prop · G403100 · 1980-12-31 00:00:00 — AMS har under etl anlal år anordnat utbildning förarbetsledare m. fl. vid arbetsplatser som haft anställda i halvskyddadsysselsättning. Det har förutsatts att styrelsen skulle verka för atlinformafion om handikapp och arbetsanpassning på integreras ireguljär arbelsledarutbildning. Olika insatser för att skapa fillfredsställandearbetsförhållanden för dem som har funklionsnedsältningar och handikapp är avstor belydelse inte bara för dessa arbetstagare utan också för övriga anställdapå arbetsplatsen. En god arbetsmiljö och väl anpassade individuellaarbetsplatser ger ökade möjligheter för personer med handikapp all få arbete,som förslitningsskador, yrkessjukdomar och handikapp kan förebyggas.Kunskap om handikapp och arbetsplatsanpassningar bör därför finnas hosskyddskommittéer, företagshälsovård, anpassningsgrupper, personalansvarigainom företagen etc. Mot denna bakgrund finner jag inle skäl att föreslåutökning av arbetsmarknadsverkets utbildningsverksamhet på detta område.Insatserna bör inriktas på att i samråd med berörda organ pä arbelsmiljöområdetöka kunskaperna om handikapp och individuell arbetsanpassning hos dem somarbetar med arbelsmiljöfrågorna. Jag beräknar alt kostnaderna inte skallöverstiga nuvarande nivå, . bedriver nu vissa försök meduppsökande verksamhet bland unga förtidspensionärer, bidrag tillfaddrar/handledare saml förlängd utbildning i förelag av äldre ochhandikappade. Dessulom bedrivs försök med kollektivt förberedande åtgärder förhandikappanpassning av arbetsplatser. Försöksverksamheterna skall redovisas imars 1981. Det bör ankomma på regeringen all utfärda de föreskrifter somerfarenheterna av försöken kan föranleda. För /82 beräknar jag att medelsålgångenför Anställning med lönebidrag kommer aU uppgå till i . Det sammanlagda medelsbehovet under /82för de i programmel Särskilda ålgärder för arbetsanpassning och sysselsättningingående delprogrammen beräknas lill . (+ ). Däravhar för förvaltningskostnader beräknats . (+2,3 milj. Kartong: S. 148, tabellen På alla poster i de tvä högrakolumnerna Tillkommer: 000 1980/81:100 Bilaga15 148 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen 1. bereder tillfälle att avge yttrande över vadjag har anfört om fortsall försöksverksamhet med förhöjt lönebidrag för svårthandikappade ungdomar under /81, föreslår alt godkännade av mig förordade riktlinjerna för anställning med lönebidrag att gälla fr.o. m. , föreslår atl till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /82 anvisa etl reservafionsanslagav . 1979/80Utgift 'lOOOOOOOOO 1980/81 Anslag 1685000000 1981/82 Förslag 2054000000 ' Anslaget 1979/80 var avsett att täckakostnaderna för ett halvt verksamhetsår. Från anslaget utgår bidrag lill StiftelsenSamhällsföretag dels för läckande av underskottet i verksamheten med skyddatarbete, dels för investeringar. 1980/81 Beräknadändring 1981/82 +152500000 +112000000 +373 000000 +302000000 +128700000 - 45000000 Samhällsföretagsgruppen, som omfattar den centralastiftelsen och 24 regionala företag, har till uppgift attlillgodose behovel av arbele för dem som på grund av nedsatt arbetsförmåga intekan beredas plats på den reguljära arbetsmarknaden och som avarbetsförmedlingen anvisas arbete i stiflelseorganisationens regi.Samhällsföretagsgruppen skall på detta sätt värna om arbetshandikappades rättlill avlönat arbele. Med utgångspunkt i förarbetena beskriver stiftelsenförelagsgruppens mål och uppgifter i korthet enligt följande: -Samhällsförtagsgruppens verksamhet skall ses som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd i syfte alt värna om arbetshandikappades rätt till avlönat arbele. