prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — Behovel avutbildning i datalära och datoranvändning bör tillgodoses bl. a. inom ramenför fortbildningsanslaget. Del ankommerpå SÖ atl beakta detta vid fördelning av medel inom anslaget. Jag har i denna fråga samrått med chefen förindustridepartementet. I besparingspropositionen (prop. 1980/81: 20)förordades vissa besparingar på fortbildningsanslaget innebärande dels attutbildningstid och tid församhällsinriktad praktik inom skolledarutbildningen skärs ner, dels att personallagsutbildningen (PLAG) förläggs lill studiedagar och annan un-dervisningsfrilid. Besparingseffekten på förevarande anslag blir 11 milj. kr. Jag har tagit hänsyn härtill vid beräkningen av anslaget. Enligt besparingsproposilionen bör olikamöjligheler prövas att finna okonventionellalösningar atl uppnå målen för PLAG. Vad jag i första hand åsyftar är atlPLAG i stället för att rikta sig till en liten krets inom personalen pårektorsområdet, ett lag. kan ges till i stort sett samtlig personal, eller i vart fall betydligt slörregrupper därav. Del är enligt min mening diskutabelt om PLAG i sinnuvarande utformning har den för skolanutvecklande funktion och når den spridning som är avsedd. Om en större del av skolans personal blir delaktig i PLAG-verksamheten är också chansen lill utveckling i skolan slörre. Förtydlighetens skull bör benämningenpersonallagsutbildning inte längre användas eftersom ulbildningen framgentenligl mina förslag här och i besparingspropositionen inte nödvändigtvis riktar sig till elt lag. En lämplig benämning är enligt minuppfattning fortbildning för detlokala utvecklingsarbetet i . Jag vill understryka att detta inle innebären ändradmålsättning för verksamheten. Målsättningen förblir alltså bl. a. atlvidmakthålla och vidareutveckla den process som grundutbildningen förlärare förväntas sälta igång, dvs. att i etldemokratiskt arbetssätt i lagarbetets form utveckla sina egna och andraskunskaper, erfarenheter, attityder och värderingar. Del bör i detta sammanhangför anmälas alt jag ämnar föreslå regeringen sådana förordningsändringar att verksamheten kanbedrivas som jag nu har redovisat.De olika rektorsområdenas uppfattningar bör. som jag har framhållit i besparingspropositionen, tillmätas slorbetydelse vid valet av hur dennafortbildning skall bedrivas inom området. 1980/81:100 Bilaga12 1. bereder tillfälle att ta del av vad jag har anförtom fortbildning för det lokala utvecklingsarbetet i , 2. föreslår alt lillFortbildning m. m. för / 82 anvisa ell reservationsanslag av . Bidrag tillstudie- och yrkesorientering m. m. 1979/80Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för kostnader förstatsbidrag till försöksverksamhet med studie- och yrkesorientering (syo)enligt förordningen (1974: 390) om statsbidrag till kostnader för studie- ochyrkesorientering i viss utbildning m. m. (ändrad : 322). Ur anslaget ersätts även kostnader till ett belopp motsvarande 70 grundbeloppför uppföljande syo för att nå och stödja elevgrupper som inte söker ellerantas till fortsatt utbildning efter eller som inte fullföljerpåbörjad utbildning. Vidare ersätts ur anslaget kostnader för verksamhetsbidraglill kommunerna för arbele i de lokala planeringsråden för samverkan mellanskola och arbetsliv. Verksamhetsbidraget ulgör av kommunens totala antalgrundbelopp för syo, dock lägst 0,3 och högst 2 grundbelopp. Ur anslaget utgårockså elt verksamhetsbidrag för all kommunen skall kunna följa utbildningen iförelagsskolorna och främja samverkan mellan dessa och kommunens egen ellernärliggande kommuns gymnasieskola (förordning SÖ-FS 1980: 101 om statsbidragtill kommun för samverkan med förelagsskolor). Statsbidraget uppgår till 4 %av det totala statsbidrag som utgår för förelagsskolor enligt vissabestämmelser i förordningen (1971:342)om enskilda yrkesskolor. Uranslaget ersätls även kostnader för försöksverksamhetmed regionala planeringsråd. Beräknad ändring 1981/82 Grundbelopp för studie- och yr- Medel