prop · G403127 · 1980-12-31 00:00:00 — En bieffekt avett sådanl system blir minskade krav på administrativt betungande ekonomiskredovisning av hur bidragen har använts, men också på redovisning i förväg avde projekt för vilka anslag söks. Etlviktigt syfte med de samhälleliga bidragen till studieförbunden är också,särskilt i del ekonomiska läge som f.n. och under överblickbar framtidbefinner sig i, att de skall medverka till ett effektivare 1980/81:127 22 utnyttjandeav tillgängliga ekonomiska resurser. De skall inte medverka till att låsa fastverksamheten vid en onödigt hög kostnadsnivå. Framför allt i det senareavseendet ställer sig det bidragssystem som föreslagits avfolkbildningsutredningen problematiskt. Den bärande tanken bakom förslaget -som utformats mot bakgrund av direktiv givna , då denekonomiska situationen för landet var en annan - är att samhället skall ta översamtliga kostnader för studiecirkel verksamheten och för vissa närbesläktadeverksamheter. Det är självklart att ett sådant system leder till ökadesamhälleliga kostnader. Kommittén har visserligen i kostnadsbegränsande syfteföreslagit alt del nya systemet skall genomföras successivt. Enligt minbedömning skulle dock redan i ett inledningsskede av ett sådant successivtgenomförande behovet av ökade statliga bidrag bli avsevärt mycket större än denkostnadsökning om ca 100 milj. kr. som kommittén räknade med. Till sammaslutsats har åtskilliga remissinstanser kommit och som följd därav hävdat, atten övergång till det av kommittén föreslagna bidragssystemet vore acceptabelendast om de statliga bidragen ökades kraftigt i förhällande till kommitténsförslag. Jagfinner alt folkbildningsulredningens förslag om full täckning avcirkelverksamhetens kostnader genom statliga och kommunala bidrag innebär såbetydande principiella problem, atl jag inte är beredd att lägga fram ettsådant förslag. Jag finner det tveksamt omdet skulle vara möjligt för samhället att ta över det tolala kostnadsansvaretutan att väsentligt öka sitt inflytande över hur medlen användes. Framför alltkan jag inte se att det skulle vara möjligt för samhället att med ett sådantsystem släppa sitt ansvar för de totala kostnaderna för verksamheten, dvs. attavskaffa den nuvarande begränsningen av det totala antalet bidragsberättigadestudiecirkeltimmar. Det nu rådande ekonomiskaläget utgör också ett starkt skäl för att inte lägga fram förslag som skulleinnebära ökade statliga kostnader för denna verksamhet. Tvärtom finner jag -såsom jag har anfört i propositionen (prop. 1980/81:20) om besparingar istatsverksamheten, m.m. - det nödvändigt att genomföra en minskning av detstatliga anslaget till verksamheten. Jag anser att det är möjligt attgenomföra den nödvändiga besparingen med bibehållande av de väsentligaste målenför det statliga stödet till verksamheten. Förbedömningen av den föreslagna besparingens reella innebörd villjag förstpåpeka, atl kostnaderna fijr studiecirkelverksamheten under innevarandebudgetår beräknas komma att väsentligl understiga det belopp som istatsbudgeten beräknats för ändamålet, nämligen 809 milj. kr. Den verkligaförbrukningen beräknas sålunda nu komma att bli högst ca 750 milj.kr. Skälenhärför är följande. Riksdagenbeslöt (prop. 1979/80:100 bil. 12, UbU 1979/80:23 , rskr1979/80:258) atl antalet studiecirkellimmar för vilka statsbidrag skulle ulgåunder de två budgetåren 1980/81 och 1981/82 sammantaget fick uppgå 1980/81:127 23 till högst två gånger det verkliga antaletstudiecirkeltimmar under /80. föreligger det slutligautfallet för det året, och det visar sig då dels alt antalet studietimmar blevomkring lägre än vad som lidigare beräknats, dels att antaletstudietimmar med tilläggsbidrag blev drygl lägre än beräknat, dels att degenomsnittliga kostnaderna per genomförd studietimme blev lägre ändet antagande som kostnadsberäkningen byggde på. Jag anser mig sålunda kunnaräkna med att de verkliga kostnaderna för statsbidragen till studiecirkelverksamhetenäven för det nu pågående budgetåret