prop · G403119 · 1980-12-31 00:00:00 — Det bör klart redovisas olikaallernaliv för omhändertagande av miljöfariigt avfall och i vissa fall bör enöversyn göras av anvisningarna för omhändertagande av miljöfarligt avfall, såatl t.ex. vissa oljeprodukter får deponeras på tipp, där sä är lämpligt. Dessaproblem bör lösas tillsammans med likartade problem vid transporter och olyckorpå land. Länsstyrelseni : (Samma yttrande även över förslaget i nästa avsnitt,"Regionala materielförråd"). Förbåda de angivna rubrikerna vill länsslyrelsen redan nu framhålla alt Gollandsutsatta läge gör att frågeställningarna har stor aktualitet och all del ärangeläget all erforderliga resurser erhålles. Med de tankegångarutredningen visar bör för avsättas resurser som motsvarar den kapacitetsom skisserats för den regionala nivån. Därvid kan väsentliga tidsvinster förden operativa verksamheten i slora delar av påräknas. Länsstyrelseni : Avfallshantering, omhändertagande av kemikalier, oljor m.m.bör enligl uppfattning lösas i ett sammanhang. Det är lämpliglatt delta görs av /. Länsstyrelseni : En begränsande faktor vid en bekämpnings-operation torde varabristen på resurser beträffande omhändertagande av olja som förorenats av sand,tång, bekämpningsmedel o.d. Omhändertagandet av della avfall kan lokall bliell stort problem lill hinder för bekämpningsarbetet. saknar förnärvarande möjligheter atl omhändertaga sådana mängder förorenade oljerestersom bedöms sannolika i händelse av en slörre oljeolycka. Särskilda svårigheterkan dessutom uppträda om de omhändertagna avfallsmassorna utgörs avvaltenblandade kemikalieprodukter vars egenskaper och sammansättning innebärfara för människor och miljön. Medhänsyn till de stora mängder avfall som kan bli följden av en olje-ellerkemikalieolycka som leder till ett större utsläpp utanför kusten bör denförebyggande planeringen avse riksomfattande länkbara ålgärder föromhändertagande av förorenade olje- och kemikalierester. 1980/81:119 Bilaga1.2 138 tagandetav avfallet samt den tillfälliga lagringen bör planeras av centrala instanser. Kommitténför transport av farligt gods: Del är angeläget att frågor rörande hantering avupptagna oljor och kemikalier uireds. har därför medtillfredsställelse noterat alt regeringen redan uppdragit åt statensnaturvårdsverk alt inkomma med förslag rörande förvaring, transport ochbehandling av upptagna oljor och kemikalier. Detavfall varom här är i fräga är farligt gods. För transport av farligt godsfinns särskilda bestämmelser. förutsäller därför alt nägonsärreglering för transport av det farliga gods just olje- och kemikalieavfallutgör inte kommer till stånd. Göteborgskommun: Kommunen inslämmer i all del är angeläget, alt åtgärder vidtages föratl åstadkomma en riksomfattande beredskap för omhändertagande av stora mängderupplagen olja och vissa lyper av kemikalier. GRAAB-KEMIhar resurser för denna typ av verksamhel. Som exempel kan nämnas att GRAAB-KEMIomhändertog de oljeresler och de oljebe-mängda föroreningar som blev följden avden senaste vinterns oljeutsläpp i . Enligt GRAAB-KEMI är del möjligtatt anpassa bolagets verksamhet sä att en mottagning av allt miljöfariigtavfall, även kemikalier från hela västra , kan ske. En beredskap avdella slag kräver speciella resurser såväl personelll som av utmstning som intealllid är möjlig alt utnyttja på ett efteklivt sätt för andra arbetsuppgifter.Delta har bl. a. visat sig för den katastrof- och saneringsberedskap somGRAAB-KEMI för regionkommunernas räkning upprätthåller. Kommunerna har fålltillskjuta väsentliga belopp för att finansiera verksamheten. För all eneffektiv beredskap skall kunna upprätthållas för de avfallstyper som här är akluellaär del nödvändigl att slaten gär m och ekonomiskl bidrar för all en fullgodberedskap skall kunna upprätthållas. Stockholmsläns landsting:- tillstyrker detta. uppmärksammasi arbelel pä en reviderad avfallshanleringsplan för Slockholmsregionen. : Förslagen fillstyrks. Föreningenanser att lämpligt utformade pråmar bör