prop · G40390 · 1980-12-31 00:00:00 — Eldrivna värmepumpar i små och medelstoraanläggningar bedöms ge ett bidrag på . Därigenom kansolenergin då beräknas svara för inkl. den drivenergi som går ät förvärmepumparna. I energibalanserna har hänsyn till värmepumparna tagits genomen sänkning av användningsnivän . Potentialen för industriellspillvärme är betydande. Lönsamheten är styrande för i vilken grad spillvärmekan utnyttjas. Jag räknar med att spillvärme inkl. sopförbränning skall svaraför . Vattenkraften kan vid normaltillrinning svara för . Pågående utbyggnader motsvarar ca 1TWh. Mina förslag syftar till att vi skall nå en vattenkraftproduktionpå ca . Inom ramen förenergiforskningsprogrammet satsas f. n. betydande belopp för utveckling avvindkraften. a. håller tvä fullskaleprototyper på att byggas. Dessaanläggningar som tas i drift skall därefter utvärderasunder en tvåårsperiod. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 113 detmöjligt att säkrare bedöma vindkraftens framtida roll i svensk energiförsörjning.Jag räknar tills vidare med att vindkraften kan svara för . Kärnkraftensanvändning i är fastställd av efter den rådgivandefolkomröstningen i kärnkraftsfrågan. Högst tolv reaktorer får användas undersin tekniska livslängd. skall den sista reaktorn avvecklas.Kärnkraftverk kan användas för enbart elproduktion eller för samtidigproduktion av el och värme. Jag har i balanserna räknat med attkärnkraftsblocket utförs för värmeavtappning och att anläggningenfrån i sex till används för produktion av ca el och värme per är. Därmed minskarkärnkraftens bidrag till landets elbalans med ca i förhållandetill om samtliga kärnkraftblock utförs för enbart elproduktion. Omvärmeavtappning inte kommer till stånd bör Qärtvärmeförsörjninggrundas pä ett annat alternativ som ger en lika stor oljeersättning vilket kaninnebära en ökad användning av kol, ca 1,5 milj. ton , eller användningav eldrivna värmepumpar som totalt behöver ge värme per är. Med de förutsättningar som jag har räknat med bliroljeanvändningen i absoluta tal väsentligt mindre än . Jag anseremellertid att alla ekonomiskt rimliga vägar bör prövas för att ytterligarereducera oljeberoendet. Det är vidare angeläget att den utveckling för attersätta olja som inleds även fortsätter pä . Fleraav de energirävaror och energislag som introduceras bör under1990-talet kunna svara för en växande andel av den totala energitillförseln. Deinhemska fasta bränslena bör befinna sig i ett expansivt skede för attunder kunna svara för en störte andel av den totala energitillförseln.Även på kolområdet pågår utvecklingen av ny teknik. Naturgas kan fä större betydelse under 1990-talet.Utvecklingen är dock beroende av om påbörjar utvinning nort om 62:abreddgraden. Solvärme, värmepumpar och vindkraft bör kunna öka förutsatt attutvecklingsarbetet och introduktionen ger goda erfarenheter. OED harframhållit att vi för att kunna kraftigt minska oljeberoendet och genomföraavvecklingen av kärnkraften måste basera av vår energiförsäljning ibörjan av pä sådana energikällor som f. n. används endast marginellteller inte alls. Detta understryker betydelsen av att utveckling ochintrodukfion av de nya energikällorna ger goda erfarenheter. Jag förordar att regeringen föreslår attgodkänna de angivna riktlinjerna för energiullförsel fram . Inom ramen för arbetet inom International EnergyAgency (lEA) (jfr kapitel 2) lämnar uppgifter om användning ochtillförsel av energi. 9 1980/81. 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 114 Medlemsländerna i lEA har beslutat att anta nationella målför importen av olja och oljeprodukter. skall inom ramen för dettaåtagande lämna sådana uppgifter för . 