prop · G40388 · 1980-12-31 00:00:00 — Tveksamt är däremol om viltnesinlyg bör tillåtas i den summa riska processform som del remitterade förslaget innebär, där tvisten kan övergå från alt handläggas i summarisk väg lill alt behandlas i vanlig rättegång i vilken bevisning genom viltnesinlyg ej är tillålen. 1 vart fall bör inte en sädan ordning införas innan rättegångsutredningen har slulfört sin översyn av . Lagrådet kommer all under 10 !) föreslå, alt sislameningen i paragrafens första stycke utgär. 4 § Frågan hur en ansökan som inkommer lill domstol,vilken ej är behörig, skall behandlas kommer att las upp av rättegångsutredningen. Även kommitién för översyn av förvaltningslagen m.m. har all pröva liknande frägor, t. ex. om förfarandel när besvär har anförts hos fel förvalt ningsdomstol. En samlad lösning av dessa frägor bör enligl lagrådels mening inle föregripas genom en regel för endast handräckningsmålens vidkommande. Det bör dessutom framhållas, all del inle rimligen som enda kriterium för överflyttning kan anges all ansökningen "avmisslag" har gjorts hos fel tingsrätt. 6 § Denna beslämmelseom avvisning pä materiell grund strider mot principerna i gällanderättegångsordning. Det synes tveksamt om en beslämmelse av denna arl överhuvud bör införas i processrätten. I vart fall bör man enligl lagrådels meningavvakta rätlegångsutredningens överväganden i frågan och inle genom en reformpå ell begränsai område föregripa en lösning i ett större sammanhang. Det syfleförslagel avser att nå lorde kunna tillgodoses genom ell stadgande av innebördall, om del är uppenbari all sökandens yrkande är ogrundat, ansökningen genastskall avslås (jfr 195 § andra mom. 7 och 12 §§ 1lagen bör föras in en beslämmelse, av vilken del direki framgår all förfarandelenligl lagen får vara enbarl skriftligt. Därigenom utesluts en tillämpning avde regler om muntlig handläggning som finns i RB. Beslämmelsen lorde lämpligenkunna sammanföras med reglerna i den föreslagna 7 § och ange alt, omansökningen las upp av rällen, mälel skall beredas för avgörande genomskriftlig handläggning - av beslämmel- 1980/81:88 177 sen följer all avgörandel skall grundas pä vadhandlingarna innehåller. Den i paragrafen föreskrivna begränsningen av denskriftväxling som skall få ske i mälel bör behållas. Genom en komplelleranderegel bör dock -lämpligen i del stadgande som molsvarar 12 !) i förslagel -klargöras all. när skriftväxlingen har avslutats, målel skall ofördröjligenavgöras. Eftersom rättens avgörande av saken, enligt vad lagrädet här förulhar förordal, ej avses skola tillerkännas rättskraft, bör sädanl avgörande fäformen av beslul. En följd av den nu föreslagna regleringen blir all någraandra former av avgöranden än beslul ej kommer i fråga i handräckningsmäl i lingsräll.Detla innebär all rällsmedlel pä grund av reglerna i RB alllid blir besvär i hovrätt.Några särskilda beslämmelser i ämnet behövs alltså inle i handräckningslagen. 9 § 1 remissprolokolletuttalar föredragande statsrådet i speeialmotiveringen lill andra slyckel avförevarande paragraf i frägan vilkel mätl av bevisning som bör krävas avsvaranden, all om denne enligl allmänna processuella regler är bevisskyldig fören viss invändning, han måste visa ålminsione sannolika skäl för invändningenför att hindra bifall lill handräckningsansökningen. Mol denna sländpunkl, somåterspeglas i första meningen av lagrummet, har lagrädet inte någon erinran. 