framställas och utplaceras påstrategiskt vikliga platser mnt våra kuster. Dessa pråmar skall kunna fungeradels som transport- och förvaringsplats för olja och avfall, och dels somregionala materielförråd. Pråmar skulle vara mycket lämpliga för detta ändamåltack vare dess ringa djupgående. log det tvä dygn atl få fram ell gasfrill fartyg för läktring avolja. Detta problem skulle elimineras om systemet med pråmar realiseras.Projektet skulle dessutom kunna innebära en alternativ produktion för desvenska varven. : Vid sådana tillfällen då större mängder oljor eller kemikalieruppsamlas efter ett utsläpp torde kusttankfartyget vara lämpligast både förförvaring och transport av de upptagna kvantiteterna. Härigenom kan lokalaåtgärder bli tillfyllest för omhändertagande av avfallet. Föreningen föreslårdärför alt tierörda myndigheter tar kontakt med näringen för att närmareutreda frägan. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 139 Regeringengav statens brandnämnd i uppdrag alt utarbeta program föratt bygga upp regionala förråd av oljebekämpningsmateriel. Uppdragetredovisades och har därefter varil föremål förremissbehandling. Nedanredovisas yttranden över det översiktliga förslag från MIST, som varutgångspunkten för regeringens uppdrag till statens brandnämnd. RemissinstansernaliHstyrker eller lämnar förslagel ulan erinran. Styrelsenför teknisk utveckling: STU tillstyrker punkt 5.4, Regionala ma-terialförtåd,men vill här betona att exempelvis kommunerna bör stimuleras atl anskaffabekämpnings- och saneringsmalerial innan etl ulsläpp har ägt rum. Nuvaranderegler medför ofta att behov finns, men ingen marknad för vare sig ny,förbättrad eller befintlig teknik, eftersom kommunerna kan få ersättning förslnär elt ulsläpp har ägt rum. Länsstyrelseni län: En utökad materielhållning med depåer hos lämpliga brandförsvarkan komplettera och eventuellt ersälla nuvarande depåer. Länsstyrelseni : Tillgång lill materiel är av myckel slor belydelse försnabba bekämpningsinsatser. Förslagel med slalliga materielförråd somförstärkningsinsalser biträds. Man bör dock klarlägga regionalt och lokaltvilken materiel, lex handverklyg och plastsäckar, som kan inköpas med kortvarsel i stor mängd. En sådan kartläggning har tidigare genomförts iÖstergötlands län. Det bör vara möjligt alt genom lämplig planläggning ochavtal med grossister teckna leveransbesked som snabbt kan effektueras.Härigenom skulle viss materiel, som vid en bekämpningsoperation krävs i mycketstor mängd, inte behöva förrådsslällas annal än lill en första insats. Del ärtveksamt om man i civilförsvarels förråd i dagens läge kan inrymma ytteriigaremateriel. De är som regel mycket väl utnyttjade. Länsstyrelseni län: För bekämpning av slörre utsläpp är bristerna myckel stora.I län har de statliga förråden, för oljebekämpning en mycket blygsamutmstning. Ett framfida regionall materielförråd för län bör lämpligenförläggas till . I elt sådant förråd bör även finnas maleriel försanering av stränderna. Det kan också understrykas att även kommunernasförslahandsbehov av bekämpnings- och saneringsmateriel bör ses över ochkompletteras. Länsstyrelseni : (samma yttrande även över förslagel i föregående avsniu"Förvaring, transport..."). Förbåda de angivna mbrikerna vill redan nu framhålla att Gotlandsutsatta läge gör alt frågeställningarna har stor aktualitet och atl det ärangeläget atl erforderliga resurser erhålles. Medde tankegångar utredningen visar bör för avsäftas resurser sommotsvarar den kapacitet som skisserats för den regionala nivån. Därvid kanväsentliga tidsvinster för den operativa verksamheten i slora delar avÖstersjön påräknas. 1980/81:119 Bilaga 1.2 140 Länsstyrelseni : anser atl förtåden bör uppläggas istatlig regi i samråd med och kommunerna och göras gemensamma fören längre kuslslräcka lex från Norska gränsen lill Kullen. Länsstyrelseni : Länsslyrelsen vill här endast under stryka viklen av samordning för all tillgängliga resurser bäst skall kunna las lill vara. Räddningstjänstkommittén:Förslagel att de regionala och lokala resurserna för oljebekämpning skallförstärkas är i linje med de strävanden atl göra räddningstjänsten effektivaresom kommilléns arbele skall lillgodose. Frägan om lokaliseringen av förrådenoch hur verksamheten skall organiseras del senare gäller bl a vilkel organsom skall ha ansvarel för utmstningen - berör räddningstjänslkommitténskommande överväganden om huvudmannaskapet för räddningstjänsten. Stockholmskommun: Regionala eller lokala förråd av maleriel för bekämpning av utsläppbör byggas upp av staten i samråd med kommunerna. Därvid bör behovet av förrådi övervägas. Föreskrifter rörande hamnanläggningarnas skyddsutmstningbör tas fram på central nivå. Södertäljekommun: Del föresläs således, all regionala malerialförråd skall upprättas. Mankan konstatera, att trots omfattande resurser, som förfogaröver har erfarenheten visat alt löskommen olja hamnar pä stränderna oavsettväderleksförhållandena. En bidragande orsak är alt del ibland går innankustbevakningens mlrl kan vara på plats. Det är därför rimligt alt statensatsar pengar på utveckling av metoder för bekämpning av föroreningar längsstränderna. Mtrldepåer, ur vilka kommunerna snabbi kan hämta utrustning,behöver uppbyggas. Staten har ansvaret för oljebekämpning på . Mälarenär bl a ur valtenförsörj-ningssynpunkt viklig och måsle skyddas. Södertäljekommun avser atl verka för att Mälarområdel fär ett material-förtåd. Förrådelbör placeras i den södra delen där siörsta vattenförsörj-ningsinlressen finns. Göteborgskommun: Brandförsvarens begränsade förrädsutrymmen bör inte belastas medutmstning, som inte fordrar omedelbar insats. Med tanke pä kostnadsfördelningenför förrådshållningen bör materialen förrädshällas i statlig regi. Stockholmsläns landsting: tillstyrker förslaget och vill betona atl del iStockholms skärgård är särskilt viktigt att viss materiel finns tillgängliglokalt så all den kan användas av ortsbor. Överhuvudtaget börskärgårdsbefolkningen ses som en utomordentlig resurs för en snabb och effektivbekämpning. : Enligt styrelsens mening är det angeläget alt slor hänsyn tastill de lokala förhållandena vid planering, anordning och utmstning av sådanaförråd som komplement till kommunernas utmstning. Styrelsen finner det därförmera ändamålsenligt atl låta - i samråd med kommunerna -anordna och vidmakthålla sådana förråd. 1980/81:119 Bilaga 1.2 141 Etl antal remissinstanser är positiva till förslaget ochbetonar behovel av resurser för kemikaliebekämpning. Några instanser erinrardock om de resurser som finns vid de större kommunernas brandförsvar saml vidberörda industrier. : Styrelsen tillstyrker utredningensförslag under denna punkl och vill slarkl underslryka angelägenhelen av all ensådan utryckningsstyrka inrättas. Somframhällits i betänkandet har styrelsen begärt anslag förinrättande av ifrågavarande specialstyrka. Styrelsens slällningstagande i dennafräga grundas på en genomförd intern utredning angåendeorganisationen med anledning av atl ansvar förskadebegränsande ålgärder från utvidgats all omfalla även andramiljöfarliga ämnen än olja. : Beredskapen för eventuellakemikalieutsläpp mäste hållas hög och den sakkunskap som finns vidindustrierna omkring och vänerområdel bör utnyttjas. Lämplig grupp kanredan nu organiseras i samarbete med berörda industrier. Styrelsen för teknisk utveckling: STU vitsordar även vadsom sägs under punkt 5.5, Specialstyrka för kemikaliebekämpning. Oljeprodukterär endast en grupp av kemikalier bland många andra gmpper av kemikalier. Förden oinitierade är det riskabelt att söka bekämpa kemikalieutsläpp utanerforderliga kunskaper om de aktuella ämnenas egenskaper och om hur bekämpningbör utföras. :-- vill härvid underslrykaatt brandförsvarensedan flera år har utbildad och övad personal med slor vana att ingripa vidkemikalieolyckor. Aktionstiden för arbele i kemskyddsutrustning är begränsadlill 20 ä 30 minuler beroende på bland annal slora fysiska påfrestningar.Omfattande personella resurser krävs för pågående