1979/80; 170 (s. 8) harjag anmält att jag avser att ta upp frågor om mål för import och användning avolja även förär 1990. Vid planeringen av varjetillförselsystem tillämpas någon form av kriterium för att utifrån en päprognoser baserad energianvändningsnivå beräkna energitillförseln med hänsyntill osäkerhet i prognosutfallet och i tillförseln av olika energiråvaror ochenergislag. I de energibalanser som jag här harskisserat ingår ett flertal olika energiråvaror och energislag, vars utvecklingoch användning präglas av mer eller mindre stora osäkerheter. Vidare kommerenergibehovet i hög grad att styras av den ekonomiska utvecklingen. Det finnsmot denna bakgrund enligt min mening skäl att tillämpa den beskrivnaprincipen för beräkning av energitillförsel då ett mål för oljeimporten åren1985 och 1990 skall fastställas. Man bör därför utgå från den högreanvändningsnivån inkl. raffinaderiförluster och användning för ickeenergiändamål. Med hänsyn härtill bör oljeimportmälet är 1985 och år 1990sättas till resp. motsvarande resp. 25 och 19 milj. ton.Uppgifterna är angivna exkl. den mängd olja som vi normalt exporterar.Härutöver kan olja behöva importeras för lagring för beredskapsändamål. År1979 uppgick vår oljeimport (exkl. för export och beredskapslagring) till ca 28milj. ()samlar löpande in uppgifter om tillförsel och användning av energi i Sverige.Bl. a. kartläggs energileveranserna till olika sektorer i samhället samthushållens energianvändning. Vissa uppgifter om byggnadsbeståndet samlas ocksåin av i samband med pågående fastighetstaxering. energiproposition (prop.1975; 30 bil. 1 s. 337) anmäldes behov av förbättrad och utvidgad statistikinom energiområdet. har SCB tillsammans med andra myndigheter ochorganisationer arbetat med att förbättra energistatistiken. De åtgärder som har vidtagits harinneburit dels detaljförbättringar av befintlig statistik dels utvecklingar avhelt ny statistik. Ökad detaljerings-grad har sålunda införts i denkortperiodiska bränslestatistiken - bl. a. redovisas levererade oljeprodukterpå regional nivå - samt i den årliga el-och fjärrvärmestatistiken. Åtgärder harvidtagits för att kartlägga energianvändningen inom sektorerna bostäder,service m.m. Detta sker bl.a. genom årliga undersökningar av energianvändningeni småhus, flerbostadshus och lokaler. Särskilda undersökningar har genomförtsav hushållens energianvändning. Sådana undersökningar kommer enligt vad jaghar 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 115 inhämtat att ingå i SCB:s ordinarie verksamhet framöver.Ytteriigare arbete med att utveckla statistiken pågår inom SCB. Detta arbeteomfattar bl. a. förbättringar av statistiken pä regional nivå och av metodernaför temperaturkorrigering. Energifrågorna har bl. a. genom dekraftiga oljeprisökningarna fått en allt större betydelse församhällsutvecklingen. Trots att en del förbättringar av energistatistiken harskett bör enligt min mening ytterligare åtgärder vidtas inom detta område. Jagvill nämna några områden där jag anser att behov av åtgärder föreligger. Jaghar därvid samrått med chefen för ekonomidepartementet. Uppgifterna om användningen avbränsle för uppvärmningsändamål baserar sig i huvudsak på uppgifter omlevererat bränsle. Tillfälliga svängningar i lagren hos hushållen försvårardärför möjligheterna att bedöma den faktiska användningen under en viss period.Särskilt besvärande är detta när problem med oljetillförseln råder ellerbefaras uppkomma. Konsumenterna tenderar då att öka sina lager, vilket istatistiken redovisas som en ökad energianvändning. Detta har bidragit till denhöga oljetillförseln vilket framgår av den tillförselbalans som jaghar redovisat. Det är angeläget att uppgifter omanvändningen av energi för uppvärmningsändamål blir utförligare belyst inom energistatistiken.Jag anser det vidare av vikt att SCB fortsätter arbetet med att ta framtillförlitliga metoder för temperaturkorrigering avenergiförbrukningsuppgifterna. En kontinuerlig uppföljning avenergihushållningen förutsätter att energistatistiken ger möjlighet att följaenergianvändningens utveckling inom skilda sektorer. Dessutom behövs b. a.uppgifter om hur energianvändningen fördelar sig på olika ändamål. Informationbehövs om t.ex. hur industrins energianvändning fördelar sig på klimathållningoch processändamål och om hur hushållens energianvändning fördelar sig påuppvärmning, beredning av tappvarmvatten, drift av hushållsapparater och belysning.