prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Oljans andel av den totalaenergiförsörjningen skulle därmed minska från nuvarande knappa till år1990. Oljans dominerande roll i energiförsörjningen skulle sålunda kvarstå ännuom med de förutsättningar vi arbetat med. Av de sektorvisa beräkningar sombygger upp den totala bilden av försörjningsutvecklingen kan man också dranågra slutsatser beträffande den framtida oljeanvändningen. Den störstaminskningen pä oljesidan gäller de tjocka produkterna liksom mellandestillatsom villaolja. För de lätta oljekvaliteterna är minskningstendenserna inte likastarka och för några produkter som dieselbrännolja kan en ökad användningemotses. Sammanfattningsvis pekar sålunda deredovisade kalkylerna på en stagnerande eller svagt stigande energianvändning.På tillförselsidan sker en inte obetydlig omstrukturering genom att olja kanväntas blir ersatt med el och i viss mån även fasta bränslen som kol och flis. Denna beskrivning avförsörjningsulvecklingen har utgått från etl antagande om att dagens politikej kommer att förändras. De konsekvenser och möjligheter för energipolitiken på1980-talet som kan bli aktuella diskuteras i det följande avsnittet. Den i föregående avsnitt beskrivnautvecklingen av energiförsörjningen sammanfattas i figur 4. Den totalaenergitillförselns ökning väntas bli lägre än den ekonomiskatillväxten i . Oljeförbrukningen minskar medan kärnkraft, kol,vattenkraft och ved i tur och ordning svarar för de största ökningarna ienergiförsörjningen. Gränsen mellan 1970- lill 80-talen skulle vara endefinitiv vändpunkt när det gäller oljeförbrukningens utveckling sedan1940-talet. 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet Figur 4.Energitillförselns utveckling i . 10 '-äil 1974 En viktig utgångspunkt i våra bedömningar har varitatt de ekonomiska förutsättningarna för olika energiformer och tekniskutrustning i hög grad är föränderliga och beroende av varandra. När priset påolja förändras kommer också priset på andra bränslen och på energitekniskutrustning att påverkas. En oljeprisökning leder till att kol blir mycketattraktivt med ökad efterfrågan som följd. Ökad kolproduktion kräveremellertid att nya investeringar genomförs och att ny arbetskraft anställs.För att locka kapital fordras hög avkastning och för att få över arbetskraftfrån andra sysselsättningar krävs på motsvarande sätt högre löner.Förhållandena är liknande 1980/81:90 Bilaga1.1 Industridepartementet 16 inomandra delar av kolhanteringen. Motsvarande förhåltanden gäller även förinhemska bränslen och energibesparande teknik. Det faktum att oljeersättningoch oljebesparing i de allra flesta fall är kapitalkrävande bör också beaktas. Utvecklingen efter 1973/74 visar tydligt hur priseroch kostnader för bränslen och energiteknik påverkar varandra. Oljeprisökningenoch den allmänna inflationen utlöste stora kostnadshöjningar förkärnkraften. Kolpriset ökade sä småningom så att den ursprungliga prisdifferensentill olja kraftigt minskade. Priset på ved ökade mycket kraftigt i bådeefter 1974 och i samband med de senaste oljeprisökningarna 1978/79. Kostnadernaför energisnålare teknik och för fastbränsleutrust-ning har i flera fall ocksåökat kraftigt. Utvecklingen grundas således på att det som regelfordras kraftiga ekonomiska incitament för att få till stånd nya investeringaroch locka arbetskraft frän en verksamhet fill en annan. Det innebär attkonkurrensförhållanden mellan olja, andra bränslen och energisnål teknik haren tendens alt utjämna prisdifferenserna. På lång sikt kommer emellertidskillnaderna i kostnad för ökad produktion av olja och andra bränslen att bliavgörande för utvecklingen. Av de olika bränslen som kan ersätta olja under1980-talet är det kol som har de bästa och säkraste förutsättningarna. Såvälkol som utrustning för kolanvändning är kommersiell. Trots detta har vi kommitfram till att kolanvändningen sannolikt - med de allmänna förutsättningar som gälltför vårt arbete - kommer att öka ganska långsamt under 