prop · G403150 · 1980-12-31 00:00:00 — Om man islällel för preliminärskall plus slutskatlereglering drar bort från lönesummanriksrevisionsverkets kalkyl för slutlig skatt samt reducerar försysselsättningsökningen och fastprisberäkningar med konsumentprisindex framkommeren minskning av reallönen med ca 1/1979-1980 till skillnad mot den ökningmed 2 1/som kalkylerna enligl nationalräkenskapernas disponibelinkomslmodellger. Volymutvecklingenbeträffande summan av pensioner och andra soci ala förmåner är svårare att bestämma än för lönesumman, där den kan sammanfattas i en lönesummevägd sysselsättningskomponenl. Pen sionsinkomsterna ökar huvudsakligen dels på grund av all antalet personer i pensionsåldrarna stiger, dels på grund av att det successivt blir allt fler personer med fullt antal intjänade år i ATP-systemet. ATP- beloppens storlek beror också på hur många ATP-poäng som intjänats under de 15 bästa åren. Deltidsarbetande erhåller t.ex. färre ATP- poäng än heltidsarbetande och därmed lägre pension, även om de har fullt antal intjänade är. Även beträffande andra sociala förmåner är volymen utvecklingen beroende av ett flertal olika faktorer. Frändecember 1979 till steg konsumentpriserna med 13,enligtlångfidsindex. Detta är den högsta prisuppgång som uppmätts 8 1980/81. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget sedan den s.k. Korea-inflationen 1950-1951. Nettoprisindexsom visar konsumentprisutvecklingen med avdrag för indirekta skatter ochtillägg för subventioner steg med 10,. Det kan noteras alt underperioden 29 mars-16 maj då tre fjärdelar av den privata konsumtionen omfattadesav prisstopp, så höjdes konsumentpriserna med ungefär 0,. I labell 6:6 redovisas prisutvecklingen för delgrupper ikonsumentprisindex. Där framgår atl prisökningen på varor varit ungefär 2 1/2procentenheter högre än på tjänster. Skillnaden kan till stor del förklaras avatt endast en mindre del av tjänsterna är momsbelagda och således inte påverkasav momshöjningen i samma utsträckning som varorna. De stora prisökningarna påbränsle och drivmedel har påverkat totalindex . Ungefärhälften av detta bidrag kan hänföras till de punklskattehöjningar pä bensin ocheldningsolja som ägde rum (här ingår även de pris- ochskattehöjningar som inträffade ). Av bostadsposlensbidrag pä kan 0,4 hänföras till diskontohöjningen i januari1980. Genom viktökningen för egnahemsposlen i långtidsindex till följd avnationalräkenskapsrevideringen blev bostadspostens bidrag dessutom 0,4procentenheter högre än som framgick av korllidsindex som beräknades enligl detgamla viktsyslemet. Nästan hela prisökningen på alkohol och tobak beror påskattehöjningen och momshöjningen . Tabell 6:6 Konsumentprisindex december 1979december 1980 Övriga icke varaktiga varor ' Avser förändringen mellan längtidsindexlalen. 1långtidsindex har till skillnad frän korttidsindex 1980 tagitshänsyn till den förändring av konsumtionssammansättningen som framkom vidrevideringen av nationalräkenskaperna. ' Exkl. kokgas och elström vilka ingär ioffentliga tjänster. Källor: och . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Priserna på de livsmedel som påverkas avjordbruksregleringen steg med och övriga livsmedel med drygt 13%.Den kraftiga prisstegringen på livsmedel kan delvis förklaras av att destatliga jorbrukssubventionerna inle ökade i samma omfattning som . Itabell 6:7 redovisas prisökningarna 1980 liksom den prognoserade höjningen för1981 med uppdelning på olika komponenters betydelse för förändringarna ikonsumentprisindex. Av den totala ökningen på 13,under loppet av 1980beräknas reslfaklorn, dvs, i huvudsak lönekostnadernas genomslag på prisernainom de från internationell konkurrens skyddade näringsgrenarna ha bidragit med2,. Den internafionellt bestämda prisfaktorn - vilken ikalkylerna företrädesvis representeras av priserna vid import till Sverige-beräknas ha bidragit till konsumentprisökningen . 