prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — För kontroll av skyddsrum saml för bidrag fill skyddsrtim i skolor och istatligt belånade flerfamiljshus ochpå grund av avtal med fastighetsägare har använts 26,6 milj. kr. Beträffande det ekonomiska utfallet /80 vill jag anföra följande. Utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum -exkl. investeringar för bistånds- och kalastrofutbildningen - var iprisläget 235 770000 kr.Efter omräkning lill medelprisläget för budgetåret enligl neltoprisindexmotsvarar della (1,1689 x 235770000) avrundat 275,6 milj.kr. belopp skallminskas med . som har innehållils vidtilldelningen av prisregleringsmedel för alt täcka överskridandel under /79. Ramen skall ökas med 320000kr. för investeringar för bistånds-och katastrofutbildningen i och . för civilförsvarets deltagande i bekämpningen av oljeskadorunder . Del tillgängligautrymmet inom utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsrum budgetåret1979/80 var alltså (275,6 - 2,7 + 0,3 + 0,1) 273,3 milj.kr. Enligt budgetredovisninguppgick utgifterna inom utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum lill 268,5 milj. kr. Utgifterna var alltså 4,8 milj. kr. lägre än den tillgängligaramen. Regeringen kommer med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1979/80: 100 bil. 7 s. 281, FöU 1979/80:13, rskr 1979/80:316) att beaktaunderutnylljandet när utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum för /81 prisregleras. Utgiftsramen för skyddsrum uppgick budgetåret1979/80 till 60 milj. kr. i prislägelfebruari 1978. Efter omräkning till medelprisläget för budgetåret med nettoprisindexmotsvarar detta (1,1689 x 60) avrundat 70,1 milj.kr. budgetredovisning uppgick utgifterna inom utgiftsramenför skyddsrum till 45,6 milj.kr. Utgifterna var alltså 24,5 milj. kr. lägre än den tillgängliga ramen. Medhänsyn till nu tillgängliga prognoser för belastningen på /81 räknar jag intemed atl del blir nödvändigt atl la i anspråk bemyndigande (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 281, FöU1979/80:13, rskr 1979/80:316) alt justerautgiftsramen för /81 på grund av det nämnda underutnylljandet. Jag hemställer all regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om verksamheteninom civilförsvaret under /80. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 207 5.2Verksamheten under innevarande budgetår (1980/81) Verksamheten under /81 bedrivs enligl deriktlinjer som finns angivna i prop. 1979/80:100 bil. 7 (FöU 1979/80: 13 och19, rskr 1979/ 80:316 och 326). Övergången till en ny krigsorganisation avslutas ifråga om personal och planläggning. Omläggningen av materiel i förrådenberäknas bli slutförd under /82. Grundutbildning och övningar genomförs inom ramen föranvisade resurser. Del sammanlagda antalet elevdagar får uppgå till högst187000, vilket är ungefär samma omfattning som under föregående budgetår. Ca 11600 personer beräknas genomgå grundutbildning och ca 28300 personer avses deltai övningar. Totall innebär detla . Information och utbildning i självskydd för allmänhetenbedrivs i huvudsak i oförändrad omfattning. Materielanskaffningen är främst inriktad påskyddsutrustning för allmänheten, sambands- och alarmeringsmaleriel samlfortsall komplettering av utrustningen för civilförsvarets krigsorganisation.Principerna för anskaffning, underhåll och förrådshållning avcivilförsvarsmateriel ses över. Utbyggnaden av ledningscentraler och andra anläggningarför krigsorganisationen fortsätter planenligt inom ramen för anvisadebemyndiganden och betalningsmedel. Ylterligare anläggningar projekteras så attarbeten skall kunna sättas i gång av konjunkturskäl. Äldre ledningscentralerbörjar moderniseras under budgetåret. Skyddsrum byggs fortlöpande enligt de regler som gällerfr.o.m. Besked om atl skyddsrum skall finnas lämnas underbudgetåret inom ramen för de bemyndiganden som har lämnat till demsom avser atl uppföra nya byggnader. Bidrag betalas för sådana skyddsrum somunder en övergångslid före de nya reglernas tillämpning har anordnats ibosladsfastigheter m. m. Begränsade åtgärder vidtas för att avhjälpa brister iskyddsrumstillgången inom områden som har varit undantagna frånskyldighet alt anordna skyddsrum. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle atl ta del av vad jag har anfört om verksamheten inomcivilförsvaret under /81. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 208 Civilförsvaret bildar ett huvudprogram. Inomdetla finns delprogrammen Skydd för befolkningen. I det följandesammanfattar jag först programplan för huvudprogrammet. Den har utarbetats på grundval av regeringensanvisningar. Jag övergår däreftertill att redovisa mina ställningstaganden fill programplanen. programplan för perioden1981/82-1985/86 grundas påställningstagandena försvarsbeslut. Programplanen omfattarfyra budgetår efter försvarsbeslutet. Förutsättningarna för inriktningen av verksamheten under dessa fyra budgetårkan komma att ändras som följd avatl ett nytt försvarsbeslut fattas för liden från / 83. försvarsbeslut innebär att 1972 årsförsvarsbeslut skulle fullföljas.Bl. a. skulle en ny krigsorganisation vara uppbyggd i början av 1980-talet.Vidare skulle skyddsrum byggas för bostäder och arbetsplatser i landels skyddsrumsorter enligt del system sombeslutades . anmälde i sinprogramplan för perioden / 79-1982/83att målen enligl försvarsbeslut inte kunde nås i alla avseenden. Somskäl angavs bl. a. all flera av de grundvärden som använts som underlagför föi svarsbeslut hade ändrats. Verksamheten måste på grund av detta begränsas, främst inom områdena utbildning av civilförsvarspliktiga och anskaffning avanläggningar till civilförsvarets krigsorganisation. Den ändrade avvägningen hadeockså lill följd alt principerna för dimensioneringen av krigsorganisationenoch av utbildningssystemet måsle ses över. Översynen lades lill grund för den inriktning avverksamheten som redovisades iprogramplanen för perioden /81-1984/85. 1 inriktningen eftersträvades all så långt som möjligt behållahandlingsfriheten inför elt kommande försvarsbeslut. Ökad vikt lades vid atlförbättra krigsorganisationensförmåga att tillgodose skyddet av befolkningen, främst genom alarmering, utnyttjande av skyddstillgångar samtutrymning av riskområden. Inriktningen av den skadeförebyggandeverksamheten kunde på så sätt bringas i bättre överensstämmelse medförsvarsbeslutet. Målen för den undsättandeverksamheten måste däremot begränsas genom minskade insatser för utbildning och övningar,materielanskaffning och investeringar i anläggningar förkrigsorganisationen. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 209 föreslår att inriktningenav verksamheten för perioden1981/82-1985/86 skall vara i stort sett densamma som för perioden /81-1984/85. Inriktningen innebär bl. a. att den årligautbildningsproduktionen skall ha sommål i stället för de som avsågs i försvarsbeslutet. Avvägningen leder till attinsatsberedskapen upprätthålls för en mindre del av krigsorganisationen, medanberedskapen tillåts vara lägre för huvuddelen av organisationen. En stor del avpersonalen i krigsorganisationen() får varken grundutbildning eller övning. Utbildningen kan i dennabegränsade omfattning genomföras vid de tre fasta anläggningarna , och och ettövningsfält som tillkommer i västra . har liksom tidigare bedömtatt prisökningen inom områdena löner,ersättning till civilförsvarspliktigaoch anskaffning av anläggningar till civilförsvarets krigsorganisation kommeratt bli störte än netloprisindex. 