prop · G403170 · 1980-12-31 00:00:00 — Behovet av röslmottagning på postkontoren i denkommun som valet gäller kan naturiigtvis sällan eller aldrig vara ringa. Delsom jag har sagt nu bör komma till uttryck i lagtexten så atl särskilda skälalltid krävs för att RSV skall få inskränka antalet röstmottagande postkontorvid ett val. Vid riksdagsval och sådana lanslings-, kommunfullmäktig-eller kyrkofullmäktigval som omfattar hela landet bör minimikravet på ellpoströstningsställe i varje kommun behållas. Mitt förslag förutsäller ändringar i 10 kap. 2 § ValL och30 § KfvL. Den andra ändringen i poströslningsreglerna som jag villföreslå gäller poslens valsedelsservice. I avsnitt 2.6 har jag föreslagil enövergång till standardiserade valsedlar vid kyrkovalen. I konsekvens med detförslaget föreslår jag nu dessutom att posten skall tillhandahålla väljarnablanketter lill valsedlar. Mitt förslag, som står i överensstämmelse medvallagskommitténs och remissinstansernas uppfattning, kräver en ändring i 13 §KfvL. I likhet med kommittén avvisar jag däremot tanken på attposten skall tillhandahålla - eller låta partierna fillhandahålla -partimarkerade valsedlar på postkontoren vid kyrkovalen. Rätten atl lägga utvalsedlar på postkon-loren vid andra val kommer jag att behandla ispecialmotiveringen till den ändring i 10 kap. 5 a § ValL som jag föreslår. 1980/81:170 56 2.8 Rösträkning och mandatfördelning i kyrkofullmäktigvalen 2.8.1 preliminära räkning av poströster Vid kyrkofullmäktigval i hela landet är valdagen tredjesöndagen . Liksom vid övriga val räknas rösterna ikyrkofullmäktigvalen preliminärt i vallokalerna (41 § KfvL). Denna rösträkningomfallar dock inle poströsterna. Samtliga poströster i kyrkofullmäktigvalensänds nämligen direkl fill den länsstyrelse där den slutliga sammanräkningenskall ske, och rösterna räknas endast där. Sammanräkningen avslutas vanligenunder november. Andelen poströstande i kyrkofullmäktigvalen har vid de fyravalen under 1970-talel varit i sligande och uppgått till 5,3, 8,4, 14,0 resp.17,8 proceni. pekar på att det från kyrkligt håll harframförts att poströsterna bör räknas redan i vallokalen så att det preliminäravalresultatet blir säkrare. Genom att poströsterna har ökat i antal harförskjulningar i majoritetsförhållandena blivit alltmer vanliga. Dettaförsvårar nomineringar och andra förberedelser till val inom församlingar och andraorgan inför årsskiftet. Kommittén, som delar uppfattningen att elt meratillförlitligt preliminärt valresultat är önskvärt, föreslår att valnämndenonsdagen efter valdagen skall genomföra en preliminär räkning av samtligapoströster i kyrkofullmäktigvalen (jfr 13 kap. 9 § ValL). På detta sätl skulleman enligt kommittén få ett preliminärt valresultat som i de fiestafall skulle vara så säkert att det kunde tjäna som utgångspunkt förnomineringsarbele och andra förberedelser för val till kyrkliga organ. Kommitténs förslag i denna del tillstyrks av åtskilligaremissinstanser. Två remissinstanser - och Stockholmskommun - är dock kriliska och hävdar bl. a. alt förslaget leder till ökadekostnader för kommunerna. Jag har förståelse för önskemålet om ett meratillförlitligt preliminärt valresultat. För egen del anser jag, i likhel medflertalet remissinsianser, alt kommitténs förslag är ändamålsenligt ochförordar således atl det genomförs. Jag återkommer i avsnitt 2.8.3 till vilkakoslnader förslaget kan föra med sig. Kommittén har i anslutning fill förslagel atl valnämndenskall göra den preliminära räkningen av poströsterna även föreslagit vissa nyarutiner i sammanräkningsförfarandet. Förslaget innebär bl. a. alt valmaterialelefler den preliminära rösträkningen i vallokalerna skall skickas tillvalnämnden, som omgående skall vidarebefordra allt utom röstlängderna tilllänsstyrelsen. behöver ha tillgång till röstlängden för denpreliminära räkningen av poströsterna. Förslaget, som innebär en anpassningtill de rutiner som gäller i övriga val, har lämnats utan erinran avremissinstanserna. Jag förordar att det