prop · G40351 · 1980-12-31 00:00:00 — Från i framhålls att även omsituationen delvis förändrats , genom utvidgning av denregionalpolitiska stödarsenalen och tillkomsten av ulvecklingsfonder saml investment/utvecklingsbolag,anser att Norrlandsfonden har en viktig funktion att fylla även iframliden. delar således utredarens uppfattning att det vorefelaktigt att lill nägon slörre del överföra Norrlandsfondens arbetsuppgifteroch resurser lill nägot annat organ. Norrlandsfondenanser för egen del att de stora problemen i de fyra nordligaste länen kräverökade insalserför all skapa långsiktiga lösningar. Vid diskussioner omNorrlandsfondens verksamhet är della vikfigare enligt fonden än marginellaspörsmål som t.ex. gränsdragningsfrågor mot andra organ. Fonden anser sig hargoda erfarenheter av alt i industripolitiken och regionalpolitiken samverkanderegionala och centrala organ och myndigheter kan åstadkomma en meningsfullarbetsfördelning och koordinering mot gemensamma mål utan att man frän centralnivä försöker delaljreglera l.ex. regionala organs inbördes relationer. 1980/81:51 63 Regionala utveckling.sfonden i länframhåller all det är tillfredsställande all utredningen avvisar förslaget att Norriandsfondensresurser fördelas pä utvecklingsfonderna. En koncentrerad resurs med överblicköver de fyra nordligaste länen är ett utmärkt komplemenl tillutvecklingsfonderna, sä mycket mer som Norrlandsfonden kunnat arbetaförhållandevis okonventionellt. SAF/Industriförbundetanser mot bakgrund av det svåra sysselsättningsläget, särskilt i Norrbollen,att del i dagslägel inle finns anledning yrka på åtgärder för att samordna stödslmkturerutan avvakta tills de nybildade organen funnit sin profil. I väntan på dettaanser SAF/att Norriandsfondens friare ställning snarare börförstärkas. LOslutligen framhåller att Norrlandsfondens slällning bör prövas på nylt isamband med all en samlad översyn av stödorganen i skogslänen görs. Då bör manåter överväga om Norrlandsfonden och motsvarande organs arbetsuppgifter ochresurser helt eller delvis skall föras över till andra organ för alt de samladeresurserna skall utnyttjas effektivt. Vidare ser LO helst att man tar ettsamlat grepp över samtliga stödorgan och sätter in dessa i en regionalnäringspolitik där de regionala utvecklingsfonderna förutsätts utgöra basen isystemet. LO framhåller dock viklen av alt de regionala utvecklingsfonderna,som befinner sig i ett intensivt uppbyggnadsskede, intepåläggs yllerligare arbetsuppgifter innan de funnit sina arbetsformer och fällen klar profil. 4.3 Ny inriktning av Norrlandsfondens verksamhet Med undanlag av RRV, i samtnationalekonomiska institutionen vid ställer sig iprincip samtliga övriga remissinstanser som behandlat frågan positiva tillutredningens förslag. RRV framhåller i sill avslyrkande bl. a. all ulredningen molbakgrund av del regionalpolitiska stödels utvidgning och ändrade regler fördelta samt de regionala utvecklingsfondernas tillkomst föreslår attNorrlandsfondens verksamhet skall omorienteras till att huvudsakligen omfattastöd till industriellt utvecklingsarbete saml stöd till forskning. Dessutomväntas utredningar och inventeringar i form av egna projekt öka i omfattning. RRV delar inte utredningens bedömning all dessaverksamheter inle skulle kunna överföras på andra organ ulan framhållerföljande: Inom området industriellt utvecklingsarbete har en radorgan byggt upp komptens. Den omfattning dessa aktiviteter torde komma att fä lordemer än väl kunna inrymmas i dessa organ. Om även Norriandsfonden, som ulredningenföreslär, mera aktivt skall initiera och driva större utvecklingsprojekt,torde ytterligare expertis krävas inom fondens kansli. Dessutom föreliggerrisk för gränsdragnings- och kompetenskonfiikter gentemot utvecklingsfonderna inom produktulvecklingsomrädet. Prop.1980/81:51 64 kan sannolikt inle undanröjas enbart genom alllånevillkoren för denna typ av utvecklingsarbete görs likvärdiga. i anser all bl. a. uppdelningav exempelvis