prop · G40380 · 1980-12-31 00:00:00 — Men för att bliframgångsrikt måste arbetet ha stöd från centralt håll. sådant stöd geroekså bättre möjligheter all samordna verksamheter på skilda håll mednärliggande frågor. En bevakning av förenklingsarbetet bör enligt vår nieningske inte bara vid centrala myndigheter eller motsvarande utan iiven inomregeringskansliet. Förenklingsarbetet kan utlbrniashell efter de enskilda mjndigheternas varierande förutsättningar och önskemål.En översyn kan omfatta allt från en granskning av uppgifterna itelefonkatalogen till en översyn av hela den verksamhet vid en myndighet somallmänheten berörs av. Enligt vår uppfattning bör ett förenklingsarbelekunna genomföras ulan alt några särskilda författningsändringar behöver ske.För den statliga sektorn kan arbele av detta slag vid behov initieras avregeringen genom särskilda 10 1980/81. 1 saml Nr 80 1980/81:80 134 anvisningar,Redanfr, o. m, /81 begär regeringen redogörelse frånmyndighelerna bl, a, om vilka åtgärder som vidtagits för att underlättaallmänhetens kontakter med myndigheter, I kapitel 11 redovisar vi ett anlal exempel påsådant som kan ingå i myndigheternas arbete lor all underlätta och förbättrakontakterna med allmänheten. Även de särskilda studier som vi gjort (sekapitel 4) bör kunna visa vägen för ell sådanl arbete. Del finns några frågor som vi anser del viktigt nu går vidare med då vårl arbele är avslutat. Vissa grupper av befolkningenhar inte den kunskap eller initiativförmåga som behövs för alt de på bästa sättskall kunna tillvarata sina möjligheter i samhällel. Åigärder måste vidtas föralt slödja dessa grupper. Arbetet med denna fråga bör enligl vår uppfattninginledas med en kartläggning och utvärdering av del utrednings- och forskningsarbetesom har gjons på området. Del s, k, samhällsarbetet samt folkrörelsernas rolloch möjligheter att delta i en sådan verksamhet bör särskill uppmärksammas. Vissa studier om medborgarnas kontakter medsamhällsorgan förbereds som ell resultat av de diskussioner .som och vi har fört, arbele bör även i fonsäuningen följasfrån den statliga sidan. Ävenvissa andra frågor bör följas upp. De nämns i kapitel 12. Följande kan slå som en sammanfattande beskrivningav vår inställning lill frågor om kontakten mellan myndigheter och enskilda:Grunden för all offentlig verksamhei är den gemensamma nyita som människornahar av den. Varje kontakt i den offentliga verksamheten med enskilda människormåsle bygga på insikten att samhällsorganen ytterst är lill för den enskildeoch inle tvärtom. Det är utomordentligt viktigl alt varje offentligt anslälldinte bara har denna insikt ulan framför allt ges möjlighel all tjäna allmänhetenoch att denna möjlighel tas till vara av var och en. 1980/81:80 135 exempel på förbättringsåtgärder m.m. Myndigheterkan gemensamt verka för - all arbeta in uppgifter hämtade från fleramyndigheier om samhällsservice lill sammanhållna avsniu i telefonkatalogen - alt annonsera och påannai säll distribuera information tillsammans - all driva gemensam verksamhei för informalionoch service, t, ex, genom service-centraler, Myndigheierkan se över de uppgifter som de lämnar om sig själva i le-lejönkaialogen. Ensådan översyn kan gälla - uppgifler om öppeihållande,besökslider och lelefoniider - uppgifter om vilka avdelningar som finns och derasarbeisområden. Dessulomkan man överväga all införa sökord av lypen körkon, pass och skall itelefonkatalogen med en hänvisning lill den myndighet som handlägger dessafrågor, Myndigheier kan undersöka om den enskildesmöjligheter au få muntlig informalion kan förbättras genom - en utvidgad samhällsinformation vidfolkbiblioteken - upplysningsservice per telefon - verksamhet vid informationsbyråer, Myndigheierkan undersöka i vilken ulslräckning besökare eller uppringande hänvisas tillandra myndigheter och undersöka om åigärder kan vidtas för att minskahänvisningarna. Myndigheier kan se över den ulvändiga och invändigaskyltningen m. m. på sina byggnader. En sådan översyn kan