1planen har därför avsatts en reserv på utöver nettoprisindex inom dessa områden fr. o. /83 eller totalt 19 milj. kr. I fråga om fredsorganisationen harcivilförsvarsstyrelsen varit återhållsam för att behälla handlingsfriheteninför försvarsbeslut. Inriktningeninnebär emellertid att det uppstår en bristande balans mellan resursernaför ledning av produktionen och de mål som statsmakterna har fastställt. Bristen pä balans är särskiltpåtaglig i fråga om materielförsörj-ningen och inom alarmeringsområdet. Civilförsvarsslyrelsen lar också upp frågan omlänsstyrelsernas möjligheter att upprätthålla civilförsvarsverksamhet i denomfattning som förutsattes närförsvarsenheterna organiserades om . Denna organisation ligger lill grund för civilförsvarelsplanering och produktion. Länsstyrelsernasförsvarsenheter är f. n. pressade av arbetsbelastningen. Långvariga vakanssituationer har medförteftersläpningar i fråga om arbetsuppgifterna inom civilförsvaret. Vakanta tjänster har inle kunnatåterbesättas. Bristen på resurser vidlänsstyrelserna har resulterat i att viss övningsverksamhet som skulle ha genomförts avlänsslyrelsepersonal har inställts. Civilförsvarsslyrelsen har ökalinsatserna inom området administrativ utveckling och rationalisering. Denekonomiska situationen kommer ifortsättningen att ytterligare skärpa kraven på en samordnad och systematisk rationaliserings verksamhet.Ralionaliseringsverksamheten kommer huvudsakligen attinriklas på utbildnings- ochmalerielområdena saml planering, ledning och uppföljning av verksamheten. Självskyddsutbildningen förutses ha nuvarandeinriktning och omfattning /82-1985/86. Efterfråganfrån allmänheten är dock störte än denverksamhet som den ekonomiska ramen f. n. medger. Enligt regeringens anvisningar för programplanenför perioden / 14 Riksdagen1980181. Nr 100 Bd. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 210 82-1985/86skall anskaffningen av skyddsmasker planeras enligt de principer som har angetts försvarsbeslut.Civilförsvarsstyrelsen skall särskiltredovisa avvägningen mellan skyddet för vuxna och skyddet för barn. försvarsbeslut anges attskyddsmaskproduklionen skall inriktas mot en balanserad årlig produktionom 300000 skyddsmasker och 20000 skydd förbarn och äldre. Nuvarande produktion av skyddsmasker är 300000 . I förråd finns 2,9 milj.skyddsmasker. Skyddsjackor har börjat serieproduceras under /80.Utvecklingen av skyddsväskorberäknas kunna slutföras så alt serieproduktionen kan starta /84. Utvecklingsarbetet har försenatspå grund av strävan att finna ensäker och billig lösning. En utredning pågår om lämplig produk-lionssammansättning för skyddsmasker och barnskyddinom tillgänglig ekonomisk ram för att nå balans mellan de olika typerna avskydd. Redan gjorda beställningarför budgetåren 1981/82 och 1982/83 innebär att störte förändringar avproduktionen kan genomföras först under / 84. Under periodenplaneras en ökning av produktionen av barnskydd fr. o. m. /84 såatl balans kan nås. Huvuddelen av del fillgängliga planeringsutrymmelför materielanskaffning är f. n. bundet fill skyddsmasker och brandslang.Återstoden planeras i huvudsak för anskaffning av alarmerings- ochsambandsmate-riel. Utrymmet för alt täcka materielbrisler och omsätta äldremateriel är starkt begränsat. ser f. n. övermaterielläget för alt få närmare klarhet omvilka anskaffningar som är mest angelägna. Inriktningen för nybyggnad och modernisering avanläggningar för krigsorganisationenföresläs vara i huvudsak oförändrad. Detla innebär bl. a. att moderniseringen av äldre anlä.ggningar i huvudsakförläggs till periodens senaredel. Mot bakgrund av vad som har angetts i 1972 och1977 års försvarsbeslut och iregeringens operativa anvisningar för de civila delarna av totalförsvaret har fastställt engrundsyn i fråga om förhållandel mellan skydd och utrymning. Enligt dennagrundsyn är förutsättningarna förbefolkningens skydd bäst om det finns en balans mellan antalet människor iorten och skyddet för dem i anslutning till bekämpningsmål. För atl nå en sådan balans måste en begränsad utrymningav områden förberedas och vidtas iell beredskapsläge. Planläggning för en sådan utrymning beräknas kunnagenomföras . lillämpas det nyaskyddsrumssystemet. Åtaganden fråndel gamla syslemel skall fullföljas. För dessa ändamål beräknas bemyndiganden och betalningsmedel. Föratl undvika att nya områden med brist på skyddsrum uppkommer föreslårcivilförsvarsstyrelsen attskyddsrum byggs i takt med nybebyggelsen i samhället. För delta beräknar alt eltbemyndigande för skyddsrumsbyggande av minst 365 milj. kr. per budgetår behövsunder perioden. 