produktutvecklingsarbete är onödigt och olämpligt. Onödigt därt"öratt berörda organisationer praktiskt klarar ut dessa gränsfrågor ,olämpligt därför att den ger stelbenta arbetsformer med minskal handlingsutrymmei skeden där det kan vara önskvärt att samordna insatser från de olika organen. UHÄ framhåller de förslag som utredningen lägger framrörande stödverksamhetens avgränsning, inriktning, omfattning och organisationi stort sett förefaller all vara rimliga avvägningar, medan AMS anser alt utredningensförslag innebär all Norriandsfondens verksamhei anpassas lill de nyaförutsättningarna. Ocksä STU biträder utredningens förslag omNorrlandsfondens framtida inriktning. Enligt STU:s mening behöver dock bättrebelysas vilka konsekvenser en sådan inriktning får för Norrlandsfondensdimensionering och för fördelningen av finansiella ramar mellan Norrlandsfondenoch utvecklingsfonderna. Länsstyrelserna i framhåller all de delarutredningens uppfattning att förskjutningen mot stöd till industrielltutvecklingsarbete bör fortsätta liksom att begreppet bör breddas alt omfattaäven kommersiell och marknadsmässig utveckling av nya produkter. /SR delar ulredningens uppfattning att man ytterligarebör salsa pä utvecklingsarbete och att däri ocksä bör inbegripas kommersielloch marknadsmässig utveckling. Eftersom denna form av slöd ofta sker medvillkorlig ålerbelalningsskyldighel kommer som ocksä ulredningen konstaterar,låneförlusten att öka, vilket sikl skulle medföra krav på ökadestatsanslag. Mot bakgrund av direktivens utformning bör man därför enligtSACO/SR pröva konsekvenserna av att inom givna ramar koncentrera sig på ettfärre anlal projekt men av den storleksordningen eller arten all de regionalautvecklingsfonderna inte kan gå in. KF framhåller all Norrlandsfonden genom alt i huvudsakkoncentrera sina insatser lill ett mindre antal slora projekl och endast iundantagsfall lämnar stöd lill industriell uibyggnad, uppnäs en effektivarefördelning av ansvaret mellan NFoch de regionala utvecklingsfonderna. Dennakoncentration gör ocksä enligt KF att Norrlandsfonden kan ägna mera lid ätuppföljning av projekten. Landslingsförbundel tillstyrker ulredningens förslag omall Norriandsfonden fortsättningsvis i huvudsak bör inrikta sin verksamhetfrämst på att stödja och ta initiativ till slörre och mer långsikligautvecklingsprojekt. På så sätt kan Norriandsfonden enligl landslingsförbundenbli ell bra och stödjande komplement till de länsvisa utvecklingsfonderna. Ensådan inriktning ansluter ocksä väl till den omorientering av verksamheten somNorrlandsfonden på eget initiativ redan påbörjat. Prop.1980/81:51 65 i delar också utredarensuppfattning om den framtida inriktningen av fondens verksamhet. Huvudintressetbör ägnas åt industriella utvecklingsprojekt av större omfallning. Somlandstinget ser det måsle dock fonden härutöver ha frihet all av och lill gå inäven i projekl som primärt faller inom utvecklingsfondens intressesfär, dvs imindre projekt. Utvecklingsfonden har nämligen inte de ekonomiska resursersom fordras för att klara detta i tillräcklig omfattning. finneralltså ulredningens avgränsning på den här punkten som alltför kategorisk. LO anser del väl motiverat att tyngdpunkten iNorrlandsfondens verksamhet förskjuts mol industriellt utvecklingsarbete. Denförändrade verksamhetsinriktningen hos fonder kommer enligt LO all krävaytterligare kontakter med STU och ett nära samarbete med de regionalautvecklingsfonderna. Det föreslagna handlingsprogrammet för fondens framlid måsledärför kopplas och samordnas med de regionala ulvecklingsfondernas verksamhei.Den förändrade verksamhetsinriktningen kräver ocksä enligt LO alt fondentillförs kansliresurser med aktuell kompelens för att mer aktivt initiera och"driva" utvecklingsprojekt. Den uppsökande verksamheten måste, somLO ser det, utvecklas såväl i Norrlandsfondens som de regionalautvecklingsfondernas arbete. Norrlandsfonden framhåller beträffande förslaget till nyinriktning av den egna verksamheten att fonden