1detta bidrag inkluderas även den anmärkningsvärt starka prisuppgången påguldvaror, , som drog upp konsumentprisindex med 0,2 procentenheter.Indirekta skattehöjningar har bidragit med vilket ärbetydligt mer än under 1970-talel. Av detla bidrag kan 1,5procentenheter hänföras till momshöjningen . Årsgenomsnittetför konsumentprisindex 1980 låg 13,över genomsnittet 1979. Vid beräkningarnaav implicitprisindex för den lotala privata konsumfionen enligtnationalräkenskaperna framkommer en betydligt lägre ökningstakt, 11,. Tillstor del beror den extremt stora skillnanden mellan konsumentprisindex ochimplicitprisindex på att olika beräkningsprinciper för egnahemskostnaderna haranvänts. Tabell6:7 Konsumentprisförändringen 19701981 uppdelad på komponenter ella uppgång, lolall därav hänförs lill: ändring i indirekta skatter automatiska effekter av indi- ändring i diverse taxor trendavvikelse i priserna på -0,3 -0,1 -0,2 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 116 lill har konsumentprisindexstigit 4,. var uppgången 5,. exkl.bränsle och lyse har bidragit med drygl 1,7 procenlenheler, varav 0,9 beroddepå den ökning av egnahemskostnaderna som följde av diskontohöjningen den 21januari. Utlösningen av jordbruksavtalet jämte första steget i nedtrappningenav livsmedelssubventionerna beräknas ha dragit upp totalindex med 0,5procentenheter. Bedömningen av prisutvecklingen har utgått frånnu aktuella prognoser och antaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m.m. och innefattar sålunda beräkningar av hur dessa faktorer kan väntas påverkade olika priskomponenlerna. Prognoserna förutsätter oförändrat diskonto ochoförändrade växelkurser. Ulöver de förslag som lagts fram i de tvåbesparingspropositionerna innefattar beräkningarna inte några förändringar avden ekonomiska politiken. Med utgångspunkt från den lönekalkyl som gjorts hararbetsgivarnas kostnader per fimme i genomsnitt för samtliga anställda antagitsstiga med 7,. Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de förinternalionell konkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk och bostäder) harför 1981 antagils få ett med hänsyn till kostnadsstegringarna trendmässigtvärde. De priskomponenter som innefattas i restfaktorn väntas under dessa förutsättningarpåverka konsumentprisindex . Bedömningen av prisutvecklingen för de inhemskajordbruksprodukterna har utgått från att de statliga livsmedelssubventionernakommer atl minska med totalt 550 miljoner , enligl de förslag somlagts i besparingspropositionerna. Med beaktande av jordbrukets kostnadsutvecklingunder fjärde kvartalet 1980 och har jordbruksprisernasinverkan på konsumentprisindex beräknats till . I prognosen av de inlernationellt bestämda priserna harförutsatts en neddragning av höga prisslegringstakt för råolja ochpetroleumprodukter. Råoljepriset beräknas under loppet av öka meddrygt och priset på petroleumprodukterna med . De bearbeladevarorna som ingår i vår import väntas få en nägot högre prisökning än under1980. De internafionellt bestämda priserna skulle under dessa förutsättningarbidra till en ökning av KPl . Vid bedömningen av bostadsprissättningen antages atlkallhyrorna i flerbostadshus ökar . De minskade räntesubventioner somregeringen har föreslagit för hus byggda väntas påverka hyrornaendast i begränsad omfallning . Egnahemskostnaderna väntas på grund avdiskontohöjningen öka betydligt mer eller . Detta innebär ettKPI-tillskolt från bostadsposten . De enda indirekta skattehöjningar som ingår iberäkningarna är den höjning av beredskapsavgiften på eldningsolja som genomfördes 1 Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 117 januarioch den aviserade höjningen av energiskallen och beredskapsavgifter påeldningsolja . Totaltsell innebär dessa beräkningar en ökning av konsumentprisindex frän december1980 till med 9,. Årsgenomsnittet för konsumentprisindexberäknas ligga 11,över genomsnittet 1980. Implicitprisindex för total privatkonsumtion har antagils få en procent lägre ökning dvs. Prisutvecklingenmellan mätt enligt konsumentprisindex, exkl.varorna fjärrvärme, eldningsolja, kokgas och bensin har enligl ovanståendekalkyler