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet fördelning av kostnadernapå delprogram framgår av följandesammanställning (prisläge ; milj. 1980/81' Summa 1981/86 Skydd för befolkningen Kostnader 262,5 116.7 128,5 507,7 476,8 508,5 534,8 548,5 ' Pris- och löneläge februari 1980/81' Summa 1981/86 Civilförsvar Varav pris- och lönereserv G 2. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar Summa civilförsvar utom skyddsrum Grunderna för civilförsvarels utveckling har lagtsfast genom försvarsbeslut. Perioden /82-1985/86, som jag nubehandlar, innefattar det sista budgetåret av försvarsbeslutsperioden. har i september 1980redovisat den andra delen av sinperspektivplan för civilförsvarels utveckling / 83-1991/92. Planen omfatlarcivilförsvarsslyrelsens förslag tillhandlingsvägar på olika ekonomiska nivåer. Den har överlämnats till försvarskommillé. Jag kunde redan i budgetpropositionen (prop.1979/80:100bil. 7) till 1979/ fastslå atl de mål som sattes uppför civilförsvaret i 1977 årsförsvarsbeslut inle kan nås i alla avseenden. Vissa grundvärden förkostnadsberäkningarna har ändrats på ell sådant sätt all delar av verksam- 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 212 Detta gäller bl. a. omfattningen av grundutbildning och övningav personalen i krigsorganisationen samt omfattningen av anläggningsverksamheten. Viss osäkerhet har ocksårått om rekryteringen av personal till krigsorganisationen och omutbildningsorganisationens framlida omfattning. En strävan har dock helatiden varit alt i största möjliga månbehålla den inriktning av verksamheten som förutsattes i 1977 årsförsvarsbeslut. har med hänsyn fill deekonomiska förhållandena sett övercivilförsvarets krigsorganisation och tillämpningen av del gällande grundutbildnings- och övningssystemet.Inriktningen har anpassats så attbästa möjliga balans uppnås i krigsorganisationen i fråga om personal, materiel och anläggningar m. m. och så atlhandlingsfriheten års försvarsbesluti möjligaste mån behålls. föreslår i programplanen förperioden /82-1985/86 atl verksamheten skall ha denna inriktning. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig lill deöverväganden som civilförsvarsstyrelsenredovisar i programplanen. Jag finner dock inte skäl alt ta mera detaljerad ställning till planeringen än vad som behövs för beslut om verksamhet, anslagsbelopp och bemyndiganden underanslagen för /82. Den årliga utbildnings- och övningsverksamhelenbör ha som mål ca istället för de ca 290000 som angavs i försvarsbeslutet. En utbildnings- ochövningsverksamhet av denna omfattning motsvarar i stort sett vad den nuvarandeutbildningsorganisationen kan genomföra. Självskyddsutbildning av allmänheten ipersonligt skydd, sjukvård och brandförsvarbör genomföras i ungefär samma omfattning som under senare budgetår. Sammanlagt 3 milj. personer har underårens lopp genomgått självskyddsutbildning.Jag anser atl del är betydelsefullt att denna verksamhet kan fortgå. I fråga om materielbehoven för civilförsvaretråder f. n. en viss osäkerhet. har fått iuppdrag att se över materielläget för atlfå en säkrare grund för bedömning av anskaffningsbehoven. Osäkerhetengäller bl.a. i vilken utsträckning äldre materiel behöver ersättas med ny. En tillkommande faktor vid bedömningen ärockså i vad mån en ökad samordning mellan civilförsvaret och kommunernainverkar på behovet alt anskaffa nycivilförsvarsmateriel. I avvaktan på atl dessa förhållanden blir belysta,vilkel ingår försvarskommitlés uppdrag, bör det ekonomiska utrymmesom nu finns för atl förbättra civilförsvarets malerielläge främsl utnyttjas för anskaffning av sådanmateriel som under alla förhållanden bedöms vara angelägen. Exempel på sådan anskaffning är utrustning föralarmering av allmänheten,sambandsulrustning för ledningen i krig av den förebyggande och undsättande verksamheten samt skyddsutrustning till allmänheten. Åtgärder för att imöjligaste mån påskynda anskaffningen av skydd för barn Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 213 motsvarandeskyddsmasker för vuxna har vidtagits redan