sedan starten haft altarbeta efler en stadga som lämnat stor frihet åt fondens styrelse att självbedöma var insatserna gör största nyttan och goda möjligheter att beaktaförändrade förhällanden hos målgruppen samt ändrade inslilutionella förhällanden.Fonden anser det angeläget all värna om dessa arbetsförutsättningar. a. börenligt fonden följande grundvärderingar gälla inför beslut om fondens framtidainriktning. - Fondensverksamhet bör utformas så att största möjliga effekt nås ur regionalpolitiskoch industripolitisk synpunkt. Näringslivels krav och andra samhällsorgans arbetsinsatserbör särskilt beaktas. - Fonden måstesom organisation fungera väl vad avser kompelens, ekonomiska resurser ochsnabbt operativt agerande. - Fonden ärföregångare vad avser decentralisering inom regional- och industripolitiken.Fonden anser det därför viktigt att den regionala kompetensen vidmakthållesoch förstärkes. Regionala utvecklingsfonden i understrykerlämpligheten av att Norrlandsfondens verksamhet inriktas mot ökal stöd av detindustriella utvecklingsarbetet. Norrlandsfondens möjlighet alt bistå störreutvecklingsprojekt både personellt och finansiellt ända från idéstadium tillmarknadsintroduktion saknar enligt utvecklingsfonden molsvarighel i andrastödformer. anser all huvuddelen av Norriandsfondensverksamhei bör avse slöd lill industriellt utvecklingsarbete. 5 1980/81. Prop.1980/81:51 66 4.4 Stöd till forskning i fortsättningen Det helt dominerande antalet remissinstanser som behandlalfrågan stöder utredningens förslag. Liksom flera av högskoleenheterna anser dock UHÄ att enökad satsning på forskning bör kunna övervägas. Fondens slöd till forskningvar totalt . Eftersom samtidigtstödet lill industriell utbyggnad uppgick lill bör enligtUHÄ en viss resursöverföring vara möjlig. Del är enligl UHÄ i sammanhängdviktigt all fonden utnyttjar den kompelens och de övriga resurser som finns vidforsknings-, utvecklings- och ulbildningsinslilulio-ner i , dvs. a.universilelel i , tekniska högskolan, metallurgiska forskningsstalionenoch SGU-avdelningen i , induslrielll utvecklingscentrum i ochplast- och gummitekniska institutet i . i anser att den möjlighelman har all få stöd från Norrlandsfonden för forskningsprojekt är mycketvärdefull för utvecklingen av näringslivet. Att denna verksamhet bibehållsmenar är självklart liksom att stödet ges i form av bidrag.Länsstyrelsen hänvisar lill att regeringen beslulal om att en regionalsamverkansgrupp ska installeras i för de fyra nordliga länen.Länsstyrelsen förutsätter att kontakter knyts mellan denna grupp ochNorrlandsfonden. Pä så vis kan man pä ett tidigt stadium, i de projektNorrlandsfonden bedömer angelägna, förvissa sig om att delfinansiering ärordnad. /SR framhåller att den relativt minskade satsningen päforskning ter sig oroande men all den bör ses mol bakgrund av tillkomslen av bl.a.tekniska högskolan i , metallurgiska forskningsstalionen, samt att vissadelar av SGU lokaliserats till . /SR anser sig därför inle haanledning att erinra mot utredningens förslag. Norrlandsfonden delar utredarens uppfattning att någraförändringar av regler, praxis samt insatsernas omfattning icke är motiverade.Norrlandsfonden framhåller all man stöder målforskning ufifrånregionalpolitiska och induslripoliliska värderingar. Projeklen har under årendels haft anknytning till nyttjande av naturresurserna, t.ex. malm och skog,men ocksä utgjorts av insatser för alt höja kompetensen i regionen inom nyteknik, t.ex. högeffektlaser vid och plast- ochGummi-tekniskt laboratorium i . 