genomförs. Förslagen i detta avsnitt föranleder ändringar i 34, 35,39 och 413 §§ KfvL. Om den föreslagna ändringen av 39 § genomförs, kan 40 §upphävas. Prop.1980/81:170 57 Vidare föranleder förslagen atl 44-48 §S KfvL skallupphävas samt att två nya paragrafer, 42 a och 42 b §§, skall införas i KfvL. 2.8.2 Användning av datorer för mandatfördelning rn. Den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningen ikyrkofullmäktigval sker hos länsstyrelserna (43 § KfvL i föreslagen lydelse).Förfarandet är helt manuellt. Datorer används således inte som hjälpmedel. Inågra fall brukar sammanräkningen och mandatfördelningen vara klar redan ibörjan av november. I andra fall kan det dröja in innandet definitiva resultatet i kyrkofullmäktigvalet är klart. Länsslyrelsernaspersonalkostnader för den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningen vid1979 års kyrkofullmäkligval uppgick till 1,8-2 milj. kr. Frånkyrkligt håll finns det enligt kommittén ett utbrett missnöje över att även deldefinitiva resultatet i kyrkofullmäktigvalen dröjer så . Tidsutdräktenförsvårar nomineringarna för de politiska partierna både beträffande kommunalauppdrag och kyrkokommunala uppdrag eftersom de förtroendevalda ibland ärverksamma både i kommun och kyrka. Enligt kommittén skulle väsentliga vinsterkunna göras, både vad gäller tidsåtgång och personalkostnader, om datorerutnyttjades i förfarandet. Kommittén menar att kontroll av kandidaternasvalbarhet, mandal- och namnfördelning samt utskrifter av stommar till protokollskulle kunna ske med datorer. Kommittén föreslår därför att man vid nästa val, åtminstonei några län, försöksvis genomför den slutliga sammanräkningen ochmandatfördelningen i kyrkofullmäktigvalen med hjälp av datorer. Någraremissinsianser lillslyrker uttryckligen i huvudsak kommilléns förslag alt mananvänder ADB-teknik vid den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningen.Länsstyrelsen i anser emellertid atl man varken kan vinna tideller minska personalkostnaderna med hjälp av datorer. Att göramandatfördelningen inom ell parti med ADB-stöd synes varapraktiskt ogenomförbart, eftersom detta förutsätter en omfattande registreringi förväg i datorsystemet av valsedlarnas innehåll. Del ärnaturligtvis angelägel all den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningenkan göras så snabbt som möjligt i kyrkofullmäktigvalen. När det gäller andraval har man tagil lill vara den möjlighet att förenkla och påskynda denslutliga sammanräkningen som ADB-tekniken erbjuder (jfr prop. 1972:105 s. 107).Jag kan inle se annat än all ADB-tekniken bör prövas även i kyrkofullmäktigvalen.Det är naiurliglvis länkbart att en sammanräkning och mandatfördelningi vissa fall kan vara alt föredra. Jag delar därför kommitténs mening att mantills vidare försöksvis inom några län bör genomföra den slutliga sammanräkningenoch mandatfördelningen med hjälp av datorer. Delta kan ske utan någon ändring ilagen om kyrkofullmäktigval. Det får ankomma på RSV att meddela de föreskriftersom behövs. De kostnader som kan uppkomma redovisas i nästa avsnitt. 1980/81:170 58 2.8.3 Koslnader för reformen i denna del Kostnaderna för de ändringar som har föreslagits i avsnitt2.8.1 och 2.8.2 kan, som kommittén närmare har utvecklat, beräknas bliföljande. Poströsterna skall från postkontoren skickas till ettslörre antal adressater än tidigare, till valnämnder i stället förlänsstyrelser. Portokoslnaderna kommer därigenom enligl postverkets beräkningaratt öka med . För valnämndernas preliminära räkning avpoströsterna kan kostnaderna beräknas uppgå till . Dennakostnad bör emellertid till en del uppvägas av personalbesparingar hoslänsstyrelserna. Som framgår av remissammanställningen har dennakostnadsberäkning ifrågasatts av valnämndens kansli i . Enligtmin mening är det svårt alt göra några exakta beräkningar både av de kostnadersom uppkommer för kommunerna och de besparingar som kan göras hoslänsstyrelserna. De kostnadsökningar som kan uppkomma borde emellertid blimåttliga