prop · G403149 · 1980-12-31 00:00:00 — Detta synsätt ärför övrigt detsamma som tillämpas för statisfiska centralbyrånsuppdragsverksamhet. Kostnaderna för vad jag tidigare kallat basunderlaget förde allmänna tjänsterna, nämligen observa-fions-, telekommunikations- ochdatalagringsverksamheten bör inte fördelas på uppdragsverksamheten. bör,enligt min mening, ges möjlighet fill en viss frihet i prissättningen varvidäven de marknadsmässiga aspekterna bör kunna beaktas. Målet bör vara att uppnåekonomisk balans i uppdragsverksamheten med tilllämpning av de principer föravgiftssättningen som jag har förordat. Som jag tidigare framhållit är detdärvid angeläget med en effektivt bedriven marknadsföring av produkter. Ivilken takt det nuvarande underskottet i uppdragsverksamheten skall eliminerasfår prövas i samband med den årliga budgetbehandlingen. Till underlag för dennaprövning bör ligga en av utarbetad plan för hur balans skall kunna uppnås.Taxorna bör fastställas av efter samråd med RRV. Närdet gäller flygvädertjänsten vill jag erinra om dåvarande chefens för kommunikafionsdepartementetuttalande i prop. 1977/78:5 om flygvädertjänstens system och organisafion m.m.att en samverkan mellan berörda myndigheter borde grundas på överenskommelserdem emellan. Samarbetet mellan luftfartsverket och borde ge ut tryck förett kund-leverantörförhållande. Vidare framhölls att i överenskommelsen bordeäven principerna för kostnadsfördelningen behandlas. Enligt vad jag harerfarit kommer med all sannoHkhet avtal att träffas . Någotskäl till samråd med RRV i det sammanhanget kan jag inte finna. Prop.1980/81:149 20 SMHLsnuvarande organisation, som jag kortfattat redogjort för i inledningen, byggeri princip på en organisatorisk indelning av verksamheten efter sak- ellerfackområden. För den meteorologiska verksamheten finns sålunda två byråer, enför vädertjänst och en för klimattjänst, medan de hydrologiska ochoceanografiska verksamheterna är sammanförda till en byrå. I praktikenförekommer dock att fackbyråerna har uppgifter som avser även andra än det egnafackområdet. Klimatbyrån har t.ex. uppgifter rörande observationsverksamhetenoch instrumenttjänsten. Ett annat exempel är dataverksamheten vid väderbyrån.Vid sidan av fackbyråerna finns två funktionella enheter, den.ena för forskningoch undervisning (FUA) och den andra för vissa administrativa funktioner.Fackbyråerna replierar på dessa enheter som byråerna själva handharvissa sådana funktioner. Utredningenframhåller att om förändringar av organisafionen skall genomföras bör endastsådana övervägas som klart kan påräknas ge positiva effekter på institutetssätt att fungera och som kan genomföras inom rimlig tid. Utredningen har valtatt i huvudsak behandla FoU-verksamheten, facktjänsterna samt de tekniska och administrafivafunktionerna. FoU-arbetetbedrivs, som jag tidigare angett, vid såväl FUA som vid de tre fackbyråerna.Inom fackbyråerna är verksamheten spridd på flera enhetervarvid arbetet utförs anfingen på deltid eller som en deluppgift vid sidan avandra uppgifter. EnUgt utredningen har den nuvarande spridningen av FoU-verksamheteninneburit vissa problem. Bl.a. har det medfört bristande kontinuitet iverksamheten och svårigheter att styra och följa upp arbetet. finns det också problem när det gäller att upprätthålla ettkontinuerligt ömsesidigt erfarenhetsutbyte mellan FUA och fackbyråerna. Motdenna bakgrund föreslår utredningen en förändrad FoU-organisa-fion. Utredningenkonstaterar att FoU-verksamheten avser komplicerade och delvis artskildakunskapsområden. De FoU-insatser som behövs för metod-och produktutveckling talar för att arbetet bör ske i nära anslutning tillresp. Utredningen föreslår därför att nuvarande FUA upphör och att befinthgaFoU-resurser överförs till resp. fackenhet. Behovet av samordning av FoU-frågornaföreslås fillgodoses bl.a. genom att särskilda projektgrupper bildas vid behov.Meteorologiska och har berört FoU-organisafionen. Rådet