under /81. Jagräknar med all etl ökat utrymme för sådan anskaffning skall finnas /82. Jag vill erinra om alt utredningar pågår om en ökadsamordning mellan civilförsvaret och kommunerna samt i fråga om inriktningen avbefolkningens skydd i krig och del fredstida skyddsrumsbyggandet. Dessautredningar kan komma att påverka civilförsvarsålgärdernas inriktning på någotlängre sikt. Det pågående utredningsarbetet bör dock kunna ge viss vägledningredan i fråga om skyddsrumsbyggandets omfallning under /82.Vissa förslag härom har lagts fram av skyddsrumsutredning.Beredningen av frågan om skyddsrumsbyggandel för /82 kan inteslutföras förrän . Jag räknar därför med all föreslå regeringenatl i en särskild proposition redovisa förslag till inriktning avskyddsrumsverksamheten. Jagvill i detta sammanhang anmäla alt i sin programplanhar redovisat vissa ändrade grunder för planläggning och för genomförandel avutrymning under beredskapslillstånd och krig. De nya riktlinjernaöverensstämmer med försvarsbeslut och syftar till att begränsaomfattningen av utrymningsålgärder. Jag har inte något all erinra mot degrunder för planläggning av utrymning som civilförsvarsslyrelsen har redovisatoch mot att förberedelser för omläggningen påbörjas. Frågan har emellertidsamband med de andra möjligheter som finns alt skydda befolkningen i krig. 1978års försvarskommillé och skyddsrums-utredning överväger f. n. dessafrågor. Jag utgår därför från all åtgärder som rör befolkningens skydd i krig kanbehandlas mera fullständigt i ett senare sammanhang på grundval av de förslagsom dessa utredningar lägger fram. 1979/80:100 bil. 7, FöU 1979/80:13,rskr 1979/80:316) har vid 1979/beslutat om utgiftsram förcivilförsvar utom skyddsrum för /81 och om återbetalning tillutgiftsramen av den ramreducering som vidtogs för detla budgetår. Mot dennabakgrund förordar jag för /82 en utgiftsram för civilförsvarutom skyddsrum som svarar mot försvarsbeslut. Jag återkommer i delföljande (s. 215) till min ramberäkning. programplan utgår i fräga ominriktning och femårig planeringsram för civilförsvar utom skyddsrum från 1977års försvarsbeslut. Min beräkning av en planeringsram för civilförsvar ulomskyddsrum som svarar mot försvarsbeslut framgår av följande tabell(prisläge ; milj.kr. 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 Summa Basbelopp - 273 273 273 273 1092 Utgiftsram 283 - - - - 283 Planeringsram 283 273 273 273 273 1375 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 214 Det finns emellertid inle anledning att nu föreslåriksdagen en planeringsram för civilförsvar utom skyddsrum för perioden1981/82-1985/86. Det bör ankomma påregering<;n att besluta om vilken planeringsram som skall ligga lill grund förcivilförsvarsslyrelsens planering för nästa försvarsbeslutsperiod. Jag räknar med altförsvarskommittén skall lämna underlag för dettaregeringsbeslut. I avvaktan på beslutet bör den redovisade planeringsramen ligga till grund för planeringen. Som jag harnämnt kommer jag atl föreslå regeringen atl i en särskild proposition lämna förslag om utgiftsram och beställningsbemyndigandeför skyddsrum för /82. För atl främjastabiliteten i planeringen bör - på samma sätt som jag tidigare (s. 34) har redovisat för det militära försvaret - medel kunnaföras över mellan budgetåren. Jaghemställer att regeringen föreslår atl godkännade riktlinjer för civilförsvarets fortsatta utveckling som jag har angett i detföregående. Prop.1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 215 5.4Ramberäkningar för /82 m. m. Civilförsvarsslyrelsen beräknar utgiftsramarna förcivilförsvaret fill . Basbelopp (prisläge ) 241 336000 Återtagning av medel som hölls inne under /78 + 2 225 000 Utgiftsram (prisläge ) 275078000 Basbelopp (prisläge ) .55655000 Prisomräkning + 7 202000 Basbelopp (prisläge ) 62 857 000 Betalningsmedelsanpassning +138 843 000 Utgiftsram (prisläge ) 201700000 Med utgångspunkt i basbeloppet för nuvarandeplaneringsram (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 278-279, FöU 1979/80:13, rskr1979/80:316) beräknar jag utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsrum /82 till . Till detlakommer beräknad kompensation för pris- och löneökningar med 40 milj. kr. Som jag har nämnt fidigare (s. 213) kommer jag attföreslå regeringen att redovisa förslag till utgiftsram för skyddsrum i ensärskild proposition. Jag beräknar därför nu preliminärt ramen till 200milj.kr. Till delta kommer beräknad kompensation för pris- och löneökningar med28 milj. kr. Beräkningarna av utgiftsramen och priskompensationenför civilförsvar utom skyddsrum framgår av följande sammanställning. 