och bör kunna godtas med tanke på de fördelar som det snabbarepreliminära valresultatet medför. Vad sedan gäller den föreslagna användningen av datorerför mandatfördelning m.m. har RSV beräknal kostnaderna för program ochsystemarbete lill . Detla arbele kan utnyttjas i åtminstone tre val.Därtill kommer kostnader med ca . per val för datapersonal ochmaskindrift. kan det antas alt av länsstyrelsernasnuvarande kostnader på 1,8-2 milj. kr. för sammanräkning och mandatfördelning ikyrkofullmäktigvalen 0,5-1 milj. kr. kan sparas, om länsstyrelserna slipper densärskilda poströsthanleringen och om datorer kan utnyttjas förvalbarhetskoniroll, mandatfördelning saml utskrift av stommar lill protokolloch förordnanden. Ett par remissinsianser har invänt alt datorerna inle kanutnyttjas i den utsträckning som kommittén har utgått från (se avsnitt 2.8.2).Jag vill därför understryka atl avsikten med förslaget endasi är att få lillstånd en försöksverksamhet. Denna får utvisa hur stora rationaliseringsvinstersom kan göras. 2.9 Suppleanter i landsting, kommunfullmäkfige ochkyrkofullmäktige 2.9.1 Ersättare för avgångna suppleanter i landsting Så snart en suppleant för en fullmäktig i en kommun harinträtt som ordinarie fullmäktig eller av annat skäl har avgått som suppleantutser en ny suppleant. För landslingen gäller däremol att nysuppleant utses först när samtliga, tidigare utsedda suppleanter för en ledamothar avgått (14 kap. 23 § ValL). Etl parti har i princip lika många suppleantersom ledamöter i (14 kap. 18 § ValL). 1980/81:170 59 suppleanter skall dock utses. Vidare kan suppleanternavara fler an ledamöterna, om partiet har gått frain med flera listor i valel. Landstingsförbundethar i en skrivelse lill vallagskommittén begärt en översyn av14 kap. 23 § ValL. Förbundel menar all gällande bestämmelser kan föranledavissa praktiska olägenheler. Enligl förbundel kan, om några av suppleanternahar inträtt som ordinarie landstingsledamöter eller har avgått av någon annanorsak, antalet kvarvarande suppleanter vara för lilel för alt täcka behovet aversättare för de landstingsledamöter som är förhindrade att inställa sig tillelt landstingsmöte. framhåller att landstingskommunernasverksamhet har vidgats väsentligt under . Dennautveckling har lett till att landstingen numera måste sammanträda betydligtoftare än . När bestämmelsen om kompletleringsval av suppleant tillkom hölllandstingen som regel endast ett sammanträde , det s. k. lagtima mötet ioktober månad. Enligt 2 kap. 9 § KL gäller numera atl landsting bör hållasammanträde minst fyra gånger . I de flesta landstingskommunernasammanträder fyra-sex gånger . Med ett större antal sammanträdenökar enligt kommittén sannolikheten för atl någon eller några bland ledamöternaeller suppleanterna får förhinder. Har då någon av suppleanterna avgått, ärrisken slor, framför allt vad gäller mindre partier, atl platser i landstingetkan bli obesatta. Mot denna bakgrund föreslår kommittén att man inför sammasystem för atl ersätta avgångna suppleanter i landsfing som gällerbeträffande suppleanter för kommunfullmäktige. Kommitténs förslag har i princip tillstyrkts eller lämnatsulan erinran av remissinslanserna. Även om det saknas belägg för atl dengällande ordningen i någon omfattning har lett till atl platser i landsting harvarit obesatta, anser jag i likhet med kommittén att man bör förebygga attsådana situationer uppstår. Jag ansluter mig därför lill kommitténs förslag. Förslaget föranleder ändring i 14 kap. 23 § ValL. 2.9.2 Antalet suppleanter för kommunfullmäktige Enligt 2 kap. 2 § KL bestämmer kommunfullmäktige del antalsuppleanter som skall ligga till grund för tillämpningen av bestämmelserna i 14kap. 19 § ValL om utseende av suppleanter. Antalet skall enligt KL utgöra enviss andel, dock högst hälften, av det anlal platser som varje parti erhåller ikommunfullmäktige. Om etl brutet tal uppkommer vid denna beräkning, skall detavrundas lill närmasl högre hela tal. I 14 kap. 19 § ValL regleras förfarandet hur