prop · G40320 · 1980-12-31 00:00:00 — som därför fått göras hänger samman med den innebörd DIS-syslemelhaft och fält. Kvar står som en bakgrund ocksä slutsatsen av den förutsättningslösautvärderingen att starka skäl talar för att systemet skall läggas ned. Tablå14 Behovsanpassning i framtidsbilderna Behovsanpassning genom angiven aktivitet/ Behov avinformation för' Vidareutvecklingav muntliga kontakter mellan länsorgan och kommuner, mellan samhälle ochförelag. Användning av tillgängligt material frän egna eventuella enkäler. Förelagsobeslånds-kommillénsförslag ger ökade möjligheter till kontakter med företag'/ Centraltkan förslag läggas i betänkanden från industristöds-utredningen liksom KIPI. bÖversiktliga problembeskrivningar och prognoser Egna enkälerfrån länsorgan och kommuner då behov föreligger. Ökad relativ betydelse för SIND:sprognoser och utredningar på länsnivån. Ökade krav på officiell statistik. Förslagfrån utredningen om den slal-liga slatisliken. Centraltproducerad statistik och statistikservice. c Problemorienteradoch ålgärdsinriklad verksamhet Egnaskräddarsydda enkäter från län och kommuner. Fördjupat samarbete mellan länsorganoch kommuner. Industrislödsutredningenvad gäller främst den centrala nivån. Organiseradsamverkan mellan länsorgan och kommuner inför uppgiflsinsamling frånförelag i skriftlig form. Ökade möjligheter all erhålla skriftlig förelagsinformalion dPlanering och åtgärder inom företagen I huvudsakmuntliga kontakter. Skriftlig informalion frän länsorgan och kommunersannolikt tillgänglig i samma omfallning som f. n. Utredningenom den långsikliga industripolitikens informa-lionsimderiag (KIPI) Återrapporteringav resultat från undersökningar där uppgifler insamlats med stöd av lagen. Anm: Den spontana utvecklingen ligger med i samtligaceller men i varierande grad beroende på i vilken omfallning särskilda aklivileleringår i behovsanpassningen. För bilderna II, III och IV har redovisats nytillkommande aktiviteter. Motsvarar behovslistan i kapitel I. sid. 173. 1980/81:20 45 Tillbelänkandet (Ds 1 1980:5) En utvärdering av DIS-systemel - avgivet avutredningen om Informationssystemet förelag-samhälle - har yttranden avgivitsav (), konjunkturinstitulel. statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), (), statens industriverk (SIND), Delegationenför informationssystemet företag-samhälle, länsstyrelserna i ,, , , , , , ,, , och , , , , ,. , , , , ochNorrbotten, ADB-beredningsgruppen (C 1973:06), Delegationen (B 1977:09)förförelagens uppgiftslämnande, Företagsobeståndskom-mittén (Fi 1976:03),(I 1979: 17), informationsunderlag(I 1979:09), , regionala utvecklingsfonderna i Slockholmoch , kommun, kommun, , , , Hullsfreds kommun, kommun, ,, kommun, kommun, kommun. , (Sl), hantverks- och induslriorganlsation-Familjeföretagen(SHIO), lantbrukarnas riksförbund (LRF), tjänstemännens centralorganisation(TCO), Centralorganisafionen /SR (/SR), landsorganisationen i (LO), (), (), Vidare har 1Stockholm bifogat yttranden av länsarbetsnämnden i ochStockholms läns landsting. i har bifogat yttranden avlänsarbetsnämnden i län. Handelskammaren i , samlLandstingsförbundet. i har bifogat yttrandenav och och Handelskammare.Länsstyrelsen i län har bifogat yttranden från länsarbetsnämnden iKalmar län, regionala utvecklingsfonden i län, LO-dislriktet i sydöstraSverige och läns handelskammare. i harbifogat yttrande från LO-dislriktet i sydöstra , iKristianstads län har bifogat yttranden från länsarbetsnämnden 1 Kristianstadslän, LO-dislriktet i , TCO-dislriktet 1 län, SHIO-Familjeföretageni och Handelskammare. i har bifogatyttranden från länsarbetsnämnden i och iHallands län. i har bifogat yttrandenfrän regionala utvecklingsfonden i , länsarbetsnämnden 1Göteborgs och län, och Prop.1980/81:20 46 läns landsting, och Göteborgskommun. i har bifogat yttrande från länsarbetsnämndeni . i län har bifogat yttranden frånlänsarbetsnämnden i län. regionala utvecklingsfonden i län, Ljusnarsbergskommun, läns landsting, handelskammaren för och länoch LO-dislriktet i . 