1980/81:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet Basbelopp (prisläge ) Basbelopp (prisläge ) Återtagning av medel som hölls inne under /78 Återtagning av ramreduceringen Utgiftsram (prisläge ) Beräknad priskompensalion februari1980-medelprisläget1981/82 + 7905000 +10415000 282980000 I likhet med utgiftsramen för det militära försvaretbör utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum tillfälligt ökas med entredjedel av det belopp som hölls inne under /78 beräknad iprisläget . Enligt beslut vid 1979/(prop. 1979/80:100 bil. 7, FöU 1979/80:13, rskr 1979/80:316) skall dentillfälliga ramreduceringen för /81 med prisomräknatbelopp. Utgiftsramen för /82 bör således ökas med . Liksom för del militära försvaret bör som jag lidigarehar anfört medel för sysselsättningsstimulerande åtgärder under tolftehuvudtiteln ställas till förfogande för att betala byggnadsarbeten, materielm.m. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetförutsätter jag atl sådana medel får disponeras utöver utgiftsramarna till ettbelopp av 5 milj. kr. För /81 har vid 1979/80 årsriksmöte (prop. 1979/80:100 bil. 7 s. 333, FöU 1979/80:23, rskr 1979/80:327)bemyndigat regeringen att justera utgiftsramarna för civilförsvaret med hänsyntill prisutvecklingen enligt nettoprisindex. Jag förordar att regeringen begäretl motsvarande bemyndigande för /82. Genom nyssnämnda beslut har vidare bemyndigatregeringen atl justera utgiftsramarna för civilförsvaret för /81på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramarna för budgetåret1979/80. Jag förordar att regeringen begär bemyndigande för båda utgiftsramarnaför /82 enligt samma principer. Som jag har anfört tidigare (s.34 och 214) bör dock betalningsmedel som svarar mot av den tillgenomförandeprisläget omräknade utgiftsramen för /81 få förasöver från /81 till /82. Förinnevarande budgetår har genom nämnda beslut vid 1979/ 1980/81:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 217 80års även bemyndigat regeringen att av konjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramarna förcivilförsvaret. Ett sådanl överskridanderegleras genom motsvarande justering av utgiftsramarna för etl eller fleraefterföljande budgetår. Ett motsvarande bemyndigande för regeringen behövs förbåda utgiftsramarna för /82 och bör därför begäras. I samband med ramberäkningen för det militäraförsvaret (s. 53) anförde jag attriksdagen för /81 vid 1979/(prop. 1979/80:100 bil. 7, FöU 1979/80:13, rskr1979/80:316) bemyndigat regeringenatt överskrida utgiftsramen för det militära försvaret saml lämnade beställningsbemyndigandenom beredskapsbudgeten för totalförsvaret sättsi kraft, dvs. vid krigsfara eller krig. Ett bemyndigande av samma innebörd gavsockså för civilförsvaret. Ett motsvarande bemyndigande behövs för /82. Jag förordar därföratt regeringen begär bemyndigande alt överskridautgiftsramarna för civilförsvar samt lämnadebeställningsbemyndiganden, om det behövs av beredskapsskäl. Beredningen av anslaget G 3. Civilförsvar: Skyddsrumhar som tidigare (s. 213) nämntsinte kunnat slutföras. Därför bör detta anslag t. v. föras upp medberäknat belopp. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. /82 fastställa utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum till . ochutgiftsramen för skyddsrum lillpreliminärt , båda i prisläget , 2. bemyndiga regeringen attjustera utgiftsramarna för civilförsvaretför /82 med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex,