prop · G40397 · 1980-12-31 00:00:00 — Denexlerna verksamheien har i första hand bedriviis vid de pedagogiskainsfitutionerna vid i synnerhet lärarhögskolorna men även vid universiteten Prop.1980/81:97 73 (dennauppdelning äger inte tillämpning efter 1977 utom för högskolan förlärarutbildning i ). Enviss breddning av FoU-arbetet också i vad gäller högskoleinstitutioner ochdiscipliner som involveras har sketl men alltfort gäller all depedagogiska insliiulionerna dominerar med ca 85 proceni av de externt fördelademedlen 1978/79. Detta FoU-anslag har därmed kommil all ulgöra en viklig del iuppbyggnaden av de pedagogiska institutionerna. Även om en sådankompetensuppbyggnad i sig är positiv, vilkel närmare behandlas i kapitel 4, dock den nackdelen all dessa institutioner blivit alltför beroende av dessaforskningsmedel. Underheta 1960-talel och även en bit in på 1970-talel spelade läromedels-frågorna roll för del FoU-arbele som bedrevs inom anslagels ram. Detla hade singrund i del förhällandet att den nya , och senare ocksågymnasieskolan och vuxenutbildningen, krävde nya och andra läromedel än de somfanns för den lidigare paralldlskolan. Här spelade också deundervisningsieknologiska strömningarna under 1960-lalel en slor roll ochhuvudparten av det forskningsarbete som bedrevs under denna lid var inriktad påmelod-maierialsysiem. Av olika skäl, vilka beskrivs närmare i kapitel 5, komdessa undervisningssystem inle alt få den genomslagskraft och den användningman från början trott. Läromeddsfrågorna har under 1970-lalet blivit en medövriga undervisningsfrågor integrerad del vilket haft lill följd all FoUspecifikt för läromedel minskat. Till della bidrar också den nya myndighel somlillkom 1974-Siatens inslilul för läromedelsinformalion som övertog vissauppgifter från . FoU-verksamheleninom anslagel är omfattande. Genomsnillligl pågår ca 200 projekl ochbehovel av riktlinjer för planering av verksamheien ledde till altskolöverstyrelsen 1971 utarbetade en sårskild projekthandledning. Denna geranvisningar, råd och rekommendationer beträffande utarbetande avprojektplaner, organisation av projektarbetet, medelsförddnings-oehpeiiuiruliner, personalfrågor, offentlighets- och upphovsrällsfrågor, frågor omresultalspridning, regler och rekommendationer för projekl-arbele ochförsöksverksamhel saml råd belräffande lillämpningen avarbels-räiislagsliftningen. Denöversiktliga beskrivning av FoU-anslageis lillkomsl och utveckling ,sonigörsikapitel 2 tjänar som ell underlag inför de granskningar och analyser avverksamhetens innehåll och bedrivande .som följer i kapitlen 3, 4 och 5 .samt ikapitel 10. Inflytande och samråd (kapitel 3) AlltifrånFoU-anslagels lillkomsl 1962 har statsmakterna fäsi slor vikl vid altfbU-planeringen sker under insyn och inflytande från såväl breda allmänintressensom från forskningens förelrädare. Del har därior alllid funnits .särskildarådgivande organ knutna lill FoU-planeringen i . SÖ hardiirtill .själv efter hand för.seit sig med särskild kompetens genominrällandel av ett vetenskapligt råd. 1samband med beslul 1962 om FoU-anslagel inrällades en rådgivandenämnd, kallad rådgivande nämnd lör pedagogisktulvecklingsarbele och försöksverksamhet m, m, I denna fanns företrä- 1980/81:97 74 dåreför forskning, pedagogisk såväl som allmän samhällsvetenskaplig, förelrädareför skolväsendet, för kommuner, för föräldrar saml för LO och SAF. Ordförande iden rådgivande nämnden var generaldirektören i . Somsekreterare fungerade chefen för i SÖ, Nämndens uppgifler var allbilräda med råd och förslag när det gällde mera omfattandepedagogiska undersökningar. Dess arbete inriktades därmed främsi på den del avFoU-verksamheten som bedrevs vid velenskapliga institutioner vid de dåvarandelärarhögskolorna och vid universiteten. Nämnden hade ingen beslulsräll överFoU-anslagel eller någon del av det. Denna rådgivande nämnd vari verksamheiunderåren 1962 lill 1971 då den ersattes av den pedagogiska nämnden. Tillkomstenav den pedagogiska nämnden skall ses mot bakgrund av den debatt som fördes i1971 års riksdag angående uppföljning och utvärdering av reformerna på skolans,främsi , område. Denna debatt hade i sin lur sin bakgrund i deerfarenheler man gjorde rörande effekterna av del fria valet på grundskolanshögstadium. Del lillvalssyslem för årskurs 9 som låg i grundskolebesluiel komau fungera på ell annat säu än man förväntat, Skolberedningen hade, med ledningav försöksverksamheten under 1950-lalel, räknai med all ungefär en tredjedel aveleverna skulle välja den gymnasieförberedande linjen i årskurs 9, , och allålerslående ivå tredjedelar skulle fördelas på övriga ålia linjer. På kort lidskedde emellertid en kantring i elevernas val så all istället ivå tredjedelarav dem valde . Många av de övriga linjerna fick så lilet elevunderlag all deinte kunde organiseras. Dennakonsekvens av del fria valel föranledde all 1967 föreslåregeringen en revision av läroplan för , innebärande alllinjedelningen i årskurs 9 slopades. beslöl 1968 om en sådan revisionoch Lgr 69 kom lill. Dellabeslul skapade en livlig debatt som gällde många allmängilfiga pedagogiskafrågor. Den vikiigasie gällde dock konsekven.serna av beslulel 1968. Ellodiffercniierai högstadium krävde förändringar av del inrepedagogiska arbelelsom många lärare inle ansåg sig beredda all så snabbi kunna gå över lill.Skolöverstyrelsen kritiserades också för all inle ha gjort någon ordentliguppföljning och utvärdering av enligl modell Lgr 62 innan manföreslog en revision. Rösterhöjdes därför rik.sdag om all utvärderingen av de politisktbeslutade utbildningsreformerna av den arl övergång från Lgr 62 lill Lgr 69utgjorde borde bedrivas fristående från . Krtiv restes dels påett ökat politiskt inflytande i uppföljnings- och ulvärderingsarbciei dels påen .särskild kommission som snabbi skulle la fram fillgängliga uppgifter omundervisningsrcsullaten i såväl som i gymnasiet och i . Regeringenföreslog cn reorganiscring av den rådgivande nämnden, cnreorganiscring ,som främst innebar all den skulle ges cn allsidigsammansätlning med lörelrädarc för riksdagspartierna, kimmiuncrna, denpedagogiska forskningen, skolans bclällningshavare och de studerande. Riksdagenbeslöl i enlighel med regeringens förslag. utökades den ITcdagogiskanänmden med företrädare lör vuxenutbildningen. Den|x;dagogiska nämnden är knulen till skolöversiyrciscn .som rådgivan- Prop.1980/81:97 75 dei FoU-frågor, särskill utvärdering. har delegeratbeslulsräll lill nämnden vad gäller inrättande av pedagogiska utvecklingsblock.Nämndens kansli utgörs av FoU-byrån i . Nämnden avlämnarårligen sin verksamhetsberättelse vari den främsi behandlar frågor rörandeuppföljning och utvärdering av utbildningsverksamheten. Nämnden gerrekommendationer lill rörande de ekonomiska och innehållsligaramarna i FoU-verksamhelen, 1SkolforskningskommiUéns uppdrag ingår att pröva den pedagogiska nämndensverksamhei, sammansältning och beslutsformer. En viklig ulgångspunkl förkommiiiéns arbele i detta avseende har varit den utvärdering av sin verksamheisom nämnden gjorde 1975. Här behandlade nämnden bl. a, frågan om anknytningentill . Nämnden stannade där för en fortsatt direki anknytninglill och förordade alt dess kansli även fortsiillningsvisborde utgöras av FoU-enheien. Såvälden rådgivande nämnden som den pedagogiska nämnden har tillkommit genoniriksdagsbeslut. En rådgivande organ av väsentligen annan karaktär utgörs av ellsärskilt vetenskapligt råd - plancringsrådet, vilkel skolöverstyrelsensFoU-byrå initierade 1971, efter det all den rådgivande nämnden avvecklats,planeringsråd beslår av tre företrädare för forskningen vid devetenskapliga inslilulioner där FoU på uppdrag av bedrivs.Forskningsledarna vid dessa inslilulioner utser ,själva inom sigplaneringsrädels ledamöter, vilka var och en verkar ,Rådel förnyas koniinuerligl genom att en ledamot ersätts , Tillkomslenav plancringsrådet 1971 föranledde ingel särskill beslut i skolöverstyrelsenulan del är ell samrådsorgan för vilkel inga sirikl formella regler gäller, Plancringsrådetbilräder skolöversiyrciscn med råd och bedömningar belräffande denvetenskapliga kvaliteten i de projektplaner .som inlämnas. Genom attplaneringsrådci delaljgranskar alla projektplaner, även sådana .simt avserutvecklingsarbete inom , får dess ledamöter och därnicd påsikl de olika velenskapliga insliiulionerna en överblick över l()U-arbclct påuibildningsområdei som visal sig värdefull för såväl skol-tiverstyrel.sen somför insliiulionerna .själva. Ytterligareformer för samråd och samarbele förekonmier. De lör FoU-arbelei väsentligasteär de temporära referensgrupper som bildas i anslulning lillenskilda projekt.Försådana referensgrupper gäller inga formella rcglcr.dc kostnadcrde kan draligger inom resixjkiive projekts anslagsramar. De har del dubbla syftet alldels lillföra projekten synpunkter och erfarenheter av belydelse lorprojekiarbetel dels ulgöra kanaler för spridning av FoU-resullal lill deinires.senier .som rcl'eren,sgrup|)ernas ledamöter representerar. Högskolan och den sekloriella utbildningsforskningen(kapilcl 4) Skolforskningskoiiiniitiénskall enligt sina direktiv lägga fram lorslag .som beaktar de allmiinnaprinciix;r lor sekloriell forskning som lagts fram av forskningsrädsutledningen. Rikstlagen harockså läilal vissa beslul 1980/81:97 76 rörande sekloriell forskning i högskolan, Beslulen innebärati den forskning som myndigheter behöver få ullord bör bedrivas i högskolanoch repliera på högskolans vetenskapliga kompetens, Koniniiltcn granskar idetta kapitel lillänipningeii av delta beslul inom utbildningsforskningen ochanalyserar de konsekvenser som det leder lill. FoU-anslag utgör en god illustrationtill hur sektors-principen kan tillämpas. Alltsedan 1962 har huvudparten avforskningen inom delta anslag bedrivits vid universitet och högskolor, främstvid de pedagogiska insliiulionerna. Riksdagsbesluici innebär därför, för jusidenna forskning, ett sladfäsiande av en princip som ullämpats under cnloljd av är. F.n i och lor sig angelägen vidgning av den .sekloriellaforskningen fiirulsäiier emellertid all högskolans resurser för iless ivAhuvuduppgifteran meddela undervisning och bedriva forskning - är .sådimensionerade att den sekloriella forskningen inle bedrivs på bekoslnad av detvå huvuduppgifterna. Den genomgång som kommittén gör av hiigskolansbasorganisalion Jör bciccndcvctcnskaplig forskning, visar dock att balan.senmellan lästa och rörliga resurser inte är tillfredsställande. gällerfraniföralli de pedagogiska insliiulionerna. Dessa har, sin stora andelsekloriell forskning lill irois, en mindre basorganisalion i form av faslalorskarljänsler än vail ämnena psykologi och sociologi har. förhållandeförstärks om man också beaktar fasta forskartjänster med annan bas änhögskolan. Del åligger i lorsia hand högskolan själv an svara för denvetcnskaiJiga kompeicitsiipphygiinaden. Men om högskolan skall svara även förden sekloriella forskningen måste ocksä denna kunna bidra till en kompetensuppbyggnad. För högskolan är det sålunda av primärt iniresse att kunnabygga upp cn vetenskaplig kompeicns. För de sektorsorgan som har ansvar för FoUär del av primärl iniresse all fä fillgång lill denna kompelens. Samspeletmellan seklorsorganens och högskolans behov innebär au en kvalificeradsekloriell forskning främjas om högskolans velenskapliga konipeiensuppbyggnadkan bli en elTeki också av den sekloriella forskningen, Samlidigl innebär denasamspel an högskolan lilllors problem och frågor som på sikl bör leda lill enfruktbar utveckling av innehållet i den grundläggande utbildningen, iforskarutbildningen och i högskolans övriga forskning, Kommitién har granskal kompetensuppbyggnaden vid depedagogiska institutionerna i landet, Valel betingas av att det är i lorsiahand vid dem som forskning inom anslag bedriviis. Som ettmåil på veien-skaplig konipeiensuppbyggnad har konimiiién vall anlalelframlagda doktorsavhandlingar . Analyserna visar allde forskare som arbeiai med uppdrag från i belydandeulslräckning kunnal förena detta arbete med en vetenskaplig meritering. Underperioden har loiali 188 avhandlingar lagls fram och ca en iredjedel av dessahar helt eller delvis siu ursprung i uppdrag från och harfinansierats via FoU-ansagci. Mån av detla slag är naluriiglvis inte okomplicerade.Verksamhei som bedrivs inom ramen för seklorsanslag kan, som kommitién framhåller,inte ha .som primärt syfte att bygga upp de vetenskapliga insiilulionernaskompelens. Men dei synes kommitién som om jusi SÖ-anslagei, alltsedan Prop.1980/81:97 77 suirien1962, har medverkat till en kompetensuppbyggnad ulan all syflel med anslagetförfelats. har ocksä så långl del varil möjligl, medverkat iinsiilulionernas uppbyggnad, bl. a. genom att i ell lidigl skede avsalla medelför kurser för FoU-personal och lill forskarassistenlijänster vid vissainslilulioner, KommiUénfinner ell forlsall samspel av della slag mellan seklorsorgan och högskolan somangdägci men pekar på alt del lorde kräva en annan lidsplanering avprojeklverksamheien än den .som finns. De endasl ellårigamedelsramarna gör del svårt för såväl seklorsorgan .som högskola au långsiktigtplanera för sådana insal.ser som har ell vidare velenskapligl syfte. KommiUénbehandlar också de frågor om kvalitets- och balansproblcm som sekiorsprincipenslillämpning reser, Kommiltén framhåller här au den .sekloriella forskningensiällcr samma krav på veienskaplig kvalilel och lorirogenhci med vetenskapligateorier .som annan forskning. Del är därför myckel viktigt all man vid deinstitutioner som arbetar med sektorsforskningsuppdrag kan garantera fullgodveienskaplig ledning för dessa uppdrag. Vetenskaplig ledning hör därför, liksomhillills, uiövas av lägsl docenlkom-peienl forskare. Del är också angelägel attansvarel för seklorsforsknings-uppdrag tordelas på projektledare ochveienskaplig ledare på sådanl sätt all ingendera under längre lid helt ochhållet är bunden lill enbarl seklorsforsk-ning. Man måsle också beakta all enoch samma person inle ansvarar för mer än ell slörre eller Ivå lill tre mindreprojekl . Denforskning som bedriviis inom FoU-anslag har varil klarllillämpningsinriklad. Verksamheten präglades redan från början av en strävanall förverkliga de bärande idéerna bakom utbildningsreformerna. Delta moliveraren diskussion om forskningens och forskarnas medverkan i utbildningsreformerna. Allmäntsett framstår den samverkan som funnils mellan t. ex, forskning och Slalligakommittéer på utbildningsområdet som tämligen unik i ell iniernaiionelliperspektiv. Denna samverkan innebar inte all forskare log över politikersbeslutsfattande men underiagen för beslul blev i bäsla fall rikare och meragenomarbetade. Efter reformbesluten framstod del som angelägel med en samladplan för uppföljning och utvärdering av dessa utbildningsreformer. Såvälskolöverstyrelsen som forskare log initiativ till ensådan uppföljning av Lgr 69. Av olika skäl kom en sådan samlad plan inle attförverkligas i den utsträckning man hade förhoppningar om. Skälen härtill harvaril många och en noggrann analys av orsakerna till en utebliven samladuppföljningsplan är i sig en stor forskningsuppgift. Kommittén framhåller dockatt en samlad uppföljningsplan förulsälter en samlad utvecklingsplan förutbildningsväsendet i stort. Molbakgrund av de erfarenheter som nålls under 1960- och 1970-lalen och molbakgrund av de reformbeslut som fattats och som kan förväntas inom de allranärmaste åren framstår det därför som angelägel om FoU-arbeiel verkligen kanbli en integrerad dd i de lolala reformuppföljningsprogram-men. Prop.1980/81:97 78 Granskning av projektverksamheten (kapitel 5 och Appendix1) FoU-verksamhetenhar varil föremål för punktvisa granskningar under de som loLl-anslagclfunnils. En del av dessa har gällt verksamhetens planering och administration,andra har gällt I-oU-arbetcts innehåll. De har dock alla varil begränsade såväli lid som omfattning. Konimillcn har genomförten granskning och utvärdering av FolJ-vcrksunihclcn i väsentligen tre steg. Delförslå