för utbildning av 1980/81:100 Bilaga12 262 Pris- och löneomräkning uppgår fill 10359000 kr.Skolöverstyrelsen (SÖ) har därvid beräknat grundbeloppet för /82lill . Totalt har för redovisningsårel 1979/80 rekvirerats733,6 grundbelopp. Del sammanlagda elevantalet, som enligl nuvarandebidragsbeslämmelser ingår i underlaget för statsbidrag, minskar obetydligtenligl SÖ:s beräkningar från /81 till /82. Denminskning av antalet grundbelopp som uppkommer på grund av atl syo iyrkesvalslärar-tjänsler ersätls ur annal anslag beräknas med en årlig avgångmed uppgå till 369 grundbelopp. Detla innebär vid oförändradambitionsnivå för /82 ett behov av totalt ca 769 grundbelopp.Till detta skall läggas kostnader för de lokala och regionala planeringsråden.Sammanlagt medför detla en kostnad motsvarande 969 grundbelopp, vilkel innebärell oförändrat anlal grundbelopp i jämförelse med /81. Dennuvarande försöksverksamheten med syo har förlängts t.o.m. utgången av juni1981. atl lill Bidrag till studie- och yrkesorientering /82 anvisas ell förslagsanslag om . Jag vill först erinra om alt ()inkom lill regeringen med en samlad redovisning av erfarenheternafrån försöksverksamheten med ny organisation av studie- och yrkesorientering(syo) saml förslag till vissa förändringar. Förslagen har remissbehandlats ochbereds L n. inom . Jag avser alt senare föreslå regeringen atlförelägga en särskild proposition i ämnet. Då mina förslag inlekommer all innebära några förändringar för /82 förordar jag atlförsöksverksamheten förlängs t.o. Grundbeloppet för redovisningsårel 1980/81 har av SÖfastställts till . Pris- och löneomräkningen pä del lotala antaletgrundbelopp som har tilldelats syo, uppföljande syo samt verksamheten i delokala och regionala planeringsråden för /81 beräknar jag till10504000 kr. Storieken avgrundbeloppet bör i fortsättningen fastställas avregeringen. Jag har inget att erinra mot SÖ:s beräkningar av antalet grundbelopp.Som en följd av det förslag beträffande statsbidraget till förelagsskolor somjag kommer alt redovisa under anslaget Bidrag lill driften av enskildyrkesutbildning förordar jag all det statsbidrag som utgår till kommuner medföretagsskolor för all bl. a. följa ulbildningen i dessa skolor upphör. Medhänsyn härtill har jag räknat med en besparing motsvarande 1.5 grundbelopp. Genom beslut om åtgärder för altfrämja ungdomars utbildning i gymnasieskolan m.m. (prop. 1979/80: 145, UbU1979/ Prop.1980/81:100 Bilaga 12 263 80:34,rskr 1979/80: 363) ställs ökade krav på samverkan mellan skola och arbetsliv.Det föreligger därför enligt min mening ell stort behov av utbildning av ochinformation till arbetslivsrepresentanler i regionala och lokala planeringsrådoch till handledare i inbyggd utbildning och yrkesintroduklion. Jag beräknarför dessa ändamål . all av SÖ fördelas på de regionalaplaneringsråden, som bör svara för utbildnings- och informationsinsatserna. Med hänvisning lill vad jag har anfört och lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har förordat belräffande förlängning av för söksverksamheten med studie- och yrkesorientering, 2. godkänna vad jag har förordat omstatsbidrag till kommunerna för samverkan med förelagsskola, 3. till Bidrag till studie- ochyrkesorientering m./n. för /82 anvisa ett förslagsanslag av114255000 kr. Särskilda åtgärder på skolområdet 1981/82Nytt anslag 200139000 Som jag angav vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet kommer jag under anslagen Bidrag till driften avgrundskolor m. m. och Bidrag till driften av gymnasieskolor all föreslå entvåprocentig minskning av driftbidrag till dessa skolor i linje med förslag ipropositionen (1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten, m. m.(besparingspropositionen). I detta sammanhang framhöll jag, likaledes i linjemed förslag i besparingsproposilionen, atl en viss del av besparingen bordeåterföras till kommuner med särskilda behov. 