prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — AMS kalkylerar medhänsyn lill arbetslöshetens struktur och objektvalel under budgetåret med en oförändrad kostnad för staten,. För /82 bedömer AMS behovel avberedskapsarbeten till 5,1 milj. sysselsältningsdagar. Vid en beräknaddagsverkskoslnad av ca . erfordras2045 milj. kr. För vägarbeten beräknar AMS elt medelsbehov av 300 milj.kr. Under /80 har hos förelag somvarslat om driflinskränk-ning ellerdriflnedläggelse lagts ul slalliga induslribeslällningar lill elt värde av13,3 milj. kr. Sysselsättningseffekten beräknas lill ca , varav ca 7500 faller /81. Huvuddelen av beställningarna avserverkstadsindustrin. Dessutom har på regeringens Prop.1980/81:100 Bilaga 15 79 uppdraglagts ut industribeställningar för om 12 milj. kr. motsvarande en sysselsättningseffekt avca , varav huvudparten faller pä /81. AMS räknar med atldet även i fortsättningen kan finnas behov att punktvis lägga ul induslribeslällningar för alt överbrygga tillfälligastörningar i sysselsättningen eller för att ge rådrum för atl lösa akutasysselsättningsproblem.Medelsbehovet för /82 beräknas lill 20 milj. kr.motsvarande ca . Under /80 meddelade AMS beslut omdetaljplaneringsbidrag tillkommunala byggnads- och anläggningsarbeten (exkl. bostäder) för en total projekteringskostnad av 36,8 milj. kr.Härav utgjorde statsbidraget 17,7milj. Byggnads- och anläggningskostnaden beräknas totalt uppgå tillca 610 milj. kr. Utförandel av dessa kommunala objekt beräknas medföra ett sysselsältningstillskott av ca 450000sysselsättningsdagar. Pä skogs- och naturvårdsomrädel har inventeringoch planering av sysselsättningsobjeklsaml projeklering av skogsvägar ulförts till en sammanlagdprojekteringskostnad av 9,0 milj. kr. (bidrag ) vilket motsvarar en beredskap av ca 650000sysselsältningsdagar. Härtill kommer beslutom projeklering av bostadshus och förbättring av boendemiljöer lill en total projekteringskostnad av 4,6 milj. kr.och en bidragskostnad av 2,5 milj.kr. vilket beräknas kunna ge ca . Sammanlagt beräknas de projekterade objekten kunna ge vid utförandet. Under delprogrammet detaljplaneringsbidrag harunder / 81 anvisats 40 milj. kr. Den härigenom stimuleradeprojekterings volymen beräknas till ca . Under /82 beräknas med hjälp avdetaljplaneringsbidrag kommunala och statliga objekt tillskapas somgenomförda skall ge 1 600000sysselsättningsdagar. Medelsbehovet beräknas till 50 milj. kr. En del av de medel som styrelsen lämnarnaturvårdsverket för inventering av naiurvårdsobjekt avsälts centraltför ulredningar. Efter hand har vissatjänster permanentals för utredningsuppgifter. Samma förhållande råder inomriksantikvarieämbetet där tjänster för planering och projeklering av objektinom kultur- och fornminnesvården bekostas från anslagetsysselsättningsskapande åtgärder. Styrelsen finner för sin del denna situation principiellt otillfredsställandeoch föreslär atl myndigheterna direkt anvisas lönemedel för delta slagav arbete. utfärdades en lag om allmäninvesteringsfond som ersätter lagen om investeringsfonder förkonjunkluruljämning. Beslut om ianspråktagande av investeringsfonderunder budgetåret har lämnats med stöd av båda lagarna. 1980/81:100 Bilaga 15 80 Antalet ansökningar att fä ta i anspråk medel urinvesteringsfonder för konjunkluruljämning för byggnads-, mark- ochmaskininvesteringar har uppgått tillca 4200. Under /80 har ca 3 800 beslut faltals för investeringaruppgående lill sammanlagt 4750 milj. kr. Antalet ansökningar alt få ta i anspråk medel somavsatts till arbetsmiljö-fond har uppgått till ca 570. Under budgetåret har lämnats 570 beslutmed en beräknad investeringskostnadav 110 milj. kr. samt ell beräknat ianspråktagande av fondmedel på 64milj. Antalet ansökningar om atl få ta i anspråk medelsom avsatts till särskild investeringsfond har uppgått lill ca 85. Under budgetåret har 70 beslut lämnatsmed en beräknad investeringskostnad av 20 milj. kr. samt ett beräknat ianspråktagande av fondmedel på 14 