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 149 Någon gränsfastslås inte för den lägsta arbetsförmåga som krävs för all få anställninginom organisationen. Samhällsföretagsgruppenär en del av det samlade svenska näringslivet. Verksamhetenskall bedrivas effekfivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. För att bl. a. kartlägga i vilken ulslräckning de övergripandemålen för verksamheten uppnåtts har Samhällsföretag med anlitande avstatistiska centralbyrån genomfört en intervjuundersökning som syftat till allmäta de anställdas attityder och upplevelser av den nya organisationen. Rekryteringenav arbetstagare till verkstäderna är av central belydelse när del gäller allbedöma i vilken utsträckning organisationen kunnat svara upp mol statsmakternasmålsättningar. 1 syfte atl följa upp och kartlägga rekryteringen och därvidsärskilt belysa eventuella förändringar som inträffat efter den 1 januari 1980genomför Samhällsföretag en särskild studie tillsammans med AMS. Behovel av skyddat arbete. Den skyddade sysselsällningen utgören del av arbetsmarknadspolitiken och det är AMS som ger statsmakterna underlagför beslut om verksamhetens omfattning i landet. Det totala behovet av skyddat arbele är svårt atluppskatta. Köerna lill verkstäderna beskriver inte behovel av skyddat arbete,utan beror snarare på arbetsförmedlingens insatser och möjlighelerna lill alternativaanställningserbjudanden. Saknas sådana placeringsmöjligheter tenderar köernaatl öka. Desenaste årens stora strukturförändringar inom landets näringsliv har medförtelt fortsatt behov av all bygga ul del skyddade arbetet. Behovet av skyddat arbetestyrs bl. a. av situationen på arbetsmarknaden och insatserna från olikavårdverksamheter, saml all arbetshandikappade, som lidigare slätt utanförarbetsmarknaden, förtidspensionerade m.fl., nu efterfrågar arbele. Ofta ärdessa handikappade inle arbetssökande vid förmedlingarna. Som exempel kannämnas atl av de 25800 förtecknade psykiskt utvecklingsstörda i yrkesverksamålder har endast 1 900 arbele. Behovel av skyddat arbete måsle ocksä sesi relation lill del ökande antalet personer som varje årförtidspensioneras. Vid ingången av /82 kommer all finnas 21800 platser för skyddat arbete inom . Samhällsföretagbedömer atl en del av behovel av skyddat arbele kan mötas genom elt bättre utnyttjandeav befinlliga resurser. All ulnylljandegraden varierar beror pä olika faktorersom frånvaro, antalet deltidsanställda, möjlighelerna lill överanställning m.m. Stiftelsen bedömer alt utnyttjandet av resurserna bör kunna höjas betydligt.För flertalet regioner kan dock inte etl bättre utnyttjande tillgodose helabehovet av skyddat arbele, då redan den befinlliga kapaciteten ärotillräcklig. bättre utnyttjande av befinlliga verksläder kan givelvisinte heller tillgodose behovel av skyddat arbete i de kommuner som saknarverkstäder och där pendlingsavslåndel till 1980/81:100 Bilaga 15 150 andra verksläder är för stort.Detla har beaktats i förslaget lill ulbyggnad avnya platser /82. F.n. saknar 67 kommuner skyddade verkstäder. AMS har i en skrivelse lill Samhällsföretag den 2april 1980 och i sin anslagsframställning för /82föreslagit en ulbyggnad med I 000 nyaskyddade platser under /82. AMS förslag grundar sig pä länsarbetsnämndernas prognoser överbehovet. Enligl nämnderna uppgår detsammanlagda behovet av nya platser lill ca 4 000. AMS räknar dock med alt ell fortsatt intensifieratförmedlingsarbete skall innebära all fler arbetshandikappade skall kunnaberedas arbele på den reguljära arbetsmarknaden bl. a. med hjälp avanställning med lönebidrag. Behovel av nyaskyddade platser är således i hög grad beroende på resultatet av de olika åtgärder som vidtas för atl öka sysselsättningenför berörda grupper pä den reguljära arbetsmarknaden. Av de arbetssökande vid arbetsförmedlingarna registreras vaije månaddrygt - ca 27000 personer - som arbetshandikappade. Andelenarbetshandikappade som direkt kan placeras iarbele på den reguljära arbetsmarknaden har minskal betydligt under de senareåren. kunde av de arbetshandikappade placeras direkt i arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Antalet anställda med lönebidrag uppgick ijuli 1980 till 29300 personer,vilket innebär en ökning - bl. a. beroende på ell intensivare utnyttjandeav främjandelagen - med nära 2000 på etl år. Åven vid fortsatt aktivt utnyttjande