4.5 Stöd till utredningar och inventeringar ifortsättningen Med undantag av förslagel om överföring av "Mineraljaklen"till SGU har samtliga remissinslanser som berört förslagel instämt i ulredningensförslag. Bl.a. finner i dennaverksamhet yl- 1980/81:51 67 terst värdefull för utvecklingen av detnorrländska näringslivet. Utredningens förslag tillstyrks men länsstyrelsenbetonar att länen i samverkan med Norrlandsfonden bör kunna initierabreda och betydelsefulla projektuppslag. En samverkan om sådana har för övriglredan inletts. Också Norrlandsfonden stöder utredningens förslag angåendeutredningar och inventeringar. Fonden framhåller alt dessa ofta genomförs päeget initiativ och i egen regi. Allmänt sell delar fonden utredarens uppfattningatt de egna projeklen och initiativen bör öka i omfattning och alt i övrigtnågra förändringar icke är motiverade. i tillstyrker attNorrlandsfondens egna projekt inom området invenleringar och ulredningar böröka i omfattning. Vad beträffar mineraljakten har det helt övervägandeantalet remissinslanser avstyrkt utredningsförslaget. Till de avslyrkande hörlänsstyrelserna i , och , landslingen i Västerbottenoch , NF och utvecklingsfonden i . Tillstyrkanderemissinstanser är och utvecklingsfonden i Västernorriand.Tillstyrker med vissa erinringar gör RRV och SGU. RRV stödjer således förslaget alt "mineraljaklens"adminislrativa del avskiljs från fonden och läggs på geologiskaundersökning (SGU) i . RRV anser emellertid, i motsats till utredningen,att Norrlandsfondens roll som uppdragsgivare och finansiär inom mineralområdetbör kunna övertas av andra organ, främst och gruvbolagen. SGU framhåller att mineraljakten enligl SGU:s meningskötts väl . Efter sin start i de nordliga länen harmineraljakten nu nätt och det är SGU:s förhoppning att denna aktivitetskall bli landsomfattande. För alt hålla mineraljakten levande i de norralänen fordras slora insatser på informations- och utbildningssidan. Här har enliglSGU också Norrlandsfonden gjort betydande insatser under de gångna årensamtidigt som man har etablerat goda kontakter med kommuner, företagareföreningar,enskilda personer etc. kontaktnät lorde vara svårt all överföra lill SGU. Om del emellertid av olika skäl skulle befinnas lämpligtall avskilja administrationen av mineraljakten i de fyra nordligasle länen frånfonden, är SGU beredd alt åta sig uppgiften eller delar därav på uppdrag. i anser att Norrlandsfondenbyggt upp en effektiv regional organisation för mineraljaklen och alt del voreslöseri med resurser alt inte utnyttja denna även i fortsättningen. i år inte beredd atttillstyrka förslaget om inte fördelarna med en sädan förändring kan göras meruppenbar. i anser om att förslagetgenomförs kan negativa reginalpolitiska konsekvenser befaras dåNorrlandsfondens geologer, till skillnad mot annan geologisk expertis (videxempelvis SGU), har 1980/81:51 68 alt särskilt beakta regionalpoliliska aspekter i sinverksamhet. På grund härav och de goda erfarenheterna av mineraljakten i Västerbotienslän vill för sin del förorda alt fonden även fortsättningsvissvarar för kontroll och ledning av verksamheten. Samverkan med SGU och andra prospekterandeorganisationer kan enligt länslyrelsen i delta sammanhang ses som en praktisk frägasom fonden själv kan ta ställning lill. Norrlandsfonden är tveksam lill om ett regional avgränsat initiativkan effeklivl drivas inom ramen för en rikstäckande organisation. Fondenframhåller alt det torde vara mest effektivt om ledningen, kontrollen och ansvarelför Mineraljaklen även fortsättningsvis ligger hos Norrlandsfonden.Uppläggningen i detalj kan fonden som hitlills lösa i god samverkan med berördaparter. Norrlandsfondens verksamhet på mineralsidan är enligl fondens egenbedömning inget självändamål utan grundas pä ett behov av insatser som upplevtsav fonden själv och av olika regionala organ. Fonden har också med glädjenoterat all verksamheten pä mineralsidan drivs i utmärkt samarbete med gruvbolagensom vid upprepade tillfällen framhållit att fonden har en viklig roll alt spelapå detla område. 