prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Vad jag nu har sagt om korta yrkesinriktade kurser gällerinle kurser inom ramen för sådan försöksverksamhet med individuellt avpassadkombination av utbildning och praktikarbele i beredskapsarbetets form (s.k.KUB-för-sök), som enligl förordningen (SÖ-FS 1980:98) om avveckling av försöksverksamhetmed kombination av utbildning och beredskapsarbete fr. o. m. /81får bedrivas endasi för atl bereda elever möjlighet att avsluta elldessförinnan påbörjat utbildningsprogram inom försöksverksamheten. För kurser förinvandrarungdom beräknar jag förnästa läsår 1 000 årselevplalser. För dessa kurser bör även i fortsättningenkunna utgå ell särskilt bidrag om högst . 1980/81:100 Bilaga 12 314 Jag återkommer till dimensioneringen av gymnasieskolans lilla ram. Jaganser det lämpligt att nu lägga in de 1 000 årselevplatserna i kurser för invandrarungdom i den lilla ramen. Därutöver börramen ökas med I 500 platser. Totaltbör således ramen omfalta 32830 årselevplalser 1981/82, varav sålunda 1 000 platser avses för kurser förinvandrarungdom. 1 övrigt bör detankomma på SÖ atl fördela platserna på utbildningsområden. SÖ bör, om det visar sig nödvändigl, kunna göraviss omfördelning av elevplatser delsmellan studievägar inom varje ram, dels mellan ramarna. Mot bakgrund av vad jag har anfört om deproblem som kan väntas uppslå, då denuvarande stora 16-årskullarna når högskoleålder och med hänsyn till SÖ:s bedömning av arbetsmarknadens framtida behov bör dock SÖ:s omfördelning av elevplatser inomgymnasieskolans slora ram inle få medföra alt antalet elevplatser på deteoretiska studievägarna ökas i förhållandetill vad jag har förordat om dessastudievägars totala dimensionering,såvida inte utökningen hänför sig lill naturvetenskaplig och teknisk linje. Ökning därutöver bör, om det visar signödvändigt med en sådan, kunna beslutas av regeringen. I den mån arbelsmarknadsskäl talar för en ökningav det sammanlagda antaletelevplatser inom stora och lilla ramen bör, liksom , regeringenha rätt all besluta härom. Introduktionsprogram om högst fyra veckorförutbildning bör /82kunna anordnas inom en ram om 1000 årselevplalser. Delta innebär atl 10000ungdomar kan erbjudas denna fyravec-korsintroduklion.Jag räknar med oförändrat . i bidrag lill kommun för varje sådan elev som deltar iintroduktionsprogrammel minst . Regeringen bör ha rätt atl besluta omen ökning av antalet platser i introduklionsprogram, om arbetsmarknadsskältalar härför. Jag har tidigare berört försöksverksamheten med yrkesintroduklion. I avvaktan på ytterligare erfarenheter beräknar jag i likhet medinnevarande år medel för 5 000 elevplatser för nästa budgetår. Liksom f. n. bör elevplalser för yrkesintroduklion fåinrättas i mån av behov. Som jag nämnde vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendel kommer jagsenare denna dag vid min anmälan tillproposition om tilläggsbudget II till statsbudgeten /81 atl föreslå all huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i överförs från staten till läns landstingskommun fr. o. m. denI . Bidrag lill utbildning som landstingskommunen inom ramen försin gymnasieskola anordnar vidträdgårdsskolan utgår ur förevarande anslag. Jag räknar med fortsatt försöksverksamhet med engelskspråkig utbildningpå gymnasial nivå vid iStockholm. 1 likhet med SÖ finnerjag del angeläget all från nästa verksamhetsår äger full anslutning till examensorganisalionen International Bacca-laureateOffice (IBO) i . Jag beräknar en ökning av kostnaderna härför med 31000kr. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 315 Vidare räknar jagmed fortsatt försöksverksamhet medestetisk variant på tvåårig social linje vid en skolenhet i och en iLinköping enligt nu gällande timplan. På orter som har eltmycket begränsat elevunderlag och som lidigare haft korrespondensgymnasium eller s. k. glesbygdsgymnasium bedrivs försök med SSG-B (särskild samordnadgymnasieskola, B-form). Med hänsyn lillbehovet av en mer flexibel studieorganisation i gymnasieskolan ämnar jag föreslå regeringen atl ge SÖ iuppdrag att göra en samlad utvärderingav SSG-B. I denna bör även ingå erfarenheter från del enda kvarvarandestatligt stödda korrespondensgymnasiet, som är belägel i . En liknande verksamhet pågår vid . Till denna utgår inget slalligl slöd. Ej heller står ubildningen under slalligtillsyn. För atl möjliggöra en statligutvärdering också av avser jag föreslår regeringen altskolan ställs under statlig tillsyn. Försöksverksamhetmed gymnasial utbildning för gravt rörelsehindradeoch andra svårt handikappade bedrivsvid gymnasium i . För denna verksamhet räknar jag endast med ökningar av automatiskkaraktär. Totalt räknar jag med enökning av statsbidraget med . Jag är inle beredd all biträda SÖ:s förslag omförändring av norm för stödundervisningoch samordnad specialundervisning inom försöksverksamheten med gymnasialutbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. Gymnasial utbildningför gravt hörselskadade bedrivs vid gymnasieskolan i . Innevarande läsår får utbildningen omfattahögst 250 elever. Förhandlingar omelt nytt avtal för verksamheten i har pågått och är ännu inte slutförda. Gällande avtal har föriängls all gälla t. v. dock längst t.o.m.den 30 juni 1981. Statsbidraget för kostnader för verksamheten utöver skolledare-och lärarlönekostnader innevarandebudgetår har genom beslut av regeringen räknats uppmed 1186600kr. Jag beräknar t.v. delta belopp även för nästkommande budgetår i avvaktan på atl de nu pågående förhandlingarna slutförs. har genombeslut (UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) gettregeringen bemyndigande att sluta nyttavtal. Blir det fråga om större förändringar i det nya avtalet får regeringenåterkomma till . För stödundervisning i svenska åt invandrarelever utgår enligtföreskrifter som f. n. finns i regleringsbrev bidrag motsvarande per deltagande elev och läsår.För della ändamål beräknar jag förnästkommande budgetår totalt 6,3milj. För hemspråksundervisningoch sludiehandledning på hemspråk för invandrareleverberäknar jag 5,7 milj. kr., dvs. enuppräkning med 2,2 milj.kr. jämförtmed innevarande budgetår. Ökningen hänför sig lill ökat antal deltagande elever. Jag har under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. behandlat inlegrafionsutredningens betänkande (SOU 1979:82)Personell assistans för handikappade. 1980/81:100 Bilaga 12 316 Vad gäller lekniska eller organisatoriska stödåtgärder ål handikappadeelever i gymnasieskolan m.m. vill jag anföra följande. är innevarande budgetår uppförd med2.5 milj. kr. Under hand har jag erfarit alt av dessa medel ca 1,3 milj. kr.utbetalas för tekniska hjälpmedel förundervisningen av gravt rörelsehindrade elever m.fl. vid gymnasiumoch för den gymnasiala undervisningen av döva och gravt hörselskadade elevervid gymnasieskolan i samt för teckenspråkslolklill en grupp döva elever. Återstoden, ca l,2milj.kr., räcker lill attbetala endast en mindre del av behovel. Enligt min mening bör det finnas en anslagspost om sammanlagt 1,3milj. för de ifrågavarande verksamheterna vid gymnasium ochgymnasieskolan i . F.n. kan bidrag ur den nuvarande anslagsposten om2,5milj.kr. utgå för personellassistans m. m. åt handikappade elever vid privatskolor som avses i privatskolförordningen (1967: 270). 1fortsättningen bör medel för sådanaåtgärder vid privatskolorna kunna utgå ur nämnda post om 1,3 milj.kr.Såvitt gäller statsbidraget om sammanlagt 1,2milj. som utgår lill kommunerna för tekniska hjälpmedel, skolskjuts ochpersonell assistans för handikappade elever i gymnasieskolan förordar jag alldelta upphör. Behovet av medel förbl. a. dessa ändamål bör i fortsättningen beaktas vid fördelningen av resursen för särskildaåtgärder på skolområdet i enlighetmed vad jag har anfört under anslaget Särskilda ålgärder på skolområdet. Försöksverksamheten med s.k. pedagogiskgymnasieskolkli-nik i Lundbörjade /69. Syftet med verksamheten har varit atl ge elever med grava psykiska besvär möjlighettill gymnasieskolsludier. I likhetmed SÖ anser jag