prop · G403107 · 1980-12-31 00:00:00 — Liknande tankar förs fram av . LO efterlyser en helhetsbild av förväntade resultat innanstora ingrepp görs i den statliga skoladministralionen. I sammanhanget påpekarLO atl SAK inte behandlat elevernas beslutsrätt, skolans samarbete med arbetslivetoch SSA-rådens uppgifter. TCO anser att decentralisering och ökatpersonalinflytande måste gå hand i hand. Vad som bör innefattas i del av SAK lanserade begreppet"aktiv tillsyn" diskuteras av flera remissinstanser. RRV anser attdet framför allt är kravet på en likvärdig utbildning som motiverar en aktivstatlig tillsyn. SÖ har enligl RRV:s uppfattning visat en alltförpassiv hållning gentemot den lokala nivån när del gäller utvärdering. Länsskolnämndeni ser i länsskolnämnderna en viktig resurs för atl isamarbete med kommunförbundels länsavdelningar svara för utvärdering och aktivtillsyn. Länsskolnä/nnderna i och län pekar på att länsskolnämndernabör tillförsäkras resurser för alt SAK:s tal om aktiv tillsyn skall kunnaförverkligas. Några remissinstanser, bl.a. länsskolnämnden i länoch TCO, framhåller att en aktiv tillsyn också måste innefatta möjligheter attkorrigera felaktiga lösningar. RRV anser all den statliga skoladministrationensansvar borde ha preciserats ytterligare, I.ex. genom en beskrivning av vilkakonkreta aktiviteter SÖ skall ägna sig åt saml vilka skyldigheter, befogenheteroch sanktions-möjligheter den slalliga skoladministrationen skall ha. Länsskolnämndeni menar alt det bör byggas upp etl effektivt syslem förinrapportering av iakttagelser och förslag till förändringar. Komvux-utredningenframhåller att de förändringar av den statliga skoladministrationen, som SAKförordar, ligger i linje med förhållandena inom och statligvuxenutbildning. Utredningen konstaterar att en aktiv tillsyn med tyngdpunktenpå ledning och utveckling bl.a. genom utbyte av erfarenheter och informationkräver sakkunskap på de olika nivåerna inom skoladministrationen, vilket i höggrad gäller SÖ. i anser att de ökadekraven på stimulans, stöd och rådgivning skapar behov av omskolning avpersonalen inom den statliga skoladministrationen. Botkyrkakommun menar att en slörre flexibilitet inom den statliga skoladministralionenskulle ge bättre resurser för råd och hjälp till kommuner med speciellaproblem, I.ex. 12 1980/81. 1980/81:107 178 förordar ett centralt ämbetsverk av mindreomfattning än det nuvarande och med elt nytt namn. Remissinstanserna accepterar i huvudsak SAK:s förslag attSÖ skall ha det centrala ansvaret för FoU, utvärdering och läroplansarbete.Stor enighet råder också om att kommunerna framgent kommer alt få ett alltstörre ansvar för skolutvecklingen liksom alt länsskolnämnderna bör få vidgadeuppgifter i vad avser skolans utveckling. SÖ framhåller viklen av att statenhar resurser för en pedagogisk stödorganisation. SÖ förordar - i anslutningtill vad skolforskningskommittén föreslagit - uppbyggande av regionalapedagogiska resurser i de sex högskoleregionerna. För att förstärka sambandetmellan högskolan och skolan när det gäller FoU-arbete och fortbildning anser länsskolnämndeni att - med viss ändrad sammansättning -bör få ansvaret för dessa verksamheter. I motsats till dessa förslag framhållerlänsskolnämnderna i och att det vore orimligt atttillskapa ytterligare en regional nivå mellan SÖ och länsskolnämnderna. Beträfi"ande innehållet i FoU-arbetel framhåller/?7?Katt SÖ:s FoU-projekt haft en alltför ensidig pedagogisk inriktning ochatl inslagen av ekonomi, sociologi och tvärvetenskaplighet behöver öka. CSNefterlyser studieekonomisk forskning. anser att betydelsen avestetiska och kulturella faktorer blivit alltför förbisedd inom den pedagogiskaforskningen. Komvux-ulredningen understryker atl SÖ bör se till attvuxenutbildningen får sin berättigade andel av FoU-resurserna. Länsskolnämndernai , och önskar en mer praktisk inriktningav FoU-projekten så att vardagsproblemen i skolan kan belysas. bör resurser avsättas för FoU-arbete inriktat på speciellaproblem