beräknats lill knappl 9,. Denna prisutveckling ligger till grund förom garantiregeln i LO-SAF - avtalet skall utlösas. Prognosen innebär attgarantiregeln inte kommer att utlösas. Marginalen till utlösning är dock knapp. Isamband med KPI-prognosen har även gjorts en prognos på den nya indexserie(basbeloppsindex) som användes för beräkning av basbeloppet fr.o.m. januari1981. Den nya basbeloppsindexen baseras på nettoprisindex med bortseende fråndirekt inverkan av ändringar i energipriserna'. I ovanstående prognos harantagits att energipriserna ger ett bidrag på lill KPl under1981. Med hänsyn även lagen till genomförda och aviserade ändringar avindirekta skatter och subventioner så skulle basbeloppsindex öka med 8,underåret. Denprivata konsumtionen beräknas ha minskat med 0,i volym 1980'. Konsumtionenskulle därmed ha blivit lägre än vad som angavs i PNB-81.Fjärde kvartalets konsumtion visade visserligen säsongsrensat fortsattåterhämtning, men i lägre grad än som antogs i beräkningarna till PNB-81.Eftersom disponibelinkomslen ökade med 2,i reala termer 1979-1980 ökadesparandel väsentligl och sparkvoten steg till 6,. (Se diagram 6: I). Frånandra föll hushållens reala disponiblainkomster med , säsongrensat. var hög bl.a. tillföljd av betydande prisstegringar på importerade varor, medan avtalsrörelseninte gav någon utdelning förrän mot slutet av . Den privatakonsumtionen föll inle lika kraftigt som disponibelinkomsten, utan minskningenstannade vid 1 1/säsongrensat mellan och första halvåret1980. Mellan halvåren 1980 steg hushållens reala disponibla inkomster relativtkraftigt eller med drygt 51/säsongrensat. Den privata konsumtionen beräknassamtidigt ha ökat endast drygt 1 1/. 'Energi omfattar bensin, eldningsolja, fjärrvärme, kokgas och elström i 1981 årskonsumentprisindex. Vikten för dessa energislag är . 'Det kan vara värt atl observera att den obetydliga minskning av konsumtionensom redovisas inte hade framträtt såvida inte ändradeberäkningsprinciper böriat lillämpas för konsumenternas utgifter för tips,lotterier m. m. i fasta priser. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:8 Hushållens konsumtionsutveckling -16,3 -11,0 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -0.7 - 2,8 -12,7 Hushållens disponibla inkomster285 015 Källa: och . Diagram 6:2 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19701981 Miljarder kr., 1975 ärs priser. . . ./VI 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: och . Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 119 Mellan1979-1980 minskade de sammanlagda varuinköpen med . Konsumtionen avnya bilar sjönk , vilket innebär att inköpen av nya bilar har sjunkittill nivå. Livsmedelskonsumtionen minskade med 1,, enförhållandevis kraftig nedgång. Vidare kan man inom varukonsumtionen spåra enförskjutning av inköpen från dels dyrbara varaktiga varor som bilar, dels vissaicke varaktiga varor såsom bränsle, alkohol och tobak med en hög relativprisutveckling till mindre dyrbara delvis varaktiga varor som t.ex. kläder,skor och textilier. När det gäller konsumtionen av privata tjänster utövarbosladsposten ett stabiliserande inflytande. Bostadskonsumtionen ökartrendmässigt, med , vilket motsvarar ett bidrag påknappt till den totala konsumtionsökningen. Hushållensdisponibla realinkomster beräknas minska med 1981. En kraftigköpkraftsreducering - - beräknas komma till stånd mellan andra halvåret1980 och säsongrensat sett, varefter en svag återhämtningberäknas ske mellan halvåren . Den säsongrensade privata konsumtionenförutses falla med ett par procent och stiga med ca I % mellanhalvåren så att konsumtionsvolymen mellan helåren 1980-1981 faller med 3/4%.Den mycket höga sparkvoten 1980 förutses alltså falla . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 120 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognoser Investeringarnasandel av brutlonationalproduktion läg på en stabil nivå påca . sjönk investeringskvoten till och underåren 1978-1980 har investeringskvoten legat på . Fram till år 1977var nedgången i huvudsak hänförlig till de sjunkande bostadsinvesteringarna.