gälla - hanvisningsskyllning i närhelcn avbyggnaden och fasadskyltning - hänvisning till byggnader som inrymmer andra delarav myndighetens verksamhei - utformning och placering av orienteringsiavlor,såväl med uppgifter om den egna myndigheten som om anda myndigheier på onen - övrig invändig skyltning - utformning och placering av reception i byggnadensentré. Myndigheierbör vara uppmärksamma på telefonväxelns belydelse för kontakten medallmänheten. Man kan bl. a. se över - växelns kapacitet och organisation samt behovetav teknisk utrustning (l.ex, automatiska telefonsvarare) Prop.1980/81:80 136 - utbildningen av växelpersonalen om bl. a,myndighetens verksamhet och organisation - samarbetet mellan växeln och övriga enheter samtenskikla tjänstemän inom myndigheten, l, ex. uppgifter om akluella ärenden och om frånvaro - inrormalion till växelpersonalen om vem somhandlägger vad inom myn digheten - möjligheten all koppla samlal från växeln tjänsteman som ar väl förtrogen med myndighetens verksamhet. Motsvarandefrågor kan också tas upp vid en översyn av myndigheternas rvcepliaiter ochexpeditioner. Myndigheter kan se över siu öppethållande ochundersöka om de inte kan ha förlängt öppethållande någon dag ochlunchöppet. Den service som lämnas då behöver inle nödvändigtvis omfattamyndighetens hela verksamhetsområde. Myndigheter kan se över om informationenär anpassad till grupper med speciella behov, i, ex, invandrare. Myndigheterkan sc över rutinerna vid handläggningen av ärenden. Bl, a, kan uppmärksammas - att sökanden ges möjlighet alt få hjälp med allsälta upp ansökan, svar m. m, i ärende lill myndigheten - att sökanden får informalion om vem somhandlägger ärendet och när handläggaren kan kontaktas - all brevskrivare'fårsvar frän myndigheterna inom rimlig tid - att den enskilde underrättas om varför ellärende drar ut och när ärendel kan väntas bli av&jon - au i lämplig utsträckning godta muntliga uppgifteri slällel för skriftliga - att brev lill enskilda med förfrågningar frånmyndigheien såvitt möjligl bör innehålla adresserade och evenluelll också portofriasvarskuvert - all den enskilde får fillräcklig tid för au besvarafrågor från myndigheien - alt myndigheien har enkla ruiiner för au bevaka allremisslider och andra lider för avgivande av svar följs - all meddelanden och beslul från myndigheien ärutformade så au de är lätta all förstå för mollagaren (någol som särskilt böruppmärksammas vid I, ex, dalamässig utskrift av meddelanden) - au den motivering som myndigheien ger (or sinubeslut blir läll all förstå - all besked om hur man går lill väga för allöverklaga myndigheicns beslul blir lättbegripliga - all skrivelser som kommit fel översänds lill rältmyndighet samt att avsändaren underrättas om det. 1980/81:80 137 Myndigheterbör sträva efter att hitta viigar för all syslemaliskl komnia till rätta medkrångel soin är en följd av gällande regler och att själva eller genompåpekanden till överordnade myndigheter verka för att regler blir enkla attförstå. I sitt arbele med deUa bör alla myndigheter - innan nya regler och rutiner införs analyseraoch ta hänsyn till vad för ändringarna innebär för alltnänheten. Strävan bör vara att inte lägga på enskilda mer arbele än vad som verkligen behövs. Kontrollsynpunkter bör inte få en onödigt framlrädande roll. - syslemaliskl la lill vara ijänslemänncnserfarenheter av kontakterna med ., allmänheten - pröva andra vägar att få in synpunkter direkt frånallmiinheten, 1Krångla lagom, en skrift av en arbetsgrupp inom förvaltningsutredningen,beskrivs korlfaltal och enkelt orsaker fill krångel. Dår ges också vissa anvisningarom vad som kan göras ål det. Skriften kan vara en lämplig inledning ochinspirationskälla lill ett systematiskt arbete mot krångliga regler. I arbetet med all förebygga uppkornsten av ochförenkla krångliga regler bör enligt vår mening bl. a. följande synpunkterbeaklas. - 1 författningar bör man ange del grundläggandesyftet ined författningen. Det underlättar allmänhetens förståelse