slörrebekämpningsinsalser. Enligl brandnämndens uppfaUning är del bland annal ursamhällsekonomisk synpunkl angelägel all närmare undersöka i vilken månbrandförsvarens resurser efter kompletterande utbildning i de speciellaproblem som arbelel lill sjöss kan innebära kan utnyttjas av . i län: Del är tveksamt om enspecialstyrka med uppgifter enligt förslaget kan täcka hela landet, särskiltnär del gäller all göra förstahandsinsatser. Frekvensen av kemikalieutsläpplill sjöss är emellertid sä låg all det knappast finns utrymme för fleraenheter. En länkbar lösning kan vara all kuslbevakningens enheler förses medsamma regislermalerial över kemikalier och bekämpningsrekommendalioner, sombrandkårerna nu har, och all personalen ulbildas i de olika meloderna för allingripa mol skilda ämnen. Intill dess specialstyrkan kommit lill bekämpningsplatsenbör den pä platsen verkande enheten per sambandsmedel kunna fä råd frän dencenirala styrkan. behovföreligger för inrättande av en grupp med samlad expertis och vill Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 142 särskiltunderstryka angelägenhelen av att den kommer till stånd och gesuppgiften att även samla och bedöma kunskap från forskning och praktiskerfarenhet samt atl på lämpligl sätt informera berörda myndigheler omresultaten av dessa bedömningar. Därvid bör behovet av utbildning för berördpersonal inom bl a länsstyrelser och kommuner särskilt beaktas. Länsstyrelseni : Kemikalieolyckor kan få mycket slora miljöeffekter. Det ärdärför mycket angeläget att utredningens förslag om specialstyrka förkemikaliebekämpning förverkligas. En sädan specialstyrka bör ocksä kunna biståvid kemikalieolyckor till lands. Mindre specialgrupper för kemikaliebekämpningbör också knytas lill de förstärkta regionala ledningsorganen. Länsstyrelseni : Centralt lokaliserade resurser såsom denav föreslagna insatsstyrkan m. m. utgör en värdefullresursförstärkning. Länsstyrelseni : biträder utredningens förslagbeträffande specialstyrkor men anser atl antalet personer som ingår i styrkanär för litet. Vid ett kemikalieulsläpp måste man räkna med att personalen skalluppträda i kemskyddsdräkier vilket utgör en kraftig begränsning för den lid denkan vara i arbete. Möjligheten all förstärka specialstyrkan med denspecialutbildade personal som finns inom landets största brandkårer börbeaktas. Länsslyrelsen anser alt en sädan styrka bör förläggas till Göleborg. Länsstyrelseni : vill slutligen framhålla atl meloderna föroljebekämpning ännu förefaller relativt outvecklade och alt en centraltplacerad specialstyrka för skadebekämpning vid kemikalieutsläpp bedöms somangelägen med hänsyn lill de speciella svårigheter som kan uppstå i enskildafall. Räddningstjänstkommittén:- Ävendetta förslag föregriper kommit téns överväganden om räddningstjänstens huvudmannaskap. En special styrka för kemikaliebekämpning som utmstas för all tjänstgöra bäde på land och lill sjöss kan vara elt alternativ. Kommitténs bedömningar av möjligheterna till samordning mellan olika organ kommer längre fram alt kunna visa vilket organ som bör ha ansvarel för verksamheten. Göteborgskommun: Kommunens erfarenhet är alt en specialslyrkas ak-lionslid är begränsadinte minst på grund av fysiska begränsningar för bärare av kemskyddsdräkier.Stora personella resurser behövs för längre arbeten inte minst på bas- ochsaneringssidan. Brandförsvaret har dokumenterat detta i rapporten omfenololyckan i . Kustbevakningenborde genom avtal kunna utnyttja brandförsvaren i Slockholm, och Göleborgsom alltid har tillgång lill välövad och fysiskt kvalificerad personal som kangöra erforderliga insatser. Risken kan bli atl styrka blirillusorisk när hänsyn tagils till semester, sjukdom och annan social ledighet. : I princip tillstyrker atl en sådanspecialstyrka inrättas. Föreningen vill emellertid fästa uppmärksamheten på altantalet kemikaHeutsläpp är mycket litet och därför bör denna spe- Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 143 cialslyrkaanordnas inom nuvarande bemanningsram och