blir väsentligt lägre än beräknat. Till detta kommer att jag tagit hänsyn dels till attkostnaderna för statsbidragen till arbetsgivaravgifter visat sig bli större änsom tidigare beräknats, dels till den allmänna kostnadsutvecklingen. Jagåterkommer senare till en utförligare redovisning av mina kostnadsberäkningar. Förhållandena är alltså nu sådana att det för överskådligtid får anses vara uteslutet att samhället tar på sig det totalafinansieringsansvaret för studiecirkelverksamheten. Jag har i det läget funnitanledning att radikalt ompröva förutsättningarna säväl för det i dagexisterande bidragssystemet som för det vidareutvecklade system somfolkbildningsutredningen har föreslagit. Ett grundläggande drag i det nuvarande statliga stödettill studiecirklarna är att bidragen - inom vissa ramar som staten avekonomiska skäl funnit det vara nödvändigt att ange - avser att ge ersättningför en viss andel, , av kostnaderna för cirkelledararvoden och studiematerial.Till detta grundläggande stöd kommer vissa riktade bidrag, tillägg ochersättningar, vilka beräknas på skiftande grunder. Systemet präglas sålunda av en ganska långt gåendereglering men framför allt av att det ger ersättning för vissa faktiskt uppkomnakostnader. I princip innebär inte folkbildningsutredningens förslag någonändring härvidlag utan blott att ersättningen successivt skall öka till avkostnaderna. Ett annal drag i kommitténs förslag är att bidragen iprincip inte kan användas för något annat ändamål än för att delfinansierakostnader för de studiecirklar som har föranlett dem. Detta följer av självakonstruktionen: att de är avsedda att täcka vissa kostnader som faktiskt haruppstått. För studieförbunden medför detta visserligen ganska god säkerhet vidplaneringen och genomförandet av verksamheten, men det begränsar samtidigtmöjligheterna atl satsa bidragsbelopp på just de verksamheter som organisationernasjälva helst skulle vilja stödja och utveckla. Med hänsyn till kraven på ökatkoslnadsmedvetande hos studieförbunden är det inte till-fredslällande attbidragen - upp till den angivna maximinivån - ökar i takt med kostnadsökningen. Vidare förutsätter det nuvarande systemet en granskning avstudieförbundens kostnader. Granskningen av bokföringen avser inte bara att deuppgivna kostnaderna överensstämmer med verkligheten utan också att de 1980/81:127 24 avserändamål som berättigar till statsbidrag. Som systemet är utformat är behovet avkonlroll omfattande. Resurserna härför är så knappa att kontrollen inte kangenomföras på etl fulll tillfredsställande sätt. Detta kan i sin tur leda tillatt efterlevnaden av bidragsreglerna blir dålig. Denomständigheten att ett bidragsbelopp som erhållits för en studiecirkel inlekan användas för att bekosta en annan cirkel eller något annat ändamål medförsom jag nämnt att studieförbundens reella rörelsefrihet blir beskuren.Detta kan negativt påverka deras benägenhet att experimentera och att förnyaverksamheten. De får det svårt att på egen hand finansiera verksamheter somännu inle är så etablerade att de kan erhålla slatsbidrag. Just dettaförhållande har noterats av folkbildningsutredningen, som bl.a. av detta skälföreslår inrättandet av ytteriigare en bidragsform, en s. k. extra resursavsedd att ulgå som ett schablonartat tillägg om av grundbidrageltill varje studiecirkel. Ett ytteriigare syfte medförslctget om extra resurs är för kommittén att studieförbunden med hjälp avdenna skulle kunna finansiera verksamheter som av ett eller annat skäl intefaller inom ramen för de generella bestämmelserna för bidrag tillstudiecirklarna. Som exempel på sådana förhållanden kan nämnas cirklar medotillräckligt deltagarantal, med otillräckligt antal studietimmar eller med förstort antal timmar per sammankomst. Genom sitt förslag om en extra resurs kundekommittén motivera avskaffandet av det stora antal dispens- ochsärbestämmelser som gäller för verksamheten och som bidrar till att skapaoklarhet om bestämmelsernas egentliga innebörd och syfte och till