrdeskntt. I 1 S Ingen(1953:397) om nvgift för fettvnror som nnvändns för framställning nv fettemulsionm. m.. 48 S Ingen (1941:416) om nrvssknlt och gävoskntt, AGL, 10 S Ingen(1959:551) om beräkning nv pensionsgrundnnde inkomst enligt Ingen (1962:381) omnllmnn försäkring, LBP. och 50 S Ingen (1959:552) om uppbörd av vissn nvgifterenligt Ingen (1962:381) om nllmnn försäkring, m. m.. AvgL. De nu nngivnnlagrummen innehåller föreskrifter dels om vilkn myndigheter och tjänstemän somfår ln del nv deklnrntionér och nndrn sekretess-belngdn hnndlingnr inom de oliknskntte- och nvgiftsomrädenn. dels om sknttemyndighelernas rält ntt förskattekontroll tn del nv sekretessbelngdn hnndlingnr hos myndigheter ulnnför skntte-och nvgiftsoinrndenn. För nll fåen gmnd för de fortsntln övervägnndenn finns del nnledning nll här försl behnndlnföreskrifterna i 46 och 50 SS TL, Dessn föreskrifter hnr stått som förebild förövriga föreskrifter och de är de mest delnljernde. I 46 S TLfinns beslämmelser om skyldighel för inyndigheler ni. fl, ntl för tnxeringskontrolltillhnndnhälln hnndlingnr och uppgifter. 1980/81:70 20 nnges ntl i TL inte särskilt nngivnn hnndlingnr ochuppgifter som behövs för tnxering sknll pn begäran för tnxeringskontroll tillhnndnhällnsnv stntiigt eller kommunalt verk, nllmän inrättning och överfönnyndnre, Undnnlngoch begränsningnr föreskrivs belräffnnde sekretessbelngdn hnndlingnr, Hnndlingnr som är sekretessbelngdn enligt 1-4 SS snmt 31och 33 SS i 1937 ärs sekretesslng undnntns i princip frän huvudregeln. n. vissn regerings- och riksdngsproiokoll. hnndlingnr som rör förhällandellill främmnnde makt eller försvnrsnngelngenheler. hnndlingnr i vissn riksbnnks-ärendensnml hnndlingnr som nvser slnlens upplnningsverksninhet. 1 frägn om övrign sekretessbelngdn hnndlingnr föreskrivs nttde fnr tillhnndnhållns endnst efler frninslällning nv sknttechefen. Frnmstnllningenfnr lämnns utnn bifnll om lillhnndnhällnndet skulle fördel nllmännn eller med hänsynlill enskilds befogade intressen medföra synnerligt men. Slutligen tilläggsregeringen befogenhet nll förordnn nll sekretessbelngdn hnndlingnr sknll tillhnndnhällnsutnn hinder nv bestämmelsernn i pnrngrnfen, I 50 S TL finns bl, n, bestäininelser om vilknfunktionärer och myndigheter som hnr rätt ntt tn del nv självdeklaralioner ochnnnnt tnxeringsninteri-nl, Pnrngrnfeninleds ined en uppräkning nv de tjänstemnn och funktionärer inom skntleförvnllningensom sknll hn sädnn räll, Vidnre föreskrivs nit domstol som hnr ntl bedömn innehålleii självdeklnrniioner in, m, snmt den som utför tnlnn för besvärsbernttigndkommun fnr tn del nv hnndlingnrnn i frngn. Del nnges ocksä au självdeklnrniionersknll tillhnndnhällns de myndigheter som i och för sin verksnmhet bör erhällndel därav, 1 frågn om utlämnande för stnlisliskn benrbetningnr finns ensärreglering, som inncbiir ntl regeringen tilläggs rätten ntt beslutn i frägnn. Pnrngrnfen innehåller ocksä föreskrifter som begrnnsnrrätten ntt redovisn hemlign uppgifter vid inxeringsnäinndens snmmnnträde elleri nämndens protokoll snmt föreskrifter om hnnteringen nv hemligt tnxeringsmnterinli sninbnnd med besvär och delgivning. I den nvn sekretessingen behälls den i princip nbsolutnsekretessen i skntleärenden (9 knp. 1-3 SS), För uppgift i mäl hos domstolgäller dock sekretessen i princip endnst om det knn nnlns nll den enskildelider skndn eller men om uppgiften röjs. Myndighels beslul nr liksom f, n. undnntngnnfrän sekretessen. Vidnre fär utnn hinder nv sekretessen uppgifi lämnns tillenskild enligl vnd som föreskrivs i lng om förfnrnndel vid besknttning. Den nyn