redovisas i kapilcl 2 och omfaliar analyser av anslagsutveckling ochanslagsplanering lill 1979 i mera översiktliga termer. Del andrasteget omfattar en studie av projckiproccsscn och har genomförls på samtligaprojekl som avslulades budgetåren 1976/77 och 1977/78, Här har kommitiénsiudcral hur projekten inilicrals och planerats, hur de genomförls ochredovisats samt hur deras resullal följis upp, Tolall avslulades 72 projeklunder de två akluella budgetåren, varav 43 hade bedrivits vid velenskapligainslilulioner (externa) och 29 inom eller under direkiledning av (inierna). De viktigaste slutsatserna från dennastudie är, abåde cxlcrna och inierna projekt anses ha haft som uppgifi all allmänt samlaoch utveckla kunskap om utbildningsfrågor och att finna prakliska lösningar påavgränsade problem inom utbildningsväsendet D flertalet projekl har sin ulgångspunkl i prakliska problem Dprojekten planeras ofta av och forskare i samråd (exlernapKJckl) Dför inlernprojeklen anlitas i flerlalel fall personer ulanför Dprimära målgrupper för de interna projekten är ulbildningsplanerare, medan deexlerna projeklen har en mera varierad målgrupp Dhinder för projekigenomförande är medelsknapphet, planeringsbrisier ochotillräcklig mollagningsberedskap hos medverkande personal i skola ochvuxenutbildning Dprojektresullat redovisas i många olika former varvid de exlerna projeklenanvänder flera kanaler än de inierna för all ökagenomslagskraflen i projekiinformationen föreslås följande: - utvecklandet av modeller förprojektuppföljning - inplanerande av medel förprojektuppföljning - ökat ansvar frånskolöverstyrelsen för projektuppföljning - eliminerande av praktiska hinderför prövning av pedagogiska innovationer och - Ulbildning och fortbildning avpersonal i skola och vuxenutbildning om och i FoU. Tyngdpunkteni kommitténs granskning har legal på det iredje steget. Detta har omfaliai enanalys av på vilka sått FoU-resultaten kommer liU utnylljande. Kommiltén hargranskal spridnings- och uinytijandeproblemen inom ett anlal slörre omräden påvilka FoU-arbete bedriviis under en längre lid, för flertalet områden underhela den period FoU-anslagel funnits. Tolall har sju problemområden ochFoU-arbelei inom dessa ingått: Prop.1980/81:97 79 D samverkanmellan förskola och grundskola D specialundcrvisning/handikappundervisning (jranskningcnav |-"()U-projektens utnylljande har en positiv slagsida sAiill-vida främsi ägnais observerade crfcktcr medan fränvaro av crCckicr inte imolsvarande mån blivit belyst. Analysen hardärför framlVir alll gen anledninglill slutsatser om vilka olika slag av effekter som projekten gett upphov lilloch vilka fakiorer .som varil relaterade lill uinylljandel,Ciransk-ningsmalerialei ger emellertid underlag för kritiska synpunkter ochöverväganden om önskvärda åigärder för kommande FoU-plancring. Några sidor avprojeklverksamheien där förändringar synes vara motiverade lor alt ökaprojektens ulnylijandegrad är följande, I deflesta fall år spridnings- och tttnyitjandcjäsen den del av projekten ,soniägnas minst uppmärk.samhei. Även vid övrigl välplanerade projekl saknas ofta enmedveten spridningsstraiegi. Från enkätsludicn gavs exempel på många olikaspridningsakiiviieler, men bedömdes mcdveicn spridningsplancring oftavara försummad. En naturlig slutsats är all spridnings- och uinytljandedelenav ell projekl bör ingå i projeklplaneringcn. Erfarenheterna pekar emot allspridningsåigärderna behöver sättas in . Gynnsamma effekier har oftakunnal iakttas av projekt där intressegrupper knutits lill projektet redan viddess start eller planering och sedan fungerat som förmedlare ochinformationskanaler till vidare avnämargrupper. Formernaför redm-isning av projektresullaien är en annan sida som behöver ulvecklas.Diskussionen har hillills mesl gällt hur budskapet skall göras tillgängligt, i.ex, genom all dess sändare undviker onödigt tillkrånglat språk. Lika viktigl äremellertid all anpassa informationen och spridningsformerna till olikamollagargruppers