1 bifogaryttranden från och läns handelskammare,länsarbetsnämnden i . och kommun.Länsstyrelsen i har bifogat yttranden från länsarbetsnämnden iJämtlands län, kommun, Väslernorrlands och länshandelskammare och före-tagarrådet. i harbifogat yttranden från länsarbetsnämnden i , Västerbottenshandelskammare saml regionala utvecklingsfonden i . Länsstyrelserna i och . Expertgruppenför forskning om regional utveckling (ERU) (I 1979: E), Utredning om denstatliga statistiken (E 1980:02), , regionalautvecklingsfonderna i , , och ,kommun, , kommun. kommun, , kommun, Tanums kommun.Trollhällans kommun. kommun, Hoforskommun, kommun, kommun, , . Svenska Arbelsledareförbundethar avstått från alt yttra sig, Flertalet remissinstanser förordar liksom nedläggning av del nuvarande DIS-systemet. Bland de centrala instansernadelas utredarens uppfattning av bl.a. ADB-beredningsgruppen. Företagsobe-ståndskommillén,, , , , , , . På regional nivå förespråkas en nedläggning avlänsstyrelserna i , , , . ,, , m.fl. saml av det hell övervägande antaletav de tillfrågade kommunerna. anser alt DIS-systemet harfungerat mindre tillfredsställande och delar utredningens uppfattning attstarka skäl talar för alt lägga ner det nuvarande syslemel. SI och SAF anför:""Vid en utvärdering av DIS-systemets innehåll har vi funnit attsystemels olika komponenter inle fungerar särskilt bra eller inte alls i denmiljö som svenska företag kommer att befinna sig i under 80-lalet. Under senaredelen av 70-talel har också tillkommit nya statliga informationssystem 1980/81:20 47 etableringsdelegationen och en förbättrad induslristalisliksom lill vissa delar ger samma typ av informalion som DIS-enkälen avsett attge. Dessa båda faktorer tillsammans gör att vi föreslår att DIS-delegalionen,lagen om uppgiftsskyldighel i planeringsfrågor och DIS-enkälen avskaffas," Enligt ADB-beredningsgruppensmening ligger ett av problemen med DIS-systemel i att syslemet fält en enhetliglösning för hela riket och för alla förelag och myndigheter. Enhetligheten haromöjliggjort lokala behovsanpassningar och anpassningar efter de skildaförutsättningar som gäller för företag på olika orter, av olika storlek ochinom skilda branscher. Uppgifterna som lämnats har till stor del blivit alltför grovt tillyxade eller standardiserade för alt kunna utnyttjas som tillföriitligtplaneringsunderlag. SHIO delar utredningens slutsals all DIS-systemet börläggas ned. Organisationen anser inle heller att någon eller regionalmotsvarighet till DIS-syslemel, ell alternativ som utredningen skisserat;skall ersätta det nuvarande systemet. i anser att DIS-syslemeli sin nuvarande utformning som skriftlig enkät ej är tillfredsställande. Delbehov av kontakter mellan förelagen, länsorganen och kommunerna somlänsstyrelsen finner hell nödvändiga mäste organiseras pä ett sättsom blir lätthanlerilgt för de berörda och som ger ett effektivtinformationsutbyte. i framhåller all den informalionsom kunnat hämtas ur DlS-syslemels förväntnings- eller pro-gnosuppgifler harkonstaterats lida av stora kvaliletsbrister. För de problem- och ulvecklingsinrikladeåtgärderna liksom för länsstyrelsernas behov av översiktliga näringslivsprognoserbör DIS-systemets uppgifler kunna ersättas av SIND:s branschulredningar somgenomförs på den regionala nivån. i förordar, ilikhet med utredaren, en nedläggning av DIS-systemet, men anför att ell sådantbeslut dock ej hindrar att den i sig värdefulla samhällsinformationen tillföretagen, som ingått som en del i systemet, även fortsättningsvis lämnas men iannan form. Av decentrala instanserna förordar i princip SIND och Delegationen för informationssystemetföretag-samhälle en fortsättning av DIS-systemet. Länsstyrelserna i Stockholmoch förespråkar också en fortsättning av DIS-systemet. SINDkonstaterar all säväl ulfallsuppglfter som förvänlningsuppgifler frän DIS-enkälenanvänds i verksamheten. Delegationen för