1 enlighet med vad jag har anfört vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendet bör medel föras upp på ett särskiltanslag för särskilda åtgärder inom grund- och gymnasieskolan. Del särskildaanslaget bör fillskapas genom sammanförande av dels den s. k. länsskolnämndsresursen- dvs. del statsbidrag i form av förstärkningsresurs lill somlänsskolnämnderna fördelar -, dels merparten av den del av den tväprocentigabesparingen inom grund- och gymnasieskolan som enligt vad jag kommer altföreslå skall återföras lill kommunerna. Medel från det nya anslaget börfördelas av länsskolnämnderna lill primärkommunerna. När del gäller dekriterier efter vilka fördelningen skall ske vill jag först understryka all utgångspunktenvid fördelningen skall vara situationen på skolområdet i primärkommunerna. Delfår således inle vara fråga om en fördelning med utgångspunkt i kommunernasgenerella ekonomiska situation och därigenom en parallell lill del system medskatteutjämningsbidrag 1980/81:100 Bilaga 12 264 till kommunerna som redan finns. Jag avser föreslå regeringen alt ge () i uppdrag att fortlöpandefölja tillämpningen av reglerna förmedelstilldelning ur del nya anslaget och utvärdera effekten av åtgärderna för atl ge regeringen underlag för enbedömning av behovet av fortsalla särskilda insatser. Jag har för avsikt att ianslutning till budgetarbetethösten 1982 göra en sådan bedömning. Generellt sett är problem och svårigheter ojämntfördelade mellan olika skolor i en kommun. Även i kommuner med genomsnittligtstora problem på skolområdet finnsnormalt åtskilliga skolor där arbetet fungerar väl. Jag vill understryka det angelägna i attskolstyrelsen fördelar de resurser kommunen erhåller såväl förundervisningsinsatser som i övrigt, på etl sådant sätt alt de skolenheter och rektorsområden i kommunen som har desiörsta svårigheterna också erhållerde största resurserna per elev. Med en sådan behovsorienleradresursfördelning inom kommunen är del enligl minmening möjligt all nå långl när det gäller atl uppnå en i praktiken likvärdig utbildningsstandard mellan olika skolor.Det finns dock vissa kommuner som totalt sett har så stora svårigheier påskolområdet att det enligt minbedömning utöver del generella statsbidraget f. n. behövs ytterligareinsatser för atl kompensera dessa svårigheier. Länsskolnämnderna bör vid fördelning av den nu aktuella resursen så långt möjligt utgå från en helhetsbedömning avsituationen inom skolväsendel i resp. kommun. Utgångspunkten bör därvid varaen bedömning av kommunens faktiska möjligheler att inom ramen förstatsbidragssystemet i övrigt och kommunala insatser därutöver utjämna de storaskillnader som i många kommuner finns mellan olika skolor. Någon enkeloch entydig metod för en sådan bedömningfinns inte. måste därför väga samman fiera olika faktorer som tillsammans kan ge en bild av situationeni skolväsendet i resp. kommun i länet. Jag är medveten om atl del kan varasvårt alt avgöra vilka faktorer som direkt speglar skolsituationen. Jag menar dock att bl. a. sådana faktorer som andel elever som inte fortsätter i gymnasieskolan efter genomgångengrundskola, resultatet på slandardprov och andel av undervisningen som utförsav obehöriga lärare bör kunna ligga lill grund för fördelningen. Även andelen elever i grund- och gymnasieskolamed olika former av handikapp bör utgöra en grund för fördelning av resursen.Jag återkommer till denna fråga idel följande vid min behandling av inlegrafionsutredningens betänkande (SOU 1979:82) Personell assistansunder anslaget Bidrag lill driften av grundskolor m. m. Ulöver sådana kriterier som direktspeglar den sociala situationen i skolan bör länsskolnämnderna beakta mergenerella faktorer som kan ge en bild avden sociala miljö som skolan har atl verka i. Som exempel kan jag nämna andelenbarn i skolpliktig ålder i familjer som erhåller socialhjälp, flyltningsfrekvensen i olika bostadsområdenoch huruvida skolväsendet i kommunen befinner sig i snabb ulbyggnad. 