behov, Dei torde sällan vara lillräckligl att redovisa ettprojekt bara på ett sån. I stället bör mångsidig information eftersträvas:skriftlig-munllig, rapporier-arliklar-radio/TV, läromedel-fori-bildning-debali.1 projekienkäien efterlystes en meraktiv medverkan från .SÖ i spridningsfasen.Del finns skäl all la fasla på delta och i större ulslräckning än ,sespridning och uinytljande som ell gemensamt ansvar för SÖ och projeklen. Enannan konsekvensaven mer medveten spridningsplanering är all projektbudgelenbör innefalla även medel för spridnings- och användningsåtgärder. Dethar konstaterats au projektresullat kommer lill uinytljande framför allt påadminislraliv nivå, medan l, ex, lärare på fältet inie sällan ger uttryck förall FoU-information inte har någon nära anknylning lill den dagliga undervisningen.Även om FoU-verksamhelen givetvis lill en betydande del bör tillgodoseadministrationens och planeringens behov, är det otillfredsställande omforsknings- och utvecklingsarbetet uppfattas som mindre angelägel ochverkligheisanknutel av siora grupper inom utbildningsväsendet. förhållandesom dock inte synes ha uppmärksammals tillräckligt är an projektens resultatbara undantagsvis kan omsänas direkt i praxis. Prop.1980/81:97 80 Projektenger ifrån sig information, idéer och modeller som behöver ulvecklas vidare ochanpassas till lokala betingelser En förutsättning för att detta skall ske ochför att projektresultaten skall upplevas som relevanta och livsnära är, att detfinns ett visst mått av utvecklingsberedskap inom skolan. Därför behövs olikautvecklingsstimulerande insatser: ekonomiskt stöd till lärariedda försök,fortbildning i form av medverkan i försöksverksamhet och anknylning mellanprojekl och utvecklingsarbete. Enaspekt av FoU-planeringen som är i särskilt behov av granskning är relationernamellan extern och intern projektverksamhet. Efter att tidigare ha handlagtsseparat från varandra behandlas de numera i en FoU-planering som är gemensamför båda slagen av projekt. Delvis är denna integration i form av gemensamhandläggning i planeringsråd och programgrupper mer formell än reell. Deprojektplaner som inges för inlernprojekt är inte sällan så kortfatlade altnågon egentlig bedömning ur behovs- eller kvalitetssynpunkt inte är möjlig. Delställer sig ocksä svårt att bedöma möjligheterna alt samordna olika projekl.Vid kommande FoU-planering bör samma krav på ulföriigl redovisade planerslällas på alla projekl. Även i andra avseenden är en närmare samordningönskvärd. Läroplans- och läromedelsutveckling replierar huvudsakligen påinlernprojekt. Även exlerna projekl har ofta haft inflytande på läroplansarbeieoch utvecklat läromedel som använls i undervisningen. Mindre tydligt framträdermedvetna åtgärder för att samordna de inierna och exlerna insaiserna på dessaområden. Deexlerna projekten har ganska genomgående karaktären av forskningsprojekt, omän av varierande art. Inlernprojeklen representerar en bred skala från mindreutredningar och försöksverksamhel lill projekt som ligger nära de exlerna. Delär rimligl alt sektoriellt utvecklingsarbete omfattar såväl långsiktigforskning som mer närliggande problemlösning. Pedagogiskt FoU behöver sålundaäven i framliden inbegripa verksamheler av olika slag. Delar avskolöverstyrelsens interna projektverksamhet kan stå nära administrativ rutin.Främsi gäller della regeringsuppdrag eller myndighetens egna initiativ införplötsligt uppdykande problem. Del ligger i sakens natur all sådanainlernprojekt inte kan inordnas i en långsiktig FoU-plan eller ens förutses ide åriiga anslagsäskandena. Det finns dock enligt kommittén skäl att nogagranska just inlernprojeklen inom del oklara gränsområdet mellan ulvecklingsarbeleoch adminislralivt arbete. En långsiktig utvecklingsplan för utbildningsseklornbör också förhoppningsvis hjälpa lill alt göra dessa oförutsedda inlernprojektfärre. Syftclmed FoU-verksamhelen är all medverka i en successiv uppbyggnad av kunskap ochell uinytljande av denna i utbildningsväsendet.