milj.kr. Beräknade investeringskostnader, för företag som /80 beviljats medel ur investeringsfonderna, fördeladepå branscher och regioner. s- och ma; Livsmedel, dryckesvaror, Textil, beklädnad, läder Massa, papper, grafisk Kemisk, gummivaror, plast (Summa industri) (2969,6) (54,4) (8,3) Regeringen har beslutat att investeringsfondernafår tas i anspråk för byggnads- och markarbeten t.o.m. mars månad 1981 samlför maskiner och invenlarier t. o.m. utgången av är 1980. Inom stödområdet och Boräs-och Eskilslunaområdena är användningen avinvesteringsfonder liksom inte tidsbegränsad. AMS äger även /81 rätt atl meddela beslut rörande arbetsmiljöfonder och särskildainvesteringsfonder. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 81 Frågan om de skilda investeringsfondernasadministration aktualiseras av AMS. I ett tidigare skede var användningen avfonderna starkt knuten till konjunkturutvecklingen och behovel atl jämna ulsysselsättningsvariationerna inom byggnadsverksamheten och denvarulillverkande industrin. Det var då lämpligt atl övervakningen av fondernaoch deras effektiva användning var förlagd lill AMS. Fondsystemet har dock ändratkaraktär med i stort sett forfiöpande möjligheter att la fonderna i anspråk.AMS anser att fonderna nu tillgodoser andra intressen än dem AMS har tilluppgift atl bevaka och alt det med hänsyn lill det stora behovet av medel inomstabiliseringspolitiken och lill fondernas roll inom regionalpolitiken ärmotiverat med ett återupprättande av fondernas ursprungliga roll. Om investeringsfonderna även i fortsättningen skall hakaraktären av ell allmänt investeringsstimulerande medel bör man avrationalitelsskäl pröva frågan om överföring av fondemas administration lillannan myndighet med mera ansvar för därvid tillgodosedda intressen. Enligl en särskild lag kan fysiska personer ochhandelsbolag avsätta medel lill allmän investeringsreserv. Enligt lagen åliggerdel AMS atl föra register över denna reserv. F. n. är inte något frisläppaktuellt, dä systemet är under uppbyggnad. För /80 har styrelsen bemyndigats allunder vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkommandefordringar till belopp ej överstigande . höjdes deltabelopp till . I enlighet med bemyndigandet har under budgetåret1979/80 beslut faltals om avskrivningar av fordringar till etl sammanlagt belopp av . Avskrivningarna avserfill siörsta delen fordringar på personer som erhållit lån till egen rörelsesamt på flyktingar. Det lotala medelsbehovel under /82 förprogrammel sysselsättningsskapande ålgärder beräknas till . ( +17920000). Innan jag behandlar medelsbehovel under della anslagvill jag anmäla vissa skrivelser som kommit in lill regeringen. I regleringsbrev för /80 uppdrogregeringen ål AMS att i samråd med statskontoret och i nära kontakt med berördapersonalorganisationer se över administration och organisation avberedskapsarbeten. Översynen skulle inle beröra egenregiverksamhelen utan tasikte på re-gionkontorens ställning i arbetsmarknadsverkets organisation. En särskildarbetsgrupp har utfört översynsarbetet. AMS har med skrivelse den 5 september1980 överlämnat gruppens rapport till regeringen. 1 rapporten föreslås vissaorganisatoriska förändringar. a. föreslås all två av de 6 1980/81. 1980/81:100 Bilaga 15 82 nuvarandesju regionerna (nr 2 och 3) läggs samman och atl regionkontorel i Härnösandblir kontor för den nya regionen. För egen del anser jag, mot bakgrund av vad jag tidigare anfört, atl dessafrågor bör behandlas av den utredning som jag lidigare har aviserat för översynav arbetsmarknadsverket. Jag förutsätter all AMS i avvaktan härpå inle vidtarnågon åtgärd som innebär en meraväsentlig ändring i den nuvarande organisationen och administrationen avberedskapsarbeten. gav regeringen () i uppdrag att se överkonstruktionen av della anslag med tanke pä en eventuell omläggning fillförslagsanslag. RRV:s redovisning, som inkom lill regeringen , innehåller förslag om bibehållande avnuvarande anslagskon-slruklion medvissa ändringar