1980/81:100 Bilaga 12 265 Kommuner som tar emot elever från andra kommunerför placering i fosterhem får ofta vidkännas extra kostnader påskolområdet som inte läcks genom detordinarie statsbidraget. Interkommunal ersättning utgår normalt inte i dessa fall då eleverna vanligenkyrkobokförs i vistelsekommunen. Inom pågår ettarbele med alt se över bestämmelsernaom interkommunal ersättning i detla avseende. Jag ser del som angeläget attsådana kommuner, främst glesbygdskommuner, som har slor andelfosterhemsplacerade elever, i avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete skall kunna få vissekonomisk kompensation för sinamerkostnader. bör därför vid sin fördelning av den nya resursenockså kunna la hänsyn lill om enkommun har stor andel fosterhemsplaceradeelever som kommer från andra kommuner. Jag vill ännu en gångunderstryka all fördelningen av den särskilda resursenlill kommuner med speciella svårigheier inom skolväsendet skall ske efter en helhetsbedömning av skolsituationen ien kommun. De faktorer jag harnämnt bör således ses som exempel som kan kompletteras med annan informationsom nämnden kan inhämta. Resursfördelningen får inle bli en fräga om att en kommun automatiskt ges enviss resurs per enhet av en viss fördelningsgrund. I ett avseende bör länsskolnämnderna kunna göraavsteg från fördelning av resursen utifrån generella kriterier och i ställetfördela medel lill vissa bestämda ändamål. Jag avser kostnader för atl enkommun svarar för undervisning avelever också från andra kommuner i särskilda undervisningsgrupper i form av skoldaghem, undervisningkombinerad med elevhem,hörselklasser etc. Denna undervisning är regelmässigt mycket kostnadskrävande och del är enligl min mening rimligtall den kommun som tar på sig attsvara för en sådan interkommunal insats åtminstone delvis får de merkostnadertäckta för vilka kommunen inte har rätt till s. k. interkommunalersättning. Länsskolnämnderna måsle självfallet vid fördelningen räkna ifråndels den kostnad som belöper sig på elever från den egna kommunen, dels beaktaalt kommunen erhåller den reguljära förstärkningsresursen inom statsbidragssystem också för de elever somkommer från andra kommuner. Den resurs som totalt kan ställas tilllänsskolnämndernas förfogande för fördelning på det sätt jag nu har angettberäknar jag för /82 till 200139000kr. Denna resurs ersätter förutom länsskolnämndsresursen ävende medel som lidigare anvisats för personell assistans i och för lekniska och organisatoriska stödåtgärderi gymnasieskolan. Den nuvarande länsskolnämndsresursen undergrundskoleanslagel är fördelad så attlänsskolnämnden i disponerar 0,040 veckolimmar per elev, nämnderna i ochGöteborgs och län 0,035veckotimmar per elev och övriga nämnder 0,020 veckolimmar per elev. Enligt min mening bör den nya resursen avSÖ fördelas mellan nämnderna efter samma proporfioner på grundval av detberäknade elev- Prop.1980/81:100 Bilaga 12 266 antaleti grund- och gymnasieskolan i länet del läsår resursenavser. Till grund för länsskolnämndernas beslut omfördelning av resursen bör, i likhet med vad som gäller förlänsskolnämndsresursen. ligga ansökanfrån de kommuner som önskar erhålla del av resursen. Länsskolnämndernas beslut kan för vissa kommunerbli av slor ekonomisk betydelse.Besluten kommer vidare ofta atl innefatta svåra bedömningar där olika faktorersom påverkar en kommuns ekonomiska silualion på skolområdet skall vägas molvarandra. Därför bör länsskolnämndernas beslut om fördelning av resursen inte fattas på tjänstemannanivå utanav nämnden in pleno. De kommuner som av länsskolnämnderna tilldelas enresurs för särskilda åtgärder påskolområdet bör få denna i form av ell visst belopp. Del är angeläget för kommunerna att redanunder våren före det aktuella läsåret fä kännedom om den resurs resp.kommun kan väntas erhålla, så all resursenkan ligga till grund för kommunensplanering för läsåret. Jag förutsätterdärför all SÖ och länsskolnämnderna kommer all vidta sådana förberedandeålgärder i form av en ej bindande preliminär fördelning all kommunerna kan få besked om fördelningen av det ibudgetpropositionen varje årföreslagna anslaget, redan innan tagit ställning till förslagel.Om möjligt bör en sådan preliminär fördelning ske som nämnderna fattar beslut om tilldelning avbasresurser till kommunerna. Jag villbetona alt vad jag nu har föreslagit inte innebär atl en kommun automatiskt har rätt till någon viss del av den resurs länsskolnämnden har att fördela. 