i en storstad. Beträffande organisationen av FoU -verksamheten framhållerflera remissinstanser, bl. a. SAMN, komvux-utredningen, elevvårds-kommittén ochlänsskolnämnden i , att SÖ även fortsättningsvis bör ha detcentrala övergripande ansvaret. anser alt FoU-ansvaret inomfolkbildningsområdet bör överföras till . Flera remissinstanser har behandlat frågan om länsskolnämndernasmedverkan i FoU. SÖ finner inte att det finns ekonomiska förutsättningar föratt länsskolnämnderna skulle få ett vidare ansvar för FoU-arbetet. LO - liksomHalmstads kommun - avvisar förslaget att länsskolnämnderna skall fä ett ökatansvar för FoU-verksamhelen. Länsskolnämnderna i och län menaralt länsskolnämndernas ansvar inte får begränsas till centralt initieradeprojekt. Länsskolnämnderna i och föreslår att länsskolnämndernafår ett ökat ansvar för 1980/81:107 179 de centralt beslutade projekten. iStockholms län bör länsskolnämnderna aktivt leda och samverka i framhåller att FoU-arbetet måste i hög grad initieras ochgenomföras på det lokala planet. Enligt bör länsskolnämndeni samverkan med regionslyrelsen svara för samordningen av FoU-arbetet inom länel. /?/?V har funnit att SÖ:s utvärdering av skolverksamhetenär bristfällig i flera avseenden. SÖ bör enligt RRV genom central utvärdering,metodutveckling, försöksverksamhet, informationsspridning m. m. på ett mersystematiskt sätt följa skolverksamheten och mer aktivt stödja underliggandenivåer. Remissinstanserna delar SAK:s uppfattning att SÖ bör haansvaret för provkonstruktionsverksamheten. SÖ och UHÄ är eniga om att högskoleprovetkan överföras från SÖ till UHÄ fr. om. SÖ framhåller att den cenirala utvärderingen inte enbartkan bygga på den utvärdering som görs pä regional och lokal nivä. En utökadutvärderingsverksamhet kräver enligt SÖ nya personella resurser, vilket SAKinte beaktat. Enligt SÖ:s uppfattning kan länsskolnämnderna inte ulan betydanderesursförstärkningar svara för utvärderingen av gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen. SAMN anser att det är väsentligt attutvärderingsverksamheten decentraliseras i siörsta möjliga utsträckning. Länsskolnämndeni län föreslår att den större delen av den statliga utvärderingsresursenplaceras på länsskolnämnderna. i län efterlyser modellerför informationsöverföring av utvärderingsdata från regional och lokal nivåtill central nivå. i saml länsskolnämnderna iGävleborgs och län framhåller vikten av etl effektivt samarbetemellan SÖ och länsskolnämnderna i fråga om utvärdering. kommunkarakteriserar emellertid länsskolnämndens utvärdering som en stafiiginblandning i en verksamhet. Den avvägning av ansvaret för läroplansarbetet som SAK föreslagilaccepteras allmänt. SÖ betonar dock att möjlighelerna atl decentralisera delarav gymnasieskolans tim- och kursplanearbele är begränsade. Atl, som SAKföreslår, överföra delar av läroplansarbelel till länsskolnämnderna kräverenligt SÖ ylterligare överväganden. SÖ pekar på atl när utrymmet för lokala beslulom kursinnehållet ökar, såsom skett i Lgr 80, krävs utförliga preciseringar imål och huvudmoment. SÖ anser atl SAK har en alltför schablonmässig syn päläroplanerna för vuxenutbildning. En diskussion om samverkan mellanolika utbildningsformer kräver enligl SÖ en analys av den kommunalavuxenutbildningens särart. menar alt SÖ bör bedöma vilkakonsekvenser som ungdomsskolans läroplansarbele får för den kommunalavuxenutbildningen. Utredningen anser att resurserna för läroplansarbetet förde yrkesinriktade kurserna behöver förstärkas. 