som syftar lill allförbättra informationen om huranslaget förbrukas . Jag avser alt senare föreslå regeringen atlutfärda föreskrifter på grundval av RRV:s förslag. iNorrbottens län har i skrivelse hemställt all statliga myndigheter i länet skall fä medel för allinrätta fasta tjänster eller projektanställningar för arbetsuppgifter vilka f.n. ulförs som beredskapsarbeten. Med skrivelse överiämnadearbetsmarknadsstyrelsen en ansökan av länsarbetsnämnden i Norrbottenslän om ett särskilt sysselsättningsbidraginom den offentliga sektorn i länet. Enligl förslagel skall primär- och landstingskommunersaml statliga myndigheter i länet beviljas särskilda medel för att anställapersoner som sysselsätts i beredskapsarbeten hos myndigheterna. Härigenomkan enligl nämnden ca 2000 nyaarbetstillfällen skapas. Finansiering föreslås ske genom att statligamyndigheter får bidrag med hela lönekostnaden under etl år medan primär- och landstingskommunerna färbidrag av kostnaden underdel första året, under del andra och under det tredje året varefter bidraget skulle upphöra.Kostnaderna har beräknats till totalt 300 milj. kr. AMS har vidare överlämnat ett förslag frånlänsarbetsnämnden i Norrbollens länom fidigareläggning av investeringar i kommun. Enligt förslagel skallulbyggnad av daghem, fritidshem m.m. för 81,5 milj. kr. Statsbidrag bör enlig förslagetutgå enligl reglerna om kommunalaberedskapsarbeten. Dessulom bör enligt förslagel driftbidrag beviljas resp. projekt för den lidtidigareläggningen av anställningarna avser. För egen del vill jag anföra följande. har pä regeringens förslag (prop. 1979/80:98, AU 1979/80:17, rskr 1979/80:251) beviljat etl län om 500 milj.kr. i enlighet med en av staten ochlandstinget träffad överenskommelse. Enligt överenskommelsen har landsfinget förbundit sig alltidigarelägga vissa byggnadsinvesteringar inom vårdsektorn lill en kostnad av505 milj. kr. Investeringskostnaden beräknas ge en sysselsättningseffekt om ca670 manår i byggnadsskedet och ca 530 nya sysselsättningstillfällen vid fulldrift. Arbetsmarknadsutskottetunderströk vid riksdagsbehandlingen alt denna åtgärd var atl Prop.1980/81:100 Bilaga 15 83 betraktasom en extraordinär satsning som skulle ses mot bakgrund av det särskilt svagasysselsättningsläget i länet. Del kan naturligtvis inte uteslutas att del äveni framtiden kan uppslå behov av speciella insatser i länel. 1 så fall måsteemellertid enligl utskottet beaktas att sysselsättningsproblemen i elt längreperspekfiv inte kan lösas genom en ständig utbyggnad av den offentligaverksamheten. Avgörande är om man kan fä lill stånd en expansion inom industrinoch andra näringsgrenar. Det är därior inom sädana sektorer framlidalångsikliga satsningar bör ske, framhåller utskottet. Akutasysselsättningsproblem i övrigt får man söka lösa med gängsearbelsmarknadspolitiska medel. Mot bakgrund av vad utskottet anfört kan jaginte biträda de framförda förslagen. Innan jag redovisar mina beräkningar av medelsbehovelför beredskapsarbeten vill jag särskilt behandla sysselsättningsstödet tilltekoindustrin. Tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraftinom tekoindustrin (det s.k. äldrestödet) infördes genom beslut av riksdagenvåren 1977 (prop. 1976/77: 105, AU 1976/77:30, rskr 1977/77:306). Ursprungligenvar bidragsformen avsedd att gälla endast , men stödformens giltighetstidhar successivt förlängts. F. n. utgår bidraget med . föranställd över 50 är som är sysselsatt med tillverkningsarbete under förutsältningatt företaget inle varslar om driftinskränkning. Bidragssumman är dockmaximerad lill av företagets totala lönekostnader. Kostnaderna föräldrestödet uppgick under /78 till 171 milj. kr. och /79 till 257 milj. kr. 1 budgetproposition (prop. 1979/80: 100 bil.15, AU 1979/80:21, rskr 1979/80:197) beräknades kostnaderna för elt päoförändrade villkor utgående äldreslöd till 250 milj. kr. Som en följd avminskade anlal varsel, vidgade möjligheler till dispens frän varselvillkorelsamt ökade lönekoslnader inom tekoindustrin ökade emellertid kostnaderna föräldrestödet kraftigt under /80. De slutliga kostnaderna fördelta budgetår uppgick enligt de redovisningar som föreligger till ca 320milj. Mol denna bakgrund kan nu kostnaderna även för innevarande budgetårberäknas komma alt uppgå till ca 320 milj. kr. Det innebär således attäldrestödet kommer alt utgå med ca 70 milj. kr. utöver vad som harberäknats. beslutade i samband med behandlingen avpropositionen om åtgärder inom tekoindustrin (prop. 1978/79:145, NU 1978/79:48,rskr 1978/ 79: 390) att bidraget skulle utgå med oförändrade villkor /80. 1 samband härmed uttalade all äldrestödet ellernågot annat slöd med liknande innebörd skall utgå fram t. o. m. budgetärel1981/ 82. uppmanades regeringen atl utan dröjsmål se över frågan omstödformernas konstruktion. Med anledning härav har en studie rörande stödformernaskonstruktion genomförts inom . En sammanfattning av studienhar redovisats i promemorian (DsH 1980:08) Statligt slöd lill tekoindustrin. 1980/81:100 Bilaga15 84 Regeringen uppdrog ijuli 1979 ål överstyrelsen förekonomiskt försvar. AMS och statens industriverk (SIND) att inom ramen för sinaresp. ansvarsområden utreda och lämna underiag för den fortsatta långsiktigaplaneringen av de slalliga åtgärderna för tekoindustrin. AMS har i sin rapportbl. a. gjort en ingående kartläggning av lekoindustrins belydelse försysselsättningen i olika kommuner. 1 vissa kommuner är tekoindustrin av heltavgörande betydelse för den lokala arbetsmarknaden. Sålunda motsvarar antalettekosysselsatla i , , , och kommuner mellan10 och av den lotala befolkningen i åldrarna är. 1 Ålvsborgs länsvarar tekoindustrin fortfarande - trots den snabba nedgången under 1970-lalet- för drygt 1/4 av hela industrisysselsältningen. AMS framhåller alt en sysselsätlningsminskning inombranschen även fortsättningsvis kommer all leda lill sysselsättningsstörningar i regioner där tekoindustrinsvarar för en betydande del av den totala sysselsättningen. Det gäller iförsta hand , men även vissa regioner i övriga södra och västraSverige, samt flera orter i och . Chefen för har lidigare denna dagefter samråd med mig och chefen för industridepartementet redovisat förslag ominriktningen av den fortsatta statliga tekopolitiken. För egen del vill jag ifråga om äldrestödet anföra följande. Syfiet med äldrestödet angavs när förslaget föreladesriksdagen (prop. 1976/77: 105) vara all hälla tillbaka utslagningen avlekoförelag med stor andel äldre arbetskraft i ett konjunkturläge med myckel fåallernaliva sysselsättningsmöjligheter för den berörda personalen. Behovet avbidragsformen förstärktes av branschens starka regionala koncentration och denstora andelen kvinnor bland de anställda. Trots atl det allmänna konjunkturiäget förbättradesunder bedömdes del inte vara möjligt atl avveckla bidraget. Under är1979 stabiliserades sysselsättningen även inom tekobranschen och andelenarbetslösa i beklädnadsarbelarnas arbetslöshetskassa har successivt sjunkitfrån 5,lill 4,och 3,. Enundersökning som induslrideparlementet låfit utföra om äldrestödets betydelseför förelagens ekonomiska ställning lyder emellertid på att del förbättradesysselsättningsläget inte hade kommit till stånd utan fortsatt äldreslöd.Resultaten av undersökningen visar atl förelag representerande ungefär 1/3 avsysselsättningen i hela branschen haft en företagsekonomisktotillfredsställande situation under är 1979 trots statligt slöd och förbättratkonjunkturläge, och att företag representerande yllerligare 1/3 av branschenfält elt, åtminstone pä kort sikt, acceptabelt resultat endast med hjälp av delstatliga stödet. Som chefen för lidigare harframhållit är det angeläget atl de samlade statliga åtgärderna förtekoindustrin fär en mer offensiv prägel än vad de f.n. har. En målsättningbör vara all bryta den Prop.1980/81:100 Bilaga 15 85 nuvarandeutvecklingen mol allt större andel driftstöd, och istället flytta tyngdpunktenmot sådana effektivitelsfrämjande och marknadsslödjande