1 stället bör en kommun efter engenerell bedömning utifrån vissa kriterier av länsskolnämnden kunna erhålla etlvisst belopp. Detla belopp innebärdå en allmän ekonomisk förstärkning av skolväsendet i kommunen. Kommunenbör ha frihet all disponera resursen på del sätt den finner bäst för åtgärder inom skolväsendel. Det finns enligt min mening ingen anledning att binda en viss del avresursen lill användning inom endera av grund- eller gymnasieskolan. Jagförutsätter dock all merparten av den resurs kommunen erhåller används föråtgärder inom . Med hänsynlill atl ca två tredjedelar av dennuvarande länsskolnämndsresursen bör användas till undervisningsinsatser och till atl det nya anslaget grovt räknat är dubbelt sä stort somlänsskolnämndsresursen, bör, för att tjänstgöringsunderlaget för lärare iprincip inte skall minskas, enligl min meningminst en tredjedel av den nya resursen användas för undervis-ningsinsalser inomgrundskolan eller gymnasieskolan eller inom bådadera. Kommunen bör därutöver inle vara bunden till atl utnyttja resursen lill yllerligare undervisningsinsalser. Tvärtom kan detmånga gånger i stället varamotiverat alt med hjälp av resursen öka antalet anställda inom andra områden av skolan, I.ex. Skolstyrelsen kan också välja alt använda den del av resursen som inle är bunden lill undervisning till helt andra ändamål än personalinsatser efter vad skolstyrelsenbedömer som Prop.1980/81:100 Bilaga 12 267 När det gäller del belopp kommunen erhållit för vad jag här har kallat interkommunala insatser skall docksjälvfallet resursen användas för det ändamål för vilkel den harberäknats. Kommunerna bör inle kunna använda resursen förandra slalligl reglerade tjänster än icke-ordinarie lärartjänster. Vad gällergymnasieskolan vill jag framhålla attresursen inte bör få användas på etl sätt som innebär en utökad dimensionering. Däremot bör mindreundervisningsgrupper kunna anordnas än vad som annars är tillåtet. Del belopp kommunen erhåller bör, i de fall detanvänds för lärarlöner, inkluderaersättning för kostnader för arbetsgivaravgifter enligt de grunder som gäller för bidrag lill . Något särskilt bidrag till sådan kostnad bör således inle utgå. Lönekostnadspälägg bör inom ramen för anslagetberäknas på hälften av den resurs som fördelas mellan länsskolnämnderna.sedan hänsyn lagils till att viss del av resursen avser arbetsgivaravgifter. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännadel syslem för tilldelning och användning av resurs för särskilda åtgärder på skolområdetsom jag har förordat, 2. till Särskildaåtgärder på skolområdet för /82 anvisa ett anslag av . Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1979/80 Utgift 1980/81 Anslag 1981/82 Förslag Mellan staten ochvissa organisationer träffades etl avtal om skolornas grafiska och fotografiska mångfaldigande (prop.1978/ 79:25, UbU 1978/79:15, rskr1978/79: 124). Avtalet gällde fr.o.m. den t.o.m. den 30juni1979 och har sedan förlängts all gälla t.o.m. utgången av ulom i vad avser ersättningens storiek. har lärare vid bl. a.grundskolor och gymnasieskolor saml vid sådana lärarutbildningar som vid utgångenav juni månad 1977 stod under tillsyn av (), rätt all iviss utsträckning fotokopiera eller på annalsätt mångfaldiga litterära eller konstnärliga verk samt fotografier. Ersättningen utbetalas till en av organisationernaupprättad förening, BONUS. Prop.1980/81:100 Bilaga 12 268 Förhandlingar pågår om elt samordnat avtal för bådeSÖ:s och universitets- och högskoleämbetets sektor. Frågan om retroaktiversättning för budgetåren 1979/80 och 1980/81 skall lösas vid förhandlingar omdel nya avtalet. SÖ beräknar medel för information till berörda lärarem.fl. till följd av kommande avtal (200000kr. För arvoden till ledamöter i BONUS m.m. beräknar SÖytterligare . att till Mångfaldigande av litterära och konstnäriigaverk inom utbildningsväsendet för /82 anvisas ellförslagsanslag av . 