fiilstyrkerförslaget men vill understryka vikten av att FoU-resurserna klart avgränsasfrån övrig verksamhet. Även jag fiilstyrker utredningens förslag och villsärskilt framhålla att FoU-resurserna bör hållas samman organisatoriskt inomresp. fackenhet för att möjliggöra ett effekfivt resursutnyttjande. har med vissa undantag den nuvarande organisationen av facktjänstenfungerat i stort sett tillfredsställande. En del problem anges ha varitförknippade med utnyttjandet av vissa tekniska funkfioner 1980/81:149 21 samt med den bristande samordningen av FoU-verksamheten.Med hänsyn bl.a. härtill föreslår utredningen att huvuddelen av institutetstekniska funktioner överförs till en separat teknisk enhet. Jag återkommer idet följande till bildandet av denna enhet. I övrigt har utredningen valt att isitt förslag till ny organisation för facktjänsten bygga vidare på nuvarandeorganisationsstruktur. Med hänsyn fill utbildningskompetens, gemensamtprimärdatamaterial m.m. bör enligt utredningen nuvarande vädertjänst ochklimattjänst sammanföras till en meteorologisk enhet. När det gäller den vattenrelateradeverksamheten är utredningens bedömning att de hydrologiska och oceanografiskaverksamheterna är artskilda. Utredningen föreslår därför att de organisatorisktskiljs åt och att en oceanografisk enhet för kust-och havsvattenfrågor bildas.Till den senare enheten föreslås också föras den verksamhet med israpporter ochisprognoser som f. n. bedrivs inom väderbyrån. Som jag nämnde föreslår utredningen att en separatenhet för vissa tekniska funktioner bildas. Till denna enhet föreslås dels ADB-och telekommunikafionsverksamheten föras, dels huvuddelen av den övrigatekniska verksamheten. Enligt utredningen kan därigenom en bättre samordning avde tekniska funktionerna åstadkommas och ett effektivare resursutnyttjande.Vidare föreslås de administrativa funktionerna, liksom , handhas av en förinstitutet gemensam administrativ enhet. Organisationsförslaget har berörts av någraremissinstanser. De synpunkter som har framförts avser huvudsakligenarbetsuppgifternas fördelning mellan de olika enheterna och indelningen iunderenheter. För egen del instämmer jag i utredningens förslag fill indelningav verksamheten i huvudenheter utom när det gäller organisationen av den vattenrelateradeverksamheten. Jag är f.n. inte beredd att förorda att denna verksamhet, somidag bedrivs inom en enhet, delas upp på två fristående enheter. Utredningenhar enligt min mening inte anfört tillräckligt starka skäl för att en sådanförändring nu genomförs. Som jag framhållit tidigare bör kostnadskrävandeförändringar av organisationen undvikas för att därigenom skapa större utrymmeför förbättringar av den vattenrelaterade tjänsten. Möjligheterna attåstadkomma sådana förbättringar inom ramen för en sammanhållen vattenenhet,inkl. isverksamheten vid nuvarande väderbyrån, bör därför prövas i första hand.Frågan om uppdelning på två enheter får prövas erfarenhet ochmed hänsyn till resultaten av havsresursdelegationens arbete i syfte atteffektivisera svensk havsforskning. Därvid får frågan om den oceanografiskaverksamhetens omfattning och organisatoriska ställning närmare övervägas.Sammanfattningsvis föreslår jag att organiseras på fyra enheter, nämligenen enhet för meteorologi, en för vattenrelaterad verksamhet, en för tekniskafunktioner och en för administrativa funktioner. Det bör ankomma på regeringen- eller efter regeringens bemyndigande - att besluta om arbetsuppgifternasnärmare fördelning mellan enheterna. Häri ligger att institutet inom ramen förde övergripande 1** 1980/81. organisatoriskariktlinjer som jag har förordat, bör ha frihet att vidta effektivitetshöjandeförändringar. Den nya organisationen bör införas med början . Utredningenhar också sett över ledningsfunktionen vid .. Enligt utredningen bör enstyrelse med lekmannainslag inrättas och det meteorologiska och hydrologiskarådet därvid avskaffas. skulle, anser utredningen, bl.a. erbjudavidgade möjligheter att på myndighetsnivå göra övergripande bedömningar ochavvägningar rörande institutets verksamhet och dess vidare utveckling medbeaktande av mer allmänna samhällssynpunkter. Ett ökat kunnande i frågor somrör uppdragsverksamheten skulle också kunna filiföras genom en styrelse.