sekretessingen gäller som tidignre hnr nämnts iprincip ocksä i förhällnndet melinn myndigheter och även melinn självständign verksnm-helsgrennrinom snmmn myndighet. Vissn begränsningnr görs dock i sekretessen fill förmänför iippgiflsulbytet melinn myndigheter. Det är främsi tre pnrngrnfer som nr nvintresse i sninmnnhnnget. nämligen 1 knp. 1980/81:70 21 sninl 14 knp, 1 och 3 SS. Enligl 1 kap. 5 S hindrar inte sekretessen ntt cn uppgift Ininnnsut. om det nr nödvändigt för ntt den utläninnnde inyndigheten sknll kunnnfullgöra sin verksnmhet. Av 14 knp.1 S frnmgnr ntt sekretessen inte utgör nägot hinder mot ntl uppgifter lämnnstill nnnnn myndighet, om uppgiftsskyldighel följer nv eller förordning, I 14 knp, 3 S finns ens, k. genernlklnusul. som innebär nttsekretessbelngdn uppgifter fär lämnns till myndigheter om del nr iippeiibnrt nttiitliesset nv ntt uppgiflernn lämnns hnr förelräde frainför det intresse somsekretessen sknll skyddn. Den nyn sekretessingen fömtsätter som jng hnr niiinntvissn ändringnr i sknttelngstiftiiingeii nv reglernn om sekretess och iippgiftsuthyteinellnii myndigheter. Del gäller bl, n, i frngn om hnnvisningnrnn till 1937 ärssekretesslng i 46 S TL, Även vissn föreskrifter i 50 S TL och motsvnrnnde Ingrumbehöver nndrns. Bestnmmelsemn är ocksä i behov nv en nlliniin språklig och Ingtekniskmodernisering. Det finnsemellertid nnledning nit överviign mer genomgripnnde iindringnr ftiimsl i 50 S TL, Den forsinfrågnn som instiiller sig iir om del finns nnledning nll behnlln föreskrifiernnom i vilken män ijiinstemiin och nndrn fiinklionnrer inom inxeringsorgnnisntionenhnr riitt ntt grnnskn sjiilvdeklnrntioner och nnnnt tnxeringsmnterial.Föreskrifter i iimnet hnr funnits i TL och dess föregnngnre nlllsednn den nllmiinnndeklnrntionsplikten infördes och de hnr byggts ut nllteftersom tnxeringsmvndigheternnsorgnnisntion och befogenheter hnr utvecklnls, Motsvnrnnde regler hnr ocksäefter hnnd förts in pä nndra delnr nv skntteomrädet, Däreinot finns det i huvudsnkinte nngrn motsvnrande lagföreskrifler pä nndrn rättsomrnden diir detförekommer sekretessbelngdn hnndlingnr. Den nyn sekretesslngen innehåller inteheller nngrn regler om de enskildn tjänstemännens rätt ntt tn del nv sekretesskyddndeuppgifter utnn föreskrifternn diir gäller sekretessen melinn olikn myndigheteroch verksnm-hetsgrennr. De nu berördnreglernn pä skntleomrndel stär nlltsn inte i snmklnng med vnd som föreskrivsenligt sekretessingen eller vnd som giiller pä övrign rätlsoinräden. Den nuvnrnnderegleringen nv vilkn funklioniirer inom inxeringsorgnnisntionen som fnr tn del nvdeklnrntionér in, ni, täcker inte heller nlln dem som i praktiken iiiäste hn tillgängtill innterialel för ntt kunnn utföra sinn nrbelsuppgifier. Härtill kommer nllprincipen ntt nnge de behörign funktionärerna inte hnr fullföljts pä heln skntleoinrädetoch nll den inle heller uppriitthålls niir hnndlingnrnn lämnns ut tili enmyndighet ulnnför skntteomrädet. 1980/81:70 22 Mot dennn bnkgrund nr del enligt min inening inte längrelämpligt ntt behålln de ifrågnvnrande föreskrifiernn i sknltelngsliftningen. Dettninncbiir givetvis inle ntt det för framtiden sknll vnrn möjligt för tnxeringsfunklionä-rernaalt utan någon begränsning ta del nv hemlign hnndlingnr inom myndigheten eller verksninhelsgrenen.Principen sknll nllljämt vnrn nll endasl den som behöver handlingen för ntl kunnnfullgöra sinn nrbelsuppgifier får ln del nv densnmmn. Liksom pä nndrn rällsomrndenfår del ylterst ankommn pä myndigheternn ntt genoin inlernn föreskrifter nnge vndsom sknll gälln i frngn om tjänstemiinnens rätt ntt tn del nv