informationssystemet företag-samhäUeframhåller att en nedläggning skulle medföra en förlust av de investerings- ochutvecklingskostnader som nedlagts ulan alt man skulle fä något i stället, annatän ett antal separata system och tillfälliga uppgiftsinsamlingar som skulleinnebära en slor belastning för företagen och vara svåra (eller omöjliga) ochdyra att använda för samlade analyser och bedömningar. iStockholm menar aft en nedläggning av informationssystemet skulle medföra ensämre överblick över 1980/81:20 48 förelagsbilden i länet. anser det tveksamtom de övriga länsorganens nuvarande företagsregister skulle kunna kompenseraett bortfall av DIS-systemets uppgifler. Iremissvaret från sägs: "har denuppfattningen att DIS-syslemel i nuvarande utformning inte har nägon egentligfunktion all fylla. Om syslemet skall vara kvar bör det utformas på ett fiexiblaresäll så all del bättre anpassas till varje enskilt läns eller kommunsbehov." anser att DIS-systemet bör läggas ner och anför:"Kommunen har pä senare tid utvecklat egna ruiiner för kontakter mednäringslivet. Kommunen menar all del måste vara riktigt alt de kommunala kontakternamed förelagen sker på en lokal nivå och då med den urskiljning som man lokaltgör. Kommunen ställer sig myckel skeptisk lill att samhällel enkälvägen kan fåintressant information om verksamhetsförändringar m. m. Betydligt effektivareoch fullt tillfredsställande fungerar 1 stället ell väl utbyggt system medmuntliga kontakter". kommun framhåller: "Planeringskontorel,som i praktiken varit den nedslagspunkt i kommunen som haft all utnyttja DIS-malerialet,har haft små möjligheter att utnyttja denna information på ett vettigt sätt, Utifränvåra erfarenheter av DIS-systemel anser vi all det kan läggas ned då den varkenkan eller bör ersätta direkta kontakter med kommunföretag för att lösaföretags problem". Ett allmänt intryck av remissinstansernas användning av DIS-malerialetsom slatisliskt underlag är att det har en viss belydelse. Således framhållerlänsstyrelserna i och alt utfallsuppgifterna ger en meraktuell bild än den årliga indusirislalistiken som publiceras med upp till ettpar års eftersläpning. i förordar att resurser satsas påen uppsnabbning av induslristalistiken så att resultat föreligger senast inomett år efter det att uppgifterna har lämnats. Kritiska synpunkter på denstatistiska användbarheten finns också redovisade. i Kalmarlän har haft tillgång lill DIS-malerialet utan att utnyttjadet 1 verksamheten. i anser att harfungerat otillfredsställande som "larmsystem". Anledningen till detlaär enligl alt sädan informalion och sådana planer, som avföretagen bedöms vara känsliga ur sekretessynpunkt, inte lämnas ut 1 enkäter avdetta slag. I enkäterna lämnad viklig information har som regel varit känd avberörda myndigheter och i mån av behov redan varit föremål för överläggningarmed företagen eller för andra åtgärder. Liksom utredningen anser länsstyrelseni att syslemel har begränsningar när det gäller att spåra"intressanta fall". Enkälperiodiclleten (en gång ) medförvanligtvis att uppgifterna ganska snabbt blir inaktuella. Prop.1980/81:20 49 De problem som uppkommer i förelagen behandlasoftast vid informella kontakter mellan företag och myndigheter på lokal ochregional nivå. Dessa informella kontakter är av väsentligt slörre betydelse föratt skapa ett förtroendefullt samarbete mellan näringsliv och olika samhällsorgan.DIS-systemets operativa nytta har också begränsats genom all enkäten barasänds till företag med minst 50 anställda. i har i sitlremissvar framhållit att man inte i något fall via DIS-systemet fått signalerom s.k. intressanta fall. förordar därför all intressanta fallspåras upp på det informella sätt som Företagsobeståndskommit-lén föreslår i sitlbetänkande, "Företags obestånd. Samordning av statliga insatser". Mansäger vidare all uppgifter från DIS-syslemel i myckel liten omfallning har utnyttjatsfor statistiska analyser och prognoser inom . Det är i förstahand