att försöksverksamheten med pedagogisk gym-nasieskolklinik iLund successivt bör avvecklas. Inom gymnasieskolans reguljära verksamhet finns förutomstödundervisning och samordnad specialundervisningen rad ålgärder vilka gör det möjligt att underiätta studierna för elever med psykiska och nervösabesvär. Som bidrag lill försöksverksamheten beräknar jag för nästa budgetår335000 kr. F.n. sker grundutbildning av ambulanspersonal () på 35 orter. I avvaktan på del aviserade förslaget från SÖ är jaginte beredd att förorda en ny grundutbildning av ambulanspersonal inom gymnasieskolan. Vad gäller försöksverksamheten med kombinalion av gymnasieskolsludieroch idrott vill jag anföra följande. I skrivelse den3 föreslog SÖ vissa ålgärder belräffande den fortsalla verksamhetens utformning och omfallning. Förslaget omfattade bl. a. jämförelsevis generösa regler förgruppindelning av de studerande.Vidare föreslogs alt verksamheten skulle göras reguljär och att den successivt skulle byggas ul till alt omfatta högst 600 intagningsplatser. Den föreslagna permanenlningen innebar generellt eltökal ekonomiskt ansvar för staten. SÖ:s förslag remissbehandlades vintern1979/80. 1980/81:100 Bilaga12 317 sernamottog i allmänhet förslagel positivt. Flera instanser krävde emellertidstörre statliga insatser. Mol bakgrund av del nuvarande slatsfinansiella lägeloch med hänvisning lill gymnasieutredningens (U 1976: 10) pågående arbele ärjag f. n. inle beredd att föreslå all verksamheten med kombination av idrottoch gymnasieskolstudier görs reguljär. Däremot förordar jag i enlighet medSÖ:s förslag i anslagsframställningen för /82 att försöksverksamhetenutökas från nuvarande 400 inlagningsplatser fill högst 500 nästa budgetår medde ekonomiska villkor som gäller f. n. Jag kommer i det följande atl behandla en rad förslagav SÖ rörande dels startande av nya försöksverksamheterinom gymnasieskolan, dels utökning av redan pågående försök. SÖ redovisar kontinuerligt för regeringen erfarenhelerav olika pågående försöksverksamheter. Rapporterna innehåller i allmänhetpositiva erfarenheler. Inle sällan föresläs utökning av försöksverksamheten ifråga. föranleder erfarenheterna förslag lill ändringar i gällande föreskrifter. Genom en omfattande försöksverksamhet ges möjlighetlill ständig förnyelse av olika delar av gymnasieskolans verksamhet.Kursplaner ses över, olika sätt för resursanvändning prövas. Gymnasieskolananpassas kontinuerligt till de krav som elt föränderligt samhälle ställer påden. Jag betraktar denna successiva förändring av gymnasieskolan som nödvändig. Emellertid anser jag del nu angeläget att man serförsöken i etl mer övergripande sammanhang och alt man iakttar följanderiktlinjer för försöksverksamheten på gymnasieskolan. Jag anser del principiellt otillfredsställande när enförsöksverksamhet är på väg att nå en omfattning som gör all den tenderar atlersälla den reguljära verksamheten. Ifall en slutgiltig redovisning av ettförsök entydigt pekar på goda resultat som ligger i linje med en önskadutveckling, bör enligt min mening förslag ställas och beslut fattas om enpermanentning av den aktuella verksamheten. Vad gäller vissa av de nuvarande försöksverksamheternamenar jag att de har nått en sådan omfattning all de rimligtvis måste haekonomiska konsekvenser, både lokalt och centralt. Jag har i propositionen (1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten, m.m. (besparingspropositionen) kortfattat redogjort för denmålsättning som en reducering av antalet lärarledda veckolimmar pä gymnasieskolanbör ha. Träningen av elevernas förmåga att arbeta självständigt börintensifieras och tiden för deras självständiga arbete bör utökas. En översynav timplanerna för gymnasieskolans linjer pågår inom . Jagavser atl senare föreslå regeringen atl framlägga förslag lill omändrade limplaner för gymnasieskolans linjer. Inom pågårockså en översyn av statsbidraget till gymnasieskolan. Gymnasieulredningen har i skrivelse den 24 oktober 1980hemställt om försöksverksamhet i ett antal kommuner. 