Även om svårigheter här kan föreligga att ta fram säkra uppgifter bör ändå ensträvan vara att sä långt möjligt ta fram sådana uppgifter. SCB:s statistik över energianvändningen är f. n.ofullständig vad gäller användningen av ved och flis för uppvärmning. Medhänsyn till att jag räknar med en kraftig ökning av användningen av inhemskabränslen anser jag det väsentligt att statistiken beträffande både tillförseloch användning av dessa bränslen kan förbättras. Energitillskott frän solfångare ochvärmepumpar kan antingen räknas som energihushållning vilket ger en sänkning avanvändningsnivån eller som energitillförsel varvid användningsnivån intepåverkas medan tillförseln av andra energislag minskas. Under alla omständigheter måstedrivenergin för värmepumpar tas upp i energitillförseln. Hur denna fråga börbehandlas i energibalanserna är också en fråga som bör läggas fast. Jag räknar med att SCB vid sitt fortsatta arbete med attutveckla energi- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 116 statistikentar upp de frågor som jag nu har nämnt. Av vikt är att arbetet bedrivs eftersamråd med avnämarna, bl. a. statens industriverk. Det är angeläget att SCBinom ramen för oförändrade totala resurser beaktar behovet av förbättradstatistik för energiområdet. Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 117 6 Program för oljeersättning Jag har i det föregående (kapitel 2) beskrivit denlångsiktiga utvecklingen i världen pä energiområdet. Jag framhöll därvid attenergibehoven kommer att öka, inte minst i , och att utvinningen avolja inte kommer att kunna ske i sådan takt att behoven kan tillgodoses. Världenstår därmed inför en betydande omställning inom energiförsörjningen.Huvudinslaget i denna omställning måste bli en minskad oljeanvändning ii-länderna. 1970-talets oljekriser, den ökade medvetenheten om de långsiktigaenergiproblemen samt de begynnande strukturella förändringarna under detsenaste årtiondet utgör en vändpunkt i denna omställning. Det ligger i höggrad i intresse att omställningen sker smidigt och stegvis och integenom en direkt fysisk brist pä energi framöver. Det är också viktigt attomställningen inte fördröjs. Jag framhöll också att den labila situationen päoljemarknaden skapar en avsevärd otrygghet för ett land som , varsenergiförsörjning till grundas på importerad olja. Jaghar i det föregående (kapitel 3) redogjort för den ekonomiska utvecklingen iSverige , den nuvarande ekonomiska obalansen och den roll somvår stora oljeimport spelar härför. Jag drog härav slutsatsen att målmedvetnaoch effektiva insatser för att minska oljeimporten utgör ett viktigt inslag ien ekonomisk politik som syftar till att komma till rätta med obalansen iekonomin. Användningen av olja måste därför minskas genom energihushållning ochersättning med andra energikällor och energiråvaror. Jaghar mot denna bakgrund lagt fram förslag till ett program för energihushållning.Jag kommer i det följande (avsnitt 7.2) att redogöra för de fortsatta insatsersom krävs för att skapa en tryggare försörjning av den olja som vi behöver.Dessa åtgärder bör kombineras med ett program för oljeersättning under1980-talet. Jag kommer här att redogöra för den inriktning ett sådant programenligt min mening bör ha. Programmetbestår av tre delar, nämligen förslag som delegationen (I 1979; 01) försolvärme och bränslen som kan ersätta olja, oljeersättningsdelegationen (OED),och utredningen (I 1977:11) om omställbara eldningsanläggningar (OEA) har lagtfram, förslag från kommittén (I 1980:05) om vissa frågor om elanvändning,elanvändningskommittén (ELAK), samt åtgärder för att baseraStorstockholmsområdets värmeförsörjning på annat än olja. Detta kan ske påolika sätt. Två alternativ baserade på värmeöverföring från kärnkraftverket iForsmark resp. pä koleldade kraftvärmeverk i harredovisats av () och ien skrivelse till regeringen i de- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 118 Ett annat alternativ skulle