4.6 Stöd till industriellt utvecklingsarbete i fortsättningen Med undantag av RRV har samtliga remissinstanser sombehandlat frägan tillstyrkt ulredningens förslag. (RRV:s avslyrkande är enkonsekvens av dess förordande av att Norrlandsfonden splittras upp på deregionala utvecklingsorganen). UHÅ finner avgränsningen och avvägningen i stort sellrimlig medan AMS anser all förslagel lill stödels utformning infe ger anledninglill erinringar. SINDansluter sig lill utredningens förslag att Norrlandsfonden fortsättningsvis främstbör satsa på större samt länsövergripande utvecklingsprojekt för att på säsätt avgränsa denna del av Norrlandsfondens verksamhet gentemot de regionalautvecklingsfonderna. För alt detta skall vara möjligl anser emellertid SIND attNorrlandsfondens och utvecklingsfondernas pioduklulvecklingslån mästekonstrueras efler samma riktlinjer. Ocksä STU biträder utredningens förslag. Enligl STU:smening behöver del dock bättre belysas vilka konsekvenser en sådan inriktningfår för Norriandsfondens dimensionering och för fördelningen av finansiella ramarmellan Norrlandsfonden och berörda ulvecklingsfonder. i anser del angelägelalt slöd även ges för den kommersiella och marknadsmässiga delen i delindustriella ulvecklingsarbelet. All fonden för dessa aklivileler kan lämnakredit- och förlustgarantier är positivt. Norrlandsfondens slöd är i detlaskede värdefullt med hänsyn till dess förhållandevis enkla handläggning. Mol bakgrund av vad utredaren tidigare framfört, och varilänsstyrelsen instämmer, om riskerna för en spridning söderut av eventuellasärdrag i de 1980/81:51 69 nordliga utvecklingsfondernas kreditgivning, anserlänsstyrelsen det emellertid självklart att likalydande regler för utveclingsfondernaoch Norrlandsfonden inte införs. I slällel måsle Norrlandsfonden internt fågöra de eventuella avgränsningar som kan erfordras gentemot utvecklingsfonderna.Detta innebär enligl att nuvarande låneregler bör bibehållas. Genom Norrlandsfondens bredare engagemang i slörre,eventuellt länsövergripande projekt, kommer troligen behovet av ytterligarelikvida medel alt accentueras. Det är då enligt utmärkt all fondenges möjligheteratt uppta lån frän t.ex. Nordiska Investeringsbanken. Vidare börfonden genom engagemanget i större projekt kunna bli del organ inom detnorrländska näringslivet, som bistår företag (sammanslutning av företag) somönskar söka medel ur den s. k. Industrifonden. Vidare anser all de "störrenyetableringsprojekt" som utredaren menar ska stödjas av Norrlandsfonden,numera är mycket sällsynta och att det inle kan anses meningsfullt alt ha enalltför härd gränsdragning mellan stora och små projekt inom denna verksamhet.Det alldeles övervägande antalet nyetableringar är vad räknarsom små. All Norrlandsfonden hell lämnar denna verksamhei kan inle anses vara inorrlandslänens iniresse. KF framhåller alt av förslaget till nyverksamhetsinriktning för Norrlandsfonden framgår alt huvuddelarna avinsatserna bör göras inom området industriell utveckling och avse projekl sombl. a. genom sin storlek inle kan stödjas av de regionala utvecklingsfonderna.Vidare bör. enligt förslagel, belydande insatser göras för all drivautvecklingsprojekt fram lill genomförande. Med denna inriktning följer alt Norriandsfondenkoncentrerar sina insatser lill färre projekt än . Detta medför enligt KF också att Norrlandsfonden kan salsapå länsövergripande projekt och samverka med slörre företag. Norrlandsfondenkommer däremol endast i undantagsfall att behöva lämna stöd lill industriellutbyggnad eftersom sädana stöd vanligtvis kan tillgodoses genom de regionalautvecklingsfonderna och del regionalpoliliska slödel. LO anseralt vad som allmänt gäller för att la fram och utveckla nya projekt somexisterar i prototyp, och alltså ännu inle nätt så långt all industriellproduktion kan startas, år ett stort behov av insatser. Mot bakgrund av de akulaproblemen som finns i de fyra nordligasle länen saml koncentrationen fillbasindustrier i dessa regioner är det enlig LO angeläget att resurser sätts injust i detla utvecklingsskede av projeklen för all stärka den industriellabasen. Därför finner LO det väl motiverat all tyngdpunkten i Norrlandsfondensverksamhet förskjuls mol industriellt utvecklingsarbete. Norrlandsfonden framhåller all fonden genom sinakreditvillkor ger unikt goda förutsättningar att stödja industrielltutvecklingsarbete. I