1980/81:100 Bilaga 12 318 hetenär av djupgående art och avses pågå för alt möjliggöra enutvärdering som ger tillförlitligt underiag för den fortsalla utformningen av en ny gymnasieskola. Jag avser atl senareåterkomma i frågan när ulredningenoch berörda huvudmän lagt fram konkreta projektplaner. väntas avge sittprincipbetänkande angående den framtida gymnasieskolan. (SAK, U 1978: 17)har i sitt betänkande (SOU 1980:5) Förenklad skoladministration -principer för ny organisation föreslagitett nytt planeringssystem för gymnasieskolan. Förslagel har remissbehandlatsoch bereds f. n. i . Mot bakgrund av vad jag här har anfört är detenligt min mening nödvändigt altbehandla SÖ:s framställningar om olika slag av försök med återhållsamhet. Med hänvisning till vad jag nu har sagt är jag inte beredd atl biträda SÖ:s förslag angående försöksverksamhet med ändradetimplaner på de tvååriga och treårigaekonomiska linjerna. Regeringenmedgav genom förordning (SÖ-FS 1980:128) atl försöksverksamheten med gemensam studiegång i årskurs I och2 av naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje saml försöksverksamhet med varianter på naturvetenskapliglinjefår bedrivas vid sammanlagt 93 skolenheter. I sin anslagsframställning anhåller SÖ om attkommuner inom ramen för sinorganisation för naturvetenskaplig och teknisk linje efter ansökan tillSÖ bör fä della i försöket. SÖ har i skrivelse redovisat erfarenheter av den pågåendeförsöksverksamheten. Enligt min meningbör försöket nu inle vidgas ylterligare i avvaktan på gymnasieutredningensprincipförslag. Jag är inle beredd atl biträda SÖ:s förslag omutökning av försöksverksamheten med konsumentekonomisk gren och textilgren på konsumtionslinjen. Med hänvisning till den pågående limplansöversynen är jag inle heller beredd atl tillstyrka SÖ:s hemställan ombemyndigande atl utan begränsning till visst anlal kommuner få bedriva sådan försöksverksamhet med ramtimplaner som avses i regeringens beslut (SÖ-FS 1979:62) om åtgärder för atl främjaungdomars utbildning i gymnasieskolan m. m. punkt 11. Med hänvisning till vad jag tidigare generellthar anfört om pågående försöksverksamhetinom gymnasieskolan och tillförordningen (SÖ-FS 1980: 183) omändring av förordningen (SÖ-FS 1979:73) om försöksverksamhet på vårdlinjenbiträder jag inle SÖ:s förslag om generell tillämpning av gemensam grenför hälso- och sjukvård och gren för psykiatriskvård. Vad gäller reguljär tvåårig studiegång i ämnetsvenska på tvååriga yrkesinriktade linjer anser jag alt denna fråga börbehandlas i ett sammanhang 1980/81:100 Bilaga 12 319 och avse samtliga yrkesinriktadelinjer. Då frågan har stor principiell räckviddär jag i avvaktan på gymnasieulredningens förslag - f. n. inte bereddatt biträda SÖ:s i särskild skrivelse föreslagna ändring av lim-och kursplaner för tvåårig skogsbrukslinje. Genom beslut (SÖ-FS 1979:62) medändring (SÖ-FS1979:84) meddelade regeringen bestämmelser om bl. a. försöksverksamhet med friare resursanvändning i högst femkommuner. Under /80 pågick försöket i fem kommuner. SÖ hemställer om bemyndigande att utanbegränsning till visst anlal kommunerfå bedriva ifrågavarande försöksverksamhet. Med hänvisning lill vad jag har förordat i besparingsproposilionen omsamordnandet av olika resurser till en gemensam resurs för lärarledd verksamhetär jag nu inle beredd att föreslå en utökning av försöksverksamheten med friareresursanvändning. Regeringen har genom beslut ochden bemyndigat SÖ att medge försöksverksamhet med ramtimplaner i årskurs4 på fyraårig leknisk linje. Enligt beslutet den20 får försöksverksamheten med början /81 äga rum vid högst 16 skolenheter. Försöket pågår f. n.i 15 kommuner. Enligt SÖ har del i samband med försöksverksamhetenvisat sig atl nuvarande resurstilldelningssystem inte fungerar väl. Delnuvarande systemet innebär attunderlaget för lärartjänster och därmed för statsbidrag till lärarlönekostnader utgörs av det antalundervisningslimmar som följer av föreskrifteri eller beslut med stöd av skolförordningen och fimplanen