Även andra skäl talar enligt utredningen för att en styrelse inrättas.Utredningen föreslår att styrelsen utöver generaldirektören skall bestå av femledamöter samt företrädare för personalen. SMHImotsätter sig inte att en styrelse införs men ifrågasätter om det med tanke påde ökade kostnaderna innebär en ökad effektivitet. Några remissinstanser anseratt representanter för de myndigheter som samverkar med borde ingå istyrelsen. Jagdelar utredningens uppfattning att SMHLs ledningsorganisafion bör förstärkasgenom en styrelse med lekmannainslag. Detta är särskilt betydelsefullt medhänsyn till den framtida inriktning av de olika verksamhetsgrenarna som jag harredovisat i det föregående. Insfitutets ledning kommer att i ökad omfattningbehöva syssla med frågor som rör prioriteringar mellan olika verksamheter. Enstyrelse bör därvid kunna bidra fill att frågorna får en från samhällssynpunktallsidig belysning. Det bör ankomma på regeringen att besluta om styrelsensuppgifter och sammansättning samt att utse dess ledamöter. Det meteorologiskaoch bör avskaffas i samband med att styrelsen inrättas. Dennya organisationen framgår av följande diagram. Prop.1980/81:149 23 Utredningen föreslår att SMHLs nuvarandeanslagskonstruktion ersätts med den s.k. uppdragsmodellen. Uppdragsmodelleninnebär att intäkter och kostnader i hela verksamheten redovisas under ettförslagsanslag som anvisas med ett formellt belopp på . och kombinerasmed en rörlig kredit. Utredningen föreslår att får fyra anslag, nämligenett 1000-kronorsanslag, ett reservationsanslag för myndighetsuppgifter, ett förslagsanslagför bidrag till visst internationellt samarbete samt ett reservationsanslagför anskaffning av viss slags utrustning. Någraremissinstanser berör frågan om anslaget för myndighetsuppgifter bör vara ettreservationsanslag eller förslagsanslag. RRV förordar det förra ochstatskontoret det . För egen del anser jag att anslaget bör vara ettreservationsanslag. En sådan anslagskonstruktion ger möjligheter för attpå ett optimalt sätt anpassa verksamheten efter efterfrågan inomuppdragsverksamheten. Jag anser att också kostnaderna för det internationellasamarbetet bör hänföras fill myndighetsanslaget och att något särskilt anslagför detta ändamål inte erfordras. Jag förordar att det nya 1 000-kronorsanslagetbenämns och att de två reservafionsanslagenbenämns Bidrag till resp. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning. I syfte att bl.a.underlätta de förändringar av vädertjänsten som jag tidigare behandlat bör SMHIges möjligheter till en större flexibilitet när det gäller användningen avtilldelade medel. En överföring av medel mellan anslagen bör således varamöjlig under löpande budgetår. Jag förordar också att får disponera enrörlig kredit i . Det nya anslagssystemet bör /83. Som följd härav bör institutet disponera åretsanslagsframställning enligt dessa rikthnjer. får därigenom tillräcklig fidför övergången fill uppdragsmodellen. /82 beräknar jag medel enligt nuvarande anslagskonstruktion ochmed samma belopp som jag har angett i budgetproposifio- Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna de av mig förordade riktlinjerna för Sverigesmeteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisafion. 