1förslaget har emellertid, under uteslutande hänvisning till all det ansesåligga den som gör en betalningsinvändning all styrka den, i andra slyckel lagitsupp en beslämmelse om all invändning om betalning skall beaklas endasl om denstyrks. Lagrådel kan för sin del inle finna någol bårande skäl lill alt del i frägaom betalningsinvändningar skall slällas krav pä full bevisning frän svarandenssida, som del belräffande andra invändningar, för vilka svarandenenligt allmänna processuella regler är bevisskyldig, skall vara tillräckliglatt svaranden visar sannolika skäl för invändningen. Ettuttalande i promemorian av innebörd att svaranden i ell mål om vräkning enligt192 § UL "anses skyldig all styrka påslående att betalning har erlagts",under del alt del belräffande andra invändningar är lillräckligl alt hanförebringar sannolika skäl (s. 126), har knappasl någol slöd i vare sigrättspraxis eller doktrin (se t.ex. , Utsökningsrätt, 2 uppl. s. 413 f).Sålunda torde t.ex. en ansökan om vräkning av en hyresgäst enligt 192 § UL inlekunna bifallas, om hyresgäslen i målel företer ell kvitto pä ett belopp sommotsvarar hyran och betalningen har skett på sädan lid att den kan avse den hyresperiodför vilken hyresvärden påstår alt hyran är obetald men lika väl kan avse - och enliglhyresvärdens påstående också avser - en föregående hyresperiod, och detta trolsall i ett sådant fall hyresgästen väl får anses ha visat sannolika skäl för sinbetalningsinvändning men däremol inte kan anses ha slyrkl den. Varken ipromemorian eller i remissprolokollet har anförts nägol skäl för all gällanderätt bör frångås pä denna punkl. 12 1980/81. Prop.1980/81:88 178 Lagrädet förordar på nu anförda skäl. an andra stycketandra meningen av nu förevarande paragraf utgär. 10 § Denna paragraf i del remillerade förslagel innehållerbeslämmelser om rättegängskoslnad. I beslämmelserna anges de fall dä part blirberättigad all erhålla ersättning för sin kosinad i målel, Ersällning avses sälundakunna utgä till sökanden, om hans lalan bifalls, och fill svaranden, omansökningen lämnas ulan bifall, avvisas eller återkallas, sedan svaranden har kommilin med yllrande. Avfattningen av bestämmelsema medger, alt svaranden inle lillerkännsnågon ersällning i det fall all ansökningen återkallas därför all svarandenhar fullgjorl förpliktelsen. Lagrådel finner ej anledning lill erinran mol alt beslämmelsernages angivna innehall i sak. I rättegång enligt RB har part, som vill erhålla ersällningför rättegångskostnad, alt framställa sitl koslnadsyrkande. innan domslolenavslutar handläggningen av mälet. Underlåter han del. gär han föriustig sin rälllill ersällning för koslnaderna vid domstolen (18 kap. 14 !) Delta börgälla som princip även i handräckningsprocessen. Med hänsyn till all handläggningenhär skall vara enbarl skriftlig och bör slutföras skyndsamt krävs dock vissasärskilda regler. För all handräckningsmäl skall kunna avgöras ulan tidsutdräktger 7 iJ i förslagel bestämmelser som begränsar parternas möjligheler all växlaskrifter i mälel. Behandlingen av kostnadsfrågorna bör inle få fördröjaavgörandet av huvudsaken. syfle tillgodoses onekligen bäsl, om vardernaparlen åläggs all i varje skrift, som han i mälel ger in till rällen med slödav lagens beslämmelser, begära ersättning för den kosinad som upprättandet ochingivandel av skriften har föranlett. För sökandens del gäller enligl 3 !) all hanredan i ansökningen skall framställa anspråk pä ersällning för kosinad i mälel.Del förutsätts i motiven, att han senare får återkomma med yllerligare koslnadsanspråksom uppkommil med anledning av all han har fäll bemöta en invändning frånsvarandens sida. Enligl lagrådets mening bör sökanden vara skyldig all angesädana yllerligare anspråk i den skrift lill rällen i vilken svarandensinvändning bemöts. Denna skyldighet bör slås fasl genom en kompletterande föreskrifli lagtexten. För svarandens del avses, som framgår av del anförda, denbegränsningen gälla alt han fär räll lill ersällning för kosinad i målet baraom han, i enlighel med föreläggande, kommer in med yltrande lill rällen. Förslagelinnehåller emellertid inte någon bestämmelse som. med avseende på svaranden,reglerar säll eller lid för framställandet av koslnadsanspråk. I avsaknad av beslämmelsekommer antydda reglering i RB all gälla, vilkel innebär all svaranden fårframställa sådant anspråk lill rätlen när som helst innan handläggningen avslulas,dvs. innan rällen avgör huvudsaken. Enligt ell uttalande av föredragande stalsrådelbör rällen i föreläggandel för svaranden upplysa denne