i fråga om klass- ochgruppstorlekar samt veckofimtal. För att motverka tröskeleffekter och över huvud taget uppnå störreflexibilitet vill SÖ pröva etlfriare resurstilldelningssystem, som i huvudsak baseras på elevantalet. Tanken är all en skolenhet förundervisningen i årskurs 4 på teknisklinje som underlag för lärartjänster och därmed för statsbidrag till lärarlönekostnader skall tilldelas ett visstantal lärarveckotimmar, vilka skolanmed iakttagande av timtal enligt ramtimplanen får använda på sätt den finner lämpligast ulan bundenhet i fråga omklass- och gruppstorlekar. Antaletlärarveckofimmar vill SÖ beräkna enligl formeln l= 20xn+ l,55xe. I formeln är t det totala antalet lärarveckotimmar,n antalet grenar och e antaletelever i årskurs 4 av teknisk linje vid skolenheten. SÖ har hemställt dels alt försöksverksamheten medramtimplaner får utvidgas lill alt omfatta samtliga skolenheter medårskurs 4 på leknisk linje, dels alt dennaförsöksverksamhet kombineras med försöksverksam-hel med friareresursfilldelning enligl SÖ:s förslag. Med hänsyn till översynen av bidragsreglerna förgymnasieskolan är det enligl minmening angelägel alt få erfarenheler av ett 1980/81:100 Bilaga12 320 annatresurstilldelningssystem än det nuvarande. Jag förordar därför attförsöksverksamhet med en kombination av ramtimplaner och friare resurstilldelningi huvudsaklig överensstämmelse med vad SÖ har föreslagit efter SÖ:s medgivandefår bedrivas under budgetåren 1981/82 och 1982/83 i samtliga kommuner som harårskurs 4 av teknisk linje och som önskar delta. Den nuvarande separataförsöksverksamheten med ramlimplaner för årskurs 4 av leknisk linje bör upphöravid utgången av innevarande budgetår. 1 likhet med SÖ finner jag - som jag lidigare haranfört - det angeläget med en förbättradställning för ämnet svenska på de direkt yrkesförberedandelinjerna med ettårig studiegång isvenska. Likaså i överensstämmelse med SÖ anser jag det angeläget attmöjligheterna att anordna stödundervisning och samordnad specialundervisning i gymnasieskolanökas. Jag erinrar i dessa båda frågor om vad jag har anfört ibesparingspropositionen om en förstärkningsresurs för lärarhandledning förgymnasieskolan och att denna samordnas med nuvarande resurser för grupptimmar,timmar till förtbgande och olika slödin-satser lill en gemensam resurs. Syftetmed denna åtgärd är bl. a. atl förbättra svenskämnets ställning och ge utökaderesurser för stödundervisning och samordnad specialundervisning. Beträffandedenna gemensamma resurs, som kan tillskapas tidigast till /83 avser jag att återkomma lill regeringen medförslag som kan föreläggas . Jag vill erinra om alt regeringen genom beslut den 16oktober 1980 har medgett statsbidrag till kommun för lokaler vilkaerfordras för övergång från ettårig till tvåårig grafisk utbildning. Under anslaget Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m. m. har jag beräknat medel för utrustning för övergång tilltvåårig grafisk utbildning. Enligt förslag ibesparingsproposilionen skulle driftbidrag till gymnasieskolanreduceras med tvä procent fr. o. m. den I juli 1981.Riksdagen avslog emellertid detla förslag (UbU 1980/81:15. rskr 1980/81:120).Däremot biföll motsvarande förslag i fråga om kommunalhögskoleutbildning och vuxenutbildning. Av skäl som jag angav vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet föreslår jag atl regeringen på nyttförelägger förslag om tvåprocentig minskning av driftbidrag tillgymnasieskolan. Jag får därvid hänvisa till vad som anfördes ibesparingspropositionen (prop. 1980/81:20 s. 5 fl). Beträffande den närmareutformningen får jag anföra följande. Bestämmelser om statsbidrag till driften av primärkommuners och landstingskommunersgymnasieskolor finns dels i förordningen (1966: 115) om statsbidrag tilldriftkostnader för viss utbildning (statsbidragsförordning,omtryckt senast 1977:490, ändrad senast 1980:532 och 711), dels för vissautbildningar inom gymnasieskolan eller för särskilda ändamål - i ett tämligenstort antal ylterligare författningar. 