att ökaadministrationskostnaderna för verksamheten, såväl hos studieförbunden som hosSÖ, som haft att ta ställning till etl stort antal dispensärenden. Mot bakgrund av de nuredovisade förhållandena anser jag att ett helt nytt och kraftigt förenklatstatsbidragssystem bör införas. Jag föreslår att de nuvarande bidragen tillcirkelledararvoden, arbetsgivaravgifter, studiematerial och till kostnader somenligt folkbildningsutredningens förslag skulle täckas med en extra resursersätts med ett enhetligt schablonbldrag, som skall utgå med . perstalsbidragsberättigad studiecirkeltimme oavsett vilka kostnader somstudieförbundet kan ha haft för att anordna studierna. Antalet studietimmar förvilka detta bidrag utgår bör begränsas till ca 6,7 miljoner. Beloppet motsvararungefär summan av de bidrag som det avser alt ersätta. Del direkta syftet medschablonbidraget är inte att det skall ge ersättning för kostnader som haruppstått, utan att det skall utgöra en rimligt säker inkomstkälla somstudieförbundet kan räkna med för att delfinansiera sin verksamhet. Även omantalet timmar för vilka bidraget utgår blir begränsat, får och börstudieförbunden i mån av möjlighet givetvis använda bidraget också för attfinansiera kostnader för studietimmar som ligger utanför den medgivna ramen. Detav mig föreslagna schablonbidraget innebär flera väsentliga fördelar förstudieförbunden jämfört både med det nuvarande systemet och med det förslag somfolkbildningsutredningen har framfört: Prop.1980/81:127 25 detblir enklare att administrera eftersom det inte kräver någon redovisning avkostnader, delger bättre planerings- och budgeteringsförulsättningar eftersom det utgår medett fast belopp för varje godkänd studiecirkeltimme, detger studieförbunden större frihet att använda statsbidraget för att finansieraverksamheter som man särskilt vill stödja eller utveckla och kan därigenomanvändas även för de ändamål som den av folkbildningsutredningen föreslagnaextra resursen avsåg atl bekosta, delmedför minskal behov av kontroll från statsmakternas sida eftersom granskningeninte kommer att avse ekonomiska förhållanden. Därigenom kan den erforderligatillsynen utan att resurserna härför ökas bli effektivare och mera inriktas pårådgivning. Utöverde studietimmar som berättigar till det nyssnämnda schablonbidraget om 80 kr.bör studieförbunden erhålla statsbidrag men med väsentligt lägre belopp ocksåför de studietimmar som anordnas utöver den föreslagna ramen om ca 6,7 milj.studielimmar under förutsättning att de i övrigt följer de statsbidragsreglersom jag här föreslår. Det lägre bidraget bör sättas till . Delta lägre timbidrag torde motsvara en väsenllig del avkostnaderna för sådana studiecirklar som kan anordnas utan atl ersättning tillcirkelledaren behöver betalas. I detta sammanhang tänker jag bl.a. på cirklardär ledarskapet har karaktären av förtroendeuppdrag eller med andra ordcirklar av den mera ursprungliga typ, där deltagarna utgörs av en kamratkrets,vari ledaren ingår. I del nu rådandeslatsfinansiella lägel är det enligt min mening nödvändigt att sälta någonform av övre gräns för utflödet av bidrag till den samladestudiecirkelverksamhelen. Mot delta krav står de problem som del innebär förstudieförbunden alt planera och genomföra sin verksamhet inom en absolut ram.Det var främst medvetande om hithörande problem som föranledde atlvåren 1980 besluta att den nu gällande timra-men skulle avse två budgelår ochinte ett enda budgelår. Mitt förslag om två skilda bidragsnivåer förstudiecirklarna skapar förutsättningar för följande lösning. Fördet första räknar jag - i överensslämmelse med nyssnämnda beslul -med alt den tolala statsbidragsberättigade verksamheten under budgetåret1981/82 skall i huvudsak motsvara den faktiska verksamhelen under budgetåret1979/80. Antalet statsbidragsberättigade studiecirkeltimmar blev det året ca10,8 milj. Från detta timtal bör emellertid dras dels studietimmar inom sådanverksamhel som enligt vad jag i del följande föreslår bör erhålla statsbidrag