ålgärder som på siktkan göra branschen mer konkurrenskraftig. En förändring av stödprofilen måstedock ske successivt och med hänsynstagande till den aktuellaarbetsmarknadssituationen och till företagens behov av godaplaneringsförutsättningar. Vi är nu på väg in i etl konjunkturskede med allmäntförsvagad efterfrågan på arbetskraft. Tillgängliga prognoser lyder vidare påalt en snabb avveckling av del slalliga lekoslödet skulle medföra storasysselsältningsminskningar inom branschen. Del stora -och i vissa fall ensidiga- beroende av lekobranschen som fortfarande finns i många regioner och kommunergör atl sådana snabba sysselsättningsminskningar i detla konjunkturläge skullefå svåra arbetsmarknads-och regionalpoliliska konsekvenser. fortsattdriftstöd till tekobranschen är därför enligl min bedömning f. n. nödvändigl. Såväl branschorganisationerna som de fackligaorganisationerna har vitsordat äldreslödets betydelse. Tekodelegalionen har iskrivelse lill regeringen begärt förlängning avstödformen, i första hand t.o.m. /82. 1 de underhandskontaktersom haft med företrädare för förelag och anställda inombranschen har emellertid också framkommit vissa kritiska synpunkter i fråga omstödels utformning. Enligl min egen mening är äldrestödets konstruktionbehäftad med vissa svagheter som vid stödets införande var av underordnad betydelse,men vars negativa effekter har förstärkts genom den successiva förlängningen avstödformen. En icke avsedd effekt av sysselsällningsvillkoret ibestämmelserna, som innebär alt företaget inte får varsla om driftinskränkning,har varit atl äldrestödet utgått med högre totall belopp underkonjunkturuppgången än under är 1978. Sysselsällningsvillkoret harockså kritiserats för att det i vissa fall kan komma i motsatsställning lillsträvanden all skapa långsiktigt livskraftiga förelag. Frågan om del totalastödbeloppets anpassning lill konjunkturläget bör enligl min uppfattning lösasgenom att den successiva avtrappningen av äldrestödet genomförs medhänsynstagande till det allmänna efterfrågeläget på arbetsmarknaden. När del gäller frågan om sysselsällningsvillkorelsstruklurbevarande effekter vill jag erinra om de vidgade dispensmöjligheter somhar gällt fr. o. m. /80, och som innebär alt företagen i sambandmed uppsägning av personal kan få dispens från sysselsällningsvillkoret omsysselsätlningsminskningen vidtas som en följd av statsunderstödda ralionaliseringsåtgärdereller i övrigt bedöms vara nödvändig för att trygga företagets fortsattaexistens. Någon motsvarande dispensmöjlighel har fidigare inle förelegal isamband med lillfällig permittering av personal. Jag vill i detta sammanhang anmäla att tekodelegalioneni skrivelse lill regeringen har hemställt atl reglerna föräldrestödet ändras så att dispens frän sysselsätlningsvillkorel skall kunna gesvid 1980/81:100 Bilaga 15 86 permitteringunder samma förutsättningar som gäller i fräga om uppsägning. Jag finner det angelägel alt företag inomtekoindustrin ges ungefär samma förutsättningar för anpassning av produktionenmed hänsyn till tillfälligavariationer i eftertVågan som företag inom övriga delar av näringlivet. Regeringen har därför pä mitt förslaggenom beslut den 11 december 1980ändrat dispensreglerna i enlighet med tekodelegalionens hemst.illan. Jag är däremot inle beredd att tillstyrka enyllerligare uppmjukning av sysselsällningsvillkoret.Jag anser det dessutom, särskilt med hänsyn till önskemålet alt motverka onödiga driflinskränkningar under den lågkonjunktur vi nu är på väg in i, rimligt all bidrageti dispensfallen utgår med ett någotlägre belopp än när sysselsätlningsvillkorel uppfylls helt. Den möjlighet som f. n. ges all i särskilda fall medgeundanlag från reducering av bidraget i dispensfall medför enligl minuppfattning risk för all företag med samma förulsällningar behandlas olika. 