inte innebära tillsättandet av nyatjänster. förslag om att staten överenskommer med berörda företag om attbärgningsresurser behålls i , har endast lämnats ett fåtalsynpunkter. vill här nämna att det inom verkel redan pågår förberedandearbeten för en inventering av bärgningsresurser, i vid mening, utmed densvenska kusten. Inventeringen avser såväl fartyg och annan rörlig materiel somfasta anläggningar och annan landbaserad ulrustning. Arbetet syftar fill enhögre bärgningsberedskap i största allmänhet, men inventeringen bör ocksä kunnakomma till nytta vad gäller speciellt situationer med ulsläpp av olja ochkemikalier. Länsstyrelseni län: Erfarenheterna har visat all betydande problem vid haverieruppstår i samband med otillräckliga läklringsresurser och bristfälligabärgnings- och reparationsresurser. Det är enligl mening avstörsta betydelse all åtgärder vidtas som garanterar att tillräckliga resurserfinns inom för all man i dessa avseenden skall kunna bemästrade haverisituafioner som kan uppstä. : Utredarens förslag faller utanför det till vederböranderederi filldelade rederislödet och ligger också utanför de förslag som densjöfartspolitiska utredningen har lämnat. Fråganfillhör dem som bör beredas ytterligare inom delegationen för miljösäkrasjötransporter. : Förslagel tillstyrks. Föratt tillgodose rimliga krav på beredskap bör avlal tecknas med berörda svenskabärgningsföretag. : Föreningen tillstyrker att statsmakterna låter utreda påvilket sätt nödiga bärgningsresurser skall finnas tillgängliga i Östersjöområdeti framtiden. Förslagetatt inlemationelll skall verka för mer tidsenliga principer förbärgning och bärgarlön har endast givit ell fätal remissinsianser anledningtill kommentarer. Sjöfartsverket:Utredaren berör också bärgningens belydelse för skyddet av miljön vid olyckormed tankfartyg. I betänkandet tas emellertid upp endasi en del av ettkomplicerat rättsligt förhållande mellan tre parter, nämligen haverisl, bärgareoch ansvarig myndighet. Förhållandel mellan dessa parter regleras genom civilrältsligoch offentligrällslig lagstiftning, som inle samordnats ulan delvis "draråt olika håll". Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 144 Lagstiftningenom bärgning, som bygger konvention i ämnet, är av civilrältslignatur. Den reglerar förhållandel mellan haverisl och bärgare. Förhållandetmellan haverist och ansvarig myndighet regleras genom lagstiftning om åtgärdermot vattenförorening. Det enda förhällande som vid en bärgning i realitetenkan finnas mellan ansvarig myndighet och bärgare är genom avtal. Vissamyndighetsbeslut genlemol en haverist kan negativt påverka bärgarens möjlighelalt i hans civilrältsliga förhållande till haveristen utföra en bärgning.Denna invecklade knut av regler går att lösa men knappast enbart genom altförändra reglerna om sättet för beräkning av bärgarlön. kort exempel, somendasi berör bärgarlönen visar detta. Om elt mindre fartyg med miljöfarlig lastskall bärgas och vid beräkningen av bärgarlön får vägas in att en allvarlig miljöförstöringundvikits genom bärgningen kan detla resultera i en bärgarlön som skulle översligavad som skulle utgå enligt gällande regler. Bärgaren kan emellertid mötaallvarliga svårigheter när han försöker få ut en sålunda höjd ersällning,eftersom han kanske inte kan få den ur själva fartyget och lasten;försäkringsgivaren torde vid en ändring av gmnderna för beräkning av bärgarlöndessutom begränsa sina försäkringar lill visst belopp. Den posifiva effektenav en höjning av bärgarlönen kan i vissa fall utebli. Innan man försöker fä lillstånd en ändring av reglerna om bärgning måsle man klart skilja pä de praktiskaåtgärder, som bmkar kallas bärgning, och de rättsregler som reglerar dennaverksamhet. De praktiska åtgärderna kan ha positiva miljöeffekter men deltaberor mer på de i enskilda fall vidtagna åtgärderna än de regler som styr dem.Mycket tillspetsat uttryckt är det tillfälligheter som avgör om bärgning fårgynnsamma miljöeffekter eftersom reglerna om bärgning, som naturligtvis