1980-talel. En förklaring till detta är de rent ekonomiskaförhållandena. Del är med nuvarande pris på kol och olja sällan av ekonomiskaskäl motiverat att bygga om en fungerande oljeanläggning för koleldning. När enny eldningsanläggning skall byggas eller en uttjänt äldre anläggning skallersättas med en ny tyder de nuvarande erfarenheterna på att kol i flera fallerbjuder den bästa ekonomin - i första hand för större anläggningar. Takten iutbyggnaden av nya anläggningar och utbytet av uttjänta är emellertid ganskalåg och ersättning av olja med kol kan därför förväntas gå ganska långsamt.Detta är den huvudsakliga grunden för vår bedömning av utvecklingen i dettaavseende på 1980-lalet. Förutsättningarna för ersättning av olja kanemellertid förändras om det inträffar ytterligare kraftiga ökningar avoljepriset. Erfarenheterna från de stora oljeprishöjningarna 1973/74 och1978/79 både i och utomlands visar dock som vi nämnt ovan att konkurrensförhållandenamellan olja och andra bränslen har en tendens att utjämnas. En svårighet vid bedömningen av kolanvändningensutveckling gäller som nämnts tidigare miljöskyddskraven. 1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 17 anläggningar som avviserat innebär bl.a.alt man för varje ton kol som förbränns inte får släppa ut mera än ca 3 kgsvavel i röken (0,per megajoule bränsle). Detta medför i praktiken atlkolanläggningar måste utrustas med rökgasrening. Kostnaderna för sådanutrustning motsvarar uppskattningsvis en merkostnad på per ton kol -en ökning med nuvarande kolpris. Det är således fråga om enavsevärd merkostnad. För befintliga oljeeldade anläggningar tillåts avsevärthögre svavelutsläpp. Genom att motsvarande krav inte ställs på oljeeldadeanläggningar innebär således kravet beträffande svavelhalt vid kolförbränningatl konkurrensläget mellan olja och kol kraftigt mbbas. Följden härav kan bli att ingenersättning av olja med kol kommer till stånd. Därmed kommer heller intemöjligheten att ersätta en frän svavelsynpunkt sämre teknik med en bättre attkunna utnyttjas. 1 det sammanhanget måste man också beakta att kravet pä attbara olja med svavel får användas i inte i sig harnågon effekt på de totala svavelutsläppen utan bara medför att förbränningen avden högsvavliga oljan och därmed svavelutsläppen flyttas utomlands.Rökgasrening innebär däremot att svavlet innehalls och inte sprids iatmosfären. De kommande strängaremiljöskyddskraven på nya eldningsanläggningar bör så långt som möjligtutformas på så sätt att konkurrensförhållandena mellan olika bränslen interubbas. För kolets del gäller det att ge miljöskyddskraven en sådan utformningatt kolet inte diskrimineras mera än vad som är motiverat med hänsyn till dessmiljöeffekter jämfört med andra bränslen. Delta är enligt vår mening en av deviktigaste åtgärderna för att åstadkomma en successiv oljeersättning under1980-talet. SIND har i sin bedömning av kolanvändningens utveckling utgått frånatt de nya miljöskyddskraven utformas pä detta sätt. Skulle miljöskyddskravenpå kol bli strängare är det sannolikt att en kolintroduktion avsevärt bromsaseller helt stoppas. 5.2 Oljeersättning med inhemska bränslen Jämfört med kol ärförutsättningarna för ett ökat utnyttjande av ved och torv ienergiförsörjningen ännu förhållandevis osäkra - generellt sett. (Det bör dockpåpekas att användningen av brännved - framför allt i enskilda hushåll -har underskattats som framgår av SINDs nu föreliggande rapport). Förbrännved finns ingen etablerad marknad. Någon brytning av bränntorv har ännuinte kommit igång i . Del återstår därför en lång väg innan en meraomfattande användning av dessa bränslen kan bli verklighet. En realistisk uppfattning omförutsättningarna för inhemska bränslen måste ta hänsyn till att även marknadenför dem och för den utrustning som de fordrar är föränderlig. Som beskrivitstidigare krävs i en marknads-2 1980/81. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 18 ekonomi som vår ofta kraftiga ekonomiska incitament föratt förändringar av det slag det här är fråga om skall komma till stånd. Enökad utvinning av brännved och torv fordrar investeringar och omställning avarbetskraft. Ju snabbare omställningen skall ske desto större ekonomiskaincitament krävs. Mot den bakgrunden är teoretiskaberäkningar av kostnaderna för utnyttjande av ved och torv av begränsat värde.Det är vidare viktigt att beakta att fömtsättningarna för att utnyttja brännvedoch torv är mycket mer varierande än t. ex. för olja. Kostnaderna för att byggaoch driva oljeeldade anläggningar varierar förhållandevis litet mellan olikaanläggningar. För ved och torv och i viss utsträckning även för kol är deekonomiska förutsättningarna ofta vitt skilda beroende på anläggningensstorlek, geografisk belägenhet och användningsområde. Hur omfattande användningen av inhemska bränslen kan bliär beroende av den energipolitik som kommer att föras. Med hänsyn till deosäkerheter som finns kan enligt vår mening energipolitiken inte grundas påförutsättningen att de inhemska bränslena skall svara för någon större del avoljeersättningen . Statens insatser bör i första hand inriktaspå atl få igång praktisk verksamhet inom de olika leden av bränslehanteringen.Syftet skall vara att få sådan erfarenhet att de som svarar förenergiförsörjningen skall få underlag för ekonomiska bedömningar, attsuccessivt skapa förtroende för de olika inhemska bränslena och att etableraen verksamhetsbas för utvecklingsarbetet. Beträffande det sista är det viktigtatt det kommer igång verksamhet i sådan skala att det finns en tillräckligtstor bas för det tekniska utvecklingsarbetet. Den kraftiga utbyggnaden avelproduktionskapaciteten leder till att det 1990 kommer attfinnas en produktionskapacitet i våra vatten-, kärn- och mottryckskraftverk sommotsvarar en användningsnivå på ca 125 Twh . Med nuvarande bränslepriserär produktionskostnaderna ca per kWh i mottrycksverken och lägre ivatten- och kärnkraftverken. Utöver denna produktionskapacitet finns enbetydande kapacitet i oljebaserade kondenskraftverk och gasturbiner.Produktionskostnaden i dessa är emellertid avsevärt högre. Inom kapaciteten på125 TWh finns utrymme för att utnyttja en del elenergi för ersättning avolja. Med de angivna elproduktionskostnaderna är det ekonomiskt fördelaktigtatt utnyttja elkapaciteten för att ersätta olja. Detta gäller i särskilt höggrad om den kan utnyttjas för att ersätta lätt eldningsolja. Hur mycket elenergi som kanutnyttjas för detta ändamål beror i hög grad på industriutvecklingen under1980-talet. Med utgångspunkt i det alternativ som innebär en högre tillväxttakti industrin skulle ca elenergi finnas tillgängligt. Med en någotlägre industriell tillväxt och Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet en annorlunda utveckling av de mest elkrävandeindustribranscherna blir resultatet en betydligt mindre ökning av industrinselanvändning. I detta fall skulle ca elenergi kunna utnyttjas föroljeersättning. Sannolikheten för den lägre ökningen av industrins elbehovbedöms vara störte. Tillsammans med kol erbjuder denna tillgång på"billig" elenergi de bästa möjligheterna alt ersättaolja. De närmare förutsättningarna härför beror bl. a. på hur tillgång ochefterfrågan varierar över året. Dessa faktorer har analyserats av den s. k.elanvändningskommittén och har därför inte studerats närmare i vårt arbete. 1figur 5 beskrivs utvecklingen i grova drag med antagandet om en begränsadersättning av olja med el. Skillnaden mellan kapacitelskurvan och kurvan föranvändning utgör en potential för ytterligare ersättning av olja med elenergi. 