Övriga investeringars andel av BNP låg med små variationer kring underåren 1970-1977, för alt sedan sjunka till 1978. Detla år minskade investeringarnaexkl. bostäder starkt samlidigl som BNP äter började växa. Under 1979 och 1980har utvecklingen av investeringarna exkl. bostäder varit snabbare änBNP-utvecklingen och deras andel av BNP uppgick till . Dessainvesteringar ökade nämligen 1980 med 4 1/i volym. Samfidigt sjönkemellertid bostadsinvesteringarna med medan övriga invesleringarökade med 4 1/varför den lotala invesleringsökningen begränsades till 11/. Investeringarna inom näringslivet steg totalt . Utvecklingen vardock mycket olikartad mellan olika sektorer. Så ökade exempelvisindustriinvesteringarna medan investeringarna inom handeln minskademed . Till ökningen i näringslivets investeringar bidrog också den starkauppgången i de statliga affärsverkens investeringar. De kommunalamyndigheternas investeringar steg 1980 framför allt beroende påutbyggnaden av sjukvården inom landstingen. De statliga myndigheternasinvesteringar minskade däremot . Maskininköpenökade sammanlagt för alla sektorer med 5 1/1980. Den starka nedgången ibostadsbyggandet medförde att byggnadsinvesteringarna totall sett minskade med1 % 1980. Den brist på byggnadsarbetare som rådde lättade underloppet av 1980. Vid början av 1981 var det enligt konjunkturbaromelern för mars1981 i längt högre grad begränsad efterfrågan än brist på arbetskraft som hölltillbaka byggnadsproduktionen. För1981 förutses fortsatt sjunkande bostadsinvesteringar om än i något lägre taktän . Påbörjandet av nya lägenheter väntas falla från strax under50000 1980 till 46000 1981. Nedgången bedöms endast beröra småhusen, ochigångsättningen av fierbostadshus väntas sålunda bli av samma omfattning 1981som 1980. Investeringarnainom näringslivel exkl. bostäder beräknas minska med 1 1/1981. Deförsämrade avsätlningsmöjligheterna såväl hemma som utomlands medför attinvesteringarna bedöms minska inom industrin och inom handeln.De kommunala myndigheternas investeringar förutses öka 1981, medandäremot de statliga myndigheterna bedöms fortsätta minska sina investeringar . 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Fastabruttoinvesteringar 19771981 efler kapitaltyp och näringsgren 1980, löpande priser Åriig procentuell förändring, priser Nybyggnad Näringsliv exkl. bostäder Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Handel m. m. Övrigt näringsliv Offentliga myndigheter inkl. militära' Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Handel m. m. Näringsliv exkl. hatldelsflottan Offenlliga myndigheler Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Handel m. m. Näringsliv exkl. bostäder och handelsflottan Offentliga myndigheter' -10,3 -1,2 -5,0 -16,8 -27,7 -7,1 -14,8 -11,1 -7,7 -17,7 -18,3 -19,4 -15,1 -10,1 -2,6 -21,7 -13,7 -0,4 -16,1 -12,4 -17,1 -21,7 -13,7 -6,1 -14,2 -11,6 ' Inkl. offentliga väginvesteringar. - 1 privat jordbruk osv. innefalias här avelsdjur och iövrigt näringsliv, travhästar m. m. byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ejmed tolala investeringar. -' Inkl. s.k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och . Byggnadsinvesteringarna har för alla sektorer sammanlagtberäknats minska 1981. Kalkylerna för maskininvesleringarna pekar påoförändrade maskininköp totalt sett 1980-1981. 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 122 della alt totala investeringarna skulle minska med 2 1/2 %1981 och investeringarna exkl. bostäder med 1 1/. Investeringskvoten skulledärmed åter avta 1981 räknat såväl inklusive som exklusive bostäder. Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på näringsgrenar 1972-1981 Index 1972 = 100 m. m. /-N / Därav: Industri / ./ \ L ,-'' I I I \ \ L 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 1972 73 74 75 76 77 78 79 80 81 Anm. I varie deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: Konjunkturinstilulet och . Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar inom privat och offentlig.' Åriig procentuell förändring, 1975 -3,5 -10,6 -1,8 -3,2 -4,0 -18,6 -7,9 -15,3 -0,7 -0,6 -1,2 -0,3 -2,3 -9,4 -2,4 -2,4 -2,5 -10,6 -1,5 -7,3 -22,9 -0,7 -4,1 -2,3 ' Inkl. s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och . 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesteringarna minskade med 1980.Nybyggnadsinvesteringarna sjönk , varvid investeringarna iflerbostadshus minskade med drygl och småhusinvesteringarna . Ävenombyggnadsinvesteringarna minskade totalt sett med ca 2 1/. Därvid föllsmåhusinvesteringarna , medan ombyggnadsinvesteringarna förflerbostadshus steg . Påbörjandet av nya lägenheter föll från 56000 lägenheter1979 till strax under 50000 lägenheter 1980. Nedgången var i huvudsak hänföriigtill småhusen - igångsättningen sjönk från drygt 38000 1979 till 32500 1980.Påbörjandet av lägenheter i flerbostadshus minskade starkt , men ökade . Antalet färdigställdalägenheter minskade med 4000 till 51 500 lägenheter 1980. Bostadsbyggandet hölls och början av 1980tillbaka av brist på arbetskraft. Denna lättade dock . Deviktigaste faktorerna bakom nedgången i bostadsbyggandet var troligen de undersenare år snabbt ökande produktions- och boendekostnaderna. Byggnadsprisindexför flerfamiljshus steg 1978 , 1979 och 1980 enligtpreliminära beräkningar . Motsvarande tal för småhusen var 1980/81:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 124 Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19771981 ' Ett bostadshus anses bli påböijat den månad dågrundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena päbögas. Dä minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ett bostadshusbefinner sig i elt sådant skick att de kan tas i bruk anses huset varainflyttningsfärdigt. Anm. Samlliga siffror är för 1977-1979 avrundade tillnärmast hela femtital. Källor: och . ', och . Trots det på många håll mycketansträngda lägel på bostadsmarknaden råder ändå stor osäkerhet omavsättningsmöjligheterna vid nuvarande hyror resp. försäljningspriser inyproduktionen. Situationen på bostadsmarknaden är mycketolikartad inom olika regioner av landet. Antalet outhyrda lägenheter iflerbostadshus ökade totalt sett med 800 lägenheter mellan och 1september 1980. Inom storstadsområdena minskade lägenhetsreserven dockylterligare - inom fanns t.ex. endast 200 lediga lägenheter 1september 1980. Ökningen skedde istället främst i skogslänen och i viss månäven i övriga riket. genomförde en enkät tillkommunema angående lägel pä bostadsmarknaden. Kommunerna får bl.a. angeväntetid för att erhålla bostad i kommunen och får därvid välja blandsvarsalternativen: praktiskt taget genast, efter 34 månaders väntelid, efterlång väntetid. Antalet kommuner som anger att det är "lång väntetid"uppgår bland storstadskommunerna till och bland övriga kommuner till . förutser av storstadskommunerna att det kommer att bli svårarealt erhålla bostad, medan anser att läget kommer att lätta. Inom övrigadelar av landet har av kommunerna svarat att det inte blir någonförändring, anger all det blir lättare att erhålla bostad och 10 %förutser ett svårare läge pä bostadsmarknaden . Många av de kommuner somanger en lättare bostadsmarknad motiverar detta med att de stigande bostadskostnadernadämpat efterfrågan och skapat avsättningssvårigheter i nyproduceradebostadsområden. föreligger inga indikationer på någonavgörande förändring i utvecklingen av bygg- och boendekostnader.Regeringens beslut om besparingar i statsverksamheten innefattade bl. a.