1980/81:149 24 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposifionföreslå att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1980/81:149 25 Uppdraget m.m. (avsnitt 2). Utredningen har haft attutifrån en bedömning av bl.a. den framfida efterfrågan på SMHLs tjänster prövaverksamhetens inriktning och omfattning. Mot bakgrund härav har utredningenhaft att dels bedöma de resurser institutet behöver, dels överväga den framtidaorganisationen. Vidare har utredningen haft att ufifrån en inventering avsamverkansmöjligheter mellan och övriga myndigheter föreslå en lämpligarbetsfördelning. I inventeringen har även ingått att finna en gränsdragningmot universitet och högskolor vad gäller forskning, utveckling och undervisninginom SMHLs område. (Dir. 1977:19) I tilläggsdirektiv (Dir. 1977:99) sägs attfrågan om utökad avgiftsfinansiering vid bör behandlas av utredningen. I filläggsdirektiv1979-01-25 (Dir. 1979:3) har utredningen fått i uppgift att närmare undersökafrågan om en omlokalisering av universitetsinsfitufioner i meteorologi och hydrologitill . Nuvarande verksamhet och organisation (avsnitt 3). Enligtinstruktionen har fill uppgift att inhämta tillförlitlig kännedom omSveriges meteorologi och hydrologi samt att delta i det internafionellasamarbetet på dessa områden. Institutet skall göra meteorologiska och hydrologiskaobservafioner och mätningar inom landet, oceanografiska mätningar vid Sveriges kustersamt bearbeta och bevara insamlat material. Institutet skall göraarbetsresultaten tillgängliga genom bl.a. väderrapporter, periodiskapublikationer, avhandlingar och uppsatser. utför undersökningar ochutredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda. Insfitutet bedriver ocksåforskning och utbildning inom sina kompetensområden. Verksamheten vid insfitutetär under en generaldirektör centralt organiserad på tre byråer, väderbyrån, klimätbyrånoch hydrologiska byrån, en kansliavdelning samt en forsknings- ochundervisningsavdelning. Institutet har dessutom en lokal organisation beståendeav organ för flygvädertjänsten vid de större civila flygplatserna samtobservations- och mätstationer av olika slag. Vid institutet är anställda ca950 personer varav ca 480 centralt. SMHLsverksamhet drar f. n. en total kostnad på ca 117 milj. kr. Härav avser ca 27milj. uppdrag till luftfarten och ca 20 milj. kr. - allmänna väderrapporterför land- och sjödistrikt i radio, TV och press inklusive varningar för storm,halka, snöhinder, brandrisk och åska (allmän vädertjänst), - särskiltiordningställda väderprognoser, varningar och uppgifter om aktuellaförhållanden för olika uppdragsgivare (särskild vädertjänst). Väderprognosernagrundas på väderobservationer från norra halvklotet. Prop.1980/81:149 26 Desvenska observafionerna görs vid ca 190 observafionsstationer på marken. På 6platser görs aerologiska observafioner /dygn med radiosonder som försupp i luften medelst ballonger. har moln- ochistäckesbilder från vädersatelliter tagits emot i . Även radarteknikanvänds för att fånga in data om vädret. Det utländska primärmaterial somanvänds i består främst av observationer från 1 500-2 000 stationervar tredje fimme och aerologiska mätningar från 400-500 stationer minst tvågånger . Framställningenav väderprognoser är baserad på omfattande bearbetningar avobservationsmaterialet i SMHLs centraldator. Resultaten, i kart-, diagram- ochtabellform, används i meteorologernas fortsatta arbete med att ta fram ochformulera väderprognoser och varningar för olika ändamål. - allmännauppgifter om dels olika väderelement som observerats i , bl.a. vind, temperatur, nederbörd och solstrålning, dels på dessa observationer och mätningar grundade sammanställningar av medelvär den, extremvärden m.m. som redovisas i vissa publikationer (allmän klimatologisk tjänst), - specielltiordningställda uppgifter och stafistiska bearbetningar samt utredningar för oHka uppdragsgivare (särskild klimatologisk tjänst). Underlaget för klimatinformationen består delvis av samma observatio ner, som används inom. Härtill kommer observationer från ca 700 särskilda klimatstationer. Solstrålningen mäts och registreras vid 12 stationer och solskenstiden vid 26. - uppgifterom vattenstånd, vattenföring,vattenkvalitet och isförhållandena i sjöar och vattendrag som redovisas bl. a.i publikafioner (allmän hydrologisk tjänst), - speciella utredningar och undersökningar påuppdragsbasis avseende bl. a. vattenresursfrågor, vattenvård och hydrotekniskaberäkningar samt utarbetande av flödes- och översvämningsprognoser (särskild hydrologisktjänst). Baseni den hydrologiska verksamheten utgörs av regelbundna observafioner av vatten-och isförhållandena i sjöar och vattendrag samt särskilda studier.Observationsmaterialet bearbetas i dator för beräkning av dygns-, månads- och årsvärdenm.m. Oceanografisk/maritiminformation omfattar - uppgifter om is-, ytvattentemperatur- ochvattenståndsförhållanden i svenska farvatten samt prognoser om isutvecklingen. - speciella utredningar och undersökningar i frågorrörande kustvatten och de större sjöarna som recipienter för kyl- och avloppsvattenoch innefattar bl.a. bas- och kontrollmätningar i samband medtillståndsprövning. Till grund för verksamheten ligger observationer ochmätningar från de störresjöarna samt från kustvatten och hav. 1980/81:149 27 Vädertjänst (avsnitt 4). Som underlag för utredningensbedömningar av avnämarnas behov och önskemål beträffande väderinformationligger dels AVHLs betänkande och remissyttrandena däröver, dels två genom SMHI-utredningenvidtagna undersökningar. Den ena har genomförts som en enkät vid ca 250myndigheter, företag och organisationer. Den andra har på uppdrag utförts avSveriges Radios Publik- och Programforskningsavdelning och gällt allmänhetenstittande och lyssnande på väderrapporter i TV och radio, m.m. Flertalettillfrågade anser att sakinnehållet i den allmänna väderinformationen i stortsett motsvarar behoven. Av undersökningarna framgår dock vissa önskemål omförändringar. Bl.a. finns intresse för väderprognoser för mindre områden medinriktning på i första hand de närmaste . Man har också förklaratatt man önskar prognoser och delgivning som i större utsträckning inriktas påförhållanden av särskild vikt för olika avnämargrupper. Större precision itids- och händelseangivelser samt sannolikhetsbedömningar av väderfenomen ärandra önskemål. Överväganden och förslag. Med allmän verksamhel ellerallmän tjänst avser utredningen sådan verksamhet som finansieras över SMHLsanslag på statsbudgeten. All verksamhet som finansieras på annat sätt benämnerutredningen uppdragsverksamhet. Utredningen anser att visst utbud avväderinformation skall ses som allmän tjänst. Statsmakternas styrning av dennaverksamhet bör ske dels genom uttalade mål - redovisade i bl. a. institutetsinstruktion - dels genom den årliga prövningen av resurser för verksamheten.Verksamhetens omfattning i detalj bör vara SMHL.s sak att bestämma. Vad gäller det allmänna utbudets omfattning börstatsmakterna enligt utredningens uppfattning vara återhållsamma i sinmålsättning med hänsyn till svårigheterna att bedöma hur väl det allmännatjänsteutbudet stämmer med avnämarnas behov. Den efterfrågan påväderinformation som därutöver kan komma att finnas får tillgodoses genom SMHLsuppdragsverksamhet. Vad gäller utbudet av allmän väderinformation harutredningen genom två särskilda studier undersökt system, kostnader ochorganisation för att kunna tillgodose anförda önskemål. I den ena studien harundersökts om förändringar kan genomföras på kort sikt och med nuvarandeteknik. I den andra har intresset fokuserats på möjligheterna att förändravädertjänsten på -- och med ianspråktagande av nyavetenskapliga rön och ny teknik. Den förra studien har avsett en viss decentralisering avvädertjänsten till 6 alternativt 7 regionala väderkontor, samordnade medbefintliga civila eller militära väderenheter. En dylik decentralisering börenligt utredningens uppfattning ge vissa förbättringar av väderinformationen.Emellertid medför decentraliseringen inte oväsentliga kostnadsökningar. Medhänsyn till bl. a. dessa kostnadsökningar har utredningen inte föreslagit attdecentraliseringen i fråga genomförs. Prop.1980/81:149 28 I den senare studien har skisserats ett vädertjänstsystem (PROMIS-90),som också innebär en viss decentralisering. Ett genomförande kräver tillgång fillteknik och utrustning som institutet f.n. inte har. Uppbyggnaden av systemet beräknasta efter beslut. En grov kostnadskalkyl som utredningen gjort ger i siginte underlag för ett positivt ställningstagande fill PROMIS-90 från ekonomisksynpunkt. Vissa andra av utredningen berörda förhållanden av ekonomisk naturkan dock ge en mer gynnsam bild. Därfill kommer att PROMIS-90 skulle innebäragoda möjligheter att fillgodose bl.a. de önskemål om utförligare lokal informafion,kortfidsprognoser, ökad precision och säkerhet i prognoserna som framförts iolika sammanhang och således medföra en effektivitetshöjning. åsikt bör därför en utveckling av det svenska vädertjänstsystemetdrivas i huvudsak i den riktning som anges i studien. För detta arbeteförutsätter utredningen att vissa villkor vad gäller finansiering, planeringoch organisation uppfylls. Mot bakgrund av den förordade framtida utvecklingen av vädertjänstsystemetföreslår utredningen endast vissa mindre förändringar av det nuvarande utbudetav allmän väderinformation. Sålunda föreslås att långtidsprognoser omfattandeperioder skall lämnas såväl till radio, TV samt press. Dessaprognoser ersätter de nuvarande 5-dygnsprog-noserna. Utredningen föreslårvidare att de allmänna varningar för trafiksvårigheter som bekostas av vägverketi fortsättningen görs som allmän verksamhet. Vad gällerfrågan om utformningen av det prognosmaterial som fillställs massmedia anserutredningen att detta bör utgöras av ett grundmaterial som är tillrättalagt förresp. Den journalistiska behandlingen av detta material liksom själva delgivningenbör däremot vara en uppgift för radio-och TV-bolagen. Liksom hitfills börbolagen efter överenskommelse kunna anlita SMHI-personal för delgivningen.Utredningens förslag i denna del innebär en utsträckning av den allmännaverksamheten visavi TV och en minskning visavi radion. För pressens del innebärutredningens synsätt ingen förändring i det material som distribueras. Klimattjänst (avsnitt 5). Som underlag för utredningensbedömningar ligger dels AVHLs betänkande och remissyttrandena häröver, delsutredningens enkät vid ca 250 myndigheter, företag och organisationer. I AVHLs överväganden och förslag anfördes att den löpande presenta-fionenav klimatdata bedömdes vara tillfredsställande. Arbetsgruppen fann inga skälatt föreslå några större förändringar. Av enkät vågar man dra den slutsatsenatt behoven av klimatologisk information nu förefaller större än de gjorde vid AVHLsundersökning. Övervägandenoch förslag.I fråga om verksamhetens inriktning och omfattning föreslårutredningen att utarbetandet av publikationer motsvarande årsöversikterna"Meteorologiska iakttagelser i " och "Measurement ofSolar Radiation in " samt månadspublikationen 1980/81:149 29 "Månadsöversikt över väderlek ochvattentillgång" liksom hänförs till den allmänna verksamheten.Utredningen föreslår också att delgivning av enstaka, allmänna klimatuppgiftertill myndigheter och enskilda bör hänföras fill allmän verksamhet. Den allmänna klimattjänsten i övrigt bör omfatta vissremissverksamhet, visst internationellt arbete samt undersökningar ochutredningar av riksintresse för vilka någon annan statlig myndighet inte äreller bör vara huvudman närmast under regeringen. Hydrologisk och oceanografisk/maritim tjänst (avsnitt 6).Som underlag för utredningens bedömningar ligger dels AVHLs betänkande ochremissyttrandena däröver, dels enkät vid myndigheter,företag och organisationer. AVHLs undersökning visade att behovet av uppgifterangående förhållanden i sjöar och vattendrag var mest markant i fråga omvattenstånd och vattenföring. Önskemål om prognoser beträffande flöden ochtorka samt sporadiska uppgifter i fråga om tidpunkter för isläggning,islossning samt uppgifter om istjocklek framfördes bl.a. från kommunalatekniska verk, vattendomstolar, regleringsföretag m. fl.