uppgifterna om den faktiska sysselsäftnlng-en som använts. Enköpingskommun anför: "Att DIS-systemel endast i mycket begränsad ulslräckninguppfyller syftet, nämligen att ge unik information om intressanta fall.Användningen av förvänlningsdala för både operativa och statistiska ändamål kanslarkl ifrågasättas ur kvalitetssynpunkt. Det har varit svårt att se väsenfiigapositiva effekter av DIS-systemet som sådant sominformationsbehoven verkar utvecklas 1 en riktning som Innebär att systemavgränsningkanske kan komma att utgöra ett hinder mot behovsanpassning".Eskilstuna kommun anför: "Den del av systemet, som lämnar invändningsfriinformation, är uppgifterna om faktiska förhållanden. Kommunstyrelsen villemellertid påpeka, att den storleks- och branschmässiga begränsningen avföretagsurvalet tillsammans med den låga svarsfrekvensen gör, attinformationen ändå haft liten betydelse som ell underlag för ennulägesbeskrivning av det lokala näringslivet. För att ha tillgäng till akluellauppgifter om sysselsättningen åtminstone Inom den viktigaste näringsgrenen iEskilstuna, har kommunen måst upprätta ett register över samtligaindustriföretag med fem eller fier anställda, samt införa ett eget syslem, för aftåriigen förnya uppgifterna i delta register". anser att DIS-systemetinte har fungerat som någol effekfivt larmsystem för upptäckande av"intressanta fall". Enkäten har dock i enskilda fall använts sombakgrundsinformation 1 samband med kontakter med företagen. Vidare anserkommunen alt DIS-systemet inte haft någon slörre operativ betydelse. kommundelar utredningens uppfaftning att förväntningsuppgifterna har en låg kvalitet.Rättviks kommun framhåller att begränsningen i storieks- och branschhänseendemedfört att endast en mindre del av näringslivet i kommunen kommit att omfatiusav syslemel. Möjligheterna att utifrån DIS-uppglfterna få en någorlundaheltäckande bild av sysselsättningsläget har därmed varit mycket små. inte baraför näringslivet som helhet utan, på grund av storleksbegränsningen, även förde branscher som omfattas av systemet. delar utredningensuppfattning alt syslemel inte har fungerat som "väckarklocka" för attpå ett tidigt stadium få Prop.1980/81:20 50 kännedom om ""intressanta fall"".Därtill har liden mellan uppgiftsinsamling och redovisning varit alltför lång. Synpunkter på systemets måluppfyllelse Utredningen konstaterar alt DIS-systemel i sin nuvarandeutformning i mycket ringa grad uppfyller de ursprungliga målen förinformationssystemet, och konstaterar att övervägande skäl talar för attsystemet skall läggas ned. delar helt dennaslutsats. LRF delar utredarens uppfattning att det är svårt all se väsentligapositiva effekter av DIS-systemet som informationsbehovenutvecklas i en riktning som innebär alt systemavgränsning kanske kankomma att utgöra ett hinder mol behovsanpassningen. LRF anför vidare all ettsyslem som byggts upp pä de förutsättningar som rådde under 1960-lalets tillväxtsamhälle ej kan spegla dagens utveckling eller på ett allsidigt sätt fylladet informationsbehov som ställs på samverkan mellan förelag - samhälle.SACO/SR instämmer i utredningens beskrivning av hur DIS-syslemel i dagslägetfungerar. /SR anser att DIS-systemets målsättning ej har kunnal uppfyllas.Utredningens utvärdering av DIS-systemet visar enligt LO att det ej motsvararde förväntningar som ställdes. Den operativa funktionen - att fungera somlarmklocka - har skjutits i bakgrunden till förmån för den rent statistiskarollen, anser LO. Värdet av de förväntningsdala som tas fram upplevs avanvändarna som begränsat. Enligl LO syns inte heller systemet ha drivit fram enökad planering i förelagen. Enligl KF:s mening framstår del som uppenbart att DIS-systemelendast i begränsad ulslräckning uppfyller de ursprungliga mälen. DIS-systemelskapades och är tänkt all verka i en tillväxtekonomi. När nu utvecklingen tagiten annan väg framhåller KF, har förutsättningarna för såväl företagens somsamhällets planering ändrats radikalt. Likaså behovet av åtgärder för att styrautvecklingen i önskad riktning. i konstaterar alt DIS-systemetinte uppfyllt de förhoppningar som knutits lill detta. Orsakerna till delta ärenligt flera. Den omvärld som näringslivet verkar i harförändrats . råder större osäkerhet om framtidenoch därmed minskas benägenheten all arbeta med långsikliga planer. Också isamhällsplaneringen har en förskjutning sketl från den långsiktiga planeringenmot ett kortare perspektiv. i delar utredningensuppfattning att DIS-systemet inte fyllt de funktioner som var avsett vidsystemets införande. Möjligheten att genom systemet snabbt identifiera s. "Intressanta fall" har visat sig sä gott som obefintlig. Länsstyrelseni konstaterar all det ursprungliga syftet med DIS-systemet aldrig haruppfyllts. Under DIS-systemets period har ingenting framkommit av värde som inleredan tidigare varit känt. kommun anför: "DIS-systemets syften,t.ex. huvudsyftet all utgöra ell planeringsunderlag för att 1980/81:20 51 erhålla effektivare beslul i samhällsorgan och företag,har knappast infriats". Framtidsbild II systemanpassning som innebär att uppgifterna las fram på annat sättoch anpassas till behoven - föredras av bl. a. RRV. Enligt RRV.smening bör det i första hand ankomma på SIND alt på lämpligt sätt anpassa sinnuvarande dalainsamling för prognosändamål lill de krav som de regionala sysselsällningsprognosernai länsplaneringen ställer. FramlidsbildIII - decentralisering som innebär att länsstyrelserna får en begränsad lagstadgadrätt all kräva uppgifler från förelagen - förordas av bl.a. ADB-beredningsgruppen,1 , länsarbetsnämnden 1 län. För den problemorienteradeoch åtgärdsinriktade verksamheten på regional och lokal nivå bör endecentralisering komma lill ständ i enlighet med vad som skisserats 1framtidsbild III, anser ADB-beredningsgruppen. Underlag för översiktligaproblemskrivningar och prognoser bör helst samlas in genom egna enkäler frånlänsorgan och kommuner dä behov föreligger pä sätt som skisserats iframtidsbild I. Också informalion för den operativa verksamheten kan enligl ADB-beredningsgruppenbygga på detla senare alternativ. Av de 1 utredningen föreslagna framfidsallernativenvill i föreslå det Iredje, som slopar förelagsenkäternai sin nuvarande form men ger och kommuner möjligheteralt själva under viss central samordning införskaffa de uppgifler de har behovav. Framtidsbild IV - statistisk behovsanpassning genom Insamling av sys-selsällningsuppglflerfrån förelagen - förordar bl. , regionalautvecklingsfonden i och kommun. instämmer i utredningens uppfattning all det är en stor bristatt del saknas en årlig regionalt och lokalt fördelad syssel-sättningslalistik.En lösning enligt denna framlidsbild skulle sannolikt täcka kommunernas behovav sysselsättningsuppgifter. TCO anför: "När man överväger DIS-systemetsframtid måste det ske i ett allmänt industri-polltlskl perspektiv. Som TCOpekat pä i skilda sammanhang behöver den induslripoliliska framförhållningenförbättras. Detla gäller i synnerhet de frågor som förorsakar och bestämmerstrukturomvandlingen. Det nära sambandet mellan den Internationellautvecklingen, den nationella industripolitiken, den regionala planeringen ochdet enskilda förelaget måste bättre uppmärksammas. Vid sidan av DIS-utredningenhar en utredning (KIPI) genomförts om den långsiktigaindustripolitikens informationsbehov. Dessutom har förelagsobeståndskommitlénavlämnat ell betänkande som rör relationerna mellan förelag och samhälle (med koncen- Prop.1980/81:20 52 tralion till obestånds- och rekonstruklionsslluationen).Denna senare utredning understryker vikten av att samhällets organ följer deenskilda företagens utveckling och försöker fånga upp larmsignaler. Behoven altförbättra kontakterna mellan företag och samhälle är alltså lika stora som när DIS-systemetinfördes. Den framlida inriktningen av DIS-systemet bör emellertid inte barabestämmas med ledning av de hittillsvarande erfarenheterna av DIS-systemelulan även med hänsyn till bl.a. de frågor ovannämnda utredningar behandlar. DIS-syslemelbör alltså ses i ell allmänt näringspolifiskt sammanhang. TCO vill därför ävenavvakta med definitiva synpunkter på DIS-systemets framlid tills TCO behandlatovannämnda utredningar". LO anför: "LO finner dock utredningensfunderingar kring ett "decentraliserat" DIS-syslem intressanta.Utvärderingen visar att det främst är på den regionala nivån - inom ramen förlänsplaneringen - som DIS-systemet kommil till användning. Den utveckling somägt rum av länsplaneringen mot en mer problem- och ålgärdsinriklad planeringborde vidare öka värdet av en länsanpassad enkätverksamhet av DIS-typ. Sannoliktskulle både kommunerna och länsorganen uppleva värdet av enkäter väsentligtstörre om dessa helt kan anpassas lill de problem och förhållanden manupplever som relevanta i regionen. Åven friheten att 1 tiden förlägga enkäternamåste upplevas som värdefull. Utredningen för också fram idén om en regionaloch lokal sysselsättningsstalistik som ett alternativ till DIS-systemet.Hittills har visst utvecklingsarbete bedrivits kring möjligheten att användabefintliga register för en regional och lokal sysselsättningsstatistik. LOanser det vara en stor brist all vi i inte har sådan statistik. Fråganom en regional och lokal sysselsättningsstalistik behöver i och för sig intekopplas till frågan om DIS-systemets framlid. Oberoende av detta bedömer LO ensådan sysselsältningsstatislik som angelägen." Delegationen för informationssystemet förelag samhällekommenterar samtliga framtidsbilder men anser att framtidsbild III äracceptabel men förknippad med problem. Ett är att länsstyrelserna inte ärautonoma enheter, ett annat är att företagen kan drabbas av flera olika enkäler,när ett företags arbetsställen är spridda på flera län. Modellen måste varapreciserad när det gäller samordning. Den måste kompletteras, dels med atttillämpa samma standard, dels med en Instruktion om att i första hand användaden redan tillgängliga Informationen. Det skulle innebära all man närmar signuvarande system. En kombination av framtidsbild III och IV förordas av länsstyrelserna iJönköping och samt . Företagsobeståndskommitlén ser f. n. inget behov av attinföra någol nytt rapporteringssystem i operativt syfte som ersättning för DIS-systemet. LRF tar ej ställning till någon av framtidsbilderna, mentror dock att ett system för kontakt mellan företag och samhälle i huvudsak börbygga på informella muntliga kontakter, både på det lokala och regionalaplanet. 1980/81:20 53 Lagom upphävande av lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor Härigenomföreskrivs att lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor skallupphöra all gälla vid utgången av . Prop.1980/81:20 Bilaga 14 1980/81:20 I Bilaga 14 Utdrag KOMMUNDEPARTEMENTET PROTOKOLL Anmälan till proposition om besparingar istatsverksamheten, m. m. BESPARINGAR M.M. INOM KOMMUNDEPARTEMENTETSVERKSAMHETSOMRÅDE Inom kommundepartemerilet pågår olika verksamheter somsyftar lill alt göra samhällsförvaltningen mer effektiv och åstadkomma ellbättre utnyttjande av de minskande resurserna. En arbetsgrupp (Kn 1980:03) harnyligen påbörjat en översyn av sådan statlig normgivning som medför ökadekostnader för kommuner och landstingskommuner. Vidare avses en proposition bliavlämnad om ökad självstyrelse och minskad byråkrati.Förslagen innebär förenklingar 1 kontakterna mellan statliga och kommunalaorgan saml mellan allmänheten och myndigheterna och medför besparingar i bådeden kommunala och den statliga verksamheten. I del följande avser jag altbehandla översynsprojekl som berör länsstyrelserna och kronofogdemyndigheterna. fl] Länsstyrelserna. En allt större del avlänsstyrelsernas verksamhei avser planering i olika former. Detla arbete kräverstora insatser inte bara av länsstyrelserna utan också av t.ex. kommuner ochlandstingskommuner. 1 olika sammanhang har framförts att planeringsarbetetborde kunna förenklas och samordnas.