kunna bygga på främst stora värmepumpar, OED:s förslag har redovisats i rapporten (Ds I1980:23) Program för oljeersättning. En sammanfattning härav återfinns i bilaga1.6. Förslagen grundar sig pä det arbete som har bedrivits i bl. a. de grupperför ökad användning av torv, skogsenergi resp. solvärme som OED har tillsatt.Resultatet av arbetet i dessa grupper har publicerats och varit föremål förremissbehandling. Remissynpunkterna har av OED beaktats vid utformningen avförslagen. I rapporten sammanfattas de hinder motoljeersättning som OED anser föreligga. Väsentliga hinder är av ekonomisk art,bl. a. dålig eller osäker lönsamhet, hög räntekostnad vid nuvarandemarknadsräntor, svårigheter att finansiera investeringarna samt osäkerhet ompriserna för alternativa bränslen i relation till olja. Osäkerheten om vilkamiljökrav som kommer att gälla och de ekonomiska konsekvenserna av sädana kravupplevs enligt OED också som hinder. Vidare framhålls att kommuner och företaginte alltid har samma incitament att agera för oljeersättning som vad statenhar. OED framhåller också att störte förändringar av energisystemet kräver ensamordning så att samtidiga beslut fattas av många parter med skildavärderingar och bedömningar. Dessutom finns det rent praktiska hinder -oljan ärlätthanterlig och bekväm jämfört med många av alternativen. OED anser att detpå grund av dessa och även andra hinder inte är möjligt att uppnå de angivnamålen för oljeersättning om inte samhälleliga insatser av olika slag görs. Statsmakternas insatser bör enligt OED syfta tillatt ställa krav på oljeersättning och skapa rimliga förutsättningar för dessgenomförande. Delegationen framhåller att det är nödvändigt att statsmakternasanktionerar en plan för oljeersättningen för att erforderliga beslut skallfattas på alla nivåer i samhället. OED föreslår att mål för omställning frän olja iolika tidsperspektiv skall läggas fast. Därvid bör enligt OED syftet vara bådeatt nå en betydande oljeersättning pä kort sikt och att säkerställa attförutsättningar skapas för en betydligt större oljeersättning på . OED anser att målet bör vara att öka användningenav solvärme och fasta bränslen till är 1985 med ca (exkl. metallurgisktkol och massaindustrins lutar), vilket motsvarar ca 2,5 milj. ton olja och tillär 1990 med ca (exkl. drivenergi för värmepumpar), vilket motsvarardrygt 7 milj. ton olja. OED bedömer att å ena sidan de inhemska bränslena inkl.solvärme och å andra sidan kol vardera kan svara för ungefär hälften avoljeersättningen är 1990. Detta innebär en mycket hög ambitionsnivå när detgäller utveckling och introduktion av inhemska bränslen. OED föreslår lagstiftning samt åtgärder avekonomisk och organisatorisk karaktär för att nä oljeersättningsmålet. Denviktigaste lagstiftningsåtgärden gäller det förslag till lag om utföran- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 119 deav eldningsanläggningar för fast bränsle som har lagts fram av OEA. Förslagetinnebär att pannor som byts ut eller tillkommer inom anläggningar (system) somförbrukar minst 50000 MWh skall utformas så att eldning med fastabränslen kan ske. Detta krav gäller för nya eller utbytta anläggningar tillsminst av totalt tillförd energi för hela systemet baseras på annat än olja. OED förslår vidare en översyn avlagstiftningsfrågor i samband med solvärmeutnyttjande, i första handvattenlagen, naturvårdslagen, lagen om allmänna fjärtvärmeanläggningar samtlagen om energiplanering. OED understryker behovet av att allaeventuella lagändringar blir gjorda i sådan tid att inte teknikintroduktionenpä solvärmeområdet förhindras eller försenas. Vidareföreslås att tiderna för handläggning av ansökningar om torvkoncessionerenligt lagen om vissa mineralfyndigheter förkortas avsevärt genom attförenklingar i förfarandet vidtas och genom att beslutanderätten delegeras.Genom dessa åtgärder skulle enligt OED introdutionen av torv påskyndas. OED framhåller att utformningen avmiljöföreskrifterna är av stor betydelse för om oljeersättningsprogrammetskall kunna