hnndlingnr med sekretesskyddndeuppgifter. Jng hnr i det föregående kommit frnin till ntt mnn bör slopnregleringen nv vilka tjänstemän som har rätt ntl ln del nv deklarafioner m.111. Vled hänsyn till ntl del i viss män rör sig om tjänstemän vid skildnmyndigheter uppkommer dä frägnn om dessn föreskrifter bör ersiitlns nv reglerom utlämnande till inyndigheler eller om mnn i stiillet sknll Inln fråga vnrnoreglerad och därigenom görn generalklausulen tillämplig. Mnn mäste dä ntt de nuvnrnnde beslämmelsernn gerstöd för ntt ett i princip fritt uppgiftsbyie sknll fä ägn rum melinn skntlemyndigheternn.Bl, n, nnges i 50 S TL nll taxeringshnndlingnr fär grnnskns inte bnrn nvtjänstemän som hnr all ulföra sädan granskning enligt TL utnn ocksä nvtjänstemän som annnrs ulövnr skaitekoniroU. Jng hnr i tidignre snmmnnhniig (prop,1980/81:20 s, 95) frnmhällil ntt det är nngeläget bl, n, frän kontrollsynpunkl ntlmnn inom skntteförvnltningen tnr till vnrn möjlighelernn all utbyta informntionoch ntt det nvgörnnde för om en uppgift sknll fä lämnns frän en skntlemvndighetlill en nnnnn bör värn ntt uppgiften behövs för den inottngnnde motlngnndemyndighetens verksnmhet. Enligt min mening sknpnr mnn störst klarhet iregelsystemet om de angivna principernn liksom f. n, kommer till uttryck genomregler 0111 uppgiftsskyldighet i sknltelngsliftningen, Reglema bör innebära nttuppgifter i deklnrntionér och nndrn hnndlingnr för besknltningsverksnmheten sknlltillhnndnhällns de myndigheter som har att utöva taxerings- eller sknllekonlroll.om del behövs för koniroll verksnniheten. Del anförda leder frnm lill frägan om vilka regler som börgälln belräffnnde utlämnnnde nv uppgifler i deklnrntionér m. m. lillmyndigheter ulnnför skntleomrädel. 50 STL finns f. n. en nllmän beslämmelsenv innebörd nll sädnna hnndlingnr sknll lillhnndnhållns de myndigheter som ioch för sin verksnmhet bör erhålla del därav. Bestiimmelsen fär nnses innebäraen uppgiftsskyldighel i den inening som avses i 14 kap. 1 S nyn sekretessingen,men den ger inte nägon närmnre ledning för hur utläinnnndefrågorna sknllbedömas. Av uttalanden i förarbetena (prop, 1956:150 s, 348) framgår emellertidnll en nwägning skall görns melinn del sekrelesskyddade intresset och nngelägenheiennv ett utlämnande. Vidare sägs all en '"tämligen restriktiv hållning frän inxeringsmyndigheternnssidn lorde vnrn motiverad". Avsikten är alltsä ntt en intressenvvägning sknllske enligt i huvudsnk snmmn 1980/81:70 23 principer som hnr kommit till uttryck i generalklausulen i14 knp, 3 S nyn sekretesslagen, Enligl min mening är det inte lämpligt att låtaföreskriften i 50 S TL stå kvar vid sidan om genernlklnusulen. Det finns då nnledning ntt frågn sig om del finns behov nvntt för vissn fnll införa regler som ger skntlemyndigheternn slörre möjligheterall läinnn ul sekretesskyddnde uppgifter än vad som följer nv generalklausuleni den nya sekrelesslngen. Av särskilt intresse är därvid möjlighelernn att lämnnul uppgifler för kontroll av olikn bidrag och avgifter samt för indrivningsverksamheleneller nnnnrs för bekämpnndet nv den ekonomiskn brottsligheten. Jng vill dä lill en börjnn erinra om den reglering som hnrskell i sknlteregislerlngen (1980:343) och sknlteregisterförordningen(1980:556. omlryckl 1980:666) i frågn om utlämnnnde pä ADB-medium nv uppgiflersom finns inlngnn i del nyn ADB-syslemel för besknitningen (prop. 1979/80:146. rskr 353). I sknlteregisterförordningen hnr sälundn tngits in bestämmelserom skyldighet ntt pä begäran lämna ut uppgifter på ADB-medium till vissnmyndigheter, bl. n. till kommunnln förinedlingsorgnn för