1avvaktan på resultatet av förhandlingarna om elt nytt avtal är jag endastberedd atl räkna upp anslaget med av begärda medel förarvoden till ledamöter i BONUS. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt till Mångfaldigande av litterära och konstnärligaverk inom utbildningsväsendet för /82 anvisa elt förslagsanslagav . Prop.1980/81:100 Bilaga 12 269 Det obligatoriska skolväsendet m.m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1979/80 Utgift 9826539583 1980/81 Anslag 11737000000 1981/82 Förslag 12021000000 Från anslaget bestrids utgifter för statsbidrag lill kommunerna för driftkostnader för grundskola och viss praktisklärarutbildning vid grundskola samlför avlöningskostnader för skoldirektörer och biträdande skoldirektörer. Bidragsbestämmelserna återfinns iförordningen (1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m.m. (ändrad senast 1980:395 och 710). Dessa bestämmelser innebär i korthetatt statsbidrag till kostnader fördriften av grundskola i huvudsak utgår i form av basresurser och förstärkningsresurser.För varje skolenhet beräknas antalet basresurser med hänsyn lill antalet eleveri varje årskurs av vid enheten. Förstärkningsresurser utgår dels direkt lill kommunerna med 0,5625 veckolimmar per elev i , dels som enresurs om i genomsnitt 0,026 veckotimmarper elev i inom etl län att fördelas av resp. länsskolnämnd. Vidare utgår tilläggsbidrag förvissa kostnader. Tilläggsbi-dragetutgår med viss procentsals av statsbidraget för bas- ochförslärk-ningsresurserna. Härutöver utgår bidrag för vissa särskilda ändamål, bl. a. särskildundervisning, hemspråksundervisning, visso arbetsgivaravgifter ochsamlad skoldag. Regeringen fastställer veckolimpris förbas- och förstärkningsresurser m.m. Genom förordning (SÖ-FS1980: 139) har regeringen fastställt veckotimpris för bas- ochförstärkningsresurser m. m. slutgiltigt för /80 samtpreliminärt för redovisningsårel 1980/81. Veckolimpriset för basresurser förresp. stadium är i genomsnitt , . för redovisningsårel1979/80 saml , . för redovisningsårel1980/81. För förslärk-ningsresursenär veckotimpriset . för /80 och . 1 förordningen harregeringen vidare fastställt tilläggs-bidraget till såväl slutgiltigt för redovisningsåret1979/80 som preliminärt för /81. Statsbidraget utbetalas i form av förskott ochslutreglering. /82belastas anslaget med förskott beräknat på statsbidraget förredovisningsårel 1980/81 saml slulreglering av bidraget för /81. Anslaget belastas vidare medbidrag till kommuner 1980/81:100 Bilaga12 ochorganisationer för vissa verksamheter, med bidrag till avgifter lill försäkringför tilläggspension (ATP) saml med kostnader för reducerat lönekostnadspälägg(lkp). Slutligen utgår ur anslaget bidrag till de estniska skolorna i Stockholmoch , saml , båda i , enligt avregeringen utfärdade särskilda förordningar. Bidraget utgår av etlbidragsunderlag som består av dels lärar-lönekostnaderna, dels kostnaderna försocialförsäkringsavgifi lill sjukför-säki"ing, folkpensionering ochförsäkring för tilläggspension (ATP). Beräknad ändring 1981/82 resurser m. m. Bidrag till den samlade Bidrag lill kommuner och organisationer för vissa Bidrag till enskilda skolor Bidrag lill kostnader för I. Antaletelever, basresurser och veckotimmar fördelade på stadier framgår av följandesammanställningar. elevantal 1980/81 M + 0 län övriga 335 083' 327 964 .363 103 Basresurser 1979/80 Basresurser 1980/81 Timmar i basresurs inkl. garantitimmar 1980/81 16564 15 282 13 609 1980/81:100 Bilaga 12 271 () beräknar kostnaden för basresurser lill . Förstärkningsresursen utgår med viss del av veckotimme för elev inom , dels som en resurs direktlill kommunen, dels som en resurslill länsskolnämnden atl fördela inom länet.