genomföras. Detta bedöms gälla särskilt för möjligheterna attersätta olja med kol. Den allvarliga försurningssituationen i landet gör detenligt OED rimligt att skärpa kraven pä högsta tillåtna svavelutsläpp. OEDframhåller dock att en skärpning inte bör ske alltför språngartat utan istället genomföras successivt för att inte oljeersättningen skall äventyras. Flera ekonomiska styrätgärder ingår i OED:sprogram, bl. a. det förslag om en fond för oljeersättning som OED harlagt fram. Denna fond är avsedd att genom förmånliga lån och i vissa fallbidrag stimulera åtgärder som medför oljeersättning. Övergång till fasta bränslen kommer att ställastora anspråk på investeringsmedel, bl. a. eftersom fastbränsleeldadeanläggningar är dyrare att uppföra än oljeeldade anläggningar. OED anser attinvesteringar i sädana anläggningar bör bli ett prioriterat område påkapitalmarknaden. Osäkerheten om den framtida utvecklingen avbränslepriserna verkar enligt OED ofta som ett hinder motoljeersättningsåtgärder. Denna osäkerhet kan minskas genom en lämpligutformning av energibeskattningen. OED redovisar därvid två metoder, dels enrealprissättning på olja som upphäver prisfluktuationerna, dels en utformningav energibeskattningen så att erforderliga prisskillnader mellan olja, kol ochinhemska bränslen åstadkoms. Frågor av denna karaktär behandlas av främstutredningen (B 1979:06) om beskattning av energi m. m. En rad organisatoriska åtgärder föreslås. OEDframhåller att den statliga myndighetsfunktionen inom energiullförselområdetmåste förstärkas för att de angivna målen för oljeersättning skall nås.Myndighetsfunktionen behövs enligt OED för att genomföra närmare planering avoljeersättnings- 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 120 åtgärderna,ta erforderliga initiativ för att genomföra programmet, utöva tillsyn i sambandmed den föreslagna lagstiftningen om fastbränsleeldning, svara för låne- ochbidragsgivning till investeringar i ny energiteknik som medför oljeersättningsamt utvärdera mål och styrmedel för oljeersättningsarbetet. OED framhåller den avgörande betydelse somkommunernas insatser har för oljeersättningen inom uppvärmningssektorn. Enligtlagen (1977:439) om energiplanering skall kommunerna i sin planeringbåde främja hushållningen med energi och verka för en säker och tillräckligtillförsel av energi. Enligt OED:s mening uppfyller inte energitillförselnlagens krav att vara säker om den baseras på huvudsakligen olja. OED förordar att kommunerna inom ramen för denkommunala energiplaneringen redovisar program för oljeersättning, somfastställs av de beslutande kommunala organen. Programmen föreslås bygga på engenomgäng av bl. a. bränslebehov, möjligheter till omställning, försörjningmed energiråvaror samt utnyttjande av solvärme. Behovet av samordning med andrakommuner och med industrin bör enligt förslaget beaktas. OED;s förslagöverensstämmer i princip med det förslag som statens industriverk (SIND) harlagt fram i bl. a. rapporten (SIND 1980:15) energiplanering sammanfattning och förslag till slutsatser. Organisatoriska åtgärder krävs enligt OED för attsnabbt fä till stånd torvanvändning i landet. För de fyra nordligaste länen harstatens vattenfallsverk på regeringens uppdrag närmare utrett förutsättningarnaför torv-produktion och torvanvändning på vissa orter. Behovet av åtgärdergäller enligt OED nu främst i södra och . Delegationen pekarpä den metodstudie som SIND bedriver avseende planeringen för att få till ståndregionalt samarbete rörande förutsättningarna för torvproduktion ochtorvanvändning. Delegationen lämnar också förslag beträffandestandardisering samt utbildning, rådgivning och information inomoljeersättningsområdet. När det gäller introduktion av alternativa drivmedelhänvisar delegationen till det förslag till strategi som har lagts fram irapporten (Ds I 1980:19) Introduktionen av alternativa drivmedel. OED framhåller att det mål som föreslås, dvs. enoljeersättning om drygt 7 milj. ton , bygger på en rimlighetsbedömningmot bakgrund av den