har enstyrande effekt på verksamheten, endast rör förhållandel haverisl-bärgare. Sjöfartsverkel är välmedvetet om att vissa förändringar i gällande regler, som inte bara skulleberöra bärgarlönen, bör vidtas. är emellertid bundet av internationellaöverenskommelser som i viss mån begränsar möjligheterna. Frågorna har berörtsinom IMCO och en översyn av bärgningsreglerna kommer alt påbörjas av CommiltéMarifime (CMl). Enligl vad sjöfartsverkel erfarit förekommervidare vissa kontakter mellan International Salvage Union och 's rörandegrunderna för beräkning av bärgarlön. Denna utveckling bör tills vidare avvaktas. Verket tillstyrker förslagel. Nuvaranderegler för bärgarlön innebär all om bärgningen misslyckas blir det ingenbetalning saml atl bärgarlönen inle kan översliga värdet av det bärgade. Enkonsekvens av detla blir atl svårbärgade, värdelösa vrak, vilka kan varafarliga för miljön, i mänga fall blir liggande. Delta kan självfaUet integodtas från miljösynpunkt. Redani dag har sjöfartsverkel möjligheler att beordra bärgning. Dessa möjligheterbör enligl verkels uppfattning förstärkas. Styrelsenför teknisk utveckling: . STU vill dock betona all reglerna förbärgning bör utformas så att hänsyn las fill miljöaspekterna. Miljöskadeutredningen:Vad som anförs i betänkandet om behovet att reformera reglerna om bärgarlön (s.81) synes välgrundat. Prop.1980/81:119 Bilaga 1.2 145 Deflesta remissinstanserna är positiva lill utredningens förslag.Läkt-ringstonnagets betydelse understryks av flera instanser. Sjöfartsverket:När del gäller frågan om atl sluta elt ramavtal med lämplig redareorganisalionom läktringstonnage stöder vad utredaren föreslagit. Fömtom allsluta ett ramavtal bör dessulom övervägas all i samråd med redareintressenutarbeta elt förslag till befraktningsavlal. Om ett ulsläpp inträffar måste ellstort antal frågor lösas innan befraktning av ell farlyg kan ske. Dessa frågorrör ansvar för skador på läklringsfarty-gen, kompensafion för evenluellaskadeslånd etc. Frågorna torde kunna fömtses och lösas i etl standardavtal. vill isammanhanget med hänsyn till behovet av repara-tionsmöjligheler m.m. underslrykabetydelsen av atl varv kan bibehållas. Dessa varvsresurser är avbelydelse även för isbrytarverksamheten och sjöfarten över huvud tagel. : I utredningen föreslås all via ell ramavlal mellan t.ex.sjöfartsverkel och säkra tillgången lillläklringslonnage vid elt inträffat haveri. Denna fråga måste ansesutomordenfiigt viklig och bör prioriteras. Den i utredningen påtaladeviklen av all behälla resurserna vid bl.a. varv kan understrykas.Tilläggas bör att motsvarande i hög grad även gäller varv i . Länsstyrelseni : Länsslyrelsen vill kraftigt understryka betydelseför katastrofberedskapen. fartyg som havererat med farligt gods kan aldrigläklras helt och hållet på platsen utan måste transporteras lill ett varv förlorrsältning och reparation. Ju snabbare detla sker och ju kortaretransportsträckan är till varvet desto mindre blir skadorna på den omgivandemiljön. har fiera haveritillbud inträffat i Stockholms skärgårddär skadorna av oljeutsläpp kunnat begränsas tack vare närheten till FinnbodaVarv. Länsstyrelseni : Del bör uppmärksammas all olja finns i elt antalvrak längs svenska kusten och ulgör ett icke närmare känt miljöhot. Eninventering bör göras och lekniska resurser för insamling av oljan bör skaffasfram. Göteborgskommun: Enligl kommunens uppfattning bör också frågan om hamnars skyldighet allla emot farlyg, som kan medföra risker för skador av olika slag studeras,liksom frågan om ekonomiska garantier i samband med anlitande av nödhamn. CentralorganisationenSACO/SR: . reparalionsresurservill /SR underslryka viklen av att sådant tonnage finns tillgängligt vidinträffad olycka. /SR anser att denna fräga bör prioriteras. : Den vanligaste orsaken till större oljeutsläpp synes varagmndstötning med tankfartyg. Del är vid en grundstötning vikligl alt läktringensnabbt kommer i gång. Genom läktringen undvikes många 10 1980/81. 1980/81:119 Bilaga 1.2 146