lor och niyntligheternas tillämp ning av författningen. - Språket i författningar bör vara lättbegripligt,framför allt i Ibrlätlningar som riktar sig lill en bred allmänhet. Så långl som möjligt bör man undvika all införa nya begrepp och all använda ord och ullryck i en betydelse som avviker från den de har i gängse språkbruk. - Som förklaring till krångliga regler kan särskildahjälpmedel ularbetas. t, ex, exempelsamlingar, - Frågor som hör nära samman bör i största möjligautsträckning handläggas av samma myndighet och i eu sammanhang och helst avsamma tjänsteman, - Beslut som ger återverkningar på andra beslut börleda lill alt alla de ändringar i de olika besluten sker, som aren följd avbeslutet. Exempelvis bör ändrat beslut om fastighetstaxering automatiskt ledatill ändring av inkomsilaxeringen. - I beslul och andra slags skrivelser lill enskildabör inan inte i onödan hänvisa till bestämmelser utan i stället återge dessa, Iarbelel med lagar och andra regler bör arbetsfördelningen mellan enskilda och myndigheiersländigl uppmärksammas (se s. 68), - I stället för att kräva att enskild ansöker om t.ex. en förmån bör man pröva om del är möjligl all förmånen kan utges efterinitiativ av myndigheten, - I stället för alt kräva ansökan om förmån ellertillstånd bör man pröva om en anmälan kan vara lill fyllesi, l, ex. all mananmäler all man tänker bygga i slällel för all ansöka om byggnadslov. 1980/81:80 138 - 1 stället för all kräva skriftlig ansökan frånenskild bör möjlighelen all lillåia muntlig ansökan utnyUjas. - I slällel för all kräva in uppgifter från enskildkan man, under förulsällning all tillräcklig hänsyn las lillinlegritelsfrågor, överväga möjlighelerna all inhämta uppgifterna från andrahåll. - Intyg om förhållanden som myndigheien ändåkontrollerar på annai säll bör inle krävas in. Myndighciersspråk behandlas i kapitel 8, där vi närmare redogör för vår uppfattning om hurman kan gå till väga för all de språkliga förbindelserna mellan myndigheter ochenskilda skall fungera bällre. Här ger vi några exempel på åigärder sommyndigheier kan vidla själva. - Kurser och seminarier o. d, om språkoch språkbehandling bör ordnas, - Del kan vara lämpligl all inom en myndighet .avdelapersonal eller bilda särskilda arbelsgrupper som tar sig an myndighetensspråkarbete i ston eller en viss uppgift, t, ex. genomgång av blanketter ochliknande. - Myndigheier bör undersöka möjlighelen au anställasärskilt utbildade språkexperter. - För speciella uppgifter kan utomståendespråkkonsulter anlitas för kortare eller längre lid. - En särskild ulbildning bör ges sekreterare ioffentliga ulredningar, vilka har det huvudsakliga ansvarel för ulformningen avuiredningslexten. - Innan en kommiité lägger fram förslag lillförfatlningsiexi som direki berör allmänheten bör man överväga au få lexlenspråkgranskad. - Kommittéer som föreslår all nya termer och begreppinförs i förfaltningar bör rådgöra med språklig och terminologisk expertis. - Man bör försöka att språkligt modernisera vikligaäldre författningar även om ändringar av innehållet inle är akluella. - När innehållet i en förfaftning skall ändras pånågon eller några punkler bör man pröva möjligheten alt språkligl bearbeta helaförfallningsiexlen. 1980/81:80 139 Sammanställning av remissyttrandena över byråkratiutredningensbetänkande (SOU 1979:31) Bättre kontakter mellan enskilda och myndigheter Efler remiss har yttranden överbelänkandel avgells av , statskontoret, ,(), , (), universitets- och högskoleäm-betel(UHÄ), skolöverslyrelsen(SÖ),bosladsstyrelsen, länsstyrelsernas organisalionsnämnd (), språkvelenskapligasektionsnämnden vid , i Krislianslads län,i , Falu kommun. , Centralorganisationen /SR, iSverige (LO) och (). Universitets- och högskoleämbetethar bifogat yttranden från språkvelenskapliga sektionsnämnden viduniversilelel i Slockholm, rektorsämbetet vid i ,samhällsvetenskapliga fakullelsnämnden vid i samtrektorsämbetet vid universilelel i . i och har bifogat yllranden från lokala skattemyndigheterna i ochKungälvs fögderier, kronofogdemyndigheten i , polisdistriktsaml kommun. LO har bifogat yttranden från och från . Försäkringskasseförbundelhar överlämnat yttrandet från de allmänna försäkringskassorna i ,, , , , , ,, och samt från de allmännaförsäkringskassorna i och . Yttrande över betänkandet hardessutom inkommit från delegafionen för företagens uppgiftslämnande (DEFU). Flera remissinslanser avgerallmänna omdömen om byråkratiutredningens betänkande. 