av främjandelagen förväntas betydandegrupper arbetshandikappade slåutanför arbetsmarknaden . Mot denna bakgrund utgår Samhällsförelags budgetförslag /82 frånett ökat behov av anställning av arbetshandikappade. Delta bör enligl stiftelsen ske genom elt högrekapacitetsutnyttjande och genom en utbyggnad med I 000 nya platser. Regional organisation.De regionala stiflelsernayförelagen ulgör juridiskt självständiga stiftelser med ansvar förden skyddade verksamheten inom resp. län. I ledningen för varje sådantföretag finns en styrelse och enverkställande direktör. Förelagen beräknas under / 82 att tillsammans sysselsätta ca 29400 personer,fördelade pä 367 verk-sladsenheler och 24 huvudkontor. Av de anställda ulgör ca5900 direklan-ställda tjänstemän, arbetsledare, hantverkare m.fl. Samhällsföretag utfärdar riktlinjer för bemanningav de regionala företagens huvudkontor. Redan under är 1979fastställdes denna organisation ochdimensioneringen av huvudkontoren. Stiftelsen anser atl denna ram, uppgående till I 035 befattningar, även kan gälla för verksamheten under budgetåret1981/82. Central organisation.Den cenirala stiftelsen hartillskapats för tillsyn ochsamordning av de regionala förelagens verksamhet. -Fördela de statliga medel som tilldelas Samhällsföretagsgruppen och fastställabudget för resp. regionall förelag. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 151 Fatta övergripande beslut belräffande ekonomi,planering, budgetering, personal- och rehabiliteringspolitik. Tillgodose behovel av branschmässig samordningoch i övrigt biträda de regionala förelagen i inköps- ochförsäljningsfrågor. Äga, förvalla och uppföra fasligheler m.m. i denför Samhällsföretagsgruppen gemensamma fastighelsfonden. Statsmakterna har lidigare fastställt en ramomfattande 120 befattningar för dencenirala stiftelsen. Huvuddelen av rekryteringen lill dessa har genomförts.En successiv komplettering kommer atl ske under /81. Någon utökning ulöver den av riksdagenfastslagna ramen bedöms inte behövas under /82. Utveckling och planering. huvudmål försliflelseorganisalionen är atlbereda arbele ål sä många arbetshandikappade som möjligt av dem som inte får arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Samhällsföretag anser det särskilt angeläget med insatser föratl öka utnyttjandet av befintliga verksläder. har därför eninventering genomförts av platsutnyltjandet på verkstäderna och /81 vidtas åtgärder(investeringar, produklionsförändringar etc.) för ett ökal kapaciletsulnytljande. Under Samhällsförelagsgruppens första halvår 1980har etl ökal kapaciletsulnytljandeav befinlliga verkstäder möjliggjort alt ytterligare ca 700 arbetshandikappadeberetts anställning. Under innevarande budgetår räknar Samhällsföretag med enytteriigare ökning av kapacitetsutnyttjandet genom anställning av fler arbetshandikappade och en ökad individuell närvaro. Detla beräknas möjliggöra en ökningmotsvarande ca 1 400 anställda oavsett tilldelningen av nya platser. Samhällsföretag framhåller alt den nyaorganisationen, som möts av starkakrav och förväntningar all dels åstadkomma en jämnare tillgång på platser och dels ge arbete ät fler personer medgrava handikapp, måsle ges såväl tidsom resurser för alt kunna motsvara dessa. Metoder för arbetsanpassning måsleutvecklas. Produktsortiment måste gås igenom. Företagshälsovården måste byggasupp och personalutvecklande åtgärder introduceras i de regionalaförelagen. Sammansättningen av arbetstagare vid verkstädernaär mycket varierande frånhandikappsynpunkt bl. a. beroende på arbetsmarknadssituationen, tidigare huvudmäns ambitioner m. m. Inom vissaregioner sysselsätts gravt handikappade, medan en svärarbetsmarknadssituation i andra regioner har medverkat till att verkstädernadär främst sysselsätter personer med mindrearbelshandikapp. Vissa verksläder, framförallt de tidigare industriellaberedskapsarbetena, har från början aldrig varit anpassade för arbetshandikappade. Många av de anställda viddessa verkstäder har också anställtsdär därför atl de varit arbetslösa av mer renodlade arbetsmarknadsskäl. Dessa förhållanden har också varitstyrande för valet av produktion, produktionsuppläggning, utformning avarbetsmiljö m. m. Därför har verkstädernaf. n. myckel olika förutsättningar för att bereda gravt handikappademeningsfulla arbetsuppgifter. 