iannan form, dels studietimmar som enligt de avgränsningsregler som jag nuföreslår ej kommer atl bli statsbidragsberätligade. Del samlade antaletstudielimmar som bör räknas bort beräknar jag till 1,2 milj. Därmed återstår9,6 milj. studietimmar som bör erhålla statligt studiecirkelbidrag. Såsomjag har föreslagil bör av dessa 9,6 milj. studietimmar ca 6,7 Prop.1980/81:127 26 milj. eller erhålla det högre timbidraget om 80kr. Återstående del, ca 2,9 milj. studietimmar, skulle således erhålla detlägre timbidraget om . Det högre timbidraget bör självfallet utnyttjas i förstahand och de ca 6,7 milj. studietimmarna med detta bidrag kommer då att gestudieförbunden den alldeles övervägande andelen av det totala statsbidraget,eller drygt 535 milj. kr. För de timmar som anordnas därutöver och som såledesberättigar till det lägre bidraget om . finner jag detinte på samma sätt nödvändigt att ange en fast övre gräns för ett enskiltbudgetår. Med det beräknade antalet studietimmar, 2,9 milj., skulle detstatliga bidraget härför uppgå till drygt 70 milj.kr. Om det å ena sidan skullevisa sig att min beräkning av antalet sådana timmar mot förmodan är för lågblir likväl merutflödet av statliga medel härför begränsat och temporärt. Omdet å andra sidan skulle visa sig att min beräkning är för hög skullestudieförbunden inte få vidkännas någon väsentlig förlust av statsbidrag. Jag är angelägen om att understryka, att jaganser att den kostnadsnivå jag här räknar med för den statliga bidragsgivningentill studiecirkelverksamheten inte får överskridas . Om det visar sigatt studieförbunden kan anordna ett väsentligt större antal studiecirklar meddet lägre timbidraget än som motsvarar mina beräkningar anser jag det varanödvändigt att under ett kommande budgetår vidta motsvarande besparingar. Vid sidan av och utöver de nämnda schablonbidragen anserjag att det finns motiv för att behålla vissa riktade tilläggsbidrag förverksamhet som kan bedömas som särskilt kostsam eller angelägen. Jagåterkommer senare mera utförligt till frågan om hur bidragen tillstudiecirklarna bör vara konstruerade och till vilka villkor som bör gälla föratt verksamheten skall berättiga till statsbidrag. En betydande del av den verksamhet som bedrivs somstudiecirklar bör enligt min mening få bedrivas i friare former ochlikväl vara berättigad till slatsbidrag. I första hand tänker jag här på denensembleverksamhet som bedrivs i studiecirkelform och därmed tvingas attanpassa sig till de regler som gäller för studiecirklarna. Det är i första handfråga om körer, musikensembler samt dans- och teatergrupper, men även en delannan verksamhet som bedrivs som studiecirklar inom den estetiska sektornkan räknas hit. har föreslagit införandet av ettnytt bidrag för vad man benämner annan bildningsverksamhet. Syftet med dettabidrag är dels att ersätta det nuvarande bidraget till kulturprogram inomföreningslivet, dels att erbjuda möjligheter till projektverksamhet bl.a. ianslutning till studiecirklar. Jag föreslår att för båda de nyssnämnda ändamålen ett nyttbidrag tillskapas. Del nya bidraget bör benämnas bidrag lill kulturverksamhet i 1980/81:127 27 folkbildningenm.m., och det bör avse såväl den nyssnämnda ensembleverksamhet som bedrivsi studiecirkelform som de verksamheter som i folkbildningsulredningens förslaginnefattas i begreppet annan bildningsverksamhet. Mitt förslag är ägnat attöka utrymmet för studieförbundens bedömning av hur verksamheten på de härberörda områdena skall utformas. Dessulom ger det möjligheter till enstriktare utformning av reglerna för under vilka villkor en studiecirkel skallvara stalsbidragsberälligad. Jag återkommer i det följande till en närmareredogörelse för mina förslag om hur bidraget till kulturverksamhet ifolkbildningen m.m. skall vara utformat och hur det skall avgränsas motbidragsreglerna för studiecirkelverksamheten. 