boslndsbidrng och tillriksförsäkringsverket för kontroll nv bostndsbidrng resp. sjukpenninggmndnndeinkomst. Även pä vissn nndra omräden finns det beslämmelser sominnebär en skyldighet försknttemyndigheterna ntt lämna ut deklarationer o. d, lillnndra verksnmhelsomräden. Som exempel knn näninns 10 S LBP. där del föreskrivs nllen tjänstemnn som handlägger ärenden om beräkning av pensionsgrundnnde inkomstfår ln del nv självdeklnrniioner m. m. i den män del behövs för ntl hnn sknll kunnnfullgöra sina arbetsuppgifter. Motsvnrnnde bestämmelser finns ocksä i frägn omkontrollen nv arbetsgivnrnvgifler (50 S AvgL). När del sedan gäller utlämnnnde nv uppgifter för indrivningsverksnmhetenfinns det f. n, i huvudsak inle någrn bestämmelser om uppgiftsskyldighel, Kronofogdemyndigheternnfär emellerfid i dngslägel frän sknllemyndighelernn en mängd uppgifler sombehövs för indrivningsverksnmhelen. l. ex. uppgifler ur deklnrntionér ominkomster och förmögenhet. Det är nlltsä här frägn om ett utlämnnnde efter en intressenvvägning. Beträffande möjlighelernn nll för framliden forlsätln och uivecklndettn infominlionsulbyle nr nll benktn ntl genernlklnusulen i princip iir nvseddntt innebarn en kodifiering nv den prnxis som hnr utbildnls i frågn om utlämnnndenv hemliga hnndlingnr melinn myndigheter efter en intressenvvägning (se prop, 1979/80:2s.77.91 och 326), Del är nlltsä inte meningen ntl myndighelernns möjligheter att efleren sädan nwägning lämnn ul sekretesskyddnde uppgifter lill nndra myndigheterskall inskränkas i förhällnnde lill vnd som tidignre har gällt. I frägn omtillämpningen nv genernlklnusulen bör del ocksä framhållns alt den särskill gerutrymme för informnlionsutbyte när det är frägn om myndigheter med närbesläktndefunktioner, som båda hnr rättslig befogenhel ntt direki fordra in de utväxlade uppgiflernn(prop. 1980/81:70 24 1979/80:2 s. 326 f,). Indrivningen nv skntter och nvgifter hör mycket närn ihopmed den direktn beskallningsverksnmheten. Den utgör den sistn länken i den kedjnnv verksamheter som behövs för nll renlisern det nllmännns sknttennspräk. Detär därför rimligt ntt mnn i de olikn leden knn utnyttja den informntion som harinhämtats i de andra leden. Mot denna bakgrund har min företrädare i prop,1979/80:146 med förslag lill sknlleregisterlng bl. n. utlnlal nll det ärnaturligt att kronofogdemyndigheterna i framliden knn få tillgäng även till uppgiflernni skntteregistren i den mån de behövs för indrivningsverksnmheten. Jag delnr dennnuppfnltning. Dettn gäller givetvis också i frägn om ullämnande av uppgifler direkifrän laxeringsmalerinlel. Enligt min niening bör ett sådant informnlionsutbytet, v, kunnn ske inom rnmen för genernlklnusulen. Det bör i della snmmnnhnng vidnre påpekas ntl regeringen hnruppdragit åt brottsförebyggande rådet (BRÅ) all dels se över bestämmelsernn om informnlionsutbyteoch nnmälningsskyldighel melinn myndigheternn och föreslå erforderlignlagstiftningsåtgärder, dels ulnrbeln försing lill bestämmelser somkompletterar den nyn sekretessingen i fråga om sekretessen melinn demyndigheter som i förstn hnnd hnr nll bekämpn ekonomisk brottslighet. BRÅ hnr lillsnllen nrbetsgrupp för översynen och en förstn rapport väntns . Mol denna bakgrund finns det enligt min niening inte nnledningntl nu införa nägrn nyn uppgiflsskyldigheter i frågn om utlämnnndel från sknlte-myndigheternnlill andra myndigheter. En sädan reglering bör övervägns försl sednn resultntetnv arbetsgruppens översyn föreligger och erfnrenheter hnr kunnnl vinnas nvtillämpningen nv den nyn sekrelesslngen. Jng förordnr nlllså alt mnn t. v.behåller de