1detla sammanhang vill jag erinra om alt särskilda försörjningsberedskapslån i vissafall kan användas för att ge stöd åtföretag i orter där della av arbetsmarknads- och regionalpolitiska skäl är särskilt angeläget, även inom delbranscherdär den försörjningsbe-redskapsmässiglkritiska nivån ännu inle har underskridils. Jag föreslår därför atl reducering av bidragsnivån fr. o. m.den skall göras för allaförelag som beviljas dispens frän äldreslödets sysselsättningsvillkor. Äldrestödet utgår f. n. med . perarbetstimme för äldre anställd i produktionsarbete,dock sammanlagt högst av företagets totala lönekostnader. Avsiktenmed denna dubbla beräkningsgrund är atl pä etl relativt enkelt sätt skapa konkurrensneutralitet mellan företag som haren för branschen normal andel äldreanställda. Genom de avtalsmässiga lönehöjningarna under de båda senaste årenhar relationen mellan de båda beräkningsgrundernaförändrats. Därmed har ocksä den avsedda konkurrensneutraliteten i viss mån urholkals. Den genomsnittliga nivån påäldrestödet motsvarade under år 1979drygt av stödföretagens totala lönekoslnader. Variationen kring delta medelvärde var dock relativt stor.Den här utvecklingen har medfört två typer av icke avsedda effekter.Dels riskerar en allt större andel avtekoförelag med för branschen normal ålderssammansättning alt komma under denmaximala bidragsnivån. Dels innebär utvecklingen all företag med högandel äldre men med relativt stort anlalsysselsatta utanför produktionsverksamheten kan få högre utbetalt bidrag per äldre produktionsanställd änförelag med samma ålderssammansättningmen med liten verksamhet utanför produktionen. Delta gynnar framföralltföretag med stor egen importverksamhet. Dessa konkur-renssnedvridande effekterbör kunna undvikas om ocksä bidragets maximalnivå beräknas på förelagels lönekostnader för produktionsarbete. Föratt förhindra atl förelag överutnyttjar äldre arbetskraft i syfte att få högre bidrag bör vidare stödet endast utgå för anställdaupp till och förnormal veckoarbetstid. Enligt de nuvarande bestämmelserna är en förutsättning för alt stödskall 1980/81:100 Bilaga 15 87 kunna utgå alt de berördaarbetstagarorganisationerna tillstyrker förelagets ansökan. Denna bestämmelse skall ses mot bakgrund av den korla tidsom stod till förfogande vid utformning avregler och kontrollmöjligheter vidstödels införande. Genom elt avgörande fackligt inflytande skapades en garantimot uppenbart missbruk av en mycket snabbi införd stödform. Enligl vad jag inhämtat frånarbetsmarknadsmyndigheterna har organisationerna använt sitt inflytande på etl ansvarsfullt sätt. Det haremellertid i vissa fall uppståttsituationer, i.ex. i fråga om dispensprövning, där de olika berörda arbetstagarorganisationernaföreträtt skilda uppfattningar. 1 dessafall har reglerna ansetts hindra arbetsmarknadsmyndigheterna från alt själva fatta beslut efter egen prövning avsakförhållandena. 1 några fall harAMS överlämnat ärenden lillregeringen för avgörande. Jag finner dennaordning principiellt otillfredsställande. måste ges möjlighet atl utöva sitt myndighetsansvarefter prövning i sakfrågan. Arbetstagarorganisationernaslegitima intresse av infiytande i bidragsprövningen bör i della liksom i andra sammanhang väl kunna tillgodoses genomatl de ges tillfälle atl yttra sigöver företagens ansökningar. Regeringen uppdrog åttekodelegalionen alt kartlägga tillgångenpå yrkesutbildad arbetskraft samt alt utreda tekoindustrins långsiktigabehov av sådan arbetskraft och möjligheten att tillgodose della behov. Resultat från denna utredning kommer atlföreläggas regeringen . 1 denuvarande bestämmelserna för äldrestödet ges länsarbetsnämnden möjlighet atl knyta vissaulbildningsakliviteter tillstödformen. Denna möjlighet har i praktiken inte utnyttjats och bordedärför kunna ulgå. Innan jag lar ställning idenna fräga vill jag emellertidavvakta de förslag som kan komma allaktualiseras i tekodelegalionens utredning. När det gäller fastställandet av äldrestödet förbudgetärel 1981/82 bör en utgångspunkt vara atl stödet under den nu väntadeförsvagningen på arbetsmarknaden skall ligga kvar på en i stort oförändradekonomisk nivå.