ändrade regler för räntebidrag, vilket innebär en snabbare nedtrappning försmåhusen. Prop.1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget men större subventioner på nybyggnadssladiet för flerbostadshusen.De ändrade reglerna medför en stimulans av byggandet av lägenheter i flerbostadshus.Till delta bidrar även de ändrade reglerna för produktionskostnadsbelåningi flerbostadshus. Igångsättningen av flerbostadshus har därför bedömts kunnahållas uppe nivå även dvs. Någonmarkant ökning av flerbostadshusproduk-tionen och därmed följande betydandeutgifter för vägar, daghem, skolor etc. är emellertid inle trolig med tanke päsignalerna från statsmakterna om begränsningar i den kommunala aktivitetsnivån.Efterfrågan pä småhus kan förväntas sjunka 1981, dels med tanke på de försmåhusägarna försämrade reglerna för räntebidragen, dels med tanke på atthushällens disponibla inkomster torde utvecklas mycket svagt under 1981.Igångsättningen av småhus har antagits sjunka till 29000 lägenheter. Totaltblir då igångsättningen 3500 lägenheter mindre än 1980, dvs. Antalet färdigställda lägenheter beräknas till 48000. Tabell7:4 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 19791981 Med statliga stöd' I formav: energisparstöd övrigt' statligt stöd därav: flerbostadshus småhus Åriig procentuell förändring, -3,0 -3,1 -2,3 -4,7 -3,5 -2,3 -9,2 -0,7 -2,6 -2,9 -0,4 -9,2 -8,1 ' Med statligt stöd avses här statliga lån och bidrag. Häri innefattas ombyggnadslän, förbättringslån ochboendemiljöstöd. Efter den mycket starka expansionen avombyggnadsinvesteringarna , föll ombyggnadsinvesteringarna 1980och beräknas fortsätta minska (se tabell 7:4). Nedgången under 1980var betingad av att ombyggnaderna inom småhussektorn minskade i omfattning-främst sådana med energisparslöd. När det gäller flerbostadshusen har dockombyggnadsinvesteringarna fortsatt att öka. Regeringen har i prop. 1980/81: 133 föreslagit atl del bidragom högst . per lägenhet som utgår för vissa energisparande åtgärderavskaffas fr.o.m. . Samfidigt föreslås en höjning av den lägstakostnad som berättigar till slöd från . lill , i vissa fall3000 kr. Detta gör sannolikt att ombyggnadsinvesteringarna med energisparstödfortsätter att falla . Ombyggnadsinvesteringarna i energisparandesyfte påverkas dock positivt av de kraftigt höjda energipriserna, vilkamedfört att lönsamheten för många energisparåtgärder ökat 1980/81:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 126 markant.Av regeringens ovan nämnda proposition framgår vidare att stödet alltmer kommeratt inriktas på energibesparande åtgärder av underhållskaraktär. Stöd i formav statliga lån föreslås således fr. o. m. den utgå även i samband medt. ex. övergång från oljepannor till kombinalionspannor, vid installation avelpatroner, elkassétter och varmvattenberedare m.m. Ramenför bostadslån fill ombyggnad och räntebärande förbättringslån 1981 jämfört medutfallet för beslut om motsvarande lån föreslås i regeringensbudgetproposition öka i en takt, som klart understiger den kostnadsökningsom institutet räknar med . Det är därmed troligt att även de övrigaombyggnadsinvesteringarna fortsätter att minska i volym . Bostadsinvesteringarnaberäknas därmed totalt sett sjunka med ytteriigare 1981.Nybyggnadsinvesteringarna väntas därvid minska med , varvid förutsätts en nedgång ibyggtiderna för såväl småhus som flerbostadshus under detta år. Investeringarnai flerbostadshus förutses öka , medan däremot invesleringarna i småhusbedöms minska . När det gäller ombyggnadsinvesteringarna förutses enminskning totalt sett, varvid småhusinvesteringarna beräknas falla med Ombyggnadsinvesteringarna iflerbosiadshus bedöms dock öka med . Underåren 19701974 producerade induslrin varor för sammanlagt . (förädlingsvärde, priser). investerade företagen 60miljarder kr. (priser) i byggnader och maskiner. Investeringkvotenmätt på detta säll låg således i genomsnitt för perioden på 15,(se diagram7:2). och investeradesför , dvs. den genomsnittliga investeringskvoten sjönk tillknappt . Investeringskvoten låg 1976 på sitt högsla värde . Investeringskvoten föll då denuppvisade sitt lägsta värde på . Trots uppgången i produktion ochkapacitetsutnyttjande valde företagen nämligen i stor utsträckningatt avvakta med investeringsökningarna in på 1980. Det höjda resursutnyttjandetunder och början av 1980 ledde också till snabb ökning av företagensvinster. Därmed förelåg förutsättningar för den starka investeringsuppgången1980, på i volym. Byggnadsinvesteringarna ökade ochmaskininvesteringarna .