1980/81:100 Bilaga 15 152 Vid många verksläder krävs mer genomgripande ochlångsiktiga förändringar avverksamheten och resurser i form av bl. a. arbetsbiträden. Dessutom krävs anpassning av lokaler och införande avolika lekniska hjälpmedel. 1 vissa fall fordras helt nya lokaler och/ellerförändrad produktionsinriktning. Samhällsföretag behöver dock ylleriigarenågot år för alt fullfölja karlläggningen innan nya konkreta insatserkan genomföras för att fler gravthandikappade ska kunna anställas. Arbetskraftens sammansättning vid verkstäderna kan påverka förutsättningarna allanställa fier arbetshandikappade. Målsättningen är att människor medolika handikapp skall kunna arbeta pä sammaverkstad och alt specialverksläder inle skall behöva inrättas. 1 vissa fallfinns dock risk för alt en handikappgrupp ändå blir dominerande. När det gäller I.ex. missbrukargrupper kan detta leda lillproblem för verksamheten. Samhällsföretagsgruppen skall också förbättra deanställdas möjligheter all övergå tillannat arbete på den reguljära arbetsmarknaden. F. n. är del mycket få - ca I % - av de anställda som per ärövergår lill annat arbele. Del finnsmånga orsaker fill detla. En är alt arbetsmarknadssituationen försvårarmöjligheterna alt få annat arbete. En annan är all den anställde kännertrygghet på verkstaden och inle önskar lämna den. Samhällsföretag bedömer att fler anställda än f.n. skulle kunna övergå lill arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Härigenom skulle fler arbetshandikappade gesmöjligheter till arbete. Del ärdärför angeläget att med olika utbildningsinsatser, differentieradearbetsuppgifter, arbetsanpassning m. m.utveckla de anställdas kompelens och öka deras möjligheter lill övergång lill annat arbele. Verkstädernas samråds-/anpassningsgrupper är här enviklig resurs och kontaktyta mellan verkstäderna, arbetsförmedlingenoch den reguljära arbetsmarknaden. Målsättningen för verksamheten utgår från grundsynen, alt elt meningsfullt arbele har stortvärde för människan och att alla människor har rätten all uppleva vad enpositiv arbetsmiljö kan innebära i form av stimulans, engagemang, personligutveckling, arbetsglädje och medmänsklig respekt. Denna syn pä arbetets värdeoch på människan i arbetslivet ärgrundläggande för personalpolitiken inom förelagsgruppen. F.n. utformas ettförslag lill gemensamma riktlinjer för personalpolitiken inom hela förelagsgruppen. Målsättningen är attså långt som möjligt ge allaanställda tillfälle lill personligutveckling efter förmåga och intressen, möjlighet till inflytande över den egna arbetssituationen ochen ökad arbetstillfredsställelse. Frånvaron på verkstäderna ligger f. n. på en högnivå och medför i vissa fall allvarliga sociala problem liksom problem frånplaneringssynpunkl. Förskjutningen mot svårare fysiska, psykiska ochsociala handikapp gör det svårare all minskaden totala frånvaron. De aktiva insatser som planeras är främst förbättrad personlig kontakt,introduktion och utbildning, insatserpå hälsovårdssidan saml vidgade allmänna personalsociala insatser. Prop.1980/81:100 Bilaga 15 153 mellan /Samhällsföretagenoch berörda förutsätterall förelaget ger introduktionsutbildning under som regel . För alt åstadkomma en fördjupad utbildning av främst arbetsledare har samarbete etableratsmed . Ettmål inom är all fä lill stånd en arbetsmiljöverksamhet, inkl. skyddsorganisation och företagshälsovård,som inte bara motsvarar kraven i lagar och avtal utan också ingår som en inlegreiad del i den dagliga löpandeverksamheten. Punkter som därvidsärskilt behöver ut är ansvars- och arbetsfördelning mellan ohka arbetsmiljöansvariga arbetsledning,personalfunktion, förelagshälsovård och fackliga organ. En viklig uppgift