1 flerlalel fall ansluterman sig till utredningens grundsyn vad gäller konlaklerna mellan myndighelernaoch allmänheten. UHÄ framhåller att betänkandetinnehåller en värdefull sammanställning av problem och åigärder på området.Enligt ligger del ett stort värde i all man i enoffenllig utredning har försökt all la ell samlat och syslemaliskl grepp påproblematiken. Prop.1980/81:80 140 serviceroll bör betonas starkare. En positiv grundinställningredovisas också av bl. a. , , i Kristianstadslän och TCO. /SR anser alt ulredningen påett realistiskt och direkt sätt har angripit faktorer som försvårar samspeletmellan individen och myndigheten. Del hela gör dock enligl /SR ett någolvagt intryck med ofta försiktigt formulerade förslag. kommun biträderi stort de av utredningen framförda tankarna och idéerna. Kommunen understrykerdock att del föreligger så slora skillnader mellan statlig och kommunalförvaltning alt del inle är möjligt all tillämpa samma regler för konlaklernamellan enskilda och myndigheter. DEFU ställer sig också bakom de allmännauttalanden som utredningen gör. DEFU efterlyser dock ytterligare förslag tillkonkreta styrmedel för del forlsatla antibyråkraliarbelel. En mer kritisk hållning tillutredningsarbetets allmänna uppläggning intar LO. Enligt LO har utredningeninte gjort någon tillfredsställande analys av den offentliga verksamheien.Detta har medfört att ulredningens förslag inte berör de problem som orsakas avstrukturen i förvaltningen. LO pekar bl. a. på den allt starkare sektoriseringinom den offentliga verksamheien. vid universitei framhåller alt utredningens idéeroch synpunkler ligger nära den praktiska verkligheten. Samlidigl harulredningen givit mindre utrymme ål principiella överväganden. Brislen påsystematik gör all ulredningen mynnar ut i en åtgärdskalalog där det saknas endiskussion om de mekanismer som leder lill "krångel". Remissinstanserna ansluter sig islorl lill ulredningens synpunkler i fråga om samhällets informafionsinsatser. N5/framhåller att det vore önskvärtatt det slogs fast att myndigheter mer aktivt skall gä människor tillhanda medinformalion - en informationsplikt på mottagarens villkor. NSI pekar också påbehovet av studier om individens verkliga behov av informalion och alt vidtagnainformationsåtgärder studeras och värderas. Särskilt intressanta studier börvidare dokumenteras och finnas tillgängliga. Också lar upp behovel avsystematiska studier på samhällsinformationens område. Utredningens medverkan i arbetetmed alt framställa en handbok (samhällsguide) - som vägledning om vilka reglersom gäller och vart den enskilde kan vända sig i olika frågor - har fåll eUpositivt gensvar. , , , Landstingsförbundetoch / SR framhåller att handboken ger en god överblick som bör kunna blilill nytta för den enskilde. /SR understryker all samhällsguiden bordedelas ul fill alla hushåll. Enligt är del angelägel allsamhällsguiden utvärderas och att åtgärder därefter vidtas som möjliggörkontinuitet 1980/81:80 141 Ulredningens syn på behovel avlokala servicecentraler och ökad samhällsinformation i telefonkatalogen delasav bl. a, NSI, UHÄ, i saml ,och läns allmänna försäkringskassor. Tanken på att folkbiblioteken i ökad omfattning skullekunna lämna samhällsinformation får instämmande från bl. a. UHÄ som samtidigtbetonar behovet av överenskommelser mellan slalliga och kommunala organ omvissa enkla rutiner för alt förse informationscentraler och bibliotek medinformationsmaterial. läns, och läns allmännaförsäkringskassor är dock tveksamma lill folkbibliotekens roll i sammanhanget. i och framhåller bl. a. all en informationscentral och frainför alll entelefonupplysning gemensam för både slalliga och kommunala myndigheier kan varaell bra säll alt förbällra informa.lionen. Genom en effektivare informalion ommyndigheternas verksamhei, i l. ex. radio och TV, kan avståndet mellanmyndigheier och enskilda minskas. i avvisartanken på lokala servicecentraler. Sådana skulle vara alllför kostsamma ochvidare skulle det vara alllför komplicerat all informera om alla olikamyndigheters ansvarsområden. I stället förespråkar kronofogdemyndigheten attvarje myndighet inom sig bygger ul sin service och informationsverksamhet. 4 Service och servicebestämmelser Remissinstanserna delarulredningens uppfattning all servicen gentemot allmänheten bör ges en meraframträdande plals inom den offentliga sektorn. UHÅ förklarar sig i likhet medflertalet hörda högskolemyndigheter kunna ansluta sig lill de ullalandenulredningen gjort i fråga om myndighelernas samlade service genlemolallmänheten innefattande informalion, tillgänglighet, hjälp ål allmänheten samlbemötande. UHÄ framhåller också att ulredningen framför alll har uppehållit centrala myndigheters kontakter med allmänheten trots att många sådanamyndigheter har en omfattande fältorganisation på regional och lokal nivå.Arbetsfördelningen mellan de skilda myndighetsnivåerna är enligl UHÄ en viktigfråga. UHÄ lar också upp frågan om hur kontakterna kan förbällras genom ettnärmare samarbele mellan myndighelerna å ena sidan och de fackliga organisationerna,studieförbunden och andra organisationer å den andra. Falu kommun menar all frågor om demänskliga relationerna borde fåll en slörre plals i utredningen. Serviceanda,möjligheter lill personliga kontakter, uppsökande verksamhei m. m. är frågorsom kommunen anser nog så vikliga och grundläggande för att allmänheten skalluppfatta myndigheterna som lättillgängliga. Del gäller alt med utbildning ochandra positiva åtgärder förändra attityder. Enligl Falu kommuns mening är dekonkreta förslagen i 11 1980/81. Prop.1980/81:80 142 den riktningen alllför få i belänkandet. Remissinstanserna delar överlagulredningens bedömning i fråga om behovet av en översyn av gällandeservicebeslämmelser. UHÄ anser att en allmän serviceplikt bör slås fasl förmyndighelerna gentemot allniänhelen. Myckel lalar enligt UHÄ:s uppfattning förall i della sammanhang utnyttja förvaltningslagen och UHÄ förordar alt fråganbehandlas i samband med den pågående översynen av denna lag. /?/?Kförulsälterforsin del att nya och moderniserade serviceföreskrifter utformas så all deinle innebär sådana krav på myndighelerna all ökade resurser behövs. NSI anserdel värdefullt med nya och kompletterande beslämmelser som förtydligarambitionsnivån för myndighelernas service och information. NSI anser i likhetmed ulredningen alt det är angelägel all arbetel med en sådan översyn kommer igång snarasl. TCO år tveksam lill värdet och den praktiska nyltan av allförfattningsreglera de grundläggande serviceskyldigheler som myndigheterna hargenlemol allmänheten. TCO vill emellertid inle molsälla sig utredningens förslagom utredning av frågan och understryker all en sådan utredning bör genomföras inära kontakt med de fackliga organisafionerna. Av de aUmänna försäkringskassorsom berört utredningens synpunkter belräffande servicebeslämmelser är enmajoritet positiva. Ulredningens förord för all ensärskild servicelag bör införas får ett blandat mottagande avremissinstanserna. En i huvudsak positiv attityd intas av RRV, NSI,länsstyrelserna i och , /SR saml DEFU. Enligl i Göleborgsoch län kan allmänna verkssladgan och servicecirkuläret slopas lillförmån för en servicelag. Del som inle hör hemma i servicelagen kunde las upp imyndighelernas instruktioner. DEFU beklagar all inle byråkratiulredningen självvalt att lägga fram ell lagförslag i ämnet. Kronofogdemyndighelen i Göleborganser all det vore värdefullt att samla bestämmelser om myndigheternasserviceskyldighei lill en enda