suppleanterför kommunfullmäktige skall utses. De utses genom etl successivisammanräkningsförfarande. För varje ledamot ett parti har erhållit görs ensammanräkning av de valsedlar som upptar ledamotens narrni och som bidragittill att han erhållit plats i namnordningen. Den som, om man bortser frånkandidater som genom valet har blivil utsedda lill ledamöler, får högstaröstetalet blir 1980/81:170 60 suppleant för den ledamot som sammanräkningen avser. Äranlalel suppleanter som har utsetts i denna första sammanräkningsomgång mindreän det antal kommunfullmäktige bestämt och har samma person utsetts för fyraeller flera ledamöter, görs en ny sammanräkning för var och en av dessaledamöter. Därvid skall bortses även från den eller de suppleanter som harutsetts vid den första sammanräkningsomgången. Så fortsätter förfarandet medsuccessiva sammanräkningar så länge antalet suppleanter är mindre än det antalkommunfullmäktige har bestämt och under förutsättning atl samma suppleant harutsetts för sex eller flera, åtta eller flera, tio eller flera osv. har bestäml att andelen suppleanterskall uppgå till platser i fullmäktige och ett parti harerhållit tre platser skall enligl 2 kap. 2 § KL två suppleanter utses. Har eltparti erhållit fem platser, blir motsvarande antal suppleanter tre osv. Harpartiet endast en listtyp, leder emellertid tillämpningen av 14 kap. 19 § ValLi dessa fall lill att endast en resp. två suppleanter utses.Sammanräkningsförfarandet resullerar alltså då i att ett parti som har fåttetl udda anlal platser får suppleanter till ett anlal motsvarande hälften avantalet platser avrundat till närmast lägre hela tal. Vid sammanräkningen kommunfullmäktigval utsåglänsslyrelserna suppleanter i enlighet med bestämmelserna i 14 kap. 19 § ValL.Detta ledde till alt besvär över valutgången i flertal fall anfördes hosvalprövningsnämnden. Nämnden lämnade emellertid besvären utan bifall. I tre riksdagsmotioner, 1979/80:222, 260 och 262, harfrågan om den bristande överensstämmelsen mellan kommunallagens och vallagensbestämmelser om anlalel suppleanter för kommunfullmäktige tagits upp. Vidbehandlingen av motionerna fann KU (1979/80:43) del angelägel att enharmonisering mellan kommunallagen och vallagen kommer lill stånd och föreslogalt frågan skulle utredas av vallagskommittén. Vallagskommitlén utgår från att kommunerna även ifortsättningen skall ha möjlighet att bestämma anlalel suppleanter förfullmäktige inom de ramar som f. n. gäller enligt 2 kap. 2 § KL. Om etl brutettal uppkommer vid beräkningen av antalet suppleanter, skall detta alltsåavrundas till närmast högre hela tal. Kommittén föreslår därför, för attundanröja den bristande överensstämmelsen mellan kommunallagen och vallagen,atl 14 kap. 19 § ValL ändras så, att en andra sammanräkningsomgång för utseendeav suppleanter för kommunfullmäktige inleds, om samma suppleant har utsetts förtre eller flera ledamöter, att en tredje sammanräkningsomgång inleds, om sammasuppleant har utsetts för fem eller flera ledamöter osv. Några remissinstanser har uttryckligen tillstyrktkommitténs förslag, medan övriga lämnat förslaget ulan erinran. RSV har dockpekat på att reglerna för atl utse suppleanter lill kommunfullmäktige kan fåtill följd alt samma person utses till suppleant inom flera partier. Verkelföreslår att 14 kap. 19 § kompletteras så att ylterligare suppleanter utses idetta fall. 1980/81:170 61 Jag har liksom remissinslanserna inget alt erinra motkommitténs förslag och förordar säledes alt det genomförs. Något praktisktbehov av alt komplettera 14 kap. 19 § på del sätt RSV föreslagit anser jag inteföreligger. Förslaget till ändring i 14 kap. 19 § VaiL kommer genomhänvisningen i 43 § KfvL i föreslagen lydelse att avse också suppleanter förkyrkofullmäktige i de fall fullmäkfige har beslutat atl sådana skall utses. 