1980/81:107 180 I län pekar på att länsskolnämndernahar möjlighet alt lämna underlag till SÖ:s läroplansarbete. betonar att det måste förekomma en dialog mellan skoladministrationensolika nivåer i läroplansarbelel. understryker vikten av en central ledningav läroplansarbelel, i vilket utöver pedagogiska-melodiska frågor även böringå frägor om läromedel, lokaler, utrustning m. m. LRF påpekar attläroplans-arbetet berör alla i samhället. Vid sidan av arbetsmarknadens parterbör även företagarorganisationer av den typ LRF utgör få della i läroplansarbetet.Värmlands läns landstingskommun, Halmslcids kommun och skolstyrelsen i Kalmarframhåller all även yrkesråd och SSA-råd bör della i del lokala arbetet medtimplaner o. d. När det gäller personalutveckling delar SÖ SAK:suppfattning att del behövs en ökad samordning av befinlliga resurser förfortbildning av skolpersonal och alt kommunerna bör ha planerings- och genomföran-deansvarelför fortbildningen av all skolpersonal. Vissa statliga resurser förfortbildning bör kunna regionaliseras och anknytas till högskolan, anser SÖ.Däremot finner SÖ det olämpligt atl fördela de slalliga fortbildningsresursernapå så många enheter som länsskolnämnderna. understryker det värdefulla i attfortbildningen av skolpersonalen kan ske tillsammans med annan personal, I.ex.vid bibliotek och museer. SAK:s förslag atl kommunerna bör få planerings- ochgenomförandeansvaret för personalutvecklingen för all skolpersonal tillstyrksallmänt. , , och kommuner anser dock alt etlutökat ansvar kräver tilldelning av ytterligare resurser. Några remissinstanser,bl. a.länsskolnämnden och i , menar alt SAK:sförslag ger SÖ en alltför dominerande roll inom fortbildningen. Länsskolnämndeni anser också att den nuvarande fortbildningsverksamheten äralltför centralstyrd. i län föreslår att länsskolnämndernafår hela ansvarel för all fortbildning på regional och lokal nivå. Länsskolnämnderna i , och länpekar på atl B-avdragsresursen är både stor och svåradminislrerad och alt enomläggning behövs. och skoldirektionen i anser attkommunerna bör få ett direkt inflytande över användningen av denna resurs. 5Ö framhåller atl verkets egna insatser påläromedelsområdet bör ställas i relation till resurserna på regional och lokalnivå. Den kompetens som inte kan finnas i kommunerna, högskoleregionerna eller länsskolnämndernabör enligt SÖ ligga centralt. SIL delar inle SAK:s uppfattning atl de statligainsatserna för produktion av läromedel är betydande utan framhåller atlbehovet av produklionsstödjande insatser för vissa elevgrupper är betydligtstörre än de 1980/81:107 181 ULÅ anser att de statliga insatsernaär viktiga när det gäller att förbättra läromedelstillgången inom bristområdensåsom vuxenutbildning, hemspråksundervisning och handikappundervisning.Gävle kommun vill att SIL skall arbeta mer aktivt för att få fram läromedel somtar upp begrepp som kommersialism och fördomar. kommun anser attkostnaderna för läromedel skall ligga pä staten. I fråga om elevvård framhåller 5Ö att det krävs enbevakning på olika nivåer av insatserna för elever med särskilda behov och attinsatserna bör vara kraftfullare än vad SAK föreslår. i pekar särskilt på behovetav insatser för att bekämpa alkohol, narkotika och tobak () och föreslåratt särskilda ANT-konsulenter fär anställas vid länsskolnämnderna. Länsskolnämndeni län framhåller länsskolnämndernas ansvar för alt stödja ochutveckla elevvårdsarbetet inom länen. LRF kräver kraftfullare insatser än från SÖ vadgäller syo och samverkan skola-arbetsliv, och detta bör beaktas vidomorganisationen av SÖ. RHS kan inte finna alt SAK behandlat föräldrarna som resursi elevvården. önskar en ändring från kommunalt tillstatligt ansvar för de elevsociala frågorna. SÖ ansluter sig till SAK:s uppfattning om attinformationsfrågorna bör ägnas stor uppmärksamhet i den framtidaorganisationen. Ett fastare syslem bör byggas upp så all SÖ:s information kannå fältet dels via länsskolnämnderna, dels direkt. påtalar behovel av ökad kunskap omde handikappades situation. Därvid bör enligt utredningens uppfattning länsskolnämndernakunna utnyttjas i större ulslräckning. Informationsverksamheten på central,regional och lokal nivå bör ske i samråd med handikapporganisationerna. LO anser att informationen i skolfrågor lill olikaintressenter är mycket bristfällig. önskar en förbättradinformation från SÖ direkt till kommunerna utan all länsskolnämnden utnyttjassom mellanled. kommun anser att informationsmaterial som är en följd avstatliga beslut skall bekostas av staten. Remissinstanserna är i allmänhet eniga med SAK om att SÖframgent bör la elt mer aktivt ansvar för den övergripande och långsiktigaplaneringen som bör vara en huvuduppgift för SÖ. Vid den övergripandeplaneringen måste också hänsyn tas lill andra myndigheters planeringsarbete.RRV påpekar att samordningen av olika planeringsinsatser 1980/81:107 182 fungerar dåligt f. n. Enligt SCB behövs dock för dennaplanering etl omfattande statistiskt underlag, framställt av en friståendemyndighet. SÖ anför atl en statsfinansiell långtidsplanering skulleförbättra möjligheterna för den långsiktiga planeringen på utbildningsområdet. SAK:sförslag rörande gymnasieskolans årliga planering enligt alternativ I, dvs. medlänsskolnämnden som ansvarig myndighet tillstyrks av 58 remissinstanser,däribland statskontoret, RRV, SAMN AMS, länsskolnämnderna i , , , , , ,, och , , , , , , , , och Norr bottenslän, länsstyrelserna i , , ,, , och elevvårdskommittén,integrationsutredningen, , SÄCO/SR, LRF, 16 kommuner {, ,, , , , , , , , , ,, , , ), . , och läns landstingskommuner. iKopparbergs län tillstyrker alternativ I men finner det inle uteslutet att manpå sikt kan överiåta planeringen åt kommunerna. , som äventillstyrker allernaliv I, menar atl man även bör pröva om besluten kan förasöver till utbildningsnämnd. De nämnda remissinstanserna framför etl antal fördelar medalternativ 1, bl.a. att alternativet 1 inte medförnågon ökad arbetsbelastning för länsskolnämnderna, 2 kan genomförasrelativt omgående, 3 medför kortarehandläggningstider, 4 underlättarsamarbetet mellan de regionala organen och 5 medger altanpassningar kan göras efter länets arbetsmarknad m. m. SAK:s förslag rörandegymnasieplaneringen enligt alternativ 2, dvs. med beslutanderätt, tillstyrks av 33 remissinsianser,däribland länsskolnämnderna i och län (med vissa modifieringar),länsskolnämnden i , komvux-utredningen, kommunaldemokratiskakommittén. , , , 15kommuner {, , , , , , ,, , , , med modifieringar,, , ). , , , , ,, , och läns landstingskommuner. Bland de fördelar med alternativ 2 som remissinstansernaanger kan nämnas att alternativet 1 underlättarsamverkan med arbetsmarknadsutbildning (AMU) och vuxenutbildning och 2 ger godamöjligheter lill elt effektivt utnyttjande av befintliga resurser (lokaler,utrustning, personal, praktikplatser etc). 1980/81:107 183 SAK:s förslag (enligt båda alternativen) avvisas av LO ochSECO. LO anser inte atl SAK redovisat konsekvenserna av förslagen. hyserfarhågor för alt SAK:s förslag skall leda lill misshushållning. UHÄ understryker vikten av att gymnasieplaneringen blirenkel men tar hänsyn till elevernas efterfrågan och arbetsmarknadensbehov såväl regionalt som i riksperspektivet. SÖ är tveksam till SAK:s förslagoch framhåller risken med atl lättarrangerade studievägar ulan krav på dyrbarutrustning och med höga sökandetal blir överdimensionerade. SÖ förordar attfrågan om decentralisering av beslul om gymnasieskolans årliga organisationutreds ytterligare. Förslaget att UHÄ skall bli tillsynsmyndighet för denkommunala högskoleutbildningen tillstyrks av de flesta remissinsianser, somberört frågan, däribland statskontoret, UHÄ, CSN, SÖ, huvudmannaskapskommittén,elevvårdskommittén, SÄCO/SR, SAF, LRF, , samt elt antal länsskolnämnder,länsstyrelser, landstingskomniuner och kommuner. UHÅ anser att den nyaorganisationen kan fungera fr.o.m. /83 och vilJ att regeringenskall uppdra ät SÖ och UHÄ atl utarbeta en plan för genomförandet av SAK:sförslag. anser atl överförandel till UHÄ börtidsmässigt samordnas med den nya studieorganisationen och åtgärder medanledning av lärartjänstutredningens förslag. Vikten av att vuxenutbildning och AMU samplanerasmed ungdomsutbildningen framhålls av flera remissinstanser, bl.a. AMS, länsskolnämndernai , och samt länsstyrelserna iStockholms, . Länsskolnämndernai och påpekar alt kommunerna inte alltid utnyttjartilldelade resurser för vuxenutbildning i form av