om vad sälunda gäller.Meningen är inle, anför föredraganden vidare, all rällen pä annat skäl skallvara aktiv för alt fordra Prop.1980/81:88 179 in ell kostnadsyrkande från svaranden i fall däansökningen inte bifalls. Kan rält lill ersällning föreligga pä den grunden attansökningen avvisas eller återkallas efter del alt svaranden har kommil in med yllrande,fär rällen enligl föredraganden emellertid i regel höra efler om svaranden har någolkoslnadsyrkande. Den sålunda tilltänkta ordningen ger lagrådel anledningerinra om all tillämpningen av RB:s förevarande reglering i skriftlig processerfarenhetsmässigt möler vissa praktiska svårigheter, bl. a. pä grund av attpart, som vill framställa ett koslnadsyrkande, inle ulan vidare vet när rällenkommer alt slutföra handläggningen och tidsfrisien för parlen allisä utgär. Vadföredraganden har uttalal lill ledning för tillämpningen kan sägas belysaföreliggande problem. Om svaranden åläggs all framslälla sitl koslnadsanspråki samband med all han yttrar sig i huvudsaken, erhålls otvivelakfigt enenklare och klarare regel. Det bör ej innebära nägon nämnvärd belastning försvaranden all behöva genasl. i slällel för i efterhand, ange den kostnad somhans yllrande i mälel föranleder. Vad svaranden har att iaktta i detlahänseende bör klargöras för honom i själva föreläggandet, AUmänl sell torde enregel av angivna innebörd bidra lill all yllerligare effektivisera handräckningsprocessen.Lagrädet förordar, all en sådan regel las upp i lagen. Vad lagrådet sälunda förordal i fräga om rällegängskoslnadi handräckningsmål torde böra i lagtexten regleras i ell sammanhang. Beslämmelseni sisla meningen i första styckei i 3 § av förslagel kan därvid utgä. Beslämmelserna om rättegängskoslnad i del remillerade förslagelförulsätler, all regeringen skall kunna meddela närmare föreskrifter om kosl-nadsersällningensslorlek. I della hänseende överensstämmer paragrafen med vissa andralagbestämmelser om kostnadsersättning, vilka har tillkommit efler ikraftträdandelav den nuvarande regeringsformen. Del stadgas sälunda i 17 § femte stycket konsumentkreditlagen.all i mäl om handräckning för återtagande av vara kredilgivaren får, enligl vadregeringen närmare föreskriver, lillgodoräkna sig skälig ersättning för egetarbete med anledning av målel saml arvode lill ombud eller biträde. Och lagenom avbelalningsköp mellan näringsidkare m. fl innehåller i 9 § femte stycket enliknande beslämmelse (jfr även 187 § tredje styckei konkurslagen). Under förarbetena till förstnämnda båda lagaruppmärksammades frägan huruvida det står i överensstämmelse med RF attregeringen utfärdar närmare föreskrifler om koslnadsersällningens sloriek (se prop.1976/ 77: 123 s. 357 ff och s. 372 saml 1977/78: 142 s. 159 ff och s. 166). Ibåda fallen avgjordes frågan av lagstiftaren så, att dylik behörighet ansågstillkomma regeringen. Del oaktat anser sig lagrådel böra ingå i bedömning avgrundlagsenligheten av den nu föreslagna regleringen. Förevarande lagrum i handräckningslagen reglerar enskildasekonomiska förhållanden inbördes. Föreskrifler härom skall enligl 8 kap. 2 ! Prop.1980/81:88 180 meddelas genom lag. kan inle bemyndigaregeringen alt meddela bestämmelser i sädana ämnen. Del torde visserligen inle vara uieslulel, att regeringeni speciella hänseenden kan med slöd av 8 kap. 13 !) RF genom förordning beslulaföreskrifter om verkslällighel av lag inom del område som avses i 2 !) Genom verkslällighelsföreskrifter kan dock ej göras begränsningav den prövning av lagens rekvisit som ankommer på domstol. Del tillkommer sälundainte regeringen all, när lag stadgar l.ex. all skadeständ skall utgä med skäliglbelopp eller alt reklamation för alt vinna beaklande skall ske oskäligtdröjsmål, genom verkslällighelsföreskrifter förordna om skadeståndets storiekeller reklamationslidens längd. RF öppnar inte möjlighel all i delta hänseendegöra skillnad mellan olika slag av enskildas ekonomiska förhållanden. Likalitet som regeringen kan bestämma vad som