2.9.3 Grunden för beräkning av antalet suppleanter förkyrkofullmäktige Som jag närmare har redovisat i föregående avsnitt skallantalet suppleanter för kommunfullmäktige bestämmas med utgångspunkt i vadkommunfullmäktige beslulal enligl 2 kap. 2 § KL. 1 fullmäktiges beslut skallantalet suppleanter anges till en viss andel, högst hälften, av det antalplatser varje parti erhåller i kommunen. Molsvarande regler för beräkning avantalet suppleanter för kyrkofullrhäklige för församling och kyrklig samfällighetfinns i 8 § 4 mom. resp. 32 a § LFS. Grunderna för beräkning av antalet suppleanter förkommunfullmäktige ändrades i samband med den senaste kommunallagsreformen.Tidigare hade man utgått från det antal platser som partiel erhållit i varjevalkrets. grundas beräkningen på antalet platser i hela kommunen. Denna ändringtillkom på initiativ av KU och motiverades med atl tillvägagångssättet vidutseende av suppleanter för kommunfullmäktige ändrats (KU 1976/77:25 s. 51).Det nya suppleantsyslemet innebär bl. a. att en suppleant kan ta plats i mer änen valkrets. Någon s. k. dubbelvalsavveckling företas alltså inte i sådanafall. Vidare kan suppleant ersätta även ledamot som valts i annan valkrets änsuppleanten (se 2 kap. 11 § KL). Någon motsvarande ändring beträffande grunderna förberäkning av antalet suppleanter vidtogs emellertid inte i lagen omförsamlingsslyrelse. Anlalel suppleanter för kyrkofullmäktige skall alltsåfortfarande, enligl 8 § 4 mom. och 32 a § LFS, beräknas med utgångspunkt iantalet platser som varje parti har erhållit i valkretsen. Som framgår av avsnitt 2.2.3 finns det f. n. endasi treförsamlingar som är indelade i valkretsar. De kyrkliga samfälligheterna däremotär regelmässigt valkretsindelade. 1 en kommun och en församling är valbarheten inteinskränkt inom en valkrets. I fråga om kyrkliga samfälligheter får regeringenförordna att valbarheten skall vara inskränkt inom en församling eller en gruppav församlingar, motsvarande valkretsarna. I de 53 kyrkliga samfälligheter sombildats har regeringen för 17 av samfälligheternaförordnat all valbarheten skall vara inskränkt till valkrets (betänkandel s.196). RSV har i en skrivelse , som haröverlämnats till vallagskommitlén, framhållit att reglerna omtillvägagångssättet vid utseende av suppleanter for kyrkofullmäktige (48 §KfvL och 14 kap. 19 § ValL) 1980/81:170 62 inte kan användas på ett riktigt sätt tillsammans med 8 §4 mom. och 32 a § LFS. Verket menar alt reglerna i 48 § KfvL och 14 kap. 19 §ValL leder lill alt tillräckligt antal suppleanter inle kan uises förvalkretsindelad församling eller samfällighet. Enligt vallagskommitlén bör reglerna om suppleanter förkyrkofullmäktige såvill möjligi överensstämma med vad som gäller i fråga omsuppleanter för kommunfullmäktige. Kommittén - som utgår från att möjlighetenalt indela församlingar i valkretsar skall upphöra - föreslår därför attantalet suppleanter för fullmäktige i kyrklig samfällighet skall bestämmas medutgångspunkt i det antal platser som varje parti erhåller i helasamfälligheten. Kommittén menar dock atl en sådan ordning inte är länkbar i desamfälligheter där valbarheten är inskränkt inom en valkrets. Remissinstanserna har inte haft någol att erinra motkommitténs förslag. Jag anser att det bör genomföras. Förslaget föranleder ändring i 32 a § LFS. 2.10.1 Frågor som har tagits upp av vallagskommittén Som jag har nämnt i avsnill 2.1 har vallagskommitlénbehandlat åtskilliga frågor som inle har föranlett något förslag frånkommitténs sida. Kommittén har sålunda övervägt regler om obligatoriskvalkretsindelning av kommun (betänkandel s. 81-82), vilka omständigheter somfår åberopas vid anmärkning mol och rättelse av röstlängd (s. 97-100), vartalan skall föras dä RSV lämnat en ansökan atl bli upptagen i särskild röstlängdulan bifall (s. 100), behovet av ett extraordinärt rättelseförfarande vadgäller den särskilda röstlängden (s. 101), behovet av sekretess för uppgifter iröstlängderna (s. 102), lagstiftning till skydd för de politiska partiernasnamn (s. 112, se även avsnitt 2.5 i det föregående), skyddet för den enskildespolitiska åskådning och hans namn (s. 114-116), valsedelsstödet i landstings-och kommunfullmäktigval (s. 119), skärpta regler för utfärdande avdupletlröslkort (s. 129), ändrade tider för poströstningen (s. 131-137),skärpta regler för röstning genom bud (s. 145-152), de synskadades röstning (s.152-155), möjligheterna till dubbelröstning (s. 155-161, jfr dockspecialmotiveringen lill 12 kap. 4 § ValL), klarare bestämmelser omoffentlighet vid preliminär rösträkning i vallokal (s. 163), behovet avtekniska hjälpmedel i valförfarandet (s. 164-166), länsstyrelsernas rutiner vidförrättningar för slutlig sammanräkning och mandatfördelning (s. 166-170), ivilken utsträckning märkta valsedlar skall kasseras m. m. (s. 175-183), ändraderegler för förfarandet vid utseende av ersättare för riksdagsledamot (s.183-190), redovisningen av valresultaten (s. 198), fristen för extra val tillriksdagen (s. 199) och tidpunkten för val av kyrkofullmäktige (s. 200-202). överväganden i dessa frågor har ihuvudsak godtagits 1980/81:170 63 eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. En delkritiska synpunkter framförs dock, företrädesvis beträffande två frågor,nämligen möjligheterna till dubbelröstning och tidpunkten för val avkyrkofullmäktige. Ett par remissinstanser- RSV och i Göieborgsoch län - anser all möjligheterna till dubbelröstning inle längre börfinnas kvar. Några remissinstanser, bland dem församlings- ochpastoralsförbund, har kriliska synpunkter på vad som gäller om tidpunktenför val av kyrkofullmäktige. Defördelar som skulle kunna vinnas med en definitiv förtidsröstning är, somkommittén framhåller, av rent valteknisk natur. Valförrätlarnas arbele skulleunderlättas. Självfallel är del angelägel alt så sker i möjligaste mån. Sådanasträvanden måste dock stå tillbaka för intresset av att väljarnas rösteröverensstämmer med deras politiska ståndpunkt på valdagen. Jag förordar därför attnuvarande ordning i fråga om möjligheten atl dubbelrösta behålls. Frågan om den lämpligaste tidpunkten förkyrkofullmäktigval bör enligt min mening inte tas upp förrän det står heltklart vad grundlagskommitléns (Ju 1980:01) arbete leder till. Jag föreslårdärför inte nu några ändringar av hithörande föreskrifter. Också i övrigt kan jag ansluta mig till kommitténsöverväganden i de frågor som inte har föranlett något ändringsförslag frånkommitténs sida. 2.10.2 Frågor som har tagits upp av remissinslanserna Ett par remissinstanser har tagil upp frågor som inte hardirekl samband med kommitténs nu framlagda förslag. Jag tar i detta avsnitt upptre sådana frågor. I övrigt kan hänvisas till specialmotiveringen (se 10 kap. 4och 8 §§ samt 11 kap. 8 § ValL). Vid den preliminära rösträkningen i vallokalerna skallpoströster och röster som har avgelts hos utlandsmyndigheter och på farlygläggas åt sidan i vissa angivna fall (obehörig märkning av kuvert,dubbelröstning, väljaren är inte röstberättigad i valdistriktet etc).Föreskrifter om detta finns i 13 kap. 3 och 5 §§ ValL. Röster som läggs åtsidan med stöd av dessa bestämmelser samlas i särskilda kuvert som förseglasoch förses med anteckning om innehållet. Lagen innehåller ingen uttrycklig bestämmelse om hur innehålleti dessa särskilda kuvert skall hanteras i fortsättningen. Röster som har råkatsändas ut till fel valdistrikt brukar emellertid regelmässigt sändas tillbakatill valnämnden (i omslag K). vidarebefordrar dem sedan lill rällvaldristrikt. Om tiden inte medger en sådan vidarebefordran, behåller i ställetnämnden rösterna i väntan på nämndens egen preliminära rösträkning (den s. k.onsdagsräkningen). Övriga röster som läggs åt sidan med stöd av 13 kap. 3 och5 §§ ValL brukar valförrättarna samla i särskilda kuvert med beteckningenomslag H. 1980/81:170 64 Vallagskommitlén föreslog i sitt första delbetänkandeÖversyn av vallagen 1 (s. 117) att vallagen skulle kompletteras med enuttrycklig bestämmelse om att valförrättarna skall lämna över omslag H tillvalnämnden tillsammans med del övriga material som skall lämnas dit enligt 13kap. 7 § ValL och vidarebefordras till enligt 13 kap. 8 § ValLför slutlig sammanräkning.