iarbetsmiljöverksamheten är ocksä allfä fram syslem för erfarenhetsåterföring. Del kan gälla leknisk anpassningav arbetet till arbetstagare, olika metoder för alt bemästra särskilda miljökrav, medverkan frånföretagshälsovård och frän blivande brukarevid planering av nya lokaler, arbetsmetoder, inköp av redskap och arbetsmaterial etc, lämpliga rutiner förintroduktion, ulvecklingsplanering ochuppföljning, handläggning av olika särproblem - utvecklingsstörda, missbrukare, gravt rörelsehindrade, hörsel- ochsynskadade, olika miljö-sanerande åtgärder på såväl det fysiska som psykiskaplanet samt fungerande förslagsverksamhet. Produktion och marknadsföring m.m. En svåroch viktig uppgift förSamhällsföretagsgruppen är alt finna lämpliga produkter med hänsyn lill de anställdas skiftande förulsällningaroch verksamhetens syfte. a. alt produktvalet måsle anpassas lill aktuell och förväniad handikappsammansältning i olika regioneroch verksläder. Produktionen skall också ge förutsättningar för deanställdas rehabilitering och utveckling ochpå sikt även möjliggöra en övergång till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Produktionsinriktningen och marknadsföringen skallockså på sikl kunna ökaförsäljningsintäkternas bidrag för all täcka de fasta kostnaderna. En annan viktig åtgärd är atl genom olikasamordningsinsatser m. m. minska dens. k. inlernkonkurrens som f. n. finns inom förelagsgruppen. Samhällsföretag har vidare tillsammans med , och bildatell gemensamt kontakt- och samrådsorgan i marknadsfrågor. För all lillgodose kravet pä branschsamordning harår 1980 ell gemensamt säljbolag - inrättats för helaSamhällsföretagsgruppen. Säljbolagel skall främst pä exporlsidan kunna åla sigmarknadsföring och försäljning av vissa produkter för de regionala företagen. Samhällsförelagsgruppens produktion baseras lill siörsta delen på lego-och underleverantörsavtal. Situationen varierardock mellan de olika regionalaförelagen beroende på den tidigare lillgången pä egna produktul-vecklingsresurserm. Flertalet regionala förelag har ambitionen all 1980/81:100 Bilaga15 154 ökaandelen egna produkter. Stiftelsen ser det dock inle som realistiskt all räknamed någon påtaglig minskning av legoproduktionen . Nya verksamhetsområden.Samhällsförelagsgruppens verksläder är f. n. i det närmaste helt inriktade påindustriell tillverkning och produkfion. Den samordnade organisationen ger nuökade möjligheler för att samordna och utveckla produktionen. Den krympandefillgången på arbetstillfällen inom många av industrins områden gör det dockangeläget att utveckla andra verksamhetsområden. En minskande andel avde arbelsökande kan i framliden förväntas ha industriell erfarenhet. Stiftelsenräknar ocksä med allt fler yngre arbetssökande, bl. a. socialmedicinskthandikappade, som inte har haft någon fast förankring på arbetsmarknaden elleregentlig yrkeserfarenhet. Delsamma gäller unga förtidspensionärer, gravtrörelsehindrade, utvecklingsstörda m.fl. Vidare kan man vänta flerarbetssökande som slagils ul från bl. a. vårdarbete, administrativt arbete ochservicearbete. Behovet av t. ex. administrativt arbete för dessagrupper har fått tillgodosesgenom andra arbelsmarknadspolitiska ålgärder. En viss utveckling avkontorsserviceljänster m. m. har dock redan påbörjats i anslutning lillSamhällsförelagsgruppens grafiska sektor. Utearbelen inom I.ex. jord- ochskogsbruk saml trädgårdsskötsel finns inte representerade inom del skyddadearbetet. De utearbelen som iraditionelll funnits för olika missbrukargrupperm.fl. - dock i form av temporära beredskapsarbeten - har inle barakunnat ge meningsfulla arbetsuppgifter ulan specielll även för dessa grupperkunnat ses som elt viktigt led i en rehabili-leringskedja. Mot denna bakgrund planerar Samhällsföretag alt underverksamhetsåren 1980/81 och 1981/82 bedriva verksamheter på försök för atlfinna lämpliga arbetsuppgifter främst inom områdena administrativt arbele, datatjänster,lantbruk och turistnäring. Tanken är att försöksverksamheten ska bedrivas iprojektform och efter ordentliga kartläggningar av behoven på aktuella orter. 