skall anses vara skäligt när lagföreskriver att skadestånd skall utgå med skäligl belopp äger regeringen sådanbefogenhet när fråga är om rätlegängskostnadsersältning. Regeringsformen gersåledes inle regeringen befogenhet att med bindande verkan för domstolarnameddela närmare bestämmelser om koslnadsersällningens sloriek enligl nuförevarande paragraf. Nägon bestämmelse av innebörd att ersällning lill sökandenulgår "enligt vad regeringen närmare föreskriver" bör alltså inlelas upp i paragrafen. Vid sådant förhållande saknas anledning att försökandens del i paragrafen särskill ange i vilka hänseenden kostnadsersättningskall utgä (jfr 18 kap. 8 § RB). 14 § I remissprolokollet uttalas, all föreskrifler omöverlämnande av mäl enligl denna paragraf till behörig fastighetsdomstol kanmeddelas genom förordning. Sä är dock inte fallet. De processuella beslämmelserdet här gäller är av den nalur att de enligl 11 kap. 4 § RF mäsle meddelasgenom lag. Som exempel på likartade föreskrifter kan hänvisas till lagen omlagsökning och betalningsföreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhållanden.Genom lag siadgas här, att i vissa lägen tingsrätt skall överlämna mäl enligllagsökningslagen lill arbetsdomstolen, all talan inle fär föras mot sädanlbeslut saml att, om annan domstol än högsta domstolen överiämnal målet,arbetsdomstolen skall, om den finner sig inle vara behörig att pröva tvisten,visa målel åter lill den domstol som överiämnat del. Förslaget torde förutsäftaen liknande reglering i lag för överflyttande av handräcknings- och lagsökningsmåltill fastighetsdomstol. Denna reglering måste emellertid utformas med beaklandeav att det här gäller överlämnande av mål mellan sidoordnade underdomslolaroch att del därmed inte är givet, all en fastighetsdomstols beslut om ålerförvisningskaU, liksom arbetsdomstolens molsvarande beslut, vara ulan appell. Med lagrådets förslag lill handräckningsprocess uppkommerinte fråga om överiämnande av mål från en domstol lill annan sidoordnaddomstol. 17 § Enligt del förslag till handräckningslag som lagrådet läggerfram Prop.1980/81:88 181 skall rällsmedlel mol tingsrälls avgörande i handräckningsmälundantagslöst vara besvär i hovrätt. I detta förslag finns således inte någotbehov av en sädan särregel i fråga om rättsmedel mol ulslag i mäl omhandräckning med slöd av speciella bestämmelser i annan lagsliflning som i del remilleradeförslaget har tagits upp i andra meningen av förevarande paragraf. Även beslämmelsen i paragrafens förslå mening lorde varaobehövlig; detla synes gälla oavsell om handräckningslagen ges den i remissprotokollelföreslagna utformningen eller om lagrådets förslag godtas. Föreskrifter av isak motsvarande innebörd kan nämligen i slällel lämpligen tas upp i de under 3och 4 saml 6-18 i remissprotokollel angivna lagarna, vilka innehållerspeciella bestämmelserom sädan handräckning som skall ankomma på lingsräll. Föreskrifiernabör därvid ges del innehållet all belräffande sädan handräckning beslämmelsernai handräckningslagen gäller. 1 enlighel med de av lagrådet angivna riktlinjerna har lagrådelupprättat följande reviderade förslag lill handräckningslag: 1 § För fullgörande av förpliktelse som ej avserbetalningsskyldighet kan tingsrätt, om förlikning om saken är lillälen. bevilja handräckning enligt denna lag. Lagen gäller ej, om Ivisl angående förpliktelsen enligtsärskild föreskrifl skall upptas av annan domstol än tingsrätt. 2 § Ansökan omhandräckning skall göras skriftligen. Beträffande laga domstol gäller vad somär föreskrivet om tvistemål. De särskilda föreskrifterna om behörighel för faslighelsdomsloleller vallendomslol skall dock ej lillämpas i mäl enligl denna lag. 3 § Sökandenskall i ansökningen ange sitt yrkande och de omsländigheter på vilka yrkandetgrundas saml lämna uppgifi om de omständigheter som betingar rällens behörighel,om inle denna framgär av vad som anförs i övrigl. Vid ansökningen skall fogas de skriftliga bevis och andrahandlingar som sökanden vill åberopa. 4 iJ Vid handläggning av mål enligl denna lag är lingsrälldomför med en lagfaren domare. Rälten prövar självmant sin behörighet. Sökandens uppgiftom de omständigheter som betingar rällens behörighel skall godias, om det intekan antas all den är oriklig. 5 § Äransökningen sä bristfällig att den inte kan läggas till grund för prövning isak och efterkommer sökanden ej föreläggande all avhjälpa bristen, skallansökningen avvisas. Möter annat hinder all la upp ansökningen, skall dennaomedelbart avvisas. 6 § Är deluppenbart alt sökandens yrkande är ogrundat, skall ansökningen genasl avslås. 7 § Upptasansökningen, skall mälet beredas för avgörande genom skriftlig handläggning. Prop.1980/81:88 182 Svaranden skall föreläggas alt inom viss lid från den dagdå ansökningen delgavs honom yltra sig över den. Tiden får inte ulan särskildaskäl besiämmas lill mer än tvä veckor. Svaranden skall i föreläggandet upplysasom alt målel kan komma att avgöras även om han inle har ytlral sig.Föreläggandel skall jämle ansökningshandlingarna delges svaranden på del sällsom är föreskrivet om slämning i tvistemål. Beslämmelsen i 3 !) andra slyckel har molsvarande lillämpningi fräga om svarandens yllrande. Om del behövs, skall sökanden beredas tillfälle all yllrasig över vad svaranden har anförl. Ytterligare skriftväxling fär ej äga rum. 8 § Sökanden skall styrka de omständigheier som hanåberopar lill slöd för sitt yrkande. I den män hans framställning av omsländighelerna har lämnats utan erinran av svaranden och del inte är uppenbari all den är oriklig, skall framställningen läggas lill grund för prövningen. Beslrider svaranden ansökningen, fär denna inle bifallas,om svaranden visar sannolika skäl för sin invändning eller sökandens räll eljeslframstår som oklar. 9 § Berättelse som nägon har lämnal skriftligen ianledning av mäl enligl denna lag fär åberopas som bevis i mälel. Görs del sannolikt att en prövning av ansökningeninte lål uppskov, fär rätten bevilja den sökta åtgärden utan hinder av all svaranden inle har yttrat sig över ansökningen. Detla gäller dock ej, om ansökningen avser förpliktelse för en tidigare ägare eller nyttjanderättshavare all flytta frän fast egendom, bostadslägenhet eller annat uirymme i byggnad. Har handräckning beviljats enligl första slyckel, skall rällenompröva sitl beslul sä snarl anledning därtill förekommer. Talan mol beslulenligt första eller andra styckei skall föras särskill. 11 § Återkallasansökningen, skall mälel avskrivas. 12 S Bifaller rällenslulligl ansökningen, skall svaranden ersälla sökanden dennes koslnader i målel. Avvisas eller avslås ansökningen eller avskrivs målet,sedan svaranden har inkommit med yltrande, skall sökanden, om inle särskildaskäl föranleder annat, ersälla svaranden dennes koslnader i mälet. Vill sökanden erhålla ersällning för koslnader i målel,skall han framställa yrkande därom i ansökningen eller, i fråga om kosinad somuppkommil därefter, i yltrande som avses i 7 !) fjärde slyckel saml uppge varikostnaden beslår. Svaranden skall ange sitt koslnadsyrkande i yllrande somavses i 7 !) Part som inle har iakttagit vad nu sagts har förioralsin rätt alt föra lalan om den kosinad som har uppkommil vid tingsrätten. 13 § Sedan skriftväxlingen har avslutals, skall målel ofördröjligenavgö ras. Rällens avgörande av saken sker genom beslul. Beslut som avses i första styckei delges genom rättensförsorg endasl om ansökningen har bifallits och part i målel har beviljats allmänrättshjälp. 14 § Beslul enligt denna lag hindrar inte part all väcka lalani saken i den ordning som är föreskriven för tvistemål. Prop.1980/81:88 183 Förslaget till lag om ändring i lagsökningslagen(1946:808) Belräffande 31 och 32 !)