4 Bidrag till folkbildning Ettviktigt inslag i folkbildningsutredningens förslag till nytt bidragssystem ärsträvan till förenkling. Remissinstanserna har allmänt uttalat sig positivt omdetta. Även jag förordar ett bidragssystem som ställer mindre krav pådetaljerad redovisning från studieförbunden. Jag har redovisat mina motivför atl föreslå att det nya bidraget bör vara schablonmässigt beräknat. Förvatje stalsbidragsberättigad studiecirkeltimme bör utgå ett bidrag som ersätterflertalet av de statsbidrag som utgår f. n. Särskilda bidrag bör alltså intelängre utgå till arbetsgivaravgifter, kostnader för fackmannamedverkan,dövtolkar, resor m. m. Inte heller bör särskilda bidrag utgå tilluniversitetscirklar. Det nuvarande särskilda bidraget till cirklar i vissaprioriterade ämnen bör ersättas av ett lilläggsbidrag, som kretsen avändamål som avses med bidraget minskas. Jag återkommer senare till dessariktade tilläggsbidrag. Jaganser att bidragssystemet bör utformas så att det uppmuntrar till ideelltarbete inom studieförbunden. Det är nödvändigt för att studieverksamhetenskall bevara sin karaktär av fritt och frivilligt folkrörelsearbete. En stordel av cirkelverksamheten bör således enligt min mening bygga på ideellainsatser. Bl.a. bör det vara möjligt för studieförbunden att i ökadulslräckning engagera förtroendevalda i medlemsorganisationer och andraintresserade som ledare i studiearbetet. För en del av studiecirkelverksamhelenkrävs dock insatser av cirkelledare med speciella ämneskunskaper. Många avdessa cirkelledare bedriver sin verksamhet yrkesmässigt. Studieförbunden måsleha möjlighet att ge dem arvoden som motsvarar deras insatser. Det nyabidragssystemet bör således både uppmuntra ideellt arbete inom folkbildningenoch ge studieförbunden tillräckliga resurser för atl bekosta arvoden åt vissacirkelledare. 1980/81:127 28 Somjag har anfört innebär mitt förslag två olika stora schablonbidrag. Dethögre schablonbidragel har, utan att vara knutet till några särskildakostnader, beräknats så, att det dels väl motsvarar det nuvarandegenomsnittliga statsbidraget dels tillgodoser en del av de ändamål somfolkbildningsutredningen avsåg med sitt förslag om en extra resurs. Det högreschablonbidraget bör utgå med . och det lägre med 25 kr.per studietimme. Schablonbidraget bör kunna användas efter studieförbundenseget bestämmande. Det bör således vara studieförbunden som avgör vilken del avverksamheten som skall stödjas med bidragen, liksom om man vill använda dem föratt utöka verksamheten. Studieförbunden bör också få möjlighet att anordnakvalificerad verksamhet på hög nivå som medför högre kostnader. Vidare bör detschablonmässigt beräknade timbidraget ge studieförbunden vissa möjligheter attbekosta verksamhet som av formella skäl inte kan erhålla statsbidrag trots attden tillgodoser de allmänna kraven på folkbildningsarbetet. Dit hör t.ex. cirklarmed för få deltagare eller med ett för litet antal timmar. Nästan alla dedispenser från gällande statsbidragsbestämmelser som förekommer kan därmedslopas. Dessa dispenser orsakar både studieförbunden och tillsynsmyndighetenmycket extra arbete. Jaghar tidigare nämnt att det högre schablonbidraget bör utgå till ett bestämtanlal cirkeltimmar. Studieförbunden bör enligt min mening erhålla ett lägreschablonbidrag för alla övriga statsbidragsberättigade cirkeltimmar. Det lägrebidraget om . är avsett att täcka framför allt materialkostnaderoch därutöver vissa andra kostnader. Det täcker därmed naturligtivs inte någonnämnvärd del av normala kostnader för cirkelledararvoden. Bidraget bör framförallt ge studieförbunden möjlighet att anordna sådan cirkelverksamhet som kangenomföras utan höga kostnader för anordnaren, antingen därför att ledarskapetutövas ideellt, eller därför att deltagarna är beredda att erlägga högaavgifler. Folkbildningsutredningensönskan att underlätta för korttidsutbildade och andra eftersatta grupper attdelta i studieverksamheten resulterade i förslag dels om riktade bidrag tillvissa studiecirklar, dels om utökat stöd till uppsökande verksamhet ibostadsområden. I likhet med kommittén anser jag att studieverksamheten iglesbygd och för handikappade arbetar under villkor som gör tilläggsbidragmotiverade. Deltagarantalet blir ofta lägre i dessa verksamheter somkostnaderna blir slörre än normalt. Jaganser i likhel med kommittén att etl lilläggsbidrag skall utgå tillstatsbidragsberättigade studiecirklar utanför gymnasieorter i de regionalpolitiskastödområdena 3-6. Kommittén har funnit att det är avsevärt mer kostnadskrävandeatt bedriva folkbildningsverksamhet i stödområdena 5 och 6 än i områderna 3 och4. Jag föreslår att tilläggsbidraget bör vara istödområdena 5 och 6 och i områdena 3 och 4. 