1980/81:100 Bilaga 12 321 Härtillkommer atl regler för vissa slag av statsbidrag brukar ges i form avföreskrifter i regleringsbrev. De många bidragen är utformade efter delvis olikasyslem när det gäller grunder för beräkningen, rekvisition m.m. Sådana olikheter finns redan inom ramen för 1966års statsbidragsförordning. slalsbidragsförordning finnsbestämmelser om statsbidrag till drifteninle bara av gymnasieskola ulan också av sådan högskoleutbildning som inte utgörsjuksköterskeulbildning. Detla skall ses mot bakgrund av personalsambandet mellan sådan högskoleutbildning och gymnasieskolan (undervisning inomhögskolelulbildningen fullgörs av lärare vid kommunens gymnasieskolaetc). Statsbidrag som grundas direkt på 1966 årsslalsbidragsförordning utgår dels urförevarande anslag, dels ur anslaget Bidrag lill högskoleutbildningm. Statsbidrag för lokala och individuella utbildningslinjer saml för enstaka kurser inom kommunalhögskoleutbildning utgår enligt beslutav regionslyrelse och kan sägas vara grundat förordning i förening med föreskrifter i regleringsbrev.Statsbidrag av sistnämnda slag utgårur anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Åtskilliga andra författningar hänvisar till viss eller vissa bestämmelser slalsbidragsförordning. Statsbidrag somutgår med slöd av sådan hänvisning grundas alltså indirekt på 1966 årsslalsbidragsförordning. Av de statsbidrag som hör lill denna kategoriutgår en del ur förevarande anslag, en delur andra anslag under littera C - det gäller statsbidrag tillriksinternalskolorna och till i - samt en del ur anslagetBidrag lill vuxenutbildning m. m. Den Ivåprocenliga minskningen bör gälla endaststatsbidrag som utges till kommuneroch landstingskommuner för driften av gymnasieskolor, högskoleutbildning och kommunalvuxenutbildning. Statsbidrag till riksinternatskolorna och bör därförinte omfattas av nedskärningen. Beträffande minskning av statsbidrag som avserkommunal högskoleutbildning ellerkommunal vuxenutbildning och som alltså utgår ur anslag under littera D eller littera E får jag hänvisa till vad chefen för utbildningsdepartementetkommer att anföra. De överväganden som jag redovisar i det följandeavser statsbidrag lill gymnasieskolan,vilka utgår ur förevarande anslag. De lösningar som väljs beträffandestatsbidrag till gymnasieskolan fårstor och i vissa fall avgörandebetydelse för behandlingen av statsbidragen lill högskoleutbildning och vuxenutbildning. Minaförslag är därför tillkomna i samråd med chefen förutbildningsdepartementet. Som jag redan har påpekat finns del en lång radolika statsbidrag lill gymnasieskolanvilka är reglerade i skilda författningar m. m. och är utformade efter delvis olika syslem när det gällergrunder för beräkningen, rekvisitionm. Beträffande vissa bidrag - I.ex.bidragen till inbyggd utbildning - är systemet sådanl, alt entvåprocentig minskning skulle 21 1980/81. 1980/81:100 Bilaga12 322 medförarisker för en nedskärning av den verksamhet som bidragen avser. Mol dennabakgrund anser jag att den tväprocentiga nedskärningen bör avse endast destatsbidrag som jag anger i det följande. Enligt 4§ statsbidragsförordning utgårstatsbidrag med belopp som motsvarar lönekostnaderna för skolledare, biträdandeskolledare, huvudlärare, lärare och institutionsföreståndare vidgymnasieskolan enligt grunder som anges i 5-8§§ samma förordning. Dessa grunderinnebär i princip hundraprocentig kostnadstäckning. 1 8bS finns föreskrifter omstatsbidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och sludiehandledningpå hemspråket. Förordningens 9S innehåller bestämmelser om statsbidrag förlimmar till förfogande. 1 10 § finns föreskrifter om statsbidrag tillersättning åt föreläsare. Förordningens 11 S innehåller bestämmelser omstatsbidrag till kostnader för avlöning lillpedagogisk slödpersonal. Enligl 20 S utgår statsbidrag lill kostnad försocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och folkpensioneringen medbelopp motsvarande viss procent av statsbidraget för lönekostnad enligl 5-8 och8b§S.