undervisningstimmarpä etl ändamålsenligt sätt. Att SÖ även fortsättningsvis bör ha en rådgivnings- ochserviceverksamhet i skolbyggnadsfrågor framhålles av flera remissinsianser, bl.a.länsskolnämnderna i , och län, / SR, TCO,, , , , , och Umeåkommuner samt läns landstingskommun. SÖ framhåller att det är mycketsällan som man inte utnyttjar den nuvarande frivilliga skissgranskningen.Statskontoret anser atl frågan om avgiftsfinansiering av den frivilligaskissgranskningen bör övervägas. hyser oro för attskissgranskningen skall bli frivillig för alla kommunala skolformer. Intregrationsutredningenframhåller skyldigheten att tillse att skolorna anpassas tillhandikappgruppernas behov. kommun anser att länsskolnämnden börförstärkas med skolbyggnadsex-perlis. SAK:s förslag att förenkla bidragsgivningen tillundervisningsmateriel tillstyrks av flera remissinstanser, bl.a. , Umeåoch Vilhel- Prop.1980/81:107 184 minakommuner samt läns landstingskommun. Förslaget att ytteriigarebegränsa bidragsgivningen till enbart sådana utbildningar, som ställer krav päkvalificerad och dyr utrustning och således i första hand behöver etlstimulansbidrag, tillstyrks av de flesta remissinsianser. Några instanserställer sig dock helt avvisande lill en sådan utveckling. RRVframhåller atl SÖ och länsskolnämnderna behöver ytterligare utveckla en lillbudgetarbete knuten verksamhetsplanering. Flera länsskolnämnder, bl.a. de iSödermanlands, , och , redogör isina remissvar för gjorda erfarenheter av en dylik verksamhetsplanering. Beträffandestatsbidragsadministralionen ser flera remissinstanser positivt på SAK:sförslag till förändringar och förenklingar. De utgångspunkter SAK föreslår fördel fortsatta utvecklingsarbetet inom statsbidragsområdet accepteras allmänt.Detsamma gäller SAK:s förslag om den framtida uppgiftsfördelningen av statsbidragsadministralionenmellan central och regional myndighetsnivå. framhåller atl alla statsbidrag till kommunalhögskoleutbildning bör administreras av myndighet inom högskoleregionen. ÄvenJönköpings läns landstingskommun instämmer i detla och föreslår atlregionstyrelsen skall administrera statsbidraget för sjuksköterskeutbildningen. SÖ delar i princip SAK:suppfattning i statsbidragsfrågan men anser att förändringar av administrationenav vissa statsbidrag inte bör göras förrän förslagen från vissa utredningar, bl.a.komvux-ulredningen, slutgiltigt behandlats. HCK anser all inga förändringar ibidragssystemen för handikappade elever bör göras i avvaktan på integrationsulredningensoch omsorgskommitléns förslag. med annan huvudman än statoch kommun informerar om att den kommer atl förslå förenklade statsbidragssystemför enskilda och privata grundskolor och gymnasieskolor. Ett av målen förarbetet är att statsbidragsadministrationen för dessa skolor skall kunna skötasav länsskolnämnden. förordar en långtgående schablonisering av statsbidragen. varnardock för att en ökad schablonisering kan medföra försämringar för olikaminoritetsgrupper, såsom invandrare. anför att schabloniseringeninte får gå så långt att man mister sambandet mellan bidraget och den verkligakostnaden. Kommunförbundetfinner det angelägel att SAK:s förslag till förändringar och förenklingar av grundskolansoch gymnasieskolans statsbidrag genomförs i avvaktan på störreförändringar som evenluellt blir följden av gymnasieutredningens arbele.Frågor om avlösning av statsbidrag och inordnande av sådana i annan statlig bidragsgivningbör las upp vid de 1980/81:107 185 ärliga överläggningarna mellan regeringen ochkommunförbunden. Även tillstyrker de kortsiktigaförändringar som SAK föreslår. och kommuner samt länslandstingskommun befarar att en avlösning av statsbidrag viaskatteutjämningssystemet skall slå orättvist mellan kommunerna. Halmstadskommun anser en sådan avlösning mindre lämplig. Beträffande bidraget till personell assistans anser DHRalt del bör finnas kvar och förstärkas. och kommuner år Iveksammatill SAK:s förslag om samordning av detta bidrag med länsskolnämndens