!) erinrar lagrådet om vadlagrådet har anfört rörande forum i mål enligl lagsökningslagen. Vad lagrådelunder 14 !j förslagel lill handräckningslag har yttrat rörande överlämnande avhandräckningsmål frän en lingsräll lill en annan har molsvarande gillighel ifråga om överlämnande av mäl enligl lagsökningslagen. Med lagrådets förslag all lämna de nuvarande forumreglernaorubbade bortfaller behovet av ändring i 31 och 32 §! ), och som följd häravblir även den särskilda övergångsregeln belräffande 31 !) Till undvikande av varje missförstånd vill lagrådetanmärka, alt begreppel avhysning i lagsökningslagen har samma innebörd som i16 kap. 1 !) Förslaget till lag om ändring i jordabalken Som framgär av vad lagrådet lidigare har anfört börändringarna i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 § JB - jämle del 10 kap. 10 § andra styckeiRB upphävs - begränsas till all andra styckei i paragraferna ges del innehålletall fastighetsdomstol inle pä grund av vad som sägs i första stycket är behörigall uppta tvisl med anledning av tillfällig upplåtelse av nylljanderäll eller hus eller del av hus för uppställning av fordon. Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen(1971:479) Med den av lagrädet under 2 § förslagel tillhandräckningslag förordade laglekniken behöver nägon ändring inle ske i 77 ! Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:8) omrättegången i tvistemål om mindre värden Med lagrådets förslag lill handräckningsprocess förfaller behovelav ändring i denna lag. Övriga i remissprotokollet upptagna lagförslag Lagrädet lämnar förslagen i den män de är föremal förgranskning utan annan erinran än som framgär av vad lagrådet har anförl vid 17§ förslaget till handräckningslag. I lagrådets lidigare omnämnda yllrande den 28 mars 1980över förslagel till UB har reglerna om verkslällighel av avgöranden i mälenligt handräckningslagen upptagits under 3 kap. 12 § i lagrådels förslag. 1980/81:88 184 ningsprocessenden utformning lagrådel föreslår, erfordras vissa ändringar av formell natur inämnda lagrum. Vad som i lagrummet sägs om "ulslag" och om "talanom återvinning" bör utgå. Om däremot handräckningsprocessen utformas ienlighet med del remitterade förslaget, påkallas ingen ändring i paragrafen. 1980/81:88 185 Närvarande: juslilierädel , regeringsrådel Hellner.juslilierädel . Enligl uldrag av protokoll vid regeringssammanträde den 5juni 1980 har regeringen pä hemslällan av statsrådet beslulal inhämtalagrådets yllrande över förslag lill 1. lag om införande av ulsökningsbalken,' Enligl uldrag av protokoll vid regeringssammanträde den 28juni 1979 beslöt regeringen inhämta lagrådets yttrande över förslag lillhandräckningslag, lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808). lag om ändringi jordabalken, lagom ändring i bosladsrällslagen (1971:479), lagom ändring ilagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, lag om ändring ivallenlagen (1918:523), lag om ändring i lagen (1939:608) om enskilda vägar,lag om ändring i lagen (1942: 350) om fornminnen, lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen, lag om ändring i lagen (1963:537) om gravrält m. m.,lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822), lag om ändring i miljöskyddslagen(1969:387), lag om ändring i väglagen (1971:948), lag om ändring i lagen (1971:1154) om förbud mol dumpning av avfall i vatten, lag om ändring i gruvlagen(1974:342), lag om ändring i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheler, lagom ändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m.m.. lag om ändring i lagen (1978: 160) om vissa röriedningar. Overdessa förslag avgav lagrådet yttrande , ulom såvitt avserändring i 10 och 36 §§ lagsökningslagen, 36 § bostadsrällslagen, 9 kap. 22 §, 11kap. 83 § saml 13 kap. 9 och 17 ! )§ vattenlagen, 40 § fjärde styckeioch 106 § andra stycket lagen om enskilda vägar, 39 § andra styckeinaturvårdslagen, 47 § tredje styckeimiljöskyddslagen, 72 § andra och Iredjestyckena väglagen, 4 kap. 36 §andra styckei gruvlagen, 8 § andra slyckellagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. saml de övergångsregler som hänför sig lill dessa lagrum. ' Beträffande lagrådets yttrande i de delar som utelämnatshär hänvisas till prop. 1980/81:84. 13 1980/81. Prop.1980/81:88 186