1 anslagsframställningen för budgetärel 1980/81redovisade stiftelsen ell rörelseresultat samt behov av driftbidrag ochinvesteringsbidrag enligt en provisorisk modell. a. redovisadesöverlagandekostnaderna särskilt (amorteringar och ränlor avseende övertagnafastigheter). Vidare redovisades rörelseresultatet före kalkylmässigaavskrivningar på maskiner och inventarier eftersom avskrivningsunderlagsaknades. Behovet av reinvesteringar i maskiner och inventarier inräknades istället i investeringsbidraget för /81. I anslagsframställningen för /82 harrörelseresultat samt behov av driftbidrag och investeringsbidrag beräknats ochredovisats i Prop.1980/81:100 Bilaga 15 155 enlighetmed de principer som statsmakterna ursprungligen har angivit. Rörelseresultatet och behovet avdriftbidrag för /82uppgår till lolalt 2125 milj. kr.enligl följande specifikation. Resultatpost Milj. kr. Beräknatavskrivningsbehov pä maskiner och invenlarier - 102,9 Rörelseresultat efter avskrivningar 1752,3 Finansiellaintäkter och kostnader (netto) 0 Rörelseresultat efter finansiella inläkter och kostnader 1753,1 Extraordinära intäkter ochkostnader 0,6 Totalt rörelseresultat exkl. kostnader för -------------- Kostnaderför fastighelsfonden - 373,0 Totalt rörelseresultat inkl. kostnaderför Driflbidragsbehovel för /82 utgör138,(167,inkl. fastighelsfonden)av lönekostnaderna för anställda i skyddat arbele. Motsvarande behov /81 har stiftelsen beräknat fill 142,resp. 170,. 1 rörelseresultatet /82 ingår effekternaav dels nytillkommande verksläder och platser, dels etl bättreutnyttjande av kapaciteten och resurserna ibefintliga verksläder. Effekten av nytillkommande verkstäder och platser har /82 beräknats till716000 netloarbetstimmar, motsvarande625 anställda, vilket påverkar rörelseresultatet med 44 milj. kr. Huvuddelenhärav - 31 milj. kr. - är betingad av den utbyggnad som påbörjats av lidigare huvudmän och som övertagils av Samhällsföretagsgruppen (s.k. avtalsverksläder) saml de 450 platser som tilldelals Samhällsföretagsgruppenbudgetärel 1979/80. Den föreslagna utbyggnaden med 1000 platser /82 påverkar rörelseresullalel endast i mindre utsträckningunder della budgetår. Etl ökal utnyttjande av befintliga verkstäderskall åstadkommas genom dels anställningav fler arbetshandikappade, dels minskad individuell frånvaro för de redan anställda. Den samlade effektenför 1981/82 beräknas lill ca I 700000arbetstimmar, motsvarande ca I 400 anställda. Delta innebär dock inte atl antalet anställda personer kan ökasmed detta antal. Den minskadefrånvaron kommer i första hand atl ge ell högre anlal arbetstimmar perplats. 1980/81:100 Bilaga 15 .Arbetsmarknadsdepartementet 156 ResullatpostenRörelsekostnader fördelas enligt följande: Lönekostnaderför anställda i skyddat arbete I 268,0 Av ovanstående ulgör kostnaderna för den ceniralastiftelsen .36 milj. kr., vilkel kanjämföras med .34 milj. kr. (inkl.löne- och prisjustering) för /81. Förädlingsvärdet, uttryckt som skillnaden mellanrörelseintäkterna och materialkostnaderna, uppgår sålunda till 735 milj.kr., vilket motsvarar av värdet av iproduktionen insatt material, jämfört för /81. 1 rörelseresulatel ingår bidrag till deregionala utvecklingsfonderna för hemarbete i glesbygd med 2,8 milj. kr. Samhällsförelagsgruppens hela fastighetsbestånd -såväl egna som förhyrda fasligheler(ca 400) administreras av en tillSamhällsföretag knuten fastighetsfond.Faslighelskoslnaderna har budgeterats centralt och inte av deregionala företagen. Kostnaderna uppgår till totall 373 milj.kr. enligl följande specifikation: Hyreskostnader för förhyrdafastigheter 55 Kalkylmässigaavskrivningar för egna fasligheler 161 De kalkylmässiga avskrivningarna har räknats påett beräknat äteran-skaffningsvärde på det ägda fastighetsbeståndet om 3750milj. Räntekostnaderna för länen pä övertagnafastigheter beräknas för budgetåret1980/81 uppgå till 55 milj. kr.Beräkningarna avsåg enbart etl halvt årsräntekostnader.