5.4 Uppvärmning av bostäder och lokaler Den hittillsvarande utvecklingennär det gäller uppvärmning har karaktäriserats av ökad fjärrvärme och ökadelvärme. Uppvärmningen med pannor i enskilda fastigheter har minskat. Dennautveckling har bl. a. lett till effektivare uppvärmningssystem och dessutom enväsentligt förbättrad luftmiljö i tätare bebyggelse. För fjärrvärmen (se figur 6)förutses en långsammare ökning jämfört med . Detberor dels på att man nu byggt ut fjärr- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet värme i den tätare bebyggelsen där den erbjuder bästaekonomin, dels på att ökad energihushållning försämrat de ekonomiskaförutsättningarna för tjärrvärmeutbyggnad och dels på att bostadsbebyggelsenblir allt mer utspridd. Ytterligare en faktor som kan påverka utbyggnadstaktenär osäkerheterna om bränsleförsörjningen och förutsättningarna förulnyitjandet av fasta bränslen i fjärrvärme verk. För elvärmen är grunden för vårbedömning mycket osäker beroende pä den politiska osäkerheten om vilkarestriktioner som kommer att gälla för denna uppvärmningsform . Vihar valt atl basera vår bedömning på de senaste årens utvecklingstendenser närdel gäller val av uppvärmningsform och konverteringstakl. Del har lett tillresultatet att elvärmen skulle öka från 1979 lill ca perår 1990. Som beskrivits av elanvändningskommittén finns möjlighet att utnyttjaelproduktionskapaciteten för en ytterligare ökning av elvärme till 1990. Utrymmethärför är enligt den ovanstående redovisningen. Detta förutsätter ettomfattande utbyte av oljevärme mot elvärme i den befintliga bebyggelsen. Denärmare förutsättningarna för detta har vi emellertid som nämnts inte studerat. Vi vill också beröra denlångsiktiga utvecklingen på detta område med hänsyn till möjligheterna attminska oljeanvändningen. Möjligheterna atl bygga ut centraliseradefastbränsleeldade uppvärmningssystem är Olika uppvärmningsformers andel av totalauppvärmningsbehovel 1965-1990 Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 21 begränsadepå grund av bebyggelsestrukturen. I viss typ av glesare bebyggelse finnsmöjlighet att ersätta olja med ved eller torv i villapannor och andra småpannor. Möjligheterna beror dels på tillgången på bränsle och dels på vilkamiljöskyddskrav som kommer att gälla för denna typ av förbränning. Om kravenkommer att innebära förbud att elda med fasta bränslen i tätortsområdenåterstår en mycket stor del av bebyggelsen som varken har förutsättning attanslutas till fjärrvärme eller tillåts utnyttja fastbränsleeldade pannor.Alternativen blir då fortsatt uppvärmning med olja - i huvudsak lätteldningsolja - eller elvärme. På lång sikt kan kanske teknik för billigarehetvattendistribution utvecklas som möjliggör fjärrvärme i glesare bebyggelseän . Vidare kan solvärmeteknik utvecklas. Osäkerheterna här äremellertid ännu stora. I vår bedömning har vi räknat med att användningenav lätt eldningsolja för uppvärmningsändamäl skall minska från ca per årtill 1990. Den kommer således atl fortfarande svara för en stor del avvårt totala oljebehov. Möjligheterna att minska användningen ytterligare genomatt ersätta den med inhemska bränslen är begränsade. Dessa förhållanden ärenligt vår mening viktiga alt beakta och fordrar större uppmärksamhet ienergipolitiken. Energianvändningens utveckling 500 I TWH PER ÅR Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 22 Som framgår av figur 7 förutses en viss minskningav energianvändningen inom hushåll, service, m.m. (övrigsektorn). Förindustrin väntas atl energianvändningen skall öka som en följd av den fömtsattaindustriella expansionen . Energianvändningen för transporterantas öka mycket långsamt . När det gäller industrin bedöms förutsättningarnaför en anpassning till ändrade energipriser pä det hela vara goda. En stor delav industrin arbetar under hård konkurrens. Den tvingas därför i regel snabbtutnyttja de möjligheter till kostnadsminskningar som finns t. ex. genom attminska oljeanvändningen när oljepriset ökar. Avkastningskraven på investeringar i industrin äremellertid i genomsnitt höga. Trots de kraftigt ökade oljepriserna ger oftainte energibesparande investeringar tillräcklig avkastning för att de skallkunna konkurrera med andra investeringar - t. ex. för rationaliseringar ellerökad produktionsvolym. Avkastningen som grund för prioritering avinvesteringarna är fundamental för näringslivets funktionssätt. Dessaförhållanden är av grundläggande betydelse vid bedömningar av möjligheterna