takt med industrins behov och successivt förändrad instilulionellomgivning Prop.1980/81:51 70 har tyngdpunkten i fondens verksamhet förskjutits mot atti allt högre grad stödja industriellt utvecklingsarbete. Fonden delarutredarens värdering att denna utveckling varil riktig och bör fortsätta. Utvecklingsarbete definieras av fonden som hela förloppetfrän idé och utveckling till marknadsintroduktion av färdig produkl. Fondendelar hell utredarens betoning att utvecklingsprojekt bör omfatta ävenkommersiell och marknadsmässig utveckling. har även renodlademarknadssatsningar stötts med villkorliga län. Fonden anser del angelägel altsädana insatser görs även fortsättningsvis. Del skall då i första hand röra sigom avgränsade exportsatsningar med betydande potential. Genom det löpande nära samarbete, som finns mellan berördautvecklingsfonder och Norrlandsfonden, har enligt fonden, en arbetsfördelning avseende krediter till utvecklingsarbete kunnal ske,främst innebärande att utvecklingsfonderna primärt prövar mindre ärenden ochNorrlandsfonden de någol slörre. Regionala utveckling.sfonden i framhållerall NF initierat ett flertal projekt - främst inom malm- och induslrimineralområdet.Kännetecknande för dem har varit alt stor osäkerhet avhållit enskilda företagfrån utvecklingsinsatser. Genom att Norrlandsfonden tagit initiativ har sådantunderlag skapats, att företagsamheten kunnal gå vidare. Norrlandsfonden bördärför enligl utvecklingsfonden även fortsättningsvis rikta väsentliga insatsermot utvecklingsinsatser i syfle alt exploatera och vidareförädla råvarutillgångaroch dä främst industrimineral, träråvaror saml energiråvaror. Den norrländska mindre och medelstora industrinkännetecknas enligl utvecklingsfonden av strukturproblem i form av bl.a. lågteknologi och ensidighet. Norrlandsfonden bör därför i framliden arbeta medbransch-utvecklingsprojekt innefattande dels grupper av förelag inom befintligindustri, dels lillverknings- och produktområden som innebär förnyelse avnäringslivet. SAF/vidgar frågan genom att formulerasig på följande sätt. "Med hänsyn till svärighelerna alt realiseraindustriella projekl i regionen, i synnerhet sådana större projekt som manföreslår att fonden bör prioritera, kan övervägas om inle fondensverksamhetsområde i princip även bör kunna omfatta norta delarna av ochNorge. Detla skulle kunna ge ingångar till fler branscher än vad enbart svenskaprojekt kan väntas innebära. Motsvarande ökade medel måste självfallet ställas lillförfogande av respektive länder eller Nordiska Invesleringsbanken, och ländernaberedas insyn och inflytande i en sådan "Nordkalottsfondverk-samhet". anser att huvuddelen avNorrlandsfondens verksamhei i framliden bör avse stöd till industrielltutvecklingsarbete. Hitlills har stödet i huvudsak gällt tekniska produktulvecklingsprojekt. Prop.1980/81:51 71 Ulredningens förslag att begreppet utvecklingsprojektbreddas till all omfatta även kommersiell och marknadsmässig utveckling av nyaprodukler, processer och system stöds av , under förutsättningatt fonden anser sig ha erforderlig kompelens för alt kunna bedöma även dessaaspekter. TCOinstämmer i utredningens synpunkt all fonden successivt bör öka sitl engagemangi industriellt utvecklingsarbete. Fonden måsle enligt TCO härvidlag förstärkasin kompetens så att den kan initiera och driva utvecklingsprojekt. Dessaprojekt bör inte begränsas lill den tekniska sidan utan även inbegripa den marknadsmässigautvecklingen. Fonden har enligt TCO en viklig roll i all komplettera samhälletsstöd lill utvecklingsprojekt eftersom de regionala utvecklingsfondernasmöjligheter härvidlag är lämligen begränsade. 4.7 Stöd till industriell utbyggnad i fortsättningen Av de remissinslanser som behandlal frågan är flerlalelpositiva lill ulredningens förslag medan några remissinslenser har vissaerinringar. Statskontoret instämmer i förslaget med hänvisning lillalt dylikt stöd även ges av de regionala utvecklingsfonderna liksom via annat regionalpolitisktstöd.