bestämmelser i den nuvnrnnde Ingsliflningen som innebär enskyldighet för sknttemyndigheternn ntl lämnn ut hnndlingnr för vissa andrnändamål nn beskallningsverksnmheten och låter genernlklnusulen bli tillämpligi frågn om övrigt uppgiftsutiämnande. Av nnfördn skäl nr jng inte heller beredd ntl nu ln ställningtill om någrn principielln ändringar börförelns i de regler som föreskriverskyldighet för inyndigheler nll lillhnndnhälln sknlleinyndighetemn sekrelesskyddadeuppgifler. Jag tänker här på bestämmelsernn i 46 S TL och molsvnrnndebestämmelser inom nndrn delar nv skntteomrädet, Jng hnr i det föregäende dragit upp riktlinjerna för förfnttningsregleringennv uppgiflsulbytet melinn skntlemyndigheternn och nndrn myndigheter. En sädnnreglering kräver inte Ingform, Det är nlltsä i och försig möjligl ntl ln in de nynbestämmelserna i de regeringsförfattningnr som reglerar sknllemyn- 1980/81:70 25 digheternas verksnmhet pä resp, områden. Enligt minmening är det dock lämpligt att i huvudsnk behålln Ingformen, De nv migförordade rikllinjernn innebär sålundn all en del föreskrifter fnller bort och ntlendast vissn huvudprinciper för uppgiflsulbytet står kvnr, Bestämmelsernn om skyldighelntt lämna uppgifler till sknttemyndigheler i 46 S TL hör ocksä ihop med TL:s övrignbeslämmelser om skyldighet ntl lämna uppgifter till ledning för nnnnns laxering,Reglernn bör nlllså stå kvar på sin plats i de olika lagnrnn. Om kompletterandeföreskrifler skulle visn sig behövas kan sådana sennre las in i regeringsförfnllningnr. Minn försinglill ändringnr i sknttelngstiflningen i frägn om uppgiftsutbylel nvser 46 och50 SS TL. 13, 16-21 och 29 SS FTL. 73 S UBL. 25 S SjL. 25 S ML, 11 SIngen om avgift för fettvaror som nnvändns för framställning nv fettemulsion m.m.och 48 S AGL. Jng behnndlnr i det följnnde först ändringnrna i TL och därefteri ett gemensaint nvsnitt övriga ändringnr. Skyldigheten enligl 46 § för myndigheter nll lillhnndnhällnhnndlingnr för tnxeringskontroll bör enligl vnd jag tidignre hnr sngt i principlämnns oförändrad. Del är dock enligl min mening inle möjligt ntl i fortsäliningenbehålln villkorel nll hnndlingar med sekretesskyddade uppgifler fär tillhandahållasendast efler framställning av sknttechefen. förutsätter nämligen all grnnskniugsljänslemännengenoni nndra bestämmelser om uppgiftsskyldighel tilläggs rätt ntt pä egen hnnd inhämtnsädnnn uppgifler som behövs för del löpnnde grnnskningsnrbelel. Sädnnnbestämmelser finns i bl. 37-45 och 51 SS TL, Den reglering som sålundn finnsläcker emellertid inle nlla fnll där granskningsljänslemännen för det löpande grnnskningsnr-betetbör kunnn inhämta sekretesskyddnde uppgifler utnn medverknn nv skattechefen.Jag kan som exempel pekn pä ntt granskningsljänstemännen ibland behöver uppgiflerom indrivning frän kronofogdemyndigheterna och alt sädnnn uppgifter enligt den nynsekrelesslngen fär ett vissl sekretessskydd. Det bör i sådnna och liknande fnll vnrn möjligl förtjänstemännen nll vändn sig direki lill den nndrn myndigheten och begära ntt uppgiflernnlämnns ul med slöd nv generalklausulen. En sädnn ordning stämmer överens med vndsom gäller på övrign rättsområden. Jagföreslår således nll 46 S ändras sä alt grnnskningstjänstemännen och nndrn laxeringsfunktionärerfår möjlighel all begära hnndlingnr frän andrn inyndigheler med slöd av genernlklnusulen.De nya beslämmelserna i 46 S reglerar i enlighet härmed bara frågan omskyldighet att lämna sådana handlingar och de lar inle bort möjlighelerna altlämna ut handlingnrna till granskningsljänslemännen efler en intressenvvägning enligl14 kap. 3 S sekrelesslngen. Det