författning. Också Försäkringsanställdas förbundinstämmer i behovet av en servicelag. Denna måsle ulformas som en ramlag.Enligt förbundet bör sedan vägledande serviceregler ularbetas inom varjeverksamhelsområde. , , , Falukommun, kommun. och polisstyrelsen i Göteborgavvisar eller är tveksamma lill ulredningens förord för en servicelag. anser inle all delfinns behov av en servicelag och att bristerna i servicehänseende i hög gradberor på otillräckliga resurser. Verket befarar vidare all en servicelag skullekunna missbrukas av allmänheten eller i varje fall slälla orimliga krav påmyndighelerna. UHÄ, i ochLandstingsförbundet pekar på behovel av utbildningsinsatser för alt förändraattityderna och förbällra myndigheternas service. SÖ avvisar förslagel om ensärskild servicelag. SÖ anser all myndigheterna kan få lillräckligl stöd genomändringar i myndighelsinslruk- 1980/81:80 143 tioner, allmänna verkssladgan och servicecirkulärel. Falukommun framhåller att en allmän servicelag vore ett ingrepp i den kominunalasjälvstyrelsen. Önskemålet om en "enhetlig" service kan uppfyllas påandra sätt, t. ex. genom allmänna rekommendationer och genom saniordning mellanmyndigheter på del lokala planet. Eventuella reglementen och arbetsordningarsom föreskriver kommunens serviceansvar bör antas av kommunfullmäktige. Falukominun anser alt motiven för en servicelag är mer klara för slalligamyndigheier. 5 Språket mellan myndigheter och enskilda Flerlalel remissinstanser delarutredningens uppfattning all språket spelar en central roll i kontakten mellanmedborgare och myndigheter. vidLunds universitet menar, med instämmande av rektorsämbetet vid ,all arbelel med all göra del offentliga språket mera lättbegripligt förallmänheten måste bedrivas med krafl. Nämnden framhåller dock all de problemsom man möter när del gäller all göra förfaltningar, skrivelser m. m. begripligaför allmänheten inle enbarl är av språklig natur. Kompliceradesamhällsförhållanden kräver en komplicerad rättslig reglering. Lagarnas"krånglighet" är därför i slor utsträckning oundviklig. Detla kanenligl nämnden inle överskylas genom språkliga förenklingar. Del skulle vidaremöta oöverstigliga svårigheter all ersätta vissa juridiska facktermer, t. ex.jäv, besvär och häleri, med mera lättbegripliga ord helt enkelt därför attlämpliga synonymer saknas. Ulredningens förslag om en ordbokför e n v a r berörs av några remissinstanser. Statskontoret molsäller sig inleförslagel mén påpekar all under arbetet med en ordbok bör det pedagogiskaproblemel hur man skall övertyga envar om nyttan av att använda sin ordboklösas. Falu kommun betonar all frågan om bättre språkförståelse bör ses i ellslörre sammanhang där andra insatser än den föreslagna ordboken är merangelägna. Den humanistiska och den rätlsvetenskapliga fakultetsnämnden vidUmeå universitet liksom aUmänna försäkringskassa stöd]er förslagelom en ordbok. Ulredningen redovisar vissa förslag som rör ulbildningispråkfrågor. Förslaget om obligatorisk svenskulbildning förhögskolesluderan-de har fåll ett blandat mottagande. , ,språkvetenskapliga sektionsnämnden vid , iGöteborgs och län, /SR och läns allmänna försäkringskassadelar ulredningens uppfallning. UHÄ finner det ulomordenlligl viktigt allspråkbehandlingen ägnas tillräcklig uppmärksamhet i högskoleutbildningen,särskilt i de linjer som direki syfiar lill anställning inom den offentligasektorn. och enheten för förvallningsutbildning vid Umeåuniversitei saml kronofogdemyndigheten i avstyrker förslagel omobligatorisk svenskutbildning i all högskoleutbildning. 1980/81:80 144 tet skulle ell tillmötesgående på denna punkt innebära startade en utveckling mol all obligatorisk färdighetsträning och andraobligatoriska moment i alll slörre ulslräckning skulle ingå i de allmännautbildningslinjerna. Statskontoret och RRV anser allkoslnaderna för en obligatorisk svenskulbildning i all högskoleutbildninglorde bli belydande och att de knappasl slår i rimlig proportion lill delresullal som kan förväntas.