del avförstärkningsresursen. förslår alt statsbidragen tillpersonell assistans och tekniska åtgärder för handikappade slås ihop och attmedlen fördelas av länsskolnämnderna efter behovsprövning. Övrigaremissinstanser som tagil upp frågan om personell assistans är i regel positivatill SAK:s förslag. Beträffande SAK:s förslag i fräga ompersonaladministration redovisar remissinstanserna skilda uppfattningar omvilka myndigheter som bör svara för tjänstetillsättningarna på skolområdet. SAK:sförslag att SÖ (och inte som regeringen) skall tillsälta skoldirektörer ochbiträdande skoldirektörer tillstyrks av bl. a. länsskolnämnderna iSödermanlands, , , , , ochVästerbottens län, , , , , , , ,, , , , och kommuner samt ,, , och läns landstingskommuner.Däremot föreslår elt antal remissinstanser att länsskolnämnderna även skalltillsätta skoldirektörer och biträdande skoldirektörer, nämligen länsskolnämndernai , , . och , ,, och , i länsaml och kommuner. SAK:sförslag att rektorer och studierektorer skall tillsättas av länsskolnämndentillstyrks av de flesta länsskolnämnderna, länsstyrelserna i ,, och Kristianslads län, , , , ,, , , , , och kommuner,, , , , och Västerbottensläns landstingskommuner samt skoladministrativa föreningen. Att som SAK förslagit SÖ även fortsättningsvis skalltillsätta lektorer tillstyrks av 50, länsskolnämnden i , ,, , , , , , , , Umeåoch Pajcda kommuner saml , , , ochVästerbottens läns landstingskommuner. De flesta länsskolnämnderna,skolförfattningsutredningen och föreslår att tillsättningenav lektorerna skall göras av länsskolnämnderna. SAMN förordar endecentralisering av lektorslillsätlningarna. 1980/81:107 186 Flera remissinsianser anser dock att alla tjänster på skolområdeti princip skall tillsättas av kommunen (skolstyrelsen). Framför allt anser manalt tjänsterna som skolchef bör tillsättas på samma sätt som gäller för andrakommunala förvaltningschefstjänster. Denna åsikt framför bl.a. SÖ, länsskolnämndernai , , , , , och Kopparbergslän. skolförfattningsulredningen saml I , ,, , , , , , , Örnsköldsviksoch kommuner samt , , , ,, , och läns landstingskommuner. tillstyrker SAK:s förslag men menar att utvecklingenbör gå mot ett genomförande av SSK-ulredningens förslag om ettkommunalt driftansvar och därmed en tillsättning av alla tjänster påskolområdet. SACOISR och TCO avvisar SAK:s samtliga förslag tilländringar av nuvarande system för tjänstetillsättningar. kommunföreslår ytterligare utredning av frågan om tillsättningsförfarandet i syfte atlnå ett mindre tungrott system än det nuvarande. Många remissinstanser tar också upp frågan om ordinarieskapetoch menar att del nu spelat ut sin roll. Man bör därför nu kunna ersättanuvarande ordning med ordinarie och extra ordinarie lärartjänster med tvåhuvudformer för anställning av lärare (tillsvidareanställning och anställningför begränsad tid). SAK:s förslag om decentralisering och förenklingar inom depersonaladministrativa området, i.ex. beslut om vissa tjänstledigheter,tillstyrks allmänt. Att besvär över beslul av skolmyndigheter endast skallkunna föras i en instans tillstyrks av SÖ, länsskolnämnderna i ,, , , , och ,skolförfattningsutredningen, kommunalbesvärsulredning-en, iSkaraborgs län. , , , , , ,. , , , , , ,, och kommuner samt , , , Gävleborgsoch läns landstingskommuner. SÖ anser emellertid atl behovel avenhetlighet och likformighet i handläggningen av besvärsärenden talar för attSÖ och inte länsskolnämnderna bör anförtros besvärsärenden. Några remissinstanser,nämligen länsskolnämnderna i , och samtJämtlands läns landstingskommun anser alt besvär bör kunna föras i flerainstanser. i anser att eftersom länsskolnämndernaär självständiga myndigheter bör besvär över deras beslut kunna föras hosregeringen och inte hos SÖ. i menar att ivissa frågor bör regeringen vara sista instans. 1980/81:107 187 RRV anmäler tveksamhet till SAK:s förslag lillbesvärsordning. Några remissinsianser anser all man bör pröva lämpligheten attinrätta en särskild besvärsnämnd i SÖ.