innebär ntl skyldigheten för myndigheter nit eflerframställning nv sknttechefen tillhnndnhålla hnndlingnr närmasl får knrnklä- 1980/81:70 26 ren nv ett komplemenl för de fall där ell ullämnandebedöms inle kunnn ske med stöd av genernlklnusulen. Beslämmelserna härom hnr ulformnlsi närn nnslulning lill nuvnrnnde lydelse. En nnpnssning hnr dock skell lill dennyn sekrelesslngen och till bestämmelsernn i 38 knp. I fråga om 50 § 1 mom. har jag förordnt nit debestämmelser som anger i vilken mån tjänstemän och nndra funktionärer hnr rält ntlgrnnskn självdeklnralioner skall ulgå. Även beslämmelsen om ntl sndnnn hnndlingnrsknll tillhnndnhällns de myndigheter som i och för verksnmhet bör erhålla del därnvföreslås slopnd. Bestämmelsernn ersäils med en föreskrifl om alt uppgifteri självdeklnralioner på begäran sknll lillhnndnhållns de myndigheter som hnr ntlutövn tnxerings- eller sknltekonlroll. om del behövs för konlrollverksnmhelen. Av vnd jng tidignre har sagt har frnmgått all denna föreskriflgivelvis inle innebär nll ell utlämnnnde inte får ske i nndra fnll. I frågn om uppgiflsul-lämnnndesom faller utanför rnmen för den ifrågnvnrande uppgiftsskyldigheten eller enuppgiftsskyldighet som följer nv nnnnn lng eller förordning fnr genernlklnusulentillämpns. Är del därvid i förhällnnde lill uppgiftsskyldighelen fråga om snmmalyp av uppgifter eller om inyndigheler med närliggnnde verksnmhelsomräden bör intressenvvägningennormnll ulfnlln lill förmån för ell utlämnnnde. Det bör vidnre frnmhällns nllden omständigheten nll det nnges i föreskriften ntl uppgifter sknll lämnns pä begäraninle får tolkas sä nit de inle kan lämnns pä egel initinliv. Tvärtom bör del i sädnnnfall i nllmänhel vnrn möjligt alt med stöd nv genernlklnusulen lämna ul uppgiflerulan föregående begäran. I enlighet med den nya sekretesslagens uppbyggnnd tnrföreskriften sikte pä uppgiflernn i hnndlingnrnn och inle på självahandlingarna. Jag vill med nnledning härav påpeka all det givetvis i många fallär naturligt ntt uppgifternn i frågn lämnas genoni översändnnde av handlingeneller en kopin av denna, 1 fråga om ullämnande av deklarationer för statistisk benrbelningfinns f, n. föreskrifler i sjunde stycket nv innebörd ntl sådant utlämnnnde färske endast efler medgivnnde av regeringen. Jng nnser all regeringen även ifortsättningen bör förbehållas rällen all pröva utlämnandefrägornn i dessn fnll.Jag föreslår dock vissa ändringnr nv i huvudsak redaktionell nrt iföreskrifterna. I övrigt innehåller nuvnrnnde 50 S 1 mom. bestämmelser om vndmyndigheternn sknll inklln i frägn om deklarafionerna i snmbnnd ined besvär,delgivning och protokollföring. Beslämmelsernn rör således i allt väsentligt ndministralivafrågor. Regleringen har därför enligl min inening sin nniurliga plats itaxeringskungörelsen (1957:513). Jag föreslår alltså all beslämmelserna slopasi TL. Jag föreslär också vissa ändringar i frågn om 50 §2-4 mom.Ändringnrnn är närmnst av redaktionell arl. n. föresläs nll föreskrifiernai 3 mom. tns in i 1 mom. och ntl föreskriftema i 4 mom. förs över lill 3 mom. 1980/81:70 27 , " ... . , : Regleringen i sknltelngsliftningen vid sidnn nvTLnvfrågornnomsekretess och uppgiftsutbyle mellan myndigheter bygger till stor del pä hänvisningnrtill beslämmelsernn i TL. Jng nnser ntt dennn ordning är lämplig även förframtiden och förordar ntl den sä längt möjligt genomförs generellt.' Härigenomblir Ingsliflningen lättnre nU överskädn som mnn görförenklingsvinster. Vissn nv de lagar som är i fräga snknnr bestärnmelser motsvnrnndede i 46 S TL. Med hänsyn lill vnd jag tidignre hnr sagt om bl.