förenergihushållning inom industrin. En ytterligare viktig faktor för utvecklingen avindustrins energianvändning gäller förnyelsetakten och strukturförändringarna.Det är i regel bara i samband med att nya anläggningar byggs eller nyutrustning installeras som energisnål teknik eller energisnåla metoder kanutnyttjas. Del innebär att takten i industrins anpassning till högre oljepriseri myckel hög grad blir beroende av den industriella utvecklingen ochexpansionen. En låg tillväxt i industrin medför att införandet av energisnålteknik går långsamt. har vidare industrins struktur en avgörandebetydelse för energianvändningen totalt. Under 1970-talel har del skett enminskning av energianvändningen i förhållande till hur myckel industrinproducerar. Denna minskning är helt beroende på att verkstadsindustrins produktionoch andra mindre energikrävande branscher har ökat sin produktion mera än deenergitunga branscherna - såsom stål- och pappersindustrin. Samma typ avstrukturförändring förutses med en successivt minskande andelenergitung industri. SIND:s höstrapport (SIND 1980: 12). För övrigsektorn svarar uppvärmning för den störredelen av energibehovet. Jämfört med industrin är förhållandena inom dennasektor i några avseenden väsentligt annorlunda. Förnyelsetakten ilokalbeståndel är avsevärt lägre än i industrins anläggningar. Eftersom störreminskningar i energibehovet för uppvärmning i regel bara kan göras i sambandmed nybyggnad eller större ombyggnad kommer det att ta innan lokalbeståndetär modernt frän energisynpunkt. Den nuvarande - jämfört med tidigare - låganybyggnadstakten för bostäder sätter i stor utsträckning 1980/81:90 Bilaga1.1 Industridepartementet 23 gränsenför hur snabbt anpassningen till högre energipriser kan ske. På bostadssidanhänger därför bostadspolitikens mål om förnyelse av bostadsbebyggelsen ochenergipolitikens mål nära samman och korresponderar i hög grad med varandra. Resultatet av vår bedömning när det gällerövrigsektorns energianvändning innebär en långsam minskning under nästadecennium. För det befintliga byggnadsbeståndet är dockminskningslakten lägre än den som angavs som mål i statsmakternasenergisparplan för befintlig bebyggelse . Påtransportområdet är personbilsutvecklingen i hög grad avgörande för hur energibehovetutvecklas. Här finns dock även de största osäkerheterna. Del gäller i förstahand hur personbilbeståndet kommer att utvecklas och om bilresandet kommer attförändras på grund av de kraftigt ökade bränslepriserna. Liksom för övrigasamhällssektorer gäller sålunda att transportpolitikens mål nära överensstämmermed de energipolitiska målen. Det handlar i båda fallen i stor utsträckning omatt effektivisera transporterna - dvs. att åstadkomma ett visst transportarbetemed så lite trafik som möjligt. 5.6Den ekonomiska utvecklingens betydelse Vi har i det föregående pekat på vilken betydelseförnyelsetakten och strukturförändringen i industrin har för dessenergihushållning. Motsvarande gäller även för ersättning av olja med andrabränslen i industrin. En låg förnyelsetakt och en långsam strukturförändringmedför atl anpassningen till ökade oljepriser går långsamt. Liknandeförhållanden gäller för övriga delar av näringslivet och för bosladssektorn.Förnyelsen av den fysiska samhällsbyggnaden och samhällsorganisationen skaparsåledes de grundläggande förutsättningarna för förändringar avenergiförsörjningen. Förnyelsen beror av en stor mängd olika faktorer inom ochutom landet varav de ändrade villkoren för energiförsörjningen bara är en. För statensdel innebär detta att den ekonomiska politiken lägger grunden för enframgångsrik energipolitik. I SINDs rapport förutses oljebehovet minska till 1990. Oljan kommer därför att spela en visserligen mindremen ändå helt dominerande roll i energiförsörjningen . Försörjningen med råolja och oljeprodukter kommer därför attbli en huvudfråga även . Några av de problem som därvid aktualiserasdiskuteras i en kommande studie (SIND PM 1980; 27) och kan här endast redovisaspreliminärt. Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 24 5.8 Oljemarknadens förändrade struktur Utvecklingen under 1970-talel harinneburit en genomgripande omstrukturering av marknaden som särskilt tagitfart . De stora internationella oljebolagen har från atthelt ha dominerat den internationella råoljeförsörjningen fått en ställningsom främst avnämare av OPEC-ländernas produktion av råolja. Genom en tilltagande direkt handelmellan konsument- och producentländer och statliga bolag i dessa(bilateralisering) har de stora internationella bolagens andel av deninternationella råoljehandeln minskat från 75 lill mellan 1973 och1979. Även om konsekvenserna av detta förlopp ännu ej helt kan överblickastorde man kunna dra slutsatsen atl bindningar av denna typ ger upphov till enmindre flexibilitet i enskilda konsumentländers råoljelorsörjning än tidigare.Det gäller exempelvis svavelhalt och andel av lätta resp. tunga fraktioner,särskilt i de fall alt avtalen förutsätter att vidare försäljning av råoljan ejfår ske. Anpassningen av produktutfallei vid raffinering tillefterfrågemönslret kan därigenom försvåras, vilket dock kan motverkas genom enutbyggnad av konverterings- och krackningskapaciteten i raffinaderiledei och enökad handel med oljeprodukter. Den ökade bilaterala handeln kan även komma attinnebära en ökad risk för störningar av politisk art samt en fortsattprissplillring för likvärdiga oljor. De internationella bolagen har hittillsgenom sitt världsomspännande produktions- och distributionsnät kunnat utjämnaeffekten av produktionsminskningar i enskilda länder och kontinueriigt anpassaproduktion och raffinering lill tillfälliga varitioner i efterfråganssammansättning. Den ökade bilaterala handeln harminskat möjligheterna atl u"denna stabiliserande funktion. De storaoljebolagen torde dock komma atl spela en viktig roll ioljeförsörjningen. Som nämnts tidigare kommer iVästeuropa en allt större del av råoljan att omvandlas till bensin och andralätta oljeprodukter medan andelen av tjock eldningsolja kommer alt minska.Sverige har i förhållande till sin totala oljeförbrukning en stor import av tjockeldningsolja som tidigare i stor utsträckning köpts på den s.k. spotmarknaden.Under 1980-talet förutses en viss ökning av andelen bensin och minskning avandelen tjock eldningsolja i oljeförbrukning. Andelen tjockeldningsolja bedöms dock även vara större än för igenomsnitt. Marknadsutvecklingen i Västeuropakan leda lill att prisskillnaden mellan lätta oljeprodukter och tjockeldningsolja kan komma atl minska, kanske redan under första delen av1980-lalet. För del skulle detta betyda att våra oljekostnader kommeralt öka mera än vad som motsvarar prisökningen på råolja. Möjligheterna attköpa tjock eldningsolja på spöt- Prop.1980/81:90 Bilaga 1.1 Industridepartementet 25 marknaden kan vidare minska. En sådan utveckling medminskat utbud och ökade kostnader för tjock eldningsolja innebär förstärktaekonomiska motiv för att ersätta olja med fasta bränslen. Den ovan beskrivnaomstruktureringen av råoljehandeln jämte en förväntad förskjutning avproduktefterfrågans sammansättning mot en större andel lätta produkter harmedfört krav på ökad flexibilitet hos raffinaderiindustrin i . Denutbyggnad av bensinproduktionen som pågår grundas på tidigare bedömningar avhur efterfrågan på bensin och andra lätta oljeprodukter kommer att utvecklas.Under det senaste året har det emellertid skett en dämpning avbensinefterfrågan bl. a. som en följd av de kraftiga prisökningarna 1978 och1979. Om detta är ett uttryck för en långsiktig trendförändring är ännuosäkert. Vissa bedömare anser emellertid attden beslutade utbyggnaden kommer att leda till en viss överkapacitet ibensinproduktionen . Frågan om en ev. ökning avbensinproduktionen i med en s. k. krackeranläggning bestäms i hög gradav hur den västeuropeiska marknaden utvecklas i dessa avseenden.Förutsättningarna för en utbyggnad av produktionskapaciteten för bensin iSverige är mot den bakgrunden osäkra och måsteanalyseras närmare.