förutsedda utvecklingen på energiområdet. Delegationendiskuterar därutöver extraordinära åtgärder för oljeersättning. Sädanaåtgärder kan enligt OED övervägas om riskerna för en mycket kraftig prisökningpå olja eller för längre akuta oljebrister bedöms som mycketstora. Bland dessa åtgärder finns t. ex. förtida skrotningav oljeeldade pannor, krav på fastbränsleeldning även i nya mindre pannor, dvs.pannor som förbrukar mindre än 50000 MWh per är, samt utnyttjande av fastabränslen även i anläggningar med korta drifttider. Sådanaåtgärder bedöms kunna medföra en oljeersättning om ytterligare Prop.1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 121 ca3,5 milj. ton . De styrmedel som kan bli aktuella är lagstiftning medmer långtgående krav och komplettering av de ekonomiska styrmedlen. Dessaextraordinära åtgärder har behandlats endast översiktligt av OED, som senarekommer att redovisa ett mer utföriigt förslag i denna fråga. För egen del anser jag de åtgärder som OED harredovisat i sitt huvudförslag bör utgöra väsentliga delar av ettoljeersättningsprogram för 1980-talet. OED;s förslag är enligt min mening ihuvudsak väl avvägda. Jag kommer i det följande (kapitel 7, 8, 11 och 12) attnärmare utveckla hur dessa förslag bör behandlas. Jag kommer därvid att förordabl. a. att en lag införs om utförande av vissa eldningsanläggningar för fastbränsle, att en ny energimyndighet med uppgifter rörande bl. a.tillförselfrågor inrättas och att kommunerna åläggs att inom ramen för denkommunala energiplaneringen lägga fast en plan för att minska oljeanvändningeni kommunerna. Jag kommer vidare att redovisa riktlinjer för åtgärder motsvavelutsläpp vid användning av kol, åtgärder för att förenkla handläggningenav ansökningar om torvkoncessioner enligt lagen om vissa mineralfyndigheteroch åtgärder för att snabbt få till stånd en ökad torvanvändning i södra ochmellersta . (avsnitt 4.3.3) har jag föreslagit förstärktainsatser för utbildning och rådgivning. Dessa åtgärder är främst inriktade påenergihushållningsområdet men kan även avse tillförselområdet. Jag kommer ocksåatt redovisa de åtgärder som har vidtagits för att genom bl.a. de s.k.fjärrvärmelånen tillgodose finansieringsbehovet vid utbyggnad avfastbränsleeldade anläggningar. Förslag till plan för introduktion avalternativa drivmedel kommer också att läggas fram. En fond för investeringari oljeersättande teknik i huvudsak i enlighet med OED:s tidigare förslag harinrättats den (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr 1980/81:100). Jag räknar liksom OED med att ett genomförande avdessa åtgärder kan komma att medföra en oljeersättning om ca 7 milj. ton är1990. Jag har i beräkningen inte inkluderat åtgärder i Storstockholmsområdetsom jag strax återkommer till. Den fördelning mellan inhemska bränslen och kol somOED har föreslagit finner jag vara väl avvägd. Förslaget innebär att inhemskabränslen och kol vardera skulle kunna svara för en oljeersättning om ca 3 1990. Alternativa drivmedel och solvärme inkl. främst mindre värmepumparberäknas kunna medföra en oljeersättning om sammantaget ca 1 milj. ton i börjanav . Den andra delen av det program för oljeersättningsom jag förordar består av de åtgärder som har föreslagits av ELAK i rapporten(Ds I 1980:22) El och olja. Den tillgängliga elkapaciteten bör enligt förslagetutnyttjas för att ersätta olja vid uppvärmning. I första hand föreslås dendyrare lätta eldningsoljan ersättas. Enomfattande konvertering till el bör enligt ELAK ske av medelstora 1980/81:90 Bilagal Industridepartementet 122 oljepannoroch oljeeldade pannor i småhus. a. föreslås lån för installa-fion avelpatron, elkassett och varmvattenberedare samt för byte av oljepanna tillpanna för andra bränslen. Installation av s.k. kombinationspanna, dvs. pannaför el och fasta bränslen, bör enligt förslaget stimuleras genom bidrag. Vidare föreslås installation av störte elpannor ifjärrvärmeverk och industrier. Möjligheterna att stimulera sådana åtgärdergenom skattereduktioner bör enligt förslaget utvecklas.