1980/81:127 29 Jagtillstyrker också kommitténs förslag att lilläggsbidrag skall ulgå tillstatsbidragsberätligade studiecirklar som har till syfte alt utveckla handikappadesfärdigheter atl meddela sig samt lill cirklar, som avser att informera omolika former av handikapp och dess konsekvenser, men också lill cirklar, somavser atl utbilda medlemmar i handikapporganisationer i syfte alt göra dem bättreskickade atl tillvarata sina inlressen i samhället. Till-läggsbidraget tilldessa cirklar bör vara . Tillsynsmyndighetenbör kunna utgå från kommitténs formuleringar vid sin bedömning av vilkastudiematerial som bör användas i handikappverk-samhel med tilläggsbidrag. Ävenför studiecirklar i sådana andra språk än svenska som är hemspråk fördeltagarna, bör lilläggsbidrag utgå med . Erfarenheternaav det system med särskilt tillägsbidrag till studiecirkel-verksamhet i vissaämnen, s. k. priobidrag, som tillämpats är enligtfolkbildningsutredningen mindre goda. Fleraremissinstanser anser dock atl slopandet av lilläggsbidragen till cirklar iprioriterade ämnen skulle medföra allvarliga nackdelar om inte ett riktattilläggsbidrag får utgå till arbetsplalsorienterad verksamhet. Somjag tidigare framhållit är det angeläget att stimulera studieverksamhet somökar medborgarnas möjligheter alt fungera både i arbetslivet och i detdemokratiska samhället i övrigt. Jag föreslår att etltilläggsbidrag om per stalsbidragsberättigad studietimme skallutgå lill studiecirklar i samhällsinriktade studier. Även cirklar inationalekonomi och företagsekonomi bör omfattas av denna bestämmelse. Däremotansluter jag mig till kommitténs förslag då det gäller avskaffandet avlilläggsbidrag till ämnena svenska, engelska och matematik. Denövre gränsen för det statliga bidraget till universitetscirklar är f. n. 75 kr.per studietimme. Därutöver utgår bidrag nied av kostnaderna för ledarensresor och traktamenten. Kommittén föreslår att de särskilda bestämmelserna omuniversitelscirklar skall upphöra. Jag kan i huvudsak ansluta mig lillkommitténs förslag. Enligt min mening finns det inle någon anledning att ha ettsärskill förmånligt bidragssystem för detta slag av cirklar om de anordnas påeller i närheten av en större högskoleort. I sådana fall bör ledaren kunnarekryteras på orten. Särskilt bidrag till resor och traktamenten behövs dåinte. finner jag det angeläget att möjligheterna att anordna detlaslag av studiecirklar inte allvarligt försämras på platser som ligger långtfrån de större högskoleorterna. Jag föreslår därför att de nuvarande möjligheternalill statsbidrag till ledarens resor och traktamenten behålls i fråga omuniversitetscirklar som anordnas på ort som ligger minst från de slorahögskoleorterna , , Slockholm, Göleborg, och ,Mitt förslag innebär, att nuvarande begrepp universitelscirkel måste behållas ibidragsbestämmelserna. Prop.1980/81:127 30 Devillkor som gäller för statsbidrag lill studiecirkelverksamheten kan grovtdelas upp i pedagogiska och organisatoriska. De pedagogiska kraven gällercirkelledarens lämplighet för uppgiften och studiematerialets kvalitet. Deorganisatoriska kraven har också en pedagogisk innebörd och gäller t. ex. kravpå antalet deltagare i en studiecirkel och antalet studietimmar, totalt resp.per sammankomst och vecka. De villkor som har ställts av regering och riksdagåterfinns i förordningen (1963:463) om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbildningsarbetet.